חוק דוד בן-גוריון

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק דוד בן־גוריון, תשל״ז–1976}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000157}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ז, 10|חוק דוד בן־גוריון|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208163.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 118|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_ec_317287.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 406|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300886.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: המוסדות}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן א|סימן א׳: בית דוד בן־גוריון}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ב|סימן ב׳: המכון למורשת דוד בן־גוריון}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ג|סימן ג׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: חומר ארכיוני}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: יום הזכרון}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: אחוזת הקבר}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|1|החוק}}
{{ח:ת}} לזכרו ולפעלו של דוד בן־גוריון ולהנהלת מורשתו לדורות, מחוקקת הכנסת את חוק דוד בן־גוריון.

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: המוסדות}}

{{ח:סעיף|2|שלושה מוסדות}}
{{ח:ת}} המוסדות להנצחת זכרו של דוד בן־גוריון יהיו בית דוד בן־גוריון, המכון למורשת דוד בן־גוריון והמכון לחקר המדבר.

{{ח:קטע3|פרק א סימן א|סימן א׳: בית דוד בן־גוריון}}

{{ח:סעיף|3|הקמה}}
{{ח:ת}} מוקם בזה מוסד בשם בית דוד בן־גוריון.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|http://www.bg-house.org/|אתר בית בן־גוריון בתל־אביב}}.}}

{{ח:סעיף|4|המקום}}
{{ח:ת}} בית דוד בן־גוריון יהיה בשדרות בן־גוריון בתל־אביב בבית שציווה למדינה.

{{ח:סעיף|5|המטרות}}
{{ח:ת}} בית דוד בן־גוריון יהא פתוח לציבור וישמש –
{{ח:תת|(1)}} מוזיאון לזכרו;
{{ח:תת|(2)}} מרכז לקריאה, לעיון, למחקר ולפרסום בנושאים שתקבע מועצת המוסד.

{{ח:סעיף|6|הרשויות}}
{{ח:תת|(א)}} לבית דוד בן־גוריון יהיו מועצה וועד מנהל.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה תהיה של שלושה עשר חברים שהם –
{{ח:תתת|(1)}} שבעה שקבע דוד בן־גוריון בצוואתו, ואם אחד מהם לא יוכל או לא ירצה למלא תפקידו – ימנו הנותרים אחר במקומו;
{{ח:תתת|(2)}} ששה שתמנה הממשלה.
{{ח:תת|(ג)}} המועצה תבחר מבין חבריה את הועד המנהל, מחציתו מבין חברי המועצה האמורים בסעיף קטן (ב)(1) ומחציתו מבין האמורים בסעיף קטן (ב)(2); עליהם יווסף יושב ראש שתבחר המועצה מבין חבריה.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ב|סימן ב׳: המכון למורשת דוד בן־גוריון}}

{{ח:סעיף|7|הקמה}}
{{ח:ת}} מוקם בזה מוסד בשם המכון למורשת דוד בן־גוריון.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|http://bgh.org.il/|אתר המכון למורשת בן־גוריון}}.}}

{{ח:סעיף|8|מקומו ותכולתו}}
{{ח:תת|(א)}} המכון יהיה בשדה בוקר ויכיל את הצריף ששימש למגוריו של דוד בן־גוריון בקיבוץ שדה בוקר ואת ספרייתו במקום שהיתה בעת פטירתו.
{{ח:תת|(ב)}} המכון יכיל גם ארכיון ומרכז למחקר להוראה ולכינוסים.

{{ח:סעיף|9|תמטרות|תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} המכון יחזיק בחצרים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}} וישמש –
{{ח:תת|(1)}} לכינוס החומר הספרותי, המדעי והתיעודי הקשור באישיותו ותקופתו של בן גוריון, בהגותו ובפעלו ובשליחותו במחנה העובדים, בתנועה הציונית ובמדינה;
{{ח:תת|(2)}} ללימוד ולמחקר של תקומת ישראל בארץ ישראל ולפרסום תוצאותיהם;
{{ח:תת|(3)}} לפעולות להנצחת זכרו ומורשתו של דוד בן־גוריון.

{{ח:סעיף|10|רשויות|תיקון: תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} למכון יהיו מועצה, ועד מנהל ומינהלת צריף המגורים של דוד בן־גוריון.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה תהיה של שבעה עשר חברים שמהם ימנו –
{{ח:תתת|(1)}} שר החינוך והתרבות – שבעה, ובלבד שלא יהיו ביניהם יותר מארבעה עובדי המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} אוניברסיטת בן־גוריון בנגב – ארבעה;
{{ח:תתת|(3)}} יד בן־גוריון, עד יום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020) – שלושה;
{{ח:תתת|(4)}} החברה להפצת משנתו של דוד בן־גוריון (כינוס, הוצאה לאור והפצת כתביו) – שניים;
{{ח:תתת|(5)}} קיבוץ שדה בוקר – אחד.
{{ח:תת|(ג)}} המועצה תמנה את הועד המנהל, ובהתייעצות עם רקטור אוניברסיטת בן־גוריון בנגב – את מנהל המכון.
{{ח:תת|(ד)}} מינהלת צריף המגורים תהיה של חמישה; מהם ימנו –
{{ח:תתת|(1)}} יד בן־גוריון, עד יום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020) – שניים;
{{ח:תתת|(2)}} קיבוץ שדה בוקר – שניים;
{{ח:תתת|(3)}} שר החינוך והתרבות – אחד.
{{ח:תת|(ה)}} באין מינוי מצד הגופים האמורים בסעיף זה, רשאי שר החינוך והתרבות למנות את החברים החסרים.

