gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות שכר מינימום (נוער עובד וחניכים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שכר מינימום (נוער עובד וחניכים), התשמ״ח–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 322|תקנות שכר מינימום (נוער עובד וחניכים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5074.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 138|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5714.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 180|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5942.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום#סעיף 16|סעיף 16}} {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|לחוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חניך“ – חניך כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החניכות|בחוק החניכות, התשי״ג–1953}} (להלן – חוק החניכות) שטרם מלאו לו שמונה עשרה שנה, הלומד לפחות יומיים בשבוע בשיעורי מקצוע מאושרים לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נער עובד“ – עובד שטרם מלאו לו שמונה עשרה שנה, לרבות נער העובד על פי {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות}} שאינו חניך כמשמעותו בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|2|תחולת {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|החוק}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|החוק}} יחול על נערים עובדים ועל חניכים בכפוף לשינויים המפורטים בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4|שכר מינימום לנער עובד|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} שכר המינימום לגבי נער עובד המועסק במשרה מלאה במקום עבודה יהיה באחוזים כמפורט להלן משכר המינימום כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|בחוק}}:
{{ח:תת|(א)}} לגבי נער עובד כאמור שטרם מלאו לו שש־עשרה שנה – 70%;
{{ח:תת|(ב)}} לגבי נער עובד כאמור שמלאו לו שש־עשרה שנה וטרם מלאו לו שבע־עשרה שנה – 75%;
{{ח:תת|(ג)}} לגבי נער עובד שמלאו לו שבע־עשרה שנה – 83%.

{{ח:סעיף|5|שכר מינימום לחניך}}
{{ח:ת}} שכר המינימום שישולם לחניך המועסק במשרה מלאה הוא 60% משכר המינימום כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|בחוק}}.

{{ח:סעיף|5א|שכר מינימום לשעה|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} שכר מינימום לשעה שישולם לנער עובד או לחניך, יהיה החלק ה־173 של שכר המינימום החודשי החל עליו לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3 עד 5}}, לפי הענין.

{{ח:סעיף|6|משרה מלאה|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} לענין תקנות אלה יראו חניך או נער עובד כמועסק במשרה מלאה, אם הוא מועסק 40 שעות בשבוע; חניך ונער עובד המועסקים במשרה חלקית, יהיו זכאים לחלק היחסי של שכר המינימום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנות 3 עד 5}} בהתאם לחלקיות המשרה.

{{ח:סעיף|7|רכיבי שכר מינימום}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום#סעיף 3|סעיף 3(ב)(3) ו־(ג) לחוק}} לא יחולו לגבי נער עובד וחניך.

{{ח:סעיף|8|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י׳ בכסלו התשמ״ח (1 בדצמבר 1987).

{{ח:חתימות|כ״ז בחשון התשמ״ח (19 בנובמבר 1987)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שמאי מקרקעין (ועדת התמחות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שמאי מקרקעין (ועדת התמחות), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 342|תקנות שמאי מקרקעין (ועדת התמחות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6216.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין#סעיף 11|סעיף 11(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין|לחוק שמאי מקרקעין, התשס״א–2001}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ועדת התמחות}}
{{ח:תת|(א)}} בועדת התמחות שתמנה המועצה יהיו ארבעה חברים והם:
{{ח:תתת|(1)}} חבר המועצה שהוא עובד המדינה שמינה שר המשפטים לפי {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין#סעיף 2|סעיף 2(א)(2) לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} השמאי הממשלתי הראשי שבמשרד המשפטים;
{{ח:תתת|(3)}} חבר המועצה שהוא שמאי מקרקעין שמונה לפי המלצת הארגון;
{{ח:תתת|(4)}} חבר המועצה שהוא נציג ציבור.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה תבחר את יושב ראש ועדת ההתמחות מבין חברי הועדה.

{{ח:סעיף|2|תפקיד ועדת התמחות}}
{{ח:תת|(א)}} תפקידה של ועדת התמחות הוא להפעיל את סמכויות המועצה באשר להתמחות, מאמנים ומתמחים.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת התמחות תקבע את סדרי עבודתה.
{{ח:תת|(ג)}} החלטות ועדת התמחות יתקבלו ברוב קולותיהם של החברים הנוכחים בישיבה ובלבד שנכחו בישיבה 3 חברים לפחות; היו הקולות שקולים, יכריע קול היושב ראש.

{{ח:חתימות|י״ב בטבת התשס״ג (17 בדצמבר 2002)}}
* '''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שמאי מקרקעין (ועדת פיקוח על הבחינות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שמאי מקרקעין (ועדת פיקוח על הבחינות), התשס״ז–2007}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 992|תקנות שמאי מקרקעין (ועדת פיקוח על הבחינות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6600.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 700|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6977.pdf}}, {{ח:תיבה|904|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6993.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין#סעיף 11|סעיפים 11(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין#סעיף 43|ו־43(א)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין|לחוק שמאי מקרקעין, התשס״א–2001}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ועדות פיקוח|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} בוועדת פיקוח על הבחינות הסופיות יהיו ארבעה חברים, והם:
{{ח:תתת|(1)}} שמאי מקרקעין בעל ותק של חמש שנים לפחות, שהוא עובד המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} שמאי מקרקעין בעל ותק של חמש שנים לפחות, שאינו עובד המדינה;
{{ח:תתת|(3)}} נציג ציבור שהוא עורך דין;
{{ח:תתת|(4)}} חבר הסגל האקדמי של מוסד מוכר להשכלה גבוהה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, שתחום התמחותו הוא אחד מאלה לפחות: שמאות מקרקעין, מינהל עסקים, משפטים, כלכלה או תחום אחר בעל זיקה לשמאות מקרקעין, או אדם אחר שהמועצה השתכנעה לגביו שיש לו ניסיון מתאים באחד מהתחומים שפורטו.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הוועדה לפי תקנת משנה (א)(3) או (4) ישמש היושב ראש.
{{ח:תת|(ג)}} ועדות הפיקוח על הבחינות המוקדמות יורכבו מחבר אחד בעל מומחיות מקצועית בנושא הבחינה שיהיה היושב ראש, ומשמאי מקרקעין אחד בעל ותק של חמש שנים לפחות.

