חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2143895}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ף, 298|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_578653.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 30|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_584184.pdf}}, {{ח:תיבה|47|תיקון מס׳ 15 – הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש לחוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_584321.pdf}}, {{ח:תיבה|82|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_589930.pdf}}, {{ח:תיבה|274|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_594593.pdf}}, {{ח:תיבה|338|תיקון לחוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_598473.pdf}}, {{ח:תיבה|388|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_606259.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 726|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_618524.pdf}}, {{ח:תיבה|982|חוק מענק סיוע לעסקים בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות זן אומיקרון של נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_644747.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדלת סכום ההוצאה הממשלתית}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: ביטוח אבטלה}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: מענק לבני 67 ומעלה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: פיקדון חיילים משוחררים}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: מענקי סיוע לעצמאי ולשכיר בעל שליטה בחברת מעטים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: מענק סיוע לעסקים בעד השתתפות בהוצאות קבועות ומענק סיוע בשל פגיעה ממושכת}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳: מענק סיוע לעסקים בעד השתתפות בהוצאות קבועות}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: מענק סיוע בשל פגיעה ממושכת בעקבות ההשפעה הכלכלית של התפשטות נגיף הקורונה החדש}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ג|סימן ג׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1: דמי בידוד לעובדים}}

{{ח:פנימי|פרק ו1 סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ב|סימן ב׳: תשלום דמי בידוד לעובד}}

{{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ג|סימן ג׳: שיפוי למעסיק}}

{{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ד|סימן ד׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ו2|פרק ו׳2: דמי בידוד לעצמאים}}

{{ח:פנימי|פרק ו2 סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ו2 סימן ב|סימן ב׳: תשלום דמי בידוד לעצמאים}}

{{ח:פנימי|פרק ו2 סימן ג|סימן ג׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: קרנות השתלמות}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדלת סכום ההוצאה הממשלתית}}

{{ח:סעיף|1|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית|בחוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית, התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: ביטוח אבטלה}}

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה – תיקון מס׳ 216) (הוראות מיוחדות לעניין ביטוח אבטלה), התש״ף–2020}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: מענק לבני 67 ומעלה}}

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מענק הסתגלות מיוחד לבני 67 ומעלה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש)|בחוק מענק הסתגלות מיוחד לבני 67 ומעלה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש״ף–2020}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: פיקדון חיילים משוחררים}}

{{ח:סעיף|4|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק קליטת חיילים משוחררים|בחוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|5|ביטול {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_575832.pdf|חוק קליטת חיילים משוחררים (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה – תיקון מס׳ 20) (מימוש חלק מהפיקדון לכל מטרה)}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_575832.pdf|חוק קליטת חיילים משוחררים (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה – תיקון מס׳ 20) (מימוש חלק מהפיקדון לכל מטרה), התש״ף–2020}} – בטל.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: מענקי סיוע לעצמאי ולשכיר בעל שליטה בחברת מעטים}}

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשפ״א, תשפ״א־4, תשפ״א־5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה)|בחוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה), התשס״ח–2007}} כהוראת שעה לתקופה של שנתיים מיום 29.7.2020.}}

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: מענק סיוע לעסקים בעד השתתפות בהוצאות קבועות ומענק סיוע בשל פגיעה ממושכת|תיקון: תשפ״א־4}}
{{ח:קטע3|פרק ו סימן א|סימן א׳: מענק סיוע לעסקים בעד השתתפות בהוצאות קבועות|תיקון: תשפ״א־4}}

{{ח:סעיף|7|הגדרות|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־4}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק יסודות התקציב“ – {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מס ערך מוסף“ – {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1976}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טובין“, ”המס“, ”עסק“, ”עסקה“, ”שירות“ ו”שנת המס“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד ציבורי זכאי“ – מוסד ציבורי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|בסעיף 9(2)(ב) לפקודה}}, שמתקיימים בו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שליש לפחות מהכנסתו בשנת המס 2018, כפי שדווחה בדוח שהגיש לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}, ואם הגיש דוח כאמור לגבי ההכנסה לשנת המס 2019 לפני יום הגשת התביעה לקבלת מענק לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} – שליש מהכנסתו בשנת המס 2019 כפי שדווחה באותו דוח, לא היה מתמיכות ותרומות;
{{ח:תתת|(2)}} עיקר הכנסתו בשנת המס 2018, כפי שדווחה בדוח שהגיש לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}, ואם הגיש דוח כאמור לגבי שנת המס 2019 לפני יום הגשת התביעה לקבלת מענק לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} – עיקר הכנסתו בשנת המס 2019, שאינה הכנסה מתמיכות ותרומות, התקבלה ממכירת שירותים או מוצרים שהתמורה בשלהם מתקבלת באופן שוטף ובמהלך רוב חודשי השנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שאינו מוסד ציבורי זכאי – מחזור עסקאות של עוסק, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}}, למעט מכירות הוניות ועסקאות שדווחו בידי הקונה לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 20|סעיפים 20}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 21|או 21 לחוק מס ערך מוסף}};
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מוסד ציבורי זכאי – הכנסה כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות בשנת 2019“ – מחזור עסקאות כפי שדווח לרשות המסים בישראל על פי דין לגבי שנת 2019, ולעניין כל אחד מאלה, מחזור העסקאות כמפורט לצדו:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין עוסק שפעילותו החלה אחרי יום כ״ד בטבת התשע״ט (1 בינואר 2019) – מחזור העסקאות שלו מיום 1 בחודש שלאחר יום תחילת הפעילות עד יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019), מחולק במספר חודשי הפעילות בשנת 2019 ומוכפל ב־12;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין עוסק הרשום כשותפות לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף}} או עוסק הרשום כעוסק אחד עם עוסק אחר לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 56|סעיף 56 לחוק האמור}} – לפי מחזור העסקאות המאוחד של השותפות או של העוסקים הרשומים יחד, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות בשנת 2020“ – מחזור עסקאות כפי שדווח לרשות המסים בישראל על פי דין, מיום תחילת הפעילות ועד היום שלפני תקופת הזכאות, מחולק במספר חודשי הפעילות ומוכפל ב־12;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל רשות המסים בישראל או מי שהמנהל הסמיכו לעניין {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקדם הוצאות קבועות“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי עוסק – הסכום המתקבל מצירוף של שני אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} התוצאה המתקבלת מהכפלת 0.9 ביחס שבין שני אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} סך כל התשומות השוטפות, למעט תשומות ציוד כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} ({{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} – תשומות ציוד), כפי שדווח לרשות המסים בישראל לפי דין בשל שנת המס 2019;
{{ח:תתתתת|(2)}} מחזור העסקאות לשנת 2019;
{{ח:תתתת|(ב)}} סכום הוצאות השכר הנחסכות מחולק במחזור העסקאות לשנת 2019;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי עוסק שהוא מוסד ציבורי זכאי – הסכום המתקבל מצירוף של שני אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סך כל ההוצאות הקשורות למכירת שירותים או מוצרים המסופקים באופן שוטף ובמהלך רוב חודשי השנה, בשל שנת המס 2018, ואם הוגש לפני יום הגשת התביעה לקבלת מענק לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} דוח לשנת המס 2019 – סך כל ההוצאות האמורות בשל שנת המס 2019, מחולק בסך הכנסתו בשנת המס 2018 או 2019, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(ב)}} סכום הוצאות השכר הנחסכות מחולק במחזור העסקאות לשנת 2018, ואם הוגש לפני יום הגשת התביעה לקבלת מענק לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} דוח לשנת המס 2019 – במחזור העסקאות לשנת 2019;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי עוסק הרשום כעוסק אחד עם עוסק אחר לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 56|סעיף 56 לחוק מס ערך מוסף}} – הסכום שהיה מתקבל מצירוף של שני אלה, והכול אילולא היה העוסק רשום כעוסק אחד עם עוסק אחר:
{{ח:תתתת|(א)}} התוצאה המתקבלת מהכפלת 0.9 ביחס שבין שני אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} סך כל התשומות השוטפות, למעט תשומות ציוד, כפי שדווח לרשות המסים בישראל לפי דין בשל שנת המס 2019;
{{ח:תתתתת|(2)}} סכום מחזור עסקאותיו בשנת המס 2019;
{{ח:תתתת|(ב)}} סכום הוצאות השכר הנחסכות מחולק בסכום הכנסתו לשנת המס 2019;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקדם השתתפות בהוצאות קבועות“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי עוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 עולה על 300 אלף שקלים חדשים ואינו עולה על 1.5 מיליון שקלים חדשים – 0.3;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי עוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 עולה על 1.5 מיליון שקלים חדשים – ההפרש שבין 1 לבין מקדם הוצאות קבועות, ולא יותר מ־0.3; המנהל רשאי לקבוע מקדם אחר לגבי עוסק כאמור בפסקה זו, אם שוכנע כי המקדם לפי פסקה זו אינו משקף את ההוצאות הקבועות של העסק במקרה של אי־הפעלת עסק מסוג עיסוקו של העוסק, ובלבד שהמקדם שיקבע לא יעלה על 0.3;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי עוסק במסחר סיטונאי או קמעונאי בדלק – ההפרש שבין 1 לבין מקדם הוצאות קבועות, ולא יותר מ־0.075;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי עוסק שבשנות המס 2019 ו־2020 חל עליו הפטור לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 33|סעיף 33 לחוק מס ערך מוסף}} – ההפרש שבין 1 לבין מקדם הוצאות קבועות, ולא יותר מ־0.04;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום הוצאות השכר הנחסכות“ – סכום השכר הקובע לתקופת הזכאות בעבור כלל העובדים שהוצאו לחופשה ללא תשלום, שפוטרו או שעבודתם הופסקה בדרך אחרת, מוכפל ב־6;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום השכר הקובע לתקופת הזכאות“ – סכום השווה למכפלת 1.25 בשני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שכר העבודה החודשי הממוצע של עובד שהוצא לחופשה ללא תשלום, שפוטר או שעבודתו הופסקה בדרך אחרת, החייב בדמי ביטוח לאומי, ומחושב לפי שלושת החודשים האחרונים שאותו עובד עבד בהם לפני תקופת הזכאות;
{{ח:תתת|(2)}} היחס שבין מספר ימי העבודה בתקופת הזכאות שבהם לא עבד העובד בשל הוצאתו לחופשה בלא תשלום, בשל פיטוריו או בשל הפסקת עבודתו, לבין סך ימי העבודה בתקופת הזכאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק“ – חייב במס כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}}, למעט כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} גוף מתוקצב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב}};
{{ח:תתת|(2)}} קופת חולים;
{{ח:תתת|(3)}} תאגיד בריאות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב}};
{{ח:תתת|(4)}} מוסד ציבורי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|בסעיף 9(2)(ב) לפקודה}}, למעט מוסד כאמור שהוא מוסד ציבורי זכאי;
{{ח:תתת|(5)}} מי שעיסוקו במכירת זכות במקרקעין המהווה מלאי עסקי בידו או מי שבשנות המס 2019 ו־2020 חל בחישוב הכנסתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 8א|סעיף 8א לפקודה}}, בשל עבודה ממושכת שמשך ביצועה עולה על שנה;
{{ח:תתת|(6)}} מוסד פיננסי כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} תאגיד בנקאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, לרבות תאגיד עזר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק האמור}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מבטח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:תתתת|(ג)}} חבר בורסה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תתתת|(ד)}} חברה מנהלת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:תתתת|(ה)}} מנהל קרן כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תתת|(7)}} תאגיד שהוקם בחוק או לפיו;
{{ח:תתת|(8)}} עוסק שדיווח לרשות המסים בישראל על סגירת עסקו לפני תקופת הזכאות; לעניין זה, יראו גם עוסק שחלה ירידה ניכרת בהוצאות שהוציא לצורך ייצור הכנסה בעסקו בשל הפסקת פעילות העסק, ודיווח על מחזור עסקאות בשיעור אפס לגבי תקופת הזכאות כמי שדיווח על סגירת עסקו;
{{ח:תתת|(9)}} עוסק שדיווח לגבי שלושת החודשים שלפני חודש מרס 2020 על מחזור עסקאות בשיעור אפס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תמיכות ותרומות“ – תמיכה לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 3א|סעיף 3א לחוק יסודות התקציב}}, תמיכה מאת רשות מקומית או תרומות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הבסיס“ – התקופה המקבילה בשנת 2019 לתקופת הזכאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הזכאות“ – התקופות כמפורט בפסקאות (1) עד (3) ובפסקה (5) אלא אם כן קבע שר האוצר בצו, באישור ועדת הכספים של הכנסת, כי לא יינתן לגבי תקופה מסוימת מענק לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, וכן כל אחת מהתקופות המפורטות בפסקאות (4), (6) ו־(7) ששר האוצר קבע בצו, באישור ועדת הכספים של הכנסת, כי יינתן לגביה מענק לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}:
{{ח:תתת|(1)}} התקופה שמיום ז׳ באייר התש״ף (1 במאי 2020) עד יום ח׳ בתמוז התש״ף (30 ביוני 2020);
{{ח:תתת|(2)}} התקופה שמיום ט׳ בתמוז התש״ף (1 ביולי 2020) עד יום י״א באלול התש״ף (31 באוגוסט 2020);
{{ח:תתת|(3)}} התקופה שמיום י״ב באלול התש״ף (1 בספטמבר 2020) עד יום י״ג בחשוון התשפ״א (31 באוקטובר 2020);
{{ח:תתת|(4)}} התקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״א (1 בנובמבר 2020) עד יום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020);
{{ח:תתת|(5)}} התקופה שמיום י״ז בטבת התשפ״א (1 בינואר 2021) עד יום ט״ז באדר התשפ״א (28 בפברואר 2021);
{{ח:תתת|(6)}} התקופה שמיום י״ז באדר התשפ״א (1 במרס 2021) עד יום י״ח באייר התשפ״א (30 באפריל 2021);
{{ח:תתת|(7)}} התקופה שמיום י״ט באייר התשפ״א (1 במאי 2021) עד יום כ׳ בתמוז התשפ״א (30 ביוני 2021);
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם צו התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (הארכת תקופת הזכאות למענק סיוע לעסקים בעד השתתפות בהוצאות קבועות), התשפ״א–2020 (ק״ת תשפ״א, 518), לפיו יינתן מענק לתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״א (1 בנובמבר 2020) עד יום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020), כאמור בפסקה (4) להגדרה ”תקופת הזכאות“; פורסם צו התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (הארכת תקופת הזכאות למענק סיוע לעסקים בעד השתתפות בהוצאות קבועות) (מס׳ 2), התשפ״א–2021 (ק״ת תשפ״א, 2792), לפיו יינתן מענק לגבי התקופה שמיום י״ז באדר התשפ״א (1 במרס 2021) עד יום י״ח באייר התשפ״א (30 באפריל 2021) כאמור בפסקה (6) להגדרה ”תקופת הזכאות“.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשומות שוטפות“ – אחת מאלה, לפי העניין, למעט תשומות של חברה או שותפות בשל רכישת טובין או קבלת שירות מבעל מניות באותה חברה או שותף באותה שותפות, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} סך כל התשומות, למעט תשומות ציוד שנרכש לצורכי העסק ושנוכה בשלהן מס תשומות בהתאם {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|לחוק מס ערך מוסף}}, כפי שדווח לרשות המסים בישראל באמצעות דוח תקופתי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיפים 67}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|או 67א לחוק מס ערך מוסף}}, לפי העניין, לרבות תשומות החייבות בשיעור מס ערך מוסף אפס ולרבות הוצאות שדווחו בדוח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} שאינן תשומות;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי עסק שמקום רישומו בעיר אילת – סך התשומות כפי שדווח בדוח השנתי שהוגש לפקיד השומה לגבי שנת 2018, ואם הוגש דוח כאמור לגבי שנת 2019 – כפי שדווח בדוח כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי עסק שפעילותו החלה בתקופה שמיום כ״ד בטבת התשע״ט (1 בינואר 2019) עד יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019) – סך התשומות, למעט תשומות ציוד שנרכש לצורכי העסק ונוכה בשלהן מס תשומות לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף}}, כפי שדווח לרשות המסים לפי דין, מה־1 בחודש שלאחר תחילת הפעילות עד יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019), מחולק במספר חודשי הפעילות בשנת 2019 ומוכפל ב־12.

