חוק מעונות יום שיקומיים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מעונות יום שיקומיים, התש״ס–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001079}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ס, 169|חוק מעונות יום שיקומיים|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300202.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 527|תיקון מס׳ 2 לחוק הסעה בטיחותית לילדים נכים|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300542.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 729|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299691.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 875|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_299644.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 331|חוק להחלפת המונח מפגר (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366910.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 853|חוק החזקת תכשיר אפינפרין במוסדות חינוך ובמקומות ציבוריים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504201.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 34|חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_518940.pdf}}, {{ח:תיבה|94|חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528209.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מטרות והגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: זכאות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: רישוי ופיקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מטרות והגדרות}}

{{ח:סעיף|1|מטרת החוק}}
{{ח:ת}} חוק זה בא להבטיח לפעוט עם מוגבלות מסגרת שיקומית, טיפולית וחינוכית נאותה.

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: תשס״ב, תשס״ח, תשע״ז}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחראי“ – הורה, אפוטרופוס או כל מי שהקטין נמצא במשמורתו על פי דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ביטוח בריאות“ – {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טיפול“ – טיפולים התפתחותיים, לרבות טיפולים פרה־רפואיים, הניתנים לפעוט עם מוגבלות עקב מוגבלותו לצורך שיפור תפקודו היומיומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכון מוכר להתפתחות הילד“ – מכון ששר הבריאות הכיר בו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעון יום שיקומי“ – מקום המספק בשעות היום טיפול וחינוך לעשרה פעוטות עם מוגבלות, לפחות, השוהים בו, לרבות שלוחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סל שירותים לפעוט עם מוגבלות“ – סל שירותי הטיפול והחינוך שיינתנו לפעוט עם מוגבלות במעון יום שיקומי, לרבות הסעה וליווי בהסעה בידי אדם מבוגר נוסף על הנהג, ממקום מגוריו של הפעוט עם המוגבלות או ממקום סמוך לו, למעון יום שיקומי וממנו, והכל כפי שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עיכוב התפתחותי ניכר“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעוט עם מוגבלות“ – ילד הזקוק לטיפול ונתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ילד שמלאו לו שישה חודשים ועד שמלאו לו שלוש שנים, ואם מלאו לו שלוש שנים במהלך שנת הלימודים – עד סיום שנת הלימודים, שמשתלמת בעדו גמלת ילד נכה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט סימן ו|סימן ו׳ בפרק ט׳ לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, או על פי הסכם כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|בסעיף 9 לאותו חוק}};
{{ח:תתת|(2)}} ילד שמלאה לו שנה אחת ועד שמלאו לו שלוש שנים, ואם מלאו לו שלוש שנים במהלך שנת הלימודים – עד סיום שנת הלימודים, ונתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ועדת אבחון, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית-התפתחותית)|בחוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית–התפתחותית), התשכ״ט–1969}}, מצאה שיש לו מוגבלות שכלית–התפתחותית;
{{ח:תתתת|(ב)}} מכון מוכר להתפתחות הילד קבע כי הוא פעוט עם עיכוב התפתחותי ניכר;
{{ח:תתתת|(ג)}} מי ששר הרווחה והשירותים החברתיים הסמיכו לכך קבע כי יש לו לקות ראיה בשתי העיניים ונדרשת השמתו במעון יום שיקומי;
{{ח:תתתת|(ד)}} מי ששר הבריאות הסמיכו לכך קבע כי יש לו לקות שמיעה בשתי האוזניים ונדרשת השמתו במעון יום שיקומי;
{{ח:תתתת|(ה)}} מי ששר הרווחה והשירותים החברתיים הסמיכו לכך ומי ששר הבריאות הסמיכו לכך, קבעו כי עקב מוגבלותו הניכרת ונסיבותיו המשפחתיות נדרשת השמתו במעון יום שיקומי כדי למנוע פגיעה משמעותית בהתפתחותו;
{{ח:תתתת|(ו)}} מי ששר הבריאות הסמיכו לכך קבע כי יש לו פגיעה נוירולוגית המתבטאת בלקות מוטורית קשה בשתי גפיים לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שלוחה“ – מקום שמהווה חלק ממעון יום שיקומי מסוים אך אינו נמצא בשטחו, המספק בשעות היום טיפול וחינוך, לשישה פעוטות עם מוגבלות לפחות, שיש להם אוטיזם, לקות שמיעה, לקות ראיה, או לקות אחרת שקבעו השרים בצו, או שמקום מגוריהם נמצא במרחק של עשרים וחמישה קילומטרים לפחות מחוץ לשטחו של מעון יום שיקומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השרים“ – שר העבודה והרווחה ושר הבריאות.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: זכאות}}

