תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 1512|תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7682.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 713|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7777.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 1072|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7961.pdf}}, {{ח:תיבה|2628|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8057.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 2886|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8177.pdf}}, {{ח:תיבה|3142|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8206.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 324|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8315.pdf}}, {{ח:תיבה|883|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (דחיית מועדים בענייני תכנון ובנייה ותנאים למתן תעודת גמר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8417.pdf}}, {{ח:תיבה|1416|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8563.pdf}}, {{ח:תיבה|1868|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8673.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1419|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9064.pdf}}, {{ח:תיבה|3818|הוראת שעה [תש״ף] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9518.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1032|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9771.pdf}}, {{ח:תיבה|1120|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9789.pdf}}, {{ח:תיבה|1202|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9817.pdf}}, {{ח:תיבה|2124|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10007.pdf}}, {{ח:תיבה|2656|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10112.pdf}}, {{ח:תיבה|2706|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10128.pdf}}, {{ח:תיבה|3820|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10306.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 1073|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10574.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 3766|תיקון מס׳ 4 [תשפ״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11487.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1110|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11733.pdf}}, {{ח:תיבה|1656|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11854.pdf}}, {{ח:תיבה|2040|הוראת שעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11937.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 92|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12066.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|סעיפים 145}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145א|145א}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 157א|157א}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 157ב|157ב}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 265|ו־265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|חלק א|חלק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|חלק א סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|חלק א סימן ב|סימן ב׳: כללי}}

{{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳: מידע נדרש להיתר}}

{{ח:פנימי|חלק ב סימן א|סימן א׳: בקשה לקבלת מידע להיתר}}

{{ח:פנימי|חלק ב סימן ב|סימן ב׳: מסירת מידע להיתר}}

{{ח:פנימי|חלק ג|חלק ג׳: הגשת בקשה להיתר}}

{{ח:פנימי|חלק ג סימן א|סימן א׳: מינוי עורך בקשה ועורכי משנה}}

{{ח:פנימי|חלק ג סימן ב|סימן ב׳: תנאים מוקדמים לקליטת בקשה להיתר}}

{{ח:פנימי|חלק ג סימן ג|סימן ג׳: הודעה לבעלי זכויות במקרקעין}}

{{ח:פנימי|חלק ג סימן ד|סימן ד׳: בדיקת התנאים המוקדמים}}

{{ח:פנימי|חלק ד|חלק ד׳: בדיקה והחלטת רשות רישוי}}

{{ח:פנימי|חלק ד סימן א|סימן א׳: אופן הבקרה המרחבית}}

{{ח:פנימי|חלק ד סימן ב|סימן ב׳: החלטת רשות הרישוי}}

{{ח:פנימי|חלק ה|חלק ה׳: בקרת תכן}}

{{ח:פנימי|חלק ה סימן א|סימן א׳: בקשה להיתר שלא נדרשת לגביה בקרה של מכון בקרה}}

{{ח:פנימי|חלק ה סימן ב|סימן ב׳: קליטת הבקשה להיתר במכון הבקרה}}

{{ח:פנימי|חלק ה סימן ג|סימן ג׳: בקרת תכן}}

{{ח:פנימי|חלק ו|חלק ו׳: מתן ההיתר}}

{{ח:פנימי|חלק ו סימן א|סימן א׳: בדיקת המהנדס}}

{{ח:פנימי|חלק ו סימן ב|סימן ב׳: מתן היתר}}

{{ח:פנימי|חלק ו סימן ג|סימן ג׳: אגרות וערבות}}

{{ח:פנימי|חלק ז|חלק ז׳: אישור תחילת עבודות}}

{{ח:פנימי|חלק ז סימן א|סימן א׳: מינויים נדרשים}}

{{ח:פנימי|חלק ז סימן ב|סימן ב׳: התקשרות עם מכון הבקרה}}

{{ח:פנימי|חלק ז סימן ג|סימן ג׳: אישור תחילת עבודה}}

{{ח:פנימי|חלק ז סימן ג1|סימן ג׳1 – סוגי עבודות שאינן טעונות אישור תחילת עבודה}}

{{ח:פנימי|חלק ז סימן ד|סימן ד׳: שילוט באתר הבנייה}}

{{ח:פנימי|חלק ח|חלק ח׳: ביצוע ובקרת ביצוע}}

{{ח:פנימי|חלק ח סימן א|סימן א׳: בקרת מכון בקרה}}

{{ח:פנימי|חלק ח סימן ב|סימן ב׳: בקרת רשות הרישוי}}

{{ח:פנימי|חלק ח סימן ג|סימן ג׳: בקרת בעל ההיתר ונציגיו}}

{{ח:פנימי|חלק ח סימן ד|סימן ד׳: פיקוח עליון}}

{{ח:פנימי|חלק ט|חלק ט׳: תעודת גמר}}

{{ח:פנימי|חלק ט סימן א|סימן א׳: בקשה לקבלת תעודת גמר}}

{{ח:פנימי|חלק ט סימן ב|סימן ב׳: מתן תעודת גמר}}

{{ח:פנימי|חלק ט סימן ג|סימן ג׳: השלמת פרטים וערובות}}

{{ח:פנימי|חלק ט1|חלק ט׳1: הליך רישוי להוספת מרחב מוגן דירתי לבניין קיים}}

{{ח:פנימי|חלק י|חלק י׳: הקלה ושימוש חורג}}

{{ח:פנימי|חלק י סימן א|סימן א׳: בקשה להקלה או לשימוש חורג}}

{{ח:פנימי|חלק י סימן ב|סימן ב׳: פרסום}}

{{ח:פנימי|חלק י סימן ג|סימן ג׳: החלטת ועדה מקומית}}

{{ח:פנימי|חלק יא|חלק י״א: החלפה והתפטרות בעלי תפקידים}}

{{ח:פנימי|חלק יב|חלק י״ב: אגרות}}

{{ח:פנימי|חלק יב1|חלק י״ב1: הליך רישוי באמצעות מורשה להיתר}}

{{ח:פנימי|חלק יב1 סימן א|סימן א׳: פרשנות והוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|חלק יב1 סימן ב|סימן ב׳: מידע נדרש להיתר}}

{{ח:פנימי|חלק יב1 סימן ג|סימן ג׳: הגשת בקשה להיתר ולקבלת פירוט החיובים}}

{{ח:פנימי|חלק יב1 סימן ד|סימן ד׳: בקרת תכן}}

{{ח:פנימי|חלק יב1 סימן ה|סימן ה׳: מתן היתר בידי מורשה להיתר}}

{{ח:פנימי|חלק יב1 סימן ו|סימן ו׳: אישור תחילת עבודות}}

{{ח:פנימי|חלק יב1 סימן ז|סימן ז׳: ביצוע ובקרת ביצוע}}

{{ח:פנימי|חלק יב1 סימן ח|סימן ח׳: תעודת גמר}}

{{ח:פנימי|חלק יב1 סימן ט|סימן ט׳: שינויים במהלך ביצוע העבודה}}

{{ח:פנימי|חלק יב1 סימן י|סימן י׳: החלפה והתפטרות בעלי תפקידים}}

{{ח:פנימי|חלק יג|חלק י״ג: שונות, ביטול, תחילה והוראות מעבר}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:קטע2|חלק א|חלק א׳: פרשנות}}
{{ח:קטע3|חלק א סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ח, תשע״ח־2, תשפ״א, תשפ״ב, תשפ״ב־5, תשפ״ב־7, תשפ״ג, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחראי לביקורת על הביצוע“ – מי שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מונה לאחראי לביקורת על הביצוע מטעם בעל ההיתר;
{{ח:תתת|(2)}} אינו האחראי לביצוע שלד הבניין;
{{ח:תתת|(3)}} רשום בפנקס המהנדסים והאדריכלים בענף ארכיטקטורה או רשום בפנקס האמור בענף הנדסה אזרחית, באחד מהמדורים האלה: מבנים, ניהול וביצוע או ניהול הבנייה, ביצוע ופיקוח; ולעניין ביקורת על ביצוע של מבנה פשוט – גם הנדסאי הרשום במרשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים באחד מהענפים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הנדסה אזרחית – במדור תכנון מבנים או במדור ניהול הבנייה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הנדסת בניין – במדור בניין או במדור אדריכלות;
{{ח:תתתת|(ג)}} אדריכלות – במדור אדריכלות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחראי לביצוע שלד הבניין“ – מי שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מונה לאחראי לביצוע שלד הבניין מטעם הקבלן;
{{ח:תתת|(2)}} רשום בפנקס המהנדסים והאדריכלים בענף הנדסה אזרחית באחד מהמדורים האלה: מבנים, ניהול וביצוע או ניהול הבנייה, ביצוע ופיקוח; ולעניין ביצוע שלד של מבנה פשוט – גם הנדסאי הרשום במרשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים באחד מהענפים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הנדסה אזרחית – במדור תכנון מבנים או במדור ניהול הבנייה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הנדסת בניין – במדור בניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור זמני“ – אישור זמני ליישום שיטת הבנייה החדשה, על כל צרופותיו שנתן גוף מוסמך ומצוינים בו שם השיטה, מספרה, תקופת תוקפה, מועד האישור הזמני, והמגבלות או התנאים ליישומה, ככל שהוטלו, פירוט הבדיקות והביקורות הנדרשות לבחינת יישום השיטה וכן כשירותו הנדרשת של הממונה על שיטת הבנייה החדשה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור קבוע“ – אישור קבוע ליישום שיטת הבנייה החדשה, שנתן גוף מוסמך בתום תהליכי הבחינה והמעקב, שבסופם נקבע שאין צורך בהמשך מעקב, ובו מצוינים שם השיטה, מספרה, מועד האישור הקבוע והמגבלות או התנאים ליישומה, ככל שהוטלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אשרור מקוון“ – מתן הסכמה מקוונת, לאחר ביצוע אימות זהותו של המבקש אל מול מרשם האוכלוסין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין ראוי לשימוש“ – מבנה שהסתיימה בנייתו למטרה שלשמה הוקם, לרבות מערכות הבניין והכנת חיבור המערכות האמורות לתשתיות הציבוריות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל שיטת הבנייה החדשה“ – מזמין הליך הבחינה של שיטת הבנייה החדשה שהתקשר בהסכם עם גוף מוסמך לבחינת שיטת הבנייה החדשה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל היתר“ – מי שעל שמו הוצא היתר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל תשתית“ – בעלים, חוכר, מחזיק או מפעיל של תשתית בעל זיכיון או רישיון בנוגע לתשתית, חברה ממשלתית שעיקר עיסוקה בפיתוח תשתיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה לסטייה מהוראות תוכנית“ – בקשה לאשר סטייה מהוראות תוכנית כאמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקלה, שימוש חורג וסטייה מתוכנית)#סעיף 6|בתקנה 6 לתקנות התכנון והבנייה (הקלה, שימוש חורג וסטייה מתוכנית), התשפ״ג–2023}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקר“ – מי שמתקיימות בו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כ|סעיף 158כ לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף מוסמך“ – גוף שהסמיך שר הבינוי והשיכון, לבדוק ולאשר כי שיטת בנייה חדשה ראויה לשימוש, ובלבד שמצא השר כי התקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא בעל הכשרה מקצועית מתאימה;
{{ח:תתת|(2)}} הובטח כי לא יתקיים לגביו ניגוד עניינים בפעולתו כגוף מוסמך;
{{ח:תתת|(3)}} נקבעו לגביו נוהלי עבודה מסודרים לעניין אופן עבודתו, לרבות בנוגע לאופן ההתקשרות לבדיקת שיטת בנייה חדשה ולאופן בחינת השיטה;
{{ח:תתת|(4)}} קיימים הסדרי בקרה על פעילותו כגוף מוסמך, לרבות לעניין נוהלי עבודתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היתר“ – טופס מקוון הכולל את כל הפרטים שנמסרו בבקשה להיתר לרבות התכנית הראשית והודעת מכון הבקרה כי הבקרה נמצאה תקינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המהנדס“ – מהנדס הוועדה המקומית ובמרחב תכנון לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 12|סעיף 12(א) לחוק}}, מתכנן המחוז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על שיטת הבנייה החדשה“ – בעל כשירות ומומחיות כפי שקבע גוף מוסמך, שמינה בעל שיטת הבנייה החדשה לעורך בקשה לשיטה זו, לאחראי ביקורת על שיטת הבנייה ולאחראי כולל עליה, ויכול שעורך הבקשה או האחראי לביקורת על הביצוע ימונו כממונה על שיטת הבנייה החדשה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה מקומית“ – ועדה מקומית לתכנון ולבנייה שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 17|סעיפים 17}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 19|או 19 לחוק}}, לרבות ועדה מחוזית המשתמשת בסמכויותיה של ועדה מקומית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 12|סעיף 12 לחוק}}, וועדת משנה שלהן, ולרבות הוועדה לתשתיות לאומיות המשתמשת בסמכויותיה של ועדה מקומית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 6ב|סעיף 6ב(ב) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוכר“ – חוכר רשום במרשם המקרקעין לתקופה של ארבעים ותשע שנים או יותר, לרבות חוכר משנה הרשום לתקופה כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק רשות מקרקעי ישראל“ – {{ח:חיצוני|חוק רשות מקרקעי ישראל|חוק רשות מקרקעי ישראל, התש״ך–1960}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיובים“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|בסעיף 145(ד)(1) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חתימה אלקטרונית מאושרת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום“ – יום עבודה, ולעניין רשות הרישוי והמהנדס – למעט פגרת קיץ החל ביום באוגוסט ועד יום 31 באוגוסט בכל שנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה פשוט“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות)#תוספת 1 פרט 1|בסעיף 1 לתוספת הראשונה לתקנות המהנדסים והאדריכלים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה ראוי לשימוש“ – מבנה שהסתיימה בנייתו למטרה שלשמה הוקם, לרבות מערכות החשמל, המים והביוב שבו והכנת חיבור המערכות האמורות לרשתות החשמל, המים והביוב השכונתיות והאזוריות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מודד מוסמך“ – מודד בעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|פקודת המדידות|פקודת המדידות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע להיתר“ – מידע שנמסר לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכלול הגורמים המקצועיים“ – בעל שיטת הבנייה החדשה, מפתח השיטה, מתכנן השיטה, מתכננים, וכל איש מקצוע אחר אשר יישמו או מתכוונים ליישם אותה, וכן הגורמים הנוגעים להליך הרישוי לרבות המהנדס, מכוני בקרה, מעבדות מאושרות, ומכון התקנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מאושרת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 12|בסעיף 12(א) לחוק התקנים, התשי״ג–1953}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת רישוי זמין“ – מערכת מקוונת להגשת מסמכים וניהול תהליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|החוק}}, הזמינה לציבור ברשת האינטרנט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפת מדידה להיתר“ – מפה טופוגרפית כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות המדידות (מדידות ומיפוי)|בתקנות המודדים}}, לרבות כל הנדרש על פי הנחיות המנהל כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות המדידות (מדידות ומיפוי)|בתקנות המודדים}}, לעריכת מפת מדידה להיתר בנייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפת עדות“ – מפת עדות כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות המדידות (מדידות ומיפוי)|בתקנות המודדים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעי ישראל“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: מקרקעי ישראל|בחוק־יסוד: מקרקעי ישראל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים#סעיף 17|בסעיף 17(ב) לחוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, התשע״ג–2012}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתכנן שלד הבניין“ – מי שהורשה להגיש חישובים סטטיים לרשות מוסמכת על פי {{ח:חיצוני|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות)|תקנות המהנדסים והאדריכלים}}, ושחתם על הבקשה להיתר ועל נספחיה כאחראי לתכנון שלד הבניין נושא הבקשה ולביצוע פיקוח עליון על הקמתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נספח העמדה“ ו”נספח תנועה וחניה“ – כמשמעותם {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נספחי תכן“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|בתקנות עבודת מכון בקרה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציגות הבית המשותף“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 65|בסעיף 65 לחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק מים“ – רשות מקומית או כל מי שהוסמך לספק מים לפי {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים, התשי״ט–1959}}, או חברה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}}, המספקים מים למקרקעין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סריקה ממוחשבת“ – הליך טכנולוגי המעתיק מסמך מקור לקובץ מחשב באופן שניתן לאחזר ממנו תוצר קריא הזהה בתוכנו למקור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עורך הבקשה“ – מי שמוסמך לפי {{ח:חיצוני|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות)|תקנות המהנדסים והאדריכלים}} להגיש לרשות המוסמכת תכנית כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות)|בתקנות האמורות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנקס המהנדסים והאדריכלים“, ”פנקס המורשים להיתר“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|בחוק המהנדסים והאדריכלים, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלן“ – מי שרשום בפנקס קבלנים בתחום ובסיווג המתאים לביצוע העבודה נושא ההיתר ומתמנה לקבלן מטעם בעל ההיתר לביצוע הבנייה או העבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קובץ אלקטרוני“ – קובץ מחשב שהוא מסר אלקטרוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קומה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (חישוב שטחים ואחוזי בנייה בתכניות ובהיתרים)|בתקנות התכנון והבנייה (חישוב שטחים ואחוזי בנייה בתכניות ובהיתרים), התשנ״ב–1992}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיטת בנייה חדשה“ – מוצר בנייה חדש, רכיב בנייה חדש, טכנולוגיית בנייה חדשה או מערכת שלמה חדשה המשלבת אחד או יותר של המרכיבים האמורים, או המשלבת בצורה חדשנית ומקורית מוצרים וחומרים שעשויה להיות להם השפעה על בטיחותם או על בריאותם של השוהים בבניין או בסביבתו, והקשורים בשלד ושהתקנות והתקינה הקיימים לא נותנים למכלול הגורמים המקצועיים כלים מתאימים ומספיקים לתכנון או לבדיקת התאמתם לשימוש בבנייה בתנאי הארץ וטרם הוטמעו בתקנות או בתקינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית ארגון אתר“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית פיתוח“ ו”תכנית ראשית“ – כמשמעותן {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות בקשה להיתר“ – {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש״ל–1970}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות המהנדסים והאדריכלים“ – {{ח:חיצוני|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות)|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות), התשכ״ז–1967}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות המודדים“ – {{ח:חיצוני|תקנות המדידות (מדידות ומיפוי)|תקנות המדידות (מדידות ומיפוי), התשע״ו–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות עבודת מכון בקרה“ – תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כט|סעיף 158כט לחוק}};
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו), התשע״ח–2018}};}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות תכן הבניין“ – {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2|התוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר}}, וכל תקנה אחרת שתבוא במקומה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תרשים מיתאר“ – תשריט או מפה של המקרקעין הכוללים את סימון המבנים הקיימים במקרקעין וסימון סכמטי של המבנה המבוקש.

{{ח:קטע3|חלק א סימן ב|סימן ב׳: כללי}}

{{ח:סעיף|2|הליך מקוון}}
{{ח:תת|(א)}} כל בקשה, פנייה, תשובה והחלטה לפי תקנות אלה תיערך באופן מקוון, באמצעות מערכת רישוי זמין של מינהל התכנון.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך ניהול מערכת רישוי זמין, יעשה מינהל התכנון שימוש במערכות תוכנה וחומרה מהימנות המעניקות, להנחת דעתו, הגנה סבירה מפני חדירה, שיבוש, הפרעה או גרימת נזק למחשב או לחומר מחשב, והמקנות רמה סבירה של זמינות ואמינות.

{{ח:סעיף|3|שימוש במערכת רישוי זמין}}
{{ח:ת}} במערכת רישוי זמין ניתן להשתמש בכל מערכת מחשב המקיימת לפחות את דרישות החומרה והתוכנה המזעריות שיפרסם מנהל מינהל התכנון באתר האינטרנט של מערכת רישוי זמין ובאתר האינטרנט של מינהל התכנון.