{{ח:סעיף|8|מענק סיוע בעד השתתפות בהוצאות קבועות|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״א־4}}
{{ח:ת}} עוסק זכאי למענק בעד השתתפות בהוצאות קבועות בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות נגיף הקורונה החדש, בסכום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}} ובהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} ({{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} – מענק סיוע בעד השתתפות בהוצאות קבועות), אם מתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מחזור עסקאותיו בשנת 2019 עולה על 18 אלף שקלים חדשים ואינו עולה על 400 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תת|(2)|(א)}} מחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות נמוך ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס בסכום העולה על 40% ממחזור העסקאות בתקופת הבסיס; לגבי עוסק שפעילותו החלה לאחר תחילת תקופת הבסיס, יראו את מחזור העסקאות בתקופת הבסיס כמחזור עסקאותיו בתקופה שמה־1 בחודש שאחרי תחילת פעילותו עד יום ד׳ באדר התש״ף (29 בפברואר 2020), מחולק במספר חודשי הפעילות בתקופה האמורה ומוכפל ב־2; בפסקת משנה זו, ”עסקה“ – למעט מכר טובין או מתן שירות מאת בעל מניות בחברה או שותף בשותפות לחברה שהוא בעל מניות בה או לשותפות שהוא שותף בה, לפי העניין;
{{ח:תתת|(ב)}} על אף האמור בפסקת משנה (א), לעניין תקופת הזכאות הקובעת, יקראו את אותה פסקת משנה כך שבמקום ”40%“ יקראו ”25%“; לעניין פסקת משנה זו –
{{ח:תתתת|(1)}} ”תקופת הזכאות הקובעת“ – התקופות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקאות (3) ו־(5) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבסעיף 7}}, ולעניין עוסק שמתקיימים לגביו שני אלה – התקופות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקאות (4) ו־(6) לאותה הגדרה}}:
{{ח:תתתתת|(א)}} בתקופת פעילותו שמיום כ״ד בטבת התשע״ט (1 בינואר 2019) ואילך, חל החיוב במס על עיקר עסקאותיו עם קבלת התמורה, והתמורה התקבלה בחלוף יותר מ־30 ימים מיום מסירת הטובין או מתן השירות, לפי העניין; לעניין זה, ”חיוב במס“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#פרק ו|בפרק ו׳ לחוק מס ערך מוסף}};
{{ח:תתתתת|(ב)}} לעניין תקופת הזכאות האמורה {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקה (4) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבסעיף 7}} – הוא אינו זכאי למענק בעד תקופת הזכאות האמורה {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקה (3) להגדרה האמורה}};
{{ח:תתתת|(2)}} על אף האמור בפסקת משנה (1), שר האוצר רשאי לקבוע, בצו, כי ”תקופת הזכאות הקובעת“ כאמור באותה פסקת משנה תכלול גם את אחת או יותר מהתקופות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקאות (4), (6) ו־(7) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבסעיף 7}}, ולעניין עוסק שמתקיים לגביו האמור בפסקאות משנה (א) ו־(ב) של פסקת משנה (1) – גם את התקופות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקאות (5) ו־(7) לאותה הגדרה}}, לפי העניין, ובלבד ששר האוצר קבע כי יינתן לגבי {{ח:פנימי|סעיף 7|אחת או יותר מהתקופות האמורות בפסקאות (4), (6) ו־(7) להגדרה האמורה}} מענק לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, כאמור ברישה לאותה הגדרה; שר האוצר ידווח לוועדת הכספים של הכנסת לא יאוחר מיום י״ב בחשוון התשפ״א (30 באוקטובר 2020) אם החליט שלא לכלול תקופות נוספות על תקופת הזכאות הקובעת לפי פסקת משנה זו;
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|פורסם צו התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (שיעור ירידת מחזור העסקאות בתקופת הזכאות הקובעת), התשפ״א–2020 (ק״ת תשפ״א, 519), לפיו ”תקופת הזכאות הקובעת“ תכלול גם את התקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״א (1 בנובמבר 2020) עד יום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020), כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקה (4) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבסעיף 7}}; פורסם צו התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (שיעור ירידת מחזור העסקאות בתקופת הזכאות הקובעת) (מס׳ 2), התשפ״א–2021 (ק״ת תשפ״א, 2793), לפיו ”תקופת הזכאות הקובעת“ תכלול גם את התקופה שמיום י״ז באדר התשפ״א (1 במרס 2021) עד יום י״ח באייר התשפ״א (30 באפריל 2021) כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקה (6) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבסעיף 7}}.}}
{{ח:תתת|(ג)}} על אף האמור בפסקת משנה (א), לגבי עוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 אינו עולה על 300 אלף שקלים חדשים, יקראו את אותה פסקת משנה, לעניין תקופת הזכאות האמורה {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקה (1) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבסעיף 7}}, כך שבמקום ”40%“ יבוא ”25%“;
{{ח:תת|(3)}} הירידה במחזורי העסקאות כאמור בפסקה (2) נגרמה מההשפעה הכלכלית של התפשטות נגיף הקורונה החדש;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(5)}} הוא הגיש דוח תקופתי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיפים 67}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|67א}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 71א|או 71א לחוק מס ערך מוסף}}, לתקופת הבסיס ולתקופת הזכאות, או הצהרה לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (רישום)#סעיף 15|תקנה 15 לתקנות מס ערך מוסף (רישום), התשל״ו–1976}}, לשנת 2020, לפי העניין, אם היה חייב בהגשתם לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף}}, ולגבי עוסק שבשנות המס 2019 ו־2020 חל עליו הפטור לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 33|סעיף 33 לחוק מס ערך מוסף}} – הוא הגיש דוח שנתי לשנת המס 2018 בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|לסעיף 131 לפקודת מס הכנסה}}, אם היה חייב בהגשתו, עד יום הגשת תביעה לקבלת מענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}};
{{ח:תת|(6)}} העוסק החל בפעילותו לפני יום ד׳ בטבת התש״ף (1 בינואר 2020).

{{ח:סעיף|9|סכום מענק הסיוע בעד השתתפות בהוצאות קבועות|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־4}}
{{ח:תת|(א)}} מענק הסיוע בעד השתתפות בהוצאות קבועות יהיה בסכומים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 אינו עולה על 100 אלף שקלים חדשים – 3,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 עולה על 100 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 200 אלף שקלים חדשים – 4,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 עולה על 200 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 300 אלף שקלים חדשים – 6,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(4)}} לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 עולה על 300 אלף שקלים חדשים – הסכומים המפורטים להלן, לפי העניין, ובלבד שלא יפחתו מ־6,000 שקלים חדשים ולא יעלו על 500 אלף שקלים חדשים:
{{ח:תתתת|(א)}} לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 אינו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים ושיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2)}}, עולה על 40% ואינו עולה על 60% – סכום השווה למכפלה של 0.2 במקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 אינו עולה על 200 מיליון שקלים חדשים ושיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2)}}, עולה על 60% אך אינו עולה על 80% – סכום השווה למכפלה של 0.35 במקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ג)}} לעוסק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2)}}, עולה על 80% – סכום השווה למכפלה של 0.5 במקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(4) –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין סכום המענק בעד תקופת הזכאות האמורה {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקה (3) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבסעיף 7}}, ולעוסק שהתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בפסקאות משנה (א) ו־(ב) של סעיף 8(2)(ב)(1)}} – תקופת הזכאות האמורה {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקה (4) לאותה הגדרה}} יקראו את פסקאות משנה (א) עד (ג) של סעיף קטן (א)(4) כך:
{{ח:תתתת|"(א)}} לעוסק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2)}} עולה על 25% אך אינו עולה על 40% – סכום השווה למכפלה של 0.1 במקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעוסק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2)}} עולה על 40% אך אינו עולה על 60% – סכום השווה למכפלה של 0.2 במקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ג)}} לעוסק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2)}} עולה על 60% אך אינו עולה על 80% – סכום השווה למכפלה של 0.35 במקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ד)}} לעוסק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2)}} עולה על 80% – סכום השווה למכפלה של 0.5 במקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס.";
{{ח:תתת|(2)}} לעניין תקופת זכאות קובעת כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2)(ב)(1)}} שלא התקיים לגביה האמור בפסקה (1), יקראו את פסקאות משנה (א) עד (ג) של סעיף קטן (א)(4), לעניין סכום המענק בעד התקופות הנוספות כאמור, כך:
{{ח:תתתת|"(א)}} לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 אינו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים ושיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2)}} עולה על 25% אך אינו עולה על 40% – סכום השווה למכפלה של 0.1 במקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 אינו עולה על 200 מיליון שקלים חדשים ושיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2)}} עולה על 40% אך אינו עולה על 60% – סכום השווה למכפלה של 0.2 במקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ג)}} לעוסק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2)}} עולה על 60% אך אינו עולה על 80% – סכום השווה למכפלה של 0.35 במקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ד)}} לעוסק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2)}} עולה על 80% – סכום השווה למכפלה של 0.5 במקדם ההשתתפות בהוצאות הקבועות ובמחזור העסקאות בתקופת הבסיס."
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), סכומי המענק לתקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקה (7) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבסעיף 7}} יהיו מחצית הסכומים המפורטים בסעיף זה.

{{ח:סעיף|10|מענק לעוסק שהחל את פעילותו בשנת 2020 וסכומו}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק שהחל את פעילותו בתקופה שמיום ד׳ בטבת התש״ף (1 בינואר 2020) עד יום ד׳ באדר התש״ף (29 בפברואר 2020), זכאי למענק בעבור תקופת הזכאות בסכום כמפורט בסעיף קטן (ב), אם מתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מחזור עסקאותיו בשנת 2020 עולה על 18 אלף שקלים חדשים ואינו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} מחזור עסקאותיו בחודשים ינואר ופברואר 2020 עולה על 1,500 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} מחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות נמוך ממחזור עסקאותיו בחודשים ינואר ופברואר 2020, בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות נגיף הקורונה החדש; לגבי עוסק שפעילותו החלה מיום ד׳ בטבת התש״ף (1 בינואר 2020) ואילך, יראו לעניין פסקה זו את מחזור העסקאות בחודשים ינואר ופברואר 2020 כמחזור עסקאותיו בתקופה שמיום תחילת הפעילות ועד יום ד׳ באדר התש״ף (29 בפברואר 2020), כשהוא מחולק במספר חודשי הפעילות בחודשים ינואר ופברואר 2020 ומוכפל ב־2;
{{ח:תתת|(4)}} הוא הגיש דוח תקופתי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיפים 67}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|67א}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 71א|או 71א לחוק מס ערך מוסף}}, לגבי תקופת הזכאות, או הצהרה לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (רישום)#סעיף 15|תקנה 15 לתקנות מס ערך מוסף (רישום), התשל״ו–1976}}, לשנת המס שתקופת הזכאות חלה בה, לפי העניין, אם היה חייב בהגשתם לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף}}.
{{ח:תת|(ב)}} בכפוף להוראות סעיף קטן (א), סכום המענק לעוסק שהחל את פעילותו בשנת 2020, יהיה 4,000 שקלים חדשים לעניין עוסק מורשה ו־3,000 שקלים חדשים לעניין עוסק פטור; בסעיף קטן זה, ”עוסק מורשה“ ו”עוסק פטור“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}}.

{{ח:סעיף|11|תביעה לקבלת מענק}}
{{ח:תת|(א)}} המועד להגשת תביעה לקבלת מענק הוא החל ביום כ״ו באב התש״ף (16 באוגוסט 2020), לעניין פסקה (1) להגדרה ”תקופת הזכאות“ והחל מה־15 בחודש העוקב לתום תקופת הזכאות הרלוונטית, לעניין יתר הפסקאות באותה הגדרה; המנהל רשאי לדחות את מועד התחילה להגשת תביעה לתקופה אחת שלא תעלה על 30 ימים אם מתקיימות סיבות שבשלהן לא ניתן להגיש את התביעה בטופס מקוון החל מאחד המועדים האמורים.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק רשאי להגיש למנהל תביעה למענק בתוך 90 ימים מהמועד שקבע המנהל לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי להאריך את התקופה המרבית להגשת תביעה כאמור בסעיף קטן (א) בתקופה נוספת, אחת או יותר, ובלבד שסך כל תקופות ההארכה לא יעלה על 180 ימים; קביעת המנהל על הארכה כאמור תפורסם גם באתר האינטרנט של רשות המסים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו הוראות התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (הארכת התקופה המרבית להגשת תביעה למענק השתתפות בהוצאות קבועות בעד תקופת הזכאות הראשונה), התשפ״א–2020 (ק״ת תשפ״א, 793), לפיהן התקופה המרבית להגשת תביעה למענק השתתפות בהוצאות קבועות בעד תקופת הזכאות שמיום ז׳ באייר התש״ף (1 במאי 2020) עד יום ח׳ בתמוז התש״ף (30 ביוני 2020) כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקה (1) להגדרת ”תקופת הזכאות“ בסעיף 7}}, תוארך בשלושים ואחד ימים מיום כ״ח בחשוון התשפ״א (15 בנובמבר 2020) עד יום כ״ט בכסלו התשפ״א (15 בדצמבר 2020).}}
{{ח:תת|(ד)}} תביעה לפי סעיף זה תוגש בטופס מקוון שקבע המנהל ותכלול את הפרטים הדרושים לשם בחינת עמידתו של העוסק בתנאים לקבלת המענק ולשם תשלום המענק לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|12|קביעת זכאות למענק}}
{{ח:תת|(א)}} הגיש עוסק למנהל תביעה לקבלת מענק לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 או לשנת 2020 אינו עולה על 300 אלף שקלים חדשים – המנהל יקבע בהחלטה מנומקת את זכאותו של העוסק למענק וכן את סכום המענק, וישלם את סכום המענק בתוך 14 ימים ממועד הגשת התביעה;
{{ח:תתת|(2)}} לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת 2019 או לשנת 2020 עולה על 300 אלף שקלים חדשים – המנהל יקבע בהחלטה מנומקת את זכאותו של העוסק למענק ואת סכום המענק בתוך 100 ימים ממועד הגשת התביעה, ואם ביקש מהעוסק פרטים נוספים – רשאי הוא להאריך את המועד האמור בתקופה נוספת אחת בלבד של 20 ימים.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי, ביוזמתו או לפי דרישת העוסק, לתקן את קביעתו כאמור בסעיף קטן (א), אם התגלו עובדות חדשות או אם מצא כי נפלה טעות בקביעה זו.

