תקנות השקעות משותפות בנאמנות (הון עצמי וביטוח של מנהל קרן ונאמן ותנאי כשירות של דירקטורים וחברי ועדת ההשקעות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (הון עצמי וביטוח של מנהל קרן ונאמן ותנאי כשירות של דירקטורים וחברי ועדת ההשקעות), התשנ״ו–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 150|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (הון עצמי וביסודו של מנהל קרן ונאמן ותנאי כשירות של דירקטורים ועובדים בהם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5715.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 1122|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5995.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 9|סעיפים 9(א) ו־(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 13|13(א) ו־(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 72|72}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 131|ו־131(א)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הון עצמי, ביטוח, ערבות בנקאית ופקדון}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: תנאי כשירות לדירקטורים ולחברי ועדת השקעות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הון עצמי, ביטוח, ערבות בנקאית ופקדון}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק א|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבצע“ – כמשמעותו בתקנון הבורסה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שווי נכסים כולל“ – שווי נקי של נכסי כל הקרנות שבניהולו של מנהל קרן או של כל הקרנות שחברה משמשת להן נאמן.

{{ח:סעיף|2|הון עצמי}}
{{ח:ת}} ההון העצמי של מנהל הקרן ושל נאמן לא יפחת מסכום של חמש מאות אלף שקלים חדשים; הסכום יעודכן ב־31 ביולי של כל שנה, לפי שיעור השינוי שבין המדד שפורסם לחודש יוני שלפני מועד העדכון לבין המדד שפורסם לחודש יוני 1995, ויעוגל לסכום הקרוב שהוא כפולה של מאה אלף שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|3|חובת ביטוח|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל קרן ונאמן יערכו ביטוח אחריות מקצועית לחיסוי חבותם בשל מעשה או מחדל רשלני כלפי בעלי יחידות; מנהל קרן יערוך גם ביטוח לחיסוי מעילה באמון של עובדיו וכן של המועסקים על ידו המשתתפים בקבלת החלטות שענינן ניהול תיק ההשקעות של הקרן כלפי בעלי יחידות.
{{ח:תת|(ב)}} ביטוח לפי תקנת משנה (א) יכול שיהיה במסגרת ביטוח קבוצת מבוטחים, ובלבד שבהתקיים עילת הביטוח יהיו מנהל הקרן או הנאמן זכאים לסכומי הביטוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנות 4(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5(א)}}.
{{ח:תת|(ג)}} ביטוח לפי תקנה זו ייעשה אצל מי שהוא בעל רשיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח, התשמ״א–1981}}, והוא ייעשה באופן שיכסה תביעות בשל אירועים שאירעו בתקופת הפוליסה גם אם הוגשו בתוך שנה מתום תקופת הפוליסה.

{{ח:סעיף|4|ביטוח של מנהל קרן}}
{{ח:תת|(א)}} ביטוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(א)}} שיערוך מנהל קרן יהיה בסכום כולל שלא יפחת מהסכומים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} 1.5 מיליון שקלים חדשים או סכום השווה למחצית שווי הנכסים הכולל, הנמוך שביניהם, למנהל קרן ששווי הנכסים הכולל שבניהולו הוא עד 10 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} 2.5 מיליון שקלים חדשים, למנהל קרן ששווי הנכסים הכולל שבניהולו הוא מעל 10 מיליון שקלים חדשים ולא יותר מ־20 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} 5 מיליון שקלים חדשים, למנהל קרן ששווי הנכסים הכולל שבניהולו הוא מעל 20 מיליון שקלים חדשים ולא יותר מ־100 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(4)}} 10 מיליון שקלים חדשים, למנהל קרן ששווי הנכסים הכולל שבניהולו הוא מעל 100 מיליון שקלים חדשים ולא יותר מ־500 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(5)}} 15 מיליון שקלים חדשים, למנהל קרן ששווי הנכסים הכולל שבניהולו הוא מעל 500 מיליון שקלים חדשים ולא יותר מ־2,000 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(6)}} 22 מיליון שקלים חדשים, למנהל קרן ששווי הנכסים הכולל שבניהולו הוא מעל 2,000 מיליון שקלים חדשים ולא יותר מ־5,000 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(7)}} 30 מיליון שקלים חדשים, למנהל קרן ששווי הנכסים הכולל שבניהולו הוא מעל 5,000 מיליון שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} ביטוח אחריות מקצועית לחיסוי חבות של מנהל קרן בשל מעשה או מחדל רשלני כלפי בעלי היחידות יהיה בסכום השווה לשבע עשיריות מהסכום הכולל, לפי הענין, לפי תקנת משנה (א), וביטוח לחיסוי בשל מעילה באמון של מי מעובדיו כלפי בעלי היחידות יהיה בסכום השווה לשלוש עשיריות מהסכום האמור.

