תקנות הכניסה לישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הכניסה לישראל, תשל״ד–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הכניסה לישראל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 1517|תקנות הכניסה לישראל|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3201.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 1773|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3340.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 1639|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3527.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 1778|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3716.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 1919|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3880.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 984|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4089.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 1353|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4383.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 1059|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4477.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 184|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4538.pdf}}, {{ח:תיבה|1237|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4614.pdf}}, {{ח:תיבה|1927|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4662.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 983|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4784.pdf}}, {{ח:תיבה|1798|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4845.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 985|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5035.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 1151|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5204.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 464|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5255.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 746|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5342.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1952|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5706.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 36|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5858.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 181|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6208.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 1010|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6425.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 83|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6934.pdf}}, {{ח:תיבה|83|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6934.pdf}}, {{ח:תיבה|126|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6938.pdf}}, {{ח:תיבה|705|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6978.pdf}}, {{ח:תיבה|710|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6979.pdf}}, {{ח:תיבה|1346|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7028.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1762|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7423.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 9|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7429.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 186|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7882.pdf}}, {{ח:תיבה|265|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7891.pdf}}, {{ח:תיבה|2466|תיקון [צ״ל: מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8040.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1672|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8136.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1804|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9941.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 3092|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11390.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 574|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11620.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 146|הודעה (אגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4421.pdf}}, {{ח:תיבה|1053|הודעה (אגרות) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4476.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 186|הודעה (אגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4538.pdf}}, {{ח:תיבה|2674|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4708.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 961|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4782.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 30|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4860.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 581|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5172.pdf}}, {{ח:תיבה|1445|הודעה (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5219.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 343|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5316.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 563|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5406.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 278|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5491.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 272|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5566.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 373|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5641.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 201|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5718.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 318|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5804.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 293|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5872.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 65|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5936.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 207|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6140.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 310|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6214.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 310|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6450.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 506|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6754.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 300|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6840.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 421|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6959.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 400|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7063.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 315|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7193.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 318|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7315.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 551|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7600.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 497|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7758.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 1981|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8004.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1835|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8150.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 601|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8347.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1287|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9041.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1496|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9866.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 723|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10474.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1257|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11051.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1106|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11732.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 14|סעיף 14}} {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|לחוק הכניסה לישראל, תשי״ב–1952}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ה־2, תשע״א־4}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הפנים או מי שהסמיך לכך בכתב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי הסעה“ – לרבות כלי שיט וכלי טיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחראי“ על כלי הסעה, בכלי שיט ובכלי טיס – קברניטו, בכל כלי הסעה אחר – נהגו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסמך נסיעה“ – דרכון, תעודת מסע או מסמך מוכר אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק השבות“ – {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, התש״י–1950}}.

{{ח:סעיף|2|בקשה וצירופים לה|תיקון: תשמ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לשירות לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|החוק}} (להלן – בקשה) יש להגיש לשר.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה יצורפו מסמך נסיעה של המבקש ומסמכים אחרים שדרש השר.

{{ח:סעיף|3|מקום הגשת הבקשה|תיקון: תשל״ה, תשל״ו, תשל״ח, תשמ״ג, תשמ״ה, תשמ״ז, תשמ״ט}}
{{ח:ת}} הבקשה תוגש –
{{ח:תת|(1)}} בישראל, באחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} בלשכה האזורית למינהל האוכלוסין של משרד הפנים (להלן – לשכה);
{{ח:תתת|(ב)}} במינהל האוכלוסין שבמשרד הפנים בירושלים;
{{ח:תת|(2)}} בחוץ לארץ – בנציגות דיפלומטית או קונסולרית של ישראל או של מדינה המייצגת את עניניה של ישראל, הקרובה למקום מגוריו של המבקש; אולם אזרח ובעל דרכון של אחת הארצות המפורטות להלן, רשאי להגיש בקשה לאשרה ורשיון לישיבת מעבר או לאשרה ורשיון לישיבת ביקור מסוג ב/2, גם בתחנת הגבול; ואלה הארצות:
{{ח:תתת}} {{עמודות|2|אורוגואי {{ש}} אוסטרליה {{ש}} איטליה {{ש}} אירלנד {{ש}} ארגנטינה {{ש}} ארצות הברית של אמריקה {{ש}} ברזיל {{ש}} גירברלטר (אזרח של שטח חסות בריטי) {{ש}} דרום קוריאה {{ש}} הונגריה {{ש}} הקהיליה המרכז האפריקנית {{ש}} מונקו {{ש}} ניו זילנד {{ש}} ספרד {{ש}} צ׳ילי {{ש}} קנדה {{ש}} קפריסין}}

{{ח:סעיף|4|פרטים נוספים וראיות}}
{{ח:ת}} השר רשאי לדרוש, לפי שיקול דעתו, ממגיש בקשה שימציא לו פרטים נוספים הנוגעים לענין וכן ראיות לאימות הפרטים שמסר בבקשה.