{{ח:סעיף|2|ריבוי ועדות פיקוח}}
{{ח:ת}} ועדת פיקוח יכול שתתמנה לענין בחינה מסוימת או לענין כמה בחינות.

{{ח:סעיף|3|הגבלות על מינוי}}
{{ח:ת}} לא ימונה לוועדת פיקוח על בחינה מסוימת מי שחיבר אותה או מילא תפקיד אחר לגביה.

{{ח:סעיף|4|תפקידי ועדת הפיקוח וסמכויותיה|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} תפקידיה של ועדת פיקוח הם:
{{ח:תתת|(1)}} לאשר את שאלות הבחינה שחיברו בוחנים מבין חבר הבוחנים, ושערך רכז הבחינות, וכן את הפתרונות או הפתרונות המנחים, לפי הענין;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי בחינה ששיעור הנכשלים בה עולה על 75% – לרכז ולאשר את תוצאות הבחינה;
{{ח:תתת|(3)}} לדווח למועצה על הבחינה ותוצאותיה.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת פיקוח תקבע את סדרי עבודתה.
{{ח:תת|(ג)}} מספר חברי ועדת הפיקוח בכל ישיבה לא יפחת משלושה.
{{ח:תת|(ד)}} החלטות ועדת פיקוח יתקבלו ברוב קולות; היו הקולות שקולים, יכריע קול היושב ראש.

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות שמאי מקרקעין (ועדת פיקוח על הבחינות), התשס״ב–2002 – בטלות.

{{ח:סעיף|6|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו לגבי ועדת פיקוח בנוגע לבחינות שייערכו לאחר פרסומן.

{{ח:חתימות|י׳ בתמוז התשס״ז (26 ביוני 2007)}}
* '''דניאל פרידמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שמאי מקרקעין (כשירות ממלאי תפקידים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שמאי מקרקעין (כשירות ממלאי תפקידים), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 34|תקנות שמאי מקרקעין (כשירות ממלאי תפקידים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6199.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין#סעיף 11|סעיפים 11(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין#סעיף 43|ו־43(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין|לחוק שמאי מקרקעין, התשס״א–2001}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חבר הבוחנים}}
{{ח:ת}} כשיר להיכלל בחבר הבוחנים מי שנתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא בעל תואר אקדמי ויש לו ניסיון מעשי כבעל אחד ממקצועות אלה: אדריכלות, הנדסה, מדידות, עריכת דין או שמאות מקרקעין, של שלוש שנים לפחות;
{{ח:תת|(2)}} הוא בעל תואר אקדמי בכלכלה או במינהל עסקים ויש לו ניסיון מעשי של שלוש שנים לפחות במקצוע כאמור.

{{ח:סעיף|2|רכז בחינות}}
{{ח:ת}} כשיר לשמש רכז בחינות מי שנכלל בחבר הבוחנים וכן נתקיימו בו שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא בעל ניסיון מעשי של חמש שנים לפחות במקצוע שעל יסוד עיסוקו בו הוא נכלל בחבר הבוחנים;
{{ח:תת|(2)}} הוא בעל ידע מקצועי בתחום הבחינה או הבחינות שהוא עורך.

{{ח:סעיף|3|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, מי שנכלל בחבר הבוחנים לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין|החוק}}, כשיר להמשיך ולהיכלל בחבר הבוחנים עד תום שנתיים מיום תחילתן של תקנות אלה.

{{ח:חתימות|י״ב בתשרי התשס״ג (18 בספטמבר 2002)}}
* '''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שמאי מקרקעין (ערר על בחינות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שמאי מקרקעין (ערר על בחינות), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 852|תקנות שמאי מקרקעין (ערר על בחינות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6177.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 34|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6272.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 993|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6600.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין#סעיף 11|סעיפים 11(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין#סעיף 43|ו־43(א)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין|לחוק שמאי מקרקעין, התשס״א–2001}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ועדת ערר|תיקון: תשס״ד, תשס״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בועדת ערר לבדיקת עררי נבחנים על ציונים שקיבלו בבחינה מן הבחינות הסופיות, למעט הבחינה בנושא חוקים ופקודות, יהיו ארבעה חברים והם:
{{ח:תתת|(1)}} חבר הסגל האקדמי של מוסד מוכר להשכלה גבוהה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, שתחום התמחותו הוא לפחות אחד מאלה: שמאות מקרקעין, מינהל עסקים, משפטים, כלכלה או תחום אחר בעל זיקה לשמאות מקרקעין;
{{ח:תתת|(2)}} שמאי מקרקעין בעל ותק של חמש שנים לפחות, שהוא עובד המדינה;
{{ח:תתת|(3)}} שמאי מקרקעין בעל ותק של חמש שנים לפחות, שאינו עובד המדינה;
{{ח:תתת|(4)}} נציג ציבור שהוא עורך דין.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת ערר לבדיקת עררי נבחנים על ציונים שקיבלו בכל אחת מן הבחינות המוקדמות וכן בבחינה בנושא חוקים ופקודות תורכב מחבר אחד בעל מומחיות מקצועית בנושא הבחינה שיהיה היושב ראש, ומשמאי מקרקעין אחד.
{{ח:תת|(ג)}} לא ימונה לועדת ערר ולא יכהן כחבר בה מי שמילא או ממלא תפקיד לענין הבחינות נושא הערר.
{{ח:תת|(ד)}} נציג הציבור או חבר הסגל האקדמי ישמש היושב ראש.