{{ח:סעיף|4|פרסום הנחיות}}
{{ח:ת}} מנהל מינהל התכנון רשאי לפרסם באתר האינטרנט של מינהל התכנון את נוסחם וצורתם של טפסים אלקטרוניים וצרופותיהם, והכול לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|5|משלוח הודעות}}
{{ח:ת}} מסר עורך בקשה או מגיש הבקשה את כתובתו האלקטרונית לצורך קבלת הודעות לפי תקנות אלה, ניתן לשלוח אליו לאותה כתובת כל הודעה לפי תקנות אלה שהיא הודעה מקוונת.

{{ח:סעיף|6|צירוף העתק של מסמך ושמירתו|תיקון: תש״ף, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} נדרש צירוף של מסמך, למעט תכנית ראשית, יוגש המסמך באופן מקוון באחת מדרכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} חתום בחתימה אלקטרונית מאושרת של יוצר המסמך;
{{ח:תתת|(2)}} סריקה ממוחשבת של העתק המסמך.
{{ח:תת|(ב)}} עורך הבקשה ישמור ברשותו את העותק המקורי של כל מסמך שצורף בדרך של סריקה ממוחשבת למשך 10 שנים לפחות.

{{ח:סעיף|7|מועד הגשה באופן מקוון}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה או מסמך שהוגשו באופן מקוון באמצעות מערכת רישוי זמין, יראו כמוגשים במועד קבלת אישור הגשה; בתקנה זו, ”מועד קבלת אישור הגשה“ – מועד קבלת אישור, הניתן לאחזור, שיונפק במערכת לעורך הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} מסמך שהוגש באופן אלקטרוני לא יראו כמוגש, אלא אם כן עבר בהצלחה בדיקת קבלה ברמה הטכנית; מסמך שלא עבר בהצלחה בדיקה כאמור, יידחה ולא יועבר אישור הגשה כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|8|צרופות הנגועות בנגיף מחשב או בקוד עוין}}
{{ח:ת}} היה מסמך המוגש באופן אלקטרוני נגוע בנגיף מחשב או בקוד עוין, העלול לגרום נזק או שיבוש למערכת רישוי זמין או למחשב הוועדה המקומית, יידחה המסמך בלא קליטתו ומערכת רישוי זמין תפיק הודעה על כך לעורך הבקשה.

{{ח:סעיף|9|דחיית מועדים|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} במקרה של תקלה במערכת רישוי זמין שמונעת ביצוע פעולה לפי תקנות אלה ובכלל זה הגשת בקשות או מסמכים אחרים או משלוח החלטות או טיפול בבקשות, תפורסם הודעה על כך באתר מינהל התכנון; נמשכה תקלה כאמור מעל שעה במצטבר בין השעות 8 עד 17, לא יבוא אותו יום במניין הימים לגבי אותן בקשות והודעה על כך תפורסם באתר האינטרנט של מינהל התכנון.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מן האמור בתקנת משנה (א), בוצע עדכון תוכנה למערכת רישוי זמין, שלושת הימים שלאחר היום שבו בוצע עדכון התוכנה לא יבואו במניין הימים לגבי בקשות המנוהלות במערכת רישוי זמין באותם ימים והודעה על כך תפורסם באתר האינטרנט של מינהל התכנון.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מן האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב), במקרה של אירוע ובכלל זה פגעי טבע, התקפה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}}, או תקלה בפעילות מערכות המחשוב של הוועדה המקומית, שמונע מרשות רישוי מסוימת לטפל בבקשות לפי תקנות אלה במשך יום אחד ברציפות או יותר, ולאחר שמנהל מינהל התכנון אישר, לא תובא תקופת האירוע במניין הימים לגבי אותן בקשות והודעה על כך תפורסם באתר האינטרנט של מינהל התכנון.

{{ח:קטע2|חלק ב|חלק ב׳: מידע נדרש להיתר}}
{{ח:קטע3|חלק ב סימן א|סימן א׳: בקשה לקבלת מידע להיתר}}

{{ח:סעיף|10|הגשת בקשה לקבלת מידע להיתר}}
{{ח:ת}} הרוצה להגיש בקשה להיתר, ימציא למהנדס בקשה לקבלת מידע להיתר.

{{ח:סעיף|11|פרטי הבקשה למידע להיתר}}
{{ח:ת}} בקשה לקבלת מידע להיתר תיערך בידי עורך בקשה ותכלול נתונים אלה:
{{ח:תת|(1)}} פרטי המקרקעין שלגביהם מבוקש המידע להיתר, לרבות כתובתם ופרטי זיהוים;
{{ח:תת|(2)}} פרטי עורך הבקשה למידע להיתר, לרבות כתובת דואר אלקטרוני לצורך קבלת הודעות;
{{ח:תת|(3)}} פרטי מבקש המידע להיתר, לרבות כתובת דואר אלקטרוני לצורך קבלת הודעות;
{{ח:תת|(4)}} פירוט השימוש המבוקש ופרטי העבודה או הבנייה המבוקשת שלגביהם נדרש המידע להיתר.

{{ח:סעיף|12|צרופות לבקשה|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} לבקשה לקבלת מידע להיתר יצורפו שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} קובץ מפת מדידה להיתר, חתום בחתימה אלקטרונית מאושרת בידי מודד מוסמך מעודכן לחצי השנה האחרונה, לכל היותר, ממועד הגשת בקשה לקבלת מידע להיתר;
{{ח:תת|(2)}} קובץ תצלומי המקרקעין באופן שיראה את המקרקעין ואת הבנוי עליהם מכל החזיתות, בציון מועד הצילום.

{{ח:סעיף|13|פטור מהגשת מפת מדידה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} המהנדס רשאי לפטור את מבקש המידע להיתר מהגשת מפת מדידה להיתר, במקרים שהבקשה למידע להיתר היא בנוגע להקמת תוספת לבניין קיים, בלא חריגה מהיקפו או בנוגע לשינוי שימוש בבניין קיים, בלא ביצוע עבודות פיתוח, וכן אם שוכנע כי בנסיבות העניין ניתן למסור את המידע בלא הגשת מפת מדידה להיתר, בהסתמך על בקשה להיתר בנייה לגבי המקרקעין שהוגשה בעבר ועל ההיתר שניתן לפיה.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש המידע להיתר המעוניין לקבל פטור מהגשת מפת מדידה כאמור בתקנת משנה (א), יצרף לבקשה לקבלת מידע להיתר תרשים מיתאר וינמק את בקשתו לקבל פטור מהגשת מפת מדידה.
{{ח:תת|(ג)}} המהנדס יודיע על החלטתו במסגרת ההודעה בעניין קליטת הבקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15(א) או (ב)}}; החליט המהנדס שלא לפטור מהגשת מפת מדידה ינמק את החלטתו ויראו את הבקשה לקבלת מידע להיתר כבקשה שלא עמדה בתנאים מוקדמים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15(ב)}}.

{{ח:סעיף|14|תשלום אגרת מידע להיתר}}
{{ח:ת}} בעת הגשת הבקשה לקבלת המידע להיתר, וכתנאי לקליטתה, יצרף המבקש אישור ששילם אגרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 65|בתקנה 65}}.

{{ח:סעיף|15|בדיקת עמידה בתנאים מוקדמים|תיקון: תש״ף־4, תשפ״א־2, תשפ״ב־4}}
{{ח:תת|(א)}} המהנדס יבחן אם התמלאו לגבי הבקשה לקבלת מידע להיתר הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנות 11}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12}} {{ח:פנימי|סעיף 14|ו־14}}, ואם ראה שהתקיימו, יקלוט את הבקשה ויודיע על קליטת הבקשה בתוך חמישה ימים ממועד הגשת הבקשה, לעורך הבקשה ולמבקש המידע להיתר.
{{ח:תת|(ב)}} מצא המהנדס כי הבקשה לקבלת מידע להיתר שהוגשה אינה עומדת בהוראות התקנות כאמור, ישלח לעורך הבקשה ולמבקש המידע להיתר הודעה, בתוך חמישה ימים מיום הגשת הבקשה, ויפרט בה את הפרטים והצרופות החסרים.
{{ח:תת|(ג)}} בקשה לקבלת מידע להיתר שהמהנדס לא הודיע על החלטתו בעניין קליטתה כאמור בתקנת משנה (א) או (ב) במועד האמור בתקנות משנה אלה, יראו כבקשה שנקלטה בתום אותה תקופה.
{{ח:תת|(ד)}} התקבלה הודעת המהנדס כאמור בתקנת משנה (ב), עורך הבקשה רשאי, בתוך 90 ימים מיום קבלת הודעת המהנדס, להגיש בקשה מתוקנת, בלא תשלום נוסף.
{{ח:תת|(ה)}} בקשה מתוקנת שהוגשה תיקלט במועד הגשתה, אף אם לא התמלאו לגביה {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנות 11}} {{ח:פנימי|סעיף 12|ו־12}}; לא שולמה אגרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בתקנה 14}}, יראו את הבקשה כבקשה שלא נקלטה.
{{ח:תת|(ו)}} התקבלה הודעת המהנדס כאמור בתקנת משנה (ב) ולא הוגשה בקשה מתוקנת במועד האמור בתקנת משנה (ד), לא תיקלט הבקשה ותימסר הודעה לעורך הבקשה ולמבקש המידע להיתר.

{{ח:סעיף|16|העברה לבעלי תשתיות, משרדי ממשלה וגורמים מאשרים|תיקון: תשע״ח, תש״ף־4, תשפ״א־2, תשפ״ב־4}}
{{ח:תת|(א)}} המהנדס יפנה לקבלת מידע להיתר מאת כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} גורם מאשר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} גוף נוסף, לרבות בעל תשתית, שיש בידו מידע לעניין מגבלות ותנאים הנוגעים למקרקעין שלגביהם המידע מבוקש, אם נדרשים על פי תכנית או חיקוק תיאום או התייעצות עמו.
{{ח:תת|(ב)}} ראה המהנדס כי לצורך מתן המידע להיתר נדרש מידע גם מאת גורם נוסף אף שאישורו לא נדרש על פי חיקוק או תכנית, לרבות מידע מאת בעלי תשתיות בדבר מיתקנים וקווי תשתית קיימים ומתוכננים, מעל פני הקרקע ומתחת לפני הקרקע, ומגבלות הקשורות לתשתיות אלה, רשאי הוא לפנות אל הגורם הנוסף לצורך קבלת מידע להיתר לעניין הבקשה המונחת לפניו.
{{ח:תת|(ג)}} המהנדס יפנה בבקשה לקבלת מידע להיתר מאת משרד הבריאות אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המידע מבוקש לגבי בניין המיועד לעסקים, מלאכות ותעשיות המחויב באישור משרד הבריאות לצורך רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}, או לבניין המיועד לצורכי ציבור;
{{ח:תתת|(2)}} המידע מבוקש לגבי מקרקעין המצויים בתחום אזור מגן של קידוח כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (תנאים תברואיים לקידוח מי שתייה)|בתקנות בריאות העם (תנאים תברואיים לקידוח מי שתייה), התשנ״ה–1995}}.
{{ח:תת|(ד)}} עורך הבקשה רשאי לפנות בבקשה לקבלת מידע להיתר מאת גורם מאשר או גוף אחר אשר הוא סבור כי קיים בידו מידע אשר יש בו כדי להשפיע על תכנון המבנה שאותו מבוקש לבנות בהיתר; עותק פנייה כאמור יועבר למהנדס.
{{ח:תת|(ה)}} לפנייה לפי תקנה זו תצורף הבקשה לקבלת מידע להיתר והצרופות לה, ויצוין כי יש לראותה כבקשה לאישור, לתיאום או להיוועצות, לפי העניין, ויחולו עליה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|תקנות 19}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24}}.
{{ח:תת|(ה1)}} מצא המהנדס שבקשה לקבלת מידע להיתר שנקלטה אינה עומדת {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנות 11}} {{ח:פנימי|סעיף 12|או 12}}, יפרט המהנדס בפנייתו מה הם הפרטים החסרים בבקשה לקבלת מידע להיתר.
{{ח:תת|(ו)}} מי שהופנתה אליו בקשה כאמור בתקנה זו, ישיב למהנדס בתוך חמישה עשר ימים ממועד הפנייה; לא השיב בתוך חמישה עשר ימים – יימסר המידע להיתר בלא תגובתו ויפורטו במידע להיתר כל הגורמים שלא מסרו מידע כאמור.
{{ח:תת|(ז)}} מי שהופנתה אליו בקשה –
{{ח:תתת|(1)}} לפי תקנות משנה (א) עד (ד), ומטעמים מיוחדים הנובעים ממורכבות המבנה, השימוש בו או המקרקעין שלגביהם מבוקש המידע להיתר אין בידו למסור מידע, אישור או חוות דעת על בסיס הנתונים שהובאו לפניו במועד האמור בתקנת משנה (ו), רשאי להודיע בתשובתו למהנדס כי נדרשים לו נתונים ומסמכים נוספים, ובכלל אלה בקשה הערוכה על רקע מפת מדידה אף שהמהנדס פטר את הבקשה מהגשת מפה כאמור לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|תקנה 13}} ורק לאחר קבלתם יימסר המידע להיתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20}}.
{{ח:תתת|(2)}} לפי תקנת משנה (א) לעניין הקמת בניין חדש, ומטעמים מיוחדים שיפורטו בתשובתו למהנדס, אין בידו למסור מידע, אלא לאחר קבלת מסמכי תכנון מפורט, רשאי להודיע זאת בתשובתו למהנדס ובלבד שתצוין רמת הפירוט הנדרשת לצורך מסירת מידע להיתר כאמור.

{{ח:סעיף|17||תיקון: תשע״ח, תשע״ט, תש״ף, תשפ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|18|היוועצות עם גורמים מאשרים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} רשות הרישוי תתייעץ עם רשות הכבאות טרם מתן היתר לכל בניין, למעט בניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בניין בן 4 קומות לכל היותר, המיועד למגורים בלבד ובו עד 24 דירות; לעניין זה, קומת מרתף וקומת עמודים ייכללו במניין הקומות כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} בניין ששטחו הכולל אינו עולה על 100 מטרים רבועים ושאינו משמש להתקהלות או לאחסון חומרים מסוכנים;
{{ח:תתת|(3)}} תוספת לבניין קיים ששטחה הכולל אינו עולה על 50 מטרים רבועים;
{{ח:תתת|(4)}} תוספת לדירת מגורים קיימת, כך ששטח הדירה כולל התוספת לא יעלה על 140 מטרים רבועים, וכן הוספה של גזוזטרה או הגדלה של גזוזטרה קיימת; בפסקה זו, ”גזוזטרה“ – מרפסת הבולטת מקירותיו החיצוניים של הבניין.
{{ח:תת|(ב)}} רשות הרישוי תתייעץ עם משרד הבריאות טרם מתן היתר לבניין המיועד לעסקים, מלאכות ותעשיות המחויב באישור משרד הבריאות לצורך רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}, או לבניין המיועד לצורכי ציבור.

{{ח:סעיף|19|קיום חובת היוועצות}}
{{ח:ת}} נקבעה בתכנית חובת התייעצות עם מי שאינו מוסד תכנון, ולא נקבעו בה הוראות לעניין אופן קיום חובת ההתייעצות או הכללים שיחולו עליה, יראו בפנייה לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16(ה)}} ובהעברת כל הנדרש לפיה – קיום חובת התייעצות, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} נמסרה התייחסות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנות 16(ו)}} {{ח:פנימי|סעיף 22|ו־22(א)}} או שחלף המועד להעברת ההתייחסות;
{{ח:תת|(2)}} בפניית המהנדס לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16(ה)}} צוין כי יש לראות בפנייה בקשה להתייעצות לפי תכנית ולפי תקנות אלה, ושאם לא תתקבל התייחסות במועד, ייחשב הדבר כקיום חובת התייעצות אלא אם כן קבעה התכנית אחרת;
{{ח:תת|(3)}} המידע להיתר נמסר בידי המהנדס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(א)}} לרבות המידע שנמסר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(א)(11)}}; אין באמור בתקנה זו כדי לגרוע מסמכותו של בקר מורשה במכון בקרה.

{{ח:קטע3|חלק ב סימן ב|סימן ב׳: מסירת מידע להיתר}}

{{ח:סעיף|20|מסירת המידע להיתר|תיקון: תש״ף־4, תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב, תשפ״ב־4, תשפ״ב־7, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} נקלטה בקשה לקבלת מידע להיתר, ימסור המהנדס את המידע להיתר על המקרקעין שלגביהם הוגשה הבקשה כמפורט להלן, לפי העניין, וככל שקיים בידיו, בתוך 30 ימים מיום קליטת הבקשה:
{{ח:תתת|(1)}} התכניות החלות על המקרקעין; לרבות שמות התכניות, מספרן ותאריך פרסום דבר אישורן;
{{ח:תתת|(1א)}} התוכניות החלות על המקרקעין, שהתקבלה בעניינן החלטה כי היתר מכוחן יינתן בשטח כולל כאמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (חישוב שטחים ואחוזי בנייה בתוכניות ובהיתרים)#סעיף 2א|בתקנה 2א(3) לתקנות התכנון והבנייה (חישוב שטחים ואחוזי בנייה בתוכניות ובהיתרים), התשנ״ב–1992}};
{{ח:תתת|(2)}} הוראותיהן של התכניות המתנות הוצאת היתר בתנאים, ותנאים כאמור אשר יהוו תנאי מוקדם לקליטת בקשה להיתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 33|בתקנה 33}};
{{ח:תתת|(3)}} תשריטי חלוקה החלים על המקרקעין לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 137|סעיף 137 לחוק}};
{{ח:תתת|(4)}} התכניות המופקדות החלות על המקרקעין;
{{ח:תתת|(5)}} מגבלות להיתר החלות על המקרקעין לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 78|סעיפים 78}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 98|ו־98 לחוק}};
{{ח:תתת|(6)}} פירוט הייעוד והשימושים המותרים במקרקעין;
{{ח:תתת|(7)}} שטחי בנייה מותרים לשימוש כפי שפורט בבקשה למידע להיתר;
{{ח:תתת|(8)}} הנחיות מרחביות החלות על המקרקעין;
{{ח:תתת|(9)}} היתרים, הרשאות וכן הודעות על פי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 261|סעיף 261(ד) לחוק}} שניתנו בנוגע למקרקעין;
{{ח:תתת|(10)}} הנחיות מרחביות פרטניות ככל שקיימות לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|תקנה 21(א)}}, או הודעה בדבר הצורך בהגשת פרטים או מסמכים נוספים לשם קביעת הנחיות מרחביות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בתקנה 21(ב)}};
{{ח:תתת|(11)}} מידע להיתר שהתקבל לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16(א) עד (ד)}} או הודעה בדבר הצורך במסירת פרטים או מסמכים נוספים, לצורך מסירת מידע להיתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנות 16(ז)}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}}; לעניין מידע כאמור, המהווה התייעצות, רשאי המהנדס לצרף את התייחסותו ואת הערותיו;
{{ח:תתת|(12)}} מידע להיתר ותנאים בנושאי תברואה, דרכים, מדרכות, תנועה וחניה, ומגבלות סביבתיות אחרות;
{{ח:תתת|(13)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(14)}} הגבלות ואמצעים לארגון האתר וסביבתו, לרבות הנחיות לעניין עצים לשימור והגנת הולכי רגל ככל שקיימים;
{{ח:תתת|(15)}} תנאים שיידרשו לצורך קבלת אישור תחילת עבודות, תנאים במהלך הביצוע ותנאים לתעודת גמר, ככל שקיימים;
{{ח:תתת|(16)}} הגבלות בדבר כניסות ויציאות לרכב ולהולכי רגל והסדרי תנועה נוספים שקבעה רשות תימרור מקומית או שנקבעו לפי תכנית;
{{ח:תתת|(17)}} התנאים המוקדמים לקליטת הבקשה להיתר לפי חיקוק או תכנית;
{{ח:תתת|(18)}} רשימת הנספחים והמסמכים שיש לצרף לבקשה להיתר מכוח חיקוק, תכנית או הנחיות מרחביות, במועד הגשתה או שיידרשו להגשה בשלב בקרת התכן;
{{ח:תתת|(19)}} מידע בדבר קיומם של חיובים החלים על המקרקעין בשל הבנייה, העבודה או השימוש המבוקשים;
{{ח:תתת|(20)}} מידע בדבר הצורך בהחלטת רשות הרישוי אם יש לצרף חוות דעת סביבתית לבקשה להיתר לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (תסקירי השפעה על הסביבה)#סעיף 15|תקנה 15 לתקנות התכנון והבנייה (תסקירי השפעה על הסביבה), התשס״ג–2003}}, ובלבד שקוימו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|תקנה 33(17)}};
{{ח:תתת|(21)}} מידע אם נדרשת חוות דעת של מורשה נגישות מבנים, תשתיות וסביבה לבקשה להיתר לעבודה במקום ציבורי קיים, שהיא חובה לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}}, שעניינה אמצעי להתגברות על הפרש גובה העולה על 1.5 מטרים או יחידת אכסון מיוחדת כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 פרט 8.180|בפרט 8.180 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר}}.
{{ח:תת|(ב)}} למידע להיתר הנמסר יצרף המהנדס את מפת המדידה להיתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בתקנה 12}}, או תרשים מיתאר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בתקנה 13(ב)}}, לאחר שבדק כי כל אלה סומנו על גבי מפת המדידה ותואמים את התוכניות החלות על המקרקעין, ואם יש צורך יפרט את התיקונים הנדרשים:
{{ח:תתת|(1)}} קווי בניין;
{{ח:תתת|(2)}} תחום הפקעה;
{{ח:תתת|(3)}} זיקות מעבר מכוח תכנית.
{{ח:תת|(ג)}} מצא המהנדס שבקשה לקבלת מידע להיתר שנקלטה אינה עומדת {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנות 11}} {{ח:פנימי|סעיף 12|או 12}}, ימסור המהנדס את המידע להיתר כאמור בתקנות משנה (א) ו־(ב), ככל האפשר, ויפרט מהו המידע שאין בידו למסור בשל הפרטים החסרים בבקשה לקבלת מידע להיתר.

