חוק איסור הלבנת הון

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000084}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ס, 293|חוק איסור הלבנת הון|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300267.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 386|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300507.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 507|חוק מאבק בארגוני פשיעה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299781.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 92|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}, {{ח:תיבה|555|תיקון מס׳ 14 לחוק שירות התעסוקה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299658.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 88|חוק איסור מימון טרור|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299751.pdf}}, {{ח:תיבה|915|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299984.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 6|חוק איסור סחר בבני אדם (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300035.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 48ג|חוק זכות יוצרים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300007.pdf}}, {{ח:תיבה|82|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2122.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 544|תיקון מס׳ 42 לחוק ניירות ערך|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301191.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1104|תיקון מס׳ 18 לחוק הבנקאות (רישוי)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301319.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 366|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301459.pdf}}, {{ח:תיבה|583|תיקון מס׳ 11 לחוק הדואר|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf}}, {{ח:תיבה|646|חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301490.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 81|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301506.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 85|תיקון מס׳ 4 והוראת שעה לחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301620.pdf}}, {{ח:תיבה|742|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303850.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 712|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_338805.pdf}}, {{ח:תיבה|927|חוק המאבק בטרור|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_343902.pdf}}, {{ח:תיבה|965|תיקון מס׳ 227 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_346549.pdf}}, {{ח:תיבה|1130, 1135|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348251.pdf}}, {{ח:תיבה|1263|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348687.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 151, 155|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366409.pdf}}, {{ח:תיבה|373|חוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_367942.pdf}}, {{ח:תיבה|534|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382392.pdf}}, {{ח:תיבה|992|תיקון מס׳ 116 לחוק התכנון והבנייה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382860.pdf}}, {{ח:תיבה|1038|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_389392.pdf}}, {{ח:תיבה|1088|תיקון מס׳ 4 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390377.pdf}}, {{ח:תיבה|1201|חוק העיצובים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390481.pdf}}, {{ח:תיבה|1223|תיקון מס׳ 5 לחוק הסדרת הלוואות חוץ־בנקאיות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390482.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 3|תיקון מס׳ 66 לחוק ניירות ערך|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_392309.pdf}}, {{ח:תיבה|52|תיקון מס׳ 26 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528395.pdf}}, {{ח:תיבה|239|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_573364.pdf}}, {{ח:תיבה|440|חוק לצמצום השימוש במזומן|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491932.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 48|תיקון מס׳ 5 (תיקון) לחוק הסדרת הלוואות חוץ־בנקאיות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_519395.pdf}}, {{ח:תיבה|224|חוק שירותי תשלום|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528386.pdf}}, {{ח:תיבה|233|תיקון מס׳ 137 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528388.pdf}}, {{ח:תיבה|293|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528394.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 14|תיקון לחוק שירותי תשלום|https://fs.knesset.gov.il/22/law/22_lsr_567851.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 833|תיקון מס׳ 13 לחוק הדואר|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_622725.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 373|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 84|תיקון מס׳ 33|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3514336.pdf}}, {{ח:תיבה|172|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}, {{ח:תיבה|787|תיקון מס׳ 272 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4303082.pdf}}.

''שינוי התוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 214|שינוי התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6141.pdf}}, {{ח:תיבה|598|שינוי התוספת הראשונה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6161.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 634|שינוי התוספת הראשונה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6857.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1162|שינוי התוספת הראשונה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7015.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1424|שינוי התוספת הרביעית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7142.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 645|שינוי התוספת הרביעית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7214.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 28|שינוי התוספת הראשונה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7721.pdf}}. ''דחיית תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 2068|צו הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (דחיית יום התחילה המאוחר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8011.pdf}}. ''הארכת הוראת שעה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 1145|הארכת תוקף הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6796.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ב, 1522|צו לצמצום השימוש במזומן (הארכת הוראת השעה לעניין שימוש במזומן בעסקאות עם תושבי האזור או תושבי המועצה הפלסטינית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9872.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: עבירות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הטלת חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: חובות המוטלות על גופים פיננסיים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: חובות המוטלות על סוחרים באבנים יקרות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: חובות המוטלות על נותן שירות עסקי}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: חובת דיווח על כספים בעת הכניסה לישראל והיציאה ממנה}}

{{ח:פנימי|פרק ד1|פרק ד׳1: נותני שירותי מטבע {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ד1א|פרק ד׳1א{{ח:הערה|׳}}: דיווח על תשלום במזומן לתושב האזור או תושב המועצה הפלסטינית – הוראת שעה {{ח:הערה|(פקע)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ד2|פרק ד׳2: הממונה, מפקחים וסמכויותיהם}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: עיצום כספי}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הוראות חילוט}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: פטור מאחריות וסמכויות עזר}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: מאגר המידע, הרשות המוסמכת, העברת מידע ושמירתו}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: תיקוני חקיקה}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה: {{מוקטן|פירוט עבירות}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 1א|תוספת ראשונה א׳: {{מוקטן|סוגי אבני חן}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה: {{מוקטן|סוגי רכוש}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית: {{מוקטן|גופים נוספים שחלים עליהם חובות לפי פרק ג׳}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3א|תוספת שלישית א׳: {{מוקטן|גופים שחברות בהם מאפשרת הקלה בזיהוי הלקוח במסגרת ביצוע עסקה באבנים יקרות}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|התוספת הרביעית: {{מוקטן|סכומי כספים החייבים בדיווח}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ב, תשס״ה, תש״ע, תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ד־2, תשע״ו־2, תשע״ו־3, תשע״ו־4, תשע״ו־5, תשע״ז, תשע״ז־2, תשע״ז־6, תשע״ז־7, תשע״ח־2, ק״ת תשע״ח, תשע״ט־4, תשפ״ב, תשפ״ג, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אבן חן“ – אבן המנויה {{ח:פנימי|תוספת 1א|בתוספת ראשונה א׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אבנים יקרות“ – אבן חן או יהלום, בין אם הם משובצים בתכשיטים או בחפצים אחרים ובין אם לאו, אלא אם כן הם משובצים או מיועדים להיות משובצים בכלי עבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“, בתאגיד – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הזכות למנות מורשי חתימה בשם התאגיד, אשר ביכולתם לכוון, באמצעות זכות החתימה, את פעילות התאגיד, למעט זכות מינוי המוענקת לדירקטוריון או לאסיפה הכללית של חברה או לגופים מקבילים של תאגיד אחר;
{{ח:תתת|(2)}} זכות ההצבעה באסיפה כללית של חברה או בגוף מקביל של תאגיד אחר;
{{ח:תתת|(3)}} הזכות למנות דירקטורים של חברה או נושאי משרה מקבילים של תאגיד אחר, או את המנהל הכללי של התאגיד;
{{ח:תתת|(4)}} הזכות להשתתף ברווחי התאגיד;
{{ח:תתת|(5)}} הזכות לחלק ביתרת נכסי התאגיד לאחר סילוק חובותיו, בעת פירוקו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בורסה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק הדואר“ – החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה את השירותים הכספיים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הדואר|באותו חוק}} מטעם החברה הבת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יא|בסעיף 88יא לחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק הדואר“ – {{ח:הערה|(החל מהיום הקובע לתחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|חוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}}, ביום 31.12.2026):}} החברה הבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל אישור למתן שירות ייזום בסיסי“ – בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי|בחוק שירות מידע פיננסי, התשפ״ב–2021}}, שקיבל אישור מאת רשות ניירות ערך לעסוק במתן שירות ייזום בסיסי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון ייזום בסיסי“ – מי שבידו רישיון ייזום בסיסי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל שליטה“ –
{{ח:תתת|(1)}} יחיד בעל היכולת לכוון את פעילותו של תאגיד, בין לבד ובין יחד עם אחרים או באמצעותם, בין במישרין ובין בעקיפין, לרבות יכולת הנובעת מתקנון התאגיד, מכוח חוזה בכתב, בעל פה או באופן אחר, או יכולת הנובעת מכל מקור אחר, ולמעט יכולת הנובעת רק ממילוי של תפקיד של נושא משרה בתאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} בלי לגרוע מכלליות האמור בפסקה (1), יראו יחיד כבעל שליטה בתאגיד אם הוא מחזיק 25% או יותר מסוג כלשהו של אמצעי שליטה, ואין אדם אחר המחזיק אמצעי שליטה מאותו הסוג בשיעור העולה על שיעור החזקותיו; לעניין זה, ”החזקה“ – לרבות החזקה יחד עם אחרים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}};
{{ח:תתת|(3)}} בלי לגרוע מכלליות האמור בפסקאות (1) ו־(2), בתאגיד שבו אין יחיד כאמור בהן, יראו כבעל שליטה את יושב ראש הדירקטוריון בחברה ונושא משרה מקביל וכן את המנהל הכללי, ואם אין כאלה – את נושא המשרה שיש לו שליטה אפקטיבית בתאגיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר בורסה“ – מי שחבר בבורסה לפי הכללים שנקבעו בתקנון הבורסה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 46|סעיף 46 לחוק ניירות ערך}}, למעט תאגיד בנקאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה בעלת רישיון זירה“ – חברה בעלת רישיון זירה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44יג|סעיף 44יג לחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת תשלומים“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק איסור מימון טרור“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבנקאות (רישוי)“ – {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום“ – {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ״ג–2023}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המאבק בטרור“ – {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|חוק המאבק בטרור, התשע״ו–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מוסדות לגמילות חסדים“ – {{ח:חיצוני|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים, התשע״ט–2019}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מס ערך מוסף“ – {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ניירות ערך“ – {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירותים פיננסיים מוסדרים“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלפן כספים“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יהלום“ – גביש שקוף, צבעוני או אטום של פחמן במבנה מונוקריסטליני או פוליקריסטליני, שהוא בעל קשיות העולה על קשיות כל פחמן אחר, לרבות גביש שיוצר בידי אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כספים“ – מזומנים, המחאות בנקאיות, המחאות נוסעים, ניירות ערך למוכ״ז, שטרות סחירים, וכן כרטיס תשלום ואמצעי תשלום אחר שהמנפיק מתיר לכל אדם לעשות בהם שימוש; לעניין הגדרה זו, ”כרטיס תשלום“ – לוחית או חפץ אחר המיועדים לרכישת נכסים או שירותים או למשיכת מזומנים, שניתן לצבור בהם ערך כספי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל תיקים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל מערכת לתיווך באשראי“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן שירותי אשראי או שירותי פיקדון ואשראי“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן שירותי מטבע“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן שירותים פיננסיים“ – נותן שירותים פיננסיים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|בחוק שירותים פיננסיים מוסדרים}} וכן מי שעיסוקו במתן שירות פיננסי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|בחוק האמור}} ואינו בעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|אותו חוק}}, ולמעט תאגיד בנקאי וכל גוף אחר המנוי {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד לגמילות חסדים“ – מוסד לגמילות חסדים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים|בחוק מוסדות לגמילות חסדים}}, וכן מי שעיסוקו בשירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים|בחוק האמור}} ואינו בעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים|אותו חוק}}, ולמעט תאגיד בנקאי וכל גוף אחר המנוי {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוחר באבנים יקרות“ – כל מי שעיסוקו בביצוע עסקאות באבנים יקרות, גם אם אין זה עיסוקו היחיד, ובלבד שביצע, במהלך שנה קלנדרית החלה בתקופה שתחילתה במועד שייקבע בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 8א|סעיף 8א}}, עסקה באבנים יקרות, אחת או יותר, בתמורה למזומנים בסכום כולל השווה ל־50,000 שקלים חדשים לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה באבנים יקרות“ – הקניה או קבלה של בעלות באבן יקרה, אחת או יותר, ובלבד שמסירת האבן היקרה או מסירת התמורה במזומנים היתה בישראל, לרבות הקניה של בעלות כאמור עקב מימוש שעבוד של אבן יקרה שנעשה בידי מי שאינו תאגיד בנקאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעולה ברכוש“ – הקניה או קבלה של בעלות או של זכות אחרת ברכוש, בין בתמורה ובין שלא בתמורה, וכן פעולה ברכוש שהיא מסירה, קבלה, החזקה, המרה, פעולה בנקאית, השקעה, פעולה בניירות ערך או החזקה בהם, תיווך, מתן או קבלת אשראי, ייבוא, ייצוא ויצירת נאמנות, וכן ערבוב של רכוש אסור עם רכוש אחר, גם אם הוא אינו רכוש אסור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת הסמים המסוכנים“ – {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|פקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל״ג–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת מעצר וחיפוש“ – {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקיד מכס“ – מי שהמנהל, כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}, הסמיכו לענין חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרטי זיהוי“ – לרבות הליך של הכרת הלקוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכוש“ – מקרקעין, מיטלטלין, כספים וזכויות, לרבות רכוש שהוא תמורתו של רכוש כאמור, וכל רכוש שצמח או שבא מרווחי רכוש כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי מטבע“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, וכן תאגיד עזר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|באותו חוק}} שהואגד בישראל, ובעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36ט|בסעיף 36ט לאותו חוק}} וכן תאגיד בשליטתו שהתאגד בישראל; לעניין זה, ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק האמור}} וכל מונח בהגדרה האמורה יפורש לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|אותו חוק}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: עבירות}}

{{ח:סעיף|2|עבירת מקור}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}}, ”עבירה“ – עבירה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לענין {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} יראו כעבירה גם עבירה כאמור בסעיף קטן (א) שנעברה במדינה אחרת ובלבד שהיא מהווה עבירה גם לפי דיני אותה מדינה.
{{ח:תת|(ג)}} התנאי האמור בסעיף קטן (ב) סיפה, לא יחול לענין העבירות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 18|בפסקה (18) לתוספת הראשונה}}, ולענין העבירות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 19|בפסקאות (19)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 20|ו־(20) לאותה תוספת}} הקשורות לעבירה {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 18|שבפסקה (18)}}.