{{ח:סעיף|13|תשלום המענק והמקדמות}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק שמחזור עסקאותיו עולה על 300 אלף שקלים חדשים ונקבעה זכאותו למענק לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, ישולם לו המענק בהקדם ולא יאוחר מתום 5 ימים ממועד קביעת הזכאות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} לא הודיע המנהל לעוסק על החלטתו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(א)}} בתוך 21 ימים מיום הגשת התביעה, ולעניין עסק שמחזור עסקאותיו אינו עולה על 1.5 מיליון שקלים חדשים בתוך 14 ימים מיום הגשת התביעה – ישלם לעוסק מקדמה בשיעור של 40% מסכום המענק המגיע לעוסק להנחת דעתו של המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} לא הודיע המנהל לעוסק על החלטתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(א)}} בתוך 28 ימים מיום הגשת התביעה, ולעניין עסק שמחזור עסקאותיו אינו עולה על 1.5 מיליון שקלים חדשים בתוך 21 ימים מיום הגשת התביעה – ישלם, נוסף על המקדמה האמורה בסעיף קטן (ב), מקדמה בשיעור של 20% מסכום המענק המגיע לעוסק להנחת דעתו של המנהל.

{{ח:סעיף|13א|מקדמה על חשבון המענק בעד תקופת הזכאות הקובעת|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק שיש לו יסוד סביר להניח כי הוא יהיה זכאי למענק בעד תקופת הזכאות הקובעת, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2)(ב)(1)}}, החלה לגביו, רשאי להגיש בקשה לקבלת מקדמה על חשבון המענק בעד אותה תקופה.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק שהגיש בקשה כאמור בסעיף קטן (א), תשולם לו מקדמה לפני תום תקופת הזכאות הקובעת כאמור באותו סעיף קטן (בסעיף זה – מקדמה מיוחדת), אם מתקיימים שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נקבעה זכאותו של העוסק לאחד או לשני המענקים שלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} מענק לפי {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec5015_2020|החלטת הממשלה מס׳ 5015 מיום ל׳ בניסן התש״ף (24 באפריל 2020)}} (להלן – החלטת הממשלה מס׳ 5015);
{{ח:תתתת|(ב)}} מענק בעד תקופת הזכאות האמורה {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקה (1) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבסעיף 7}};
{{ח:תתת|(2)}} העוסק הצהיר, בבקשה כאמור בסעיף קטן (א), כי יש יסוד סביר להניח כי הוא יהיה זכאי למענק בעד תקופת הזכאות הקובעת.
{{ח:תת|(ג)}} מקדמה מיוחדת תהיה בשיעור של 50% מסכום המענק שהעוסק זכאי לו כאמור בסעיף קטן (ב)(1)(א) או (ב), לפי העניין, ואם היה העוסק זכאי לשני המענקים כאמור, תהיה המקדמה כאמור בשיעור של 50% מאחד מהמענקים, לפי בחירת העוסק.
{{ח:תת|(ד)}} בקשה לקבלת מקדמה מיוחדת תוגש בתוך 30 ימים מיום י״ב בתשרי התשפ״א (30 בספטמבר 2020), ויחולו עליה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ד)}}, בשינויים המחויבים; רשות המסים בישראל תעביר תשלום של מקדמה מיוחדת בתוך 4 ימים ממועד הגשת הבקשה, וימי שבת וחג לא יבואו במניין הימים.
{{ח:תת|(ה)}} שולמה לעוסק מקדמה מיוחדת לפי הוראות סעיף זה –
{{ח:תתת|(1)}} לא תשולם לאותו עוסק, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}, מקדמה נוספת על חשבון המענק שהוא זכאי לו בעד תקופת הזכאות הקובעת;
{{ח:תתת|(2)}} יופחת סכום המקדמה המיוחדת מסכום המענק שהעוסק זכאי לו בעד תקופת הזכאות הקובעת.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}} יחולו על מקדמה לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|14|דין מענק ומקדמה}}
{{ח:ת}} זכות למענק ולמקדמה לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} לעוסק שמחזור עסקאותיו אינו עולה על 300 אלף שקלים חדשים אינה ניתנת להעברה, לשעבוד ולעיקול, בכל דרך שהיא, אלא לשם תשלום מזונות המגיעים מעוסק הזכאי למענק או למקדמה לפי פסק דין של בית משפט או של בית דין מוסמך; הוראות סעיף זה יחולו גם על מענק או מקדמה ששולמו לחשבון הבנק של העוסק, במשך 90 ימים מיום ששולמו כאמור.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: מענק סיוע בשל פגיעה ממושכת בעקבות ההשפעה הכלכלית של התפשטות נגיף הקורונה החדש|תיקון: תשפ״א־4}}

{{ח:סעיף|14א|זכאות למענק פגיעה ממושכת|תיקון: תשפ״א־4}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מענק פגיעה ממושכת“ – מענק בשל פגיעה ממושכת בעקבות ההשפעה הכלכלית של התפשטות נגיף הקורונה החדש;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עוסק מורשה“ ו”עוסק פטור“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מענקי השתתפות בהוצאות קבועות“ – מענקי סיוע לעסקים בעד השתתפות בהוצאות קבועות לפי החלטת הממשלה מס׳ 5015 מיום ל׳ בניסן התש״ף (24 באפריל 2020) וכן מענקים לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳ לפרק זה}}, ששולמו בעד התקופות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקאות (1) עד (4) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבסעיף 7}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת“ – התקופה שמיום כ״ד באדר א׳ התשע״ט (1 במרס 2019), עד יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019), ולעוסק שהחל בעיסוקו מיום כ״ד באדר א׳ התשע״ט (1 במרס 2019) – התקופה שתחילתה ביום הראשון של תקופת הדיווח המלאה הראשונה שלו לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיף 67 לחוק מס ערך מוסף}} וסופה ביום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת“ – התקופה שתחילתה בתום 12 חודשים מהיום הראשון של תקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת וסופה ביום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020).
{{ח:תת|(ב)}} עוסק זכאי למענק פגיעה ממושכת, בסכום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14ב|בסעיף 14ב}} ובהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, אם התקיימו לגביו התנאים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(1) ו־(3)}}, בשינויים המחויבים, וכן התנאים המפורטים להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי עוסק מורשה – מחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת בתוספת סך סכומי מענקי ההשתתפות בהוצאות קבועות ששולמו לו אינו עולה על מחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת והוא הצהיר על כך בתביעה לקבלת מענק פגיעה ממושכת שהגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 14ג|סעיף 14ג}}, ואם מחזור עסקאותיו בשנת המס 2019 אינו עולה על 300 אלף שקלים חדשים – אם התקיימו לגביו גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת נמוך ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת בסכום העולה על 25% ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא הגיש דוח תקופתי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיפים 67}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|67א}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 71א|או 71א לחוק מס ערך מוסף}} לתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת ולתקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי עוסק פטור – אם התקיימו לגביו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא הגיש הצהרות לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (רישום)#סעיף 15|תקנה 15 לתקנות מס ערך מוסף (רישום), התשל״ו–1976}}, לגבי שנות המס 2019 ו־2020;
{{ח:תתתת|(ב)}} מחזור עסקאותיו לשנת המס 2020 נמוך ממחזור עסקאותיו לשנת המס 2019 בסכום העולה על 25% ממחזור העסקאות לשנת המס 2019;
{{ח:תתתת|(ג)}} מחזור עסקאותיו בשנת 2020, בתוספת סך סכומי מענקי ההשתתפות בהוצאות קבועות ששולמו לו אינו עולה על סכום מחזור עסקאותיו בשנת 2019 והוא הצהיר על כך בתביעה לקבלת מענק פגיעה ממושכת שהגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 14ג|סעיף 14ג}};
{{ח:תתת|(3)}} לגבי עוסק שהחל בפעילות בתקופה שמיום כ״ד באדר א׳ התשע״ט (1 במרס 2019) עד יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019) יחולו התנאי הקבוע ברישה של פסקה (1) או בפסקה (2)(ג), לפי העניין, {{ח:פנימי|סעיף 14ב|וההגדרה ”עוסק שזכאי למענק חלקי“ שבסעיף 14ב}}, בתיאומים שיקבע המנהל, אם שוכנע שהדבר נדרש בנסיבות העניין;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי עוסק שמחזור עסקאותיו בשנת המס 2019 עולה על 300 אלף שקלים – אם העוסק היה זכאי לשלושה או יותר ממענקי ההשתתפות בהוצאות קבועות, ובלבד שהתקיים בו האמור ברישה של פסקה (1);
{{ח:תתת|(5)}} לגבי עוסק שהתקיים לגביו האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(א)}} – אם העוסק היה זכאי לשניים או יותר ממענקי ההשתתפות בהוצאות קבועות.

{{ח:סעיף|14ב|סכום מענק פגיעה ממושכת|תיקון: תשפ״א־4}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”עוסק שזכאי למענק חלקי“ – עוסק שהתקיים לגביו אחד מאלה, לפי העניין, ולמעט עוסק שהתקיים לגביו האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(א)}}:
{{ח:תתת|(1)}} עוסק מורשה שהסכום השווה למחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת, בתוספת סך סכומי מענקי ההשתתפות בהוצאות קבועות ששולמו לו בעד שנת 2020 שווה ל־90% או יותר ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת;
{{ח:תתת|(2)}} עוסק פטור שהסכום השווה למחזור עסקאותיו בשנת 2020, בתוספת סך סכומי מענקי ההשתתפות בהוצאות קבועות ששולמו לו בעד שנת 2020 שווה ל־90% או יותר ממחזור עסקאותיו בשנת 2019.
{{ח:תת|(ב)}} מענק פגיעה ממושכת יהיה בסכומים המפורטים להלן, ולעוסק שזכאי למענק חלקי – 65% מהסכומים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת המס 2019 עולה על 18 אלף שקלים חדשים ואינו עולה על 300 אלף שקלים חדשים – בסכומים המפורטים להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} מענק פגיעה ממושכת בסכום של 3,000 שקלים חדשים –
{{ח:תתתתת|(1)}} אם הוא עוסק מורשה שמחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת נמוך ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת בסכום שאינו עולה על 40% ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת;
{{ח:תתתתת|(2)}} אם הוא עוסק פטור שמחזור עסקאותיו בשנת 2020 נמוך ממחזור עסקאותיו בשנת 2019 בסכום שאינו עולה על 40% ממחזור עסקאותיו בשנת 2019;
{{ח:תתתת|(ב)}} מענק פגיעה ממושכת בסכום של 5,000 שקלים חדשים –
{{ח:תתתתת|(1)}} אם הוא עוסק מורשה שמחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת נמוך ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת בסכום שעולה על 40% ואינו עולה על 60% ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת;
{{ח:תתתתת|(2)}} אם הוא עוסק פטור שמחזור עסקאותיו בשנת 2020 נמוך ממחזור עסקאותיו בשנת 2019 בסכום שעולה על 40% ואינו עולה על 60% ממחזור עסקאותיו בשנת 2019;
{{ח:תתתת|(ג)}} מענק פגיעה ממושכת בסכום של 9,000 שקלים חדשים –
{{ח:תתתתת|(1)}} אם הוא עוסק מורשה שמחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות למענק פגיעה ממושכת נמוך ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת בסכום שעולה על 60% ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס למענק פגיעה ממושכת;
{{ח:תתתתת|(2)}} אם הוא עוסק פטור שמחזור עסקאותיו בשנת 2020 נמוך ממחזור עסקאותיו בשנת 2019 בסכום שעולה על 60% ממחזור עסקאותיו בשנת 2019;
{{ח:תתת|(2)}} לעוסק שמחזור עסקאותיו לשנת המס 2019 עולה על 300 אלף שקלים חדשים – הגבוה מבין אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} 9,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} 60% מסך מענקי ההשתתפות בהוצאות קבועות שקיבל, מחולקים בחמש, ואם מחזור עסקאותיו לשנת המס 2019 עלה על 20 מיליון שקלים חדשים – מחולקים בארבע, ובלבד שסכום כאמור לא יעלה על 50 אלף שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} לעוסק שהתקיים לגביו האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(א)}} –
{{ח:תתתת|(א)}} אם הוא עוסק מורשה – 4,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הוא עוסק פטור – 3,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|14ג|תביעה לקבלת מענק פגיעה ממושכת|תיקון: תשפ״א־4}}
{{ח:תת|(א)}} תביעה לקבלת מענק פגיעה ממושכת תוגש בתוך שלושה חודשים מיום כ״ח בשבט התשפ״א (10 בפברואר 2021); המנהל רשאי לדחות את מועד התחילה להגשת תביעה לתקופה אחת שלא תעלה על חודש אם מתקיימות סיבות שבשלהן לא ניתן להגיש את התביעה בטופס מקוון החל ממועד זה.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי להאריך את התקופה להגשת תביעה כאמור בסעיף קטן (א) בתקופה נוספת, אחת או יותר, ובלבד שכלל תקופות ההארכה לא יעלו על שישה חודשים; קביעת המנהל בדבר הארכה כאמור תפורסם גם באתר האינטרנט של רשות המסים.
{{ח:תת|(ג)}} תביעה לפי סעיף זה תוגש בטופס מקוון שקבע המנהל ותכלול את הפרטים הדרושים לשם בחינת עמידתו של העוסק בתנאים לקבלת המענק ולשם תשלום המענק לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|14ד|תשלום מענק פגיעה ממושכת|תיקון: תשפ״א־4}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל יקבע את זכאותו של העוסק למענק פגיעה ממושכת וכן את סכום המענק וישלם את סכום המענק בתוך 14 ימים ממועד הגשת התביעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14ג|בסעיף 14ג}} או ביום ג׳ באדר התשפ״א (15 בפברואר 2021), לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי, ביוזמתו או לפי דרישת העוסק, לתקן את קביעתו כאמור בסעיף קטן (א), אם התגלו עובדות חדשות או אם מצא כי נפלה טעות בקביעה זו.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ג|סימן ג׳: כללי|תיקון: תשפ״א־4}}

{{ח:סעיף|15|אופן תשלום מענק ומקדמות|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} המענק והמקדמות לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} ישולמו באמצעות רשות המסים בישראל על ידי זיכוי חשבון הבנק של העוסק שפרטיו היו בידי המנהל.