{{ח:סעיף|5|סוגים של אשרות ביקור|תיקון: תשמ״ה־2, תשנ״א, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש להיכנס לישראל כדי לעבוד בה זמנית בשכר, יגיש בקשה לאשרה ורשיון לישיבת ביקור מסוג ב/1 (עובד זמני); מעביד בישראל רשאי להגיש בקשה כאמור עבור תושב חוץ שהוא רוצה להעסיק.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש להיכנס לישראל לשם ביקור או לכל מטרה אחרת המצריכה שהות קצרה בלבד בישראל, למעט למטרת עבודה, בשכר או שלא בשכר, יגיש בקשה לאשרה ורשיון לישיבת ביקור מסוג ב/2 (תייר).
{{ח:תת|(ג)|(1)}} השר רשאי לתת לאדם אשר מעמדו לענין הכניסה לישראל והישיבה בה איננו ברור, אשרה ורשיון לישיבת ביקור מסוג ב/3 (נכנס מסופק) לתקופה שלא תעלה על חודש ימים.
{{ח:תתת|(2)}} מי שקיבל אשרה ורשיון ישיבה מסוג ב/3 יפנה תוך תקופתם ללשכה לעליה ומרשם לבירור מעמדו.
{{ח:תת|(ד)}} המבקש להיכנס לישראל כדי לעבוד בה זמנית שלא בשכר, יגיש בקשה לאשרה ורשיון לישיבת ביקור מסוג ב/4 (מתנדב); מעביד בישראל רשאי להגיש בקשה כאמור עבור תושב חוץ שהתנדב לעבוד אצלו.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5א|אשרות ורישיונות לישיבת ביקור למשקיע|תיקון: תשע״ד, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזרח מדינת הסדר“ – לרבות אדם בעל דרכון בתוקף של מדינת ההסדר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – רשות האוכלוסין וההגירה במשרד הפנים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדינת הסדר“ – מדינה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיזם עסקי“ – תאגיד או עסק שהוקם בישראל, ואשר השליטה והניהול בו מופעלים בישראל, לצורך קיום פעילות עסקית, תעשייתית, מסחרית או יזמית המיועדת להפקת רווחים בישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנהל בכיר“ – אזרח מדינת ההסדר אשר בליבת עיסוקו שליטה, פיקוח ואחריות על התפקוד הכללי של המיזם העסקי או של חלק מרכזי בו, או הכוונה או קביעה של יעדי המיזם או מחלקות עיקריות בו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משקיע“ – אזרח מדינת הסדר שהשקיע במטרה לנהל או לפתח בישראל מיזם עסקי שלו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} בעלות ב־50% לפחות במיזם העסקי;
{{ח:תתתת|(2)}} שליטה תפעולית על המיזם העסקי באמצעות תפקיד ניהולי, באמצעות אמצעי תאגידי אחר או בדרך אחרת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד בעל כישורים מיוחדים“ – אזרח מדינת ההסדר שהוא בעל מיומנויות או כישורים מיוחדים, החיוניים לתפקוד היעיל והמוצלח של המיזם העסקי; לעניין זה, ייבחנו, בין השאר, רמת מומחיות המבקש, ייחודיות המיומנות או הכישרון, הניסיון או ההכשרה של המבקש, שכרו המיועד של המבקש, משך העסקתו הצפוי של המבקש, וההיתכנות להכשרת כוח אדם מקומי, בהתחשב בשלב ההתפתחות של המיזם העסקי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד חיוני“ – מנהל בכיר או עובד בעל כישורים מיוחדים המועסק כעובד על ידי אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} משקיע;
{{ח:תתתת|(2)}} מיזם או תאגיד ש־50% ממנו לפחות נמצא בבעלות של אדם או בבעלותם המשותפת של כמה אנשים, אשר ממלאים יחד אחר דרישות ההגדרה של משקיע; ובלבד שהעובד החיוני וכן המנויים בפסקאות (1) או (2), הם אזרחים של אותה מדינת הסדר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עסק“ – פעילות עסקית שאינה תאגיד, אשר הוועדה המייעצת לפי תקנת משנה (ב) המליצה להכיר בה כמיזם עסקי לעניין תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין מתן אשרות ורישיונות לפי תקנה זו, השר ימנה ועדה מייעצת (להלן – הוועדה המייעצת), כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} עובד הרשות – והוא היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} עובד משרד האוצר שיציע שר האוצר;
{{ח:תתת|(3)}} עובד משרד הכלכלה שיציע שר הכלכלה;
{{ח:תתת|(4)}} עובד משרד החוץ שיציע שר החוץ;
{{ח:תתת|(5)}} עובד משרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים שיציע שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין סדרי עבודת הוועדה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המלצת הוועדה תינתן על דעת שלושה מחבריה לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} הוועדה תקבע את סדרי עבודתה;
{{ח:תתת|(3)}} הוועדה תבחן בקשות לאשרות ורישיונות או להארכת אשרות ורישיונות לפי תקנה זו, ותמליץ לפני השר בדבר מתן אשרות כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} אלה התנאים המקדימים למתן אשרה ורישיון ישיבה לפי תקנה זו, שעל המשקיע להוכיח את התקיימותם:
{{ח:תתת|(1)}} טרם הגשת הבקשה רתם המשקיע בפועל לטובת המיזם העסקי משאבי הון בהיקף משמעותי, הצפויים להספיק להפעלתו המוצלחת של המיזם העסקי, העומדים בפני סיכון כלכלי, ואשר מעידים על מחויבותו הבלתי־חוזרת למיזם העסקי;
{{ח:תתת|(2)}} המשקיע הוא בעלים ובעל יכולת שליטה כדין במשאבי ההון המושקעים, אשר מקורם חוקי;
{{ח:תתת|(3)}} המיזם העסקי עשוי ליצור צמיחה כלכלית במשק ומקומות עבודה;
{{ח:תתת|(4)}} המיזם העסקי הוא פעיל, ואינו מיזם שולי; לעניין זה, ”מיזם שולי“ – מיזם אשר היקף פעילותו צפוי לספק את מחייתם של המשקיע ובני משפחתו בלבד, ולמעט מיזם שגלומה בו אפשרות ממשית לתרומה משמעותית למשק הישראלי בתוך תקופה סבירה.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5(א)}}, ראה השר, לאחר היוועצות בוועדה המייעצת, כי התקיימו התנאים המקדימים המנויים בתקנת משנה (ד), רשאי הוא להורות לעובד הרשות שהסמיכו לכך, לתת אשרות ורישיונות ישיבה כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} אשרה ורישיון לישיבת ביקור מסוג ב/5 (משקיע זר) – למשקיע המבקש לשהות בישראל כדי לפתח ולנהל את המיזם העסקי בלבד, ובכוונתו לצאת מישראל עם פקיעת רישיון ישיבתו;
{{ח:תתת|(2)}} אשרה ורישיון לישיבת ביקור מסוג ב/51 (עובד חיוני) – לעובד חיוני המבקש לשהות בישראל ולקדם את המיזם העסקי, ובכוונתו לצאת מישראל עם פקיעת רישיון ישיבתו;
{{ח:תתת|(3)}} אשרה ורישיון לישיבת ביקור מסוג ב/52 (בן זוג – משקיע זר), לבן זוג של משקיע או של עובד חיוני המבקש לשהות בישראל ולעבוד בה, גם שלא במיזם העסקי, אם הוכח לגביו כי בכוונת המבקש לצאת מישראל עם פקיעת רישיון ישיבתו;
{{ח:תתת|(4)}} אשרה ורישיון לישיבת ביקור מסוג ב/53 (ילד של משקיע) – לילדו של משקיע או של עובד חיוני, אם הוכח כי בכוונתו לצאת מישראל עם פקיעת רישיון ישיבתו, וכי גילו נמוך מ־21.

