חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים, התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000761}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״א, 509|חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסד המכוון למתן שירות לקטינים|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300405.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 511|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300548.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 100|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299659.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 245|חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299947.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 23|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300161.pdf}}, {{ח:תיבה|28|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300783.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 516|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301030.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 938|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301946.pdf}}, {{ח:תיבה|1170|תיקון מס׳ 3 לחוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301156.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 331|חוק להחלפת המונח מפגר (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366910.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 34|חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_518940.pdf}}, {{ח:תיבה|319|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528760.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 296|תיקון לחוק המידע הפלילי ותקנת השבים|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_594613.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 23|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783627.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1090|תיקון מס׳ 2 לחוק שיקום נכי נפש בקהילה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4693413.pdf}}. ''דחיית תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ב, 1720|צו המידע הפלילי ותקנת השבים (דחיית יום התחילה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9922.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ה, תש״ע, תשע״א, תשע״ז, תשע״ט, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם עם מוגבלות שכלית או התפתחותית“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} ”אדם עם מוגבלות שכלית–התפתחותית“ – מי שוועדת אבחון כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית-התפתחותית)|בחוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית–התפתחותית), התשכ״ט–1969}}, מצאה כי הוא אדם עם מוגבלות שכלית–התפתחותית;
{{ח:תתת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(ג)}} אדם עם הפרעה התפתחותית מורחבת (PDD – Pervasive Developmental Disorder) לרבות אדם הסובל מאוטיזם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בגיר“ – מי שמלאו לו 18 שנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית ספר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת החינוך|בפקודת החינוך [נוסח חדש], התשל״ח–1978}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חסר ישע“ – מי שמחמת גילו, מחלתו או מוגבלותו הגופנית או הנפשית, ליקויו השכלי או מכל סיבה אחרת אינו יכול לדאוג לצורכי מחייתו, לבריאותו או לשלומו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד“ –
{{ח:תתת|(1)}} בית ספר שלומדים בו קטינים, מוסד חינוכי ששוהים בו קטינים, מעונות לקטינים, מעונות יום ומשפחתונים לקטינים ובכלל זה מעון יום לפעוטות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות|בחוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התשע״ט–2018}}, מרכזי תרבות נוער וספורט, מכוני כושר ומועדוני ספורט שבהם מתאמנים בין השאר קטינים, גן ילדים, גן חיות, גן שעשועים, תנועת נוער, עסק שבין עיסוקיו הסעת קטינים, עסק העוסק בין השאר בארגון טיולים לקטינים או באבטחת קטינים, בריכת שחיה הפתוחה גם לקטינים, קייטנה, פנימיה או מועדון שבהם שוהים קטינים, מרפאות ובתי חולים לילדים, מחלקות ילדים בבתי חולים;
{{ח:תתת|(2)|(א)}} מקום, מהמפורטים להלן, שבו נמצאים בני אדם עם מוגבלות שכלית או התפתחותית או חסרי ישע:
{{ח:תתתתת|(1)}} מעון, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על המעונות|בחוק הפיקוח על המעונות, התשכ״ה–1965}};
{{ח:תתתתת|(2)}} מעון יום או מרכז טיפולי;
{{ח:תתתתת|(3)}} מרכז עבודה שיקומי;
{{ח:תתתתת|(4)}} מועדון שבין מטרותיו מתן שירות לקבוצה של בני אדם כאמור;
{{ח:תתתת|(ב)}} עסק, מהמפורטים להלן, למתן שירותים לבני אדם עם מוגבלות שכלית או התפתחותית או לחסרי ישע, שבין עיסוקיו:
{{ח:תתתתת|(1)}} מתן שירותי נופש לקבוצה של אנשים כאמור;
{{ח:תתתתת|(2)}} הסעת אנשים כאמור;
{{ח:תתתתת|(3)}} אבטחת קבוצות של אנשים כאמור;
{{ח:תתת|(3)|(א)}} בית חולים או מרפאה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש|בחוק טיפול בחולי נפש, התשנ״א–1991}} (בחוק זה – חוק טיפול בחולי נפש);
{{ח:תתתת|(ב)}} בית חולים או מחלקה המיועדים לאשפוז חולים סיעודיים; בפסקה זו, ”חולה סיעודי“ – חולה גריאטרי או תשוש נפש, לרבות חולה שמצב בריאותו ותפקודו ירודים כתוצאה ממחלה כרונית או מליקוי קבוע, הדורש מעקב רפואי מיומן במסגרת אשפוז, במשך 24 שעות ביממה לתקופה ממושכת;
{{ח:תתתת|(ג)}} מסגרת שיקום המיועדת למתמודדי נפש כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה, התש״ס–2000}}, שהיא שירותי שיקום המנויים {{ח:חיצוני|חוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה#תוספת פרט א|בפרט א(2) או (3) לתוספת לחוק האמור}}, שירותי ליווי, הכשרה והשגחה המנויים {{ח:חיצוני|חוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה#תוספת פרט ב|בפרט ב(1) לתוספת האמורה}} או מסגרת המספקת שירותי תיאום טיפול המנויה {{ח:חיצוני|חוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה#תוספת פרט ז|בפרט ז לתוספת האמורה}};
{{ח:תתת|(4)}} גוף אחר, שבין עיסוקיו מתן שירותי חונכות, הדרכה, הוראה, בידור או אבחון לקטינים, לבני אדם עם מוגבלות שכלית או התפתחותית או לחסרי ישע, טיפול בהם, השגחה עליהם או ליווי שלהם בהליכים משפטיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעסיק“, לענין קבלת אדם לעבודה במוסד באמצעות משרד ממשלתי או רשות מקומית שהמוסד נתון לפיקוחם – האחראי במשרד הממשלתי או ברשות המקומית על קבלת אדם לעבודה במוסד; לענין קבלת אדם לעבודה במוסד שלא באמצעות משרד ממשלתי או רשות מקומית – מנהל המוסד ובמוסד שהוא תאגיד גם התאגיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודה“ – בין בתמורה ובין בהתנדבות, לרבות במתן שירותים, המאפשרת למבצעה, במסגרת עבודתו, להיות בקשר קבוע או סדיר עם קטינים, עם אנשים עם מוגבלות שכלית או התפתחותית או עם חסרי ישע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבירת מין“ –
{{ח:תתת|(1)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}} (בחוק זה – חוק העונשין), כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 214|סעיף 214(ב) עד (ב3)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} עבירה המנויה {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק י סימן ה|בסימן ה׳ בפרק י׳}}, למעט עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 352|סעיף 352}};
{{ח:תתתת|(ג)}} עבירה של התעללות מינית בקטין או בחסר ישע לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 368ג|סעיף 368ג}};
{{ח:תתת|(2)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 75|סעיף 75 לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}.

