תקנות בריאות העם (רמת האיכות (סטנדרד) של צרכי אוכל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (רמת האיכות (סטנדרד) של צרכי אוכל), 1935}}
{{ח:קטע3||תקנות שהתקין מנהל שרותי הרפואה עפ״י {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 3|סעיף 3}}.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ע״ר 1935, תוס׳ 2, 225|תקנות בריאות העם (רמת האיכות (סטנדרד) של צרכי אוכל)}}; {{ח:תיבה|697|תקון}}; {{ח:תיבה|1937, תוס׳ 2, 618|תקון}}, {{ח:תיבה|679|תקון}}; {{ח:תיבה|1938, תוס׳ 2, 379|תקון}}; {{ח:תיבה|1939, תוס׳ 2, 56|תקון}} ,{{ח:תיבה|158|תקון מס׳ 2}}, {{ח:תיבה|437|תקון [צ״ל: תקון מס׳ 3]}}; {{ח:תיבה|1940, תוס׳ 2, 1372|תקון}}; {{ח:תיבה|1941, תוס׳ 2, 307|תקון}}, {{ח:תיבה|1287|תיקון מס׳ 2}}; {{ח:תיבה|1943, תוס׳ 2, 437|תקון}}, {{ח:תיבה|765|תקון מס׳ 2}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 859|הודעה בדבר שינוי תארם של מנהל מחלקת הבריאות ומנהל השירותים הרפואיים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0997.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכויות המסורות לי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 3|בסעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|מפקודת בריאות העם (תקנות בענין צרכי אוכל){{ח:הערה|,}} 1935}}, הריני מתקין את התקנות דלקמן:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|בסעיף 15 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר בחוק ”פלשתינה (א״י)“ ייקרא מעתה ”ישראל“. לפי הודעה בדבר שינוי תארם של מנהל מחלקת הבריאות ומנהל השירותים הרפואיים (ק״ת תש״ך, 859), במקום ”מנהל מחלקת הבריאות“ יבוא ”המנהל הכללי של משרד הבריאות“.}}
{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|פקודת בריאות העם (תקנות בענין צרכי מזון), 1935 הפכה ({{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208093.pdf|בתיקון תשל״ט}}) לפקודת בריאות הציבור (מזון), 1935, והוחלפה {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/10/SecondaryLaw/10_scl_ei_546683.pdf|בפקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}; לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 325|סעיף 325(ג) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}, תקנות שהותקנו לפי פקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש], התשמ״ג–1983, יעמדו בתוקפן ויראו כאילו הותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|החוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם}}
{{ח:ת}} תקנות אלה תקראנה {{ח:הערה|”}}תקנות בריאות העם (רמת האיכות (סטנדרד) של צרכי אוכל), 1935{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|פירוש|תיקון: 1937, 1937-2, 1939-3, 1941, 1943, 1943-2}}
{{ח:תת|(1)}} בתקנות אלה יהיו למונחים הבאים הפירושים דלקמן:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גבינה“ פירושה החומר שנוהגין לכנותו בשם גבינה ואין בו כל שומן, זולת שומן הבא מן החלב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גבינת מרגרינה“, פירושה כל חומר, בין שהוא מורכב ובין שאינו מורכב שהוכן מתוך חיקוי הגבינה, והמכיל שומן שלא נתקבל מן החלב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גלוקוס“ {{ח:הערה|(”גלוקוזה“)}} או ”עסיס גלוקוס“ {{ח:הערה|(”עסיס גלוקוזה“)}} פירושו היסודות המתקבלים מן ההידרוליסיס (הפרדת המים) או ההידרוליסיס החלקי של עמילן בריא;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דבש“ פירושו הפרשת הצוף והנופת של צמחים הנאסף, משתנה ונאצר בחלות דבש ע״י דבורי־דבש, בלי תוספת של כל צבע, נותן טעם או חומר אחר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”וויסקי“ פירושו משקה המתקבל ע״י זקוק מתוך בליל של גרעיני תבואות שסוכר ע״י תמיסת לתת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חומץ“ פירושו אחד מהמינים דלקמן, ולא מין אחר זולתם:
{{ח:תתתת|(א)}} חומץ תפוחים או חומץ מיץ תפוחים, כלומר התוצרת הנעשית ע״י תסיסה אלכוהולית וע״י תסיסות חמיצות של עסיס התפוחים שלאח״כ, או
{{ח:תתתת|(ב)}} חומץ מזוקק, כלומר, הזקוק של מיני חומץ שונים שפורטו בזה; או
{{ח:תתתת|(ג)}} חומץ פירות, כלומר, התוצרת הנעשית ע״י תסיסה אלכוהולית וע״י תסיסות חמיצות שלאחר כך של עסיס פירות, זולת תפוחים או ענבים, או
{{ח:תתתת|(ד)}} חומץ גלוקוזה, כלומר, התוצרת הנעשית ע״י תסיסות אלכוהוליות וע״י תסיסות חמיצות שלאחר כך של תמיסות עמילן, סוכר או גלוקוזה, או
{{ח:תתתת|(ה)}} חומץ הדבש, כלומר, התוצרת הנעשית ע״י תסיסה אלכוהולית וע״י תסיסות חמיצות שלאחר כך של תמיסת דבש, או
{{ח:תתתת|(ו)}} חומץ הלתת, כלומר, התוצרת הנעשית ע״י תסיסה אלכוהולית וע״י תסיסות חמיצות שלאחר כך של מזיגות לתת שעורים ושל מיני תבואה (או של מיני תבואה) שהעמילן שלהם נהפך ללתת, או
{{ח:תתתת|(ז)}} חומץ הספירט או חומץ האלכוהול, כלומר, התוצרת הנעשית ע״י התסיסה החמיצה של אלכוהול מזוג מזוקק, או
{{ח:תתתת|(ח)}} חומץ הסוכר, דהיינו היסוד שנעשה ע״י תסיסה אלכוהולית ותסיסות חומץ אחרות של תמיסות הסוכר, המיץ או מיץ המזקק, או
{{ח:תתתת|(ט)}} חומץ היין, דהיינו היסוד המתקבל מתסיסות אלכוהוליות או תסיסות החימוץ שלאחריהן של מיץ הענבים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חלב מיובש“ פירושו חלב, מקצתו קפוא או חלב קפוא אשר רוכז אם בצורת אבקה או בצורת מקפא ע״י סילוק המים, לרבות כל אבקה או מקפא שלא פחות משבעים אחוזים שבהם הם חלב מיובש;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חלב מפוסטר“ פירושו חלב שהחזיקוהו למצער שלושים רגע בטמפרטורה של לא פחות ממאה ארבעים וחמש מעלות פאהרנהייט (ששים ושלוש מעלות סנטיגרד) ולא יותר ממאה וחמשים מעלות פאהרנהייט (ששים וחמש מעלות וחצי המעלה סנטיגרד), ומיד לאח״כ ציננוהו לטמפרטורה של לא יותר מחמשים מעלות פאהרנהייט (עשר מעלות סנטיגרד);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חלב משומר“ פירושו חלב או חלב נטול שמנת (רזה) שרוכז ע״י שסילקו הימנו חלק ממימיו, בין בתוספת סוכר ובין בלא תוספת סוכר, אך אין הוא כולל את המיצרך שנוהגין לכנותו ”חלב מיובש“ או ”אבקת חלב“;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חלב נטול שמנת“ פירושו חלב נטול שמנת שהוציאו את שמנתו ביד או במכונה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חמאה“ פירושה החומר שנוהגים לכנותו בשם חמאה, הנעשה רק משמנת או חלב או משניהם כאחד בין בתוספת מלח ובין ללא תוספת מלח;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”לחם“ פירושו המיצרך המתקבל ע״י אפית קמח בלתי מעורב בחמרים אחרים פרט למים, מלח ושמרים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מרגרינה“ פירושה כל מיצרך מזון הדומה לחמאה אך אינו חמאה אמתית כמוגדר בתקנות אלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סוכר“ פירושו היסוד המכונה בכימיה ”סוקרוזה“ או ”סכרוסה“ לרבות קנה הסוכר וסלק הסוכר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סמנה“ פירושו אותו שומן החמאה שנוהגים לכנותו בישראל בשם ”סמנה“;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פירות משומרים“ פירושם כל פרי בריא או חומר־פרי ששומר אם בדרך ייבוש או בדרך טבילה בעסיס הפרי או במים או במיץ או בדרך ייבוש בגאז של דו־חומצן הגפרית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקטין“ פירושו חומר מקריש המצוי בפירות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קמח“ פירושו קמח חטה או קמח של דגנים אחרים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קפה“ פירושו זרעי ”הקפה ערביקה“ או ”קפה ליבריקה“ {{ח:הערה|[במקור: ”קפה לויבריקה“]}} או ”קפה רובוסטה“;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קפה טחון“ פירושו קלי זרעי הקפה ערביקה או קפה ליבריקה {{ח:הערה|[צ״ל: או ”קפה רובוסטה“]}} שכתשוהו או טחנוהו או שהכינוהו בדרך אחרת כדי לעשותו ראוי להכנת משקה או לנזיד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ריבה“ פירושה יסוד המתקבל מהרתחת איזה מין פרי או פירות בסוכר לרבות שימורי פירות ומרמלאדה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שומן מאכל“ פירושו כל שומן המיועד למאכל אדם ושאינו חמאה, מרגרינה או סמנה, והמונח כולל כל שמנים ושומנים מוקשים ותחליף של סמנה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שמן הראוי לאכילה“ {{ח:הערה|(”שמן מאכל“)}} פירושו כל שמן שנוהגין להכיר בו כצורך – אוכל בריא להנאה, לרבות שמן זית ושמן שומשומין (סירג׳);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שמן זית“ פירושו השמן המתקבל מן הפרי הבשל הטוב של עץ הזית הגדל בידי אדם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שמן שומשומין“ פירושו השמן המתקבל מזרעי צמח השומשום;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שמנה“ {{ח:הערה|(”שמנת“)}} פירושה אותו חלק מן החלב שבו נעשה רובו של שומן החלב מרוכז, אם מפאת שהייה ואם ע״י פעולת הפרדה מיכאנית.
{{ח:תת|(2)}} כל מקום בתקנות אלה שבו מוזכר איזה צורך אוכל מסויים, דינו כאילו כולל צורך אוכל אחר שבעצם הוא מזדהה עם אותו צורך אוכל שהוזכר ואפשר להשתמש בו לאותה מטרה.
{{ח:תת|(3)}} כל תקנה מן התקנות האלה בענין סימון צרכי אוכל מסויימים בפתקאות הריהו באה להוסיף על {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון)|התקנות הכלליות לבריאות העם (סימון צרכי אוכל בפתקאות)}}, ולא לגרוע מהן.
{{ח:תת|(4)}} המונח ”אחוזים למאה“ שבתקנות אלה פירושו מכסת האחוזים לפי המשקל, אלא אם פורש ההיפך.