{{ח:סעיף|5ב|אישור מסע אלקטרוני|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} אדם הפטור מהוראות {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|החוק}} בדבר חובה של אשרת ביקור מסוג ב/2 עד שלושה חודשים לפי {{ח:חיצוני|צו הכניסה לישראל (פטור מאשרה)|צו הכניסה לישראל (פטור מאשרה), התשל״ד–1974}}, המבקש לקבל לישראל רישיון לישיבת ביקור מסוג ב/2, יגיש בקשה לאישור מסע אלקטרוני (להלן בתקנה זו – מבקש אישור המסע), באמצעות טופס מקוון שיהיה זמין באתר רשות האוכלוסין וההגירה, ואשר יכלול את אלה לגבי מבקש אישור המסע:
{{ח:תתת|(1)}} פרטים אישיים שלו ושל הוריו;
{{ח:תתת|(2)}} פרטים לעניין מוצאו, ארץ אזרחותו ואזרחויות נוספות שלו;
{{ח:תתת|(3)}} תמונת פניו, עדכנית למועד הגשת הבקשה;
{{ח:תתת|(4)}} פרטים ליצירת קשר עימו;
{{ח:תתת|(5)}} פרטי מסמך הנסיעה שלו וצילומו;
{{ח:תתת|(6)}} מטרת הגעתו לישראל, מועדה ומשך השהייה המתוכנן בישראל;
{{ח:תתת|(7)}} פרטים לגבי ביקורים קודמים שלו בישראל;
{{ח:תתת|(8)}} עיסוקו ופרטי המעסיק שלו.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה כאמור תוגש לא יאוחר מ־72 שעות טרם הגעת מבקש אישור המסע אל תחנת הגבול.
{{ח:תת|(ג)}} אדם כאמור שלא הגיש טופס בקשה או שהגיש ולא קיבל אישור מסע אלקטרוני לפי תקנה זו, יחול עליו {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 8|סעיף 8(א)(3) לחוק}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (ג), השר רשאי לתת רישיון לישיבת ביקור מסוג ב/2 למי שלא הגיש טופס בקשה לאישור מסע אלקטרוני לפי תקנה זו, או שהגיש ולא קיבל אישור מסע אלקטרוני לפי תקנה זו ובכלל זה אם נדחתה בקשתו, מטעמים מיוחדים שיירשמו.
{{ח:תת|(ה)}} אין בקבלת אישור מסע אלקטרוני כדי לגרוע מסמכות השר לסרב להכניס לישראל אדם שהוא בעל אישור כאמור אם יש, לדעתו, נסיבה המצדיקה זאת, או לגרוע מסמכויות קצין בקורת הגבולות לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|החוק}}.
{{ח:תת|(ו)}} באישור המסע האלקטרוני תצוין תקופת תוקפו והוא ישמש לכל נסיעותיו לישראל של בעל אישור כאמור למטרת ישיבת ביקור מסוג ב/2 במשך תקופת תוקפו, בכפוף לאמור בתקנת משנה (ה).
{{ח:תת|(ז)}} רשות האוכלוסין וההגירה רשאית לבטל אישור מסע אלקטרוני אם יש לדעתה נסיבה המצדיקה זאת והודעה על כך תישלח לבעל האישור.