{{ח:סעיף|21|הנחיות מרחביות פרטניות}}
{{ח:תת|(א)}} קבעה הוועדה המקומית כי ייקבעו הנחיות מרחביות פרטניות למקרקעין בידי רשות הרישוי בשלב מסירת המידע להיתר כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145ד|בסעיף 145ד(ד) לחוק}}, יצרף המהנדס למידע להיתר את ההנחיות המרחביות הפרטניות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), המהנדס רשאי לדרוש הגשת נתונים ומסמכים נוספים לצורך מתן הנחיות מרחביות פרטניות, ובלבד שהודיע על כך בעת מסירת המידע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(א)(10)}}; קבע המהנדס כאמור, יגיש עורך הבקשה למידע להיתר את הנתונים והמסמכים הנדרשים לקביעת הנחיות מרחביות פרטניות.
{{ח:תת|(ג)}} ראה המהנדס כי לא הוגשו כל הנתונים והמסמכים כאמור, ישלח לעורך הבקשה הודעה בתוך חמישה ימים מיום הגשת המסמכים, שבה יפורטו הפרטים והצרופות החסרים; לא הודיע המהנדס כי חסרים מסמכים פרטים או צרופות, יראו אותם כמסמכים שנקלטו בתום אותה תקופה.
{{ח:תת|(ד)}} רשות הרישוי תקבע את ההנחיות המרחביות הפרטניות בתוך 30 ימים מיום קליטת המסמכים ותודיע על כך למבקש ולעורך הבקשה.

{{ח:סעיף|22|מסירת מידע מפורט מאת גורם מאשר וגוף נוסף|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הועברו כל הנתונים והמסמכים הנוספים שנדרשו לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16(ז)}}, יימסר המידע להיתר למהנדס בתוך 30 ימים ממועד קבלתם.
{{ח:תת|(ב)}} ראה מי שהופנתה אליו בקשה למידע כי לא הוגשו לו כל הנתונים והמסמכים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16(ז)}}, יודיע על כך לעורך הבקשה ולמהנדס בתוך חמישה ימים ממועד קבלת המסמכים החלקיים; לא נמסרה הודעה כאמור, יראו כאילו הוגשו כל המסמכים הנדרשים.

{{ח:סעיף|23|תוקף המידע|תיקון: תש״ף־4, תשפ״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} תוקף המידע להיתר הוא שנתיים מיום מסירתו למבקש הבקשה, ואולם נמסר מידע להיתר שלפיו מותרת בניית כמה בניינים בשלבים, יהיה המידע להיתר תקף לתקופה של ארבע שנים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), גורם מאשר, גוף נוסף או בעל תשתית רשאי לקבוע במידע להיתר שהוא מוסר שהמידע תקף לתקופה קצרה יותר שלא תפחת משנתיים.
{{ח:תת|(ג)}} חל שינוי בדין, אושרה או הופקדה תכנית או שנקבעו מגבלות להיתר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 78|סעיפים 78}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 98|או 98 לחוק}} בתקופת תוקף המידע להיתר, יחולו הוראות הדין, התכנית שאושרה או הופקדה, והמגבלות האמורות על היתרי בנייה שיינתנו לאחר כניסתן לתוקף של התכנית או ההחלטות, או אחרי הפקדתה של התכנית, לפי העניין, אף שלא פורטו במידע שנמסר.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|24|אי־מסירת מידע במועד|תיקון: תש״ף־4, תשפ״א־2, תשפ״ב־4}}
{{ח:ת}} לא נמסר מידע להיתר, כולו או חלקו, במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנות 20(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 21|21(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 22|ו־22(א)}} או שלא נמסר מידע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(ג)}}, רשאי מבקש הבקשה למידע להיתר להגיש בקשה להיתר אף בלא מידע כאמור, אך אין בכך כדי לגרוע מחובתו להגיש בקשה להיתר על פי כל דין, לעמוד בתנאים לקליטת בקשה להיתר לפי תקנות אלה, לתאם את התשתיות הנוגעות לבקשה ולעמוד בכל הוראות חיקוק, התכנית וההנחיות המרחביות החלות על המקרקעין.

{{ח:סעיף|25|החזר אגרה|תיקון: תש״ף־4, תשפ״א־2, תשפ״ב־4}}
{{ח:ת}} לא מסר המהנדס מידע להיתר במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(א)}}, תוחזר למבקש האגרה ששילם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בתקנה 14}}, למעט אם המידע להיתר לא נמסר בשל כך שהבקשה לקבלת מידע אינה עומדת {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנות 11}} {{ח:פנימי|סעיף 12|או 12}}, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(ג)}}.

{{ח:קטע2|חלק ג|חלק ג׳: הגשת בקשה להיתר}}
{{ח:קטע3|חלק ג סימן א|סימן א׳: מינוי עורך בקשה ועורכי משנה}}

{{ח:סעיף|26|מבקש ההיתר}}
{{ח:ת}} בעל זכות במקרקעין או מי שקיבל הסכמה לכך מבעל זכות במקרקעין רשאי להגיש בקשה להיתר (להלן – מבקש ההיתר).

{{ח:סעיף|27|חובת מינוי|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} מבקש ההיתר ימנה –
{{ח:תת|(1)}} עורך בקשה;
{{ח:תת|(2)}} מתכנן שלד הבניין, למעט בקשה להיתר שבשל אופייה או מהותה אין צורך למנות לה מתכנן שלד הבניין;
{{ח:תת|(3)}} מורשה נגישות אם נדרש לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158ו3|סעיף 158ו3 לחוק}};
{{ח:תת|(4)}} לבקשה להיתר הכוללת יישום של שיטת בנייה חדשה – ממונה על שיטת הבנייה החדשה; הממונה יהיה בעל כשירות כקבוע באישור הזמני.

{{ח:סעיף|28|מינוי עורכי משנה וחלוקת האחריות לעריכה}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש ההיתר רשאי למנות עורכי משנה נוספים לבקשה להיתר, כל אחד לגבי תחום אחר בעבודת הבנייה נושא ההיתר המבוקש, וכן רשאי הוא למנות עורך משנה לכמה תחומים בעבודת הבנייה.
{{ח:תת|(ב)}} עריכה כאמור בתקנת משנה (א) תהיה מחולקת לתחומים ובלבד שלא יישאר במכלול פעולות הבנייה כמתואר בבקשה, תחום שלגביו אין אדם שחתם על הבקשה כעורך משנה, ככל שנדרש עורך משנה בתחום האמור.

{{ח:סעיף|29|חתימה על הבקשה|תיקון: תש״ף}}
{{ח:ת}} בקשה להיתר על כל צרופותיה, תיחתם בחתימתו של עורך הבקשה ויצורף לה העתק האישור על מינויו בידי מבקש ההיתר.

{{ח:קטע3|חלק ג סימן ב|סימן ב׳: תנאים מוקדמים לקליטת בקשה להיתר}}

{{ח:סעיף|30|בקשה להיתר}}
{{ח:ת}} הבקשה להיתר תיערך לפי התכניות, ההנחיות המרחביות, תנאים הכלולים במידע להיתר, לתכן הבנייה, והוראות אחרות לפי כל חיקוק, החלות על המקרקעין.

{{ח:סעיף|31|מועד דיון בוועדה מקומית}}
{{ח:ת}} נקבע בדין או בתכנית, או נמסר במידע להיתר כי נדרשת החלטה של מוסד תכנון כתנאי למתן היתר או להגשת מסמך המהווה תנאי למתן היתר ובכלל זה בדבר הצורך בחוות דעת סביבתית, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(20)}}, ולרבות החלטה לפטור מהגשת מסמך, ידון מוסד התכנון בכך בתוך 30 ימים מיום שהוגשה לו בקשה בעניין זה.

{{ח:סעיף|32|מועד הגשת מסמך, אישור או תיאום של מי שאינו מוסד תכנון|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} נקבע בדין או בתכנית כי הגשת מסמך, אישורו של מי שאינו מוסד תכנון, או תיאום או התייעצות עמו מהווים תנאי למתן היתר, יהיו הגשת המסמך, האישור, התיאום או ההיוועצות תנאי מהתנאים המוקדמים לקליטת בקשה להיתר, ויחולו בעניין זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|תקנה 22}}, למעט אם נמסר במידע להיתר כי הגשתם תהיה לעת בקרת התכן או לעת מתן אישור תחילת עבודות או לעת מתן תעודת גמר.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בתקנת משנה (א) לא יחול על גורם מאשר כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כא|בסעיף 158כא(א) לחוק}} ועל הסכמת רשות מקרקעי ישראל למתן היתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ה)}}.

{{ח:סעיף|33|תנאים מוקדמים להגשת בקשה להיתר|תיקון: תש״ף, תשפ״ב, תשפ״ב־5, תשפ״ב־7, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה להיתר תכלול את הפרטים והצרופות האלה (להלן – התנאים המוקדמים):
{{ח:תתת|(1)}} אשרור מקוון להצהרה או הצהרה חתומה בידי בעל הזכות במקרקעין ומבקש ההיתר כי כל אחד מהם מסכים להגשת הבקשה בגרסה שהגיש עורך הבקשה;
{{ח:תתת|(2)}} פרטי המקרקעין אשר לגביהם מבוקש ההיתר, לרבות כתובתם ופרטי זיהוים;
{{ח:תתת|(3)}} פרטי הבקשה, לרבות תיאור העבודה, השימוש והתכניות שלפיהן הוגשה הבקשה;
{{ח:תתת|(4)}} נסח רישום במרשם המקרקעין;
{{ח:תתת|(5)}} העתק הודעה בדבר מינוי כל בעלי התפקידים אשר מונו לעריכת הבקשה, והעתק של הצהרותיהם, אם לא חתמו על ההצהרה בחתימה אלקטרונית מאושרת או באשרור מקוון;
{{ח:תתת|(6)}} קובץ מפת המדידה להיתר שמסר המהנדס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(ב)}}, אלא אם כן פטר המהנדס את מבקש המידע להיתר מהגשת מפת מדידה להיתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|תקנה 13}}; ואולם אם תוקף המידע להיתר ארוך משנתיים, יצורף קובץ מפת מדידה להיתר, חתום בחתימה אלקטרונית מאושרת בידי מודד מוסמך, מעודכן לשנתיים האחרונות לכל היותר ממועד הגשת הבקשה להיתר;
{{ח:תתת|(7)}} קובץ תכנית ראשית כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}};
{{ח:תתת|(8)}} קובץ תשריט סכמטי של שטחי הבנייה הקיימים והמבוקשים בכל אחת מקומות הבניין המבוקש לרבות טבלה המסכמת את שטחי הבנייה; אפשר שקובץ זה ייכלל בקובץ התכנית הראשית כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת {{ח:הערה|הראשונה}}}};
{{ח:תתת|(9)}} קובץ הבקשה למידע להיתר והמידע להיתר, התקף במועד הגשת הבקשה להיתר, אלא אם כן לא נמסר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בתקנה 24}};
{{ח:תתת|(10)}} קובץ אשרור מקוון של או אישור חתום בדבר הסכמת בעלי זכויות אחרים במקרקעין לבקשה להיתר או העתקי ההודעות שנמסרו לבעלי הזכויות במקרקעין לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|תקנה 36(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 36|או 36(ו)(6)}}, וכן אישור על מסירה בדואר רשום; בהעדר מענו של בעל זכות במקרקעין יצורף לבקשה להיתר העתק התצהיר והעתק מפרסום ההודעה לבעל הזכות בעיתון יומי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 34|בתקנה 34(ד)}};
{{ח:תתת|(11)}} העתק אישור לפטור מביצוע התאמות נגישות כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158ו1|בסעיף 158ו1 לחוק}}, אם ניתן;
{{ח:תתת|(12)}} העתק אישור הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים, אם נדרש לפי {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ״ח–1998}};
{{ח:תתת|(13)}} העתק אישור רשות העתיקות אם נדרש לפי {{ח:חיצוני|חוק העתיקות|חוק העתיקות, התשל״ח–1978}};
{{ח:תתת|(14)}} נקבע בחיקוק או בתכנית כי –
{{ח:תתתת|(א)}} אישורו של מי שאינו מוסד תכנון מהווה תנאי למתן היתר – העתק האישור של אותו גורם;
{{ח:תתתת|(ב)}} תיאום או התייעצות עם מי שאינו מוסד תכנון מהווים תנאי למתן היתר – חוות הדעת שנתן אותו גורם לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16(ו)}} או {{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20}}; הוראות פסקאות משנה (א) ו־(ב) לא יחולו על גורם מאשר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כא|סעיף 158כא(א) לחוק}};
{{ח:תתת|(15)}} העתק כל מסמך שנקבע בדין או בתכנית כי הגשתו היא תנאי למתן היתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בתקנה 32}};
{{ח:תתת|(16)}} העתק אישור על תשלום פיקדון כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 67|בתקנה 67}} אלא אם כן העבודה המבוקשת פטורה מתשלום אגרה;
{{ח:תתת|(17)}} קובץ חוות דעת סביבתית שאושרה על ידי המהנדס, אם ניתנה החלטת רשות הרישוי כי יש צורך בעריכת חוות דעת סביבתית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנות 20(20)}} {{ח:פנימי|סעיף 31|ו־31}};
{{ח:תתת|(18)}} בבקשה להיתר הכוללת שיטת בנייה חדשה –
{{ח:תתתת|(א)}} נספח שיפורט בו שם השיטה, מספר אישורה, תקופת תוקפה, מועד אישורה והיקף יישומה כפי שקבע הגוף המוסמך;
{{ח:תתתת|(ב)}} העתק תצהיר הממונה על שיטת הבנייה החדשה, ולפיו התכנון המוצע תואם את הכללים וההתניות שנקבעו באישור הזמני או באישור הקבוע;
{{ח:תתתת|(ג)}} העתק אישור בעל השיטה כי מסר לגוף המוסמך, הודעה על כוונתו להגיש את אותה בקשה להיתר;
{{ח:תתת|(19)}} בבקשה להיתר הכוללת בקשה לסטייה מהוראות תוכנית –
{{ח:תתתת|(א)}} פירוט הסטייה המבוקשת;
{{ח:תתתת|(ב)}} פירוט הנימוקים לצורך בסטייה המבוקשת.
{{ח:תת|(ב)}} לא מונה עורך משנה בתחום הנדסת מבנים, רשאי המהנדס לדרוש מינוי עורך משנה כאמור.

{{ח:סעיף|34|מסמכים וצרופות נוספים}}
{{ח:ת}} לא תדרוש רשות הרישוי בעת הגשת הבקשה להיתר מסמכים, פרטים וצרופות נוספים, מעבר למפורטים בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|35|סמכות המהנדס להתיר או לפטור מהגשת נספחים ומסמכים|תיקון: תשפ״ב־5}}
{{ח:ת}} המהנדס רשאי –
{{ח:תת|(1)}} להתיר הגשת נספחים לבקשה בקנה מידה שונה מן האמור {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}};
{{ח:תת|(2)}} להתיר הגשת תכנית ראשית אשר אינה עומדת בהוראות {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}} אם סבר כי ניתן להסתמך על היתר קודם שניתן לאותו בניין;
{{ח:תת|(3)}} לפטור מהגשת קובץ תשריט סכמטי של שטחי הבנייה אם אין בבקשה שינוי לשטחי הבנייה המפורטים בהיתר קודם.