{{ח:סעיף|3|סל שירותים לפעוט עם מוגבלות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} פעוט עם מוגבלות זכאי, לפי הוראות חוק זה, לטיפול ולחינוך, להסעה ולליווי בהסעה לפי סל השירותים לפעוט עם מוגבלות, במעון יום שיקומי קרוב ככל האפשר למקום מגוריו.
{{ח:תת|(ב)}} השרים, בהסכמת שר האוצר, ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, יקבעו את סל השירותים לפעוט עם מוגבלות, את העלות הכוללת של מתן סל השירותים לפעוט עם מוגבלות, ואת הדרך שבה תעודכן עלות הסל.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מעונות יום שיקומיים (רישוי, סל שירותים לפעוטות עם מוגבלות ותנאי טיפול בהם)|תקנות מעונות יום שיקומיים (רישוי, סל שירותים לפעוטות עם מוגבלות ותנאי טיפול בהם), התשס״ח–2008}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} המדינה תישא, לפי הוראות חוק זה, בתשלום עלות סל השירותים לפעוט עם מוגבלות, כפי שנקבעה בסעיף קטן (ב), בהפחתות אלה –
{{ח:תתת|(1)}} הסכומים שקופת חולים חייבת בהם לפי חוק ביטוח בריאות כפי שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ב)}};
{{ח:תתת|(2)}} הסכומים שחלים על מי שחייב במזונותיו של הפעוט עם מוגבלות, לפי הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|4|טיפול לפי תכנית אישית}}
{{ח:ת}} לכל פעוט עם מוגבלות במעון היום השיקומי יקבע הצוות הטיפולי־מקצועי במעון תכנית טיפול אישית, בהתייעצות עם מכון או יחידה להתפתחות הילד שהוכרו לענין זה על ידי שר הבריאות, ובהתאם לסל השירותים לפעוט עם מוגבלות.

{{ח:סעיף|5|מקום מתן שירותים לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות}}}}
{{ח:ת}} הטיפולים הקבועים בסל השירותים לפעוט עם מוגבלות, אשר קופות החולים מחויבות לתתם לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות}}, יינתנו לפעוט השוהה במעון היום השיקומי, במעון שבו הוא שוהה, במימון ישיר של קופת החולים שבה הפעוט רשום.

{{ח:סעיף|6|השתתפות בהוצאות סידור פעוט עם מוגבלות במעון יום שיקומי}}
{{ח:ת}} שר העבודה והרווחה רשאי לקבוע כי מי שחייב במזונותיו של פעוט עם מוגבלות ישתתף בהוצאות השהיה, הטיפול והחינוך של הפעוט במעון היום השיקומי ואת שיעור ההשתתפות, לפי הכללים שיקבע, דרך כלל או לסוגים; לענין סעיף זה, ”טיפול“ – למעט הטיפולים הניתנים במימון קופות החולים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מעונות יום שיקומיים (השתתפות בהוצאות של מי שחייב במזונותיו של פעוט עם מוגבלות)|תקנות מעונות יום שיקומיים (השתתפות בהוצאות של מי שחייב במזונותיו של פעוט עם מוגבלות), התשס״ז–2006}}.}}

{{ח:סעיף|6א|מכון מוכר להתפתחות הילד|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} שר הבריאות רשאי להכיר בגוף כמכון מוכר להתפתחות הילד לעניין חוק זה, לפי כללים שקבע; הודעה על הכרה כאמור תפורסם ברשומות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מעונות יום שיקומיים (כללים להכרה במכון להתפתחות הילד)|תקנות מעונות יום שיקומיים (כללים להכרה במכון להתפתחות הילד), התש״ע–2009}}.}}

{{ח:סעיף|6ב|אבחון פעוט עם עיכוב התפתחותי ניכר|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} אבחון של פעוט לעניין חוק זה כפעוט עם עיכוב התפתחותי ניכר ייעשה בידי מכון מוכר להתפתחות הילד, באמצעות צוות רב מקצועי במכון, לאחר ביצוע הערכה התפתחותית מלאה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: רישוי ופיקוח}}