{{ח:סעיף|3|איסור הלבנת הון|תיקון: תשע״ב, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} העושה פעולה ברכוש, שהוא רכוש כאמור בפסקאות (1) עד (4) (בחוק זה – רכוש אסור), במטרה להסתיר או להסוות את מקורו, את זהות בעלי הזכויות בו, את מיקומו, את תנועותיו או עשיית פעולה בו, דינו – מאסר עשר שנים או קנס פי עשרים מהקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}} –
{{ח:תתת|(1)}} רכוש שמקורו, במישרין או בעקיפין, בעבירה;
{{ח:תתת|(2)}} רכוש ששימש לביצוע עבירה;
{{ח:תתת|(3)}} רכוש שאיפשר ביצוע עבירה;
{{ח:תתת|(4)}} רכוש שנעברה בו עבירה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} העושה פעולה ברכוש או המוסר מידע כוזב, במטרה שלא יהיה דיווח לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:פנימי|סעיף 8א|או 8א}} או כדי שלא לדווח לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, או כדי לגרום לדיווח בלתי נכון, לפי הסעיפים האמורים, דינו – מאסר חמש שנים או קנס פי שמונה מהקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}; לענין סעיף זה, ”מסירת מידע כוזב“ – לרבות אי מסירת עדכון של פרט החייב בדיווח.
{{ח:תתת|(2)}} המוסר מידע כוזב כאמור בפסקה (1), לגבי רכוש אסור, דינו – העונש הקבוע בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|4|איסור עשיית פעולה ברכוש אסור|תיקון: תשע״ח־2}}
{{ח:ת}} העושה פעולה ברכוש, בידיעה שהוא רכוש אסור, והוא בשווי שנקבע {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}, דינו – מאסר שבע שנים או קנס פי עשרה מהקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}; לענין סעיף זה, ”ידיעה“ – למעט עצימת עיניים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 20|בסעיף 20(ג)(1) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|5|הוכחת ידיעה}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}} די אם יוכח שעושה הפעולה ידע כי הרכוש הוא רכוש אסור, גם אם לא ידע לאיזו עבירה מסוימת קשור הרכוש.

{{ח:סעיף|6|סייג לאחריות פלילית|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא יישא אדם באחריות פלילית לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}} אם עשה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} דיווח למשטרה בדרך ובמועד שייקבעו, לפני עשיית הפעולה ברכוש, על הכוונה לעשות בו פעולה, ופעל לפי הנחיותיה לגבי אותה פעולה, או דיווח למשטרה כאמור, אחרי עשיית הפעולה ברכוש, סמוך ככל האפשר בנסיבות הענין, לאחר עשייתה;
{{ח:תתת|(2)}} דיווח לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:פנימי|סעיף 8א|או 8א}} – אם הוראות הסעיפים חלות עליו.
{{ח:תת|(ב)}} השר לביטחון הפנים, בהתייעצות עם שר המשפטים, יקבע את המועד ואת דרכי הדיווח לפי סעיף קטן (א)(1).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (דיווח למשטרה)|תקנות איסור הלבנת הון (דיווח למשטרה), התשס״א–2000}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הטלת חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: חובות המוטלות על גופים פיננסיים|תיקון: תשע״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}

{{ח:סעיף|7|גופים פיננסיים|תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ו־3, תשע״ו־4, תשע״ז־3, תשע״ח־2, ק״ת תשע״ח, תשע״ט־4}}
{{ח:תת|(א)}} לשם אכיפתו של חוק זה יורה נגיד בנק ישראל בצו, לאחר התייעצות עם שר המשפטים והשר לביטחון הפנים, לגבי סוג ענינים ופעולות ברכוש שיפורטו בצו, כי תאגיד בנקאי –
{{ח:תתת|(1)}} לא יעשה פעולה ברכוש במסגרת השירות הניתן על ידו אלא אם כן יהיו בידיו פרטי הזיהוי, כמפורט בצו, של מקבל השירות מאת התאגיד הבנקאי; הנגיד יקבע בצו מיהו מקבל השירות לענין זה; קביעה זו יכול שתכלול נהנה מהפעולה ויוצר נאמנות או הקדש (בסעיף זה – מקבל השירות); היה מקבל השירות תאגיד או שהפעולה נעשתה לבקשת תאגיד או באמצעות חשבונו של תאגיד, יכול שהקביעה תכלול בעל שליטה בתאגיד; לענין פסקה זו – ”נהנה“ – אדם שעבורו או לטובתו מוחזק הרכוש או נעשית פעולה ברכוש, או שביכולתו לכוון פעולה ברכוש, והכל במישרין או בעקיפין, ולעניין תאגיד – גם בעל שליטה בתאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} ידווח באופן שייקבע בצו על הפעולות ברכוש של מקבל השירות שיפורטו בצו לרבות פעולות כאמור שלא הושלם ביצוען;
{{ח:תתת|(3)}} ינהל רישומים וישמור עליהם באופן ולתקופה שייקבעו בצו, בענינים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטי הזיהוי כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתתת|(ב)}} הפעולות שנקבעה לגביהן חובת דיווח כאמור בפסקה (2);
{{ח:תתתת|(ג)}} כל ענין אחר, שייקבע בצו, הדרוש לשם אכיפתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} לשם אכיפתו של חוק זה יקבע שר בצו, לגוף מהגופים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} הנמצא באחריותו, לאחר התייעצות עם שר המשפטים והשר לביטחון הפנים, חובות זיהוי, דיווח, רישום ושמירה, כאמור בסעיף קטן (א), שיחולו עליו בשינויים המחויבים, לפי העניין; ורשאי השר לקבוע חובות שונות כאמור לנותני שירותים פיננסיים שונים הנכללים באותו הגוף; כן יקבע שר כאמור את דרכי מילוין של החובות שנקבעו בצו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של תאגידים בנקאיים למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של תאגידים בנקאיים למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מנהל תיקים למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מנהל תיקים למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״א–2010}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של חבר בורסה למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של חבר בורסה למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״א–2010}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח ניהול רישומים של בנק הדואר למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח ניהול רישומים של בנק הדואר למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״א–2011}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירותי מטבע למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירותי מטבע למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״ד–2014}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של זירת סוחר לחשבונו העצמי למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של זירת סוחר לחשבונו העצמי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״ו–2015}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מבטחים, סוכני ביטוח וחברות מנהלות, למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מבטחים, סוכני ביטוח וחברות מנהלות, למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״ז–2017}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירות בנכס פיננסי ונותני שירותי אשראי למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירות בנכס פיננסי ונותני שירותי אשראי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״ח–2018}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מפעיל מערכת לתיווך באשראי למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מפעיל מערכת לתיווך באשראי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״ט–2019}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של חברת תשלומים למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של חברת תשלומים למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשפ״ה–2024}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות כל דין, ניתן לקבוע בצו, סוגי דיווח שגילוי של כל דבר הנוגע אליהם, לרבות בירור פנימי לקראת הכנת דיווח, תוכן הדיווח או דבר קבלתה של בקשה הנוגעת לדיווח, וכן מתן זכות עיון במסמכים המעידים עליהם, אסורים או מוגבלים; המגלה דבר או המאפשר עיון בדיווח בניגוד לצו שניתן לפי סעיף קטן זה, דינו – מאסר שנה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של תאגידים בנקאיים למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של תאגידים בנקאיים למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מנהל תיקים למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מנהל תיקים למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״א–2010}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של חבר בורסה למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של חבר בורסה למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״א–2010}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח ניהול רישומים של בנק הדואר למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח ניהול רישומים של בנק הדואר למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״א–2011}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של זירת סוחר לחשבונו העצמי למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של זירת סוחר לחשבונו העצמי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״ו–2015}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירות בנכס פיננסי ונותני שירותי אשראי למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירות בנכס פיננסי ונותני שירותי אשראי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״ח–2018}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מפעיל מערכת לתיווך באשראי למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של מפעיל מערכת לתיווך באשראי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״ט–2019}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של חברת תשלומים למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של חברת תשלומים למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשפ״ה–2024}}.}}
{{ח:תת|(ג1)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), נקבעו בצו כאמור באותם סעיפים קטנים הוראות לעניין מוסד לגמילות חסדים, יחול ההסדר שנקבע כאמור החל בתום שנתיים לפחות מיום פרסומו של צו (בסעיף קטן זה – יום התחילה), ותיקבע תקופה נוספת שלא תפחת משלוש שנים וחצי לאחר יום התחילה שיחולו בה הוראות מעבר לעניין לקוחות קיימים של מוסדות לגמילות חסדים.
{{ח:תת|(ד)}} דיווח לפי סעיף זה יועבר למאגר המידע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}}.
{{ח:תת|(ה)}} הדרכים והמועדים להעברת דיווח למאגר המידע ייקבעו על ידי שר המשפטים, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים, וכן בהתייעצות עם –
{{ח:תתת|(1)}} נגיד בנק ישראל – לענין תאגיד בנקאי;
{{ח:תתת|(2)}} השר שבאחריותו נמצא אותו גוף – לענין גוף מהגופים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (דרכים ומועדים להעברת דיווח של תאגידים בנקאיים והגופים המפורטים בתוספת השלישית לחוק, למאגר המידע)|תקנות איסור הלבנת הון (דרכים ומועדים להעברת דיווח של תאגידים בנקאיים והגופים המפורטים בתוספת השלישית לחוק, למאגר המידע), התשס״ב–2002}}.}}

{{ח:סעיף|7א|הדרכת עובדים ופיקוח על מילוי חובות|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} מי שחלות עליו חובות לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} ידריך את עובדיו בדבר דרכי מילוין, בהתאם לצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|אותו סעיף}}, וכן יפקח על מילוי החובות.

{{ח:סעיף|8|אחראי על חובות תאגיד|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד שחלות עליו חובות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:פנימי|סעיף 7א|ו־7א}} ימנה אחראי למילוי החובות; נגיד בנק ישראל או השר שבאחריותו נמצא אותו תאגיד, לפי העניין, רשאים לקבוע בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|אותו סעיף}} תנאי כשירות למינוי אחראי כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} אחראי למילוי החובות יפעל לקיום החובות המוטלות על התאגיד לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:פנימי|סעיף 7א|ו־7א}}.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: חובות המוטלות על סוחרים באבנים יקרות|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|8א|הטלת חובות על סוחרים באבנים יקרות|תיקון: תשע״ב, תשע״ו־3, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} לשם אכיפתו של חוק זה יורה שר התעשייה המסחר והתעסוקה ({{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|בסימן זה}} – השר) בצו, לאחר התייעצות עם שר המשפטים והשר לביטחון הפנים, לגבי סוגים של עסקאות באבנים יקרות שיפורטו בצו אשר נעשו בתמורה למזומנים בסכום העולה על הסכום שייקבע בצו, כי סוחר באבנים יקרות –
{{ח:תתת|(1)}} לא יעשה עסקה כאמור, אלא אם כן יהיו בידיו פרטי הזיהוי, כמפורט בצו, של הלקוח וכן של מי שהעביר את התמורה בעד העסקה; השר יקבע בצו מיהו לקוח לעניין זה; קביעה כאמור יכול שתכלול בעל שליטה;
{{ח:תתת|(2)}} ידווח, באופן שייקבע בצו, על ביצוע העסקה;
{{ח:תתת|(3)}} ינהל רישומים וישמור עליהם, באופן ולתקופה שייקבעו בצו, בעניינים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטי הזיהוי כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתתת|(ב)}} פרטי הדיווח כאמור בפסקה (2);
{{ח:תתתת|(ג)}} כל עניין אחר, שייקבע בצו, הדרוש לשם אכיפתו של חוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של סוחר באבנים יקרות למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של סוחר באבנים יקרות למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״ד–2014}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א)(1), בעסקאות בסיכון נמוך רשאי סוחר באבנים יקרות לעשות עסקה לפני שיש בידיו את פרטי הזיהוי כאמור באותו סעיף קטן; השר יקבע בצו את הנסיבות שבהן יחולו הוראות סעיף קטן זה ואת המועדים לקבלת פרטי הזיהוי.
{{ח:תת|(ג)}} על אף ההוראות לפי סעיף קטן (א)(1), סוחר באבנים יקרות החבר בגוף המנוי {{ח:פנימי|תוספת 3א|בתוספת שלישית א׳}} רשאי להתקשר בעסקה באבנים יקרות אף אם לא זיהה את האדם שעמו הוא עומד להתקשר בעסקה באבנים יקרות באמצעות אמצעי זיהוי שנקבע בצו לפי אותו סעיף קטן, ובלבד שזיהה אותו באמצעות מסמך או תג מזהה שהנפיק גוף המנוי {{ח:פנימי|תוספת 3א|בתוספת שלישית א׳}} שהסוחר חבר בו, או גוף אחר מטעמו ובשליטתו של גוף כאמור, לשם כניסה למקום שבו הגוף מנהל את פעילותו, ושהתקיימו לגבי הגוף כאמור תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכניסה למקום שבו הוא מנהל את פעילותו מותנית בזיהויו של הנכנס בידי אותו גוף או בידי גוף אחר מטעמו ובשליטתו;
{{ח:תתת|(2)|(א)}} הוא שומר את נתוני הזיהוי של הנכנסים למקום כאמור בפסקה (1) חמש שנים לפחות;
{{ח:תתתת|(ב)}} הרשות המוסמכת רשאית לדרוש מגוף כאמור את נתוני הזיהוי של הנכנסים למקום שבו הוא מנהל את פעילותו, הנוגעים לדיווח שמועבר לרשות המוסמכת, והוא ימסרם לרשות המוסמכת בהתאם לדרישתה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף הוראות כל דין, ניתן לקבוע בצו לפי סעיף קטן (א), סוגי דיווח שגילוי של כל דבר הנוגע אליהם, לרבות בירור פנימי לקראת הכנת דיווח, תוכן הדיווח או דבר קבלתה של בקשה הנוגעת לדיווח, וכן מתן זכות עיון במסמכים המעידים עליהם, אסורים או מוגבלים; המגלה דבר או המאפשר עיון בדיווח בניגוד להוראות כאמור, דינו – מאסר שנה.
{{ח:תת|(ה)}} דיווח לפי סעיף זה יועבר למאגר המידע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}}, בדרך ובמועד שיקבע שר המשפטים, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים ועם השר, באופן שיקבע.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (דרכים ומועדים להעברת דיווח של סוחרים באבנים יקרות למאגר המידע)|תקנות איסור הלבנת הון (דרכים ומועדים להעברת דיווח של סוחרים באבנים יקרות למאגר המידע), התשע״ח–2018}}.}}
{{ח:תת|(ו)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיפים 7א}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין סוחר באבנים יקרות; ואולם לעניין תאגיד שהוא סוחר באבנים יקרות, הסמכות לקבוע תנאי כשירות למינויו של אחראי למילוי חובות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}} תהיה נתונה לשר.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: חובות המוטלות על נותן שירות עסקי|תיקון: תשע״ד־2}}