{{ח:קטע3|חלק ג סימן ג|סימן ג׳: הודעה לבעלי זכויות במקרקעין}}

{{ח:סעיף|36|הסכמה והודעה לבעלי זכויות במקרקעין|תיקון: תשע״ח, תשע״ט, תש״ף, תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} לא תוגש בקשה להיתר אלא אם כן ניתנה הסכמתם של כל בעלי הזכויות במקרקעין; הסכמת בעל זכויות במקרקעין תינתן בדרך של אשרור מקוון לבקשה או אישור החתום בידו, לאחר שניתנה לו זכות עיון בפרטיה ובצרופותיה; לצורך מתן זכות עיון בבקשה ישלח מבקש ההיתר את פרטי הזיהוי המקוונים של הבקשה, אל כתובת דואר אלקטרוני שמסר לו בעל הזכויות או אל מענו כאמור בתקנת משנה (ג).
{{ח:תת|(ב)}} לא ניתנה הסכמתו של מי מבעלי הזכויות במקרקעין, ישלח לו מבקש ההיתר הודעה בדבר הגשת הבקשה להיתר; להודעה יצורפו מסמכי הבקשה להיתר או קישור למסמכי הבקשה להיתר, תצוין בה האפשרות להתנגד לבקשה להיתר בתוך 15 ימים ממועד מסירת ההודעה וכתובת רשות הרישוי לשליחת התנגדות.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה לפי סעיף זה תישלח במסירה אישית או בדואר רשום עם אישור מסירה למענו של בעל הזכויות במקרקעין, וכן לכתובת דואר אלקטרוני שמסר בעל הזכות במקרקעין למבקש לצורך קבלת הודעות הנוגעות למקרקעין לפי תקנות אלה.
{{ח:תת|(ד)}} בהעדר מען של בעל זכות במקרקעין –
{{ח:תתת|(1)}} יצהיר מבקש ההיתר כי מענו של בעל הזכות במקרקעין אינו ידוע לו וכי עשה מאמץ סביר להשיגו;
{{ח:תתת|(2)}} יערוך פרסום בעיתון כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 1א|בסעיף 1א לחוק}}, שיפורטו בו עיקרי הבקשה להיתר, פרטי הזיהוי המקוונים של הבקשה להיתר, המקום שבו ניתן לעיין בבקשה, המועד שבו תוגש וכן האפשרות להתנגד לבקשה בתוך 15 ימים ממועד ההגשה.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בתקנות משנה (א) עד (ד), היו המקרקעין מקרקעי ישראל, יחולו לעניין הסכמת רשות מקרקעי ישראל הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} במקרקעי ישראל לא יינתן היתר אלא בהסכמת רשות מקרקעי ישראל לפי תקנת משנה זו;
{{ח:תתת|(2)}} עורך הבקשה יפנה לרשות מקרקעי ישראל לקבלת הסכמתה למתן היתר בצירוף מסמכי הבקשה להיתר והחלטת רשות הרישוי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42|בתקנה 42(א)}} או החלטת הוועדה המקומית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 109|בתקנה 109}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} רשות מקרקעי ישראל תשיב לעורך הבקשה בתוך 10 ימים מיום קבלת הפנייה, ואם יש צורך תפרט את הנתונים, המסמכים והאישורים הנדרשים לצורך קבלת הסכמתה למתן היתר ורשאית היא להתנות את הסכמתה בתנאים;
{{ח:תתת|(4)}} לא השיבה רשות מקרקעי ישראל בתוך 90 ימים מיום שמסרה הודעה לעורך הבקשה כי הוגשו לה כל הנתונים, המסמכים והאישורים הנדרשים כאמור בפסקאות (2) ו־(3), יראו זאת כאילו לא נדרשת הסכמת רשות מקרקעי ישראל לבקשה להיתר;
{{ח:תתת|(5)}} לא ניתנה תשובת רשות מקרקעי ישראל בתוך 10 ימים מיום קבלת הפנייה כאמור בתקנת משנה {{ח:הערה|[צ״ל: בפסקה]}} (3), יחל מניין 90 הימים כמשמעותם בפסקה (4), ולגבי המקרים המפורטים בפסקה (6) יחל מניין 90 הימים כמשמעותם באותה פסקה;
{{ח:תתת|(6)}} על אף האמור בפסקה (4), לא השיבה רשות מקרקעי ישראל בתוך 90 ימים, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145א|בסעיף 145א(א) לחוק}}, מיום שמסרה הודעה לעורך הבקשה כי הוגשו לה כל הנתונים, המסמכים והאישורים הנדרשים כאמור בפסקאות (2) ו־(3), יראו זאת, לגבי בקשה להיתר שרשות מקרקעי ישראל הודיעה לגביה שהיא מהמקרים המפורטים להלן, כהודעת רשות מקרקעי ישראל שהיא אינה מתנגדת לבקשה להיתר:
{{ח:תתתת|(א)}} בקשה להיתר לשינוי או לתוספת לדירת מגורים קיימת מהוונת בבנייה רוויה; לעניין זה, ”בנייה רוויה“ – בנייה למגורים של 2 קומות לפחות, שיש בה לא פחות מ־4 דירות – דירה אחת לפחות בכל קומה, הרשומות כבית משותף כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}}, או ראויות להירשם כבית משותף לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 142|סעיף 142 לחוק האמור}};
{{ח:תתתת|(ב)}} בקשה להיתר לגבי נכס מקרקעין שניתנה לגביו הודעה של רשות מקרקעי ישראל על כך שהוקנו זכויות הבעלות בו לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות מקרקעי ישראל#סעיף 4יז|סעיף 4יז לחוק רשות מקרקעי ישראל}};
{{ח:תתתת|(ג)}} בקשה להיתר לגבי נכס מקרקעין שנרכשו לגביו, במסגרת הליך של מכרז פומבי, מלוא זכויות הבנייה הקיימות וכן שולמה מלוא התמורה בעד אפשרויות תכנוניות עתידיות בנכס; בפסקה זו, ”נכס מקרקעין“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק רשות מקרקעי ישראל#סעיף 4יז|בסעיף 4יז לחוק רשות מקרקעי ישראל}};
{{ח:תתת|(7)}} אין בפסקאות (4) או (6) כדי לגרוע מזכותה של רשות מקרקעי ישראל לפי כל דין, לרבות הזכות לגבות תמורה בעד הבנייה או השימוש בקרקע.

{{ח:סעיף|37|התנגדות בעל זכות במקרקעין}}
{{ח:ת}} בעל זכות במקרקעין אשר קיבל הודעה על הגשת בקשה להיתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|תקנה 36}} רשאי להגיש התנגדות בכתב לבקשה להיתר, בתוך 15 ימים מיום קבלת ההודעה בדבר הגשתה; המהנדס ישלח העתק מההתנגדות שהתקבלה למבקש ולעורך הבקשה.

{{ח:קטע3|חלק ג סימן ד|סימן ד׳: בדיקת התנאים המוקדמים}}

{{ח:סעיף|38|בדיקת התנאים המוקדמים}}
{{ח:תת|(א)}} המהנדס יבדוק בתוך עשרה ימים ממועד הגשת הבקשה, אם הבקשה להיתר שהוגשה כוללת את הפרטים והמסמכים כפי שנקבעו בתנאים המוקדמים; בקשה העומדת בתנאים המוקדמים תיקלט ברשות הרישוי ותישלח הודעה על כך למבקש הבקשה בתוך המועד האמור.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה להיתר אשר פורטו בה כל הפרטים הנדרשים וצורפו אליה כלל הצרופות הנדרשות כמפורט בתקנות אלה יראו כבקשה העומדת בתנאים המוקדמים להגשת בקשה להיתר.
{{ח:תת|(ג)}} לא כללה הבקשה את כל התנאים המוקדמים ישלח המהנדס הודעה על אי־קליטת הבקשה למבקש ויפורטו בה התנאים המוקדמים החסרים.
{{ח:תת|(ד)}} בקשה להיתר אשר המהנדס לא הודיע על תוצאות בדיקת התנאים המוקדמים במועד האמור בתקנת משנה (א), יראו כבקשה שנקלטה בתום אותה תקופה.

{{ח:סעיף|39|העברת בקשה הכוללת שיטת בנייה חדשה למשרד הבינוי}}
{{ח:תת|(א)}} כללה הבקשה שיטת בנייה חדשה, יעביר המהנדס את הבקשה ואת המסמכים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 33|בתקנה 33(18)}} למשרד הבינוי והשיכון.
{{ח:תת|(ב)}} משרד הבינוי והשיכון יודיע למהנדס ולגוף המוסמך, בתוך חמישה ימים, אם המכסה של הבקשה מלאה ואין לאפשר שימוש בה בהיתר הבנייה.

{{ח:קטע2|חלק ד|חלק ד׳: בדיקה והחלטת רשות רישוי}}
{{ח:קטע3|חלק ד סימן א|סימן א׳: אופן הבקרה המרחבית}}

{{ח:סעיף|40|בדיקת התאמת הבקשה}}
{{ח:ת}} המהנדס יבדוק בתוך 45 ימים ממועד קליטת הבקשה להיתר אם מתקיימים התנאים המפורטים להלן (להלן – תנאי הבקרה המרחבית):
{{ח:תת|(1)}} הבקשה היא לפי התכניות התקפות, התכניות המופקדות, ומגבלות ההיתר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 78|סעיפים 78}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 98|ו־98 לחוק}}, או שניתן לגביה אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 97|סעיפים 97}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 97א|או 97א לחוק}};
{{ח:תת|(2)}} הבקשה תואמת את המידע להיתר שנמסר, ההנחיות המרחביות שבתוקף במועד מסירת המידע להיתר, ואם לא נמסר מידע להיתר – ההנחיות המרחביות שבתוקף במועד הגשת הבקשה, וההנחיות המרחביות הפרטניות שנמסרו;
{{ח:תת|(3)}} בחינת הבנייה המבוקשת ביחס לדרישות שנמסרו במידע להיתר בנוגע לחיבור לתשתיות, למרווחים שיש לשמור מהן ומגבלות נוספות שנקבעו בעניין זה;
{{ח:תת|(4)}} בחינת הבקשה ביחס לתנאים, למעט אלה הנוגעים לתכן הבניין, שפירטו הגורמים המאשרים וגופים נוספים בעת מסירת המידע להיתר למהנדס לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16(ו)}} {{ח:פנימי|סעיף 20|או 20}}, או לפי כל חיקוק או תכנית;
{{ח:תת|(5)}} הבקשה תואמת את ההודעה שנשלחה לבעלי הזכויות במקרקעין ככל שנשלחה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36}};
{{ח:תת|(6)}} הבקשה תואמת הוראות אחרות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|החוק}}, החלות על המקרקעין או הבניין הנדונים.

{{ח:סעיף|41|עריכת שינויים בבקשה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} המהנדס רשאי, בכל עת ולא יאוחר מעשרה ימים לפני תום תקופת הבקרה המרחבית, לחוות את דעתו בדבר שינויים שיש לערוך בבקשה להיתר אם ראה שלא מתקיימים בה תנאי הבדיקה המרחבית.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה להיתר לתוספת לבניין קיים רשאי המהנדס להורות על שינויו, תיקונו או הריסתו של חלק מבניין קיים בתנאי שהחלק אשר לגביו לא מבוקש ההיתר יותאם לתנאי הבקרה המרחבית {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2|ולתקנות תכן הבניין}}, ובלבד שקיים קשר בין החלק האמור ובין העבודה נושא ההיתר.
{{ח:תת|(ג)}} עורך הבקשה רשאי להגיש בקשה מתוקנת לפי השינויים שהתבקשו כאמור בתקנות משנה (א) או (ב) עד חמישה ימים לפני תום תקופת הבקרה המרחבית.
{{ח:תת|(ג1)}} עורך הבקשה רשאי להגיש, במועד האמור בתקנת משנה (ג), בקשה לסטייה מהוראות תוכנית לגבי שינוי שהתבקש כאמור בתקנות משנה (א) או (ב), אם ניתן להגיש באותו עניין בקשה לסטייה מהוראות תוכנית; הבקשה תכלול את האמור {{ח:פנימי|סעיף 33|בתקנה 33(א)(19)}} ולאחר שהתקיים לגביה האמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (ג), המהנדס רשאי להתיר לעורך הבקשה להגיש תיקונים לבקשה בכל עת ובלבד שהבקשה המתוקנת תוגש בתוך תקופת הבקרה המרחבית וטרם מתן החלטת רשות הרישוי בבקשה.

{{ח:קטע3|חלק ד סימן ב|סימן ב׳: החלטת רשות הרישוי}}

{{ח:סעיף|42|החלטת רשות הרישוי לאשר בקשה להיתר|תיקון: תשע״ח, תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בתוך ארבעים וחמישה ימי הבקרה המרחבית, תחליט רשות הרישוי אם הבקשה להיתר עומדת בתנאי הבקרה המרחבית או אם לדחותה לפי {{ח:פנימי|סעיף 44|תקנה 44}}; ההחלטה תישלח למבקש הבקשה להיתר, לעורך הבקשה, למגיש ההתנגדות לבקשה, אם הוגשה התנגדות, ואם החליטה לאשר את הבקשה תשלח את החלטתה גם לגורם מאשר, גוף נוסף או בעל תשתית שאישורו, תיאום או התייעצות עמו הם תנאי למתן היתר לפי תכנית או לפי כל דין, או לגוף נוסף שהופנתה אליו בקשה לקבלת מידע להיתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16(ב) או (ד)}}, זולת אם ביקש גוף כאמור שלא לקבל את ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} בהחלטה לאשר בקשה להיתר תבהיר רשות הרישוי כי היתר הבנייה יינתן לאחר מילוי תנאים אלה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} קבלת אישור מכון הבקרה כי בוצעה בקרת תכן לבקשה להיתר וכי תוצאות הבקרה תקינות, בצירוף דוח עורך הבקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52|בתקנה 52}};
{{ח:תתת|(1א)}} היתה הבקשה מסוג הבקשות שלגביהן הסמכות אינה נתונה לבקר מורשה או שאין במכון הבקרה בקר מורשה לעניין אותה סמכות – קבלת אישור, תיאום או התייעצות עם גורם מאשר המנוי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כא|בסעיף 158כא לחוק}}, אם הדבר נדרש לפי כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} תשלום כל התשלומים כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|בסעיף 145(ד) לחוק}};
{{ח:תתת|(3)}} הפקדת ערבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|תקנה 70}}, ככל שנדרש;
{{ח:תתת|(4)}} במקרקעי ישראל – קבלת הסכמת רשות מקרקעי ישראל למתן היתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ה)}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב)(1), היתה הבקשה מסוג הבקשות שלגביהן קבע שר האוצר כי לא נדרשת בהן בקרה של מכון בקרה או שאינן בסמכות מכון בקרה, ונדרשו אישור, תיאום או היוועצות עם גורם מאשר המנוי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כא|בסעיף 158כא לחוק}}, תציין זאת רשות הרישוי בהחלטתה וכן תבהיר כי היתר הבנייה יינתן רק לאחר מילוי כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} קבלת אישור, תיאום או היוועצות עם גורם מאשר כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} הגשת דוח או הצהרת עורך הבקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|תקנה 47(2)}};
{{ח:תתת|(3)}} עמידת הבקשה להיתר בהוראות תכן הבנייה.
{{ח:תת|(ד)}} נוסף על האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|בסעיף 145(ג2) לחוק}}, רשות הרישוי רשאית להוסיף בהחלטתה –
{{ח:תתת|(1)}} דגשים למכון הבקרה בנושאים הנוגעים לבקרת התכן ולבקרת הביצוע;
{{ח:תתת|(2)}} פירוט תנאים לתחילת עבודה או לקבלת אישור תחילת עבודה אשר נועדו להבטיח שהבנייה והעבודות יבוצעו בהתאם להיתר ועל פי כל דין, אשר יהוו תנאים בהיתר;
{{ח:תתת|(3)}} פירוט תנאים למהלך ביצוע העבודה נושא ההיתר וכן התייחסות מכון הבקרה לבדיקתם, ובכלל זה הריסתו של בניין אשר יש לו קשר עם העבודה המוצעת, אשר יהוו תנאים בהיתר;
{{ח:תתת|(4)}} פירוט תנאים למתן תעודת גמר, אשר יהוו תנאים בהיתר.
{{ח:תת|(ד1)}} רשות הרישוי תחליט בבקשה להיתר הכוללת בקשה לסטייה מהוראות תוכנית, לאחר שהונחה לפניה חוות דעת המהנדס כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|בסעיף 145(ב)(2)(א) לחוק}}, ותנמק את החלטתה.
{{ח:תת|(ה)}} לא החליטה רשות הרישוי בבקשה להיתר בתוך 45 ימים מיום קליטת הבקשה, יראו את הבקשה כבקשה שסורבה ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 68|תקנה 68}}.

{{ח:סעיף|43|הכרעה בהתנגדויות}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה התנגדות על ידי בעל זכות במקרקעין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 37|בתקנה 37}}, תבחן רשות הרישוי את ההתנגדות ותכריע בה בתוך תקופת הבקרה המרחבית.
{{ח:תת|(ב)}} הכריעה רשות הרישוי בהתנגדות שהוגשה, תשלח למבקש הבקשה להיתר, לעורך הבקשה ולמגיש ההתנגדות החלטה מנומקת בתוך ארבעים וחמישה ימים ממועד קליטת הבקשה.

{{ח:סעיף|44|החלטת רשות הרישוי לדחות בקשה להיתר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} רשות הרישוי תחליט לדחות את הבקשה להיתר בשל אחד או יותר מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הבקשה אינה עומדת בתנאי הבדיקה המרחבית;
{{ח:תתת|(2)}} רשות הרישוי קיבלה התנגדות של בעל זכות במקרקעין לבקשה ובשל קבלת ההתנגדות לא ניתן לאשר את הבקשה כפי שהוגשה;
{{ח:תתת|(3)}} רשות הרישוי קיבלה את עמדתו של גורם מאשר או גוף נוסף ולפיה לא ניתן לאשר את הבקשה כפי שהוגשה;
{{ח:תתת|(4)}} רשות הרישוי דחתה את הבקשה לסטייה מהוראות תוכנית.
{{ח:תת|(ב)}} רשות הרישוי תשלח למבקש הבקשה להיתר ולעורך הבקשה, החלטה מנומקת בדבר דחיית הבקשה, בתוך 45 ימים ממועד קליטת הבקשה; העתק ההחלטה יישלח למגיש התנגדות לבקשה ולגורם מאשר אם החליטה לדחות את הבקשה בשל הסיבות המנויות בתקנת משנה (א)(3).
{{ח:תת|(ג)}} החליטה רשות הרישוי לדחות את הבקשה להיתר אך ורק בשל אחד מאלה, רשאי עורך הבקשה להגיש בקשה להיתר מתוקנת בהתאם להחלטת רשות הרישוי, שתיקלט במועד הגשתה:
{{ח:תתת|(1)}} רשות הרישוי דחתה את הבקשה לסטייה מהוראות תוכנית, כולה או חלקה;
{{ח:תתת|(2)}} רשות הרישוי דחתה בקשה בנושא מסוים, כולה או חלקה, שלגביו נדרשה החלטת רשות הרישוי לפי התוכנית המפורטת שלפיה הוגשה הבקשה להיתר.

{{ח:סעיף|45|החלטת רשות הרישוי}}
{{ח:ת}} החלטת רשות הרישוי תונחה על פי שיקולים תכנוניים הנובעים מהוראות התכניות החלות, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|החוק}} והתקנות לפיו ועל פי אלה בלבד, ויצוין בה המועד להגשת ערר על ההחלטה ומענה של ועדת הערר.

{{ח:סעיף|46|תוקף החלטה לאשר בקשה להיתר|תיקון: תש״ף־3, תש״ף־4, תשפ״א־2, תשפ״ה־2, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} תוקפה של החלטה לאשר בקשה להיתר הוא שלוש שנים מיום שהתקבלה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:קטע2|חלק ה|חלק ה׳: בקרת תכן}}
{{ח:קטע3|חלק ה סימן א|סימן א׳: בקשה להיתר שלא נדרשת לגביה בקרה של מכון בקרה}}

{{ח:סעיף|47|בקשה שלא מבוקרת במכון בקרה|תיקון: תשע״ח, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} היתה הבקשה מסוג הבקשות שלגביהן קבע שר האוצר כי לא נדרשת בהן בקרה של מכון בקרה או שאינן בסמכות מכון בקרה, לא יחולו עליה {{ח:פנימי|סעיף 49|תקנות 49 עד 52}}, ויחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} יוגש לרשות הרישוי כל אישור, תיאום או היוועצות הנדרשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|תקנה 42(ג)}};
{{ח:תת|(2)}} עורך הבקשה יגיש דוח המפרט את השינויים המרחביים שנערכו בבקשה ככל שנערכו שינויים לצורך קבלת אישור, תיאום או היוועצות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42|בתקנה 42(ג)}}, או הצהרה כי לא נערכו בבקשה שינויים;
{{ח:תת|(3)}} המהנדס יאשר בתוך 30 ימים מיום הגשת המסמך האחרון הנדרש לפי תקנות משנה {{ח:הערה|[צ״ל: פסקאות]}} (1) ו־(2) כי הבקשה תואמת את הוראות התכן הקבועות בתקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק זה {{ח:הערה|[צ״ל: החוק]}}}} או שנמסרו במסגרת המידע להיתר, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 53|תקנה 53}}.

{{ח:סעיף|48|תשובת גורם מאשר}}
{{ח:ת}} גורם מאשר שהופנתה אליו בקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42|בתקנה 42(ג)}} ייתן את התייחסותו בתוך 30 ימים ממועד קבלת הבקשה.

{{ח:קטע3|חלק ה סימן ב|סימן ב׳: קליטת הבקשה להיתר במכון הבקרה}}

{{ח:סעיף|49|העברת בקשה להיתר למכון הבקרה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} החליטה רשות הרישוי לאשר את הבקשה להיתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42|בתקנה 42}} ונקבע {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|בתקנות עבודת מכון בקרה}} כי נדרש אישורו של מכון בקרה לבקשה להיתר כאמור, יתקשר מבקש הבקשה עם מכון בקרה ויגיש למכון הבקרה את הבקשה להיתר ואת כל המסמכים והצרופות הנדרשים לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|התקנות האמורות}}, וכן המסמכים אשר פורטו בתיק המידע להיתר ובהחלטת רשות הרישוי שיש להגישם למכון הבקרה.
{{ח:תת|(ב)}} לא מונו עורכי משנה נוספים לבקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|תקנה 28}}, רשאי מגיש הבקשה למנות עורכי משנה לכל תחום הנדרש בבקשה להיתר טרם הגשתה למכון הבקרה, והודעה על מינוים תצורף לבקשה להיתר שתוגש למכון הבקרה.