{{ח:סעיף|6|סוגים של אשרות ארעי|תיקון: תשמ״ה־2, תשע״א־2, תשע״א־4}}
{{ח:תת|(א)}} מי שזכאי לאשרת עולה או לתעודת עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות}}, ורוצה לשהות בישראל כדי לבדוק את האפשרות והתנאים להשתקעות בישראל כעולה, רשאי להגיש בקשה לאשרה ורישיון לישיבת ארעי מסוג א/1 (עולה בכוח); סך כל תקופות הארכת האשרה והרישיון לא יעלו על חמש שנים.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} הרוצה לשהות בישראל למטרת לימודים או השתלמות, רשאי להגיש בקשה לאשרה ורשיון לישיבת ארעי מסוג א/2 (תלמיד).
{{ח:תתת|(2)}} מגיש הבקשה ימציא –
{{ח:תתתת|(א)}} אישור מאת מוסד החינוך או ההשתלמות שהוא נתקבל בו כתלמיד או ראיות, להנחת דעתו של השר, שהמבקש מתכוון לשהות בישראל כתלמיד;
{{ח:תתתת|(ב)}} ראיות להנחת דעתו של השר שעומדים לרשות התלמיד האמצעים לכיסוי הוצאותיו בתקופת שהותו בישראל.
{{ח:תתת|(3)}} בקשה כאמור יכול שתוגש מאת התלמיד עצמו, אפוטרופסו או כל אדם אחר האחראי לכלכלתו או מאת המוסד שבו מתעתד הוא ללמוד.
{{ח:תת|(ג)}} איש דת הרוצה לשהות בישראל לשם מילוי תפקיד דתי בקרב עדתו בישראל לפי הזמנת מוסד דת, רשאי מוסד הדת להגיש עבורו בקשה לאשרה ורשיון לישיבת ארעי מסוג א/3 (איש דת); ניתנו האשרה והרשיון יודיע המוסד ללשכה על כניסתו של איש הדת לישראל ויהיה אחראי ליציאתו מישראל עם תום תפקידו.
{{ח:תת|(ד)}} הרוצה לשהות בישראל והוא קרובו של אדם שהוא בעל אשרה ורשיון לישיבת ארעי מהסוגים המפורטים בתקנות משנה (ב) ו־(ג), רשאי להגיש בקשה לאשרה ורשיון לישיבת ארעי מסוג א/4 (קרוב); בתקנת משנה זו, ”קרוב“ של אדם – בן זוגו או ילדו הקטין.
{{ח:תת|(ה)}} הרוצה לשהות בישראל על פי רשיון לישיבת ארעי, למטרה שאיננה נמנית על המטרות האמורות בתקנות משנה (א) עד (ד), רשאי להגיש בקשה לאשרה ורשיון לישיבת ארעי מסוג א/5 (ארעי כללי).

{{ח:סעיף|7|החלפת אשרה ורשיון|תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנות 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}} יחולו גם על בקשה להארכה או להחלפת אשרה ורשיון ישיבה, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|8|אופן מתן אשרה ורשיון|תיקון: תשמ״ה־2, תשמ״ז}}
{{ח:ת}} אשרה ורשיון ינתנו על גבי מסמך נסיעה בר־תוקף, אולם רשאי השר לתיתם גם במסמך נסיעה שתוקפו פקע או על גבי מסמך אחר שהשר יקבע לכך.

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|10|פקיעת תוקפה של אשרה|תיקון: תשמ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} תוקפה של אשרת כניסה לישראל יפקע בכל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} עם תום המועד שנקבע באשרה כתקופת תוקפה;
{{ח:תתת|(2)}} עם השימוש בה לשם כניסה אחת לישראל, זולת אם נקבע באשרה שבתוך תקופת תוקפה ניתן להשתמש בה למספר כניסות שיצויין באשרה או למספר בלתי מוגבל של כניסות;
{{ח:תתת|(3)}} עם פקיעת תוקפו של מסמך הנסיעה שבו ניתנה האשרה, זולת אם תוקפו של המסמך הוארך או אם השר קבע אחרת;
{{ח:תתת|(4)}} אם השר היתנה את תוקף האשרה בקיומו של תנאי כלשהו והתנאי לא קויים;
{{ח:תתת|(5)}} אם נעשה במסמך הנסיעה שבו ניתנה האשרה תיקון או שינוי בידי מי שלא הוסמך לכך.
{{ח:תת|(ב)}} אשרה לישיבת ארעי מסוג א/1 או אשרת חוזר שניתן להשתמש בה למספר כניסות לישראל שצויין באשרה, או למספר בלתי מוגבל של כניסות, יפקע תוקפה, בנוסף לאמור בתקנת משנה (א), גם אם בעל האשרה עזב את ישראל והשתקע במדינה מחוץ לישראל.