{{ח:סעיף|2|איסור העסקה ועיסוק|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק לא יקבל לעבודה במוסד ולא יעסיק בעבודה במוסד, בגיר שהורשע בעבירת מין שאותה ביצע בהיותו בגיר.
{{ח:תת|(ב)}} בגיר שהורשע כאמור בסעיף קטן (א) לא יעסוק בעבודה במוסד.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) יחולו ממועד ההרשעה בעבירה לפי הוראות סעיף קטן (א) ועד 20 שנים לאחר ההרשעה, ואם נידון למאסר – 20 שנים לאחר שחרורו של הבגיר מבית הסוהר בשל אותה עבירה.

{{ח:סעיף|3|אישור המשטרה}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק לא יקבל בגיר לעבודה במוסד בטרם קיבל אישור ממשטרת ישראל כי אין מניעה להעסקתו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} אישור המשטרה יינתן באחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הבגיר לא הורשע בעבירת מין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)}} או אם הורשע, חלפה תקופת האיסור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(ג)}};
{{ח:תתת|(2)}} הועדה פטרה את הבגיר מהאיסור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(ב)}}.
{{ח:תת|(ג)}} משטרת ישראל תרכז את כל הנתונים הנדרשים לענין חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} אישור המשטרה יינתן על פי בקשתו של בגיר, ובלבד שאותו בגיר המציא למשטרה תעודה מהמוסד כי הוא מועסק בו או מועמד לעבודה בו, או על פי ייפוי כוח מטעם אותו בגיר למעסיק או למוסד, ובלבד שהמעסיק או המוסד יצהיר שהוא מוסד לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ה)}} לענין סעיף זה, ”אישור המשטרה“ – אישור שניתן בתקופת השנה שקדמה לקבלה לעבודה.