{{ח:קטע3|חלק ה סימן ג|סימן ג׳: בקרת תכן}}

{{ח:סעיף|50|התקשרות ובקרת תכן במכון בקרה}}
{{ח:ת}} מגיש הבקשה יתקשר עם מכון בקרה בהסכם למתן שירותי בקרה, כאמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|בתקנות עבודת מכון בקרה}}.

{{ח:סעיף|51|דוח מסכם של מכון הבקרה}}
{{ח:תת|(א)}} ביצע מנהל בקרת התכן בקרת תכן לבקשה, יודיע על כך לרשות הרישוי, לעורך הבקשה ולמבקש ההיתר ויצרף להודעתו דוח מסכם כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|בתקנות עבודת מכון בקרה}}.
{{ח:תת|(ב)}} הודיע מכון בקרה כי בקרת התכן נמצאה לא תקינה, רשאי עורך הבקשה לעדכן את רשות הרישוי כי בכוונתו להגיש בקשה מתוקנת למכון הבקרה, ורשאי הוא להגיש הודעה כאמור כל עוד החלטת רשות הרישוי לפי {{ח:פנימי|חלק ד סימן ב|חלק ד׳ סימן ב׳}} בתוקף.

{{ח:קטע2|חלק ו|חלק ו׳: מתן ההיתר}}
{{ח:קטע3|חלק ו סימן א|סימן א׳: בדיקת המהנדס}}

{{ח:סעיף|52|דוח עורך הבקשה}}
{{ח:ת}} עורך הבקשה יגיש למהנדס את אישור מכון הבקרה כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|בסעיף 145(ב3) לחוק}}, כי תוצאות הבקרה תקינות וכן את הבקשה להיתר ודוח המפרט את השינויים המרחביים שנערכו בבקשה ככל שנערכו, בעקבות בקרת התכן או הצהרה חתומה בידי עורך הבקשה, כי לא נערכו בבקשה שינויים בעקבות בקרת התכן (להלן – דוח עורך הבקשה).

{{ח:סעיף|53|בדיקת התאמה לתנאים מרחביים}}
{{ח:ת}} התקבל דוח עורך הבקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52|בתקנה 52}}, יבחן המהנדס אם השינויים המרחביים שנערכו בבקשה עומדים בתנאי החלטת רשות הרישוי; ראה המהנדס כי בשל השינויים שנערכו בבקשה היא אינה עומדת עוד בתנאי החלטת רשות הרישוי לאשר את הבקשה, יודיע על כך לעורך הבקשה ולמבקש ההיתר בתוך 15 ימים ויציין כי נדרשת הגשת בקשה חדשה.

{{ח:סעיף|54|פירוט התשלומים הנדרשים}}
{{ח:ת}} רשות הרישוי תשלח בכל עת לאחר קבלת החלטה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42|בתקנה 42}} ולא יאוחר מ־10 ימים מיום קבלת דוח עורך הבקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52|בתקנה 52}} או מיום אישור המהנדס לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|תקנה 47(3)}}, לפי העניין, את פירוט החיובים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|סעיף 145(ד) לחוק}}.

{{ח:קטע3|חלק ו סימן ב|סימן ב׳: מתן היתר}}

{{ח:סעיף|55|מתן היתר}}
{{ח:תת|(א)}} שולמו החיובים או ניתנו הערבויות להבטחת התשלומים כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|בסעיף 145(ד)(1) לחוק}}, תיתן רשות הרישוי את ההיתר בתוך 5 ימים ובלבד שהבקשה להיתר עומדת בתנאים האמורים בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} התקיימו התנאים כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|בסעיף 145(ד)(2) לחוק}}, תיתן רשות הרישוי את ההיתר בתוך 15 ימים מיום קבלת הודעת מכון הבקרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 51|תקנה 51}}, או מיום אישור המהנדס לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|תקנה 47(3)}}, לפי העניין, ובלבד שהבקשה להיתר עומדת בתנאים האמורים בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|56|תנאים בהיתר}}
{{ח:תת|(א)}} על היתר יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} העבודה תבוצע לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2|תקנות תכן הבניין}} והוראות כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} פסולת הבנייה תפונה אל אתר מורשה על פי כל דין לסילוק פסולת בניין או לטיפול בה במהלך העבודה או מיד לאחר השלמתה, זולת אם הכמות היא מזערית להערכת המהנדס.
{{ח:תת|(ב)}} בהיתר להריסת בניין או חלק מבניין העשויים אסבסט, לפינוי של אסבסט מנכס או לבנייה בחלק מבניין או בקרקע שמצוי בהם אסבסט, ייקבע כי תנאי לקבלת אישור תחילת עבודה הוא קבלת היתר לעבודת אסבסט וביצוע העבודות באמצעות קבלן אסבסט בעל רישיון מתאים לביצוע העבודה לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעי אסבסט ואבק מזיק#סעיף 37|סעיף 37 לחוק למניעת מפגעי אסבסט ואבק מזיק, התשע״א–2011}}.
{{ח:תת|(ג)}} בהיתר שניתן לבקשת דייר מוגן לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|תקנה 36(ו)(6)}} תיווסף הערה זו: ”תשומת לבך מופנית לכך כי היתר זה אינו משמש הגנה בפני תביעות בעל הנכס נגדך בגלל ביצוע העבודה או השימוש שהותרו, כל עוד לא קיבלת את הסכמתו של בעל הנכס לביצועם, או באין הסכמה כאמור, הרשאה של בית דין לשכירות או בית משפט“.
{{ח:תת|(ד)}} רשות הרישוי רשאית להוסיף בהיתר –
{{ח:תתת|(1)}} תנאים לקבלת אישור תחילת עבודה אשר נועדו להבטיח שהבנייה והעבודות יבוצעו בהתאם להיתר ועל פי כל דין, לרבות רישום הערה לפי {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (ניהול ורישום)#סעיף 27|תקנה 27}} {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (ניהול ורישום)#סעיף 29|או 29 לתקנות המקרקעין (ניהול ורישום), התשע״ב–2011}};
{{ח:תתת|(2)}} תנאים למהלך ביצוע העבודה נושא ההיתר וכן הנחיות למכון הבקרה לבדיקתם, ובכלל זה הריסתו של בניין אשר יש לו קשר עם העבודה המוצעת;
{{ח:תתת|(3)}} תנאים למתן תעודת גמר אשר נועדו להבטיח שהבנייה והעבודות בוצעו בהתאם להיתר ועל פי כל דין.

{{ח:סעיף|57|חובת קיום הוראות תכן הבניין|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} מתן היתר לפי תקנות אלה אינו בא להסיר אחריות מהמבקש, מעורך או עורכי הבקשה, ממתכנן שלד הבניין והאחראי לביצוע בשל נזקים או כשלים שייגרמו כתוצאה מאי־קיום ההוראות המפורטות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2|בתקנות תכן הבניין}}.
{{ח:תת|(ב)}} מקום שבתקנות אלה או {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2|בתקנות תכן הבניין}} מוטלת חובה לביצוע פעולה אחרי גמר הבנייה באמצעות מיתקנים שיש להתקינם על פי תנאי ההיתר, יצא בעל ההיתר ידי חובתו אם יתקין את המיתקנים הדרושים לביצוע פעולה זו, אך אין באמור כדי לפטור מחובות לפי כל דין.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 56|בתקנה 56(א)(1)}}, רשות הרישוי תתנה היתר לביצוע עבודות באתר, כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 5|בתוספת החמישית לתקנות בקשה להיתר}} בתנאי כי העבודה תבוצע לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 5|התוספת החמישית לתקנות האמורות}}, ורשאית היא לתת היתר לביצוע עבודות באתר כאמור, למעט הקמת בניין חדש באתר כאמור אף שלא בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 5|התוספת החמישית}}, ובלבד שיתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוגשה חוות דעת של הגורם האחראי כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 5|בתוספת החמישית לתקנות בקשה להיתר}}, הקובעת כי לא ניתן או שאין זה מעשי למלא אחר ההוראות הקיימות או חלקן בלי לפגוע בערך השימור של האתר;
{{ח:תתת|(2)}} הוגשה חוות דעת של בעל מקצוע כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 5|בתוספת החמישית לתקנות בקשה להיתר}} הקובעת כי אין בסטייה המבוקשת מן ההוראות הקיימות כדי לפגוע בבטיחות המבקרים והמשתמשים באתר, או כי נקיטת אמצעים אחרים, כגון הצבת שלטי אזהרה, יש בה כדי להבטיח את הבטיחות כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} אם הגורם האחראי אינו רשות ציבורית, רשאית רשות הרישוי להתנות את מתן ההיתר, בהגשת חוות דעת מבעל מקצוע כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 5|בתוספת החמישית לתקנות בקשה להיתר}} נוסף שיהיה מוסכם על הצדדים, וההיתר יינתן בהסתמך על חוות דעתו.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), רשות הרישוי תיתן היתר לעבודה שהיא חובה לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}}, אף שלא בהתאם להוראות תכן הבנייה בנושא נגישות אם העבודה תבוצע לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות}}.

{{ח:סעיף|58|ערובה להבטחת קיום תנאי ההיתר}}
{{ח:ת}} רשות הרישוי תתנה מתן היתר בנייה לתוספת לבניין קיים, שינויו או תיקונו בכך שמבקש ההיתר יפקיד ערבות בנקאית אוטונומית (להלן – הערבות) להבטחת קיום תנאי ההיתר, על ידי מבקש ההיתר; סכום הערבות יהיה צמוד למדד כמשמעו {{ח:פנימי|סעיף 69|בתקנה 69}}, ובשיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 70|בתקנה 70}}.

{{ח:סעיף|59|תוקפו של היתר|תיקון: תש״ף־4, תשפ״א־2, תשפ״ב, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת תוקפו של היתר היא שש שנים מיום שניתן; רשות הרישוי רשאית, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לקבוע להיתר תקופת תוקף ארוכה יותר, שלא תעלה על תשע שנים, אם ראתה כי היקפה ומורכבותה של העבודה או הבנייה המותרת על פיו מצדיקים זאת.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} ניתן היתר לביצוע העבודה בשלבים, יושלם השלב הראשון בתקופה הנקובה בתקנת משנה (א) והעבודה כולה תושלם בתוך תקופה ארוכה יותר שתקבע רשות הרישוי.
{{ח:תת|(ג)}} אם ההיתר הוא לשימוש או לשימוש חורג ולא הוחל בשימוש, בתוך שנה מיום מתן ההיתר, יפקע ההיתר.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|60|חידוש או שינוי פרטי היתר {{ח:הערה|היתר}}|תיקון: תשפ״ה־2, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ג)}} חל שינוי בזהות בעל היתר או בעל זכויות במקרקעין במהלך ביצוע העבודות, רשאית רשות הרישוי, לבקשת בעל ההיתר, לשנות את פרטי בעל ההיתר או בעל הזכויות, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} גרמו שריפה, הרס או אירוע אחר נזק לבניין, ועל פי חוות דעת המהנדס, הבניין ניתן לשיקום לפי ההיתר שעל פיו הוקם, תחדש רשות הרישוי את ההיתר לבקשת בעל ההיתר אם אין מניעה תכנונית לכך, ובלבד שתנאי ההיתר אינם סותרים את הדין, לרבות הוראותיה של תכנית החלה על המקום, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|חלק ה|חלק ה׳}}; חל שינוי בבעלות או בזכויות במקרקעין, יוצא ההיתר המחודש על שם הבעל או בעל הזכויות החדש במקרקעין.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|61|ההיתר ועותקיו|תיקון: תש״ף, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} טופס ההיתר ייחתם בחתימה אלקטרונית מאושרת של רשות הרישוי; מהנדס הוועדה רשאי להוסיף להיתר נספחים אשר יהוו חלק בלתי נפרד ממנו, ובלבד שלא יצורפו נספחי התכן.
{{ח:תת|(ב)}} קובץ אלקטרוני חתום של ההיתר יישמר במשרדי רשות הרישוי ויפורסם באתר האינטרנט של הוועדה המקומית בתוך 5 ימים ממועד נתינתו.
{{ח:תת|(ג)}} קובץ אלקטרוני חתום או עותק של ההיתר יוחזק בידי האחראי לביקורת על הביצוע באתר הבנייה ויוצג לכל פונה, אלא אם כן נקבע כי ההיתר יהיה חסוי, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 63|בתקנה 63}} {{ח:פנימי|סעיף 64|או 64}}.
{{ח:תת|(ד)}} קובץ אלקטרוני חתום של ההיתר יועבר באופן מקוון לכל גורם מאשר, גוף נוסף או בעל תשתית אשר מסר מידע לעניין אותו היתר, או גוף מאשר, גוף נוסף או בעל תשתית שאישורו, תיאום או התייעצות עמו הם תנאי להיתר לפי תכנית או לפי כל דין וביקש לקבל את ההיתר.
{{ח:תת|(ה)}} קובץ אלקטרוני חתום של היתר אשר מיושמת בו שיטת בנייה חדשה, יועבר לידי הגוף המוסמך ולמשרד הבינוי והשיכון, ויצורף לו תצהיר הממונה על שיטת הבנייה החדשה שצורף לבקשה להיתר.

{{ח:סעיף|62|בקשה לחסות פרטי היתר}}
{{ח:ת}} בעל זכות במקרקעין ביחס לחלקו במקרקעין, רשאי בכל עת, להגיש למהנדס בקשה כי ההיתר או חלק ממנו, לא יוצג באופן פומבי לציבור, בשל אחת מסיבות אלה:
{{ח:תת|(1)}} ההיתר או חלק ממנו מגלה פרטים הפוגעים בפרטיותו של אדם;
{{ח:תת|(2)}} בשל קיומו של סוד מסחרי;
{{ח:תת|(3)}} מטעמים של ביטחון הציבור;
{{ח:תת|(4)}} מטעמי ביטחון המדינה.

{{ח:סעיף|63|החלטה בבקשה לחסות היתר}}
{{ח:תת|(א)}} המהנדס והיועץ המשפטי של הוועדה יחליטו בבקשה לחסות היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 62|תקנה 62(1) עד (3)}} בתוך 15 ימים מיום הגשת הבקשה ורשאים הם לדרוש מסמכים נוספים לצורך החלטתם.
{{ח:תת|(ב)}} כל עוד לא ניתנה החלטה בבקשה לחיסיון לפי תקנה זו, לא יוצגו ההיתר או מסמכים אחרים המפורטים בבקשה באתר האינטרנט ולא יהיו פתוחים לעיון הציבור.

{{ח:סעיף|64|בקשה לחסות היתר מטעמי ביטחון}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לחסות היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 62|תקנה 62(4)}} תוגש למהנדס ולמשרד הביטחון.
{{ח:תת|(ב)}} משרד הביטחון יעביר למהנדס ולמבקש את עמדתו בנוגע לבקשה בתוך 15 ימים מיום קבלת הבקשה, ורשאי הוא לדרוש מסמכים נוספים לצורך החלטתו.
{{ח:תת|(ג)}} החלטה בבקשה לחסות היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 62|תקנה 62(4)}} תתקבל בתוך 15 ימים מיום קבלת עמדת משרד הביטחון; לא העביר משרד הביטחון את עמדתו במועד האמור בתקנת משנה (ב), תתקבל החלטה בבקשה גם בלא עמדה זו.
{{ח:תת|(ד)}} כל עוד לא ניתנה החלטה בבקשה לחיסיון לפי תקנה זו, לא יוצגו ההיתר או מסמכים אחרים המפורטים בבקשה באתר האינטרנט ולא יהיו פתוחים לעיון הציבור.

{{ח:קטע3|חלק ו סימן ג|סימן ג׳: אגרות וערבות}}

{{ח:סעיף|65|אגרת מידע להיתר}}
{{ח:ת}} המבקש מידע להיתר יצרף לבקשתו אישור המעיד כי שולמה לרשות הרישוי אגרה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (מסירת מידע)|בתקנות התכנון והבנייה (מסירת מידע), התשמ״ט–1989}}.

{{ח:סעיף|66|אגרת היתר}}
{{ח:ת}} טרם מתן היתר יימסר למהנדס אישור המעיד כי שולמה לרשות הרישוי אגרה באופן ובשיעור הקבוע {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 3|בתוספת השלישית לתקנות בקשה להיתר}}.

{{ח:סעיף|67|פיקדון}}
{{ח:ת}} עם הגשת בקשה להיתר יצרף מגיש הבקשה אישור המעיד כי שולם פיקדון לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 3|התוספת השלישית לתקנות בקשה להיתר}}.

{{ח:סעיף|68|בקשה להחזר פיקדון}}
{{ח:ת}} על בקשה להחזר פיקדון יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 3|התוספת השלישית לתקנות בקשה להיתר}}.

{{ח:סעיף|69|הצמדה למדד}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הנקובים בתקנות אלה יעודכנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון) לפי שיעור שינוי מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן – המדד), מן המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם עד המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון ויעוגלו כלפי מעלה לשקל החדש השלם הקרוב.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם בחודש נובמבר שלפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם בחודש נובמבר שלפני יום העדכון הקודם, ולעניין יום העדכון הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה המדד שפורסם בחודש מאי 2016.

{{ח:סעיף|70|ערבות לביצוע תנאי ההיתר לתוספת, שינוי או תיקון בניין קיים|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בהיתר בנייה להוספה לבניין קיים, שינויו או תיקונו יפקיד בעל ההיתר אצל הוועדה המקומית ערבות בנקאית אוטונומית (להלן – הערבות) להבטחת קיום תנאי ההיתר, על ידי בעל ההיתר; סכום הערבות יהיה צמוד למדד כמשמעו {{ח:פנימי|סעיף 69|בתקנה 69}}.
{{ח:תת|(ב)}} גובה הערבות יהיה פי עשרה מסכום האגרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 66|תקנה 66}} ובלבד שלא תפחת מסכום של 5,000 שקלים חדשים ולא תעלה על סכום של 100,000 שקלים חדשים; הסכומים הללו ישתנו לפי שיעור שינוי המדד כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 69|בתקנה 69}}.
{{ח:תת|(ג)}} רשות הרישוי רשאית לפטור את בעל ההיתר מהפקדת ערבות, כולה או חלקה, מטעמים מיוחדים שיירשמו.
{{ח:תת|(ד)}} בעל ההיתר יבטיח כי תוקפה של הערבות יהיה עד למתן תעודת הגמר כאמור בתקנת משנה (ה), ויאריכה שלושה ימים לפחות טרם פקיעתה.
{{ח:תת|(ה)}} רשות הרישוי תחזיר לבעל ההיתר את הערבות, עם מתן תעודת גמר, אלא אם כן החליטה לחלטה, כולה או חלקה, כאמור בתקנות משנה (ו) או (ז).
{{ח:תת|(ו)}} לא קיים בעל ההיתר את תנאי ההיתר, כולם או חלקם, או שלא האריך את תוקפה של הערבות כאמור בתקנת משנה (ג), תהיה רשאית רשות הרישוי לחלט את הערבות, כולה או חלקה, ולהשתמש בתמורתה לצורך קיום תנאי ההיתר ולכיסוי הוצאותיה בקיום התנאים האמורים, ובלבד שהודיעה לבעל ההיתר על כוונתה לחלט את הערבות בתוך 30 ימים מיום קבלת ההודעה.
{{ח:תת|(ז)}} החליטה רשות הרישוי לחלט חלק מהערבות או שלא השתמשה במלוא הכספים שחילטה לצורך קיום תנאי ההיתר ולכיסוי הוצאותיה, תשיב לבעל ההיתר את הכספים הנותרים מיד עם תום קיום תנאי ההיתר וכיסוי הוצאותיה; כספים אלה יישאו הצמדה למדד כמפורט בתקנת משנה (א).