{{ח:סעיף|16|תשלום ביתר|תיקון: תשפ״א, תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} שולם לעוסק מענק, לרבות מקדמה, בסכום העולה על סכום המענק שהוא זכאי לו לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, יחזיר העוסק את ההפרש שבין סכומים אלה (בסעיף זה – סכום היתר) באמצעות רשות המסים בישראל בתוך תשעים ימים מהיום שהמציא לו המנהל דרישה להחזר, בתוספת הפרשי הצמדה על סכום היתר, מיום ששולם סכום היתר עד יום ההחזר.
{{ח:תת|(ב)}} על סכום היתר ועל הפרשי ההצמדה כאמור בסעיף קטן (א) יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}, כאילו היו מס וכן יחולו עליהם הוראות {{ח:חיצוני|חוק קיזוז מסים|חוק קיזוז מסים, התש״ם–1980}}, כאילו היו חוב מס.
{{ח:תת|(ג)}} סכום היתר יקוזז מכל סכום המגיע לעוסק לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} ולפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק מענק סיוע לעסקים בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות זן אומיקרון של נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|חוק מענק סיוע לעסקים בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות זן אומיקרון של נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התשפ״ב–2022}}.

{{ח:סעיף|17|תשלום בחסר}}
{{ח:ת}} שולם לעוסק מענק בסכום הנמוך מסכום המענק שהוא זכאי לו לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, ישולם לעוסק ההפרש שבין סכומים אלה (בסעיף זה – סכום החסר), באמצעות רשות המסים בישראל, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית על סכום החסר, החל בתום 30 ימים מיום הגשת התביעה עד יום תשלום סכום החסר.

{{ח:סעיף|18|קנס בשל הגשת תביעה ביתר}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”סכום ההפרש“ – ההפרש שבין סכום המענק שכלל עוסק בתביעה שהגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}} ובין סכום המענק שהמנהל קבע שהוא זכאי לו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק שסכום ההפרש לגביו עולה על 50% מסכום המענק שכלל בתביעה שהגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}} ולא הוכיח להנחת דעתו של המנהל שלא התרשל בעריכת התביעה שהגיש, יהיה חייב בקנס בשיעור שלא יעלה על 25% מסכום ההפרש.

{{ח:סעיף|19|פטור מס ערך מוסף}}
{{ח:ת}} מענק לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} לא ייחשב לחלק ממחיר עסקאותיו של עוסק לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 12|סעיף 12 לחוק מס ערך מוסף}}.

{{ח:סעיף|20|השגה וערר|תיקון: תשפ״א־4}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הרואה את עצמו נפגע מהחלטת המנהל בנוגע למענק הניתן לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, לרבות בנוגע להטלת קנס בשל הגשת תביעה ביתר, רשאי להגיש השגה לעובד רשות המסים בישראל שהמנהל הסמיכו לשם כך, בתוך 45 ימים מיום קבלת ההחלטה; החלטה בהשגה תהיה מנומקת ותינתן בכתב בתוך 120 ימים.
{{ח:תתת|(2)}} ההשגות יוגשו בטופס מקוון שיקבע המנהל ויכללו את הפרטים הדרושים לשם בחינת טענותיו של מבקש המענק ועמידתו בתנאי הזכאות למענק.
{{ח:תתת|(3)}} העובד המוסמך להחליט בהשגה רשאי לדון ולהכריע בה על פי טענות וראיות שיוגשו בכתב.
{{ח:תת|(ב)}} על החלטה בהשגה לפי סעיף קטן (א) ניתן לערור לפני ועדת ערר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}}, בתוך 45 ימים מיום שנמסרה לעורר ההחלטה בצירוף הודעה על זכות הערר ועל המועד להגשתו.

{{ח:סעיף|21|ועדת ערר}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים יקים ועדת ערר בת שני חברים, אחת או יותר, שתפקידה לדון בעררים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20}} (בסעיף זה – ועדת ערר); ואלה חברי ועדת הערר:
{{ח:תתת|(1)}} עובד המדינה הכשיר להתמנות לשופט בית משפט שלום, שיהיה יושב הראש;
{{ח:תתת|(2)}} נציג ציבור בעל ידע ומומחיות בתחום ראיית חשבון או כלכלה או בתחום מקצועי אחר הנוגע לעניין, שימנה שר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת הערר מוסמכת לאשר את ההחלטה שעליה עוררים, לבטלה ולקבל החלטה אחרת במקומה או להחזיר את העניין עם הוראות למנהל.
{{ח:תת|(ג)}} במקרה של מחלוקת בין חברי ועדת הערר, תכריע עמדת יושב הראש.
{{ח:תת|(ד)}} דינו של חבר ועדת הערר שאינו עובד המדינה, כדין עובד המדינה, לעניין חיקוקים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (מתנות)|חוק שירות הציבור (מתנות), התש״ם–1979}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ״ט–1968}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים)|חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים), התשי״ט–1959}} – ההוראות הנוגעות לכלל עובדי המדינה;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ״ט–1969}} – הוראת {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 56|סעיף 56(ב) לחוק}}.
{{ח:תת|(ה)}} ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים|חוק בתי דין מינהליים, התשנ״ב–1992}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 22|סעיפים 22(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 37|37}} {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 45|ו־45 לחוק האמור}}, יחולו על ערר ועל ועדת ערר לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסמכויות הנתונות לבית משפט מחוזי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 28|סעיף 28(ד) ו־(ה) לחוק האמור}} יהיו נתונות לבית משפט לעניינים מינהליים;
{{ח:תתת|(2)}} החלטה סופית של ועדת הערר ניתנת לערעור לפני בית משפט לעניינים מינהליים;
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 26|בסעיף 26(ג) לחוק האמור}}, ועדת הערר רשאית לדון ולהחליט בערר על פי טענות וראיות שהוגשו בכתב בלבד, אם מצאה שאין בכך כדי לפגוע בעשיית צדק בעניינו של העורר;
{{ח:תתת|(4)}} החליטה ועדת הערר לקיים דיון בהשתתפות הצדדים, רשאית היא לקיים את הדיון באמצעים טכנולוגיים אם קבע שר המשפטים לפי סעיף קטן (ו) סדרי דין לעניין קיום דיון כאמור; לעניין זה, ”אמצעים טכנולוגיים“ – דיון באמצעים המאפשרים העברת תמונה וקול בזמן אמת, שבהם ניתן לשמוע ולראות את המשתתפים בדיון וכן להישמע במהלכו;
{{ח:תתת|(5)}} ועדת הערר רשאית לחייב בעל דין בהוצאות, לרבות שכר טרחת עורך דין, הוצאות נסיעה ושכר בטלה של עדים.
{{ח:תת|(ו)}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות לעניין סדרי דין ודיני הראיות ולעניין סדרי המינהל בוועדת הערר לרבות בענייני אגרות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (סדרי הדין והמינהל בוועדת הערר)|תקנות התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (סדרי הדין והמינהל בוועדת הערר), התשפ״א–2020}}.}}

{{ח:סעיף|22|עונשין וסמכויות אכיפה}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק שהגיש תביעה למענק בטופס לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}} ומסר בה פרטים לא נכונים לגבי תנאי הזכאות הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(1), (2), (5) ו־(6)}}, דינו – מאסר שנה.
{{ח:תת|(ב)}} התעורר חשד לביצוע עבירה לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, רשאי מי שהוסמך לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 227|סעיף 227 לפקודה}} לעשות שימוש בסמכויות הנתונות לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 227|בסעיף 227(1) ו־(2) לפקודה}} לשם מניעת עבירות לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} או לשם גילוין.

{{ח:סעיף|23|רשות לייצג}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 236|סעיף 236 לפקודה}} יחול על ייצוג עוסק לעניין {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|24|המצאת הודעות}}
{{ח:ת}} על המצאת הודעות לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 238|סעיף 238 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|24א|תנאי לקביעת תקופת זכאות|תיקון: תשפ״א־4}}
{{ח:ת}} השר לא יקבע בצו את התקופה המפורטת {{ח:פנימי|סעיף 7|בפסקה (7) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבסעיף 7}} כתקופה שיינתן לגביה מענק לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} אלא אם כן ההוצאה הכרוכה בקביעת התקופה כאמור נכללת במסגרת מימון ההוצאות הדרושות להתמודדות עם המשבר שנוצר בשל התפשטות נגיף הקורונה, בשנת 2021, לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 3ב|פסקת משנה (ה)(1) של סעיף 3ב(א)(1) לחוק־יסוד: משק המדינה}}, כנוסחה {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_593948.pdf|בסעיף 2 לחוק־יסוד: משק המדינה (תיקון מס׳ 11 והוראת שעה לשנת 2021)}}, ואם התקבל חוק תקציב שנתי לשנת 2021 – ההוצאה האמורה נכללת במסגרת חוק התקציב השנתי האמור.

{{ח:סעיף|25|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|26|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} לעניין ערר על החלטה בעניין מענק לפי {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec5015_2020|החלטת הממשלה 5015 מיום ל׳ בניסן התש״ף (24 באפריל 2020)}} (בסעיף זה – החלטת הממשלה) יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} על החלטת רשות המסים בישראל בעניין זכאות למענק ניתן להגיש בקשה לתיקון טעות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(ב)}} או להגיש השגה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(א)}}, לפי העניין;
{{ח:תת|(2)}} על החלטה בהשגה שניתנה לפי {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec5015_2020|סעיף 4 להחלטת הממשלה}} ניתן לערור לפני ועדת ערר לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21}};
{{ח:תת|(3)}} הליכים לפי פסקאות (1) ו־(2) יוגשו בתוך 45 ימים מיום תחילתו של חוק זה או מיום שנמסרה לעורר ההחלטה בצירוף הודעה על זכות הערר או ההשגה ועל המועד להגשתם, לפי המאוחר.

{{ח:קטע2|פרק ו1|פרק ו׳1: דמי בידוד לעובדים|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״ב}}
{{ח:קטע3|פרק ו1 סימן א|סימן א׳: הגדרות|תיקון: תשפ״א־3}}