{{ח:סעיף|2|ערר|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ערר יוגש לועדת ערר בכתב, כשהוא מנומק, בתוך 21 ימים מיום פרסום הציונים בבחינה נושא הערר.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת ערר רשאית לדחות את הערר או לקבלו, כולו או חלקו, ולשנות בהתאם את ציון הבחינה של העורר.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת ערר תמסור את החלטתה לעורר, לאחר בדיקת הערר, בתוך 45 ימים מן היום האחרון להגשת הערר כאמור בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ד)}} החלטות ועדת ערר יתקבלו ברוב קולותיהם של החברים הנוכחים בישיבה, ולענין ועדת ערר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(א)}}, אם נכחו בישיבה 3 חברים לפחות; היו הקולות שקולים, יכריע היושב ראש.

{{ח:חתימות|ג׳ בתמוז התשס״ב (13 ביוני 2002)}}
* '''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שמירת הנקיון (סימון מכלים למשקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שמירת הנקיון (סימון מכלים למשקה), התשמ״ז–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 1256|תקנות שמירת הנקיון (סימון מכלים למשקה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5052.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שמירת הנקיון#סעיף 9|סעיף 9}} {{ח:חיצוני|חוק שמירת הנקיון|לחוק שמירת הנקיון, התשמ״ד–1984}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר הבריאות, ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכל למשקה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שמירת הנקיון|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – מי שעוסק בייצור מכלים למשקה, בין בעצמו ובין על ידי אחרים, או העוסק בעבודה מן העבודות הדרושות לתהליך ייצור כאמור או לשם שינוי צורתם, טיבם או איכותם של מכלים למשקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יבואן“ – מי שעסקו או חלק מעסקו יבוא מכלים למשקה לשם מסחר.

{{ח:סעיף|2|התניית הייצור והשיווק}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם ולא ישווק יבואן מכלים למשקה אלא אם כן מוטבעים בהם, או מודפסים עליהם או על תווית שעליהם, במקום הנראה לעין, המלה והסימון {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}, בגודל, באופן ובצורה המפורטים בה.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ששה חדשים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''בתודה...'''{{ש}}[[Image:International tidyman.svg|50px|link=]]}}

{{ח:חתימות|י״א באב התשמ״ז (6 באוגוסט 1987)}}
* '''אריאל שרון'''
שר התעשיה והמסחר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שמירת הסביבה החופית (הכשרת מפקחים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שמירת הסביבה החופית (הכשרת מפקחים), התשס״ט–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 504|תקנות שמירת הסביבה החופית (הכשרת מפקחים)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שמירת הסביבה החופית#סעיף 12|סעיף 12(ב)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק שמירת הסביבה החופית|לחוק שמירת הסביבה החופית, התשס״ד–2004}} (להלן – החוק), ובתיאום עם השר לביטחון הפנים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תכנית הכשרה מתאימה}}
{{ח:תת|(א)}} הכשרה מתאימה למועמד לשמש מפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק שמירת הסביבה החופית#סעיף 12|סעיף 12 לחוק}} תהיה על פי תכנית הכוללת לפחות את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסברים על מטרות {{ח:חיצוני|חוק שמירת הסביבה החופית#סעיף 1|החוק}};
{{ח:תתת|(2)}} סמכויות מפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק שמירת הסביבה החופית#סעיף 12|החוק}};
{{ח:תתת|(3)}} מושגים בדיני הראיות וסדר הדין הפלילי;
{{ח:תתת|(4)}} אופן אכיפת {{ח:חיצוני|חוק שמירת הסביבה החופית|החוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} משך ההכשרה יהיה שני ימי עבודה לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} אגף ים וחופים והלשכה המשפטית במשרד להגנת הסביבה ידאגו לקיומה של ההכשרה.

{{ח:סעיף|2|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} מי שעבר הכשרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, שקיים המשרד להגנת הסביבה, או שקוימה מטעמו, לפני תחילתן של תקנות אלה, יראו אותו כאילו עבר הכשרה לפי תקנות אלה.

{{ח:חתימות|י״ד בשבט התשס״ט (8 בפברואר 2009)}}
* '''גדעון עזרא'''
השר להגנת הסביבה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שעות עבודה ומנוחה (מנוחה שבועית בבתי-חולים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שעות עבודה ומנוחה (מנוחה שבועית בבתי־חולים), תש״ך–1960}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר המנוחה השבועית בבתי חולים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 883|תקנות שעות עבודה ומנוחה (מנוחה שבועית בבתי־חולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0998.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה#סעיף 8|סעיף 8}} {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה|לחוק שעות עבודה ומנוחה, תשי״א–1951}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שעות המנוחה השבועית}}
{{ח:ת}} המנוחה השבועית לעובד בבית חולים תהיה 25 שעות רצופות לפחות.
{{ח:ת}} לענין תקנה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית חולים“ – כל מקום שבו מאושפזים חולים, יולדות, תינוקות או זקנים.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שעות עבודה ומנוחה (מנוחה שבועית בבתי־חולים), תש״ך–1960“.