{{ח:קטע2|חלק ז|חלק ז׳: אישור תחילת עבודות}}
{{ח:קטע3|חלק ז סימן א|סימן א׳: מינויים נדרשים}}

{{ח:סעיף|71|חובת מינוי בעלי תפקידים|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא תבוצע בנייה או עבודה לפי היתר אלא לאחר שבעל ההיתר מינה את בעלי התפקידים שלהלן ומסר הודעה על כך למהנדס:
{{ח:תתת|(1)}} אחראי לביקורת על הביצוע;
{{ח:תתת|(2)}} קבלן ואחראי לביצוע שלד הבניין שמינה הקבלן או בעל ההיתר;
{{ח:תתת|(3)}} אחראי לתיאום עם מכון הבקרה, אלא אם כן היתה הבקשה מסוג הבקשות ששר האוצר קבע לגביהן כי לא נדרשת בהן בקרה של מכון בקרה.
{{ח:תת|(ב)}} בעל ההיתר רשאי למנות, נוסף על האחראי לביקורת על הביצוע כאמור בתקנה משנה (א)(1), אחראים נוספים לביקורת על הביצוע ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|תקנה 28}}, ובלבד שהודעה על מינוים תצורף לבקשה להתקשרות עם מכון הבקרה ולבקשה לאישור תחילת עבודות.

{{ח:סעיף|72|חתימה על קבצים|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} קבצים שיגישו למהנדס, לרשות הרישוי ולמכון הבקרה האחראי לביקורת על הביצוע או עורכי משנה ייחתמו בידי עורכיהם, אשר יאשרו בחתימתם כי המסמכים תואמים את היתר הבנייה.

{{ח:קטע3|חלק ז סימן ב|סימן ב׳: התקשרות עם מכון הבקרה}}

{{ח:סעיף|73|התקשרות עם מכון בקרה}}
{{ח:ת}} היה ההיתר מסוג ההיתרים שלגביהם קבע שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 157ג|סעיף 157ג לחוק}} כי נדרשת בקרת ביצוע של מכון בקרה, יתקשר בעל ההיתר עם מכון בקרה אשר יבצע בקרת ביצוע על עבודות הבנייה על פי ההיתר, והכול לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|תקנות עבודת מכון בקרה}}.

{{ח:סעיף|74|הודעת מכון הבקרה}}
{{ח:ת}} מכון הבקרה יודיע לרשות הרישוי על עריכת הסכם התקשרות ויצרף להודעות את המסמכים הנדרשים {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|בתקנות עבודת מכון בקרה}}.

{{ח:קטע3|חלק ז סימן ג|סימן ג׳: אישור תחילת עבודה}}

{{ח:סעיף|75|חתימת האחראי לביקורת על הביצוע|תיקון: תש״ף}}
{{ח:ת}} בקשה לאישור תחילת עבודה תיחתם בחתימתו של האחראי לביקורת על הביצוע ויצורף לה אישור על מינויו בידי בעל ההיתר.

{{ח:סעיף|76|הגשת בקשה לאישור תחילת עבודה|תיקון: תשפ״ב־5, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} האחראי לביקורת על הביצוע יגיש למהנדס בקשה לאישור תחילת עבודה שיצוין בה המועד הצפוי לתחילת ביצוע העבודה לפי ההיתר; לבקשה כאמור יצורפו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר ההיתר אשר מבוקש לבצע עבודות לפיו;
{{ח:תתת|(2)}} אישור על התקשרות עם מכון בקרה בדבר בקרת ביצוע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 74|בתקנה 74}};
{{ח:תתת|(3)}} נספחים, צרופות ומסמכים אחרים אשר נקבע בהיתר כי יש להעבירם למהנדס טרם מתן אישור תחילת העבודה;
{{ח:תתת|(4)}} קובץ מדידה שמסומן עליו מתווה הבניין בצירוף העתק אישור מודד מוסמך בדבר סימון מתווה הבניין במגרש עצמו;
{{ח:תתת|(5)}} הודעה בדבר מינוים של בעלי התפקידים לביצוע העבודה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 71|בתקנה 71}};
{{ח:תתת|(6)}} קובץ תוכנית ארגון אתר, חתומה ביד הקבלן, אלא אם כן נכתב בהיתר שלא נדרשת תוכנית כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} היתה הבקשה מסוג הבקשות שלגביהן קבע שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 157ג|סעיף 157ג לחוק}} כי לא נדרשת בהן בקרה של מכון בקרה, יצורפו להודעה גם המסמכים האמורים {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|בתקנות עבודת מכון בקרה}}.

{{ח:סעיף|77|בדיקת המהנדס|תיקון: תשפ״ב־5, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} המהנדס יבדוק את הבקשה לאישור תחילת עבודה בתוך חמישה ימים מיום שהוגשה לה.
{{ח:תת|(ב)}} מצא המהנדס במסמכים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 76|בתקנה 76}} ליקוי, טעות, חוסר בהירות או חריגה מהוראות התכנית או מן ההיתר, תודיע על כך לאחראי ביקורת על הביצוע ולבעל ההיתר.
{{ח:תת|(ג)}} לא החליט המהנדס בתוך התקופה האמורה בתקנת משנה (א), יראו את הבקשה בתום חמישה ימים נוספים מתום התקופה כאישור תחילת עבודה, ובלבד שצורפו לה הצרופות הנדרשות בתקנות אלה, והתמלאו התנאים שנקבעו בהיתר, בתכנית, בחיקוק ובמידע להיתר.

{{ח:סעיף|78|אישור המהנדס|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} אישר המהנדס את תחילת העבודה, תשלח הודעה על כך לבעל ההיתר.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה כאמור תכלול אישור זמני לחיבור לתשתית לצורך ביצוע העבודות.
{{ח:תת|(ג)}} קובץ אלקטרוני חתום של האישור יועבר באופן מקוון למכון הבקרה, לעורך הבקשה, לאחראי ביקורת על הביצוע, לרשם הקבלנים, למפקח על הבטיחות במשרד הכלכלה ולכל גורם מאשר, גוף נוסף אשר מסר מידע לעניין אותו היתר, לרבות בעל תשתית שאישורו, תיאום או התייעצות עמו הם תנאי להיתר לפי תכנית או לפי כל דין, וביקש לקבל את האישור.
{{ח:תת|(ד)}} כללה העבודה נושא האישור יישום שיטת בנייה חדשה, יועבר העתק האישור גם לבעל השיטה, לגוף המוסמך ולמשרד הבינוי והשיכון.

{{ח:סעיף|79|ביצוע בשלבים|תיקון: תשפ״ב־5, תשפ״ב־6, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בכל עת לאחר קבלת אישור תחילת עבודה או מסירת הודעה למהנדס הוועדה על תחילת עבודה כאמור {{ח:פנימי|חלק ז סימן ג1|בסימן ג1}}, רשאי בעל ההיתר באמצעות האחראי לביקורת על הביצוע להגיש למהנדס בקשה לביצוע עבודות הבנייה על פי ההיתר בשלבים.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה יצורפו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הודעה מאת מכון בקרה כי הוגשו המסמכים הנדרשים {{ח:פנימי|סעיף 74|בתקנה 74}} בהתאם לשלב הביצוע, אם ההיתר הוא מסוג ההיתרים שלגביהם קבע שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 157ג|סעיף 157ג לחוק}} כי נדרשת בקרת ביצוע של מכון בקרה;
{{ח:תתת|(2)}} תכניות עדכניות לארגון אתר התוכנית תהיה חתומה ביד הקבלן שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 71|תקנה 71(א)(2)}};
{{ח:תת|(ג)}} המהנדס יחליט בבקשה בתוך חמישה ימים מיום הגשתה, לא הודיע המהנדס על החלטתו בתוך התקופה האמורה, יראו את הבקשה בתום חמישה ימים נוספים מתום התקופה כאישור ביצוע בשלבים.
{{ח:תת|(ד)}} נקבע בהיתר ביצוע בשלבים, או שאושרה בקשה לביצוע בשלבים, יגיש האחראי לביקורת על הביצוע למהנדס את המסמכים האמורים בתקנת משנה (ב) בכל אחד משלבי הביצוע.

{{ח:קטע3|חלק ז סימן ג1|סימן ג׳1 – סוגי עבודות שאינן טעונות אישור תחילת עבודה|תיקון: תשפ״ו}}

{{ח:סעיף|79א|הקמת בניין חדש למגורים|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הקמת בניין חדש למגורים אינה טעונה אישור תחילת עבודות ולא יחולו לגביה {{ח:פנימי|סעיף 75|תקנות 75 עד 78}}, ובלבד שמתקיימים התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבניין לבין מפלס הכניסה לקומה הגבוהה ביותר המיועדת לאכלוס, שהכניסה אליה דרך חדר מדרגות משותף, הוא עד 42 מטרים;
{{ח:תתת|(2)}} לפחות 80% משטחי הבנייה שאושרו בהיתר מיועדים למגורים, ובכלל זה שטחים למטרת שירות המשרתים את המגורים;
{{ח:תתת|(3)}} רשות הרישוי נתנה את ההיתר ולא מורשה להיתר;
{{ח:תתת|(4)}} עורך הבקשה של ההיתר שניתן רשום כמורשה להיתר בפנקס המורשים להיתר;
{{ח:תתת|(5)}} עורך הבקשה כאמור בפסקה (4) הודיע למהנדס על כוונה להתחיל בביצוע העבודות לפי ההיתר שניתן, לאחר שמצא כי התקיימו כל התנאים לתחילת עבודות שנקבעו {{ח:פנימי|חלק ז סימן א|בסימנים א׳}} {{ח:פנימי|חלק ז סימן ב|ו־ב׳ לחלק זה}}, במידע להיתר או בהיתר; ההודעה תימסר 7 ימים לפחות לפני תחילת ביצוע העבודות;
{{ח:תתת|(6)}} עורך הבקשה כאמור בפסקה (4) צירף להודעה כאמור בפסקה (5) את כל המסמכים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 76|בתקנה 76(א)(1) עד (6)}};
{{ח:תתת|(7)}} אם ההיתר מסוג ההיתרים שאינם טעונים בקרת תכן ובקרת ביצוע במכון בקרה כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158מח|בסעיף 158מח(2)(ב) לחוק}}, יצורפו המסמכים המפורטים {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|בתקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו), התשע״ח–2018}}, ולא יצורפו להודעה המסמכים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 76|בסעיף 76(א)(2)}}.
{{ח:תת|(ב)}} נמסרה הודעה למהנדס כאמור בתקנת משנה (א)(5), המהנדס רשאי לתת לעורך הבקשה כאמור בתקנת משנה (א)(4), בתוך 7 ימים מיום שנמסרה לו ההודעה, הנחיות לתיאום תחילת העבודות בעניין שנכללו לגביו תנאי או הוראה במידע להיתר או בהיתר בנוגע לתיאום תחילת העבודות, וחל שינוי באותו עניין מאז שנכללו התנאי או ההוראה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} נתן המהנדס הנחיות לתיאום תחילת העבודות כאמור בתקנת משנה (ב), לא יחל בעל ההיתר בביצוע העבודות אלא לאחר שעורך הבקשה כאמור בתקנת משנה (א)(4) אישר שבוצעו ההנחיות שהמהנדס הורה כי יש לבצען כתנאי לתחילת העבודות.
{{ח:תת|(ד)}} הודעה כאמור בתקנת משנה (א)(5) תהווה אישור זמני לחיבור לתשתית לצורך ביצוע העבודות.

{{ח:קטע3|חלק ז סימן ד|סימן ד׳: שילוט באתר הבנייה}}

{{ח:סעיף|80|שלט באתר הבנייה}}
{{ח:ת}} ניתן אישור תחילת עבודה, יציב בעל ההיתר, בחזית האתר, במקום בולט לעין, למשך כל תקופת הבנייה, שלט ברור וקריא הכולל, נוסף על הוראות לפי {{ח:חיצוני|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (הצבת שלטים על ידי קבלנים רשומים)|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (הצבת שלטים על ידי קבלנים רשומים), התשל״ו–1976}}, ולפי {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה), התשמ״ח–1988}}, פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} שם הפרויקט או מהות העבודה, מספר ההיתר ומספר אישור תחילת עבודה;
{{ח:תת|(2)}} פרטי בעל ההיתר;
{{ח:תת|(3)}} פרטי האחראי לביקורת על הביצוע;
{{ח:תת|(4)}} פרטי מכון הבקרה האחראי לשלב בקרת הביצוע.

{{ח:קטע2|חלק ח|חלק ח׳: ביצוע ובקרת ביצוע}}
{{ח:קטע3|חלק ח סימן א|סימן א׳: בקרת מכון בקרה}}

{{ח:סעיף|81|אופן בקרת ביצוע על ידי מכון הבקרה}}
{{ח:ת}} מכון הבקרה יערוך בקרת ביצוע על פי תקנות אלה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|ותקנות עבודת מכון בקרה}}.

{{ח:סעיף|82|דוח מסכם של מכון בקרה}}
{{ח:ת}} מנהל בקרת הביצוע יודיע לבעל ההיתר ולרשות הרישוי אם תוצאות בקרת הביצוע נמצאו תקינות ויצרף להודעתו דוח מסכם כאמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|בתקנות עבודת מכון בקרה}}.

{{ח:קטע3|חלק ח סימן ב|סימן ב׳: בקרת רשות הרישוי}}

{{ח:סעיף|83|בקרת ביצוע מרחבית}}
{{ח:תת|(א)}} רשות הרישוי, באמצעות מפקחים שהוסמכו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 257א|סעיף 257א לחוק}}, תערוך באתר בקרה במהלך ביצוע העבודות בעניינים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 40|בתקנה 40}} (להלן – בקרת ביצוע מרחבית).
{{ח:תת|(ב)}} בקרת הביצוע המרחבית תכלול בקרה על המרכיבים המרחביים לפי התכניות, ההיתר וההנחיות המרחביות.
{{ח:תת|(ג)}} בקרה מרחבית תבוצע בשלבים אלה לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} בבנייה חדשה ובתוספת בנייה על הקרקע – סימון העמדת הבניין;
{{ח:תתת|(2)}} גמר הקמת השלד;
{{ח:תתת|(3)}} גמר הבנייה.
{{ח:תת|(ד)}} בקרה נוספת תיערך לפי הנדרש, ובמקרים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התפטרות אחראי לביקורת על הביצוע או מבצע הפיקוח העליון;
{{ח:תתת|(2)}} קבלת הודעה בדבר הריסת מבנה;
{{ח:תתת|(3)}} קבלת הודעת מכון הבקרה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|בתקנות עבודת מכון בקרה}}.

{{ח:קטע3|חלק ח סימן ג|סימן ג׳: בקרת בעל ההיתר ונציגיו}}

{{ח:סעיף|84|אישור לשיטת בנייה חדשה}}
{{ח:ת}} כללו ההיתר או הבקשה לאישור תחילת עבודה יישום שיטת בנייה חדשה – יהיה בידי הממונה על שיטת הבנייה החדשה אישור זמני או אישור קבוע לשיטת הבנייה החדשה.

{{ח:סעיף|85|סימון העמדת הבניין}}
{{ח:ת}} לא תבוצע יציקת היסודות של בניין, אלא לאחר סימון העמדת הבניין על ידי מודד מוסמך.

{{ח:סעיף|86|תפקיד האחראי לתיאום עם מכון הבקרה}}
{{ח:ת}} בעל ההיתר ימנה אחראי לתיאום עם מכון הבקרה אשר יבצע פעולות כמפורט להלן, זולת אם ההיתר הוא מסוג ההיתרים שלגביהם קבע שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 157ג|סעיף 157ג לחוק}} כי לא נדרשת בהם בקרה של מכון בקרה:
{{ח:תת|(1)}} יחזיק באתר קובץ תכניות עבודה לביצוע עדכניות;
{{ח:תת|(2)}} יבצע תיאום תהליך הביצוע לרבות מעקב אחר בדיקות מעבדה מאושרת הנדרשות לפי כל דין, שיועברו אליו בידי הקבלן או בהוראתו;
{{ח:תת|(3)}} יתאם את העבודה ואת הבקרה עם מכון הבקרה, ילווה את הבקר בעת שהותו באתר ויוודא ביצוע של הוראות מכון הבקרה;
{{ח:תת|(4)}} יודיע למי שמבצע את הפיקוח העליון ולאחראי לביקורת על הביצוע על שלבי הביצוע.

{{ח:סעיף|87|תפקידי האחראי לביקורת על הביצוע וסמכויותיו}}
{{ח:תת|(א)}} אחראי לביקורת על הביצוע או אחראי משנה, כל אחד בתחום אחריותו, כפי שמינה בעל ההיתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 71|תקנה 71(ב)}}, יבדוק אם עבודות הבנייה בוצעו בהתאם לתנאי ההיתר, ולפי חיקוק, לרבות התנאי בדבר העסקת קבלן רשום (להלן – ביקורת).
{{ח:תת|(ב)}} הביקורת תיערך על ידי האחראים לביקורת על הביצוע לסוגיהם, ולפי העניין, לפחות בגמר שלבים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סימון קווי הבניין;
{{ח:תתת|(2)}} גמר יסודות הבניין;
{{ח:תתת|(3)}} גמר הקמת השלד, ואם הקמתו מחייבת הקמת מקלט, אחד או יותר, או עריכת שינויים במקלט קיים – עם תום הקמתו של המקלט העליון בבניין או בגמר עריכת שינויים כאמור, הכול לפי העניין;
{{ח:תתת|(4)}} גמר הבנייה.
{{ח:תת|(ג)}} תקנה זאת תחול גם על ביצוע תוספת בנייה לבניין קיים, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|88|עריכת ביקורת בשלבים נוספים}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 87|בתקנה 87}}, המהנדס רשאי לחייב אחראי לביקורת על הביצוע לערוך ביקורת בשלבים נוספים או במועדים שיקבע בהודעה, לאחר שנתן לבעל ההיתר הזדמנות נאותה להביא לפניו את טענותיו.

{{ח:סעיף|89|דיווח האחראי לביקורת}}
{{ח:תת|(א)}} האחראי לביקורת על הביצוע ואחראי המשנה, ימסרו דוח לרשות הרישוי, כל אחד בתחום אחריותו, לא יאוחר מחמישה ימים לאחר המועד של עריכת הביקורת על מועד עריכתה ועל תוצאותיה; העתק הדוח יומצא גם למכון הבקרה, לבעל ההיתר ולעורך הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} בדוח יפורט השלב שאליו הגיעו העבודות מכוח ההיתר בשעת הביקורת ואת המועד הצפוי של גמר אותו שלב ויאושר בו שהעבודות בוצעו בהתאם לתנאי ההיתר, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק}} ולתקנות שהותקנו על פיו, ואם תחום האחריות של המדווח כולל גם את התאמת הבנייה לתכניות כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק}} – ייקבע גם שהעבודות בוצעו בהתאם לתכניות כאמור; מצא האחראי לביקורת שהעבודה לא בוצעה בהתאם לתנאי ההיתר, התכנית, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|החוק}} או התקנות לפי העניין, יציין זאת בדוח ויפרט מהן הסטיות שנמצאו.
{{ח:תת|(ג)}} כל עוד לא הוגש דוח במועד או בשלב שנקבעו {{ח:פנימי|חלק ח סימן ג|בסימן זה}}, רואים את עבודת הבנייה שבוצעה לאחר מכן כעבודה שלא בהתאם לתנאי ההיתר, אפילו אם אינה חורגת מתנאיו; ואולם רשאי המהנדס לדחות את המועד לעריכת הביקורת או להגשת הדוח, אפילו חלף הזמן לביצוע פעולות אלה, אם ראה שנסיבות העניין מצדיקות זאת, ובלבד שאין בדחיית המועד כדי לפגוע ביעילות הביקורת.

{{ח:סעיף|90|תחולה על האחראי לביצוע השלד}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|חלק ח סימן ג|סימן זה}} יחולו, בשינויים המחויבים, גם על האחראי לביצוע שלד הבניין, ככל שהדבר נוגע לעריכת הביקורת, לשלביה ולמועדיה, לדיווח עליה, לתוצאות של העדר דיווח במועדו, ולאחריות בנזיקין על אי־קיום הוראות {{ח:פנימי|חלק ח|חלק זה}}.

{{ח:סעיף|90א|שמירת אחריות קבלן|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} אין באחריות עורכי הבקשה להיתר או באחריות מתכנן שלד הבניין או באחריות האחראי לביצוע שלד הבניין או האחראי לביקורת על הביצוע, לפי {{ח:פנימי|חלק ח|חלק זה}}, כדי לפטור קבלן מאחריותו לביצוע הבנייה לפי ההיתר ולאיכותה, לרבות אחריות לקיום פיקוח מלא וביקורת על ביצוע הבנייה, לפי כל דין.