{{ח:סעיף|3|איסור}}
{{ח:ת}} אסור לשום אדם למכור צורך אוכל שלא נתקימה בו רמת האיכות שנקבעה בתקנות אלה לגבי אותו צורך־אוכל.

{{ח:סעיף|4|שמנים ושומנים למאכל|תיקון: 1935, 1943-2, תש״ך}}
{{ח:תת|(1)}} שמנים ושומנים למאכל צריכים להיות נקיים מחמיצה יתרה ומחשש הרקבה, טעמם וריחם אינם צריכים להיות עכורים, ואין הם צריכים להכיל כל שמן־מחצב, שמני־מאכל אינם צריכים להכיל כל חומר נוסף נותן צבע.
{{ח:תת|(2)}} שמן זית אסור לו שיכיל כל שמן אחר או חומר נוסף, וחומצתו לפי חישוב חומצת השמן, אינה צריכה להיות בשעור של יותר מעשרה אחוזים. שמן זה אינו צריך להכיל יותר מאחוז אחד מים, ורמת איכותו צריכה להתאים לרמת האיכות הכללית שמן שמני מאכל ושומני־מאכל.
{{ח:תת|(3)}} שמן שומשומין אסור לו שיכיל כל שמן אחר או חומר נוסף, ולא יותר מאחוז אחד מים ורמת איכותו צריכה להתאים לרמת האיכות הכללית של שמני מאכל ושומני מאכל.
{{ח:תת|(4)}} שומן מאכל לא יכיל כל שומן חמאה או יותר מאחוז אחד של מים.
{{ח:תת|(5)|(א)}} יש לרשום על הפתק המצורף לכל צרור המכיל שמן לתצרוכת האדם או תערובת של שמנים ממין זה ממקורות שונים, את שמו המסויים והמפורש של כל שמן ושמן מן השמנים שבצרור.
{{ח:תתת|(ב)|(I)}} כל צרור בין שהוא סגור או פתוח המכיל שומן־מאכל צריך ליתן עליו סימן מדוייק, שירשם על הצרור, בתחתיתו ולצדדיו, במלים ”שומן מאכל“ או בשם אחר שיתאשר ע״י המנהל הכללי של משרד הבריאות.
{{ח:תתתת|(II)}} כשאין פתק כזה מניחין כי שומן־המאכל הוא חמאה, ומוכרה יאשם בעברה עפ״י {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|הפקודה}}.
{{ח:תתתת|(III)}} המלים {{ח:הערה|[במקור: המילות]}} ”חמאה“ או ”שמנה“ {{ח:הערה|(”שמנת“)}} או ביטויים הדומים לאלה או כוללים מלים אלה, אין לרשמן על כל צרור המכיל שומן מאכל, כפי שהוגדר {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(1) מתקנות אלה}}, ואין לצרפן לו ולא לכל חומר שאינו חמאה או שמנה {{ח:הערה|(שמנת)}} כפי שהוגדר בתקנה זו.