{{ח:חתימות|ט״ו באדר תש״ך (14 במרס 1960)}}
* '''גיורא יוספטל'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (מועדים לטיפול בלוחמים בלתי חוקיים בעת מלחמה או פעולות צבאיות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (מועדים לטיפול בלוחמים בלתי חוקיים בעת מלחמה או פעולות צבאיות), התשפ״ד–2023}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 104|תקנות שעת חירום (מועדים לטיפול בלוחמים בלתי חוקיים בעת מלחמה או פעולות צבאיות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10819.pdf}}, {{ח:תיבה|212|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10851.pdf}}, {{ח:תיבה|724|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10948.pdf}}, {{ח:תיבה|740|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10956.pdf}}, {{ח:תיבה|1344|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11073.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 39|סעיף 39}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה|לחוק־יסוד: הממשלה}}, מתקינה הממשלה תקנות שעת חירום אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (מועדים לטיפול בלוחמים בלתי חוקיים בעת מלחמה או פעולות צבאיות), התשפ״ד–2023''' בוטלו ביום 7.1.2024.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תיקון {{ח:חיצוני|חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים|חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים}}|תיקון: תשפ״ד, תשפ״ד־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים#סעיף 10א|בחוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, התשס״ב–2002}} כהוראת שעה בתקופת תוקפן של תקנות שעת חירום אלה.}}

{{ח:סעיף|2|מידתיות}}
{{ח:ת}} הסמכויות לפי תקנות שעת חירום אלה יופעלו לפי הצורך ובתקופות הזמן הקצרות ביותר הנדרשות בנסיבות העניין.

{{ח:חתימות|כ״ח בתשרי התשפ״ד (13 באוקטובר 2023)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (קיום דיונים בהיוועדות חזותית בהשתתפות עצורים ואסירים בעת מבצע שחרור אסירים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (קיום דיונים בהיוועדות חזותית בהשתתפות עצורים ואסירים בעת מבצע שחרור אסירים), התשפ״ו–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ו, 40|תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (קיום דיונים בהיוועדות חזותית בהשתתפות עצורים ואסירים בעת מבצע שחרור אסירים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12058.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 39|סעיף 39}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה|לחוק־יסוד: הממשלה}}, מתקינה הממשלה תקנות שעת חירום אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קיום דיונים בהיוועדות חזותית}}
{{ח:ת}} בתקופת תוקפן של תקנות שעת חירום אלה יראו כאילו ניתנה הכרזה מלאה לפי {{ח:חיצוני|חוק קיום דיונים בהיוועדות חזותית בהשתתפות עצורים, אסירים וכלואים (הוראת שעה – חרבות ברזל)#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק קיום דיונים בהיוועדות חזותית בהשתתפות עצורים, אסירים וכלואים (הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ״ד–2023}}, ויחולו לעניין ההכרזה הוראות {{ח:חיצוני|חוק קיום דיונים בהיוועדות חזותית בהשתתפות עצורים, אסירים וכלואים (הוראת שעה – חרבות ברזל)|החוק האמור}} למעט {{ח:חיצוני|חוק קיום דיונים בהיוועדות חזותית בהשתתפות עצורים, אסירים וכלואים (הוראת שעה – חרבות ברזל)#סעיף 33|סעיף 33}}.

{{ח:סעיף|2|תוקף}}
{{ח:ת}} תוקפן של תקנות שעת חירום אלה עד יום כ״א בתשרי התשפ״ו (13 באוקטובר 2025).

{{ח:חתימות|כ׳ בתשרי התשפ״ו (12 באוקטובר 2025)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שעת חירום (מסירת מידע לצורך זיהוי או אימות זהות של אדם או גופה ולצורך איתור נעדרים או שבויים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שעת חירום (מסירת מידע לצורך זיהוי או אימות זהות של אדם או גופה ולצורך איתור נעדרים או שבויים), התשפ״ד–2023}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 74|תקנות שעת חירום (מסירת מידע לצורך זיהוי או אימות זהות של אדם או גופה ולצורך איתור נעדרים או שבויים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10807.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 39|סעיף 39}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה|לחוק־יסוד: הממשלה}}, מתקינה הממשלה תקנות שעת חירום אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע#סעיף 20א|בחוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע, התש״ע–2009}} (להלן – חוק הכללת אמצעי זיהוי).}}

{{ח:סעיף|2|סמכות דרישת ידיעות ומסמכים}}
{{ח:ת}} לשם אימות או בירור זהותו של אדם, לרבות גופה, שזהותו אינה ידועה או מוטלת בספק, ולצורך איתור נעדר או שבוי (בתקנה זאת – זיהוי), הנדרשים כתוצאה מהאירועים שבעטיים הוכרז מצב מיוחד בעורף כאמור {{ח:חיצוני|חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע#סעיף 20א|בסעיף 20א לחוק הכללת אמצעי זיהוי}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1 לתקנות שעת חירום אלה}}, רשאי שוטר לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך, לרבות מידע ביומטרי, מידע רפואי ומידע גנטי, הדרושים לשם זיהוי, אם השתכנע כי הידיעה או המסמך דרושים כדי לספק זיהוי כאמור ברמת הוודאות הנדרשת; בתקנה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע ביומטרי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע|בחוק הכללת אמצעי זיהוי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע גנטי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מידע גנטי|בחוק מידע גנטי, התשס״א–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע רפואי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה|בחוק זכויות החולה, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסמך“ – לרבות פלט כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|3|סודיות}}
{{ח:ת}} אדם שהגיע אליו מידע לפי תקנות שעת חירום אלה ישמור אותו בסוד, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש אלא לצורך ביצוע התקנות האמורות.

{{ח:סעיף|4|תוקף}}
{{ח:ת}} תוקפן של תקנות שעת חירום אלה עד יום כ״ד בחשוון התשפ״ד (8 בנובמבר 2023).