{{ח:קטע3|חלק ח סימן ד|סימן ד׳: פיקוח עליון}}

{{ח:סעיף|91|ביצוע פיקוח עליון על הבנייה}}
{{ח:ת}} עורך הבקשה להיתר ועורכי המשנה ככל שמונו, יבצעו פיקוח עליון (להלן, כל אחד מאלה – מבצע פיקוח עליון), מתחילת ביצוע העבודות לפי ההיתר ועד קבלת תעודת גמר.

{{ח:סעיף|92|פירוט הפיקוח העליון}}
{{ח:ת}} מבצע פיקוח עליון יבצע פעולות אלה:
{{ח:תת|(1)}} פיקוח עליון על התאמת ביצוע הבנייה באתר לתכניות העבודה המאושרות התואמות להיתר ולמפרטי הבנייה;
{{ח:תת|(2)}} הנחיית בעלי התפקידים מטעם בעל ההיתר והקבלן;
{{ח:תת|(3)}} מעקב אחר בדיקות המעבדה שיועברו אליו ומתן הנחיות בעקבות תוצאות בדיקה;
{{ח:תת|(4)}} עדכון תכניות העבודה והמפרטים, על פי שינויי התכן, ככל שישנם, בזמן ביצוע הבנייה.

{{ח:סעיף|93|פיקוח עליון על שלד הבניין}}
{{ח:ת}} הפיקוח העליון על בניית שלד הבניין יכלול פעולות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הפעולות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 92|בתקנה 92}} ככל שהן נוגעות לבניית שלד הבניין;
{{ח:תת|(2)}} ביקורת על אופן ביצוע האלמנטים הראשיים של שלד המבנה בכל קומה מקומותיו, לרבות הרכבתם ומתן אישור ליציקת התקרות או הרכבתן בכל קומה בנפרד; לעניין זה, ”אלמנט ראשי“ – כפי שהוגדר בידי מתכנן שלד הבניין בתכנית הקונסטרוקציה;
{{ח:תת|(3)}} עדכון תכנית הקונסטרוקציה והחישובים הסטטיים, ככל שיידרש, על פי שינויים, אם ישנם, בזמן ביצוע בניית השלד.

{{ח:סעיף|94|אופן ביצוע הפיקוח העליון}}
{{ח:ת}} הפיקוח העליון יבוצע באופן זה:
{{ח:תת|(1)}} ייערכו ביקורים באתר הבנייה, בידי מבצע הפיקוח העליון; ביקורים כאמור ייערכו במספר ובמועדים הדרושים כדי לקיים את הפעולות הנדרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 92|תקנות 92}} {{ח:פנימי|סעיף 93|ו־93}};
{{ח:תת|(2)}} מבצע הפיקוח העליון רשאי לייפות את כוחו של עובד מטעמו לערוך את הביקורים כאמור בתקנות אלה, ובלבד שהעובד הוא בעל הכישורים הנדרשים לפי כל דין לתחום העבודה שלגביו הוא עורך את הביקורים במקומו של מבצע הפיקוח העליון.

{{ח:קטע2|חלק ט|חלק ט׳: תעודת גמר}}
{{ח:קטע3|חלק ט סימן א|סימן א׳: בקשה לקבלת תעודת גמר}}

{{ח:סעיף|95|הגשת בקשה לתעודת גמר|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} עם סיום הבנייה או העבודות לפי ההיתר יגיש האחראי לביקורת על הביצוע לרשות הרישוי בקשה לקבלת תעודת גמר, בצירוף כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מפת עדות, זולת אם פטר המהנדס מהגשת מפה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} קובץ תכניות עדות של הבניין או העבודה;
{{ח:תתת|(3)}} אישור האחראי לביקורת על הביצוע כי הבנייה בוצעה בהתאם להיתר וכי מולאו כל הדרישות הקבועות בהיתר למתן תעודת גמר;
{{ח:תתת|(4)}} אישור מכון הבקרה כי ביצע בקרת ביצוע על הבנייה והיא נמצאה תקינה, לרבות דוח מסכם כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|בתקנות עבודת מכון בקרה}}, והמלצת מכון הבקרה בדבר הפרטים הטעונים השלמה המפורטים בבקשה לקבלת תעודת גמר;
{{ח:תתת|(4א)}} היתה הבקשה מסוג הבקשות שלגביהן הסמכות אינה נתונה לבקר מורשה או שאין במכון הבקרה בקר מורשה לעניין אותה סמכות – אישור, תיאום או התייעצות עם גורם מאשר המנוי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כא|בסעיף 158כא לחוק}}, אם הדבר נדרש לצורך מתן תעודת גמר לפי כל דין;
{{ח:תתת|(5)}} אישור מורשה נגישות, אם נדרש לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158ו3|סעיף 158ו{{ח:הערה|(}}3{{ח:הערה|)}}(א) לחוק}};
{{ח:תתת|(6)}} כלל ההיתר שיטת בנייה חדשה – תצהיר הממונה על שיטת הבנייה החדשה, ולפיו יושמה שיטת הבנייה החדשה בהתאם לאישור הזמני או הקבוע, לפי העניין, לרבות התנאים והמגבלות שנקבעו וככל שנקבעו.
{{ח:תת|(ב)}} היתה הבקשה מסוג הבקשות שלגביהן קבע שר האוצר כי לא נדרשת בהן בקרה של מכון בקרה או שאינן בסמכות מכון בקרה, יצורפו לבקשה גם כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אישורי גורמים מאשרים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כא|סעיף 158כא(א) לחוק}}, אם נדרשו לצורך מתן תעודת גמר לפי כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} תוצאות בדיקות מעבדה הנדרשות לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2|תקנות תכן הבניין}};
{{ח:תתת|(3)}} דוח מסכם מאת האחראי לביקורת על הביצוע ומי שביצע את הפיקוח העליון על הבנייה לרבות הצהרתם כי הבניין ראוי לשימוש;
{{ח:תתת|(4)}} כל מסמך נוסף שנדרש במידע להיתר או בהיתר;
{{ח:תתת|(5)}} אישור בדבר קיום התייעצות עם רשות הכבאות לצורך מתן תעודת גמר אם הדבר נדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|תקנה 18(א)}}; לעניין זה יראו בפנייה להתייעצות עם רשות הכבאות שלא ניתן לה מענה בתוך 30 ימים כקיום חובת התייעצות.
{{ח:תת|(ג)}} האחראי לביקורת על הביצוע רשאי לפרט בבקשתו פרטים שלא הושלמו במועד הגשת הבקשה לקבלת תעודת גמר, מטעמים שפירט המבקש, ובלבד שהבניין ראוי לשימוש גם לפני השלמתם.

{{ח:סעיף|96|השלמת תשלומים על פי החיובים}}
{{ח:תת|(א)}} לא שולמו החיובים, כולם או חלקם בעת מתן ההיתר, תשלח רשות הרישוי הודעה בדבר התשלומים כאמור לבעל ההיתר לא יאוחר מעשרים ימים ממועד הגשת הבקשה למתן תעודת הגמר.
{{ח:תת|(ב)}} שלחה רשות הרישוי הודעה כאמור עד המועד הנקוב בתקנת משנה (א), לא תינתן תעודת גמר אלא לאחר ששולמו החיובים כאמור.

{{ח:קטע3|חלק ט סימן ב|סימן ב׳: מתן תעודת גמר}}

{{ח:סעיף|97|בדיקת רשות הרישוי|תיקון: תש״ף־2}}
{{ח:תת|(א)}} מצאה רשות הרישוי כי הבנייה או העבודות נושא הבקשה נעשו בהתאם להיתר ולפי כל חיקוק, וכן כי התקיימו התנאים שנקבעו בהיתר להוצאת תעודת גמר, תיתן תעודת גמר בתוך חמישה ימים ממועד הגשת הבקשה או ממועד מילוים של כל התנאים, לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ב)}} מצאה רשות הרישוי כי לא התקיימו התנאים להוצאת תעודת גמר בתום 30 ימים ממועד הגשת הבקשה, תודיע לבעל ההיתר ולאחראי לביקורת על הביצוע על סירובה לתת את התעודה והנימוקים לכך או על דרישתה להשלמת פרטים וערובות לפי {{ח:פנימי|חלק ט סימן ג|סימן ג׳}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא ניתנה תעודת גמר כאמור בתקנת משנה (א), או החלטה כאמור בתקנת משנה (ב) בתוך 30 ימים ממועד הגשת הבקשה, יראו זאת כסירוב לתת תעודה.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|98|מתן תעודת גמר לאחר השלמת התשלומים}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 97|בתקנה 97}}, שלחה רשות הרישוי הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 96|בתקנה 96(א)}}, לא תינתן תעודת גמר אלא לאחר ששולמו החיובים כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} תעודת גמר תהווה אישור הרשות המאשרת כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 157א|בסעיף 157א לחוק}}.

{{ח:קטע3|חלק ט סימן ג|סימן ג׳: השלמת פרטים וערובות}}

{{ח:סעיף|99|השלמה מאוחרת|תיקון: תש״ף־2, תשפ״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} רשות הרישוי רשאית לתת תעודת גמר אף אם לא הושלמו כל תנאי ההיתר במועד הגשת הבקשה, ובלבד שהפרטים והתנאים שלא הושלמו הם אחד או יותר מן המפורטים להלן, והמבנה ראוי לשימוש גם לפני השלמתם; רשות הרישוי תתייחס להמלצת מכון הבקרה בעניין זה, ככל שניתנה:
{{ח:תתת|(1)}} תנאים אשר נקבע לגביהם במידע להיתר או בתנאים בהיתר שניתן לבצעם, כולם או חלקם, לאחר קבלת תעודת גמר;
{{ח:תתת|(2)}} עבודות המפורטות בהיתר וביצוען מותנה בעבודות אחרות המבוצעות על ידי גורם תשתיות שאינו באחריות בעל ההיתר;
{{ח:תתת|(3)}} עבודות משלימות להיתר למבנה תעסוקה או מסחר שלא צוין בו השימוש המדויק במבנה או בחלקו אלא ייעודו בלבד או שלא פורטו בהיתר כל המרכיבים בתוך הבניין הנדרשים לתפעולו בשימוש שייקבע; בפסקה זו, ”עבודות משלימות“ – עבודות הנעשות בתוך בניין לצורך התאמתו לשימוש מסוים;
{{ח:תתת|(4)}} נטיעות וזריעה – רק עד לעונת השתילה הקרובה;
{{ח:תתת|(5)}} עבודות נוספות שקבע המהנדס ושאינן פוגעות ביציבות ובטיחות הבניין, ובבטיחות המשתמש;
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תת|(ב)}} בתעודת גמר לפי תקנה זו ייקבע המועד להשלמת הפרטים והתנאים הטעונים השלמה כאמור.

{{ח:סעיף|100|ערבות להשלמת ביצוע העבודות|תיקון: תש״ף־2, תש״ף־4, תשפ״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} להבטחת השלמתם של הפרטים והתנאים הטעונים השלמה וכתנאי למתן תעודת הגמר ימציא בעל ההיתר ערבות בנקאית בסכום ולמשך התקופה שיורה לו המהנדס, בהתאם להיקף הפרטים והתנאים הטעונים השלמה.
{{ח:תת|(ב)}} המהנדס יודיע לבעל ההיתר בתוך 15 ימים ממועד הגשת הבקשה על סכום הערבות הבנקאית שעליו להמציא להבטחת השלמת העבודות ועל תוקפה.
{{ח:תת|(ג)}} בעל ההיתר יודיע לרשות הרישוי על השלמת העבודות ויבקש את השבת הערבות.
{{ח:תת|(ד)}} רשות הרישוי תחזיר לבעל ההיתר את הערבות, לאחר שבדקה ומצאה כי ביצוע העבודות הנדרשות הושלם.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|101|חילוט כספי הערבות הבנקאית}}
{{ח:תת|(א)}} לא השלים בעל ההיתר את הפרטים והתנאים, כולם או חלקם, במועד הנקוב בתעודת הגמר, תהיה רשות הרישוי רשאית לחלט את הערבות, כולה או חלקה, ולהשתמש בתמורתה לצורך השלמת הפרטים והתנאים כאמור ולכיסוי הוצאותיה בהשלמתם, ובלבד שתיתן לבעל ההיתר הודעה מוקדמת של ארבעה עשר ימים על כוונתה לחלט את הערבות.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה רשות הרישוי לחלט חלק מהערבות, או שלא השתמשה במלוא הכספים שחילטה לצורך השלמת הפרטים והתנאים ולכיסוי הוצאותיה, תשיב לבעל ההיתר את הסכום הנותר מיד עם תום השלמת הפרטים והתנאים כאמור וכיסוי הוצאותיה; כספים אלה יישאו הפרשי הצמדה למדד כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 69|בתקנה 69}}.

{{ח:קטע2|חלק ט1|חלק ט׳1: הליך רישוי להוספת מרחב מוגן דירתי לבניין קיים|תיקון: תשפ״ב־3}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|חלק ט1|חלק זה}} חל כהוראת שעה לחמש שנים מיום 18.1.2022 על בקשות להיתר שהוגשו החל מיום 18.1.2022):}}

{{ח:סעיף|101א|הגדרה|תיקון: תשפ״ב־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ט1|בחלק זה}}, ”הוספת מרחב מוגן דירתי“ – הוספת מרחב מוגן דירתי אחד או יותר, לבניין קיים המשמש למגורים, בשטח המזערי הקבוע {{ח:חיצוני|תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים)#סעיף 197א|ברישה לתקנה 197א בתקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), התש״ן–1990}}, וכן התוספת הנדרשת לצורך פתיחה כלפי חוץ של דלת ההדף של המרחב המוגן הדירתי הנדרשת לפי {{ח:חיצוני|תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים)#חלק ג פרק ג סימן ב|סימן ב׳ בפרק ג׳ בחלק ג׳ באותן תקנות}}.

{{ח:סעיף|101ב|הליך רישוי להוספת מרחב מוגן דירתי|תיקון: תשפ״ב־3}}
{{ח:ת}} על בקשה להיתר הכוללת הוספת מרחב מוגן דירתי בלבד יחולו תקנות אלה בכפוף לאמור להלן:
{{ח:תת|(1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}}, מבקש ההיתר לא יהיה חייב להגיש בקשה לקבלת מידע;
{{ח:תת|(2)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 33|בתקנה 33(א)(6)}}, קובץ מפת מדידה להיתר יכול שיכלול רק את אלה:
{{ח:תתת|(א)}} סימון גבולות המגרש, קווי הבניין, היקף הבניין הקיים ומיקום הוספת המרחב הדירתי המוגן;
{{ח:תתת|(ב)}} מיפוי מפורט בתחום 5 מטרים לפחות מכל צדדיו של המרחב הדירתי המוגן ועד גבול המגרש בשתי פאות המגרש הסמוכות ביותר למיקום הוספת המרחב הדירתי המוגן;
{{ח:תתת|(ג)}} סימון של מיקום חיבורן של כל התשתיות הקיימות במגרש למרחב הציבורי הגובל במגרש;
{{ח:תת|(3)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 33|בתקנה 33(א)(7)}} {{ח:פנימי|תוספת 1|ובתוספת}}, תכנית ראשית יכול שתכלול רק את אלה:
{{ח:תתת|(א)}} תכנית תנוחה שתיערך בקנה מידה 1:100 ותכלול: תכנון הוספת המרחב המוגן הדירתי על רקע חלק הבניין שאליו מתחברת אותה תוספת {{ח:הערה|[צ״ל: הוספה]}}; מיקום פתח הכניסה למרחב המוגן ומיקום הפתחים בקירות; סימון מיקום חתכים על גבי התכנית;
{{ח:תתת|(ב)}} חתך אנכי בקנה מידה 1:100 לאורך הבנייה דרך תוספת המרחב המוגן הדירתי ולכל גובה הבניין;
{{ח:תתת|(ג)}} חזיתות המרחב המוגן הדירתי בקנה מידה 1:100 המציגות את מיקום תוספת המרחב המוגן הדירתי, פתחים וחומרי הגמר של הקירות החיצוניים של תוספת המרחב המוגן הדירתי;
{{ח:תת|(4)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 33|בתקנה 33(א)(8)}}, קובץ תשריט סכמטי של שטחי הבנייה יכול שיכלול רק את שטחי הבנייה המבוקשים בכל אחת מקומות הבניין בצירוף טבלה המסכמת את שטחי הבנייה המבוקשים;
{{ח:תת|(5)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ה)}}, היתר במקרקעי ישראל אינו טעון הסכמת רשות מקרקעי ישראל;
{{ח:תת|(6)}} בלי לגרוע מן האמור {{ח:פנימי|סעיף 56|בתקנה 56}}, רשות הרישוי תקבע בהיתר הוראות ותנאים למהלך ביצוע העבודה לעניין מניעת מפגעים, שביצועם ייחשב תנאי למתן תעודת גמר;
{{ח:תת|(7)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 71|בתקנה 71}}, בעל ההיתר אינו נדרש למנות אחראי לביקורת על הביצוע בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} העבודה כוללת הוספת מרחב מוגן דירתי בשתי קומות לכל היותר;
{{ח:תתת|(ב)}} העבודה מבוצעת על ידי המדינה או מי מטעמה;
{{ח:תת|(8)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 95|בתקנה 95(א)}}, בקשה לקבלת תעודת גמר תוגש בידי עורך בקשה, אם לא מונה אחראי לביקורת על הביצוע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 95|בפסקה (7)}}, ולא נדרש לצרף לה את המסמכים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 95|בפסקאות (1) עד (3) לאותה תקנה}}.

{{ח:סעיף|101ג|סייג לתחולה|תיקון: תשפ״ב־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 101ב|תקנה 101ב}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 101ב|פסקה (5)}}, לא תחול על –
{{ח:תת|(1)}} בקשה להיתר בבניין הכלול בתחום אתר המיועד לשימור לפי תכנית מאושרת או ברשימת אתרים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 4 פרט 12|בסעיף 12 בתוספת הרביעית לחוק}};
{{ח:תת|(2)}} בקשה להיתר אשר בשל הבנייה המבוקשת בה חלה חובת חיזוק הבניין בפני רעידות אדמה לפי תקן ישראלי ת״י 413: תכן עמידות מבנים בפני רעידות אדמה;
{{ח:תת|(3)}} בקשה להיתר הכוללת שיטת בנייה חדשה;
{{ח:תת|(4)}} בקשה להיתר בבניין שבו שתי קומות לפחות ושתי דירות לפחות, אם התוספת המבוקשת יוצרת בנייה שאינה רצופה ממפלס הקרקע כלפי מעלה, זולת אם נקבע בהנחיות מרחביות החלות על המקרקעין שבנייה כאמור היא מותרת;
{{ח:תת|(5)}} בקשה להיתר הכוללת שימוש חורג לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 146|סעיף 146 לחוק}} או הקלה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 147|סעיף 147 לחוק}} או שהיא טעונה אישור או דיון במוסד תכנון שאינו רשות הרישוי כתנאי למתן ההיתר.

{{ח:קטע2|חלק י|חלק י׳: הקלה ושימוש חורג}}
{{ח:קטע3|חלק י סימן א|סימן א׳: בקשה להקלה או לשימוש חורג}}

{{ח:סעיף|102|החלת הוראות התקנות על בקשה להקלה או להתרת שימוש חורג}}
{{ח:ת}} על בקשה להקלה או לשימוש חורג יחולו הוראות תקנות אלה בכפוף לשינויים המפורטים {{ח:פנימי|חלק י|בחלק זה}}.

{{ח:סעיף|103|סייג למתן הודעה לבעלי זכויות בקרקע|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} על בקשה להקלה או לשימוש חורג לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|תקנות 33(א)(10)}} {{ח:פנימי|סעיף 36|ו־36}}; ואולם על בקשה כאמור במקרקעין שהם מקרקעי ישראל יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|תקנה 36(ה)}}.