{{ח:סעיף|5|ביטוח של נאמן}}
{{ח:ת}} ביטוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(א)}} שיערוך נאמן יהיה בסכום שלא יפחת מהסכומים המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} 1.05 מיליון שקלים חדשים או סכום השווה למחצית שווי הנכסים הכולל, הנמוך שביניהם, לנאמן ששווי הנכסים הכולל שהוא נאמן להם הוא עד 10 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תת|(2)}} 1.75 מיליון שקלים חדשים, לנאמן ששווי הנכסים הכולל שהוא נאמן להם הוא מעל 10 מיליון שקלים חדשים ולא יותר מ־20 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תת|(3)}} 3.5 מיליון שקלים חדשים, לנאמן ששווי הנכסים הכולל שהוא נאמן להם הוא מעל 20 מיליון שקלים חדשים ולא יותר מ־100 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תת|(4)}} 7 מיליון שקלים חדשים, לנאמן ששווי הנכסים הכולל שהוא נאמן להם הוא מעל 100 מיליון שקלים חדשים ולא יותר מ־500 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תת|(5)}} 10.5 מיליון שקלים חדשים, לנאמן ששווי הנכסים הכולל שהוא נאמן להם הוא מעל 500 מיליון שקלים חדשים ולא יותר מ־2,000 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תת|(6)}} 15.4 מיליון שקלים חדשים, לנאמן ששווי הנכסים הכולל שהוא נאמן להם הוא מעל 2,000 מיליון שקלים חדשים ולא יותר מ־5,000 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תת|(7)}} 21 מיליון שקלים חדשים, לנאמן ששווי הנכסים הכולל שהוא נאמן להם הוא מעל 5,000 מיליון שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|6|השתתפות עצמית|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} היה סכום ההשתתפות העצמית על פי תנאי הביטוח גבוה מחמישים אלף דולר של ארצות הברית של אמריקה, או כערכם בשקלים חדשים המחושב על פי השער היציג של הדולר כאמור בעת עריכת הביטוח (להלן – סכום ההשתתפות הבסיסי), יפקיד מנהל הקרן או הנאמן בבנק בישראל או אצל חבר בורסה בישראל, נוסף על הסכומים שהפקיד לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנה 7}}, פיקדון, פיקדון לזמן קצוב לתקופה שלא תעלה על שנה או איגרות חוב שהוציאה המדינה והנסחרות בבורסה בישראל, חופשיים ממשכון, שעבוד או עיקול, בסכום שלא יפחת מההפרש בין סכום ההשתתפות העצמית לפי תנאי הביטוח לבין סכום ההשתתפות הבסיסי.

{{ח:סעיף|7|המרת ביטוח בפקדון או בערבות בנקאית}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל קרן ונאמן רשאים להמיר ביטוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3 עד 5}}, כולו או חלקו, בכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} פקדון, פקדון לזמן קצוב לתקופה שלא תעלה על שנה או איגרות חוב שהוציאה המדינה והנסחרות בבורסה בישראל, חופשיים ממשכון, שעבוד או עיקול, בשווי שליש מסכום הביטוח שבמקומו הם באים; פקדונות או איגרות חוב כאמור יופקדו על שם מנהל הקרן או הנאמן, לפי הענין, בבנק בישראל או יוחזקו על שמם אצל חבר בורסה בישראל (להלן – נכסים חליפיים);
{{ח:תתת|(2)}} ערבות בנקאית לטובת בעלי היחידות בסכום השווה לשליש מסכום הביטוח שבמקומו היא באה (להלן – הערבות הבנקאית).
{{ח:תת|(ב)}} שווי איגרות החוב לענין תקנת משנה (א)(1) יחושב לפי {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (מחירי קניה ומכירה של נכסי קרן ושווי נכסי קרן)|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (מחירי קניה ומכירה של נכסי קרן ושווי נכסי קרן), התשנ״ה–1994}}.

{{ח:סעיף|8|תנאים למימוש ערבות בנקאית}}
{{ח:תת|(א)}} הערבות הבנקאית תמומש בהצגת אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} פסק דין של בית משפט בתובענה נגד מנהל הקרן או הנאמן;
{{ח:תתת|(2)}} הסכם פשרה בין מנהל הקרן או הנאמן לבין בעלי היחידות שבשמם הוגשה תובענה כאמור, שקיבל תוקף של פסק דין;
{{ח:תתת|(3)}} פסק בורר שאושר בידי בית משפט.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט יורה בפסק דין לפי תקנת משנה (א) על דרך תשלום הערבות הבנקאית, מי הזכאים ולאילו סכומים הם זכאים.

{{ח:סעיף|9|סכום החיסוי והתאמתו}}
{{ח:תת|(א)}} פחת סכום הביטוח של מנהל קרן או של נאמן, ביחד עם הערבות הבנקאית והנכסים החליפיים (להלן – סכום החיסוי) מן הסכום לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7}} (להלן – סכום החיסוי המזערי) במשך 45 ימים רצופים, יגדילו מנהל הקרן או הנאמן את סכום החיסוי, בתוך שלושים ימים נוספים, עד כדי סכום החיסוי המזערי.
{{ח:תת|(ב)}} היה סכום החיסוי של מנהל קרן או של נאמן גבוה מסכום החיסוי המזערי במשך 45 ימים רצופים, רשאי הוא להקטינו בתום התקופה האמורה עד כדי סכום החיסוי המזערי.