{{ח:סעיף|8ב|הטלת חובות על נותן שירות עסקי|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”לקוח“ – מי שמבקש שירות עסקי מנותן השירות העסקי, ואינו מעסיקו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נותן שירות עסקי“ – עורך דין או רואה חשבון, שמבצע או מתבקש לבצע, בעבור לקוח, שירות עסקי במסגרת שירות מקצועי מטעמו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פעולות בפיקוח בית משפט“ – פעולות המבוצעות על פי הוראות כל דין תחת פיקוח בית משפט, לרבות פעולות במסגרת כינוס נכסים, פירוק חברות, צו הקפאת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 350|סעיף 350(ב) לחוק החברות}}, אפוטרופסות או ניהול עיזבון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שירות עסקי“ – כל אחת מהפעולות המפורטות להלן:
{{ח:תתתת|(1)}} קנייה, מכירה או חכירה לדורות של נכסי דלא ניידי;
{{ח:תתתת|(2)}} קנייה או מכירה של עסק;
{{ח:תתתת|(3)}} ניהול נכסי הלקוח, ובכלל זה ניהול כספים, ניירות ערך ונכסי דלא ניידי, וכן ניהול חשבונות של לקוח בתאגיד בנקאי או באחד מהגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 1|בפרטים 1 עד 4}} {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 6|ו־6 לתוספת השלישית}};
{{ח:תתתת|(4)}} קבלה, החזקה או העברה של כספים לצורך הקמה או ניהול של תאגיד;
{{ח:תתתת|(5)}} הקמה או ניהול של תאגיד, עסק או נאמנות לאחר.
{{ח:תת|(ב)}} לשם אכיפתו של חוק זה יורה שר המשפטים, בצו, לאחר התייעצות עם השר לביטחון הפנים, כי נותן שירות עסקי –
{{ח:תתת|(1)}} לא ייתן שירות עסקי אלא אם כן יהיו בידיו פרטי הזיהוי, כמפורט בצו, של הלקוח ושל מי שבעבורו או שלטובתו ניתן השירות העסקי, במישרין או בעקיפין; היה הלקוח תאגיד או שהשירות העסקי ניתן לבקשת תאגיד, יכול שהקביעה כאמור תכלול את מי שיש לו שליטה בתאגיד; לעניין זה, ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)(1)(ב)}};
{{ח:תתת|(2)}} ינהל רישומים וישמור עליהם באופן ולתקופה שייקבעו בצו, בעניינים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטי הזיהוי כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתתת|(ב)}} כל עניין אחר, שייקבע בצו, הדרוש לשם אכיפתו של חוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, ניהול רישומים של נותן שירות עסקי למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, ניהול רישומים של נותן שירות עסקי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״ה–2014}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי לקבוע את המועדים לביצוע החובות שנקבעו בצו כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} הוראות לפי סעיף קטן (ב) לא יחולו על פעולות המבוצעות במסגרת שירות הניתן למדינה או למשרד ממשלתי או על פעולות בפיקוח בית משפט.
{{ח:תת|(ה)}} נותן שירות עסקי ידריך את עובדיו בדבר דרכי מילוין של חובות לפי סעיף זה, בהתאם לצו לפי סעיף זה, וכן יפקח על מילוי החובות.
{{ח:תת|(ו)}} אין בהוראות חוק זה או בהוראות צו שהוצא מכוחו כדי לפגוע בחיסיון לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 48|סעיף 48 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: חובת דיווח על כספים בעת הכניסה לישראל והיציאה ממנה}}

{{ח:סעיף|9|חובת דיווח על כספים בעת הכניסה לישראל או היציאה ממנה|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} אדם הנכנס למדינת ישראל או היוצא ממנה חייב לדווח על כספים שעמו בעת הכניסה לישראל או היציאה ממנה, אם שווי הכספים הוא בשיעור הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}}.
{{ח:תת|(ג)}} חובת הדיווח על הכנסת כספים לישראל ועל הוצאת כספים מחוץ לישראל בשיעור האמור בסעיף קטן (ב), תחול גם על אדם המכניס כספים לישראל או המוציא כספים ממנה, בדואר או בדרך אחרת.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} חובת הדיווח לפי סעיף זה לא תחול על אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בנק ישראל;
{{ח:תתתת|(ב)}} תאגיד בנקאי;
{{ח:תתתת|(ג)}} אדם המכניס כספים לישראל או המוציא כספים ממנה באמצעות תאגיד בנקאי או באמצעות מי ששר האוצר, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים, קבע בצו.
{{ח:תתת|(2)}} אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לפטור מחובות דיווח לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים, יקבע את דרכי הדיווח לפי סעיף זה, ורשאי הוא, בהתייעצות עם השר הנוגע בדבר, לקבוע תחליף דיווח לענין הכנסת כספים לישראל.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (דרכי דיווח על כספים בעת הכניסה לישראל או היציאה ממנה)|תקנות איסור הלבנת הון (דרכי דיווח על כספים בעת הכניסה לישראל או היציאה ממנה), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:תת|(ו)}} דיווח לפי סעיף זה יועבר למאגר המידע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}} בדרכים ובמועדים שיקבע שר המשפטים, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים ושר האוצר.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (דרכים ומועדים להעברת דיווח לפי פרק ד' לחוק, למאגר המידע)|תקנות איסור הלבנת הון (דרכים ומועדים להעברת דיווח לפי פרק ד׳ לחוק, למאגר המידע), התשס״ב–2002}}.}}
{{ח:תת|(ז)}} דרישת הדיווח לפי סעיף זה והפעלת סמכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)}} יהיו, ככל שניתן, בשפה המובנת לאדם החייב בדיווח לפי סעיף זה או האדם שכלפיו מופעלת הסמכות.

{{ח:סעיף|10|הפרת חובת דיווח}}
{{ח:ת}} המפר חובת דיווח שהוטלה עליו לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, דינו – מאסר שישה חודשים או קנס בשיעור האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}, או פי עשרה מהסכום שלא דיווח עליו, הכל לפי הסכום הגבוה יותר.

{{ח:סעיף|11|סמכות תפיסת הכספים והשימוש בכספים|תיקון: תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} הופרה חובת דיווח שהוטלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, רשאי שוטר או פקיד מכס לתפוס בלא צו של שופט את הכספים העולים על הסכום הפטור מדיווח; כספים שנתפסו יישארו בשמירת המשטרה או המכס לפי הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} לא הוטל עיצום כספי או לא הוגש כתב אישום, בתוך 10 ימים מיום תפיסת הכספים, יוחזרו הכספים לאדם שממנו נתפסו; ואולם רשאי בית המשפט, על פי בקשת שוטר או פקיד מכס, להורות על המשך תפיסת הכספים לתקופה שלא תעלה על 10 ימים נוספים כדי לאפשר הטלת העיצום הכספי או הגשת כתב אישום, לפי הענין.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט, הדן בבקשה כאמור בסעיף קטן (ב), יחליט בבקשה לאחר ששמע את טענותיו של האדם שממנו נתפסו הכספים, ושל מי שטוען לזכות בכספים אם הוא ידוע.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט רשאי, בכל עת, לצוות על החזרת הכספים או חלק מהם, בתנאים שיקבע, לאחר קבלת ערובה או בלא ערובה.
{{ח:תת|(ה)}} הוגש כתב אישום נגד מפר הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, יחולו על הכספים שנתפסו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#פרק 4|הפרק הרביעי לפקודת מעצר וחיפוש}} החלות לעניין חפץ שנתפס, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ו)}} הרשיע בית המשפט את המפר והטיל עליו קנס, או שהוטל עליו עיצום כספי, ולא שולם הקנס או העיצום הכספי במועד שנקבע לכך, ניתן לגבות את הקנס או את העיצום הכספי מתוך הכספים שנתפסו או מתוך הערובה שניתנה לפי סעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ז)}} כספים שנתפסו לפי סעיף זה ולא הוחזרו, יועברו לקרן שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים#סעיף 36ח|סעיף 36ח לפקודת הסמים המסוכנים}}.

{{ח:קטע2|פרק ד1|פרק ד׳1: נותני שירותי מטבע {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}

{{ח:סעיף|11א||תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ו־3, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11ב||תיקון: תשס״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11ג||תיקון: תשס״ב, תשע״א, תשע״ב, תשע״ו־4, תשע״ו־5, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11ד||תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11ה||תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11ו||תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11ז||תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11ח||תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11ט||תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11י||תיקון: תשס״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11יא||תיקון: תשס״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11יב||תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ד1א|פרק ד׳1א{{ח:הערה|׳}}: דיווח על תשלום במזומן לתושב האזור או תושב המועצה הפלסטינית – הוראת שעה {{ח:הערה|(פקע)}}|תיקון: תשע״ח־4, ק״ת תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|11יב1||תיקון: תשע״ח־4, ק״ת תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:קטע2|פרק ד2|פרק ד׳2: הממונה, מפקחים וסמכויותיהם|תיקון: תשס״ב, תשע״ח־2}}

{{ח:סעיף|11יג|הממונה|תיקון: תשס״ב, תש״ע, תשע״ב, תשע״ד־2, תשע״ו־4, תשע״ו־5, תשע״ו־6, תשע״ז־2, תשע״ז־7, תשע״ח־2, ק״ת תשע״ח, תשע״ט־4, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ד2|בפרק זה}}, ”הממונה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לענין תאגיד בנקאי – המפקח על הבנקים;
{{ח:תתת|(2)}} לענין חבר בורסה, חברה בעלת רישיון זירה, חברת תשלומים, בעל רישיון ייזום בסיסי ובעל אישור למתן שירות ייזום בסיסי ומנהל תיקים – יושב ראש רשות ניירות ערך;
{{ח:תתת|(3)}} לענין מבטח וסוכן ביטוח – הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}} (להלן – הממונה על שוק ההון);
{{ח:תתת|(4)}} לענין קופת גמל וחברה המנהלת קופה כאמור – הממונה על שוק ההון;
{{ח:תתת|(5)}} לענין בנק הדואר – שר התקשורת או עובד ציבור שהוא הסמיך לכך;
{{ח:תתת|(6)}} לעניין נותן שירותים פיננסיים – המפקח על נותני שירותים פיננסיים שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|חוק שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:תתת|(6א)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תתת|(6ב)}} לעניין מוסד לגמילות חסדים – המפקח על מוסדות לגמילות חסדים שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים|חוק מוסדות לגמילות חסדים}};
{{ח:תתת|(7)}} לענין גוף שהוסף {{ח:פנימי|תוספת 3|לתוספת השלישית}} לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(ב)}} – השר שבאחריותו נמצא אותו גוף או עובד ציבור שהוא יסמיך לכך;
{{ח:תתת|(8)}} לעניין סוחר באבנים יקרות – המפקח על היהלומים שמינה שר התעשייה המסחר והתעסוקה;
{{ח:תתת|(9)}} לעניין נותן שירות עסקי – עובד משרד המשפטים שמינה שר המשפטים.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על הסמכת ממונה לפי פסקאות (5) (7) ו־(9) לסעיף קטן (א) תפורסם ברשומות על ידי השר שבאחריותו נמצא הגוף המדווח לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} (להלן – הגוף שבפיקוח).
{{ח:תת|(ג)}} לצורך מילוי תפקידיו לפי חוק זה –
{{ח:תתת|(1)}} רשאי הממונה לתת הוראות הנוגעות לדרכי היישום וההפעלה של החובות החלות לפי חוק זה על הגורמים או הגופים שעליהם הוא ממונה, של נושאי משרה בהם ושל כל מי שמועסק על ידם; הוראות כאמור יכול שיינתנו לכלל הגורמים או הגופים כאמור או לסוג מסוים מהם;
{{ח:תתת|(2)}} תהיה נתונה לממונה הסמכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11יד|סעיף 11יד(ב)(1)}}.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הוראות הממונה לפי סעיף קטן (ג)(1) שהן הוראות בנות פועל תחיקתי אין חובה לפרסמן ברשומות, ואולם הממונה יפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות הממונה כאמור בפסקה (1) וכל שינוי בהן יועמדו לעיון הציבור במשרדי הממונה ויפורסמו באתר האינטרנט של הממונה, ורשאי השר שבאחריותו נמצא הממונה לקבוע דרכים נוספות לפרסומן.