{{ח:סעיף|26א|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}}|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״א־6, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקה“, ”חוזר“, ”חולה“ ו”מחלים“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|בצו בידוד בית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|בצו בידוד בית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיווח“ – דיווח למשרד הבריאות על קיום הוראות צו בידוד בית כאמור {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)#סעיף 3|בסעיף 3 לאותו צו}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי בידוד“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם קיבוצי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה|בחוק דמי מחלה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חובת בידוד“ – חובת בידוד לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בידוד בית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק דמי מחלה“ – {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה|חוק דמי מחלה, התשל״ו–1976}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק יסודות התקציב“ – {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיסון“ – חיסון נגד נגיף הקורונה החדש, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ביטוח נפגעי חיסון#תוספת פרט 7|בתוספת לחוק ביטוח נפגעי חיסון, התש״ן–1989}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד“, של עובד – ובלבד שהתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} טרם מלאו לו 16 שנים;
{{ח:תתת|(2)}} הוא אדם עם מוגבלות הנזקק לסיוע אישי כאמור {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד)#סעיף 1ב|בסעיף 1ב לחוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד), התשנ״ג–1993}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ימי עבודה“ – ימים בשבוע שהעובד נוהג לעבוד בהם במשרתו הרגילה, ולא יותר מחמישה ימי עבודה בכל שבעה ימים בתקופת הבידוד, ואם נהוג במקום העבודה שבוע עבודה בן שישה ימים – שישה ימי עבודה בכל שבעה ימים בתקופת הבידוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המוסד“ – המוסד לביטוח לאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד בבידוד מזכה“ – עובד השוהה בבידוד, שמתקיים בו אחד מהתנאים שבפסקאות (1) עד (4) או עובד שמתקיימים בו התנאים שבפסקה (5):
{{ח:תתת|(1)}} הוא המציא למעסיקו אישור המעיד כי מתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא קיבל מנת חיסון ראשונה ובמועד תחילת תקופת הבידוד טרם חלפו 30 ימים מהמועד שבו קיבל את מנת החיסון האמורה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא קיבל שתי מנות חיסון ובמועד תחילת תקופת הבידוד טרם חלפו שבעה ימים מהמועד שבו קיבל את מנת החיסון השנייה;
{{ח:תתתת|(ג)}} הוא קיבל את כל מנות החיסון הנדרשות לקבלת תעודת מחוסן תקפה כמשמעותה {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|בצו בידוד בית}}, אך טרם חלף פרק הזמן הנדרש לקבלת תעודה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מחלים והמציא למעסיקו אישור על כך, והוא חייב בבידוד לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בידוד בית}};
{{ח:תתת|(3)}} רופא קבע, בהתאם להוראות המנהל כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|בפקודת בריאות העם, 1940}}, המתפרסמות באתר האינטרנט של משרד הבריאות, כי מתקיים אחד מאלה, והוא המציא למעסיקו אישור על כך מאת הרופא:
{{ח:תתתת|(א)}} יש לגביו מניעה רפואית להתחסן;
{{ח:תתתת|(ב)}} אין המלצה של משרד הבריאות להתחסן, לגבי הציבור שהוא נמנה עימו;
{{ח:תתת|(4)}} הוא קטין;
{{ח:תתת|(5)}} הוא שוהה בבידוד לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בידוד בית}} עם ילדו שחלה עליו חובת בידוד, ומתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ילדו אינו חוזר או חולה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא נעדר מעבודתו משום שהוא שוהה בבידוד בשל חובת הבידוד של ילדו או משום שהוא עובד השוהה בבידוד;
{{ח:תתתת|(ג)}} הוא מסר דיווח לגבי הבידוד שלו ושל ילדו והמציא למעסיקו העתק מהדיווח כאמור;
{{ח:תתתת|(ד)}} הוא מסר הצהרה למעסיקו לפי {{ח:פנימי|תוספת 1|הטופס שבתוספת הראשונה}}, ולפיה אין לילד הורה אחר שבימי היעדרותו של העובד מתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} ההורה האחר הוא עובד בבידוד מזכה לפי פסקה זו;
{{ח:תתתתת|(2)}} ההורה האחר הוא עובד שהוא הורה מלווה;
{{ח:תתתתת|(3)}} ההורה האחר הוא עצמאי, וחדל מלעסוק בעסקו או במשלח ידו בשל בידוד הילד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד השוהה בבידוד“ – עובד שמתקיימים לגביו כל התנאים בפסקאות (1) עד (3) שלהלן, למעט מי שחלה עליו חובת בידוד בשל הגעתו לישראל ממדינה אחרת או שהוא חולה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא נעדר מעבודתו משום שחלה עליו חובת בידוד;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מסר דיווח על הבידוד לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בידוד בית}} והמציא למעסיקו העתק מהדיווח האמור;
{{ח:תתת|(3)}} הוא שהה בבידוד לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בידוד בית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד שהוא הורה מלווה“ – עובד שמתקיימחם בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא נעדר מעבודתו משום שחלה על ילדו חובת בידוד;
{{ח:תתת|(2)}} לא חלה עליו חובת בידוד לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בידוד בית}}, והוא המציא למעסיקו אישור על היותו מחלים;
{{ח:תתת|(3)}} ילדו אינו חוזר או חולה;
{{ח:תתת|(4)}} הוא מסר הצהרה למעסיקו לפי {{ח:פנימי|תוספת 1|הטופס שבתוספת הראשונה}}, ולפיה אין לילד הורה אחר שבימי היעדרותו של העובד מתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ההורה האחר הוא עובד בבידוד מזכה לפי פסקה (5) להגדרה ”עובד בבידוד מזכה“;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההורה האחר הוא עובד שהוא הורה מלווה;
{{ח:תתתת|(ג)}} ההורה האחר הוא עצמאי, וחדל מלעסוק בעסקו או במשלח ידו בשל בידוד הילד;
{{ח:תתת|(5)}} הוא מסר דיווח לגבי הבידוד של ילדו והמציא למעסיקו העתק מהדיווח כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עצמאי“ – יחיד שמתקיים בו אחד מאלה בחודש שבו חלה תקופת הבידוד:
{{ח:תתת|(1)}} הוא עובד עצמאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא רשום במוסד כמי שיש לו הכנסה מעסק או ממשלח יד, אף שלא מתקיים בו האמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בפסקאות (1) עד (3) להגדרה ”עובד עצמאי“ שבחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו בידוד בית“ – {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש״ף–2020}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופה מזערית לבידוד“ – תקופה שתחילתה ביום שבו נודע לעובד שחלה עליו או על ילדו חובת בידוד, בשל עילת בידוד מסוימת, וסיומה במועד המוקדם ביותר שבו יכולה להסתיים לגבי העובד או ילדו, לפי העניין, חובת הבידוד כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת בידוד“ – תקופה רצופה שתחילתה ביום הראשון שבו נודע לעובד שחלה עליו או על ילדו חובת בידוד, וסיומה ביום האחרון שבו חלה חובת בידוד כאמור, אף אם במהלך אותה תקופה השתנתה העילה שבשלה חלה חובת הבידוד, ובלבד שכל תקופה הנמנית בשל אותה עילת בידוד לא תעלה על התקופה המזערית לבידוד; לעניין עובד שדיווח למשרד הבריאות לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בידוד בית}} על חובת בידוד החלה עליו או על ילדו ארבעה ימים או יותר אחרי שנודע לו האמור – יחל מניין התקופה ארבעה ימים לפני המועד שבו דיווח כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת המחלה הצבורה“ – תקופת הזכאות שחושבה לפי {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה|חוק דמי מחלה}} או לפי הסכם קיבוצי שמסדיר לגבי העובד את עניין התשלום לתקופת מחלה.

{{ח:קטע3|פרק ו1 סימן ב|סימן ב׳: תשלום דמי בידוד לעובד|תיקון: תשפ״א־3}}

{{ח:סעיף|26ב|זכאות עובד השוהה בבידוד לדמי בידוד|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״א־6, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} עובד בבידוד מזכה, עובד שהוא הורה מלווה ועובד השוהה בבידוד זכאים לקבל ממעסיקם תשלום כמפורט להלן, לפי העניין, בעד ימי העבודה שבהם נעדרו מעבודתם בתקופת הבידוד, למעט תשלום בעד יום עבודה מלא אחד באותה תקופה (להלן – דמי בידוד), אולם העובד זכאי לבחור לקבל תשלום גם בעד יום העבודה האמור, על חשבון יום חופשה המגיע לו:
{{ח:תתת|(1)}} עובד בבידוד מזכה או עובד שהוא הורה מלווה – סכום השווה לדמי מחלה לפי {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה#סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה#סעיף 6|ו־6 לחוק דמי מחלה}};
{{ח:תתת|(2)}} עובד השוהה בבידוד – 75% מהסכום האמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(א1)}} לעניין עובדים שהם הורים מלווים אשר נעדרו מעבודתם לסירוגין במהלך תקופת הבידוד של ילדם, יופחת התשלום בעד יום העבודה המלא כאמור בסעיף קטן (א), רק מהתשלום המגיע להורה שנעדר ראשון מעבודתו במהלך אותה תקופת בידוד, ובלבד שבהצהרה שמסר העובד למעסיקו לפי חוק זה הוא הודיע על ימי ההיעדרות של ההורה האחר מעבודתו בשל חובת הבידוד שחלה על ילדם, וצירף אליה הצהרה כאמור שהגיש ההורה האחר למעסיקו.
{{ח:תת|(א2)}} לעניין עובד שהוא הורה מלווה, שנעדר מעבודתו, לסירוגין עם עצמאי שהוא הורה מלווה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 26יט|בסעיף 26יט}}, במהלך תקופת הבידוד של ילדם, לא יופחת התשלום בעד יום העבודה המלא של העובד כאמור בסעיף קטן (א), ובלבד שבהצהרה שמסר העובד למעסיקו לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} הוא הודיע על כך שההורה שהוא עצמאי חדל מלעסוק בעסקו או במשלח ידו בשל חובת הבידוד שחלה על ילדם, וצירף אליה את ההצהרה שהגיש ההורה שהוא עצמאי למוסד לפי {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), עובד שלפי דין, הסכם קיבוצי או חוזה אישי חל לגביו הסדר דמי מחלה מיטיב או הסדר דמי בידוד מיטיב זכאי לתשלום גם בעד יום העבודה האמור בסעיף קטן (א); ואולם, מעסיק, למעט המדינה או גוף מתוקצב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב}}, שהוא צד להסדר דמי מחלה מיטיב לפי הסכם קיבוצי או חוזה אישי רשאי להודיע לעובד שהוראות סעיף קטן זה לא יחולו על העובד לעניין ההסדר האמור; בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדר דמי מחלה מיטיב“ – הסדר הקובע זכאות של עובד לדמי מחלה מהיום הראשון להיעדרותו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדר דמי בידוד מיטיב“ – הסדר הקובע זכאות של עובד לתשלום בעד ימי עבודה שבהם נעדר מעבודתו בתקופת הבידוד מהיום הראשון להיעדרותו.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} מתקופת המחלה הצבורה של עובד ששולמו לו דמי בידוד לפי הוראות סעיף קטן (א), יופחת מספר ימי העבודה שבהם נעדר מעבודתו בשל הבידוד, ובלבד שלא יופחתו יותר משלושה ימי עבודה בתקופת הבידוד, אולם נעדרו עובדים שהם הורים מלווים מעבודתם לסירוגין במהלך תקופת הבידוד של ילדם, יופחתו הימים באופן יחסי לימי ההיעדרות של כל אחד מהם מתוך כלל ימי ההיעדרות בתקופת הבידוד אך לא יופחתו יותר משלושה ימים כאמור לשניהם יחד.
{{ח:תתת|(2)}} לא עמד לרשות העובד בתקופת המחלה הצבורה שלו מספר הימים שיש להפחיתם כאמור, יופחתו הימים העומדים לרשותו, אם ישנם, וההפרש שבין הימים שיש להפחיתם ובין הימים העומדים לרשותו ייזקף על חשבון ימי המחלה שהעובד יהיה זכאי להם בעתיד (בסעיף קטן זה – ימי מחלה מחויבים).
{{ח:תתת|(3)}} הסתיימו יחסי העבודה והעובד לא צבר תקופת מחלה שקוזזה כנגד ימי המחלה המחויבים, יקוזזו ימי המחלה המחויבים הנותרים שנזקפו עקב הבידוד כנגד ימי חופשה שטרם ניצל, ואם לא נותרה לעובד יתרת ימי חופשה מספקת – לא יהיה לעובד חוב בעד ימי המחלה המחויבים הנותרים.
{{ח:תת|(ד)}} מעסיק ישלם לעובדו דמי בידוד במועד שהיה משלם לו שכר עבודה אילו עבד, ובלבד שהעובד מסר למעסיק את העתק הדיווח לפחות שבעה ימים לפני המועד האמור, ואם העתק הדיווח לא נמסר למעסיק לפני המועד האמור – במועד הקרוב לתשלום שכר העבודה שלאחר מסירת העתק הדיווח.

{{ח:סעיף|26ג|זכאות לדמי בידוד לעובד שנסע למדינה אחרת מטעם המעסיק|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} עובד שנעדר מעבודתו משום שחלה עליו חובת בידוד בשל הגעתו לישראל ממדינה אחרת שאליה נסע מטעם המעסיק ומתקיימות לגביו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26א|פסקאות (1) עד (3) להגדרה ”עובד השוהה בבידוד“}}, למעט חולה, יהיה זכאי ממעסיקו לתשלום דמי בידוד בסכום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26ב|בסעיף 26ב(א)(1)}} בעד כל ימי העבודה שבהם נעדר מעבודתו בתקופת הבידוד.

{{ח:סעיף|26ד|דין היעדרות בתקופת בידוד ודמי בידוד|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} דין היעדרות עובד השוהה בבידוד, עובד בבידוד מזכה או עובד שהוא הורה מלווה בתקופת הבידוד כדין היעדרותו בתקופת מחלה ודין דמי בידוד כדין דמי מחלה, לרבות לעניין איסור פיטורים, ביצוע הפרשות לקופת גמל וצבירת ותק.

{{ח:סעיף|26ה|דין עבודה בתקופת בידוד לעניין דמי בידוד|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} עובד השוהה בבידוד, עובד בבידוד מזכה או עובד שהוא הורה מלווה, שעבד למעשה אצל מעסיקו בשכר בתקופת הבידוד לא יהיה זכאי לדמי בידוד מאותו מעסיק ולא יופחתו לו ימי מחלה בעד פרק הזמן בתקופת הבידוד שבו עבד כאמור.

{{ח:סעיף|26ו|רציפות תקופות|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} עובד שחדל להיות עובד השוהה בבידוד, עובד בבידוד מזכה או עובד שהוא הורה מלווה, בשל היותו או היות ילדו, לפי העניין, חולה, יימנו לעניין חישוב דמי המחלה המגיעים לו בעד תקופת מחלתו או תקופת מחלת ילדו, לפי העניין, ימי הבידוד שבעדם הופחתו ימי המחלה שעמדו לרשותו כאילו חושבו כחלק מתקופת המחלה.

{{ח:סעיף|26ז|שמירת זכויות|תיקון: תשפ״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ב|סעיף 26ב(ג)}}, הוראות {{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ב|סימן זה}} באות להוסיף על זכותו של עובד מכוח דין או הסכם ולא לגרוע ממנה.
{{ח:תת|(ב)}} עובד הזכאי לדמי בידוד בשל אותה תקופת בידוד, הן מכוח הוראות {{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ב|סימן זה}} והן מכוח הסכם קיבוצי לעניין ימי בידוד החל לגביו אצל מעסיקו או חוזה אישי, יחול לגביו ההסדר המיטיב מהם.

{{ח:סעיף|26ז1|זכאות עובד שהוא אומן|תיקון: תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} יחולו לגבי עובד שהוא אומן ובידו אישור מאת מנחה אומנה על שהיית ילד באומנה אצלו, בעת שחלה על אותו ילד חובת בידוד בתקופת היעדרות העובד מעבודתו, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: ההצהרה שהעובד נדרש למסור למעסיקו לפי {{ח:פנימי|סעיף 26א|פסקה (5)(ד) להגדרה ”עובד בבידוד מזכה“}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 26א|פסקה (4) להגדרה ”עובד שהוא הורה מלווה“}}, לא תכלול את פרטי הילד באומנה, והעובד יצרף להצהרה האמורה את האישור מאת מנחה האומנה; בסעיף זה, ”אומן“ ו”מנחה אומנה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק אומנה לילדים|בחוק אומנה לילדים, התשע״ו–2016}}.

{{ח:קטע3|פרק ו1 סימן ג|סימן ג׳: שיפוי למעסיק|תיקון: תשפ״א־3}}

{{ח:סעיף|26ח|הגדרת ”מעסיק“|תיקון: תשפ״א־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ג|בסימן זה}}, ”מעסיק“ – למעט אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} המדינה;
{{ח:תת|(2)}} גוף מתוקצב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב}}, למעט חברה ממשלתית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|באותו סעיף}};
{{ח:תת|(3)}} גוף נתמך כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 32|בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב}} שסכום השתתפות הממשלה בתקציבו בשנת 2019 היה 25% לפחות מתקציבו;
{{ח:תת|(4)}} קופת חולים;
{{ח:תת|(5)}} תאגיד בריאות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב}};
{{ח:תת|(6)}} מוסד חינוך שהממשלה משתתפת בתקציבו, במישרין או בעקיפין, וסכום השתתפות הממשלה בתקציבו בשנת 2019 היה 40% לפחות מתקציבו;
{{ח:תת|(7)}} מוסד מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, או מוסד שניתנה לו תעודת היתר מאת המועצה להשכלה גבוהה לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 21א|סעיף 21א לחוק האמור}}, שהממשלה משתתפת בתקציבו, במישרין או בעקיפין, וסכום השתתפות הממשלה בתקציבו בשנת 2019 היה 40% לפחות מתקציבו;
{{ח:תת|(8)}} מעסיק של מסתנן, לעניין העסקה של מסתנן כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט)|בחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), התשי״ד–1954}}.