{{ח:סעיף|11|פקיעת תוקפו של רשיון ישיבה|תיקון: תשמ״ה־2, תשמ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} תוקפו של רשיון לישיבת מעבר, לישיבת ביקור או לישיבת ארעי, יפקע בכל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} עם תום המועד שנקבע ברשיון כתקופת תוקפו;
{{ח:תתת|(2)}} עם יציאתו של בעל הרשיון מישראל, זולת אם יש ברשותו אשרה בת־תוקף לכניסה נוספת לישראל;
{{ח:תתת|(3)}} עם פקיעת תוקפו של מסמך הנסיעה שבו ניתן הרשיון, זולת אם תוקפו של המסמך הוארך או אם השר קבע אחרת;
{{ח:תתת|(4)}} אם השר התנה את תוקף הרשיון בקיומו של תנאי כלשהו והתנאי לא קויים;
{{ח:תתת|(5)}} אם נעשה במסמך הנסיעה שבו ניתן הרשיון תיקון או שינוי בידי מי שלא הוסמך לכך.
{{ח:תת|(ב)}} תוקפו של רשיון לישיבת ארעי מסוג א/1 יפקע בהתקיים אחת הנסיבות האמורות בפסקאות (1), (4) או (5) לתקנת משנה (א) וכן אם בעל הרשיון עזב את ישראל והשתקע במדינה מחוץ לישראל.
{{ח:תת|(ג)}} תוקפו של רשיון לישיבת קבע יפקע בהתקיים הנסיבות האמורות בפסקאות (4) או (5) לתקנת משנה (א) וכן אם בעל הרשיון עזב את ישראל והשתקע במדינה מחוץ לישראל.

{{ח:סעיף|11א|השתקעות במדינה מחוץ לישראל|תיקון: תשמ״ה־2}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנות 10}} {{ח:פנימי|סעיף 11|ו־11}}, יראו אדם כמי שהשתקע במדינה מחוץ לישראל אם נתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא שהה מחוץ לישראל תקופה של שבע שנים לפחות ובאשרה ורשיון לישיבת ארעי מסוג א/1 – שלוש שנים לפחות;
{{ח:תת|(2)}} הוא קיבל רשיון לישיבת קבע באותה מדינה;
{{ח:תת|(3)}} הוא קיבל את האזרחות של אותה מדינה בדרך של התאזרחות.

{{ח:סעיף|12|מעמדו של ילד שנולד בישראל|תיקון: תשע״א־4}}
{{ח:ת}} ילד שנולד בישראל, ולא חל עליו {{ח:חיצוני|חוק השבות#סעיף 4|סעיף 4 לחוק השבות}}, יהיה מעמדו בישראל כמעמד הוריו; לא היה להוריו מעמד אחד, יקבל הילד את המעמד של אביו או אפוטרופסו זולת אם ההורה השני מתנגד בכתב לכך; התנגד ההורה השני, יקבל הילד את המעמד של אחד מהוריו, כפי שיקבע השר.

{{ח:סעיף|13|איסור עבודה בישראל|תיקון: תשע״א־4, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רשיון לישיבת מעבר, לישיבת ביקור מסוגים ב/2 או ב/3 או לישיבת ארעי מסוגים א/2 או א/4, לא יקבל עבודה בישראל, אלא אם השר התיר לו את הדבר.
{{ח:תת|(ב)}} לא יעסיק מעביד בישראל אדם אשר ברשותו רשיון לישיבה מהסוגים הנזכרים בתקנת משנה (א) אלא אם הותר לבעל הרשיון לעבוד בישראל.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב), בעל רישיון לישיבת ארעי מהסוגים המפורטים להלן, יוכל לעבוד בישראל ומעביד בישראל יוכל להעסיקו אם מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי רישיון מסוג א/4 – בעל הרישיון הוכיח כי הוא זכאי למעמד עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות}};
{{ח:תתת|(2)}} לגבי רישיון מסוג א/2 – בעל הרישיון הוכיח כי מתקיימים כל התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא זכאי למעמד עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות}};
{{ח:תתתת|(ב)}} העבודה במסגרת של משרה חלקית בלבד;
{{ח:תתתת|(ג)}} לא יהיה בעבודתו כדי לפגוע בסדר לימודיו התקין;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי רישיון מסוג א/2 – בעל הרישיון הוכיח כי מתקיימים כל התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא לומד באחת מן האוניברסיטאות בארץ שהן מוסד מוכר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}};
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא לומד לתואר שני לפחות;
{{ח:תתתת|(ג)}} העבודה היא תרגול או הוראה בתחום הלימוד של בעל הרישיון ובאוניברסיטה שהוא לומד בה;
{{ח:תתתת|(ד)}} העבודה היא במסגרת של משרה חלקית בלבד.

{{ח:סעיף|14||תיקון: תשמ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|15|מילוי פרטים בטופס הרישום|תיקון: תשמ״ה־2}}
{{ח:ת}} האחראי על כלי הסעה המגיע לישראל ימסור לאנשים הנמצאים בכלי ההסעה ומבקשים להיכנס לישראל טופס רישום שקבע השר; הנוסע ימלא את הפרטים שבטופס הרישום לגביו ולגבי הנלווים אליו על־פי הרשום במסמך הנסיעה.