{{ח:סעיף|11יג1|העברת מידע|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה על נותני שירות עסקי רשאי לקבל מהגורמים המנויים בפסקאות שלהלן, לגבי בעלי המקצוע המנויים לצדם, מידע בדבר זהות בעלי המקצוע, כתובותיהם, פרטי התקשרות אחרים עמם, השעיה או ביטול של רישיונותיהם, וכל מידע נוסף שקבע שר המשפטים, בצו:
{{ח:תתת|(1)}} לשכת עורכי הדין – לגבי עורכי דין;
{{ח:תתת|(2)}} מועצת רואי החשבון – לגבי רואי חשבון.
{{ח:תת|(ב)}} לשם מילוי תפקידה רשאית לשכת עורכי הדין או מועצת רואי החשבון, לפי העניין, לקבל מהממונה על נותני שירות עסקי, מידע בדבר החלטות של ועדה להטלת עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}, בכל הנוגע לנותן שירות עסקי שהוא עורך דין או רואה חשבון, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 31א|בסעיף 31א}}, נקבע כלל משמעתי האוסר על נותן שירות עסקי לבצע פעולה שהוא מעריך שיש בה משום הפרה של הוראות חוק זה, והתעורר אצל הממונה על נותני שירות עסקי חשש כי נותן שירות עסקי הפר את הכלל האמור, רשאי הוא לפנות לגורם המוסמך בבקשה לפתוח בהליך משמעתי נגד נותן השירות העסקי, ובלבד שבפנייה ייכללו רק פרטי המידע שעוררו את חששו של הממונה; לעניין זה, ”גורם מוסמך“ – מי שמוסמך לפתוח בהליך משמעתי נגד עורך דין או רואה חשבון, לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|חוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}, או {{ח:חיצוני|חוק רואי חשבון|חוק רואי חשבון, התשט״ו–1955}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|11יד|מינוי מפקחים וסמכויות פיקוח|תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ד־2, תשע״ו־4}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} לשם פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה ימנה הממונה מפקחים אשר יפעילו את סמכויותיהם לגבי הגוף שבפיקוח לפי חוק זה.
{{ח:תתת|(2)}} מי שאינו עובד ציבור לא יתמנה כמפקח אלא אם כן משטרת ישראל לא התנגדה למינוי מטעמים של שלום הציבור.
{{ח:תתת|(3)}} לא יתמנה מפקח אלא אם כן קיבל הכשרה מתאימה כפי שיקבע הממונה.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך מילוי תפקידיו רשאי מפקח:
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו מידע ומסמכים המתייחסים לפעולותיו של הגוף שבפיקוח לענין מילוי חובותיו לפי חוק זה; בסעיף זה, ”מסמכים“ – לרבות חומר מחשב ופלט;
{{ח:תתת|(2)}} להיכנס, לאחר שהזדהה, למקום שבו יש לו יסוד להניח פועל הגוף שבפיקוח, לדרוש שיוצגו לפניו כל המסמכים הקשורים לפעילותו של הגוף שבפיקוח לענין מילוי חובותיו לפי חוק זה, ולערוך בדיקה במקום; ואולם לא יכנס מפקח למקום המשמש למגורים בלבד, אלא על פי צו של בית משפט;
{{ח:תתת|(3)}} לתפוס מסמך, אם יש לו יסוד להניח כי הופרה הוראה מהוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}; ואולם אין לתפוס מסמך אם ניתן להסתפק בהעתק מאושר ממנו.
{{ח:תת|(ב1)}} שר המשפטים יקבע תקנות לעניין הפעלת סמכות בידי מפקח לפי סעיף קטן (ב)(2), לגבי גוף שבפיקוח שהוא נותן שירות עסקי.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (הפעלת סמכות כניסה בידי מפקח לגבי גוף שבפיקוח שהוא נותן שירות עסקי)|תקנות איסור הלבנת הון (הפעלת סמכות כניסה בידי מפקח לגבי גוף שבפיקוח שהוא נותן שירות עסקי), התשע״ו–2016}}.}}
{{ח:תת|(ב2)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב)(3), היה הגוף שבפיקוח נותן שירות עסקי שהוא עורך דין, יחולו, לעניין עיון ותפיסת מסמכים, הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 235א|סעיפים 235א עד 235ד לפקודת מס הכנסה}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} לענין סעיף זה, ”חומר מחשב“ ו”פלט“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}}.
{{ח:תת|(ד)}} היו לממונה או למפקח סמכויות פיקוח על הגוף שבפיקוח מכוח דין אחר, רשאי הוא להפעילן גם לענין פיקוח לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|11טו|דינו של מסמך שנתפס|תיקון: תשס״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} על תפיסת מסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 11יד|סעיף 11יד(ב)(3)}}, בשל חשד להפרת חובה לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המפקח ימסור את המסמך שנתפס לממונה, אשר רשאי לשמרו עד אשר יגישו לועדה המוסמכת להטיל עיצום כספי, כאמור {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק ה׳}} (בסעיף זה – הועדה);
{{ח:תתת|(2)}} הוגש המסמך לועדה, תקבע הועדה, בהחלטתה לענין הטלת עיצום כספי, אם להחזיר את המסמך למי שממנו נלקח או להמשיך לשמרו;
{{ח:תתת|(3)}} לא הגיש הממונה את המסמך לועדה בתוך שישה חודשים מיום תפיסתו, יוחזר המסמך למי שממנו נלקח;
{{ח:תתת|(4)}} מי שמרשותו נתפס מסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 11יד|סעיף 11יד(ב)(3)}} רשאי לערער לפני בית משפט שלום ולבקש את החזרתו; החליטה הועדה שלא להחזיר את המסמך, יוגש הערעור בתוך 30 ימים מהיום שבו נמסרה לו החלטת הועדה.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: עיצום כספי}}

{{ח:סעיף|12|הגדרות|תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ח־4, ק״ת תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הממונה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 11יג|בסעיף 11יג}};
{{ח:תתת|(2)}} לענין {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}} – המנהל כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתת|(3)}} עובד של כל אחד מהמנויים בפסקאות (1) ו־(2) שהם הסמיכו להיות ממונה לענין {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – ועדה להטלת עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|13|ועדה להטלת עיצום כספי|תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ד־2, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} נגיד בנק ישראל, שר המשפטים, שר התעשייה המסחר והתעסוקה שר האוצר והשר שבאחריותו נמצא גוף מן הגופים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, יקימו, כל אחד לגבי הגופים שבאחריותם, ועדה שתהיה מוסמכת להטיל עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} כל ועדה תהיה בת שלושה חברים והם: הממונה, והוא יהיה היושב ראש, עובד שמינה הממונה מבין עובדי משרדו, ולעניין ועדה שהקים שר התעשייה המסחר והתעסוקה – עובד שמינה השר כאמור, מבין עובדי משרדו, לאחר התייעצות עם הממונה, ומשפטאי שמינה שר המשפטים מבין עובדי משרדו.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים יקבע את סדרי עבודתה של הועדה ואמות מידה להטלת העיצום הכספי לאחר התייעצות כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} לענין ועדה לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}} – עם נגיד בנק ישראל, עם שר התעשייה המסחר והתעסוקה או עם השר שבאחריותו נמצא גוף מהגופים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} לענין ועדה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} – עם שר האוצר.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (עיצום כספי)|תקנות איסור הלבנת הון (עיצום כספי), התשס״ב–2001}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} החלטות ועדה יתקבלו ברוב דעות.

{{ח:סעיף|14|עיצום כספי על הפרת חובה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7 עד 8ב}}|תיקון: תשע״ב, תשע״ז־4, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} מצאה ועדה כי אדם הפר הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}}, {{ח:פנימי|סעיף 7א|7א}}, {{ח:פנימי|סעיף 8א|8א}} {{ח:פנימי|סעיף 8ב|או 8ב}}, רשאית היא להטיל עליו, ואם הוא מועסק על ידי תאגיד – על התאגיד, עיצום כספי בשיעור שלא יעלה על פי עשרה מהקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ב)}} מצאה ועדה כי תאגיד לא מינה אחראי למילוי החובות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 8א|או 8א(ו)}}, לפי העניין, רשאית היא להטיל על התאגיד עיצום כספי בשיעור שלא יעלה על הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|15|עיצום כספי על הפרת חובה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}|תיקון: תשע״ח־4, ק״ת תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מצאה ועדה כי אדם הפר חובת דיווח לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, רשאית היא להטיל עליו עיצום כספי בשיעור שלא יעלה על מחצית הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}} או עד פי חמישה מהסכום שלא דווח עליו, לפי הסכום הגבוה יותר.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(פקע).}}
{{ח:תת|(ב)}} הוטל על אדם עיצום כספי לפי סעיף זה והוא שילם אותו, לא יוגש נגדו כתב אישום בשל ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי.

{{ח:סעיף|16|שיעור העיצום הכספי ועדכונו|תיקון: תשס״ב, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים, בהתייעצות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(ג)}}, רשאי לקבוע, בגבולות העיצום הכספי המרבי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיפים 14}} {{ח:פנימי|סעיף 15|ו־15}}, שיעורי עיצום כספי שונים להפרות שונות של הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7 עד 9}}, בהתחשב בהיקף ההפרה ובנסיבותיה, ובנסיבותיו של המפר, לרבות היות ההפרה הפרה חוזרת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (עיצום כספי)|תקנות איסור הלבנת הון (עיצום כספי), התשס״ב–2001}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} קבע שר המשפטים שיעורי עיצום כספי כאמור בסעיף קטן (א), לא יוטל על המפר עיצום כספי גבוה מהשיעור שנקבע לפי אותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ג)}} חישוב שיעור העיצום הכספי לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} יהיה לפי שיעורו המעודכן של הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}} ביום מתן ההחלטה על הטלתו; הוגש ערעור ובית המשפט הדן בערעור או הממונה הורו על עיכוב תשלומו של העיצום הכספי – ייקבע שיעורו המעודכן של הקנס האמור לפי שיעורו ביום מתן ההחלטה בערעור.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה, ”הפרה חוזרת“ – הפרה שנעשתה בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או שבשלה הורשע.

{{ח:סעיף|17|דרישת העיצום הכספי ותשלומו}}
{{ח:ת}} בטרם תחליט הועדה להטיל עיצום כספי תיתן הזדמנות למי שבכוונתה להטיל עליו את העיצום הכספי לטעון את טענותיו; החליטה הועדה להטיל עיצום כספי, תמסור למפר דרישת תשלום בכתב, והעיצום הכספי ישולם בתוך 30 ימים מיום קבלת הדרישה.

{{ח:סעיף|18|גביית העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} על גביית עיצום כספי יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}}.

{{ח:סעיף|19|ריבית שקלית ודמי פיגורים|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} לא שולם העיצום הכספי במועד, ייתוספו עליו ריבית שקלית ודמי פיגורים עד לתשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|20|ערעור על עיצום כספי|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} על דרישה לתשלום עיצום כספי ניתן לערער בפני בית משפט שלום.
{{ח:תת|(ב)}} הערעור יוגש בתוך 30 ימים מהיום שנמסרה הדרישה לתשלום העיצום הכספי.
{{ח:תת|(ג)}} אין בערעור כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הורו הועדה או בית המשפט אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} התקבל הערעור, לאחר ששולם העיצום הכספי, יוחזר הסכום ששולם בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו עד יום החזרתו ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}, לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ה)}} על החלטת בית המשפט בערעור ניתן לערער ברשות, ובית המשפט ידון בערעור בשופט אחד.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הוראות חילוט}}

{{ח:סעיף|21|חילוט רכוש בהליך פלילי}}
{{ח:תת|(א)}} הורשע אדם בעבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}, יצווה בית המשפט, זולת אם סבר שלא לעשות כן מנימוקים מיוחדים שיפרט, כי נוסף על כל עונש יחולט רכוש מתוך רכושו של הנידון בשווי של רכוש שהוא –
{{ח:תתת|(1)}} רכוש שנעברה בו העבירה, וכן רכוש ששימש לביצוע העבירה, שאיפשר את ביצועה או שיועד לכך;
{{ח:תתת|(2)}} רכוש שהושג, במישרין או בעקיפין, כשכר העבירה או כתוצאה מביצוע העבירה, או שיועד לכך.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה, ”רכושו של הנידון“ – כל רכוש שנמצא בחזקתו, בשליטתו או בחשבונו.
{{ח:תת|(ג)}} לא נמצא רכוש של הנידון למימוש צו החילוט במלואו, רשאי בית המשפט לצוות על מימושו של הצו מתוך רכוש של אדם אחר, שהנידון מימן את רכישתו או שהעבירו לאותו אדם בלא תמורה; לא יצווה בית המשפט כאמור לגבי רכוש שמימן או שהעביר הנידון לאותו אדם לפני ביצוע העבירה שבשלה הורשע, ושלגביה ניתן צו החילוט.
{{ח:תת|(ד)}} לא יצווה בית המשפט על חילוט רכוש כאמור בסעיף זה אלא לאחר שנתן לנידון, לבעל הרכוש, למי שהרכוש נמצא בחזקתו או בשליטתו ולמי שטוען לזכות ברכוש, אם הם ידועים, הזדמנות להשמיע את טענותיהם.
{{ח:תת|(ה)}} טען אדם שאינו הנידון לזכות ברכוש כאמור בסעיף קטן (ד), וראה בית המשפט, מטעמים שיירשמו, כי בירור הטענות עלול להקשות על המשך הדיון בהליך הפלילי, רשאי הוא לקבוע שהדיון בחילוט יהיה בהליך אזרחי; קבע בית המשפט כאמור, יחולו בהליך האזרחי הוראות סעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ו)}} בקשת תובע לחלט רכוש לפי סעיף זה, ופירוט הרכוש שאת חילוטו מבקשים, או שווי הרכוש שלגביו מבקשים צו חילוט, יצוינו בכתב האישום; נתגלה רכוש נוסף שאת חילוטו מבקשים, רשאי תובע לתקן את כתב האישום בכל שלב של ההליכים עד למתן גזר הדין.

{{ח:סעיף|22|חילוט רכוש בהליך אזרחי}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט מחוזי, על פי בקשה של פרקליט מחוז, רשאי לצוות על חילוטו של רכוש בהליך אזרחי (להלן – חילוט אזרחי) אם נוכח שנתמלאו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרכוש הושג, במישרין או בעקיפין, בעבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}} או כשכר לאותה עבירה, או שנעברה בו עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|אותם סעיפים}};
{{ח:תתת|(2)}} האדם החשוד בביצוע עבירה כאמור אינו נמצא בישראל דרך קבע או שלא ניתן לאתרו, ועל כן לא ניתן להגיש כתב אישום נגדו, או שהרכוש כאמור בפסקה (1) התגלה לאחר ההרשעה.
{{ח:תת|(ב)}} המשיב בבקשה יהיה מי שטוען לזכות ברכוש, אם הוא ידוע; קבע בית המשפט כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21(ה)}}, יהיה גם הנידון משיב בבקשה לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} על החלטת בית המשפט לפי סעיף זה ניתן לערער בדרך שמערערים על החלטה בענין אזרחי.
{{ח:תת|(ד)}} אין לחלט רכוש לפי סעיף זה, שאינו רכושו של החשוד אלא אם הוכח כי –
{{ח:תתת|(1)}} בעל הזכות ברכוש ידע שהרכוש שימש בעבירה או הסכים לכך; או,
{{ח:תתת|(2)}} בעל הזכות ברכוש לא רכש את זכותו בתמורה ובתום לב.