{{ח:סעיף|26ט|שיפוי|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״א־6}}
{{ח:תת|(א)}} שילם מעסיק לעובד דמי בידוד לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}}, יעביר המוסד למעסיק תשלום בשיעורים כלהלן מהעלות שבה נשא המעסיק הנובעת מזכאות העובד לדמי בידוד לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}}:
{{ח:תתת|(1)}} בעד יום עבודה מלא אחד בתקופת הבידוד שהמעסיק שילם בעדו דמי בידוד לעובדו לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} – 100%;
{{ח:תתת|(2)}} בעד שאר ימי העבודה בתקופת הבידוד שהמעסיק שילם בעדם דמי בידוד לעובדו לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} –
{{ח:תתתת|(א)}} למי שביום י״א באב התש״ף (1 באוגוסט 2020) העסיק לכל היותר עשרים עובדים – 75%;
{{ח:תתתת|(ב)}} למי שביום י״א באב התש״ף (1 באוגוסט 2020) העסיק יותר מעשרים עובדים – 50%.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מעסיק ששילם לעובד דמי בידוד לפי {{ח:פנימי|סעיף 26ג|סעיף 26ג}} לא יהיה זכאי לתשלום כאמור בסעיף קטן (א) בעד העלות שבה נשא בשל יום עבודה מלא אחד בתקופת הבידוד; הוראות סעיף קטן זה יחולו גם לעניין מעסיק ששילם לעובד דמי בידוד לפי {{ח:פנימי|סעיף 26ב|סעיף 26ב(ב)}}, מכוח הסדר דמי מחלה מיטיב לפי הסכם קיבוצי או חוזה אישי או מכוח הסדר דמי בידוד מיטיב.
{{ח:תת|(ג)}} תשלום לפי סעיף זה יבוצע רק בעד ימים בתקופת הבידוד שלגביהם משרד הבריאות הודיע למנהל המוסד, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 26יב|סעיף 26יב}}, כי העובד דיווח לגביהם על שהייתו או שהיית ילדו, לפי העניין, בבידוד, ובעד לא יותר מחמישה ימים בכל שבעה ימים בתקופת בידוד, ואם נהוג במקום העבודה שבוע עבודה בן שישה ימים – שישה ימים בכל שבעה ימים בתקופת הבידוד.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”העלות שבה נשא המעסיק הנובעת מזכאות העובד לדמי בידוד לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}}“ – הסכום המתקבל מצירוף שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דמי הבידוד ששילם המעסיק בפועל לעובד;
{{ח:תתת|(2)}} סכום השווה לעלויות הנלוות ששילם המעסיק בפועל בעד העובד בשל תשלום דמי הבידוד כאמור בפסקה (1), ובלבד שלא יעלה על 30% מדמי הבידוד כאמור באותה פסקה.

{{ח:סעיף|26י|דין עבודה בתקופת בידוד לעניין שיפוי|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} עובד השוהה בבידוד, עובד בבידוד מזכה או עובד שהוא הורה מלווה שעבד למעשה אצל מעסיקו בשכר ושולמו לו דמי בידוד על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 26ה|בסעיף 26ה}}, לא יהיה המעסיק זכאי לתשלום מהמוסד בעד דמי בידוד ששילם לעובד בשל פרק הזמן שבו עבד העובד כאמור.

{{ח:סעיף|26יא|בקשה לשיפוי|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״א־6}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק יגיש למוסד בקשה לתשלום בעד דמי הבידוד ששילם לעובד לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ב|סימן ב׳}} ({{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ג|בסימן זה}} – בקשה לשיפוי).
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לשיפוי תוגש למוסד באופן מקוון כפי שיורה המוסד בהודעה שיפרסם באתר האינטרנט שלו, לא יאוחר מ־60 ימים מתום החודש שבו הסתיימה תקופת הבידוד של העובד או של ילדו, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} בקשה לשיפוי תכלול הצהרה של המעסיק על תשלום דמי בידוד לעובד בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} ועל כך שהעובד המציא לו את המסמכים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} לשם הוכחת זכאותו לדמי בידוד וכן את פרטי המידע שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} שם המעסיק ומספר מזהה, מספר טלפון, כתובת דואר אלקטרוני, מספר חשבון בנק ומספר תיק ניכויים של המעסיק;
{{ח:תתת|(2)}} שם, שם משפחה ומספר זהות, מספר דרכון או מספר מזהה אחר שניתן על ידי רשות שלטונית (להלן – מספר מזהה) של העובד או של ילדו, לפי העניין, שבאמצעותו דיווח העובד למשרד הבריאות על שהייתו או שהיית ילדו, לפי העניין, בבידוד, מספר טלפון של העובד וכן כתובת דואר אלקטרוני שלו, אם ישנה;
{{ח:תתת|(3)}} היקף המשרה שבה הועסק העובד אצל המעסיק בשלושת החודשים שקדמו לתקופת הבידוד;
{{ח:תתת|(4)}} מועד תחילת תקופת הבידוד של העובד או של ילדו, לפי העניין, מועד סיומה ומספר הימים בתקופת הבידוד שבשלהם שילם לעובד דמי בידוד לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ב|סעיפים 26ב}} {{ח:פנימי|סעיף 26ג|או 26ג}} בציון ההוראה שבשלה זכאי העובד לדמי בידוד, ולעניין הסדר דמי מחלה מיטיב לפי דין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26ב|בסעיף 26ב(ב)}} – הדין שבו נקבע ההסדר;
{{ח:תתת|(5)}} גובה דמי הבידוד לפי שווים ביום העבודה הראשון לתקופת הבידוד של העובד, השכר הממוצע של העובד ברבעון האחרון שלפיו חושב שווי דמי הבידוד, והעלות שבה נשא המעסיק הנובעת מזכאות העובד לדמי בידוד לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}};
{{ח:תתת|(6)}} היות העובד עובד השוהה בבידוד, עובד שהוא הורה מלווה או עובד בבידוד מזכה, לפי העניין – תוך ציון הפסקה {{ח:פנימי|סעיף 26א|בהגדרה ”עובד בבידוד מזכה“}} שמכוחה הוא זכאי לתשלום דמי בידוד, ואם הוא עובד שהוא הורה מלווה שנעדר מעבודתו לסירוגין עם ההורה האחר של הילד – מי מההורים נעדר מעבודתו ראשון לפי ההצהרה שנמסרה לו.

{{ח:סעיף|26יב|העברת מידע|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״א־6, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל המוסד או מי שהוא הסמיכו לעניין זה מקרב עובדי המוסד (בסעיף זה – המנהל) יעביר למשרד הבריאות את רשימת שמות העובדים שהוגשה בשלהם בקשה לשיפוי, את מספרם המזהה ואת תקופות הבידוד של אותם עובדים שעליהן דיווח המעסיק למוסד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26יא|בסעיף 26יא(ג)(4)}}, ולעניין בקשה לשיפוי שהוגשה בשל דמי בידוד ששולמו לעובד שהוא הורה מלווה או עובד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26א|בפסקה (5) להגדרה ”עובד בבידוד מזכה“}} – גם רשימה ובה המספר המזהה של הילד שבשלו שולמו לעובד דמי בידוד, ותקופת הבידוד שלו.
{{ח:תת|(ב)}} משרד הבריאות יודיע למנהל לגבי כל עובד או ילד של עובד ששמו נכלל ברשימה כאמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} אם העובד דיווח על שהייתו או על שהיית ילדו, לפי העניין, בבידוד, תקופת הבידוד המדווחת והמועד שבו דיווח כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} אם ברציפות לתקופת הבידוד העובד או ילדו היה לחולה, ואם כן – המועד שבו היה לחולה;
{{ח:תתת|(3)}} אם העובד היה מחלים בתחילת תקופת הבידוד;
{{ח:תתת|(4)}} אם העובד או ילדו, לפי העניין, ביצע בדיקה הנדרשת לפי דין לשם קיצור הבידוד לתקופה המזערית לבידוד, ואם כן – מועד ביצוע הבדיקה האחרונה שבהן;
{{ח:תתת|(5)}} לגבי עובד שמתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 26א|בפסקה (1) להגדרה ”עובד בבידוד מזכה“}} – אם בתקופת הבידוד התקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 26א|באותה פסקה}}.
{{ח:תת|(ג)}} המוסד יודיע למעסיק, לגבי כל עובד שבשלו הוגשה בקשה, על ימים שלגביהם העובד לא דיווח למשרד הבריאות על שהייתו בבידוד ועל כך שהעובד אינו זכאי לתשלום דמי בידוד בעד אותם ימים.
{{ח:תת|(ד)}} המוסד ישמור מידע שהתקבל לפי סעיף קטן (ב) בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המידע יישמר במחשבי המוסד בנפרד מכל מידע אחר, ולא יועבר או יחובר לכל מאגר מידע אחר;
{{ח:תתת|(2)}} המידע יישמר לפרק הזמן המזערי הדרוש, ולכל היותר לתקופה שלא תעלה על 18 חודשים, ובתום התקופה – ימחק המוסד את המידע אלא אם כן המידע דרוש לשם ניהול הליך משפטי הנוגע לביצוע {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} או הנובע ממנו;
{{ח:תתת|(3)}} המוסד יעשה שימוש במידע שהתקבל לפי סעיף קטן (ב) לשם ביצוע {{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ג|סימן זה}} ובמידה הנדרשת, בלבד;
{{ח:תתת|(4)}} לא יתאפשרו עיבוד, שימוש או צפייה בפרטי המידע שהתקבלו לפי סעיף זה אלא בידי בעלי תפקידים במוסד שהמנהל נתן להם אישור פרטני לכך וחתמו על התחייבות לשמירה על סודיות המידע;
{{ח:תתת|(5)}} לבעלי התפקידים במוסד כאמור בפסקה (4), ולהם בלבד, תהיה גישה לפרטי המידע האמורים באותה פסקה;
{{ח:תתת|(6)}} פרטי המידע יישמרו בדרך שתבטיח את אבטחת המידע ואת סודיותו;
{{ח:תתת|(7)}} על אף האמור בכל דין, למעט {{ח:חיצוני|פקודת הסטטיסטיקה|פקודת הסטטיסטיקה [נוסח חדש], התשל״ב–1972}}, לא יעביר המוסד כל מידע שהתקבל או שנוצר לפי סעיף זה אלא לשם ביצוע {{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ג|סימן זה}} ובמידה הנדרשת.
{{ח:תת|(ה)}} אדם שהגיע אליו מידע לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} ישמור אותו בסוד, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש אלא לשם ביצוע {{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ג|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|26יג|שווי דמי בידוד לעניין שיפוי|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} לעניין שיפוי מהמוסד למעסיק לפי {{ח:פנימי|סעיף 26ט|סעיף 26ט}}, יראו שווי דמי בידוד בעד יום בידוד של עובד או של ילדו, לעניין כל תקופת הבידוד של אותו עובד או של ילדו, כפי שחושבו ביום הראשון של התקופה האמורה וכפי שצוין בבקשה לשיפוי שהגיש המעסיק, גם אם שווי דמי הבידוד בעד יום היעדרות של העובד בתקופת הבידוד שלו או של ילדו השתנה לאחר מועד הגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|26יד|תחולת הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|מחוק הביטוח הלאומי}} על תשלום שיפוי למעסיק|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} על תשלום שיפוי לפי {{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ג|סימן זה}} יחולו הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 281|סעיף 281}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יד|פרק י״ד}} למעט {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 296|סעיף 296}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 396|וסעיף 396 לחוק הביטוח הלאומי}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|26טו|שיפוי המוסד|תיקון: תשפ״א־3}}
{{ח:ת}} אוצר המדינה ישפה את המוסד בשל כל הוצאה שהוציא לשם ביצוע {{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ג|סימן זה}} {{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ד|וסימן ד׳}}.

{{ח:קטע3|פרק ו1 סימן ד|סימן ד׳: הוראות שונות|תיקון: תשפ״א־3}}

{{ח:סעיף|26טז|סמכות שיפוט|תיקון: תשפ״א־3}}
{{ח:ת}} לבית דין אזורי לעבודה תהיה סמכות ייחודית לדון בכל תביעה של עובד לתשלום ממעסיק לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ב|סימן ב׳}} או תביעה של מעסיק לשיפוי מהמוסד לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ג|סימן ג׳}} {{ח:פנימי|פרק ו1 סימן ד|וסימן זה}}.

{{ח:סעיף|26יז|{{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}} – תחילה ותוקף, תחולה והוראות מעבר|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״א־6, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ו1|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום הפרסום“ – יום פרסומו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_589930.pdf|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס׳ 3), התשפ״א–2020}} {{ח:הערה|(19 בנובמבר 2020)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – י״א בחשוון התשפ״א (29 באוקטובר 2020);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת“ – התקופה שמיום י״ג בתשרי התשפ״א (1 באוקטובר 2020) עד ערב יום התחילה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הזכאות“ – אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התקופה שמיום התחילה עד יום כ״ז באדר א׳ התשפ״ב (28 בפברואר 2022);
{{ח:תתת|(2)}} תקופה של שישה חודשים לכל היותר, שקבע שר האוצר, בצו, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, שתחילתה לאחר תום התקופה האמורה בפסקה (1), ואם הוארכה אותה תקופה לפי הוראות סעיף קטן (ג) – לאחר תום תקופת ההארכה כאמור.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|תקופת הזכאות הוארכה עד יום 31.7.2022 (ק״ת תשפ״ב, 3240).}}
{{ח:תת|(ב)|(1)}} עובד זכאי לדמי בידוד לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} בשל תקופת בידוד שחלה בתקופת הזכאות; ואולם, הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ב|סעיף 26ב(א2)}} יחולו לעניין עובד שהוא הורה מלווה רק לעניין תקופת בידוד שחלה גם בתקופת הזכאות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26כח|בסעיף 26כח(א)}}.
{{ח:תתת|(2)}} עובד זכאי לדמי בידוד לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} בעד הימים בתקופת הזכאות שבהם נעדר מעבודתו, אף אם תקופת הבידוד שבשלה נעדר כאמור מעבודתו החלה לפני תקופת הזכאות.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר, באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי להאריך בצו את התקופה האמורה בפסקה (1) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבסעיף קטן (א) בתקופות נוספות שלא יעלו על שישה חודשים כל אחת.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), מעסיק ששילם לעובד דמי מחלה בשל שהייתו בבידוד לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בידוד בית}} בתקופה הקובעת, למעט אם היה בבידוד כאמור בשל היותו חולה כהגדרתו {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|באותו צו}}, זכאי לשיפוי בשיעורים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 26ט|בסעיף 26ט(א)}}, לפי העניין, בעד הימים שבעדם שילם דמי מחלה, כאילו היו דמי המחלה ששילם המעסיק לאותו עובד דמי בידוד ששולמו לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}}, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ט|סעיפים 26ט(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 26י|ו־26י עד 26טו}}.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} יחולו גם על עובד ששהה בבידוד ביום התחילה, אף אם תקופת הבידוד החלה לפני יום התחילה.
{{ח:תת|(ו)}} יראו עובד שחייב בבידוד בתקופה שמיום התחילה ועד יום הפרסום כאילו הוא עובד השוהה בבידוד אף אם לא התקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 26א|בפסקה (2) להגדרה ”עובד השוהה בבידוד“}} ויראו את התקופה ששהה בבידוד כאילו היא תקופת בידוד.
{{ח:תת|(ז)}} לעניין הוראות {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}}, יראו דיווח על שהיית ילד בבידוד שמסר עובד ששהה בבידוד עם ילדו שחייב בבידוד בתקופה שמיום התחילה ועד יום הפרסום כדיווח על שהיית העובד בבידוד, ולעניין הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26יא|סעיפים 26יא(ג)(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 26יב|ו־26יב}} יימסרו וייבחנו גם פרטיו של הילד שלגביו נמסר הדיווח.
{{ח:תת|(ח)}} בקשה לשיפוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 26יא|סעיף 26יא(א)}} תוגש החל מיום י״ט בשבט התשפ״א (1 בפברואר 2021).
{{ח:תת|(ט)}} יראו עובד זר שיצא מישראל לארץ מוצאו בששת החודשים שקדמו ליום התחילה וחזר לישראל מארץ מוצאו לשם עבודה אצל מעסיק שאצלו הועסק לפני יציאתו מישראל כעובד השוהה בבידוד לעניין {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}}, גם אם חובת הבידוד חלה עליו בשל הגעתו לישראל ממדינה אחרת; בסעיף זה, ”עובד זר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים|בחוק עובדים זרים, התשנ״א–1991}}.