{{ח:חתימות|כ״ד בתשרי התשפ״ד (9 באוקטובר 2023)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (הגבלת מעברים בין קופות חולים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (הגבלת מעברים בין קופות חולים), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 980|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (הגבלת מעברים בין קופות חולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8444.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 39|סעיף 39}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה|לחוק־יסוד: הממשלה}}, מתקינה הממשלה תקנות שעת חירום אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות שעת חירום אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ביטוח בריאות ממלכתי“ – {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבוטח“ ו”קופת חולים“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נסיבות מיוחדות“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מעבר דירה של המבוטח ליישוב שבו קופת החולים שבה הוא מבוטח אינה פועלת;
{{ח:תתת|(2)}} מצב שבו נדרש מעבר של מבוטח לקופת חולים שבה מבוטח בן זוגו, אם קיים צורך בביצוע טיפול רפואי המצריך ששני בני הזוג יהיו חברים באותה קופת חולים;
{{ח:תתת|(3)}} צורך רפואי משמעותי לפי שיקול דעת נציב קבילות הציבור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציב קבילות הציבור“ – נציב כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#פרק ט|בפרק ט׳ לחוק ביטוח בריאות ממלכתי}}.

{{ח:סעיף|2|הגבלת מעברים בין קופות החולים}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי}}, בתקופה שבין יום פרסומן של תקנות שעת חירום אלה (להלן – יום הפרסום) לבין יום ד׳ בתמוז התש״ף (26 ביוני 2020), מספר המבוטחים החדשים שהיו מבוטחים בקופת חולים אחרת שתהיה רשאית כל קופת חולים לקלוט לא יעלה על 700, ואולם אם נציב קבילות הציבור אישר מעבר בשל נסיבות מיוחדות, לא ייספר מעבר זה במסגרת המכסה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 4א|בסעיף 4א לחוק ביטוח בריאות ממלכתי}}, בתקופה כאמור בתקנת משנה (א), בקשה לביטול חברות בקופת חולים ורישום בקופת חולים אחרת תוגש לאישור נציב קבילות הציבור; בקשה כאמור שאינה בשל נסיבות מיוחדות תוגש על ידי המבוטח בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} מענה לבקשה שהוגשה לפי תקנה זו, יינתן למבוטח בתוך 21 ימים מיום קבלת הבקשה אצל נציב קבילות הציבור.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות שעת חירום אלה יחולו על בקשות לביטול חברות בקופת חולים ורישום בקופת חולים אחרת שהוגשו ביום הפרסום או לאחריו.

{{ח:חתימות|ו׳ בניסן התש״ף (31 במרס 2020)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (מכסת מפוקחים בפיקוח אלקטרוני)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (מכסת מפוקחים בפיקוח אלקטרוני), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 1284|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (מכסת מפוקחים בפיקוח אלקטרוני)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8531.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 39|סעיף 39}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה|לחוק־יסוד: הממשלה}}, מתקינה הממשלה תקנות שעת חירום אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|התקנות פורסמו ביום 2.5.2020; '''התקנות פקעו ביום 2.8.2020'''.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מכסת מפוקחים בפיקוח אלקטרוני}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 22יב|בסעיף 22יב לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}} (בתקנה זו – חוק המעצרים), {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306603.pdf|ובסעיף 7(ב) לחוק פיקוח אלקטרוני על עצור ועל אסיר משוחרר על־תנאי (תיקוני חקיקה), התשע״ה–2014}}, בתקופה שמיום תחילתן של תקנות שעת חירום אלה עד תום תקופת תוקפו של {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}, או עד כניסתו לתוקף של צו לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 22יב|סעיף 22יב לחוק המעצרים}}, לפי המוקדם, יהיה המספר המרבי של מפוקחים שניתן לפקח עליהם בעת ובעונה אחת בפיקוח אלקטרוני כאמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 22יב|באותו סעיף}} – 1,000 מפוקחים; המספר המרבי כאמור יכלול הן עצורים בפיקוח אלקטרוני לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|חוק המעצרים}}, והן אסירים ששוחררו על־תנאי בפיקוח אלקטרוני לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שחרור על-תנאי ממאסר#סעיף 13א|סעיף 13א לחוק שחרור על־תנאי ממאסר, התשס״א–2001}}.

{{ח:חתימות|ח׳ באייר התש״ף (2 במאי 2020)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (עבודת נשים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (עבודת נשים), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 1038|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (עבודת נשים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8461.pdf}}, {{ח:תיבה|1140|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8493.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
'''התקנות בוטלו בתקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (עבודת נשים) (ביטול), התש״ף–2020.'''

{{ח:מפריד}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק יסוד: הממשלה#סעיף 39|סעיף 39}} {{ח:חיצוני|חוק יסוד: הממשלה|לחוק יסוד: הממשלה}}, מתקינה הממשלה תקנות שעת חירום אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 9א|בחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}} (להלן – חוק עבודת נשים) כהוראת שעה לתקופת תוקפן של תקנות שעת חירום אלה.}}

{{ח:סעיף|2|שמירת דינים וזכויות}}
{{ח:ת}} אין בהוראות תקנות שעת חירום אלה כדי לגרוע מכל זכות או חובה המוטלות על מעסיק או על עובד לפי דין, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה, אלא אם כן נאמר במפורש אחרת בתקנות שעת חירום אלה.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות שעת חירום אלה יחולו לעניין עובדת או עובד שהוצאו לחופשה ללא תשלום ביוזמת המעסיק, החל מיום י״ט באדר התש״ף (15 במרס 2020) (בתקנות אלה – המועד הקובע) או לאחריו; ניתן לגבי עובדת או עובד כאמור היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 9א|סעיף 9א לחוק עבודת נשים}} ערב תחילתן של תקנות שעת חירום אלה, יראו את ההיתר כאילו ניתן ביום הוצאת העובדת או העובד לחופשה ללא תשלום או במועד הקובע, לפי המאוחר מביניהם.