{{ח:סעיף|23|החלת דינים וייעוד קנסות}}
{{ח:ת}} על חילוט רכוש ועל רכוש שחולט לפי חוק זה, וכן על קנסות שהוטלו על פיו יחולו, בשינויים המחויבים, הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים#סעיף 36ג|סעיפים 36ג עד 36י לפקודת הסמים המסוכנים}}; לענין סעיף זה, ”קנסות“ – לרבות עיצום כספי שהוטל לפי חוק זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|תקנות הסמים המסוכנים (דרכי הנהלת הקרן לטיפול בנכסים שחולטו)|תקנות הסמים המסוכנים (דרכי הנהלת הקרן לטיפול בנכסים שחולטו), התש״ן–1990}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: פטור מאחריות וסמכויות עזר}}

{{ח:סעיף|24|פטור מאחריות}}
{{ח:תת|(א)}} אי עשיית פעולה ברכוש, לרבות ברכוש אסור, גילוי, אי גילוי, דיווח או כל מעשה או מחדל אחר לפי הוראות חוק זה, בתום לב, אין בהם הפרה של חובות סודיות ונאמנות או של חובה אחרת לפי כל דין או הסכם, ומי שעשה או שנמנע מעשיה כאמור, לא יישא באחריות פלילית, אזרחית או משמעתית בשל המעשה או המחדל.
{{ח:תת|(ב)}} היה אדם פטור מאחריות אזרחית כאמור בסעיף קטן (א), רשאי בית המשפט, אם נראה לו צודק לעשות כן בנסיבות הענין, ובמידה שנראית לו, לחייבו באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} להשיב את מה שקיבל מהצד האחר או לשלם את שוויו; או,
{{ח:תתת|(2)}} לקיים את החיוב שכנגד, כולו או מקצתו, אם הצד האחר ביצע את חיובו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות חוק זה, יפעל עורך הדין על פי הוראות {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 90|סעיף 90 לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}.

{{ח:סעיף|25|הגבלות על גילוי דיווח|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, אין לגלות, למעט למפקח שמונה לפי {{ח:פנימי|פרק ד2|פרק ד׳2}}, לצורך מילוי תפקידו, את זהותו של אדם שפעל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}, אלא בהתאם לסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} דיווח שהתקבל במשטרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(1)}} או במאגר המידע לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(ד)}}, לא ייחשב כחומר חקירה לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 74|סעיף 74 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשנ״ב–1992}} ולא יהיה קביל כראיה בכל הליך משפטי, למעט –
{{ח:תתת|(1)}} בהליך משפטי לפי חוק זה בשל הפרת חובת דיווח לפי סעיף זה או בשל דיווח כוזב או מטעה לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} כחומר מודיעיני שיוצג לעיון שופט בלבד במהלך דיון בבקשה לצו שיפוטי.

{{ח:סעיף|26|סמכויות עזר}}
{{ח:תת|(א)}} סמכויות החיפוש והתפיסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)|פקודת מעצר וחיפוש}}, יחולו, בשינויים המחויבים, גם לענין רכוש שביחס אליו ניתן לתת צו חילוט לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך אכיפת חוק זה יהיו לשוטר ולפקיד מכס הסמכויות שלפי {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 174|סעיפים 174}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 177|177}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 184|184}} {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 185|ו־185 לפקודת המכס}}, ולענין זה יראו רכוש החשוד שהוא קשור בעבירה לפי חוק זה, כטובין שייבואם או שייצואם אסור.
{{ח:תת|(ג)}} לצורך אכיפת חוק זה תהיה לשוטר ולפקיד מכס סמכות החיפוש האמורה {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים#סעיף 28|בסעיף 28(ב)(4) לפקודת הסמים המסוכנים}}; על חיפוש לפי סעיף קטן זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים#סעיף 28|סעיף 28(ה) ו־(ו) לאותה פקודה}}.

{{ח:סעיף|27|סמכויות פקיד מכס|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לשם ביצוע הוראות חוק זה רשאי פקיד מכס לדרוש מאדם שהוא בעל טובין הנתונים לפיקוח רשות המכס או מאדם הנכנס לישראל או היוצא ממנה למסור לו מידע הנוגע לענין.
{{ח:תת|(ב)}} התעורר חשד לביצוע עבירה לפי חוק זה, רשאי פקיד מכס שהוסמך לחקור (להלן – פקיד מכס חוקר) –
{{ח:תתת|(1)}} לחקור אדם הקשור לעבירה; לשם כך יהיו לו הסמכויות של קצין משטרה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|סעיף 2 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)}}, והוראות {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 3|ו־3 שבה}} יחולו על החקירה;
{{ח:תתת|(2)}} לדרוש מאדם כאמור בפסקה (1) להתייצב לפניו לשם חקירה;
{{ח:תתת|(3)}} להיכנס למקום כדי לערוך בו חיפוש כאמור {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 25|בסעיף 25 לפקודת מעצר וחיפוש}}, בשינויים המחויבים, אם אישר זאת ממונה אזורי (חקירות);
{{ח:תתת|(4)}} לבקש משופט שלום לתת צו חיפוש לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 23|סעיף 23 לפקודת מעצר וחיפוש}};
{{ח:תתת|(5)}} לתפוס חפץ הנוגע לעבירה לפי חוק זה או העשוי לשמש ראיה בהליך בשל עבירה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} על חיפוש ותפיסה לפי סעיף קטן (ב)(3) עד (5) יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 23א|סעיפים 23א}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 24|24}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 26|26 עד 29}} {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 33|ו־33 עד 42 לפקודת מעצר וחיפוש}}.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”עבירה“ –
{{ח:תתת|(1)}} עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}} שנעברה ברכוש שמקורו בעבירה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 15|פרט (15)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 17|או (17) עד (17ג) לתוספת הראשונה}};
{{ח:תתת|(2)}} עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}.
{{ח:תת|(ה)}} בעבירה כאמור בסעיף קטן (ד)(1) יהיו לפקיד מכס חוקר סמכויות עיכוב, מעצר ושחרור הנתונות לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}} (להלן – חוק המעצרים), לשוטר, ולממונה אזורי (חקירות) ולסגנו יהיו גם סמכויות עיכוב, מעצר ושחרור הנתונות לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|החוק האמור}} לקצין משטרה ולקצין הממונה, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|חוק המעצרים}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ו)}} לענין סעיף זה יראו משרדי חקירות אזוריים כתחנת משטרה.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: מאגר המידע, הרשות המוסמכת, העברת מידע ושמירתו}}

{{ח:סעיף|28|מאגר המידע|תיקון: תשס״ה, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} שר המשפטים יקים, במשרד המשפטים, מאגר מידע של הדיווחים שיתקבלו לפי חוק זה ולפי {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|חוק המאבק בטרור}} (בחוק זה – מאגר המידע); השר יקבע כללים לניהול המאגר ולהבטחת המידע שבו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לניהול המאגר ולאבטחת המידע שבו)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לניהול המאגר ולאבטחת המידע שבו), התשס״ב–2002}}.}}

{{ח:סעיף|29|הרשות המוסמכת|תיקון: תשס״ה, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים יקים במשרד המשפטים, רשות מוסמכת לענין מאגר המידע (בחוק זה – הרשות המוסמכת); בראש הרשות יעמוד מי שכשיר להתמנות לשופט מחוזי והוא בעל הכישורים שיקבע השר; שר המשפטים ימנה את ראש הרשות המוסמכת באישור הממשלה; שמה של הרשות המוסמכת יהיה הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כישורי ראש הרשות המוסמכת)|תקנות איסור הלבנת הון (כישורי ראש הרשות המוסמכת), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} הרשות המוסמכת תנהל את מאגר המידע, תעבד את המידע שבמאגר ותאבטח אותו, תחליט בדבר העברת המידע לגורם המוסמך לפי חוק זה לקבלו ותעבירו לגורם כאמור, הכל לשם יישום חוק זה {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|וחוק המאבק בטרור}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא יועסק עובד ברשות המוסמכת אלא אם כן הודיע המפקח הכללי של משטרת ישראל, או מי שהוסמך על ידו לכך, שאין מניעה להעסיקו מטעמים של ביטחון הציבור.
{{ח:תת|(ד)}} הגישה למאגר המידע תהיה לבעלי תפקידים ברשות המוסמכת שקבע ראש הרשות המוסמכת בהסכמתו של המפקח הכללי של משטרת ישראל.

{{ח:סעיף|29א|הגבלות שלאחר הפרישה|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} ראש הרשות המוסמכת ועובד שהוסמך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29(ד)}} להיות בעל גישה למאגר המידע, לא יהיו רשאים לעבוד או לקבל זכות או טובת הנאה מגוף מדווח לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, אלא אם כן עברה שנה מיום פרישתם מן הרשות המוסמכת או אם קיבלו היתר לכך מהועדה למתן היתרים שהוקמה {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 11|בסעיף 11 לחוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ״ט–1969}}.

{{ח:סעיף|29ב|שמירה על פרטיות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} השימוש בסמכות להעביר ולקבל מידע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיפים 30}} {{ח:פנימי|סעיף 31|ו־31}}, ייעשה באופן שאין בו כדי לפגוע, במידה העולה על הנדרש, בפרטיותו של אדם.