{{ח:סעיף|26יח|{{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}} – הוראת שעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} יחולו על עובד בתקופת בידוד שחלה, כולה או חלקה, בתקופת הוראת השעה, בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 26ב|בסעיף 26ב}} –
{{ח:תתתת|(א)}} בסעיף קטן (א), ברישה, במקום הקטע החל במילים ”הבידוד, למעט תשלום“ עד המילים ”המגיע לו“ יקראו ”הבידוד ({{ח:פנימי|פרק ו1|בפרק זה}} – דמי בידוד)“;
{{ח:תתתת|(ב)}} סעיפים קטנים (א1), (א2) ו־(ב) – לא ייקראו;
{{ח:תתתת|(ג)}} בסעיף קטן (ג)(1), אחרי ”שבהם נעדר מעבודתו בשל הבידוד“ יבוא ”החל מיום העבודה השני שבו נעדר העובד כאמור“;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 26ט|בסעיף 26ט(א)(1)}}, במקום ”יום עבודה מלא אחד“ יקראו ”שני ימי עבודה מלאים“ ובמקום ”בעדו“ יקראו ”בעדם“.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בסעיף זה, ”תקופת הוראת השעה“ – התקופה שמיום י״ז בטבת התשפ״ב (21 בדצמבר 2021) ועד יום כ״ט בשבט התשפ״ב (31 בינואר 2022).
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם צו התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (מס׳ 3), התשפ״ב–2022 (ק״ת תשפ״ב, 2006), לפיו תקופת הוראת השעה לפי סעיף זה הוארכה עד יום 14.2.2022.}}
{{ח:תתת|(2)}} שר האוצר, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, רשאי, בצו, להאריך את תקופת הוראת השעה, בתקופה נוספת שלא תעלה על שבועיים.
{{ח:תתת|(3)}} תשלום בעד דמי בידוד לעובד בשל תקופת בידוד בחודש דצמבר 2021 שלגביה חלות הוראות סעיף זה, ישולם החל מיום י״ד באדר א׳ התשפ״ב (15 בפברואר 2022).

{{ח:קטע2|פרק ו2|פרק ו׳2: דמי בידוד לעצמאים|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:קטע3|פרק ו2 סימן א|סימן א׳: הגדרות|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|26יט|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק ו׳2}}|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו2|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקה“, ”בידוד“, ”דיווח“, ”חובת בידוד“, ”חוזר“, ”חולה“, ”חוק הביטוח הלאומי“, ”חיסון“, ”המוסד“, ”מחלים“, ”עצמאי“ ו”צו בידוד בית“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 26א|בסעיף 26א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד“, של עצמאי – כהגדרת ”ילד“, של עובד, {{ח:פנימי|סעיף 26א|שבסעיף 26א}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ימי עבודה“ – ימים בשבוע שהעצמאי נוהג לעסוק בהם בעסקו או במשלח ידו, ולא יותר משישה ימי עבודה בכל שבעה ימים בתקופת הבידוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופה מזערית לבידוד“ ו”תקופת בידוד“ – כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 26א|בסעיף 26א}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עצמאי בבידוד מזכה“ – {{ח:פנימי|סעיף 26א|כהגדרת ”עובד בבידוד מזכה“ שבסעיף 26א}}, בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בכל מקום, במקום ”למעסיקו“ יקראו ”למוסד“;
{{ח:תתת|(2)}} ברישה, בכל מקום, במקום ”עובד“ יקראו ”עצמאי“;
{{ח:תתת|(3)}} בפסקה (5) –
{{ח:תתתת|(א)}} בפסקת משנה (ב), במקום ”נעדר מעבודתו“ יקראו ”חדל מלעסוק בעסקו או במשלח ידו“ ובמקום ”עובד“ יבוא ”עצמאי“;
{{ח:תתתת|(ב)}} בפסקת משנה (ד) –
{{ח:תתתתת|(1)}} ברישה, במקום ”{{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}}“ יקראו ”{{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת השנייה}}“ ובמקום ”שבימי היעדרותו של העובד“ יקראו ”שבימים שבהם העצמאי חדל מלעסוק בעסקו או במשלח ידו“;
{{ח:תתתתת|(2)}} בפסקה (1), במקום ”לפי {{ח:פנימי|סעיף 26א|פסקה זו}}“ יקראו ”כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26א|בפסקה (5)(ד)(1) להגדרה ”עובד בבידוד מזכה“ שבסעיף 26א}}“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עצמאי השוהה בבידוד“ – {{ח:פנימי|סעיף 26א|כהגדרת ”עובד השוהה בבידוד“ שבסעיף 26א}}, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ברישה, במקום ”עובד“ יבוא ”עצמאי“, ואחרי ”ממדינה אחרת“ יבוא ”שאליה נסע שלא בשל עסקו או משלח ידו“;
{{ח:תתת|(2)}} בפסקה (1), במקום ”נעדר מעבודתו“ יקראו ”חדל מלעסוק בעסקו או במשלח ידו“;
{{ח:תתת|(3)}} בפסקה (2), במקום ”למעסיקו“ יקראו ”למוסד“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עצמאי שהוא הורה מלווה“ – {{ח:פנימי|סעיף 26א|כהגדרת ”עובד שהוא הורה מלווה“ שבסעיף 26א}}, בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ברישה, במקום ”עובד“ יקראו ”עצמאי“;
{{ח:תתת|(2)}} בפסקה (1), במקום ”נעדר מעבודתו“ יקראו ”חדל מלעסוק בעסקו או במשלח ידו“;
{{ח:תתת|(3)}} בפסקה (2), במקום ”למעסיקו“ יקראו ”למוסד“;
{{ח:תתת|(4)}} בפסקה (4), ברישה, במקום ”למעסיקו“ יקראו ”למוסד“, במקום ”{{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}}“ יקראו ”{{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת השנייה}}“ ובמקום ”שבימי היעדרותו של העובד“ יקראו ”שבימים שבהם העצמאי חדל מלעסוק בעסקו או במשלח ידו“;
{{ח:תתת|(5)}} בפסקה (5), במקום ”למעסיקו“ יבוא ”למוסד“.

{{ח:קטע3|פרק ו2 סימן ב|סימן ב׳: תשלום דמי בידוד לעצמאים|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|26כ|זכאות עצמאי לדמי בידוד|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} עצמאי בבידוד מזכה, עצמאי שהוא הורה מלווה ועצמאי השוהה בבידוד זכאים לקבל מהמוסד תשלום כמפורט להלן, לפי העניין, בעד כל יום עבודה שבו חדלו מלעסוק בעסקם או במשלח ידם בתקופת הבידוד, ובלבד שלא יקבלו תשלום כאמור בעד יותר משלושה ימי עבודה כאמור באותה תקופת בידוד ({{ח:פנימי|פרק ו2|בפרק זה}} – דמי בידוד):
{{ח:תתת|(1)}} לעניין עצמאי בבידוד מזכה או עצמאי שהוא הורה מלווה – 570 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין עצמאי השוהה בבידוד – 75% מהסכום האמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), לעצמאי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26א|בפסקה (2) להגדרה ”עצמאי“ שבסעיף 26א}} ישולמו דמי בידוד בשיעור של 50% מדמי הבידוד לפי אותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ג)}} הסכום הקבוע בסעיף קטן (א)(1) יעודכן ב־1 בינואר של כל שנה לפי שיעור השינוי של המדד שפורסם לאחרונה לפני אותו מועד לעומת המדד שפורסם לאחרונה ב־1 בינואר של השנה שקדמה לה; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

{{ח:סעיף|26כא|דין עיסוק בעסק או במשלח יד בתקופת בידוד לעניין דמי בידוד וזכאות עצמאי שהוא אומן|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} עצמאי, עצמאי השוהה בבידוד, עצמאי בבידוד מזכה ועצמאי שהוא הורה מלווה שעסקו למעשה בעסקם או במשלח ידם בתקופת הבידוד, לא יהיו זכאים לדמי בידוד בעד פרק הזמן בתקופת הבידוד שבו עסקו בעסקם או במשלח ידם.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ז1|סעיף 26ז1}} החלות לעניין עובד, עובד השוהה בבידוד, עובד בבידוד מזכה או עובד שהוא הורה מלווה, יחולו לעניין עצמאי, עצמאי השוהה בבידוד, עצמאי בבידוד מזכה ועצמאי שהוא הורה מלווה, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} במקום ”בתקופת היעדרות העובד מעבודתו“ יקראו ”בתקופה שבה חדל העצמאי מלעסוק בעסקו או במשלח ידו“;
{{ח:תתת|(2)}} במקום ”למעסיקו“ יקראו ”למוסד“;
{{ח:תתת|(3)}} אחרי ”{{ח:פנימי|סעיף 26א|להגדרה ”עובד שהוא הורה מלווה“}}“ יקראו ”כפי שהוחלו {{ח:פנימי|סעיף 26יט|בהגדרה ”עצמאי בבידוד מזכה“ או בהגדרה ”עצמאי שהוא הורה מלווה“ שבסעיף 26יט}}“.

{{ח:סעיף|26כב|בקשה לתשלום|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} עצמאי הזכאי לדמי בידוד לפי {{ח:פנימי|סעיף 26כ|סעיף 26כ}} יגיש למוסד, באופן מקוון כפי שיורה המוסד בהודעה שיפרסם באתר האינטרנט שלו, בקשה לתשלום דמי בידוד; בקשה כאמור תוגש לא יאוחר מ־180 ימים מתום החודש שבו הסתיימה תקופת הבידוד של העצמאי או של ילדו, לפי העניין (בסעיף זה – בקשה לתשלום).
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לתשלום תכלול את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הצהרה על זכאותו של העצמאי לדמי בידוד בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק זה}};
{{ח:תתת|(2)}} שם, שם משפחה ומספר זהות, מספר דרכון או מספר מזהה אחר שניתן על ידי רשות שלטונית (להלן – מספר מזהה), של העצמאי או של ילדו, לפי העניין, שבאמצעותו דיווח העצמאי למשרד הבריאות על שהייתו או שהיית ילדו, לפי העניין, בבידוד, מספר טלפון של העצמאי וכן כתובת דואר אלקטרוני שלו, אם ישנה;
{{ח:תתת|(3)}} מועד תחילת תקופת הבידוד של העצמאי או של ילדו, לפי העניין, מועד סיומה ומספר הימים בתקופת הבידוד שבהם חדל העצמאי מלעסוק בעסקו או במשלח ידו;
{{ח:תתת|(4)}} הצהרה על היות העצמאי עצמאי השוהה בבידוד, עצמאי שהוא הורה מלווה או עצמאי בבידוד מזכה, לפי העניין – תוך ציון הפסקה {{ח:פנימי|סעיף 26א|בהגדרה ”עובד בבידוד מזכה“ שבסעיף 26א}}, כפי שהוחלה {{ח:פנימי|סעיף 26יט|בהגדרה ”עצמאי בבידוד מזכה“ שבסעיף 26יט}}, שמכוחה הוא זכאי לתשלום דמי בידוד;
{{ח:תתת|(5)}} לעניין עצמאי המצוי בבידוד בשל היותו חוזר – הצהרה כי נסע למדינה אחרת בשל עסקו או משלח ידו;
{{ח:תתת|(6)}} כל מסמך או דיווח שנדרש עצמאי להמציא למוסד לפי {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק זה}} להוכחת זכאותו לדמי בידוד.

{{ח:קטע3|פרק ו2 סימן ג|סימן ג׳: הוראות שונות|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|26כג|העברת מידע|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26יב|סעיף 26יב}} החלות לעניין עובדים שהוגשה בשלהם בקשה לשיפוי יחולו לעניין עצמאים שהגישו למוסד בקשה לתשלום דמי בידוד לפי {{ח:פנימי|סעיף 26כב|סעיף 26כב}}, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בסעיף קטן (א), במקום הסיפה החל במילים ”שמות העובדים“ יקראו ”שמות העצמאים שהגישו בקשה לתשלום, את מספרם המזהה ואת תקופות הבידוד שלהם כפי שדיווחו עליהן למוסד, ולעניין בקשה לתשלום דמי בידוד לעצמאי שהוא הורה מלווה או עצמאי שמתקיים לגביו האמור {{ח:פנימי|סעיף 26א|בפסקה (5) להגדרה ”עובד בבידוד מזכה“ שבסעיף 26א}}, כפי שהוחלה {{ח:פנימי|סעיף 26יט|בהגדרה ”עצמאי בבידוד מזכה“ שבסעיף 26יט}} – גם רשימה ובה המספר המזהה של הילד שחלה עליו חובת בידוד, ותקופת הבידוד שלו.“;
{{ח:תת|(2)}} בסעיף קטן (ב) –
{{ח:תתת|(א)}} ברישה ובפסקאות (1) עד (4), בכל מקום, במקום ”עובד“ יקראו ”עצמאי“ ובמקום ”העובד“ יקראו ”העצמאי“;
{{ח:תתת|(ב)}} בפסקה (5), במקום ”לגבי עובד“ יקראו ”לגבי עצמאי“ ובמקום "”עובד בבידוד מזכה“ יקראו ””עצמאי בבידוד מזכה“ כפי שהוחלה {{ח:פנימי|סעיף 26יט|בהגדרה ”עצמאי בבידוד מזכה“ שבסעיף 26יט}}“;
{{ח:תת|(3)}} בסעיף קטן (ג), במקום ”למעסיק, לגבי כל עובד שבשלו הוגשה בקשה,“ יקראו ”לעצמאי“, במקום ”העובד“ יבוא ”הוא“ ובמקום ”שהעובד“ יקראו ”שהוא“.