{{ח:סעיף|4א|מרגרינה|תיקון: 1943-2}}
{{ח:תת|(1)}} מרגרינה לא תכיל כל שומן חמאה או יותר מחמשה־עשר אחוזים של מים.
{{ח:תת|(2)|(א)}} כל חבילה בין סגורה ובין פתוחה המכיל מרגרינה תסומן באופן מדוייק במלה ”מרגרינה“ מלמעלה, מלמטה ומכל צדדיה.
{{ח:תתת|(ב)}} בהעדר סימן כזה יהיו רואין את המרגרינה כאילו היא חמאה, והמוכר יהא נאשם בעברה עפ״י {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|הפקודה}}.

{{ח:סעיף|5|חמאה|תיקון: 1935, תש״ך}}
{{ח:תת|(1)}} חמאה אסור לה להכיל יותר מששה עשר אחוזים מים או יותר משמונה אחוזים מלח.
{{ח:תת|(2)}} אסור להוציא חמאה למכירה או למכרה אלא כשהיא נתונה בניר עטוף או בכסוי שרשום עליו באותיות קבועות ונוחות לקריאה שמו וכתבתו של בעל בית מעשה החמאה, ואם יש לה סימן מסחרי, גם סימנה המסחרי, ונוסף לכך גם המלה ”חמאה“ באתיות שמדתן שלושת רבעי הסנטימטר, וכל האותיות תהיינה בנות גובה וצבע שוים; כל העטופים והכסויים האלה טעונים אשור מאת המנהל הכללי של משרד הבריאות ואסור להשתמש בבית החרושת או להחזיק בו בכל כיסוי או עיטוף אחר.

{{ח:סעיף|6|שמנה {{ח:הערה|(שמנת)}}}}
{{ח:ת}} אסור לה לשמנה {{ח:הערה|(שמנת)}} להכיל כל שומן זולת שומן החלב.

{{ח:סעיף|7|גבינת מרגרינה}}
{{ח:ת}} כל צרור, בין שהוא סגור או פתוח, המכיל גבינת־מרגרינה צריך לסמנו בדיוק בסימן מעל לצרור, מתחתיו ולצדדיו במלים ”גבינת המרגרינה“ באותיות {{ח:הערה|[במקור: רבתי]}} שכל אחת מהן תהא במדת של ששה מילימטרים מרובעים.

{{ח:סעיף|8|חלב|תיקון: 1939, 1939-2}}
{{ח:תת|(1)|(א)}} חלב צריך להכיל לא פחות משמונה אחוזים יסודות מוצקים שבחלב, זולת שומן החלב ולא פחות משלושה אחוזים שומן החלב, אסור לו שיכיל מים נוספים או חומר נוסף אחר.
{{ח:תתת|(ב)}} דוגמא של חלב (זולת חלב הנמכר כחלב נטול שמנת, או חלב מובדל או חלב משומר) המכילה פחות משלושה אחוזים למאה של שומן חלב, מניחין לצורך פקודה זו, עד שלא יוכח ההפך, שהחלב אינו טהור, מחמת שניטל ממנו שומן החלב או מחמת שהוסיפו לו מים.
{{ח:תתת|(ג)}} דוגמא של חלב (זולת חלב הנמכר כחלב נטול שמנת או כחלב מובדל או כחלב משומר) המכילה פחות משמונה אחוזים מוצקים של חלב, זולת שומני החלב, מניחין לצורך פקודה זו, עד שלא יוכח ההיפך, כי החלב אינו טהור, מחמת שהסירו הימנו את היסודות המוצקים שבחלב זולת שומן החלב, או שהוסיפו לו מים.
{{ח:תתת|(ד)}} דוגמא של חלב נטול שמנת או חלב מובדל (שאינו חלב מרוכז) המכילה פחות משמונה אחוזים ועשירית האחוז של יסודות מוצקים של חלב, מניחין לצורך פקודה זו, עד שלא יוכח ההיפך, שאין החלב טהור, מחמת שהסירו ממנו את היסודות המוצקים של החלב, זולת שומן החלב, או שהוסיפו לו מים.
{{ח:תת|(2)}} שמנת צריכה להכיל לא פחות מעשרים ושנים אחוזים של שומן החלב, ואסור לה להכיל כל חומר נוסף אחר. שעור שומן החלב בשמנת שמכנים אותה ”כפולה“, ”משולשת“ או בכינוי דומה אחר לא יהא פחות משלשים וחמשה אחוזים.
{{ח:תת|(3)}} אסור לשום אדם למכור במכירה קמעונית חלב נטול שמנת או חלב מובדל או שמנת, אלא בכלי המסומן והנושא פתקא שרשום עליה באותיות ברורות ”חלב נטול שמנת“, ”חלב מובדל“ או ”שמנת“, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף|9|חלב מפוסטר}}
{{ח:תת|(1)}} חלב מפוסטר אסור לחממו אלא לצורך הפיסטור, ואין מחממין אותו לצורך זה אלא פעם אחת ולא יותר. אסור לו להכיל יותר ממאה אלף בקטריות לכל סנטימטר מעוקב.
{{ח:תת|(2)}} כל כלי המכיל חלב מפוסטר צריך ליתן עליו פתקא שעליה רשומות המלים ”חלב מפוסטר“.