{{ח:סעיף|4|הערכה על ידי ועדת מומחים|תיקון: תשס״ה, תשס״ו, תשע״א, תשע״א־2, תשע״ט־2, תשפ״א, ק״ת תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים בהתייעצות עם שר העבודה והרווחה ימנה ועדה שתהיה מורכבת משופט בית משפט שלום שישמש כיושב ראש הועדה, ושני מומחים לענין דפוסי התנהגותם של עברייני מין ולענין הטיפול בהם; הודעה על מינוי הועדה והרכבה תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה מוסמכת, לפי בקשת בגיר שחל לגביו איסור עיסוק לפי חוק זה (להלן – המבקש), להעריך בתוך תקופת האיסור, את הצורך בהמשך תחולת האיסור ולתת לו פטור מן האיסור, לתקופת האיסור, כולה או חלקה.
{{ח:תת|(ג)}} לא תיתן הועדה פטור מן האיסור כאמור בסעיף קטן (ב), אלא אם כן שוכנעה, לאחר שקיבלה הערכת מסוכנות, שהמבקש אינו מהווה סיכון לקטינים, לאנשים עם מוגבלות שכלית או התפתחותית או לחסרי ישע; בסעיף זה, ”הערכת מסוכנות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין|בחוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין, התשס״ו–2006}}.
{{ח:תת|(ד)}} החלטת הועדה תימסר למבקש; פטרה הועדה את המבקש מתקופת האיסור, כולה או חלקה, תודיע גם למי שאחראי במשטרה על מתן אישורים לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ה)}} לפני מתן החלטתה, תיתן הועדה הזדמנות למבקש או למי מטעמו ולנציג היועץ המשפטי לממשלה להשמיע את טענותיהם.
{{ח:תת|(ו)}} הועדה מוסמכת לקבל מהמשטרה כל מידע הנחוץ לצורך החלטתה, לרבות מידע כאמור {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים#סעיף 8|בסעיפים 8}}, {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים#סעיף 30|30}} {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים#סעיף 31|ו־31 לחוק המידע הפלילי ותקנת השבים, התשע״ט–2019}} (להלן – חוק המידע הפלילי).
{{ח:תת|(ז)}} לא תדון הועדה בבקשה נוספת של מבקש שבקשתו נדחתה, לפני תום שנתיים מיום דחיית הבקשה.

{{ח:סעיף|5|עונשין}}
{{ח:תת|(א)}} העובר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 3|או 3(א)}}, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ב)}} העובר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ב)}}, דינו – מאסר שנה.

{{ח:סעיף|6|סייג לאחריות פלילית}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק שהעסיק בגיר בלא אישור המשטרה לא יישא באחריות פלילית לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)}} אם ההעסקה היתה בנסיבות מיוחדות שבהן לא היה סיפק בידו לקבל את האישור, ובלבד שהעסקת הבגיר היתה למשך זמן סביר, באותן נסיבות, שאינו עולה על 30 ימים, והמעסיק פעל בלא דיחוי לקבל אישור המשטרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|הסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} מעסיק המקבל שירותים ממעסיק אחר שהוא מוסד לא יישא באחריות פלילית לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)}} אם וידא שהמוסד קיבל אישור כנדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|אותו סעיף}}.

{{ח:סעיף|7|העסקה באמצעות קבלן כוח אדם}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה החלות על מעסיק יחולו גם על מעסיק בפועל של בגיר באמצעות קבלן כוח אדם, ועל בגיר המועסק כאמור.

{{ח:סעיף|8|פיטורין}}
{{ח:ת}} הופסקה עבודתו של עובד לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} ובשל כך הוא פוטר בידי מעסיקו, יהיה המעסיק, על אף הוראות כל דין, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה, פטור ממתן הודעה מוקדמת לפיטורים; העובד יהיה זכאי לפיצויי פיטורין לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויי פיטורים|חוק פיצויי פיטורים, התשכ״ג–1963}}, זולת אם בית הדין האזורי לעבודה קבע כי הפיטורים היו בנסיבות מיוחדות, שאינן מצדיקות מתן פיצויי פיטורים כולם או חלקם.