{{ח:סעיף|26כד|כפל זכאות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|פרק ו2|בפרק זה}}, על מי שזכאי לדמי בידוד לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}} ולפי {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק זה}}, בעד אותה תקופת בידוד, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} אם מתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 26א|בפסקה (1) להגדרה ”עצמאי“}}, הוא יהיה זכאי לדמי בידוד הן לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}} והן לפי {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק זה}};
{{ח:תת|(2)}} אם מתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 26א|בפסקה (2) להגדרה ”עצמאי“}}, הוא יהיה זכאי לדמי בידוד לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}} בלבד.

{{ח:סעיף|26כה|סמכות שיפוט|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} לבית דין אזורי לעבודה תהיה סמכות ייחודית לדון בכל תביעה של עצמאי לתשלום דמי בידוד מהמוסד לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו2 סימן ב|סימן ב׳}}.

{{ח:סעיף|26כו|שיפוי המוסד|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} אוצר המדינה ישפה את המוסד בשל כל הוצאה שהוציא לשם ביצוע {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|26כז|דמי בידוד אינם הכנסה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} לא יראו תשלום דמי בידוד לעצמאי לפי {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק זה}} כהכנסה לעניין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}.

{{ח:סעיף|26כח|תחולה והוראות מעבר|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”תקופת הזכאות“ – אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התקופה שמיום כ״א בתמוז התשפ״א (1 ביולי 2021) עד יום כ״ז באדר א׳ התשפ״ב (28 בפברואר 2022);
{{ח:תתת|(2)}} תקופה של שישה חודשים לכל היותר, שקבע שר האוצר, בצו, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, שתחילתה לאחר תום התקופה האמורה בפסקה (1), ואם הוארכה אותה תקופה לפי הוראות סעיף קטן (ג) – לאחר תום תקופת ההארכה כאמור.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|תקופת הזכאות הוארכה עד יום 31.7.2022 (ק״ת תשפ״ב, 3240).}}
{{ח:תת|(ב)|(1)}} עצמאי זכאי לדמי בידוד לפי {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק זה}} בשל תקופת בידוד שחלה בתקופת הזכאות.
{{ח:תתת|(2)}} עצמאי זכאי לדמי בידוד לפי {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק זה}} בעד הימים בתקופת הזכאות שבהם חדל מלעסוק בעסקו או במשלח ידו, אף אם תקופת הבידוד שבשלה חדל כאמור החלה לפני תקופת הזכאות.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, רשאי, בצו, להאריך את התקופה האמורה בפסקה (1) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבסעיף קטן (א), בתקופות נוספות שלא יעלו על שישה חודשים כל אחת.
{{ח:תת|(ד)}} עצמאי שלפני יום פרסומו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_618524.pdf|חוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס׳ 7), התשפ״ב–2022}} {{ח:הערה|(ביום 1.2.2022)}}, הסתיימה תקופת הבידוד שלו או של ילדו, לפי העניין, רשאי, על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26כב|סעיף 26כב(א)}}, להגיש בקשה לתשלום דמי בידוד בשל תקופת הבידוד האמורה, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26כב|אותו סעיף}}, בתוך 180 ימים מיום הפרסום האמור.

{{ח:סעיף|26כט|{{ח:פנימי|פרק ו2|פרק ו׳2}} – הוראת שעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק זה}} יחולו על עצמאי בתקופת בידוד שחלה, כולה או חלקה, בתקופת הוראת השעה, בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 26יט|בסעיף 26יט}}, בהגדרה ”עצמאי השוהה בבידוד“ שבפסקה (1), בסופה יקראו ”והמילים ”או שהוא חולה“ – לא ייקראו“;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 26כ|בסעיף 26כ}}, ברישה, במקום ”יותר משלושה“ יקראו ”יותר מארבעה“;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 26כג|בסעיף 26כג(2)}}, אחרי פסקת משנה (ב) יבוא:
{{ח:תתתת|"(ג)}} אחרי פסקה (5) יבוא:
{{ח:תתתתת|”(6)}} מועדי התחילה והסיום של התקופה שבה היה העצמאי חולה ומועד התחילה והסיום של תקופת הבידוד;“".
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בסעיף זה, ”תקופת הוראת השעה“ – התקופה שמיום י״ז בטבת התשפ״ב (21 בדצמבר 2021) ועד יום כ״ט בשבט התשפ״ב (31 בינואר 2022).
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם צו התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (מס׳ 3), התשפ״ב–2022 (ק״ת תשפ״ב, 2006), לפיו תקופת הוראת השעה לפי סעיף זה הוארכה עד יום 14.2.2022.}}
{{ח:תתת|(2)}} שר האוצר, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, רשאי, בצו, להאריך את תקופת הוראת השעה, בתקופה נוספת שלא תעלה על שבועיים.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: קרנות השתלמות}}

{{ח:סעיף|27|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} כהוראת שעה בתקופה שמיום 10.8.2020 עד יום 9.2.2021.}}

{{ח:סעיף|28|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}} כהוראת שעה בתקופה שמיום 10.8.2020 עד יום 9.2.2021.}}

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|29|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} כהוראת שעה בתקופה שמיום 29.7.2020 עד יום 31.12.2020.}}

{{ח:סעיף|30|}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} כהוראת שעה בתקופה שמיום 1.8.2020 ועד יום 30.6.2021.}}
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה יחולו לעניין קצבה המשולמת בעד חודש יולי 2020 ואילך.

{{ח:סעיף|31|תקציב לתמיכה במוסד ציבור שהכנסותיו פחתו}}
{{ח:תת|(א)}} יוקצה תקציב של 100 מיליון שקלים חדשים לחלוקה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 3א|סעיף 3א לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}} (בסעיף זה – חוק יסודות התקציב), לצורך תמיכה במוסד ציבור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 3א|באותו סעיף}}, שהכנסותיו, לרבות מתרומות, פחתו בשל התפשטות נגיף הקורונה החדש והוא אינו זכאי למענק לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}; לא יראו בקבלת תמיכה כאמור משום כפל תמיכה, ובלבד שסך התמיכות במוסד הציבור בשנת 2020 לא יעלה על 90% מכלל עלות הפעולות של אותו מוסד בשנת 2020.
{{ח:תת|(ב)}} משרד האוצר יפרסם מבחנים לחלוקת הסכום כאמור בסעיף קטן (א) לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 3א|סעיף 3א לחוק יסודות התקציב}}, בתוך 30 ימים מיום תחילתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר, או מי מטעמו, ידווח לוועדת הכספים של הכנסת על יישום הוראות סעיף זה בתוך 60 ימים מיום תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|32|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, באישור ועדת הכספים של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (בקשה למענק לפי מחזור עסקאות חליפי)|תקנות התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (בקשה למענק לפי מחזור עסקאות חליפי), התשפ״א–2020}}.}}

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשפ״א־6, תשפ״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 26א|סעיף 26א, ההגדרות ”עובד בבידוד מזכה“ ו”עובד שהוא הורה מלווה“}})}}}}
{{ח:קטע3||הצהרה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} לעניין היעדרותי מהעבודה וזכאותי לדמי בידוד, בשל חובת בידוד של ילדי שפרטיו להלן (להלן – ילדי או הילד), לפי {{ח:פנימי|סעיף 26א|פסקה (5)(ד) להגדרה ”עובד בבידוד מזכה“ או לפי פסקה (4) להגדרה ”עובד שהוא הורה מלווה“, שבסעיף 26א לחוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש״ף–2020}} –

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} אני החתום מטה –
{{ח:תת}} שם פרטי: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} שם משפחה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מספר זהות: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מען: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} מודיע בזה, כי נעדרתי מעבודתי בשל חובת בידוד שחלה על ילדי, עקב היותי עובד בבידוד מזכה או עובד שהוא הורה מלווה, בימים אלה:
{{ח:ת}} . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} {{מוקטן|לעניין זה, ”עובד בבידוד מזכה“, ו”עובד שהוא הורה מלווה“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 26א|בסעיף 26א לחוק}}.}}
{{ח:ת}} (מצורף העתק מהדיווח לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש״ף–2020}} על הבידוד של ילדי ולעניין עובד בבידוד מזכה – גם העתק דיווח כאמור על שהייתי בבידוד).

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} פרטי הילד:
{{ח:תת}} שם פרטי: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} שם משפחה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מספר זהות: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} תאריך לידה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מען: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:סעיף*|(3)||תיקון: תשפ״ב|עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} אני מצהיר כי אין לילד הורה אחר שבימי היעדרותי המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפסקה (1)}}, נעדר מעבודתו או מעסקו או ממשלח ידו, לשם השגחה על הילד; מצורף העתק מההצהרה של ההורה האחר למעסיקו, ואם הוא עצמאי שהוא הורה מלווה לפי {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק ו׳2 לחוק}} – מההצהרה של ההורה האחר למוסד; לעניין זה:
{{ח:ת}} פרטי ההורה האחר של הילד:
{{ח:תת}} שם פרטי: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} שם משפחה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מספר זהות: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מען: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} אם ההורה האחר הוא עצמאי:
{{ח:תת}} שם העסק או משלח היד: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מען העסק או משלח היד: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} אם ההורה האחר הוא עובד – פרטי המעסיק של ההורה האחר:
{{ח:תת}} שם מלא: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} שם בית העסק או מקום העבודה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מען: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:סעיף*|(4)||תיקון: תשפ״ב|עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} אם ההיעדרות הייתה של שני עובדים שהם הורים מלווים או של עובד שהוא הורה מלווה ועצמאי שהוא הורה מלווה, לסירוגין –
{{ח:ת}} אני מצהיר כי אני והורהו האחר של הילד שפרטיו מופיעים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3|בסעיף {{ח:הערה|(}}3{{ח:הערה|)}}}} נעדרנו מעבודתנו או חדלנו מלעסוק בעסקנו או במשלח ידנו, לסירוגין, בשל הבידוד של ילדנו.
{{ח:ת}} ההורה האחר של ילדי נעדר מעבודתו או חדל מלעסוק בעסקו או במשלח ידו בשל חובת בידוד שחלה על ילדנו, עקב היותו עובד שהוא הורה מלווה או עצמאי שהוא הורה מלווה, בימים אלה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} אני נעדרתי מעבודתי/ההורה האחר של הילד נעדר מעבודתו או חדל מלעסוק בעסקו או במשלח ידו (יש לסמן את אחת האפשרויות) ביום ההיעדרות הראשון בשל הבידוד של ילדנו.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|תאריך}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|חתימת העובד}} }}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 26יט|סעיף 26יט}}, ההגדרות ”עצמאי בבידוד מזכה“, ”עצמאי שהוא הורה מלווה“)}}}}
{{ח:קטע3||הצהרה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} לעניין חדילתי מלעסוק בעסקי או במשלח ידי וזכאותי לדמי בידוד, בשל חובת בידוד של ילדי שפרטיו להלן (להלן – ילדי או הילד), לפי {{ח:פנימי|סעיף 26א|פסקה (5)(ד) להגדרה ”עובד בבידוד מזכה“ או לפי פסקה (4) להגדרה ”עובד שהוא הורה מלווה“, שבסעיף 26א לחוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש״ף–2020}} (להלן – החוק), כפי שהוחלו {{ח:פנימי|סעיף 26יט|בהגדרה ”עצמאי בבידוד מזכה“ או בהגדרה ”עצמאי שהוא הורה מלווה“, שבסעיף 26יט לחוק}} –

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} אני החתום מטה –
{{ח:תת}} שם פרטי: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} שם משפחה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מספר זהות: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מען: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} מודיע בזה, כי חדלתי מלעסוק בעסקי או במשלח ידי בשל חובת בידוד שחלה על ילדי, עקב היותי עצמאי בבידוד מזכה או עצמאי שהוא הורה מלווה, בימים אלה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} לעניין זה, ”עצמאי בבידוד מזכה“ ו”עצמאי שהוא הורה מלווה“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 26יט|בסעיף 26יט לחוק}}.
{{ח:ת}} (מצורף העתק מהדיווח לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}, על הבידוד של ילדי, ולעניין עצמאי בבידוד מזכה – גם העתק דיווח כאמור על שהייתי בבידוד).

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} פרטי הילד:
{{ח:תת}} שם פרטי: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} שם משפחה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מספר זהות: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} תאריך לידה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מען: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} אני מצהיר כי אין לילד הורה אחר שבימי היעדרותי המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 1|בפסקה (1)}}, נעדר מעבודתו או מעסקו או ממשלח ידו, לשם השגחה על הילד; מצורף העתק מההצהרה של ההורה האחר למעסיקו; לעניין זה:
{{ח:ת}} פרטי ההורה האחר של הילד:
{{ח:תת}} שם פרטי: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} שם משפחה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מספר זהות: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מען: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} אם ההורה האחר הוא עצמאי:
{{ח:תת}} שם העסק או משלח היד: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מען העסק או משלח היד: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} אם ההורה האחר הוא עובד – פרטי המעסיק של ההורה האחר:
{{ח:תת}} שם מלא: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} שם בית העסק או מקום העבודה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מען: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 2 פרט 4}}
{{ח:ת}} אם ההיעדרות הייתה של שני עצמאים שהם הורים מלווים או של עובד שהוא הורה מלווה ועצמאי שהוא הורה מלווה, לסירוגין –
{{ח:ת}} אני מצהיר כי אני והורהו האחר של הילד שפרטיו מופיעים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3|בסעיף {{ח:הערה|(}}3{{ח:הערה|)}}}} נעדרנו מעבודתנו או חדלנו מלעסוק בעסקנו או במשלח ידנו, לסירוגין בשל הבידוד של ילדנו.
{{ח:ת}} ההורה האחר של ילדי נעדר מעבודתו או חדל מלעסוק בעסקו או במשלח ידו בשל חובת בידוד שחלה על ילדנו, עקב היותו עובד שהוא הורה מלווה או עצמאי שהוא הורה מלווה, בימים אלה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} אני חדלתי מלעסוק בעסקי או במשלח ידי/ההורה האחר של הילד נעדר מעבודתו או חדל מלעסוק בעסקו או במשלח ידו (יש לסמן את אחת האפשרויות) ביום ההיעדרות הראשון בשל הבידוד של ילדנו.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|תאריך}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|חתימת העצמאי}} }}

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ז׳ באב התש״ף (28 ביולי 2020).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''ישראל כץ'''
שר האוצר
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יריב לוין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה|כנסת=2143895}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]