{{ח:סעיף|10|חלב משומר|תיקון: 1938}}
{{ח:ת}} אסור לשום אדם להכניס או למכור או להציג למכירה או להניח בכל מקום לצורך מכירה או לשלוח או למסור לקונה, לסרסר, או לסוכן כל חלב משומר המיועד לתצרוכת האדם, אלא אם כן היה אותו חלב משומר:–
{{ח:תת|(א)}} נתון בפרי או בכלי קבול אחר הנושא עליו פתקא כפי שנקבע {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה לתקנות אלה}}, וכן
{{ח:תת|(ב)}} מכיל לא פחות ממכסות האחוזים המתאימות של שומן החלב והיסודות המוצקים של החלב כפי שפורש הדבר {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה לתקנות אלה}}:
{{ח:ת}} בתנאי שאם מוכרים חלב משומר לקונה או לאדם אחר לצורך שתיה על המקום במזנון צבורי, או במסעדה או בחנות או במקום צבורי אחר, אין צורך שהכלי המכיל חלב משומר ישא פתקא כפי הדרוש בתקנות אלה:
{{ח:ת}} ובתנאי נוסף כי הוראות תקנה זו לא תחולנה על חלב משומר הנתון בבית קבול בעל משקל ברוטו של יותר משני קילוגרמים ושלא נועד למכירה קמעונית לצבור.

{{ח:סעיף|11|חלב מיובש|תיקון: 1939}}
{{ח:ת}} אסור לשום אדם למכור חלב מיובש המיועד לשתיה לאדם או להציעו למכירה או להניחו בכל מקום לצרכי מכירה או למסרו או לשלחו לקונה, לסרסר או לסוכן, אלא אם כן היה אותו חלב מיובש:–
{{ח:תת|(א)}} נתון בכלי או בפח הנושאים עליו פתקא כפי שנקבע {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית לתקנות אלה}},
{{ח:תת|(ב)}} ומכיל שומן חלב לא פחות מבשעורים דלקמן דהיינו:
{{ח:תתת|(I)}} חלב המכונה ”חלב מיובש – כלו שמנת“ – לא פחות מעשרים וששה אחוזים;
{{ח:תתת|(II)}} חלב המכונה ”חלב מיובש – שלושת רבעי שמנת“ – לא פחות מעשרים אחוזים;
{{ח:תתת|(III)}} חלב המכונה ”חלב {{ח:הערה|[במקור האנגלי: מיובש]}} – חצי שמנת“ – לא פחות מארבעה עשר אחוזים;
{{ח:תתת|(IV)}} חלב המכונה ”חלב {{ח:הערה|[במקור האנגלי: מיובש]}} – רבע שמנת“ – לא פחות משמונה אחוזים;
{{ח:ת}} בתנאי ש-
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|[במקור לא סומן פסקה (א)]}} הוראות התקנה הזאת לא תחולנה על חלב מיובש הנתון בפח או בכלי אחר שמשקלו (ברוטו) עולה על חמשה קילוגרם, וכן
{{ח:תת|(ב)}} כשהחלב נמכר במשקל ואינו נתון בפח או בכלי קבול אחר אשר בו הוא נמסר לקונה סמוך לשעת המסירה, רואין את הוראות {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 1|התקנה 1 עד תקנה 4, ועד בכלל, מן התוספת השלישית לתקנות אלה}}, כאילו נתקיימו, אם המלים שדרוש לרשמן על גבי הפתק המודבק לפח או לכלי אחר, מודפסות בפתק מיוחד או במודעה מיוחדת הנמסרת לקנינה, וכן
{{ח:תת|(ג)}} הפסוק האחרון של ההצהרה הדרושה עפ״י {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 1|תקנה 1 מן התוספת השלישית לתקנות אלה}}, מותר לשנותו {{ח:הערה|[במקור: לפונט אחד]}} לארבע מאות וחמשים וארבע גרם, או למשקל מסויים אחר מן הסחורות הנמכרת במקום כמות החלב שבפח או בכלי גופם.

{{ח:סעיף|12|פירות משומרים}}
{{ח:תת|(1)}} פירות משומרים אסור להם שיכילו כל חומר נוסף אחר זולת סוכר:–
{{ח:תת}} אלא שאם נמצאה בפירות משומרים או בקליפת הפרות הבלתי מיובשת חומצת הגפרית לא יותר מבשעורים הרשומים {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי מזון)|בחלק א׳ מן התוספת הראשונה לתקנות בריאות העם (יסודות משמרים וכו׳, צרכי אוכל), 1935}}, אין לראות את הדבר כהפרת התקנה הזאת.
{{ח:תת|(2)}} יש לרשום על גבי הפתק המצורף לכל צרור של פירות משומרים את שמו של הפרי או שמותיהם של הפירות שבצרור, באותיות {{ח:הערה|[במקור: רבתי]}} שמדתן תהא לא פחות מארבעה מילימטרים.

{{ח:סעיף|13|ריבה|תיקון: 1940}}
{{ח:תת|(1)}} ריבה אסור לה להכיל כל ג׳לטינה נוספת, או עמילן נוסף או חומר אחר זולת בשמים, מיץ פרות פקטין וגלוקוסה, כשיש צורך בכך כדי ליתן טעם וריח לריבה ומדה מספקת של יסודות קשיות.
{{ח:תת|(2)}} ריבה תכיל לא פחות מ־68.5 אחוזים למאה חמרים מוצקים מסיסים.
{{ח:תת|(3)|(א)}} על הפתק המצורף לכל צרור המכיל ריבה צריך לרשום באותיות {{ח:הערה|[במקור: גדולות]}} שמדת גבהן לא תהא פחותה מארבעה מילימטרים, את המלים ”ריבה“, ”שימורים“ או ”מרמלדה“, הכל כפי הענין. כמו כן צריך לרשום על אותה פתקא באותיות {{ח:הערה|[במקור: גדולות]}} באותו גובה את שם הפרי או שמות הפרות שבהם הוכנה הריבה שבצרור.
{{ח:תתת|(ב)}} על גבי הפתקא הדבוקה לכל צרור שיש בו ריבה שעירבו אותה ביותר מעשרה אחוזים גלוקוסה, {{ח:הערה|[צ״ל: צריך לרשום]}} את המלים ”מעורב ב{{ח:הערה|ג}}לוקוסה“ באותיות {{ח:הערה|[במקור: גדולות]}} שמדתן לא תהא פחותה מארבעה מילימטרים. המלים הללו תופענה בשורה הראשונה בפתק ובאותה שורה אסור לרשום כל מלים אחרות.

{{ח:סעיף|14|קפה טחון}}
{{ח:תת|(1)}} קפה טחון אינו צריך להכיל כל חומר נוסף.
{{ח:תת|(2)}} אסור לרשום את המלה ”קפה“ וביטויים המכילים את המלה {{ח:הערה|”}}קפה{{ח:הערה|“}}, על פתק שהוצבע לצרור המכיל תערובת של קפה בכל חומר אחר או חמרים אחרים, אלא אם כן צירפו להן מלים באותו גודל המציינות כי הצרור מכיל אותה תערובת.