{{ח:סעיף|11|העברת תפקידים}}
{{ח:ת}} המכון רשאי להעביר לאוניברסיטת בן־גוריון בנגב מתפקידיו הכרוכים בלימוד ובמחקר, למעט תפקידיו הכרוכים בהחזקת החומר הארכיוני; פרטי ההעברה ייקבעו באמנה.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ג|סימן ג׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|12|מעמד}}
{{ח:תת|(א)}} בית דוד בן־גוריון והמכון למורשת דוד בן־גוריון ({{ח:פנימי|פרק א סימן ג|בסימן זה}} – המוסדות) יהיו תאגידים.
{{ח:תת|(ב)}} המכון לחקר המדבר יהיה חלק מאוניברסיטת בן־גוריון בנגב.

{{ח:סעיף|13|הוצאות וביקורת|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} המדינה תשלים את הכנסותיהם של המוסדות כדי הדרוש להוצאות קיומם, החזקתם וניהולם, והם יעמדו לביקורת מבקר המדינה.

{{ח:סעיף|14|תקציב}}
{{ח:ת}} הועד המנהל של כל מוסד יכין הצעת תקציב שנתי לשנת תקציב כשנת תקציב המדינה ויגישה לשר החינוך והתרבות; התקציב טעון אישור הממשלה ושאר דרכי קביעתו ייקבעו בתקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות דוד בן-גוריון (תקציב)|תקנות דוד בן־גוריון (תקציב), תשל״ז–1977}}.}}

{{ח:סעיף|15|תקנון}}
{{ח:ת}} המועצות של המוסדות יתקינו, בהתייעצות עם ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, כל אחת תוך שנה לאחר הרכבתה, תקנון שיכיל בין השאר הוראו בדבר תקופת כהונתם של החברים ובדבר שינויים בתקנון.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|תקנון המכון למורשת דוד בן-גוריון|תקנון המכון למורשת דוד בן־גוריון, תשל״ח–1978}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|תקנון בית דוד בן-גוריון|תקנון בית דוד בן־גוריון, תשל״ח–1978}}.}}

{{ח:סעיף|16|עובדים}}
{{ח:ת}} תנאי העסקתם של עובדי המוסדות יהיו כשל עובדי המדינה בתפקידים מקבילים, בשינויים ובתיאומים שיקבע שר החינוך והתרבות לאחר התייעצות בשר האוצר לפי המלצת המועצה של כל מוסד.

{{ח:סעיף|17|פטור ממסים}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}} יראו את המוסדות כמוסדות ציבוריים למטרת חינוך ותרבות ונכסי המקרקעין שלהם ועסקאותיהם בנכסים כאלה יהיו פטורים מכל מס, אגרה ותשלום חובה אחר המשתלמים למדינה ולרשויות מקומיות.

{{ח:סעיף|18|תפקידה של יד בן־גוריון|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} יד בן־גוריון תשמש גוף מייעץ ומסייע למוסדות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|https://yadbg.com/|אתר יד דוד בן־גוריון}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: חומר ארכיוני}}

{{ח:סעיף|19|החומר שהניח דוד בן־גוריון|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} הבעלות בחומר שהניח אחריו דוד בן־גוריון ושזכות היוצרים בו הוריש בצוואתו לחברה להפצת משנתו של דוד בן־גוריון (כינוס, הוצאה לאור והפצת כתביו), מוקנית בזה למדינה, ואולם הטיפול השוטף מטעם המדינה ייעשה בידי המכון למורשת דוד בן־גוריון.

{{ח:סעיף|20|ארכיון המכון למורשת דוד בן־גוריון}}
{{ח:תת|(א)}} ארכיון המכון למורשת דוד בן־גוריון יהיה חלק מגנזך המדינה, ויחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הארכיונים|חוק הארכיונים, תשט״ו–1955}}, ואולם הפעלת סמכויותיו של גנז המדינה תהיה בתיאום עם מועצת המכון.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הארכיון יתמנה בידי הגנז בהתייעצות עם מועצת המכון, וגם עליו יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}}.

{{ח:סעיף|21|חמר ארכיוני}}
{{ח:ת}} החומר הארכיוני הקשור באישיותו של דוד בן־גוריון, בפועלו וביצירתו יוחזק בארכיון המכון, וחומר כאמור הנמצא בגנזך המדינה או בידי מוסדות, גופים או אנשים אחרים, למעט חומר שברשות הפרט – יועבר לארכיון המכון, במקור או בהעתק, כפי שיורה הגנז.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: יום הזכרון}}

{{ח:סעיף|22|יום הזכרון}}
{{ח:תת|(א)}} ו׳ בכסלו, יום פטירתו של דוד בן־גוריון, יהיה יום זכרון ממלכתי; יום זה יצויין במוסדות המדינה, במחנות צה״ל ובבתי הספר.
{{ח:תת|(ב)}} חל ו׳ בכסלו בערב שבת או בשבת, יקויים יום הזכרון ביום א׳ שלאחריו.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: אחוזת הקבר}}

{{ח:סעיף|23|אחוזת הקבר}}
{{ח:ת}} אחוזת הקבר של דוד ופולה בן־גוריון בשדה בוקר תוחזק בידי המדינה או בידי גוף שהממשלה תסמיך לכך.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|24|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} הזכויות והחובות של המוסד לקריאה, לעיון ולמחקר ע״ש דוד בן־גוריון יעברו עם תחילת חוק זה לבית דוד בן־גוריון.

{{ח:סעיף|25|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר החינוך והתרבות ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל הקשור לביצועו, וכן תקנות בדבר ההחזקה של החצרים לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות דוד בן-גוריון (יום הזכרון)|תקנות דוד בן־גוריון (יום הזכרון), תשל״ח–1977}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ט בחשון תשל״ז (22 בנובמבר 1976).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''אהרון ידלין'''
שר החינוך והתרבות
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]