{{ח:סעיף|4|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} מעסיק שהגיש בקשה לקבלת היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 9א|סעיף 9א לחוק עבודת נשים}} לפני יום תחילתן של תקנות אלה (בסעיף זה – יום התחילה), ובקשתו אינה עומדת בתנאים לקבלת היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 9א|סעיף 9א {{ח:הערה|לחוק עבודת נשים}}}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1 לתקנות שעת חירום אלה}}, יודיע למשרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים כי בקשתו אינה עומדת בתנאים כאמור וכי הוא מבקש שבקשתו תידון בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 9א|סעיף 9א {{ח:הערה|לחוק עבודת נשים}}}} כנוסחו ערב יום התחילה.

{{ח:חתימות|י״ב בניסן התש״ף (6 באפריל 2020)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת, תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פעולות הצלה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 962|תקנות תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2195.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת|לחוק תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת, תשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פעולת הצלה}}
{{ח:ת}} פעולת חייל שהקריב חייו או נעשה נכה עקב הצלת אדם מסכנת קיפוח חייו הינה פעולת הצלה לענין {{ח:חיצוני|חוק תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת#סעיף 2|סעיף 2 לחוק}} אם נעשתה בנסיבות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בהתנדבות;
{{ח:תת|(2)}} שלא כדי למנוע סיכון שהחייל בעצמו ובמתכוון גרם או ניסה לגרום;
{{ח:תת|(3)}} בשעה שלא נעדר במשך עשרים ימים רצופים ללא רשות מיחידתו או מהמקום שבו חייב היה להימצא.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא ביום ג׳ באב תשכ״ה (1 באוגוסט 1965).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת, תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|כ״ו בשבט תשכ״ח (25 בפברואר 1968)}}
* '''משה דיין'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות תכנון משק החלב (מדיניות הפיתוח לשנת 2025 בענף העיזים) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות תכנון משק החלב (מדיניות הפיתוח לשנת 2025 בענף העיזים) (הוראת שעה), התשפ״ה–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ה, 864|תקנות תכנון משק החלב (מדיניות הפיתוח לשנת 2025 בענף העיזים) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11683.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק תכנון משק החלב#סעיף 12|סעיפים 12(א)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק תכנון משק החלב#סעיף 38|ו־38}} {{ח:חיצוני|חוק תכנון משק החלב|לחוק תכנון משק החלב, התשע״א–2011}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם מועצת החלב, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת המכסות“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק תכנון משק החלב#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן חלב עיזים“ – לרבות יצרן חלב עיזים חדש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן חלב עיזים חדש“ – מי שוועדת המכסות אישרה לו לראשונה זכאות למכסה לייצור חלב עיזים לפי {{ח:חיצוני|תקנות תכנון משק החלב (מדיניות הפיתוח לשנת 2017 בענף הבקר ובענפי הצאן) (הוראת שעה)#סעיף 16|תקנה 16 לתקנות תכנון משק החלב (מדיניות הפיתוח לשנת 2017 בענף הבקר ובענפי הצאן) (הוראת שעה), התשע״ז–2017}}, {{ח:חיצוני|תקנות תכנון משק החלב (מדיניות הפיתוח לשנת 2018 בענף הבקר ובענפי הצאן) (הוראת שעה)#סעיף 15|תקנה 15 לתקנות תכנון משק החלב (מדיניות הפיתוח לשנת 2018 בענף הבקר ובענפי הצאן) (הוראת שעה), התשע״ח–2018}}, או {{ח:חיצוני|תקנות תכנון משק החלב (קביעת מכסות חלב)#פרק ג1|תקנות תכנון משק החלב (קביעת מכסות חלב) (הוראת שעה), התשפ״ג–2023}}, והוא טרם מימש את זכאותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המכסה הקובעת“ – המכסה האישית שנקבעה ליצרן חלב עיזים בשנת 2024, בניכוי תוספות מכסה, ואם הוא יצרן חלב עיזים חדש – המכסה האישית שנקבעה ליצרן זכאות לגביה בהיקף שאושר לו לראשונה בידי ועדת המכסות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספת מכסה“ – מנות מכסה שהועברו ליצרן החל משנת 2021, לפי {{ח:חיצוני|תקנות תכנון משק החלב (קביעת מכסות חלב)#סעיף 32ד|תקנה 32ד לתקנות תכנון משק החלב (קביעת מכסות חלב), התשע״ד–2014}}, או בהליכי העברת מכסות שבוצעו לפי {{ח:חיצוני|תקנות תכנון משק החלב (קביעת מכסות חלב)#סעיף 32ז|תקנה 32ז לתקנות האמורות}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת מכסות ליצרני חלב עיזים}}
{{ח:ת}} בשנת 2025 תקבע ועדת המכסות לכל יצרן חלב עיזים שאינו משק סגור, מכסה אישית או זכאות למכסה אישית, לפי העניין, בשיעור של 82% מהמכסה הקובעת בצירוף תוספת מכסה; לעניין זה, ”משק סגור“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות תכנון משק החלב (קביעת מכסות חלב)#סעיף 36|בתקנה 36 לתקנות תכנון משק החלב (קביעת מכסות חלב), התשע״ד–2014}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025).

