תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 562|תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ וחובת שיתוף פעולה עסקי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5653.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 830|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6586.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1302|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7027.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 1818|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7543.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2474|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10771.pdf}}, {{ח:תיבה|2474|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10771.pdf}}.

''הארכת הוראת שעה:'' {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ה, 197|חוק חובת המכרזים (תיקון מס׳ 24 – הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_312919.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 228|חוק חובת המכרזים (תיקון מס׳ 24 – הוראת שעה) (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_576892.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ג, 2104|צו חובת המכרזים (תיקון מס׳ 24 – הוראת שעה) (הארכת תוקף הוראת השעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10718.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים#סעיף 3א|סעיף 3א(א)}} {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|לחוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, הממשלה מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: העדפת תוצרת הארץ}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: חובת שיתוף פעולה עסקי {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: תחולה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ז, תשע״ה, תשפ״ג־3}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור עוטף עזה“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 1.9.2028):}} אזור שדרות רבתי ויישובי עוטף עזה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור שדרות רבתי“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 1.9.2028):}}
{{ח:תתת|(1)}} גבולה המוניציפלי של העיר שדרות;
{{ח:תתת|(2)}} אזור התעשייה ”ספירים“ (שער הנגב מזרח) – תב״ע מס׳ 10/303/02/7 ותב״ע מס׳ 7/בת22;
{{ח:תתת|(3)}} אזור התעשיה ”מפעלי שער הנגב“ – תב״ע מס׳ 3/128/03/7;
{{ח:תתת|(4)}} מתחם קמפוס המכללה האקדמית ”ספיר“ – מכללת הנגב על שם פנחס ספיר – תב״ע מס׳ 29/303/02/7/(20/303/02/7);
{{ח:תתת|(5)}} כפר הסטודנטים ”איבים“ – תב״ע מס׳ 11/303/02/7;
{{ח:תתת|(6)}} תחום תוכנית מס׳ 28/303/02/7 – אזור התעסוקה ”ניר עם – שער הנגב“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור תעשייה“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 1.9.2028):}} שטח המיועד לתעשייה לפי תוכנית מפורטת כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המזמין“ – המדינה ותאגיד ממשלתי המתקשרים לפי תקנות אלה למעט חברה אשר בהתאם {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 63א|לסעיף 63א לחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, לא חלה לגביה ההוראה המסמיכה של {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 4|סעיף 4(א) לחוק האמור}}, וחברה־בת של חברה כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשפ״ת“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקשרות משנה מקומית“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טובין מאזור עוטף עזה“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 1.9.2028):}} טובין מתוצרת הארץ שיוצרו באזור עוטף עזה, לרבות טובין שעברו שינוי מהותי כפול באזור עוטף עזה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טובין מיובאים“ – טובין שאינם טובין מתוצרת הארץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טובין מתוצרת הארץ“ – טובין שיוצרו בישראל או באזור בידי יצרן שהוא אזרח ישראל או תושב קבע בישראל, או תאגיד הרשום בישראל, ובלבד שמחיר המרכיב הישראלי בהם מהווה 35% לפחות ממחיר ההצעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייצור“ – הפקה של טובין או שינוי מהותי (substantial transformation) בהם, שכתוצאה ממנו התקבלו טובין חדשים או שונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יישובי עוטף עזה“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 1.9.2028):}} היישובים במועצות האזוריות שער הנגב, חוף אשקלון, שדות נגב ואשכול שהם בטווח של עד 7 ק״מ מגדר המערכת המקיפה את רצועת עזה, הכול בהתאם למרחק האווירי הקצר ביותר שבין גדר המערכת לבית המגורים הקיצוני ביישוב, הקרוב לגדר האמורה, ובתנאי שאותו בית מגורים נבנה ככזה מכוח היתר כדין, וכן אזורי תעשייה בתחום המועצות האזוריות האמורות שהם בטווח של עד 7 ק״מ מגדר המערכת המקיפה את רצועת עזה, הכול בהתאם למרחק האווירי הקצר ביותר שבין גדר המערכת למבנה באזור התעשייה הקרוב לגדר האמורה, ובתנאי שאותו מבנה נבנה מכוח היתר כדין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר הצעה“ – לרבות מסים, היטלים, אגרות, הוצאות ביטוח והובלה, ולענין טובין מיובאים – מחיר ס.י.פ. בנמל בישראל ובכלל זה מסים, היטלים, אגרות, הוצאות ביטוח והובלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר מרכיב ישראלי“ – {{ח:הערה|(הנוסח הקבוע):}} מחיר ההצעה, בשער המפעל של המציע, בניכוי עלויות חומרי הגלם, החלקים, שירותי הייעוץ, התכנון, כוח האדם והמימון, ששימשו בייצור הטובין ושמקורם מחוץ לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר מרכיב ישראלי“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 1.9.2028):}} מחיר ההצעה, בשער המפעל של המציע, ולעניין טובין מאזור עוטף עזה, לרבות מחיר שינוי מהותי כפול שעברו הטובין והכול בניכוי עלויות חומרי הגלם, החלקים, שירותי הייעוץ, התכנון, כוח האדם והמימון, ששימשו בייצור הטובין ושמקורם מחוץ לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק חוץ“ – יצרן, ספק או יבואן של טובין מיובאים או ספק של עבודה שאינה בארץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודה או שירותים בארץ“ – עבודה או שירותים המבוצעים בישראל או באזור בידי אזרח ישראלי או תושב קבע בישראל, או תאגיד הרשום בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודה“ – פעילות המשלבת מתן שירות עם אספקה של טובין או עם ייצורם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שינוי מהותי כפול“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 1.9.2028):}} (Transformation Substantial Double): תהליך שבו מוצר עבר שינוי מהותי בישראל באופן שנוצר מוצר ביניים מובחן ועצמאי, המשמש חומר גלם לייצור מוצר אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיתוף פעולה עסקי“ – פעילות עסקית בארץ כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}}.