{{ח:סעיף|16|המצאת הרשימות ופרטיהן|תיקון: תשמ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} קצין בקורת הגבולות רשאי לדרוש מן האחראי על כלי הסעה המגיע לישראל להמציא רשימות הכוללות פרטים בנוגע לנוסעים בו, לרבות העובדים בו.
{{ח:תת|(ב)}} הרשימות לפי תקנת משנה (א) יכללו פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שם;
{{ח:תתת|(2)}} מין ותאריך לידה;
{{ח:תתת|(3)}} אזרחות;
{{ח:תתת|(4)}} מספר מסמך הנסיעה, תאריך הוצאתו ותאריך תום תוקפו.

{{ח:סעיף|16א|זיהוי ממוכן בתחנת הגבול|תיקון: תשע״ח־2}}
{{ח:ת}} מי שבא לגבול ישראל, זוהה באמצעים ממוכנים בהתאם לנהלים שאישר ראש רשות האוכלוסין וההגירה וקיבל אישור ביקורת גבולות לכניסה או יציאה, יראו אותו כמי שהתייצב בפני קצין ביקורת הגבולות לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 7|סעיף 7 לחוק}}.

{{ח:סעיף|17|מגע עם כלי הסעה|תיקון: תשמ״ה־2}}
{{ח:ת}} השר רשאי, אם הוא סבור שנימוקי בטחון או שלום הציבור או בריאות הציבור מחייבים זאת, לצמצם או לאסור, לזמן שימצא לנכון, כל מגע בין הנוסעים בכלי הסעה שהגיע לישראל ובין כל אדם בישראל וכן בין הנוסעים של כלי הסעה שונים שהגיעו לישראל.

{{ח:סעיף|18|החזקת מי שאינו רשאי להיכנס|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ה־2}}
{{ח:ת}} מי שבא לגבול ישראל ונמצא שאינו רשאי להיכנס אליה, רשאי קצין ביקורת הגבולות להחזיקו עד ליציאתו, בתחנת המשטרה, בבית סוהר, בתחנת הסגר או חיטוי של משרד הבריאות, בכלי ההסעה שבו הגיע לגבול ישראל או בכל מקום אחר שנראה לקצין ביקורת הגבולות מתאים בנסיבות הענין.

{{ח:סעיף|19||תיקון: תשמ״ג, תשמ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|20||תיקון: תשמ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|21|מתן צו גירוש|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} מי שניתן עליו צו גירוש לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 13|סעיף 13(א) לחוק}}, יימסר לו צו הגירוש בכתב והוא לא יגורש עד תום שלושה ימים ממסירת הצו לידיו.

{{ח:סעיף|22|החזקת אדם עד גירושו|תיקון: תשמ״ה־2}}
{{ח:ת}} מי שניתן עליו צו גירוש ונעצר בידי קצין בקורת הגבולות או שוטר, יוחזק עד ליציאתו מישראל או עד לגירושו ממנה בתחנת משטרה, בבית סוהר, או במקום הסגר של משרד הבריאות או בכל מקום אחר שנראה לקצין ביקורת הגבולות, או לשוטר, מתאים בנסיבות הענין.

{{ח:סעיף|23|מסירת הודעה}}
{{ח:ת}} קיבלה משטרת ישראל הודעה מקברניט כלי טיס על נוסע לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 6|סעיפים 6}}, {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 9|9}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 10|או 10 לחוק הטיס (עבירות ושיפוט), תשל״א–1971}}, תודיע המשטרה לשר.

{{ח:סעיף|24|אגרות|תיקון: תשל״ז, תשמ״ב, תשע״ד, תשע״ט, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת הראשונה}}, בעד הגשת בקשה לקבלת שירות מהשירותים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק א|בחלק א׳ לתוספת הראשונה}}, תשולם אגרה בסכום הנקוב בשקלים חדשים לצד השירות המבוקש.
{{ח:תת|(ב)}} בנציגויות ישראל בחוץ לארץ או בתשלום מקוון בבקשה המוגשת בחוץ לארץ תשולם האגרה בסכום שווה ערך בדולרים של ארצות הברית, לפי שער החליפין היציג שהיה קיים ב־1 בינואר שקדם למתן השירות, כפי שפרסם בנק ישראל, או במטבע המקומי, לפי השער שהיה קיים במקום מתן השירות ב־1 בינואר שקדם למתן השירות, כפי שפרסם הבנק המרכזי באותה מדינה; סכום במטבע מקומי יעוגל בגבולות שוויו של המטבע המקומי השלם הקרוב.

{{ח:סעיף|24א|הצמדה למדד|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ד, תשמ״ד־2, תש״ן, תשע״א־5, תשע״ד, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} סכומי האגרה הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק א|בחלק א׳ לתוספת הראשונה}} ישתנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום השינוי), לפי שיעור השינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם בחודש אוקטובר שקדם ליום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם בחודש אוקטובר שקדם ליום השינוי הקודם.
{{ח:תת|(ב)}} שינוי הסכומים כאמור בתקנת משנה (א) ייעשה על בסיס הסכומים שנקבעו ליום השינוי הקודם, לפני שעוגלו כאמור בתקנת משנה (ג).
{{ח:תת|(ג)}} סכום שהשתנה כאמור בתקנת משנה (א) יעוגל לצורך התשלום לסכום הקרוב שהוא מכפלה של חמישה שקלים חדשים, וסכום הקרוב במידה שווה לשני סכומים קרובים כאמור, יעוגל כלפי מעלה.
{{ח:תת|(ד)}} ראש רשות האוכלוסין וההגירה במשרד הפנים יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק א|חלק א׳ בתוספת הראשונה}} כפי שהשתנה עקב שינוי הסכומים ועיגולם לפי הוראות תקנה זו.