{{ח:סעיף|30|העברת מידע מהמאגר|תיקון: תשס״ב, תשס״ה, תשע״ב, תשע״ב־3, תשע״ו, תשע״ו־2, תשע״ח־2, תשע״ח־3, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#פרק ד|פרק ד׳ לחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}, לא תעביר הרשות המוסמכת מידע ממאגר המידע אלא לפי הוראות חוק זה ולרשויות כמפורט בו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} לצורך ביצוע חוק זה, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|חוק המאבק בטרור}}, {{ח:חיצוני|פקודת המסחר עם האויב|פקודת המסחר עם האויב}}, {{ח:חיצוני|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית}} {{ח:חיצוני|חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן#פרק ב סימן א|וסימן א׳ בפרק ב׳ לחוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן}}, רשאית הרשות המוסמכת להעביר למשטרת ישראל מידע מתוך מאגר המידע; העברת המידע תהיה על פי בקשה מנומקת, בהתאם לכללים שיקבע שר המשפטים בהסכמת השר לביטחון הפנים; בכללים ייקבעו, בין השאר, בעלי התפקידים במשטרת ישראל שיהיו רשאים לבקש ולקבל את המידע.
{{ח:תתת|(2)}} משטרת ישראל רשאית לכלול בבקשה ובנימוקיה מידע המצוי בידיה, לרבות מידע מן המרשם הפלילי, והרשות המוסמכת תהיה רשאית לעיין בו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מהרשות המוסמכת למשטרת ישראל)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מהרשות המוסמכת למשטרת ישראל), התשס״ב–2002}}.}}
{{ח:תת|(ב1)|(1)}} לצורך ביצוע סמכויות פקיד מכס חוקר לפי חוק זה, רשאית הרשות המוסמכת להעביר לו מידע ממאגר המידע.
{{ח:תתת|(2)}} העברת המידע תהיה על פי בקשה מנומקת, בהתאם לכללים שיקבע שר המשפטים, בהסכמת שר האוצר; בכללים ייקבעו, בין השאר, דרכי השימוש במידע בידי פקיד המכס החוקר, אבטחתו ושמירת סודיותו.
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף קטן (ב)(2) יחולו לעניין בקשות לפי סעיף קטן זה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(4)}} הרשות המוסמכת תמסור למשטרת ישראל הודעה בדבר העברת מידע לפקיד מכס חוקר לפי סעיף קטן זה; שר המשפטים, בהסכמת השר לביטחון הפנים, יקבע בכללים את נוסח ההודעה ואת פרטיה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת לפקיד מכס חוקר)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת לפקיד מכס חוקר), התשע״ז–2017}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים להודעה למשטרה ופרטיה בדבר העברת מידע מן הרשות המוסמכת לפקיד מכס חוקר)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים להודעה למשטרה ופרטיה בדבר העברת מידע מן הרשות המוסמכת לפקיד מכס חוקר), התשע״ז–2017}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת למטה הלאומי ללוחמה כלכלית בטרור)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת למטה הלאומי ללוחמה כלכלית בטרור), התשפ״ה–2024}}.}}
{{ח:תת|(ב2)|(1)}} לצורך מניעה וחקירה של עבירות לפי חוק זה, לפי {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|חוק המאבק בטרור}}, {{ח:חיצוני|פקודת המסחר עם האויב|פקודת המסחר עם האויב}}, {{ח:חיצוני|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן#פרק ב סימן א|סימן א׳ בפרק ב׳ לחוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן}}, רשאית הרשות המוסמכת להעביר למחלקה לחקירת שוטרים במשרד המשפטים (להלן – המחלקה לחקירת שוטרים), מידע ממאגר המידע.
{{ח:תתת|(2)}} העברת המידע תהיה על פי בקשה מנומקת, בהתאם לכללים שיקבע שר המשפטים; בכללים ייקבעו, בין השאר, בעלי התפקידים במחלקה לחקירת שוטרים שיהיו רשאים לבקש ולקבל את המידע, דרכי השימוש במידע בידי המחלקה לחקירת שוטרים, אבטחתו ושמירת סודיותו.
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף קטן (ב)(2) יחולו לעניין בקשות לפי סעיף קטן זה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב3)|(1)}} לצורך ביצוע חוק זה, רשאית הרשות המוסמכת להעביר לחוקר ניירות ערך מידע ממאגר המידע.
{{ח:תתת|(2)}} העברת המידע תהיה על פי בקשה מנומקת, בהתאם לכללים שיקבע שר המשפטים, בהסכמת שר האוצר; בכללים ייקבעו, בין השאר, בעלי התפקידים שיהיו רשאים לבקש ולקבל את המידע, דרכי השימוש במידע בידי החוקר, אבטחתו ושמירת סודיותו.
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף קטן (ב)(2) יחולו לעניין בקשות לפי סעיף קטן זה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת לחוקר ניירות ערך)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת לחוקר ניירות ערך), התשפ״ב–2022}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת למחלקה לחקירת שוטרים)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת למחלקה לחקירת שוטרים), התשפ״ב–2022}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} לצורך מניעה וחקירה של פעילות של ארגוני טרור וארגוני טרור מוכרזים, של מעשי טרור ושל מימון ארגונים או מעשים כאמור, מניעת סחר עם האויב, מניעת פעילות כלכלית עם גורם מוכרז או עם גורם קשור, מניעת פעילות כלכלית עם גורם זר מסייע או של פגיעה בביטחון המדינה, רשאית הרשות המוסמכת להעביר לשירות הביטחון הכללי מידע ממאגר המידע; העברת המידע תהיה על פי בקשה מנומקת, בהתאם לכללים שיקבע שר המשפטים בהסכמת ראש הממשלה; בכללים ייקבעו, בין השאר, בעלי התפקידים בשירות הביטחון הכללי שיהיו רשאים לבקש ולקבל את המידע; הוראות סעיף קטן (ב)(2) יחולו לענין בקשות לפי סעיף קטן זה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מהרשות המוסמכת לשירות הביטחון הכללי)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מהרשות המוסמכת לשירות הביטחון הכללי), התשס״ב–2002}}.}}
{{ח:תת|(ג1)|(1)}} לצורך ביצוע תפקידיהם של המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, של אמ״ן, ושל יחידה במלמ״ב שיקבע שר הביטחון בצו, בנוגע לפעילות של ארגוני טרור וארגוני טרור מוכרזים, בנוגע למעשי טרור ובנוגע למימון של ארגונים או מעשים כאמור, מניעת סחר עם האויב, מניעת פעילות כלכלית עם גורם זר מסייע וכן בנוגע לפגיעה בביטחון המדינה, רשאית הרשות המוסמכת להעביר לגופים אלה מידע ממאגר המידע.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (קביעת יחידה לעניין סעיף 30(ג1)(1) לחוק)|צו איסור הלבנת הון (קביעת יחידה לעניין סעיף 30(ג1)(1) לחוק), התשע״ו–2016}}.}}
{{ח:תתת|(1א)}} לצורך ביצוע תפקידיו של המטה הלאומי ללוחמה כלכלית בטרור בנוגע לפעילות של ארגוני טרור וארגוני טרור מוכרזים ובנוגע לפעילות של מימון טרור, רשאית הרשות המוסמכת להעביר לגוף זה מידע ממאגר המידע.
{{ח:תתת|(2)}} העברת המידע תהיה על פי בקשה מנומקת, בהתאם לכללים שיקבע שר המשפטים, בהסכמת ראש הממשלה – לגבי העברה למוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, ובהסכמת שר הביטחון – לגבי העברה לאמ״ן, ליחידה במלמ״ב שקבע שר הביטחון בצו ולמטה הלאומי ללוחמה כלכלית בטרור; בכללים לפי סעיף קטן זה ייקבעו, בין השאר, בעלי התפקידים בגופים האמורים שיהיו רשאים לבקש ולקבל את המידע.
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף קטן (ב)(2) יחולו על בקשות לפי סעיף זה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(4)}} פרטי היחידה במלמ״ב שקבע שר הביטחון בצו אינם טעונים פרסום ברשומות או פרסום פומבי אחר; כמו כן השר רשאי לקבוע כי מטעמים של שמירה על ביטחון המדינה חלק מכללים לפי סעיף זה אינם טעונים פרסום ברשומות או פרסום פומבי אחר.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת למוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת למוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים), התשע״ד–2014}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת לאגף המודיעין במטה הכללי של צבא הגנה לישראל)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת לאגף המודיעין במטה הכללי של צבא הגנה לישראל), התשע״ד–2014}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת לאגף הממונה על הביטחון במערכת הביטחון)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת לאגף הממונה על הביטחון במערכת הביטחון), התשע״ד–2014}}.}}
{{ח:תת|(ג2)|(1)}} לצורך פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה ולצורך הטלת עיצום כספי לפיו, רשאית הרשות המוסמכת, ביוזמתה או לפי בקשה מנומקת, להעביר מידע ממאגר המידע לממונה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}}.
{{ח:תתת|(2)}} שר המשפטים יקבע כללים בדבר סוג המידע והיקפו, אופן העברתו לממונה, דרכי השימוש בו בידי הממונה, שמירתו ואבטחתו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת לממונה)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לבקשת מידע והעברתו מן הרשות המוסמכת לממונה), התשפ״ד–2024}}.}}
{{ח:תת|(ד)|(1)}} החליטה הרשות המוסמכת שאין להעביר מידע כמבוקש, רשאי מבקש המידע לערור על החלטת הרשות בפני היועץ המשפטי לממשלה.
{{ח:תתת|(2)}} היועץ המשפטי לממשלה רשאי לקבל את הערר, לדחותו או להתנות את העברת המידע בתנאים שיקבע.
{{ח:תתת|(3)}} לצורך גיבוש החלטתו בערר, רשאי היועץ המשפטי לממשלה לעיין במידע שבמאגר המידע.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} לצורך מניעה וחקירה של עבירות לפי חוק זה, לפי {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|חוק המאבק בטרור}}, לפי {{ח:חיצוני|פקודת המסחר עם האויב|פקודת המסחר עם האויב}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן#סעיף 29|סעיף 29(א) לחוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן}}, ההגנה על ביטחון המדינה או המלחמה בארגוני טרור, בארגוני טרור מוכרזים ובמעשי טרור, רשאית הרשות המוסמכת, מיוזמתה, בנסיבות ומנימוקים שתפרט, להעביר מידע ממאגר המידע למי שמוסמך לקבל מידע לפי חוק זה.
{{ח:תתת|(2)}} לצורך ביצוע סמכויות פקיד מכס חוקר לפי חוק זה, רשאית הרשות המוסמכת, מיוזמתה, בנסיבות ומנימוקים שתפרט, להעביר מידע ממאגר המידע לפקיד מכס חוקר; הרשות המוסמכת תמסור למשטרת ישראל הודעה בדבר העברת מידע לפקיד מכס חוקר לפי פסקה זו; שר המשפטים, בהסכמת השר לביטחון הפנים, יקבע בכללים את נוסח ההודעה ואת פרטיה.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים להודעה למשטרה ופרטיה בדבר העברת מידע מן הרשות המוסמכת לפקיד מכס חוקר)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים להודעה למשטרה ופרטיה בדבר העברת מידע מן הרשות המוסמכת לפקיד מכס חוקר), התשע״ז–2017}}.}}
{{ח:תתת|(3)}} לצורך ביצוע חוק זה, רשאית הרשות המוסמכת, מיוזמתה, בנסיבות ומנימוקים שתפרט, להעביר מידע ממאגר המידע לחוקר ניירות ערך.
{{ח:תת|(ו)}} לצורך ביצוע חוק זה, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|חוק המאבק בטרור}}, {{ח:חיצוני|פקודת המסחר עם האויב|פקודת המסחר עם האויב}}, {{ח:חיצוני|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית}} {{ח:חיצוני|חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן#פרק ב סימן א|וסימן א׳ בפרק ב׳ לחוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן}} רשאית הרשות המוסמכת להעביר מידע ממאגר המידע שבהנהלתה לרשות מסוגה במדינה אחרת, ולבקש מידע מרשות כאמור, ובלבד שהמידע מתייחס לרכוש שמקורו בעבירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} או לרכוש טרור; הוראות {{ח:חיצוני|חוק עזרה משפטית בין מדינות|חוק עזרה משפטית בין מדינות, התשנ״ח–1998}}, יחולו לענין זה.
{{ח:תת|(ז)}} מידע שהועבר למשטרת ישראל, לשירות הביטחון הכללי, למוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, לאמ״ן, ליחידה במלמ״ב שקבע שר הביטחון בצו לפי חוק זה, למטה הלאומי ללוחמה כלכלית בטרור או למחלקה לחקירת שוטרים במשרד המשפטים, לא ייעשה בו שימוש אלא לשם ביצועו של חוק זה, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|חוק המאבק בטרור}}, {{ח:חיצוני|פקודת המסחר עם האויב|פקודת המסחר עם האויב}}, {{ח:חיצוני|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית}} {{ח:חיצוני|חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן#פרק ב סימן א|וסימן א׳ בפרק ב׳ לחוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן}}, לשם הגנה על ביטחון המדינה או לשם המלחמה בארגוני טרור, בארגוני טרור מוכרזים ובמעשי טרור; ואולם רשאים אלה, במסגרת תפקידיהם, לעשות בו שימוש לשם חקירת עבירות נוספות שלא לפי חוק זה ומניעתן, לשם גילוי עבריינים והעמדתם לדין, ולשם מניעה וחקירה של פעילות של ארגוני טרור או של פגיעה בביטחון המדינה, הכל בהתאם לכללים שייקבעו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר למשטרת ישראל ולשירות הביטחון הכללי לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר למשטרת ישראל ולשירות הביטחון הכללי לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת), התשס״ו–2006}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר למחלקה לחקירת שוטרים לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר למחלקה לחקירת שוטרים לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת), תשפ״ב–2022}}.}}
{{ח:תת|(ז1)}} מידע שהועבר לפקיד מכס חוקר לא ייעשה בו שימוש אלא לשם ביצוע סמכויות פקיד מכס חוקר לפי חוק זה; ואולם רשאי פקיד מכס חוקר, במסגרת תפקידיו, לעשות שימוש במידע שהעבירה לו הרשות המוסמכת לפי סעיף קטן (ב1) לשם חקירת עבירות נוספות שלא לפי חוק זה ומניעתן, או לשם גילוי עבריינים בעבירות נוספות והעמדתם לדין, והכול בהתאם לכללים שייקבעו, ובלבד שהעבירות הנוספות קשורות לחקירת העבירה שלגביה התבקש המידע.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר לפקיד מכס חוקר לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר לפקיד מכס חוקר לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת), התשע״ז–2017}}.}}
{{ח:תת|(ז2)}} מידע שהועבר לחוקר ניירות ערך לא ייעשה בו שימוש אלא לשם ביצועו של חוק זה; ואולם רשאי חוקר ניירות ערך, במסגרת תפקידיו, לעשות שימוש במידע שהעבירה לו הרשות המוסמכת לפי סעיף קטן (ב3), לשם חקירת עבירות נוספות שלא לפי חוק זה ומניעתן, או לשם גילוי עבריינים בעבירות נוספות והעמדתם לדין, והכול בהתאם לכללים שייקבעו, ובלבד שהעבירות הנוספות קשורות לחקירת העבירה שלגביה התבקש המידע.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר לחוקר ניירות ערך לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר לחוקר ניירות ערך לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת), תשפ״ב–2022}}.}}
{{ח:תת|(ח)}} על אף האמור בכל דין, אין להעביר מידע שהתקבל לפי סעיף זה לרשות אחרת אלא לשם ביצועו של חוק זה, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|חוק המאבק בטרור}}, {{ח:חיצוני|פקודת המסחר עם האויב|פקודת המסחר עם האויב}}, {{ח:חיצוני|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית}} או {{ח:חיצוני|חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן#פרק ב סימן א|סימן א׳ בפרק ב׳ לחוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן}} או למטרות המפורטות בסעיפים קטנים (ז) עד (ז2); אין בהוראות סעיפים קטנים (ז1) ו־(ז2) כדי לגרוע מסמכות משטרת ישראל ושירות הביטחון הכללי להעביר מידע לפקיד מכס חוקר או לחוקר ניירות ערך לפי הוראות אותם סעיפים קטנים לשם ביצוע המטרות המפורטות בסעיף קטן (ז).
{{ח:תת|(ט)}} שר המשפטים יקבע את העבירות הנוספות שניתן להשתמש במידע האמור לשם חקירתן או מניעתן כאמור בסעיפים קטנים (ז) עד (ז2).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר לפקיד מכס חוקר לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת)|תקנות איסור הלבנת הון (כללים לשימוש במידע שהועבר לפקיד מכס חוקר לשם חקירת עבירות נוספות ולהעברתו לרשות אחרת), התשע״ז–2017}}.}}
{{ח:תת|(י)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ארגון טרור“, ”ארגון טרור מוכרז“, ”מעשה טרור“ ו”רכוש טרור“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|בחוק המאבק בטרור}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בקשה מנומקת“ – בקשה המפרטת את הנסיבות והנימוקים המצדיקים את העברת המידע בהתאם לסעיפים האמורים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אמ״ן“ – אגף המודיעין במטה הכללי של צבא הגנה לישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מלמ״ב“ – אגף הממונה על הביטחון במערכת הביטחון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גורם זר מסייע“ ו”פעילות כלכלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן|בחוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן“ – {{ח:חיצוני|חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן|חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן, התשע״ב–2012}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גורם מוכרז“ ו”גורם קשור“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית|בחוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית“ – {{ח:חיצוני|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית, התשע״ח–2018}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוקר ניירות ערך“ – עובד רשות ניירות ערך שיושב ראש הרשות מינה אותו לחוקר לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56א2|סעיף 56א2 לחוק ניירות ערך}}, ומפעיל סמכות הנתונה לו לפי דין לעניין עבירה המנויה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 1|בפסקה (4) להגדרה ”עבירת ניירות ערך“ שבאותו חוק}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המטה הלאומי ללוחמה כלכלית בטרור“ – המטה שהוקם במשרד הביטחון לפי החלטת ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי מס׳ ב/273 מיום כ״ד באדר התשע״ח (11 במרץ 2018) או החלטת הוועדה המתקנת או המחליפה אותה, ושפועל בהתאם להחלטה זו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקודת המסחר עם האויב“ – {{ח:חיצוני|פקודת המסחר עם האויב|פקודת המסחר עם האויב, 1939}}.

{{ח:סעיף|31|קבלת מידע|תיקון: תשס״ה, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות המוסמכת רשאית לדרוש מרשות מס מידע הדרוש לה לצורך אכיפתו של חוק זה ושל {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|חוק המאבק בטרור}}; שר האוצר, במסגרת סמכותו לפי הוראות הסודיות שבדיני המס, יבחן את הבקשה בהקדם האפשרי בנסיבות הענין, ומידע שהחליט למסרו יימסר לרשות בלא דיחוי.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים ושר האוצר רשאים לקבוע בכללים הליכים לטיפול מזורז בבקשות לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} ראש הרשות המוסמכת רשאי לדרוש מהגופים שמוטלים עליהם חובות לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, מידע הדרוש לרשות כדי להשלים דיווח שהתקבל במאגר המידע, או הקשור לדיווח כאמור והמתייחס לאדם שלגביו התקבל הדיווח.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”רשות מס“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות המס)|בחוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות המס), התשכ״ז–1967}}.