{{ח:סעיף|2|פירוש מונחים אחרים}}
{{ח:ת}} מונחים בתקנות אלה שלא הוגדרו {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, יפורשו כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים|בתקנות חובת המכרזים, התשנ״ג–1993}} (להלן – תקנות חובת המכרזים), ולענין התקשרויות מערכת הבטחון – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים (התקשרויות מערכת הבטחון)|בתקנות חובת המכרזים (התקשרויות מערכת הבטחון), התשנ״ג–1993}}, זולת אם נאמר במפורש אחרת.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: העדפת תוצרת הארץ}}

{{ח:סעיף|3|שיעור ההעדפה|תיקון: תשע״ה, תשפ״ג־2, תשפ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} המזמין יכלול במסמכי מכרז, ובמכרז פומבי – גם במודעה בעתונות, תנאי שלפיו תינתן העדפה בהתאם לתקנות משנה (ד) עד (ח) – במסגרת אמת המידה של המחיר – להצעות לרכישת טובין מתוצרת הארץ שמחירם אינו עולה על מחיר הצעות לרכישת טובין מיובאים בתוספת של 15% (להלן – הצעה של טובין מתוצרת הארץ); לא כלל המכרז אמות מידה אחרות זולת המחיר, יחולו תקנות משנה (ד) עד (ח), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 1.9.2028):}} המזמין יכלול במסמכי מכרז, ובמכרז פומבי – גם במודעה בעתונות, תנאי שלפיו תינתן העדפה בהתאם לתקנות משנה (ד) עד (ח) – במסגרת אמת המידה של המחיר – להצעות לרכישת טובין מתוצרת הארץ שמחירם אינו עולה על מחיר הצעות לרכישת טובין מיובאים בתוספת של 15% (להלן – הצעה של טובין מתוצרת הארץ) ולהצעות לרכישת טובין מאזור עוטף עזה שמחירם אינו עולה על מחיר הצעות לרכישת טובין מיובאים בתוספת של 20% (להלן – הצעה של טובין מאזור עוטף עזה); לא כלל המכרז אמות מידה אחרות זולת המחיר, יחולו תקנות משנה (ד) עד (ח), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} בהתקשרויות של חברות ממשלתיות או יחידות סמך ממשלתיות, אשר מיצאות 30% לפחות מתוצרתן, יהיה שיעור ההעדפה כאמור – 10%.
{{ח:תת|(ג)}} במסמכי המכרז יידרש מציע, כתנאי לקבלת ההעדפה, להצהיר כי הצעתו היא של טובין מתוצרת הארץ, וכן יידרש מציע כתנאי לחתימה על הסכם ההתקשרות להגיש אישור מאת רואה חשבון בדבר שיעור מחיר המרכיב הישראלי במחיר ההצעה, {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 1.9.2028):}} ולעניין העדפה של טובין מאזור עוטף עזה, הצהרה ולפיה הצעתו היא של טובין מאזור עוטף עזה.
{{ח:תת|(ד)}} היה אמור לזכות במכרז, בהתאם לאמות המידה שנקבעו בו ללא העדפה, ספק חוץ (בתקנה זו – ספק החוץ), ישקלל המזמין בשנית את ההצעות של טובין מתוצרת הארץ באופן שלענין אמת המידה של המחיר יובא בחשבון המחיר לאחר הפחתת שיעור ההעדפה הקבוע בתקנות משנה (א) או (ב), לפי הענין, ממחיר ההצעה לאמור: מחיר ההצעה של טובין מתוצרת הארץ מחולק ב־1.15 או 1.10, לפי הענין.