{{ח:סעיף|10|דו״חות|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} קיבלו מנהל קרן או נאמן ערבות בנקאית לטובת בעלי היחידות, יגישו לרשות ולרשם, ולגבי מנהל קרן סגורה – גם לבורסה, דו״ח שבו יפורטו שם הערב וסכום הערבות, ויראו בדו״ח זה הודעה לנושים היוצרת ערבות לטובת בעלי היחידות מזמן לזמן לפי {{ח:חיצוני|חוק הערבות#סעיף 3|סעיף 3 לחוק הערבות, התשכ״ז–1967}}.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל קרן יגיש דו״ח לפי תקנת משנה (א) לא יאוחר משבעה ימי עסקים לאחר קבלת הערבות או מיום שפרסם לראשונה תשקיף, לפי המאוחר מביניהם, ונאמן יגיש דו״ח כאמור לא יאוחר משבעה ימי עסקים לאחר קבלת הערבות או לאחר שפורסם לראשונה, לאחר שהחל לשמש נאמן, תשקיף של קרן שלה הוא נאמן; שימשה חברה מנהל קרן או נאמן ערב תחילתן של תקנות אלה, יוגש הדו״ח לא יאוחר משבעה ימי עסקים לאחר תחילתן.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל קרן ונאמן ימציאו לרשות ולרשם, לא יאוחר מיום 31 במרס של כל שנה, דו״ח ובו הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} סכום ההון העצמי ליום 31 בדצמבר של השנה הקודמת;
{{ח:תתת|(2)}} סכום הביטוח שערכו, סכום הערבות הבנקאית שהוציאו, סכום הפיקדון, הפיקדון לזמן קצוב ואיגרות החוב שהפקידו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}} וסכום הנכסים החליפיים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנה 7}}, והכל ליום 31 במרס, 30 ביוני, 30 בספטמבר ו־31 בדצמבר של השנה הקודמת.
{{ח:תת|(ד)}} לדו״ח לפי תקנת משנה (ג) יצורף אישור רואה חשבון כי אותו דו״ח משקף לדעתו, באופן נאות, את ההון העצמי של החברה בהתאם לדו״חות הכספיים המבוקרים של החברה, וכי הוא משקף באופן נאות את הפרטים האחרים הכלולים בו, בהתאם לפוליסת הביטוח, מסמכי הבנק או חבר הבורסה, לפי הענין; האישור יהיה חתום בידי רואה החשבון, ויצוין בו התאריך שבו נחתם.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: תנאי כשירות לדירקטורים ולחברי ועדת השקעות|תיקון: תשנ״ט}}

{{ח:סעיף|11|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל ידע מקצועי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעל תואר מוסמך לפחות ממוסד אקדמי בכלכלה, בחשבונאות או במינהל עסקים;
{{ח:תתת|(2)}} בעל תואר בוגר לפחות ממוסד אקדמי בכלכלה או במינהל עסקים או בהנדסת תעשיה וניהול, והוא בעל נסיון מקצועי של שנתיים לפחות, ולגבי עובד הממונה על מילוי חובות הנאמן ותפקידיו לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 78|סעיף 78 לחוק}} – גם מי שבידו רשיון רואה חשבון והוא בעל נסיון מקצועי כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} בעל נסיון מקצועי של ארבע שנים לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד אקדמי“ – מוסד מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, או מוסד מחוץ לישראל המוכר כמוסד להשכלה גבוהה בידי מי שרשאי לתת הכרה כאמור באותה מדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נסיון מקצועי“ – מי שבמסגרת תפקידו עסק באחד מאלה: ניהול תיקי השקעות או ייעוץ השקעות כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}}, ניתוח תיקי השקעות, ניתוח כדאיות כלכלית של השקעות, או פעולה כמבצע, ולגבי עובד של הנאמן הממונה על מילוי חובות הנאמן ותפקידו לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 78|סעיף 78 לחוק}} – גם מי שעסק בראיית חשבון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק רואי חשבון|בחוק רואי חשבון, התשט״ו–1955}}.

{{ח:סעיף|12|תנאי כשירות|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} שליש לפחות מהדירקטורים של מנהל קרן ושני שלישים לפחות מחברי ועדת ההשקעות יהיו בעלי ידע מקצועי.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ג)}} עובד של הנאמן הממונה על מילוי חובות הנאמן ותפקידיו לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 78|סעיף 78 לחוק}} יהיה בעל ידע מקצועי.
{{ח:תת|(ד)}} מי שהוכרז פושט רגל וטרם עברו שנתיים מיום שניתן לו הפטר, לא יכהן כדירקטור של מנהל קרן, לא ישתתף בקבלת החלטות בקשר עם ניהול תיק ההשקעות של הקרן ולא יהיה ממונה על מילוי חובות הנאמן ותפקידיו לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 78|סעיף 78 לחוק}}.

{{ח:חתימות|ט״ו בחשון התשנ״ו (8 בנובמבר 1995)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]