{{ח:סעיף|31א|סודיות|תיקון: תשס״ב, תשע״ו־3, תשע״ח־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שהגיע אליו מידע לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרקים ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ד|ד׳}}, {{ח:פנימי|פרק ד2|או ד׳2}}, תוך כדי מילוי תפקידו או במהלך עבודתו, ישמרנו בסוד, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לפי הוראות חוק זה או לפי צו בית משפט; העובר על הוראות סעיף קטן זה, דינו – מאסר שלוש שנים או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ב)}} הגורם ברשלנות לגילוי מידע לאחר, בניגוד להוראות סעיף קטן (א), תוך הפרת הוראה מהוראות שנקבעו לאבטחת מידע לפי חוק זה, או תוך הפרת כלל או נוהל שקבע ראש הרשות המוסמכת לפי הוראות כאמור, דינו – מאסר שנה או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), תאגיד בנקאי או גוף המפורט {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} שהוא מוסד פיננסי ישראלי מדווח כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 135ב|בסעיף 135ב לפקודת מס הכנסה}}, רשאי להשתמש בפרטי זיהוי של מקבל שירות שהגיעו לידיו לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, במהלך עבודתו, לצורך זיהוי מקבל השירות כנדרש לפי הסכם פטקא או לפי הסכם יישום, בלבד, כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 135ב|בסעיף 135ב לפקודת מס הכנסה}}.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), תאגיד בנקאי או גוף המפורט {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, רשאי להעביר פרטי זיהוי של מקבל שירות שהגיעו לידיו לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, במהלך עבודתו, למנהל כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 214ב|בסעיף 214ב לפקודת מס הכנסה}}, לצורך העברתו לרשות מס במדינה זרה בהתאם להסכם בין־לאומי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 214ב|הסעיף האמור}}; מידע כאמור יועבר, ובלבד שהוא דרוש לצורך יישום הסכם בין־לאומי כאמור בהתאם לבקשה בכתב שהגישה רשות מס במדינה זרה ביחס למקבל שירות שלגביו נדרש המידע.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), ממונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11יג|בסעיף 11יג(6) או (9)}} רשאי לגלות מסמך שהגיע לידיו בתוקף תפקידו לפי חוק זה, אם ראה כי הדבר נדרש לצורכי הליך פלילי.

{{ח:סעיף|31ב|דיווח לכנסת|תיקון: תשס״ב, תשס״ה, תשע״ב, תשע״ו, תשע״ו־2, תשע״ו־4, תשע״ח־2, ק״ת תשע״ח, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ראש הרשות המוסמכת ידווח בכתב, מדי שנה, לועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר הדיווחים שהתקבלו ברשות המוסמכת לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} ולפי צווים שהוצאו מכוח {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 95|סעיף 95 לחוק המאבק בטרור}}, לפי סוג הגוף המדווח שנקבע {{ח:פנימי|פרק ג|באותו פרק}};
{{ח:תתת|(2)}} מספר הדיווחים שהועברו לרשות המוסמכת לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}};
{{ח:תתת|(3)}} מספר בקשות מידע ומספר העברות מידע ממאגר המידע לגורמים הרשאים לקבל מידע כאמור, לפי הסיווג להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} משטרת ישראל;
{{ח:תתתת|(ב)}} שירות הבטחון הכללי;
{{ח:תתתת|(ג)}} רשות חוץ, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(ו)}};
{{ח:תתתת|(ד)}} המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, אמ״ן, יחידה במלמ״ב או המטה הלאומי ללוחמה כלכלית בטרור, כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(י)}};
{{ח:תתתת|(ה)}} פקיד מכס חוקר;
{{ח:תתתת|(ו)}} המחלקה לחקירת שוטרים במשרד המשפטים;
{{ח:תתתת|(ז)}} חוקר ניירות ערך כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(י)}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(5)}} פעולות הפיקוח שדווחו לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 31ג|סעיף 31ג}}.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה תדון בדיווח כאמור בסעיף קטן (א)(3) בדלתיים סגורות.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים ידווח בכתב, מדי שנה, לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר החקירות שנפתחו בשל חשד לעבירות שנעברו לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}, שמקורן בעבירות לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 17א|פרטים (17א) עד (17ג) לתוספת הראשונה}}, מספר כתבי האישום שהוגשו בשל עבירות כאמור ומספר פסקי הדין שהסתיימו בהרשעת הנאשם שניתנו בהליכים פליליים שהתקיימו בשל עבירות כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} היקף הרכוש שניתן לגביו סעד לחילוט רכוש לפי {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים#סעיף 36ו|סעיף 36ו לפקודת הסמים המסוכנים}}, בהליכים פליליים לפי פסקה (1), והיקף הרכוש שבית המשפט הורה לחלט לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיפים 21}} {{ח:פנימי|סעיף 22|ו־22}} באותם הליכים;
{{ח:תתת|(3)}} מספר החקירות שבהן נעשה שימוש במידע שהועבר מהרשות המוסמכת לפקיד מכס חוקר, מספר כתבי האישום שהוגשו בעקבות חקירות אלה ומספר פסקי הדין שהסתיימו בהרשעת הנאשם בעקבות חקירות אלה.

{{ח:סעיף|31ג|קבלת דיווח|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} ממונה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 11יג|בסעיף 11יג}} ומנהל אגף מכס ומע״מ יעבירו לראש הרשות המוסמכת דיווחים תקופתיים על פעולותיהם לענין יישום הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים, בהסכמת נגיד בנק ישראל, והשר האחראי על הממונה, יקבע את הכללים והמועדים להעברת הדיווחים לרשות המוסמכת.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|32|ביצוע ותקנות|תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה, למעט {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳ בפרק ג׳}} {{ח:פנימי|פרק ד2|ופרק ד׳2}}, והוא רשאי, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים, להתקין תקנות ולקבוע כללים בכל ענין הנוגע לביצועו.
{{ח:תתת|(2)}} שר התעשייה המסחר והתעסוקה ממונה על ביצוע {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳ בפרק ג׳}}, והוא רשאי, בהתייעצות עם שר המשפטים והשר לביטחון הפנים, להתקין תקנות ולקבוע כללים בכל עניין הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(א2)|(1)}} כל שר, שבאחריותו נמצא גוף מהגופים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, ממונה על ביצוע {{ח:פנימי|פרק ד2|פרק ד׳2}} לענין גוף שבאחריותו והוא רשאי, לענין הגוף שהוא אחראי עליו, בהתייעצות עם שר המשפטים ועם השר לבטחון הפנים, להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.
{{ח:תתת|(2)}} שר האוצר ממונה על ביצוע {{ח:פנימי|פרק ד2|פרק ד׳2}} לענין תאגיד בנקאי; נגיד בנק ישראל רשאי, לענין תאגיד כאמור, בהתייעצות עם שר האוצר, שר המשפטים והשר לבטחון הפנים, לתת בצו הוראות לביצועו.
{{ח:תתת|(3)}} שר התעשייה המסחר והתעסוקה ממונה על ביצוע {{ח:פנימי|פרק ד2|פרק ד׳2}} לעניין סוחר באבנים יקרות, והוא רשאי, לעניין סוחר כאמור, בהתייעצות עם שר המשפטים ועם השר לביטחון הפנים, להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים יקבע את סדרי הדין בערעור על עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הלבנת הון (עיצום כספי)|תקנות איסור הלבנת הון (עיצום כספי), התשס״ב–2001}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} תקנות, כללים וצווים לפי חוק זה יהיו באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.

{{ח:סעיף|33|שינוי התוספות ועדכונן|תיקון: תשע״ב, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספות הראשונה}} {{ח:פנימי|תוספת 2|והשניה}}.
{{ח:תת|(א1)}} שר התעשייה המסחר והתעסוקה, בהתייעצות עם שר המשפטים והשר לביטחון הפנים, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 1א|תוספת ראשונה א׳}} {{ח:פנימי|תוספת 3א|ותוספת שלישית א׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר, בהתייעצות עם שר המשפטים והשר לביטחון הפנים, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספות השלישית}} {{ח:פנימי|תוספת 4|והרביעית}}, ובלבד שלענין {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}} יתייעץ גם עם השר האחראי על הגוף שלגביו מבוקש השינוי.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים יפרסם ב־1 בינואר של כל שנה את הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}} כפי שהם מעודכנים לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי, ובלבד שהמדד החדש עלה ב־20% או יותר לעומת המדד היסודי; הסכומים המעודכנים יעוגלו לכפולות של 5,000; בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם, ולענין יום העדכון הראשון שלאחר תחילתו של חוק זה – המדד שפורסם בחודש יולי של שנת 2000.

{{ח:סעיף|34|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}} יחולו גם על רכוש שמקורו בעבירה כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, שנעברה לפני תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|35|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים יקים את מאגר המידע ואת הרשות המוסמכת כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיפים 28}} {{ח:פנימי|סעיף 29|ו־29}} לא יאוחר מתום שמונה עשר חודשים מיום פרסומו של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|פרק ג|פרקים ג׳ עד ה׳}} ייכנסו לתוקף במועד שיקבע שר המשפטים בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים ועם נגיד בנק ישראל או השר הנוגע בדבר, לפי הענין; ובלבד שמועד כניסתם לתוקף של {{ח:פנימי|פרק ג|פרקים אלה}} יהיה בתוך התקופה האמורה בסעיף קטן (א) ולאחר הקמתם של הרשות המוסמכת ושל מאגר המידע.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי בצו, כאמור בסעיף זה, לקבוע מועדים שונים לכניסתם לתוקף של {{ח:פנימי|פרק ג|הפרקים האמורים}} או חלק מהם.
{{ח:תת|(ד)}} תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}} יהיה במועד כניסתן לתוקף של תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב)}}.

{{ח:סעיף|36|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14}}, בשנה הראשונה לכניסתם של {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}} לתוקף, לא יוטל עיצום כספי על המפר בשל הפרתו הראשונה, אלא תישלח לו התראה בכתב על ההפרה.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: תיקוני חקיקה}}

{{ח:סעיף|37|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|בפקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל״ג–1973}}.}}

{{ח:סעיף|38|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק עזרה משפטית בין מדינות|בחוק עזרה משפטית בין מדינות, התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:סעיף|39|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:קטע2|תוספת 1|התוספת הראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}})}}}}
{{ח:קטע3||פירוט עבירות}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} העבירות המפורטות להלן:

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|פקודת הסמים המסוכנים}} – שאינן עבירות של שימוש עצמי בסם, החזקת סם לשימוש עצמי, החזקת חצרים לצריכה עצמית של סם והחזקת כלים לשימוש עצמי בסם;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} עבירות של סחר בלתי חוקי בנשק, לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 144|סעיף 144 לחוק העונשין}};

{{ח:סעיף*|(2א)||תיקון: ק״ת תש״ע|עוגן=תוספת 1 פרט 2א}}
{{ח:ת}} עבירה של שוד ים לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 169|סעיף 169 לחוק העונשין}};

{{ח:סעיף*|(3)||תיקון: תשס״ז|עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} עבירות הקשורות למעשי זנות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 199|סעיפים 199}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 201|201}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 202|202}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 203|203}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 203ב|203ב}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 204|204}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 205|ו־205 לחוק העונשין}};

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} עבירות של מכירה והפצה של חומר תועבה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 214|סעיף 214 לחוק העונשין}};

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} עבירות הימורים, לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 225|סעיפים 225}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 228|ו־228 רישה לחוק העונשין}};

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} עבירות שוחד, לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ט סימן ה|סימן ה׳ לפרק ט׳ של חלק ב׳ לחוק העונשין}};

{{ח:סעיף*|(7)||תיקון: תשע״ט־3|עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} עבירות של גרימת מוות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 300|סעיפים 300}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 301א|301א}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 305|ו־305 לחוק העונשין}};

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 1 פרט 8}}
{{ח:ת}} עבירות של פגיעה בחירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק י סימן ז|סימן ז׳ לפרק י׳ של חלק ב׳ לחוק העונשין}};

{{ח:סעיף*|(9)||תיקון: תשע״ח־2|עוגן=תוספת 1 פרט 9}}
{{ח:ת}} עבירות של פגיעה ברכוש לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 384|סעיפים 384}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 384א|384א}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 390|390 עד 393}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 402|402 עד 404}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 411|ו־411 לחוק העונשין}};

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 1 פרט 10}}
{{ח:ת}} עבירות גניבת רכב, קבלת רכב או חלקים גנובים ומסחר ברכב או בחלקים גנובים, כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק יא סימן ה1|בסימן ה׳1 לפרק י״א שבחלק ב׳ לחוק העונשין}}, למעט עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 413ג|סעיפים 413ג}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 413ד|413ד(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 413ה|413ה}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 413ו|413ו רישה}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 413ז|ו־413ז}};

{{ח:סעיף*|(11)||עוגן=תוספת 1 פרט 11}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק יא סימן ו|סימן ו׳ לפרק י״א של חלק ב׳ לחוק העונשין}}, למעט עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 416|סעיפים 416}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 417|417}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 432|ו־432}};

{{ח:סעיף*|(11א)||תיקון: ק״ת תשס״ב־2|עוגן=תוספת 1 פרט 11א}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 439|סעיפים 439 עד 444 לחוק העונשין}};

{{ח:סעיף*|(12)||עוגן=תוספת 1 פרט 12}}
{{ח:ת}} עבירות זיוף כספים ומטבעות, לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק יב סימן א|סימנים א׳}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק יב סימן ב|ו־ב׳ לפרק י״ב של חלק ב׳ לחוק העונשין}}, למעט עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 463|סעיפים 463}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 466|466}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 467|467}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 480|480}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 481|481}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 482|ו־482}}, וכן עבירה של התקנת מכשיר לעשיית בולים לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 486|סעיף 486}};

{{ח:סעיף*|(13)||תיקון: תשע״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 1 פרט 13}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום#סעיף 40|סעיף 40(ב) ו־(ג) לחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}};

{{ח:סעיף*|(14)||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 1 פרט 14}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52ג|סעיפים 52ג}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52ד|52ד}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 53|53(ב)(6א)}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 54|ו־54 לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};

{{ח:סעיף*|(15)||עוגן=תוספת 1 פרט 15}}
{{ח:ת}} עבירות של הברחת טובין לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 211|סעיפים 211}} {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 212|ו־212 לפקודת המכס}}, או לפי {{ח:חיצוני|פקודת היבוא והיצוא|פקודת היבוא והיצוא [נוסח חדש], התשל״ט–1979}};

{{ח:סעיף*|(16)||תיקון: תשס״ח, תשע״ז־8|עוגן=תוספת 1 פרט 16}}
{{ח:ת}} עבירות הקשורות להפרת זכויות יוצרים, פטנטים וסימני מסחר, לפי {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים|חוק זכות יוצרים, התשס״ח–2007}}, {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים|חוק הפטנטים, התשכ״ז–1967}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|פקודת סימני מסחר [נוסח חדש], התשל״ב–1972}} {{ח:חיצוני|פקודת סימני סחורות|ופקודת סימני סחורות}};