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 1.9.2028):}} היה אמור לזכות במכרז, בהתאם לאמות המידה שנקבעו בו ללא העדפה, ספק חוץ (בתקנה זו – ספק החוץ), ישקלל המזמין בשנית את ההצעות של טובין מתוצרת הארץ או של טובין מאזור עוטף עזה, לפי העניין באופן שלענין אמת המידה של המחיר יובא בחשבון המחיר לאחר הפחתת שיעור ההעדפה הקבוע בתקנות משנה (א) או (ב), לפי הענין, ממחיר ההצעה לאמור: מחיר ההצעה של טובין מתוצרת הארץ מחולק ב־1.15 או 1.10, לפי הענין, ומחיר ההצעה של טובין מאזור עוטף עזה מחולק ב־1.20.
{{ח:תת|(ה)}} קיבלה הצעתו של ספק החוץ הזוכה את התוצאה המשוקללת הגבוהה ביותר לאחר השקלול הנוסף כאמור, ייבחר אותו ספק כזוכה במכרז.
{{ח:תת|(ו)}} קיבלה הצעה של טובין מתוצרת הארץ תוצאה משוקללת זהה לזו של הצעת ספק החוץ או גבוהה ממנה, יציע המזמין למציע אותה הצעה להתקשר עמו במחיר שבו תקבל הצעתו תוצאה משוקללת זהה לזו של ספק החוץ.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 1.9.2028):}} קיבלה הצעה של טובין מתוצרת הארץ או הצעה של טובין מאזור עוטף עזה, לפי העניין תוצאה משוקללת זהה לזו של הצעת ספק החוץ או גבוהה ממנה, יציע המזמין למציע ההצעה שקיבלה את התוצאה המשוקללת הגבוהה ביותר להתקשר עמו במחיר שבו תקבל הצעתו תוצאה משוקללת זהה לזו של ספק החוץ; לעניין תקנת משנה זו, ”תוצאה משוקללת הגבוהה ביותר“ – התוצאה המדורגת במקום הראשון בהתאם לאמות המידה שנקבעו במכרז.
{{ח:תת|(ז)}} לא הסכים אותו מציע להתקשר כאמור בתקנת משנה (ו), יציע המזמין הצעתו כאמור, לשני מציעים נוספים של הצעות של טובין מתוצרת הארץ, ובלבד שהתוצאה המשוקללת של הצעותיהם אינה נמוכה מזו של הצעת ספק החוץ; הפניה תיעשה לפי סדר התוצאה המשוקללת של ההצעות, מן הגבוהה לנמוכה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 1.9.2028):}} לא הסכים אותו מציע להתקשר כאמור בתקנת משנה (ו), יציע המזמין הצעתו כאמור, לשני מציעים נוספים של הצעות של טובין מתוצרת הארץ או למציע נוסף של הצעה של טובין מאזור עוטף עזה, ובלבד שהתוצאה המשוקללת של הצעותיהם אינה נמוכה מזו של הצעת ספק החוץ; הפניה תיעשה לפי סדר התוצאה המשוקללת של ההצעות, מן הגבוהה לנמוכה.
{{ח:תת|(ח)}} לא הסכים אף אחד מאותם המציעים להורדת מחיר כאמור, תיערך ההתקשרות עם מציע ההצעה של טובין מתוצרת הארץ, שלאחר הפניה לפי תקנות משנה (ו) ו־(ז) קיבלה הצעתו את התוצאה המשוקללת הגבוהה ביותר. לענין תקנה זו, ”תוצאה משוקללת גבוהה ביותר“ – התוצאה בעלת מרב היתרונות לעורך המכרז בהתאם לאמות המידה שנקבעו במכרז.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 1.9.2028):}} לא הסכים אף אחד מאותם המציעים להורדת מחיר כאמור, תיערך ההתקשרות עם מציע ההצעה של טובין מתוצרת הארץ או עם מציע של הצעה של טובין מאזור עוטף עזה, לפי העניין, שלאחר הפניה לפי תקנות משנה (ו) ו־(ז) קיבלה הצעתו את התוצאה המשוקללת הגבוהה ביותר. לענין תקנה זו, ”תוצאה משוקללת גבוהה ביותר“ – התוצאה בעלת מרב היתרונות לעורך המכרז בהתאם לאמות המידה שנקבעו במכרז.