{{ח:סעיף|25|פטור|תיקון: תשמ״ב, תשע״ד}}
{{ח:ת}} נוסף לפטור האמור {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק ב|בחלק ב׳ של התוספת הראשונה}}, רשאי שר הפנים או מי שהסמיך לכך לפטור מתשלום אגרה לפי תקנות אלה, כולה או מקצתה.

{{ח:סעיף|26|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הכניסה לישראל, תשט״ז–1955 – בטלות.

{{ח:סעיף|27|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|28|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הכניסה לישראל, תשל״ד–1974“.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 24|תקנות 24}} {{ח:פנימי|סעיף 25|ו־25}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק א|חלק א׳: אגרות בעד בקשות לשירותים|תיקון: תש״ם, תשמ״ב, תשמ״ד־2, תשמ״ז, תש״ן, תשנ״ה}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ג, תשס״ה, תשע״ח־3, תשע״ט, תשפ״ב, תשפ״ה, [הודעות]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הסכומים מעודכנים לשנת 2025)}}
{{ח:ת}}

השירות המבוקש	האגרה בשקלים חדשים

1.	אשרה ורשיון לישיבת ארעי מכל הסוגים למעט מסוג א/1	200

2.	אשרה ורשיון לישיבת מעבר	100

3.	אשרה ורשיון לישיבת ביקור מסוג ב/1	200

4.	אשרה ורשיון לישיבת ביקור מסוג ב/2 כשהמבקש איננו בעל דרכון של אחת המדינות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק ב פרט 2|בסעיף 2 לחלק ב׳}}	100

5.	אשרה ורשיון לישיבת ביקור מסוג ב/3 או ב/4	100

6.	אשרה ורשיון לישיבת קבע	825 ובעת קבלת רשיון הקבע 100 שקלים חדשים נוספים לכל נפש הכלולה ברשיון

6א.	אשרה ורישיון לישיבת קבע למי שנשוי לבעל אשרה ורישיון לישיבת קבע לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 2|סעיף 2(א)(4) לחוק}}, שתשולם בשני תשלומים:

{{ח:תת|(1)}} במועד הגשת הבקשה
1,055

{{ח:תת|(2)}} במועד קבלת אשרה ורישיון
810

{{ח:ת}} אין בהוראות פרט זה כדי לגרוע מכל אגרה שתידרש לפי תקנות אלה בפרק הזמן שבין המועדים האמורים

6ב.	אשרה ורישיון לישיבת קבע לידוע בציבור של אזרח ישראלי או של בעל אשרה ורישיון לישיבת קבע לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 2|סעיף 2(א)(4) לחוק}}, לרבות בני אותו המין:

{{ח:תת|(1)}} במועד הגשת הבקשה
1,055

{{ח:תת|(2)}} במועד קבלת אשרה ורישיון
810

{{ח:ת}} אין בהוראות פרט זה כדי לגרוע מכל אגרה שתידרש לפי תקנות אלה בפרק הזמן שבין המועדים האמורים

6ג.	אשרה ורישיון לישיבת קבע למי שנשוי לאזרח ישראלי או לבעל אשרה ורישיון לישיבת קבע לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 2|סעיף 2(א)(4) לחוק}} והם בני אותו המין:

{{ח:תת|(1)}} במועד הגשת הבקשה
1,055

{{ח:תת|(2)}} במועד קבלת אשרה ורישיון
810

{{ח:ת}} אין בהוראות פרט זה כדי לגרוע מכל אגרה שתידרש לפי תקנות אלה בפרק הזמן שבין המועדים האמורים.

7.	אשרת חוזר	100

8.
{{ח:ת}} החלפת רשיון הישיבה –

{{ח:תת|(1)}} מסוג כלשהו ברשיון לישיבת קבע
825 ובעת קבלת רשיון הקבע 100 שקלים חדשים נוספים לכל נפש הכלולה ברשיון

{{ח:תת|(2)}} מסוג ב/2 לרשיון מסוג ב/4
100

{{ח:תת|(3)}} כל החלפת רשיון אחרת
200

9.	הארכת רשיון ישיבה מכל הסוגים, למעט כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק א פרט 15|בפרט 15(2)}}	200 בעד כל תקופת הארכה

10.	אשרת כניסה או אשרת חוזר הניתנת בתחנת גבול והמבקש איננו בעל דרכון של אחת מהמדינות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(2)}}, תוספת של	300

11.	{{ח:הערה|(בוטל)}}

12.	אשרת כניסה קבוצתית מסוג ב/2 ל־10 נפשות ומעלה	100 בתוספת 30 שקלים חדשים לכל נפש