{{ח:סעיף|15|חומץ}}
{{ח:תת|(1)|(א)}} כל מין חומץ צריך להכיל לא פחות מארבעה גרם ”חומצת חומץ“ במאה סנטימטרים מעוקבים, ואסור לו להכיל כל חומץ–גופרית או חומץ מחצבי אחר או עופרת או נחושת ולא יותר מארבעה עשר חלקי מאה של מיליגרם של ארסניק לכל ליטרה, ושום מין חומץ אסור לו להכיל כל חומר נוסף או יסוד נותן צבע זולת כרמל:
{{ח:תתת}} בתנאי שחומץ מזוקק או ספירט או חומץ האלכוהול אסור להם להכיל כל כרמל.
{{ח:תתת|(ב)}} סמים נותני טעם מותר להוסיפם לכל מין חומץ ובלבד שיציינו את מהותם על הפתק.
{{ח:תת|(2)}} אין מתירין תערובות של שני מיני חומץ או יותר.
{{ח:תת|(3)|(א)}} יש לרשום באותיות שוות על הפתק המצורף לכל צרור המכיל חומץ, באותיות שגבהן יהא לא פחות מששה מילימטרים, את המלים ”חומץ התפוחים“, ”חומץ יין התפוחים“, ”חומץ מזוקק“, ”חומץ הפרות“, ”חומץ הגלוקוסה“, ”חומץ הדבש“, ”חומץ הלתת“, ”חומץ הספירט“, ”חומץ האלכוהול“, או ”חומץ היין“, הכל לפי הענין, המציינים את מינו של החומץ שבצרור.
{{ח:תתת|(ב)}} ואשר ל”חומץ מזוקק“ יש לרשום באותיות {{ח:הערה|[במקור: גדולות]}} בנות לא פחות משני מילימטרים בגבהן את המלים:–
{{ח:תתת}} ”מזוקק מ. . . . . (כאן רשום את שם החומץ שממנו זוקק מה שבתוך הצרור)“.

{{ח:סעיף|16|חיקוי של חומץ}}
{{ח:תת|(1)}} תערובות חומץ־חומצה הנמכרות לצורך שמוש כחומץ, או שאפשר להשתמש בהן כחומץ, צריכות להיות תמסות של חומץ־חומצה טהור במים, שתכלנה לא פחות מארבעה גרם חומץ־חומצה במאה סנטימטר מעוקבים. אסור להן להכיל כל חומץ־מחצב גפריתי או חומץ־מחצב אחר, או עופרת או נחושת או יותר מארבעה עשר חלקי מאה של ארסיניק לכל ליטרא או כל חומץ או כל חומר נוסף אחר. אסור להם להכיל כל פורמאטים וחומר אמפירומאטי בשני סנטימטרים מעוקבים של חומץ־חומצה אחרים מן השעור המותר ב”אצידום אציטיקום גלציאלה“ עפ״י ההוצאה האחרונה של ספר המרקחת הבריטי.
{{ח:תת|(2)}} בפתק הדבוק לכל צרור המכיל תערובת של חומצת החומץ הנמכרת לצורך שמוש כחומץ, או שאפשר להשתמש בה כך, צריך לרשום באותיות {{ח:הערה|[צ״ל: אחידות]}} בגדלן את המלים ”חומץ מחוקה“, באותיות {{ח:הערה|[במקור: רבתי]}} שגבהן יהא לא פחות מחמשה מילימטרים, ומתחת להן באותיות {{ח:הערה|[במקור: רבתי]}} שגבהן יהא לא פחות משלושה מילימטרים את המלים:
{{ח:תתת}} ”מכיל . . . . . (כאן רשום בספרות את מכסת האחוזים של חומצת החומץ) אחוזים חומצת חומץ“.
{{ח:תת|(3)}} המלה ”חומץ“ וביטויים הכוללים את המלה ”חומץ“ אסור לרשמן או לצרפן לצרור המכיל תערובת של חומצת חומץ הנמכרת כדי לשמש כחומץ או שאפשר להשתמש בה כחומץ, אלא אם כן צורפה אליה המלה ”חיקוי“.

{{ח:סעיף|16א|דבש|תיקון: 1937}}
{{ח:תת|(1)}} דבש צריך להיות בעל סבוב שמאלי ועליו להכיל לא יותר מעשרים וחמשה אחוזים של מים ולא יותר מרבע אחוז של אפר ולא יותר משמונה אחוזים של סוכר־קנים.
{{ח:תת|(2)}} המלה ”דבש“ או בטויים הכוללים את המלה ”דבש“ או הדומים לה או כתובות המרמזות על דבש כמוגדר בתקנות אלה, לא ישתמשו בהן בפתקים המודבקים לכל חבילה המכילה כל חומר שאינו דבש טבעי כמוגדר כן אלא שהוא דומה לדבש או שיכול לשמש כדבש מלאכותי או כתחליף לדבש.

{{ח:סעיף|16ב|וויסקי|תיקון: 1941}}
{{ח:תת|(1)}} לא יכיל וויסקי כל חומר נוסף זולת כרמל.
{{ח:תת|(2)}} אין להשתמש במלה ”וויסקי“ או בבטויים הכוללים את השם ”וויסקי“ או בבטויים הדומים לו בפתקאות המחוברות לכל צרור המכיל תערובת של וויסקי אמתי, כפי שהוגדר בתקנות אלה, עם כל חומר אחר זולת כרמל.