{{ח:סעיף|3א|רכישת טקסטיל בעבור מערכת הבטחון, המשרד לביטחון הפנים, משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר|תיקון: תשע״א, ס״ח תשע״ה, ס״ח תש״ף, תשפ״ג, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה על מכרזים שפורסמו בתקופה שמיום 28.9.2011 עד יום 15.7.2030):}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אומדן סכום העסקה“ – אומדן שיקבע המזמין, לפני תום המועד האחרון להגשת הצעות למכרז, על פי אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} המחיר שעל פיו התקשרה לאחרונה מערכת הביטחון עם ספק של טובין מתוצרת הארץ כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, לאחר עדכונו;
{{ח:תתתת|(2)}} מחיר שוק בישראל של טובין מתוצרת הארץ כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}};
{{ח:תתתת|(3)}} תחשיב עלות של טובין מתוצרת הארץ כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”טובין מתוצרת הארץ“ – טובין שיוצרו בישראל או באזור בידי מציע שהוא אזרח ישראל או תושב קבע בישראל, או תאגיד רשום בישראל, שרוב עובדיו הם אזרחי ישראל או תושבי קבע בישראל, ובלבד שמחיר המרכיב הישראלי בהם מהווה יותר מחמישים אחוזים ממחיר ההצעה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”טקסטיל“ – מוצרי הלבשה וביגוד, אוהלים, טרפולין, שמיכות, מוצרי כותנה, משי טווי מושזר או לתפירה, מוצרי בד סינתטי, מוצרי צמר או אריג קנבס או מוצר לציוד אישי המכיל סיבים טבעיים או סינתטיים, חוטים או בדים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מערכת הביטחון“ – משרד הביטחון וצבא ההגנה לישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מצב חירום“ – כל אחד מהמנויים להלן:
{{ח:תתתת|(1)}} נסיבות חירום שבהן התקבל אישור הממשלה כאמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 8|בסעיף 8(א) לחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}}, או נסיבות חירום שבהן התקבלה הסכמת ראש הממשלה או התקיימה היוועצות עם ממלא מקום ראש הממשלה כאמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 8|בסעיף 8(ב) לחוק האמור}}, ומצב מיוחד, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק האמור}};
{{ח:תתתת|(2)}} מצב מיוחד בעורף, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 9ג|בסעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}};
{{ח:תתתת|(3)}} אירוע אסון המוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 90א|בסעיף 90א לפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל״א–1971}};
{{ח:תתתת|(4)}} תקופת הפעלה של משק לשעת חירום כפי שתחליט הממשלה או כפי שיחליטו שר הביטחון ושר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנות 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}}, על רכישת טקסטיל בעבור מערכת הבטחון והמשרד לביטחון הפנים תחול תקנה זו, ככל שאינה סותרת התחייבויות של מדינת ישראל באמנות בין־לאומיות.
{{ח:תת|(ג)}} מזמין שהוא מערכת הביטחון יכלול במסמכי המכרז, ובמכרז פומבי גם במודעה בעיתונות ובאינטרנט, תנאי ולפיו תותר ההשתתפות במכרז לרכישת טקסטיל רק למציע הצעות של טובין מתוצרת הארץ.
{{ח:תת|(ד)}} מזמין שהוא המשרד לביטחון הפנים, משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר יפעל לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יכלול במסמכי המכרז, ובמכרז פומבי גם במודעה בעיתונות ובאינטרנט, תנאי ולפיו תינתן העדפה, במסגרת אמת המידה של המחיר, להצעות לרכישת טקסטיל מתוצרת הארץ שמחירם אינו עולה על מחיר הצעות לרכישת טקסטיל מיובאים בתוספת של 50%, כמפורט בפסקאות (2) ו־(3);
{{ח:תתת|(2)}} היה אמור לזכות במכרז, בהתאם לאמות המידה שנקבעו בו בלא העדפה, ספק חוץ, ישקלל המזמין שנית את ההצעות של טובין מתוצרת הארץ באופן שלעניין אמת המידה של המחיר יובא בחשבון המחיר לאחר הפחתת שיעור ההעדפה הקבוע בפסקה (1) ממחיר ההצעה, לאמור: מחיר ההצעה של טובין מתוצרת הארץ מחולק ב־1.5;
{{ח:תתת|(3)}} קיבלה הצעתו של ספק החוץ את התוצאה המשוקללת הגבוהה ביותר לאחר השקלול כאמור לעיל, ייבחר אותו ספק כזוכה במכרז; קיבלה הצעה של טובין מתוצרת הארץ תוצאה משוקללת זהה לזו של הצעת ספק החוץ או גבוהה ממנה, תיבחר אותה הצעה כזוכה במכרז; לעניין פסקה זו, ”תוצאה משוקללת גבוהה ביותר“ – התוצאה המדורגת במקום הראשון בהתאם לאמות המידה שנקבעו במכרז.
{{ח:תת|(ה)}} במסמכי המכרז יידרש מציע כתנאי לקבלת העדפה לפי תקנה זו, להצהיר כי הצעתו היא של טובין מתוצרת הארץ שהתקיימו בה דרישות תקנה זאת, וכן יידרש כתנאי לחתימה על הסכם ההתקשרות להגיש אישור מאת רואה חשבון בדבר שיעור מחיר המרכיב הישראלי במחיר ההצעה.
{{ח:תת|(ו)}} תקנה זו לא תחול במקרים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עסקה מסוימת שהמנהל הכללי של משרד הביטחון, המפקח הכללי של המשטרה או נציב בתי הסוהר, לפי העניין, ראה כי קיימת מניעה להחלת תקנה זו בשל טעמים הקשורים בביטחון המדינה או שלום הציבור או קיומו של מצב חירום;
{{ח:תתת|(2)}} רכישה בעת מצב חירום, כאשר הרכישה קשורה לקיומו של מצב החירום;
{{ח:תתת|(3)}} עסקה של מערכת הביטחון לרכש הלבשה תחתונה, גופיית T-SHIRT, בגדי ספורט (מכנסיים, חולצה או כובע), גרביים, מעיל פליז, כומתה, בד דקרון או בד נייקו, תיקים למתגייס עד נפח של 25 ליטרים, תיק לכלי רחצה;
{{ח:תתת|(4)}} עסקה של המשרד לביטחון הפנים, משטרת ישראל או שירות בתי הסוהר לרכישת ציוד אישי וספורט שרוכש השוטר או סוהר, בד למעט בד המורכב מ־100% כותנה, ציוד לרוכב אופנוע, ציוד לפיזור הפגנות או מהומות, אפוד ”אולן“, בגד טרמי לאקלים קר או חם, ציוד לכלבן, ציוד מבצעי, אפוד לחבלן או לסוהר;
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תתת|(6)}} התקשרות של מערכת הביטחון שבה חרגו כל ההצעות של טובין מתוצרת הארץ בלמעלה מעשרים וחמישה אחוזים מאומדן סכום העסקה;
{{ח:תתת|(7)}} בעסקה של מערכת הביטחון וקיים רק ספק אחד בישראל העומד בדרישות המזמין לגביה והוא ספק של טובין מתוצרת הארץ העומד בדרישות תקנה זו, ושהצעתו חורגת בלמעלה מ־25% מאומדן סכום העסקה;
{{ח:תתת|(8)}} בעסקה של המשרד לביטחון הפנים, משטרת ישראל או שירות בתי הסוהר וקיים רק ספק אחד בישראל העומד בדרישות המזמין לגביה, והוא ספק של טובין מתוצרת הארץ העומד בדרישות תקנה זו, לאחר בחינת קיומם של ספקים כאמור בתקנה זו.