{{ח:סעיף|7|מעון יום שיקומי – רשיון, פתיחה וניהול|תיקון: תשע״ח, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפתח ולא ינהל אדם בעצמו או באמצעות אחרים, מעון יום שיקומי בלא שקיבל רשיון לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יינתן רשיון למעון יום שיקומי אלא אם כן הוא ממלא אחר ההוראות שלפי חוק זה, לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות|חוק התקנת מצלמות לשם הגנה על פעוטות במעונות יום לפעוטות, התשע״ט–2018}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק החזקת תכשיר אפינפרין במוסדות חינוך ובמקומות ציבוריים|חוק החזקת תכשיר אפינפרין במוסדות חינוך ובמקומות ציבוריים, התשע״ח–2018}}.
{{ח:תת|(ג)}} הרשיון יינתן על ידי שני השרים כאחד, ורשאי כל אחד מהם, בענין שבתחום אחריותו, להתנות את מתן הרשיון בתנאים שיש לקיימם לפני שיינתן הרשיון, או להתנות את הרשיון בתנאים, ורשאי כל אחד מהם כאמור להוסיף בכל עת תנאי לרשיון (להלן – תנאי נוסף), והכל כדי לקדם את מטרת הרישוי.
{{ח:תת|(ד)}} תנאי נוסף ייכנס לתוקפו בתום שלושה חודשים מיום שהודע עליו לבעל הרשיון, ורשאי השר להאריך או לקצר תקופה זו לפי הענין.

{{ח:סעיף|8|מינוי מפקחים}}
{{ח:ת}} השרים ימנו מפקחים מבין עובדי משרדם לענין הפיקוח על מעון יום שיקומי.

{{ח:סעיף|9|סמכויות מפקח}}
{{ח:ת}} לשם פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה, רשאי מפקח –
{{ח:תת|(1)}} להיכנס למעון יום שיקומי ולערוך בו ביקורת על פי הוראות חוק זה;
{{ח:תת|(2)}} לדרוש ממנהל המעון או מעובדיו שיציגו בפניו את הרשיון שניתן לפי חוק זה וכן שימסרו לו מידע ומסמכים הנוגעים לביצוע הוראות חוק זה, ובלבד שבדיקת מסמכים רפואיים תיעשה בידי מפקח שהוא רופא;
{{ח:תת|(3)}} לתפוס מסמך שיש לו חשד כי הוא קשור בהפרת הוראות לפי חוק זה; מסמך שנתפס לפי פסקה זו יוחזק רק למשך הזמן הדרוש לבדיקה ויוחזר לא יאוחר מ־15 ימים, אלא אם כן בתוך תקופה זו הועבר המסמך למשטרה לצורך נקיטת הליכים פליליים.

{{ח:סעיף|9א|פיקוח במעון יום לפעוטות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} רשאי להיכנס למעון יום לפעוטות ששוהים בו גם פעוטות עם מוגבלות, לשם ביצוע בדיקה לבחינת עמידתו של בעל רישיון ההפעלה בתנאים לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות#סעיף 7|סעיף 7(א) לחוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות}} הנוגעים לחינוך וטיפול בפעוטות עם מוגבלות השוהים בו.
{{ח:תת|(ב)}} מצא מפקח כי בעל רישיון הפעלה לא מקיים תנאי מהתנאים כאמור בסעיף קטן (א), יודיע על כך לממונה.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות|חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התשע״ט–2018}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חינוך וטיפול“, ”הממונה“, ”מעון יום לפעוטות“ ו”רישיון הפעלה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות|בחוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות}}.

{{ח:סעיף|10|ביטול רשיון, סגירת מעון והפסקת תשלומים}}
{{ח:תת|(א)}} נוכחו השרים כי מעון יום שיקומי אינו ממלא אחר הוראה שנקבעה לפי חוק זה או אחר תנאי שנקבע ברשיון, רשאים הם לדרוש ממנהל המעון כי ימלא אחר ההוראה או התנאי בתוך תקופה שיקבעו.
{{ח:תת|(ב)}} לא מילא המנהל אחר דרישת השרים ומצאו השרים כי מעון היום השיקומי מתנהל בדרך שאינה לטובת הפעוטות עם מוגבלות, רשאים הם להורות על ביטול הרשיון וסגירת המעון ואם המעון פועל בלא רשיון – על סגירתו.
{{ח:תת|(ג)}} השרים יקבעו בצו הסגירה הוראות לענין ביצועו לרבות בדבר הפסקת תשלומים המועברים למעון לפי הוראות חוק זה, וכן הוראות בדבר איסור קבלת פעוטות עם מוגבלות חדשים והעברתם של הפעוטות ששהו במעון טרם הוצאת צו הסגירה למעון יום שיקומי אחר.
{{ח:תת|(ד)}} לא ייתנו השרים צו סגירה אלא לאחר שנתנו לבעליו של המעון או למנהלו הזדמנות להשמיע את טענותיהם; מצאו השרים כי נשקפת סכנה מיידית לפעוטות, רשאים הם לתת צו סגירה לאלתר.