{{ח:סעיף|16ג|פקטין|תיקון: 1943}}
{{ח:תת|(1)}} פקטין יומס במים והוא מתהווה כמיקפה שקוף מתוך התמיסה המימית באמצעות אלכוהול או אציטון. ע״י סיבון בנתרן חמצמימי יופרד אלכוהול מתילי בנקל, וכשיוסיפו לתמיסה המתקבלת מזאת –
{{ח:תתת|(א)}} חומצה הידרוכלורית, או
{{ח:תתת|(ב)}} כלוריד הסידן לאחר החמצה מוקדמת בחומצת חומץ,
{{ח:תת}} יתהווה בכל מקרה משני המקרים האלה מישקע קרוש ושקוף.
{{ח:תת|(2)|(א)}} על הפקטין ליצור מיקפה אם מוסיפים אותו לתמיסת סוכר המכילה חומצות אורגניות.
{{ח:תתת|(ב)}} לצורך תקנה זו, כוח ההקרשה או שיעור ה”מעלות“ של פקטין פירושו מספר חלקי הסוכר שע״י הוספתם מהוה חלק אחד של פקטין מיקפה מוצק לאחר ביצוע האבחנה הקבועה {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית לתקנות אלה}}, או כל צורה מתוקנת של אבחנה כנ״ל שתאושר ע״י המנהל הכללי של משרד הבריאות.
{{ח:תתת|(ג)}} בלי אישורו של המנהל הכללי של משרד הבריאות אסור לכוח ההקרשה של פקטין יבש או של תערובת פקטין להיות פחות מ־60 ”מעלות“ ואילו כוחה של תמיסת נוזלים של פקטין לא יהא פחות מ־6 ”מעלות“.
{{ח:תת|(3)|(א)}} את הפקטין מותר למכור בין בצורת אבקה יבשה ובין בצורת תמיסת נוזלים.
{{ח:תתת|(ב)}} {{ח:הערה|[במקור סומן (ד)]}} את הפקטין יש למכור בלי לערבבו בשאר חמרים, פרט לאותם החמרים שיאושרו ע״י המנהל הכללי של משרד הבריאות.
{{ח:תת|(4)}} יש לכתוב על גבי פתק המצורף לכל חבילה המכילה פקטין את המלה ”פקטין“ באותיות {{ח:הערה|[במקור: גדולות]}} שגבהן לא יהא פחות מארבעה מילימטרים, וכן יש לכתוב על אותו פתק את המלים ”כוח ההקרשה לא פחות מ. . . . . . . מעלות“, אף הן באותיות {{ח:הערה|[במקור: גדולות]}} ובאותו גובה ולפרט במקום הנקודות את מספר המעלות כפי שנקבע בפסקא {{ח:הערה|(}}2{{ח:הערה|)}}(א) של תקנה זו.
{{ח:תת|(5)}} אסור לכתוב את המלה ”פקטין“ או בטויים הכוללים את המלה הזאת או דומים לה על גבי חבילה המכילה כל חומר שאינו פקטין אמתי בהתאם לרמות האיכות שנקבעו בהוראות הקודמות של תקנה זו או לפיהן.

{{ח:סעיף|17|תחלת תקפן של תקנות אלה והשמוש בהן|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} פרט למותנה בתקנת־משנה {{ח:הערה|(}}2{{ח:הערה|)}} מתקנה זו, תקבלנה תקנות אלה תוקף עם פרסומן, ותחולנה על כל ישראל כולה.
{{ח:תת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנות 10}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12}}, {{ח:פנימי|סעיף 13|13}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|15}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16}}, מתקנות אלה תקבלנה תוקף ביום 1 ביולי 1935.

{{ח:קטע2|תוספת 1|התוספת הראשונה}}
{{ח:קטע3||פתקאות לחלב משומר}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} לצורך {{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת זו}} חלב פירושו חלב המכיל לא פחות משנים עשר אחוזים וארבע עשיריות האחוז של יסודות מוצקים של חלב (+ המכילים לא פחות משלושה אחוזים ושש עשיריות האחוז שומן החלב), וחלב נטול שמנת פירושו חלב המכיל לא פחות מתשעה אחוזים יסודות של חלב זולת שומן החלב.

{{ח:סעיף*|(2)||תיקון: תש״ך|עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} כל פח או כלי אחר המכיל חלב משומר {{ח:הערה|[במקור: חלב משומן]}} צריך לתת עליו פתק שעליו תודפס כל הצהרה מן ההצהרות דלקמן, המתאימות לענין, או הצהרה אחרת שתהיה בעצם באותו התוכן ככל אשר יתיר המנהל הכללי של משרד הבריאות.
{{ח:תת|(I)}} אם החלב הוא חלב – כלו שמנת (בלתי מומתק)
{{ח:תתת}} "{{מוגדל|חלב משומר בלתי מומתק – כולו שמנת}}
{{ח:תתת}} קופסא זו מכילה חלב בשעור של (א) ליטראות"
{{ח:תת|(II)}} אם החלב הוא חלב – כולו שמנת (מומתק)
{{ח:תתת}} "{{מוגדל|חלב משומר מומתק – כולו שמנת}}
{{ח:תתת}} קופסא זו מכילה חלב בתוספת סוכר בשעור של (א) ליטראות"
{{ח:תת|(III)}} אם החלב הוא נטול שמנת (בלתי מומתק)
{{ח:תתת}} "{{מוגדל|חלב משומר נטול שמנת במכונה (או חלב משומר נטול שמנת) בלתי מומתק}}
{{ח:תתת}} אינו ראוי לתינוקות
{{ח:תתת}} קופסא זו מכילה חלב נטול שמנת בשעור של (א) . . . . . . ליטראות"
{{ח:תת|(IV)}} אם החלב הוא נטול שמנת (מומתק)
{{ח:תתת}} "{{מוגדל|חלב משומר נטול שמנת במכונה (או חלב משומר נטול שמנת) מומתק.}}
{{ח:תתת}} {{מוגדל|אינו ראוי לתינוקות}}
{{ח:תתת}} קופסא זו מכילה . . . . . . ליטראות של חלב נטול שמנת בתוספת סוכר".

{{ח:סעיף*|(3)||תיקון: 1939, 1939-2|עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} חובה לרשום בכל הצהרה בפסקא (א) {{ח:הערה|[צ״ל: במקום (א)]}} את המספר המתאים של הליטראות השלמות ועשיריות הליטרא, הן במלים והן בספרות, כגון ”ליטרא ושלוש עשיריות הליטרא (1.3 ליטרא).“

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} ההצהרה הקבועה תהא מודפסת באותיות {{ח:הערה|[במקור: גדולות]}} וכהות על גבי ניר בצבע בהיר בתוך קו מקיף, ואסור להדפיס שום מלה אחרת בתוך ההיקף הזה. האותיות של הפסוק האחרון מן ההצהרות דלעיל תהיינה בגובה של לא פחות משלושה מילימטרים (ואם אין המשקל ברוטו של קופסת הפח או הכלי האחר עולה על שלוש מאות וארבעים גרם – גבהן של האותיות יהא שני מילימטרים) והאותיות של מותר המלים שבהצהרות הנ״ל תהיינה לא פחות מששה מילימטרים בגבהן (ואם המשקל ברוטו של קופסת הפח או הכלי האחר אינו יותר משלוש מאות וארבעים גרם – שלושה מילימטרים בגובה).