{{ח:סעיף|4|פיצול מכרז}}
{{ח:תת|(א)}} במכרז לרכישת טובין ששווי ההתקשרות בו עולה על 30 מיליון שקלים חדשים והניתן לפיצול, יכללו מסמכי המכרז הוראה שלפיה רשאי המזמין להקטין את היקף ההתקשרות עם ספק חוץ ל־50% ללא שינוי במחיר.
{{ח:תת|(ב)}} ההחלטה על הזוכה במכרז כאמור, תיעשה בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}; היה אמור לזכות במכרז ספק חוץ, יתן המזמין עדיפות למציע הטובין מתוצרת הארץ הזול ביותר במסגרת אמת המידה של המחיר, להתקשר עמו לגבי 50% מהיקף המכרז, במחיר ההצעה של ספק החוץ.
{{ח:תת|(ג)}} הסכים מציע הטובין מתוצרת הארץ להתקשר במחיר ההצעה של ספק החוץ כאמור, ייחתם הסכם לאספקת 50% מהטובין עם ספק החוץ שזכה, והסכם לאספקת 50% הנותרים עם מציע הטובין מתוצרת הארץ הזול ביותר; דחה מציע הטובין מתוצרת הארץ הזול ביותר את ההצעה, ייחתם הסכם לאספקת כל הטובין נושא המכרז עם ספק החוץ.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: חובת שיתוף פעולה עסקי {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״ז}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|10||תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|11||תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|12||תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: תחולה}}