{{ח:סעיף|4|תוקף}}
{{ח:ת}} תוקפן של תקנות אלה עד יום י״א בטבת התשפ״ו (31 בדצמבר 2025).

{{ח:חתימות|א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025)}}
* '''אבי דיכטר'''
שר החקלאות וביטחון המזון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות תכנון משק החלב (מס על העברת מכסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות תכנון משק החלב (מס על העברת מכסה), התשע״ו–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 174|תקנות תכנון משק החלב (מס על העברת מכסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7572.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק תכנון משק החלב#סעיף 10|סעיף 10}} {{ח:חיצוני|חוק תכנון משק החלב|לחוק תכנון משק החלב, התשע״א–2011}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בסעיף זה {{ח:הערה|[צ״ל: בתקנות אלו]}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן מושבי“ – יצרן שאינו יצרן שיתופי ואינו בית ספר חקלאי או מכון מחקר חקלאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן שיתופי“ – יצרן שמכסתו נקבעה לראשונה בהיותו קיבוץ שיתופי או קיבוץ מתחדש או מושב שיתופי כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (סוגי אגודות)#סעיף 2|בתקנה 2(5)(א) ו־(ב)}} {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (סוגי אגודות)#סעיף 2|ובתקנה 2(6) לתקנות האגודות}}, בהתאמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ש״ח“ – שקלים חדשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות האגודות“ – {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (סוגי אגודות)|תקנות האגודות השיתופיות (סוגי אגודות), התשנ״ו–1995}}.

{{ח:סעיף|2|סכום התמורה}}
{{ח:ת}} סכום התמורה שעליו יחול מס בשיעור הקבוע {{ח:חיצוני|חוק תכנון משק החלב#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק}} הוא עד 3 מיליון ש״ח אם היצרן הוא יצרן מושבי, ועד 10 מיליון ש״ח אם היצרן הוא יצרן שיתופי או יצרן מושבי שהוא אגודה שיתופית שנקבעה לה מכסה לפי דין לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק תכנון משק החלב|החוק}}.

{{ח:חתימות|ט״ו בחשוון התשע״ו (25 באוקטובר 2015)}}
* '''אורי אריאל'''
שר החקלאות ופיתוח הכפר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות תכנון משק החלב בישראל (קביעת היקף הייצור המקומי השנתי לשנת 2010)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות תכנון משק החלב בישראל (קביעת היקף הייצור המקומי השנתי לשנת 2010), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 590|תקנות תכנון משק החלב בישראל (קביעת היקף הייצור המקומי השנתי לשנת 2010)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6852.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק תכנון משק החלב#סעיף 4|סעיף 3(א)}} {{ח:חיצוני|חוק תכנון משק החלב|לחוק תכנון משק החלב בישראל, התשנ״ב–1992}} אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת היקף ייצור}}
{{ח:ת}} היקף הייצור המקומי של חלב לשנת 2010, יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} חלב בקר: 1,246 מיליון ליטרים;
{{ח:תת|(2)}} חלב כבשים: 7.2 מיליון ליטרים;
{{ח:תת|(3)}} חלב עזים: 9.5 מיליון ליטרים.

{{ח:חתימות|כ״ט בכסלו התש״ע (16 בדצמבר 2009)}}
* '''שלום שמחון'''
שר החקלאות ופיתוח הכפר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות תכנון משק החלב בישראל (קביעת היקף הייצור המקומי השנתי לשנת 2011)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות תכנון משק החלב בישראל (קביעת היקף הייצור המקומי השנתי לשנת 2011), תשע״א–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 282|תקנות תכנון משק החלב בישראל (קביעת היקף הייצור המקומי השנתי לשנת 2011)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6953.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק תכנון משק החלב#סעיף 4|סעיף 3(א)}} {{ח:חיצוני|חוק תכנון משק החלב|לחוק תכנון משק החלב בישראל, התשנ״ב–1992}} אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת היקף ייצור}}
{{ח:ת}} היקף הייצור המקומי של חלב לשנת 2011 יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} חלב בקר: 1,326 מיליון ליטרים;
{{ח:תת|(2)}} חלב כבשים: 7.7 מיליון ליטרים;
{{ח:תת|(3)}} חלב עזים: 12.5 מיליון ליטרים.