{{ח:סעיף*|(5)||תיקון: תש״ח|עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} מלבד זאת צריך לרשום על הפתק את שמו וכתובתו של יצרן החלב המשומר או של הסוחר בישראל שבשבילו מיצרים אותו.

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} את הפתק צריך להדביק יפה על קופסת הפח או הכלי האחר באופן שיהא נראה ברור לעין. אם צירפו לקופסת הפח או לכלי האחר פתק שרשום עליו השם, הסימן המסחרי או הציור המציינים את האיכות של החלב המשומר, תודפס ההצהרה הקבועה כחלק מהפתק.

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} קופסת פח או כלי קבול אחר המכילים חלב משומר אסור לקבוע בהם:–
{{ח:תת|(א)}} פירוש או ביאור של ההודעה בדבר שעור החלב הנכללת בהצהרה הקבועה או של המלים ”נטול שמנת במכונה“, ”נטול שמנת“ או ”אינו ראוי לתינוקות“, או
{{ח:תת|(ב)}} כל הוראה בדבר מהילה, אלא אם כן:
{{ח:תתת|(I)}} הנוזל המתקבל בהתאם לאותן הוראות יכיל לא פחות שומן חלב ולא פחות יסודות מוצקים של חלב מזה שמכיל חלב או חלב נטול שמנת במוגדר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בסעיף {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}} של תוספת זו}}, הכל לפי הענין, או
{{ח:תתת|(II)}} ההוראות מפרשות באופן ברור שהנוזל שנתקבל כך אין הרכבתו שווה לזו של חלב או של חלב נטול שמנת, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 1 פרט 8}}
{{ח:ת}} כל מקום שהמלה ”חלב“ מופיעה על פני פתק שעל קופסת הפח או על כלי הקבול האחר של חלב נטול השמנת המשומר בתור תאור תוכן הקופסא או חלק מהתאור, צריך שתקדמנה לאותה מלה או שתבואנה לאחריה המלים ”נטול שמנת במכונה“ או ”נטול שמנת“, הכל לפי הענין.

{{ח:קטע2|תוספת 2|התוספת השניה|תיקון: 1941}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} כל חלב מרוכז יכיל לא פחות ממיכסות האחוזים המתאימות של שומן חלב וחמרי חלב מוצקים כמפורט בטבלא דלקמן:–
{{ח:ת}}

תאור החלב המרוכז	אחוז שומן חלב	אחוזי כל חמרי החלב המוצקים, לרבות שומן

1. חלב במלוא השמנת, בלתי ממותק	7.8	25.5

2. חלב במלוא השמנת, ממותק	7.8	25.5

3. חלב רזה, בלתי ממותק	–	20.0

4. חלב רזה, ממותק	–	26.0

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: 1939}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} לצורך {{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת זו}}, המונחים ”חלב“, ”חלב שלושת רבעי שמנת“, ”חלב חצי שמנת“ ו”חלב רבע שמנת“ – פירושם חלב המכיל לא פחות ממכסות האחוזים דלקמן של שומן החלב ושל מוצקים של חלב, זאת אומרת:–
{{ח:תת}}

שומן חלב	יסודות מוצקים של {{ש}} חלב (לרבות שומן)

חלב	3.6	12.4

חלב שלוש רבעי שמנת	0.9	9.9

חלב חצי שמנת	1.8	10.8

חלב רבע שמנת	2.7	11.6

{{ח:ת}} ו”חלב נטול שמנת“ פירושו חלב המכיל לא פחות מתשעה אחוזים למאה של יסודות מוצקים של חלב זולת שומן החלב.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תש״ך|עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:תת|(1)}} כל קופסת פח או כלי קבול אחר המכילים חלב מיובש (זולת חלב מיובש שהוסיפו עליו סוכר או איזה חומר אחר) צריך לתת עליה פתק שעליו תודפס אחת מההצהרות הבאות או הצהרה אחת הדומה לה בעצם, ככל אשר ירשה המנהל הכללי של משרד הבריאות:
{{ח:תתת|(I)}} אם היה זה חלב כולו שמנת, כלומר, חלב מיובש המכיל לא פחות מעשרים וששה אחוזים למאה של שומן חלב:–
{{ח:תתתת}} "{{מוגדל|חלב מיובש – כולו שמנת}}
{{ח:תתתת}} קופסא זו מכילה חלב בשעור של . . . . . . (א) ליטראות."
{{ח:תתת|(II)}} אם היה זה חלב שניטלה מקצת משמנתו, כלומר, חלב מיובש המכיל לא פחות משמונה אחוזים למאה אך פחות מעשרים וששה אחוזים למאה של שומן החלב:–
{{ח:תתתת}} "{{מוגדל|חלב מיובש – נטול שמנת במקצת (ב).}}
{{ח:תתתת}} אין להשתמש בו לתינוקות אלא בעצת רופא.
{{ח:תתתת}} קופסת פח זו מכילה שעור של . . . . . . (א) ליטראות (ב) חלב־שמנת."
{{ח:תתת|(III)}} אם היה זה חלב נטול שמנת, כלומר, חלב מיובש המכיל פחות משמונה אחוזים למאה שומן החלב:–
{{ח:תתתת}} "{{מוגדל|חלב מיובש נטול שמנת במכונה (או חלב מיובש נטול שמנת)}}
{{ח:תתתת}} אינו ראוי לתינוקות.
{{ח:תתתת}} קופסה זו מכילה חלב נטול שמנת בשעור של . . . . . . . ליטראות."
{{ח:תת|(2)}} הפתק שעל כל קופסת פח או כלי קבול אחר המכילים חלב מיובש שהוסיפו עליו סוכר או איזה חומר אחר יהא בטופס שנקבע בפסקא (1) של סעיף־קטן זה, בשינויים דלקמן:–
{{ח:תתת|(א)}} מוסיפין לשם את המלה ”מומתק“ אם החומר היחידי שהוסף לחלב הוא סוכר; המלים ”בשינויים“ אם החומר היחידי שהוסף הוא אחד מיסודות החלב; והמלה ”מורכב“ בכל מקרה אחר, וכן
{{ח:תתת|(ב)}} המלים ”שהוסף עליו (ג)“ תוספנה לפסוק האחרון בכל מקרה ומקרה, והמלים שתבואנה במקום (ג) תפרשנה את החמר או את החמרים שהוסיפום.
{{ח:תת|(3)}} את ההצהרה יש למלא כדלקמן:–
{{ח:תתת|(א)}} יש לרשום בפסקא (א) {{ח:הערה|[צ״ל: במקום (א)]}} את המספר המתאים של ליטראות ועשיריות הליטרא, הן במלים והן בספרות, כגון ”ליטרא ושלוש עשיריות הליטרא (1.3 ליטראות)“.
{{ח:תתת|(ב)}} יש למלא במקום (ב) המלים ”שלושה רבעים“ אם מכסת האחוזים של שומן החלב אינה פחות מעשרים; ”חצי“ אם מכסת האחוזים היא פחות מעשרים ואינה פחות מארבעה עשר; ו”רבע“ אם מכסת האחוזים היא פחות מארבעה עשר ואינה פחות משמונה.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}} ההצהרה הקבועה תודפס באותיות {{ח:הערה|[במקור: רבתי]}} שחורות על גבי מצע מצבע בהיר ויקיפוה בקו, ושום דבר אחר לא יודפס בתוך קו ההקפה.
{{ח:ת}} האותיות שישתמשו בהן, לצורך השם והמלים ”אינו ראוי לתינוקות“ שבהצהרות שפורטו לעיל לא יהא גבהן פחות מששה מילימטרים (או, אם המשקל ברוטו של קופסת הפח או של כלי הקבול האחר אינו יותר משלש מאות וארבעים גרם – בגובה של שלושה מילימטרים), והאותיות שישתמשו בהן לשאר ההצהרות דלעיל לא יהא גבהן פחות משלשה מילימטרים (או, אם המשקל ברוטו של קופסת הפח או של כלי הקבול האחר אינו יותר משלש מאות וארבעים גרם – בגובה של שני מילימטרים).