{{ח:סעיף|13|סייג לתחולה על חברות ממשלתיות}}
{{ח:ת}} הממשלה רשאית לפטור מתחולת תקנות אלה, כולן או חלקן, חברה ממשלתית או חברה־בת־ממשלתית. ועדת השרים להפרטה, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, רשאית לפטור חברה כאמור מתחולת תקנות אלה, כולן או חלקן, מטעמים שבהפרטה.

{{ח:סעיף|14|יבוא ציוד בטחוני}}
{{ח:ת}} תקנות אלה לא יחולו על יבוא של מערכת הבטחון הממומן בכספי סיוע של מדינת חוץ.

{{ח:סעיף|15||תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|16|תזקיקי דלק}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳ לתקנות אלה}} לא יחולו על יבוא של תזקיקי דלק.

{{ח:סעיף|17|פטור לבנק ישראל}}
{{ח:ת}} תקנות אלה לא יחולו על התקשרויות של בנק ישראל שעניינן הנפקת מטבע.

{{ח:סעיף|18|עדכון|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנות 4(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5(ב)}}, יעודכנו ב־1 בינואר של כל שנה החל בשנת 1996, לפי שיעור השינוי במדד ביחס למדד הידוע ביום 1 בינואר של השנה שקדמה לה.

{{ח:סעיף|19|תחולה ותחילה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו לענין מכרז שפורסם החל ביום כ״ט בטבת התשנ״ה (1 בינואר 1995).

{{ח:חתימות|כ״ז בטבת התשנ״ה (30 בדצמבר 1994)}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]