{{ח:חתימות|כ״ג בכסלו התשע״א (30 בנובמבר 2010)}}
* '''שלום שמחון'''
שר החקלאות ופיתוח הכפר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות תקציבי השירותים הדתיים היהודיים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות תקציבי השירותים הדתיים היהודיים, תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הגשת הצעות תקציבי המועצות הדתיות היהודיות ואישורן}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 760|תקנות תקציבי השירותים הדתיים היהודיים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2177.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 1184|תקנות תקציבי שירותי הדת היהודיים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4798.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 15|סעיף 8}} {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים|לחוק תקציבי השירותים הדתיים היהודיים, תש״ט–1949}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|חוק תקציבי השירותים הדתיים היהודיים, תש״ט–1949 הוחלף {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים|בחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], תשל״א–1971}}.}}
{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|תקנות תקציבי השירותים הדתיים היהודיים, תשכ״ח–1968 בוטלו ברובן והוחלפו {{ח:חיצוני|תקנות שירותי הדת היהודיים (תקציב מועצות דתיות)|בתקנות שירותי הדת היהודיים (תקציב מועצות דתיות), התשמ״ה–1985}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1||תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות תקציבי השירותים הדתיים היהודיים, תשכ״ח–1968“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע3||אומדן תקציב המועצה הדתית . . . . . . . . . . . . . . . . . . . לשנת הכספים . . . . . . . .}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:חתימות|ד׳ בכסלו תשכ״ח (6 בדצמבר 1967)}}
* '''זרח ורהפטיג'''
שר הדתות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (כללים לתשלום מענק הוני למקרה מוות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (כללים לתשלום מענק הוני למקרה מוות), התשס״ט–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 378|תקנות תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם (כללים לתשלום מענק הוני למקרה מוות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6744.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם#סעיף 15|סעיפים 15}} {{ח:חיצוני|חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם|לחוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם, התשס״ב–2002}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן זוג“, ”הורה“, ”ילד“ ו”אדם אחר“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם#סעיף 15|בהגדרה ”בן משפחה“ בסעיף 15 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המענק“ – מענק הוני למקרה מוות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם#סעיף 15|בסעיף 15 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|זכאים לתשלום}}
{{ח:תת|(א)}} המענק המענק יחולק בין בני משפחתו של חייל מילואים שנספה, לפי קביעתו של חייל המילואים על גבי טופס קביעת מוטבים, ואם לא קבע – לפי האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}.
{{ח:תת|(ב)}} קבע חייל המילואים אדם אחר כמוטב למענק, מותנית קביעתו, על אף האמור בתקנת משנה (א), באישור הממונה לכך, לאחר ששוכנע כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת.
{{ח:תת|(ג)}} על קביעתו של חייל המילואים לפי תקנת משנה (א) יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק חוזה הביטוח#סעיף 44|סעיף 44 לחוק חוזה הביטוח, התשמ״א–1981}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|3|חלוקת המענק בין הזכאים}}
{{ח:תת|(א)}} השאיר אחריו חייל מילואים שנספה –
{{ח:תתת|(1)}} בן זוג, ולא השאיר ילדים או הורים – ישולם המענק לבן הזוג בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} ילדים, ולא השאיר בן זוג – ישולם המענק לילדים בלבד;
{{ח:תתת|(3)}} הורים, ולא השאיר בן זוג או ילדים – ישולם המענק להורים בלבד;
{{ח:תתת|(4)}} בן זוג וילדים – תשולם מחצית המענק לבן הזוג ומחציתו לילדים;
{{ח:תתת|(5)}} בן זוג והורים, ולא השאיר אחריו ילדים – תשולם מחצית המענק לבן הזוג ומחציתו להורים;
{{ח:תתת|(6)}} יותר מבן זוג אחד, יותר מהורה אחד או יותר מילד אחד – חולקים ביניהם בני הזוג, ההורים או הילדים, בהתאמה, את חלקם במענק בשווה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי הממונה, אם ראה כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת, לחלק את המענק בדרך אחרת, או לשלם את המענק או חלק ממנו לאדם אחר.

{{ח:סעיף|4|שיעור המענק}}
{{ח:ת}} שיעור המענק יהיה בגובה תגמולי הביטוח מכוח פוליסת ביטוח חיים (סיכון) של כלל חיילי צבא הגנה לישראל בשירות קבע, כעדכונם מזמן לזמן.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ו׳ בכסלו התשס״ט (3 בדצמבר 2008)}}
* '''אהוד ברק'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות-שעת-חירום (קיום תקפן של הוראות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות־שעת־חירום (קיום תקפן של הוראות), תשי״ב–1951}}
{{ח:קטע3||תקנות־שעת־חירום בדבר קיום תקפן של הוראות מסוימות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ב, 286|תקנות־שעת־חירום (קיום תקפן של הוראות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0226.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ב, 134|תיקון מס׳ 2 לפקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_210384.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכות שהוענקה לי לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 39|סעיף 9(א) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות־שעת־חירום אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''דברי הסבר:''' חוקים שונים, וביחוד תקנות ההגנה, 1939, {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)|תקנות ההגנה (שעת חירום), 1945}}, תקנות ההגנה (מניעת רווחים מופקעים), 1944, ופקודת הפיקוח על המזונות, 1942, מאפשרים התקנת תקנות ללא פרסומן ברשומות. {{ש}} בפסק דינו מיום א׳ בכסלו תשי״ב (30.11.51) בתיק בג״צ 220/51, פסק בית המשפט העליון כי תקפן של הוראות אלה פג מכללא בתוקף הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 10|סעיף 10 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}. {{ש}} יש הכרח דחוף לקיים את הצווים והתקנות שנעשו כדין אך לא פורסמו ברשומות, ומכאן הצורך בהתקנת תקנות־שעת־חירום אלה לטובת הגנת המדינה, בטחון הציבור וקיום האספקה והשירותים החיוניים. הממשלה מתכוונת להביא בפני הכנסת בעתיד הקרוב הצעת חוק מתאים לפתרון הבעיה הנ״ל ותקנות אלו אינן באות אלא כדי למנוע חלל ריק עד שיהא סיפק בידי הכנסת לדון בחוק כזה ולחקקו.}}
{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|תקנות־שעת־חירום (קיום תקפן של הוראות), תשי״ב–1951 בוטלו {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_210384.pdf|בחוק לתיקון פקודת סדרי השלטון והמשפט (מס׳ 2), תשי״ב–1952}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קיום תוקף}}
{{ח:ת}} כל הוראה בחוק המאפשרת התקנת תקנות ללא פרסום ברשומות, שהיתה בתקפה ביום ה׳ באייר תש״ח (14 במאי 1948), כוחה יפה גם מאותו יום ואילך על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 10|בסעיף 10 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות־שעת־חירום (קיום תקפן של הוראות), תשי״ב–1951“.

{{ח:חתימות|י״א בכסלו תשי״ב (10 בדצמבר 1951)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]