13.	מסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8}}, פרט למסמך כאמור הניתן עם אשרת עולה או עם אשרה לישיבת ארעי מסוג א/1	200

14.	מסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8}} הניתן במקום מסמך כאמור שאבד, נגנב או הושחת	300

(15)	אשרה ורישיון ישיבה מסוג ב/5, ב/51, ב/52, ב/53
{{ח:תת|(1)}} במועד הגשת הבקשה הראשונה לאשרה ורישיון כאמור – 810

{{ח:תת|(2)}} במועד הגשת בקשה להארכת אשרה ורישיון – 695

16.	אישור מסע אלקטרוני לפי {{ח:פנימי|סעיף 5ב|תקנה 5ב}}	25

{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק ב|חלק ב׳: הוראות מיוחדות|תיקון: תשמ״ב}}

{{ח:סעיף*|1||תיקון: תשע״א־3, תשע״א־4|עוגן=תוספת 1 חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} לא תיגבה אגרה מאדם שהוא אחד מאלה:
{{ח:תת|(א)}} אורח רשמי של הממשלה;
{{ח:תת|(ב)}} משתתף פעיל בכינוס בין לאומי שהוכר על ידי שר הפנים והנערך בישראל;
{{ח:תת|(ג)}} אדם אשר בגלל מעמדו הרשמי או הציבורי, או מעמדו בשדה המדע, התרבות והאמנות, או בגלל תרומתו לישראל, או ליהדות, או מסיבה סבירה אחרת, ראה אותו נציג דיפלומטי או קונסולרי של ישראל בחוץ לארץ, או מי שהסמיך שר הפנים לכך, כראוי ליחס של כבוד, ומצא לנכון להעניק או להאריך לו אשרה ורשיון ישיבה;
{{ח:תת|(ד)}} אדם הזכאי לעלות ארצה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות}}.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשל״ה, תשמ״ב, תשמ״ה, תשמ״ז, תשנ״ה, תשנ״ח, תשע״א־6, תשע״ח|עוגן=תוספת 1 חלק ב פרט 2}}
{{ח:תת|(א)}} בעל דרכון של אחת המדינות המפורטות להלן יהיה פטור מתשלום אגרה בעד בקשה לאשרה ורשיון לישיבת מעבר או בקשה לאשרה ורשיון לישיבת ביקור מסוג ב/2;
{{ח:תת}} ואלה המדינות:
{{ח:תתת}} {{עמודות|2|אוסטריה {{ש}} אוסטרליה {{ש}} אורוגואי {{ש}} איחוד של דרום אפריקה {{ש}} איטליה {{ש}} איסלנד {{ש}} אירלנד {{ש}} אל־סלבדור {{ש}} אקוודור {{ש}} ארגנטינה {{ש}} ארצות הברית של אמריקה {{ש}} בהאמס {{ש}} בולגריה {{ש}} בוליביה {{ש}} בלגיה {{ש}} ברבדוס {{ש}} ברזיל {{ש}} ברית המועצות {{ש}} גואטמלה {{ש}} גיברלטר (אזרח של ספרד שטח חסות בריטי) {{ש}} ג׳מייקה {{ש}} דנמרק {{ש}} דרום קוריאה {{ש}} האיטי {{ש}} הולנד והאיים האנטיליים {{ש}} הונג קונג {{ש}} הלווציה (שוויץ) {{ש}} הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה, צפון אירלנד, האי מאן ואיי התעלה {{ש}} הקהילה המרכז אפריקנית {{ש}} הרפובליקה הפדרלית הגרמנית {{ש}} הרפובליקה הדומיניקנית {{ש}} טרינידד וטובגו {{ש}} יוגוסלביה {{ש}} יוון {{ש}} יפן {{ש}} לוקסמבורג {{ש}} ליכטנשטיין {{ש}} לסוטו {{ש}} מאוריציוס {{ש}} מולדובה {{ש}} מונקו {{ש}} מלאווי {{ש}} מקסיקו {{ש}} נורבגיה {{ש}} ניו־זילנד {{ש}} סואזילנד {{ש}} {{ח:הערה|(נמחקה)}} {{ש}} סן מרינו {{ש}} סנט־קיטס {{ש}} ספרד {{ש}} פארגואי {{ש}} פיג׳י {{ש}} פיליפינים {{ש}} פינלנד {{ש}} צ׳ילה {{ש}} צרפת {{ש}} קולומביה {{ש}} קוסטה ריקה {{ש}} קנדה {{ש}} קפריסין {{ש}} שוודיה {{ש}} תורכיה}}
{{ח:תת|(ב)}} בעל דרכון של בלגיה, הולנד ולוקסמבורג יהיה פטור מתשלום אגרה בעד בקשה להארכת רשיון לישיבת מעבר או לישיבת ביקור מסוג ב/2 לתקופה עד 12 חדשים מיום כניסתו לישראל.
{{ח:תת|(ג)}} בעל דרכון של הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה יהיה פטור מתשלום אגרה בעד בקשה לאשרת חוזר.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5א|תקנה 5א(א)}})}}}}
{{ח:קטע3||מדינות הסדר}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} ארצות הברית

{{ח:חתימות|א׳ בסיון תשל״ד (22 במאי 1974)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]