{{ח:סעיף|9|סמכות בית הדין לעבודה}}
{{ח:ת}} לבית הדין לעבודה תהא סמכות ייחודית לדון בענין הנוגע להפסקת עבודה או לפיטורין לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|10|מרשם פלילי|תיקון: תשע״ט־2, תשפ״א, ק״ת תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים|חוק המידע הפלילי}} לענין מסירת מידע למי שזכאי לקבלו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), אין בהוראות {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים|חוק המידע הפלילי}} כדי לפגוע בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4 לחוק זה}}.

{{ח:סעיף|11|מוסדות נוספים|תיקון: תשס״ה, תשע״א, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} שר המשפטים, באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, רשאי לקבוע מוסדות נוספים המיועדים למתן שירות לקטינים, לאנשים עם מוגבלות שכלית או התפתחותית או לחסרי ישע שהוראות חוק זה יחולו עליהם.

{{ח:סעיף|12|ביצוע ותקנות|תיקון: תשס״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} השר לביטחון הפנים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו, לרבות סדרי הגשת בקשות לקבלת אישור המשטרה ולמעט לענין {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים, בהתייעצות עם שר העבודה והרווחה ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, רשאי להתקין תקנות לביצוע {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות למניעת העסקה של עברייני מין במוסד המכוון למתן שירות לקטינים (אישור המשטרה)|תקנות למניעת העסקה של עברייני מין במוסד המכוון למתן שירות לקטינים (אישור המשטרה), התשס״ג–2003}}.}}

{{ח:סעיף|13|תחולה לעניין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}|תיקון: תשס״ח־2, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} יחולו, לענין נשים, במועד שיקבע השר לביטחון הפנים באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, ובלבד שהשר לביטחון הפנים ידווח אחת לשנתיים לוועדה לביטחון לאומי בדבר היקף עבריינות המין בקרב נשים בישראל.

{{ח:סעיף|13א|תקופת הביניים – הוראות מיוחדות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הביניים“ – התקופה שמיום פרסומו של חוק זה ועד יום התחילה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בגיר“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}}, למעט אישה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעסיק“ – לרבות מעסיק בפועל כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}.
{{ח:תת|(ב)}} בתקופת הביניים לא יקבל מעסיק לעבודה במוסד בגיר, אלא אם כן נתן לו הבגיר ייפוי כוח, שבו הוא מייפה את כוחו של המעסיק או המוסד לבקש אישור מהמשטרה, כי אין מניעה להעסקתו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} מעסיק שקיבל בגיר לעבודה בתקופת הביניים והוא עודנו מועסק במוסד ביום התחילה, יפנה למשטרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ד)}} בתקופה שמיום התחילה ואילך, לצורך קבלת אישורה כי אין מניעה להעסקת הבגיר לפי חוק זה, ורשאי הבגיר לפנות למשטרה כאמור בעצמו.

{{ח:סעיף|14|תחילה|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ז באדר א׳ התשס״ג (1 במרס 2003) (בחוק זה – יום התחילה), בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 13א|סעיף 13א}}.

{{ח:סעיף|15|תחולה והוראת מעבר|תיקון: תשס״ה, תשס״ח, תשס״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק זה יחולו על בגיר שהורשע בעבירת מין שאותה ביצע בהיותו בגיר, אם הורשע בעבירה כאמור, בתוך חמש השנים שקדמו ליום כניסתו לתוקף של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} הוראות חוק זה לא יחולו על בגיר המועסק במוסד לעניין המשך העסקתו באותו מוסד, אם הורשע לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300161.pdf|חוק למניעת העסקה של עברייני מין (תיקון מס׳ 4), התשס״ח–2007}} (בסעיף זה – התיקון), ובלבד שביום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300161.pdf|התיקון}}, יש בידו אישור המשטרה להעסקתו באותו מוסד.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ה׳ באב התשס״א (25 ביולי 2001).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''עוזי לנדאו'''
השר לביטחון הפנים
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]