{{ח:סעיף*|4||תיקון: תש״ח|עוגן=תוספת 3 פרט 4}}
{{ח:ת}} מלבד זאת יהא רשום על פני הפתק השם והכתבת של היצרן של החלב המיובש או של הסוחר בישראל אשר בשבילו מייצרים אותו.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 3 פרט 5}}
{{ח:ת}} את הפתק צריך להדביק יפה לקופסת הפח או לכלי הקבול האחר באופן שיהא נראה ברור לעין. אם צרפו לקופסת הפח או לכלי הקבול האחר פתק שרשום עליו השם, הסימן המסחרי או הציור המציינים את האיכות של החלב המיובש, תודפס ההצהרה הקבועה כחלק מהפתק.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 3 פרט 6}}
{{ח:ת}} קופסת פח או כלי קבול אחר המכילים חלב מיובש אסור לקבוע בהם:–
{{ח:תת|(א)}} פירוש או ביאור של ההודעה בדבר שעור החלב הנכללת בהצהרה הקבועה או של המלים ”נטול שמנת במקצת“, ”נטול שמנת במכונה“, ”נטול שמנת“ או ”אינו ראוי לתינוקות“, או
{{ח:תת|(ב)}} איזה הוראות בדבר מהילה, אלא אם כן:
{{ח:תתת|(I)}} הנוזל שיתקבל בהתאם לאותן הוראות יכיל לא פחות שומן החלב ולא פחות מיסודות מוצקים של חלב, חלב נטול שמנת במקצת, או חלב נטול שמנת, מזה שמכיל חלב או חלב נטול שמנת כמוגדר {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 1|בסעיף 1 של תוספת זו}}, הכל לפי הענין, או
{{ח:תתת|(II)}} ההוראות מפרשות באופן ברור שהנוזל שנוצר כך אין תרכבתו שוה לתרכבת של חלב, חלב נטול שמנת במקצת, או חלב נטול שמנת, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 3 פרט 7}}
{{ח:ת}} כל מקום שהמלה ”חלב“ מופיעה על פני פתק שעל קופסת הפח או כלי הקבול האחר של חלב מיובש נטול שמנת במקצת, או של חלב מיובש נטול שמנת בתור תאור תוכן הקופסה, צריך שתקדם לאותה מלה או שתבואנה לאחריה המלים ”נטול שמנת במקצת“, ”נטול שמנת במכונה“ {{ח:הערה|או}} ”נטול שמנת“, הכל לפי הענין.

{{ח:קטע2|תוספת 4|התוספת הרביעית|תיקון: 1943}}
{{ח:קטע3||אבחנת־הקרשה לפקטין.}}

{{ח:סעיף*|1|פקטין יבש|עוגן=תוספת 4 פרט 1}}
{{ח:ת}} מרתיחים 30 גרם של תסס הסוכר (סוכרוזה) בתוך גביע קטן ביחד עם 25 גרם של מים מזוקקים עד שמתקבלת תמיסה בהירה. מוסיפים את כמות הפקטין היבש הדרושה לאבחנה, כמפורט להלן, וממסים אותה ע״י חמום אטי ובחישה טובה בשעת החמום. אח״כ מרתיחים את התמיסה עד שמתקבלת ממנה כמות שמשקלה 49 גרמים, ואח״כ מוסיפים ס״מ מעוקב אחד של תמיסה בת 25 אחוזים של חומצת לימון או ס״מ מעוקב אחד של תמיסה בת 12.5 אחוזים של חומצת חלב ובוחשים יפה את כל התמיסה. לאחר שיעמידו את התמיסה למשך 24 שעות בטמפרטורה של 15 מעלות צלזיום יתהווה מיקפה מוצק שלאחר שיוציאוהו מהגביע יוכלו לחתוך אותו לקוביות בעלות קצוות חדות המשתמרות בצורתן.

{{ח:סעיף*|2|תמיסת פקטין|עוגן=תוספת 4 פרט 2}}
{{ח:ת}} לשם אבחנה יש לקחת את כמות תמיסת הפקטין המפורטת להלן. התהליך דומה לאותו התהליך הדרוש לפקטין יבש, אולם יש לנכות משקל תמיסת הפקטין ממשקל המים המזוקקים המשמשים בהכנת התמיסה המקורית.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 4 פרט 3}}
{{ח:ת}} כמויות של פקטין יבש ושל תמיסת הפקטין הדרושות לשם האבחנה.
{{ח:ת}}

פקטין יבש	תמיסת פקטין

מעלות {{ח:הערה|[במקור: מעלה]}}	הכמות בגרמים	מעלות	הכמות בגרמים

60	0.50	6	5.0

70	0.43	7	4.3

80	0.38	8	3.8

90	0.33	9	3.3

100	0.30	10	3.0

120	0.25	12	2.5

160	0.19	16	1.9

200	0.15	20	1.5

{{ח:חתימות|2 במרץ, 1935.}}
* '''ג. ו. הרון'''
{{ח:הערה|מנהל שרותי הרפואה}}
* נתאשר.
'''ס. מודי'''
מ״מ המזכיר הראשי
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]