{{ח:סעיף|11|ערר}}
{{ח:ת}} הרואה עצמו נפגע מהחלטת השרים לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, רשאי לערור עליה לפני בית המשפט המחוזי בתוך ארבעים וחמישה ימים מהיום שבו נמסרה לו ההודעה; אין בהגשת הערר כדי לעכב את ביצוע ההחלטה אלא אם כן החליט בית המשפט אחרת.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: שונות}}

{{ח:סעיף|12|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} השרים ממונים על ביצוע חוק זה, והם רשאים, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו, וכן בענינים אלה –
{{ח:תתת|(1)}} דרך הגשת בקשה לרשיון;
{{ח:תתת|(2)}} התנאים התברואתיים, הבטיחותיים והחומריים הנדרשים ממעון יום שיקומי;
{{ח:תתת|(3)}} תקן עובדי מעונות יום שיקומיים;
{{ח:תתת|(4)}} קביעת הרכב הצוות הטיפולי־מקצועי לרבות הוותק המקצועי של כל אחר בו;
{{ח:תתת|(5)}} אגרה בעד מתן רשיון או חידושו, בהסכמת שר האוצר;
{{ח:תתת|(6)}} תקופת הרשיון ותנאיו;
{{ח:תתת|(7)}} דרכי שמירה של מסמכים הנוגעים לטיפול בפעוט;
{{ח:תתת|(8)}} דרכי הפניה וכללי השמה של פעוט עם מוגבלות במעון יום שיקומי.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מעונות יום שיקומיים (רישוי, סל שירותים לפעוטות עם מוגבלות ותנאי טיפול בהם)|תקנות מעונות יום שיקומיים (רישוי, סל שירותים לפעוטות עם מוגבלות ותנאי טיפול בהם), התשס״ח–2008}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} שר הבריאות ושר האוצר, בהתייעצות עם קופות החולים, יקבעו את סכום התשלום שבו תישא קופת חולים כמימון ישיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מעונות יום שיקומיים (קביעת הסכום שבו תישא קופת חולים)|תקנות מעונות יום שיקומיים (קביעת הסכום שבו תישא קופת חולים), התשס״ח–2007}}.}}

{{ח:סעיף|13|שמירת סודיות}}
{{ח:ת}} עובד מעון יום שיקומי וכל אדם שהגיעה אליו ידיעה תוך כדי ביצוע הוראות חוק זה ישמרה בסוד ולא יגלה אותה אלא לשם ביצוע הוראות חוק זה או על פי דין.

{{ח:סעיף|13א|שינוי {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} שר הבריאות, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}.

{{ח:סעיף|14|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} מעון יום שיקומי שביום פרסומו של חוק זה פעל כמעון יום שיקומי והגיש בקשה למתן רשיון לפי הוראות חוק זה בתוך שישה חודשים מיום תחילתו, רשאי להמשיך ולפעול עד למתן החלטה בבקשה; השרים ייתנו את החלטתם בבקשה לרשיון לפי סעיף זה בתוך שנה מיום תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|15|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה בתום שנה מיום פרסומו.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 13א|13א}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ”עיכוב התפתחותי ניכר“ – ממוצע תפקוד כללי ברמה של 55 DQ ‏(Developmental Quotient) ומטה; לעניין זה, ”ממוצע תפקוד כללי“ – הממוצע המשוקלל של תפקוד בכל תחומי ההתפתחות שלהלן: התחום המוטורי, התחום השפתי–תקשורתי, התחום הקוגניטיבי, התחום החברתי והתחום הרגשי–הסתגלותי.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ב באדר ב׳ התש״ס (29 במרס 2000).}}
* '''אהוד ברק'''
ראש הממשלה
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
* '''שלמה בניזרי'''
שר בריאות
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]