{{ח:סעיף*|(17)||תיקון: תשע״ו|עוגן=תוספת 1 פרט 17}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117|סעיף 117(ב)(3) לחוק מס ערך מוסף}}, שנעברה בנסיבות מחמירות, או עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117|סעיף 117(ב)(5) או (ב1) לחוק האמור}} שנעברה בנסיבות מחמירות הנוגעת להוצאת חשבונית מס או מסמך הנחזה כחשבונית מס, או ניכוי מס התשומות הכלול בחשבונית מס או במסמך הנחזה כחשבונית מס, בלי שנעשתה עסקה או בלי שמוציא החשבונית התחייב לעשות עסקה שלגביה הוצאו החשבונית או המסמך האמור;

{{ח:סעיף*|(17א)||תיקון: תשע״ו|עוגן=תוספת 1 פרט 17א}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117|סעיף 117(ב)(1) או (3) עד (8) או (ב1) לחוק מס ערך מוסף}} (בפרט זה – עבירת מס), אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(א)}} המס שלגביו נעברה עבירת המס הוא בסכום העולה על 480,000 שקלים חדשים בתקופה של 48 חודשים או 170,000 שקלים חדשים בתקופה של 12 חודשים;
{{ח:תת|(ב)}} עבירת המס או עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}} שמקורה בעבירת המס נעברה בתחכום וכן המס שלגביו בוצעה עבירת המס הוא בסכום העולה על 120,000 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(ג)}} עבירת המס או עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}} שמקורה בעבירת המס נעברה בזיקה לארגון פשיעה או לארגון טרור; בפסקה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ארגון טרור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|בחוק איסור מימון טרור}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ארגון פשיעה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מאבק בארגוני פשיעה|בחוק מאבק בארגוני פשיעה, התשס״ג–2003}};
{{ח:תת|(ד)}} עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}} שמקורה בעבירת המס נעברה בידי מי שאינו האדם החייב במס;

{{ח:סעיף*|(17ב)||תיקון: תשע״ו|עוגן=תוספת 1 פרט 17ב}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 220|סעיף 220 לפקודת מס הכנסה}} (בפרט זה – עבירת מס), אם התקיים בה אחד מאלה:
{{ח:תת|(א)}} ההכנסה שלגביה נעברה עבירת המס היא בסכום העולה על 2,500,000 שקלים חדשים בתקופה של ארבע שנים או בסכום העולה על 1,000,000 שקלים חדשים בתקופה של שנה;
{{ח:תת|(ב)}} עבירת המס או עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}} שמקורה בעבירת המס נעברה בתחכום וכן ההכנסה שלגביה נעברה עבירת המס היא בסכום העולה על 625,000 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(ג)}} עבירת המס או עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}} שמקורה בעבירת המס נעברה בזיקה לארגון פשיעה או לארגון טרור כהגדרתם {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 17א|בפרט (17א)}};
{{ח:תת|(ד)}} עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}} שמקורה בעבירת המס נעברה בידי מי שאינו האדם החייב במס;

{{ח:סעיף*|(17ג)||תיקון: תשע״ו|עוגן=תוספת 1 פרט 17ג}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 98|סעיף 98(ג2) לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}} (בפרט זה – עבירת מס), אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(א)}} עבירת המס כללה השמטת שווי עסקה, בסכום העולה על מיליון וחצי שקלים חדשים;
{{ח:תת|(ב)}} עבירת המס כללה אי־דיווח על העסקה או דיווח כוזב של זהות הצדדים, והכול כששווי הנכס עולה על 100,000 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(ג)}} עבירת המס או עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}} שמקורה בעבירת המס נעברה בתחכום;
{{ח:תת|(ד)}} עבירת המס או עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}} שמקורה בעבירת המס נעברה בזיקה לארגון פשיעה או לארגון טרור כהגדרתם {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 17א|בפרט (17א)}};
{{ח:תת|(ה)}} עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}} שמקורה בעבירת המס נעברה בידי מי שאינו האדם החייב במס;

{{ח:סעיף*|(18)||תיקון: תשס״ה, תשע״ו־2|עוגן=תוספת 1 פרט 18}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מניעת טרור|פקודת מניעת טרור}}, לפי {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)|תקנות ההגנה (שעת חירום), 1945}}, לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור מימון טרור#סעיף 8|סעיפים 8}} {{ח:חיצוני|חוק איסור מימון טרור#סעיף 9|ו־9 לחוק איסור מימון טרור}}, לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ז סימן ב|סימנים ב׳ עד ו׳ לפרק ז׳ של חלק ב׳ לחוק העונשין}}, או לפי {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 20|סעיפים 20}}, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 21|21}}, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 22|22}}, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 23|23}}, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 25|25}}, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 28|28}}, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 29|29}}, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 30|30}}, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 31|31}} {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 32|ו־32 לחוק המאבק בטרור}}, או עבירה שהיא מעשה טרור לפי {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|החוק האמור}};

{{ח:סעיף*|(18א)||תיקון: תשס״ג|עוגן=תוספת 1 פרט 18א}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק מאבק בארגוני פשיעה#סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:חיצוני|חוק מאבק בארגוני פשיעה#סעיף 3|3}} {{ח:חיצוני|חוק מאבק בארגוני פשיעה#סעיף 4|ו־4 לחוק מאבק בארגוני פשיעה, התשס״ג–2003}};

{{ח:סעיף*|(18ב)||תיקון: תשס״ד־2, ק״ת תשס״ט, ק״ת תש״ע|עוגן=תוספת 1 פרט 18ב}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 80|סעיף 80(ב)}} לענין עובד זר או לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 80|סעיף 80(ג) לחוק שירות התעסוקה, התשי״ט–1959}};

{{ח:סעיף*|(18ג)||תיקון: ק״ת תש״ע, תשע״ז־5|עוגן=תוספת 1 פרט 18ג}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 243|סעיף 243 לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} או עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 14|סעיף 14 לחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}, והכל בקשר לאתר לסילוק פסולת, לתחנת מעבר לפסולת, לאיסוף והובלה של פסולת ולעיבוד, ניצול ומחזור של פסולת, או בקשר לתחנת דלק וגז, לתדלוק דלק וגז, לשינוע דלק וגז, לאחסון דלק וגז, לחניית מכליות דלק וגז, למכירת דלק וגז, למסופי דלק, למילוי מכליות גז ולחלוקת גז; וכן עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכרות#סעיף 111|סעיף 111 לפקודת המכרות}}, בקשר לכריית חול;

{{ח:סעיף*|(18ד)||תיקון: ק״ת תשע״א|עוגן=תוספת 1 פרט 18ד}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת המסחר עם האויב#סעיף 3|סעיף 3 לפקודת המסחר עם האויב, 1939}};

{{ח:סעיף*|(18ה)||תיקון: תשע״ב־3|עוגן=תוספת 1 פרט 18ה}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן#סעיף 29|סעיף 29(א) לחוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן, התשע״ב–2012}};

{{ח:סעיף*|(18ו)||תיקון: תשע״ג, תשע״ד, ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 1 פרט 18ו}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט)#סעיף 7ג|סעיף 7ג(ב) לחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), התשי״ד–1954}}, המובא {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301346.pdf|בסעיף 1(1) לחוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (הוראת שעה), התשע״ג–2013}};

{{ח:סעיף*|(18ז)||תיקון: תשע״ז־9, תשע״ט|עוגן=תוספת 1 פרט 18ז}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק אשראי הוגן#סעיף 15ד|סעיף 15ד(א) לחוק אשראי הוגן, התשנ״ג–1993}};

{{ח:סעיף*|(18ח)||תיקון: תשע״ח־3|עוגן=תוספת 1 פרט 18ח}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית#סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית#סעיף 14|ו־14 לחוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית, התשע״ח–2018}};

{{ח:סעיף*|(19)||תיקון: תשס״ג|עוגן=תוספת 1 פרט 19}}
{{ח:ת}} עבירות של הלבנת הון לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3 לחוק}}, שמקורן באחת מהעבירות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת זו}};

{{ח:סעיף*|(20)||תיקון: תשס״ג|עוגן=תוספת 1 פרט 20}}
{{ח:ת}} קשר לעבור אחת העבירות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת זו}}.

{{ח:קטע2|תוספת 1א|תוספת ראשונה א׳|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}
{{ח:קטע3||סוגי אבני חן}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1א פרט 1}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|קורונדום, לרבות רובי וספיר|(Corundum including rubies and sappires)}}

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1א פרט 2}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|בריל, לרבות אמרלד ואקווהמרין|(Beryl including emeralds and aquamarines)}}

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1א פרט 3}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|כריסובריל|(Chrysoberyl)}}

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1א פרט 4}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|ספינל|(Spinel)}}

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 1א פרט 5}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|טופז|(Topaz)}}

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 1א פרט 6}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|זירקון|(Zircon)}}

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 1א פרט 7}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|טורמלין|(Tourmaline)}}

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 1א פרט 8}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|גרנט|(Garnet)}}

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת 1א פרט 9}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|קריסטלין קווארץ|(Crystalline quartz)}}

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת 1א פרט 10}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|קריפטוקריסטלין קווארץ|(Cryptocrystalline quartz)}}

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת 1א פרט 11}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|אוליבין|(Olivine)}}

{{ח:סעיף*|12||עוגן=תוספת 1א פרט 12}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|פרידוט|(Peridot)}}

{{ח:סעיף*|13||עוגן=תוספת 1א פרט 13}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|טנזניט|(Tanzanite)}}

{{ח:סעיף*|14||עוגן=תוספת 1א פרט 14}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|ג׳דייט|(Jadeite jade)}}

{{ח:סעיף*|15||עוגן=תוספת 1א פרט 15}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|נפריט|(Nephrite jade)}}

{{ח:סעיף*|16||עוגן=תוספת 1א פרט 16}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|ספודומן|(Spodumene)}}

{{ח:סעיף*|17||עוגן=תוספת 1א פרט 17}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|פלדספר|(Feldspar)}}

{{ח:סעיף*|18||עוגן=תוספת 1א פרט 18}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|טורקיז|(Turquoise)}}

{{ח:סעיף*|19||עוגן=תוספת 1א פרט 19}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|לאפיס לאזולי|(Lapis Lazuli)}}

{{ח:סעיף*|20||עוגן=תוספת 1א פרט 20}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|אופל|(Opal)}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|התוספת השניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}})}}}}
{{ח:קטע3||סוגי רכוש}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ח־2}}
{{ח:ת}} רכוש או כספים בשווי של 150,000 שקלים חדשים לפחות, בין בפעולה אחת ברכוש ובין בכמה פעולות ברכוש המצטברות לסכום האמור בתוך תקופה של חודשיים.

{{ח:קטע2|תוספת 3|התוספת השלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(ב)}})}}}}
{{ח:קטע3||גופים נוספים שחלים עליהם חובות לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} חבר בורסה.

{{ח:סעיף*|1א||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 3 פרט 1א}}
{{ח:ת}} חברה בעלת רישיון זירה.

{{ח:סעיף*|1ב||תיקון: תשפ״ג|עוגן=תוספת 3 פרט 1ב}}
{{ח:ת}} חברת תשלומים.

{{ח:סעיף*|1ג||תיקון: תשפ״ג|עוגן=תוספת 3 פרט 1ג}}
{{ח:ת}} בעל רישיון ייזום בסיסי.

{{ח:סעיף*|1ד||תיקון: תשפ״ג|עוגן=תוספת 3 פרט 1ד}}
{{ח:ת}} בעל אישור למתן שירות ייזום בסיסי.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} מנהל תיקים.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}} מבטח וסוכן ביטוח כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף*|4||תיקון: ק״ת תשס״ב, תשס״ה־2|עוגן=תוספת 3 פרט 4}}
{{ח:ת}} חברה מנהלת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}, לגבי קופות הגמל שבניהולה.

{{ח:סעיף*|5||תיקון: תשס״ב, תשע״ו־4, ק״ת תשע״ח|עוגן=תוספת 3 פרט 5}}
{{ח:ת}} נותן שירותים פיננסיים.

{{ח:סעיף*|5א||תיקון: תשע״ו־5, תשע״ז־2, ק״ת תשע״ח|עוגן=תוספת 3 פרט 5א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף*|5ב||תיקון: תשע״ט־4|עוגן=תוספת 3 פרט 5ב}}
{{ח:ת}} מוסד לגמילות חסדים.

{{ח:סעיף*|6||תיקון: תשס״ד, תשע״ב|עוגן=תוספת 3 פרט 6}}
{{ח:ת}} בנק הדואר.

{{ח:סעיף*|7||תיקון: תשע״ז־7|עוגן=תוספת 3 פרט 7}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:קטע2|תוספת 3א|תוספת שלישית א׳|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 8א|סעיף 8א(ב)}})}}}}
{{ח:קטע3||גופים שחברות בהם מאפשרת הקלה בזיהוי הלקוח במסגרת ביצוע עסקה באבנים יקרות}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3א פרט 1}}
{{ח:ת}} בורסת היהלומים הישראלית בע״מ.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3א פרט 2}}
{{ח:ת}} הבורסה – הלשכה הישראלית לאבני חן ויהלומים בע״מ.

{{ח:קטע2|תוספת 4|התוספת הרביעית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ב)}})}}}}
{{ח:קטע3||סכומי כספים החייבים בדיווח}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: ק״ת תשע״ב, ק״ת תשע״ג, תשע״ח}}
{{ח:ת}} 50,000 שקלים חדשים לפחות;
{{ח:ת}} אם האדם נכנס למדינת ישראל משטחי עזה או יוצא ממנה משטחי עזה או אם האדם נכנס למדינת ישראל דרך מסוף מעבר יבשתי או יוצא ממנה דרך מסוף כאמור – 12,000 שקלים חדשים לפחות;
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת זו}}, ”מסוף מעבר יבשתי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מסוף מעבר רפיח;
{{ח:תת|(2)}} מסוף מעבר ניצנה;
{{ח:תת|(3)}} מסוף מעבר טבה;
{{ח:תת|(4)}} מסוף מעבר נהר הירדן;
{{ח:תת|(5)}} מסוף מעבר יצחק רבין.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום א׳ באב התש״ס (2 באוגוסט 2000).}}
* '''אהוד ברק'''
ראש הממשלה
* '''יוסף ביילין'''
שר המשפטים
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]