{{ח:סעיף|104|הגשת בקשה להיתר הכוללת בקשה להקלה או לשימוש חורג}}
{{ח:ת}} נוסף על כל האמור {{ח:פנימי|סעיף 33|בתקנה 33}} תכלול הבקשה להקלה או לשימוש חורג את פרטי ההקלה או השימוש החורג המבוקשים; לעניין הפיקדון יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 106|תקנה 106(4)}}.

{{ח:קטע3|חלק י סימן ב|סימן ב׳: פרסום}}

{{ח:סעיף|105|הפקת נוסח לפרסום על ידי רשות הרישוי}}
{{ח:תת|(א)}} בתום בדיקת התנאים המוקדמים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 33|בתקנה 33}} וככל שהבקשה להקלה או לשימוש חורג כוללת את כל הפרטים והמסמכים שנקבעו בתנאים המוקדמים, ישלח המהנדס למגיש הבקשה נוסח לפרסום בדבר הבקשה כנדרש {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 149|בסעיף 149(א) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} אין בשליחת הנוסח לפרסום כאמור כדי לחייב את המהנדס בדבר נכונות פרטי הבקשה להקלה או לשימוש החורג או כדי לחייב את הוועדה לאשרם אף אם לא תוגש התנגדות לבקשה. הבקשה תיבדק לגופה במסגרת הבקרה המרחבית.

{{ח:סעיף|106|הגשת צרופות נוספות לבקשה להיתר}}
{{ח:ת}} מילא המגיש אחר הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 149|סעיף 149(א) לחוק}}, יגיש את המסמכים וצרופות אלה:
{{ח:תת|(1)}} העתק הפרסום בעיתון כנדרש {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 149|בסעיף 149(א) לחוק}};
{{ח:תת|(2)}} צילום ההודעה המפרטת את מהות הבקשה כפי שהוצגה במקום בולט לעין בחזית הקרקע או הבניין שעליהם חלה הבקשה;
{{ח:תת|(3)}} העתק אישור על מסירה אישית או על מסירה בדואר רשום לפי המען של מי שיש למסור לו הודעות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 149|סעיף 149(א) לחוק}};
{{ח:תת|(4)}} העתק אישור על תשלום פיקדון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 67|בתקנה 67}}.

{{ח:סעיף|107|השלמת בדיקת התנאים המוקדמים}}
{{ח:תת|(א)}} המהנדס יבחן בתוך 10 ימים ממועד הגשת המסמכים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 104|בתקנה 104}}, אם התקיימו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 149|סעיף 149(א) לחוק}}; התקיימו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|החוק}} כאמור, יקלוט המהנדס את הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} לא עמדה הבקשה בהוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|החוק}} כאמור, ישלח המהנדס הודעה על אי־קליטת הבקשה למבקש ולעורך הבקשה ויפרט בה תנאים מוקדמים שלא קוימו.
{{ח:תת|(ג)}} לא הודיע המהנדס על החלטתו בעניין עמידת הבקשה בהוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|החוק}}, יראו את הבקשה כבקשה שנקלטה בתום אותה תקופה, ובלבד שהפרסום על פי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 149|סעיף 149 לחוק}} נעשה כדין.

{{ח:קטע3|חלק י סימן ג|סימן ג׳: החלטת ועדה מקומית}}

{{ח:סעיף|108|בדיקת התאמת הבקשה}}
{{ח:ת}} המהנדס יבדוק בתוך 45 ימים ממועד קליטת הבקשה להיתר אם מתקיימים בה תנאי הבקרה המרחבית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 40|בתקנה 40}}, ויעביר את חוות דעתו בעניין לוועדה המקומית.

{{ח:סעיף|109|החלטת הוועדה}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה התנגדות כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 149|בסעיף 149(א)(1) לחוק}}, תדון בה הוועדה המקומית בתוך 45 ימים ממועד קבלת חוות דעת המהנדס.
{{ח:תת|(ב)}} לא נמסרה חוות הדעת במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 108|בתקנה 108}}, תדון הוועדה המקומית בבקשה ותיתן את החלטתה בתוך 90 ימים ממועד קליטת הבקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 107|בתקנה 107}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה המקומית תשלח למבקש ההקלה או השימוש החורג החלטה מנומקת בדבר אישור הבקשה, אישור הבקשה בתנאים, או דחייתה; העתק ההחלטה יישלח לעורך הבקשה ולמי שהגיש התנגדות לבקשה, ככל שהוגשה התנגדות.

{{ח:סעיף|110||תיקון: תשע״ח, תשע״ט, תש״ף, תשפ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|111|הודעת המהנדס}}
{{ח:תת|(א)}} החליטה הוועדה המקומית לאשר את הבקשה להקלה או לשימוש חורג בתנאים, יגיש עורך הבקשה בקשה מתוקנת בהתאם לתנאים שנקבעו בהחלטת הוועדה המקומית.
{{ח:תת|(ב)}} המהנדס יבדוק בתוך 30 ימים ממועד הגשת הבקשה המתוקנת אם הבקשה עומדת בתנאים שנקבעו בהחלטת הוועדה המקומית, ואם הוגש ערר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 152|סעיף 152 לחוק}} – בתוך 30 ימים מיום ההחלטה בערר.
{{ח:תת|(ג)}} מצא המהנדס כי קוימו כל התנאים המרחביים שנקבעו בהחלטת הוועדה, וניתנה תגובת רשות מקרקעי ישראל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 110|בתקנה 110}}, ישלח הודעה על כך למבקש הבקשה ולעורך הבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} קיבל המבקש הודעה כאמור בתקנה זו, יחולו הוראות {{ח:פנימי|חלק ה|חלק ה׳}} וכל הנדרש לקבלת היתר כאמור בתקנות אלה.

{{ח:קטע2|חלק יא|חלק י״א: החלפה והתפטרות בעלי תפקידים}}

{{ח:סעיף|112|החלפה והתפטרות עורך בקשה ועורכי משנה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש היתר רשאי בכל עת לפני מתן ההיתר, להודיע לרשות הרישוי על החלפת עורך בקשה או עורכי משנה שמונו לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|תקנה 28}} באדם אחר המוסמך לשמש עורך בקשה; להודעה על החלפת עורך בקשה כאמור תצורף הודעתו של עורך הבקשה החדש על הסכמתו לשמש עורך הבקשה לכתחילה, בצירוף הודעת מבקש הבקשה להיתר בדבר החלפת עורך בקשה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} עורך בקשה רשאי בכל עת לפני מתן ההיתר, להתפטר מתפקידו על ידי מתן הודעה לרשות הרישוי ולמבקש ההיתר; עשה כן, לא תמשיך רשות הרישוי בבדיקת הבקשה להיתר, כל עוד לא הוחלף עורך הבקשה כאמור בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ג)}} אין בהתפטרותו של עורך הבקשה או בהחלפתו בלבד כדי לשחרר את עורך הבקשה ומבקש ההיתר מהתחייבויותיהם לפי כל דין.

{{ח:סעיף|113|שינויים בתחום האחריות לעריכה}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש ההיתר או בעל ההיתר, לפי העניין, רשאי לשנות, להרחיב או לצמצם את תחומי הפעולה של עורך הבקשה או עורכי המשנה כפי שפורטו בבקשה, אם התקיימו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} האדם המיועד לשמש עורך משנה לתחום פעולה פלוני, מוסמך לכך;
{{ח:תתת|(2)}} נשלחה הודעה לרשות הרישוי, שצורפה לה הסכמתו בכתב של המיועד לשמש עורך הבקשה או עורך משנה.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין תקנה זו, דין חלוקת תחום הפעולה של עורך בקשה יחיד כדין שינוי תחומי הפעולה של כמה עורכי משנה.
{{ח:תת|(ג)}} התפטר עורך משנה לפני מתן ההיתר, לא תמשיך רשות הרישוי בבדיקת הבקשה להיתר, כל עוד לא הוחלף עורך המשנה, אלא אם כן עורך הבקשה נתן את הסכמתו לשמש עורך משנה לאותו העניין.

{{ח:סעיף|114|החלפת בעלי תפקידים}}
{{ח:ת}} בעל ההיתר רשאי בכל עת להחליף בעל תפקיד באדם אחר המוסמך לשמש כאותו בעל תפקיד ושהסכים בכתב לשמש בעל התפקיד, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 112|תקנות 112}} {{ח:פנימי|סעיף 113|ו־113}} בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|115|התפטרות בעלי תפקידים}}
{{ח:ת}} בעל תפקיד רשאי בכל עת, להתפטר מתפקידו ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 112|תקנה 112}} בשינויים המחויבים; התפטר האחראי על הביצוע, לא ימשיך מכון הבקרה בבקרת הביצוע, כל עוד לא הוחלף כאמור {{ח:פנימי|סעיף 113|בתקנה 113(א)}}.

{{ח:סעיף|116|התפטרות אחראי לביקורת ומינוי אחר במקומו}}
{{ח:תת|(א)}} אחראי לביקורת על הביצוע רשאי להתפטר מתפקידו על ידי מתן הודעה למהנדס ולבעל ההיתר, ובלבד שצורף להודעת ההתפטרות למהנדס דיווח על ביקורת באתר הבנייה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 89|בתקנה 89}}, שערך לא יותר משישה ימים לפני מתן ההודעה.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתה של הודעת ההתפטרות היא שבוע ימים לאחר מסירתה לידי המהנדס ולידי בעל ההיתר, זולת אם קבע המהנדס מועד מוקדם יותר, בהודעה לבעל ההיתר ולמתפטר.
{{ח:תת|(ג)}} התפטר אחראי לביקורת על הביצוע, ימנה בעל ההיתר במקומו אדם אחר הכשיר למינוי; המינוי יהיה בהודעה למהנדס שתצורף לה הודעה של האחראי החדש לביקורת על הסכמתו לשמש אחראי לביקורת על הביצוע.
{{ח:תת|(ד)}} החל ביום מינויו יבוא האחראי החדש לביקורת על הביצוע לעניין {{ח:פנימי|חלק יא|חלק זה}}, במקום האחראי לביקורת על הביצוע.
{{ח:תת|(ה)}} כל עוד לא התמנה אחראי חדש לביקורת על הביצוע לפי סעיף זה, רואים את העבודה שבוצעה אחרי תחילת ההתפטרות של האחראי הקודם כעבודה שבוצעה שלא בהתאם להיתר, אפילו בוצעה לפי שאר תנאי ההיתר.
{{ח:תת|(ו)}} תקנות משנה (ג), (ד) ו־(ה) יחולו, בשינויים המחויבים, גם על סיום תפקידו של אחראי לביקורת על הביצוע מחמת מותו או בשל פיטוריו בידי בעל ההיתר, ויחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעל ההיתר יודיע למהנדס על סיום התפקיד בסמוך לאחר המועד שבו הסתיים;
{{ח:תתת|(2)}} האחראי החדש לביקורת על הביצוע יגיש בתוך 10 ימים מתחילת מינויו דוח על ביקורת באתר הבנייה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 89|בתקנה 89}}, שערך לא יותר משישה ימים לאחר מועד הביקורת.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות תקנה זו יחולו גם על האחראי לביצוע שלד הבניין.

{{ח:סעיף|117|שמירת התחייבויות חוזיות}}
{{ח:ת}} אין בהתפטרות בעל תפקיד כדי לשחרר את האחראי לביקורת על הביצוע ואת בעל ההיתר מהתחייבויותיהם לפי כל דין.

{{ח:סעיף|118|אחריות בנזיקין}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 63|סעיף 63 לפקודת הנזיקין}}, החיובים שהוטלו על אחראי לביקורת על הביצוע נועדו גם להגנתם של אלה העלולים להיפגע מביצועה של עבודת הבנייה שלא בהתאם לתנאי ההיתר, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק}}, לתכניות או לתקנות האחרות שהותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|החוק}}.

{{ח:קטע2|חלק יב|חלק י״ב: אגרות}}

{{ח:סעיף|119|שיעור אגרה ואופן תשלומה}}
{{ח:ת}} המבקש היתר לפי תקנות אלה יגיש אישור ששילם את האגרה שנקבעה בעד אותו היתר לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 3|התוספת השלישית בתקנות בקשה להיתר}}.

{{ח:קטע2|חלק יב1|חלק י״ב1: הליך רישוי באמצעות מורשה להיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:קטע3|חלק יב1 סימן א|סימן א׳: פרשנות והוראות כלליות|תיקון: תשפ״ב־7}}

{{ח:סעיף|119א|תחולה – מורשה להיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} על הליך רישוי בנייה באמצעות מורשה להיתר יחולו הוראות {{ח:פנימי|חלק יב1|חלק זה}}.

{{ח:סעיף|119ב|פרשנות {{ח:הערה|-}} {{ח:פנימי|חלק יב1|חלק י״ב1}}|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק א|חלק א׳}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}}, יחול על הליך רישוי באמצעות מורשה להיתר, בכפוף לאמור {{ח:פנימי|חלק יב1|בחלק זה}}.

{{ח:סעיף|119ג|הליך מקוון לפי {{ח:פנימי|חלק יב1|חלק י״ב1}}|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} כל בקשה, פנייה, תשובה והחלטה לפי {{ח:פנימי|חלק יב1|חלק זה}} תיערך באופן מקוון.
{{ח:תת|(ב)}} כל פעולה כאמור בתקנת משנה (א) המבוצעת כלפי רשות הרישוי או שמבצעת רשות הרישוי, תבוצע באמצעות מערכת רישוי זמין, בכפוף {{ח:פנימי|סעיף 122|לתקנה 122(ב)}}.

{{ח:סעיף|119ד|פרסום טפסים|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} מנהל מינהל התכנון יפרסם באתר האינטרנט של מינהל התכנון את צורתם ונוסחם של טפסים לפי הפרטים שנקבעו {{ח:פנימי|חלק יב1|בחלק זה}}.

{{ח:סעיף|119ה|אישור המהנדס לעניין תכן הבנייה|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} בהליך רישוי בנייה באמצעות מורשה להיתר לא יידרש אישור המהנדס כאמור בחיקוקים אלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 פרט 2.60|פרטים 2.60(א)}}, {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 פרט 3.2.20|3.2.20}}, {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 פרט 3.7.5.1|3.7.5.1}}, {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 פרט 3.8.29.3|3.8.29.3}}, {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 פרט 3.8.29.5|3.8.29.5 עד 3.8.29.7}}, {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 פרט 3.8.29.13|3.8.29.13 בתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (תכן הבנייה) (תברואה)#סעיף 29|תקנה 29 לתקנות התכנון והבנייה (תכן הבנייה) (תברואה), התש״ף–2019}};
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (תכן הבנייה) (אצירת אשפה)#סעיף 15|תקנה 15 לתקנות התכנון והבנייה (תכן הבנייה) (אצירת אשפה), התש״ף–2019}}.

{{ח:סעיף|119ו|הוראות ותנאים בסמכות המהנדס|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} סמכות רשות הרישוי לקבוע הוראות ותנאים לעניין ההיתר או ביצוע העבודה, אם נקבעה בתקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|החוק}}, תהיה נתונה למהנדס, בהתייעצות עם יושב ראש הוועדה המקומית.

{{ח:קטע3|חלק יב1 סימן ב|סימן ב׳: מידע נדרש להיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}

{{ח:סעיף|119ז|תחולת {{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳}}|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳}} יחול על בקשה לקבלת מידע למורשה להיתר ומסירת מידע למורשה להיתר בכפוף {{ח:פנימי|חלק יב1 סימן ב|לסימן זה}}.

{{ח:סעיף|119ח|הגשת בקשה לקבלת מידע להיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} הרוצה להגיש בקשה להיתר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ה4|פרק ה׳4 לחוק}}, ימציא למהנדס בקשה לקבלת מידע למורשה להיתר; מורשה להיתר יערוך בקשה כאמור.

{{ח:סעיף|119ט|פרטי הבקשה למידע למורשה להיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} בקשה לקבלת מידע למורשה להיתר תכלול את הפרטים האלה נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11}}:
{{ח:תת|(1)}} פירוט אם מדובר בהקמת בניין חדש או בתוספת לבניין קיים;
{{ח:תת|(2)}} בבקשה הכוללת תוספת לבניין קיים –
{{ח:תתת|(א)}} פירוט מיקום התוספת ושטחי הבנייה המשוערים;
{{ח:תתת|(ב)}} המורשה להיתר רשאי לפרט בבקשה, לכל היותר, שתי חלופות אפשריות לבניית התוספת.

{{ח:סעיף|119י|צרופות לבקשה|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} המורשה להיתר רשאי לצרף לבקשה לקבלת מידע למורשה להיתר –
{{ח:תת|(1)}} פרטים נוספים בנוגע לעבודה או לבנייה המבוקשת כדוגמת סקר עצים;
{{ח:תת|(2)}} בקשה לקבל מידע בנושא מסוים;
{{ח:תת|(3)}} בקשה לקבל אישור או הנחיה של המהנדס או של רשות הרישוי בעניין המצוי בסמכותם לפי דין.

{{ח:סעיף|119יא|בדיקת עמידה בתנאים מוקדמים|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} בקשה מתוקנת שהוגשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15(ה)}} תיקלט במועד הגשתה אף אם לא התמלא לגביה האמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנות 11}} {{ח:פנימי|סעיף 12|ו־12}}, ובלבד שתחום מפת המדידה תואם לפרטי המקרקעין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11(1)}} שפורטו בבקשה.

{{ח:סעיף|119יב|התייועצות עם גורמים מאשרים|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} המורשה להיתר יתייעץ עם רשות הכבאות ועם משרד הבריאות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בתקנה 18}}.

{{ח:סעיף|119יג|מסירת מידע להיתר|תיקון: תשפ״ב־7, תשפ״ג, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} המהנדס ימסור את המידע למורשה להיתר בתוך 45 ימים מיום קליטת הבקשה לקבלת מידע למורשה להיתר.
{{ח:תת|(ב)}} המידע למורשה להיתר יכלול את המידע המפורט {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(א)}}, למעט האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בפסקאות (2), (17), (18) ו־(20)}}, וכן את המידע כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} הוראותיהן של התוכניות המתנות הגשת בקשה להיתר או הוצאת היתר בתנאים;
{{ח:תתת|(2)}} פירוט ההוראות הקבועות בתוכניות החלות על המקרקעין לעניין הבנייה המותרת בכל מגרש הכלול בבקשה לקבלת מידע, ובכלל זה –
{{ח:תתתת|(א)}} מספר הקומות וגובהן;
{{ח:תתתת|(ב)}} שטחי הבנייה המותרים מעל ומתחת לקרקע וחלוקתם למטרות עיקריות, מטרות שירות ומרפסות; לעניין תוכנית שאושרה לאחר יום כ׳ בכסלו התשפ״ד (3 בדצמבר 2023) ושטחי הבנייה שבה נקבעו בשטח כולל או שנקבע בהוראותיה כי היתר מכוחה יינתן בשטח כולל או תוכנית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(א)(1א)}} – יפורט השטח הכולל המותר לבנייה מעל פני הקרקע ומתחת לפני הקרקע;
{{ח:תתתת|(ג)}} מספר יחידות הדיור ושטחן המרבי, המזערי והממוצע;
{{ח:תתתת|(ד)}} קווי הבניין;
{{ח:תתתת|(ה)}} מפלס הכניסה;
{{ח:תתתת|(ו)}} גובה הבניין;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות בנושא פינוי פסולת בנייה ובנושא מניעת מפגעים;
{{ח:תתת|(4)}} רשימת הנספחים והמסמכים שהם תנאי להגשת בקשה להיתר או למתן היתר מכוח חיקוק, תוכנית או הנחיות מרחביות, או שיידרשו להגשה בשלב בקרת התכן;
{{ח:תתת|(5)}} מידע בדבר הצורך בצירוף חוות דעת סביבתית לבקשה להיתר לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (תסקירי השפעה על הסביבה)#סעיף 15|תקנה 15 לתקנות התכנון והבנייה (תסקירי השפעה על הסביבה), התשס״ג–2003}};
{{ח:תתת|(6)}} מידע נוסף המצוי בידי המהנדס לעניין הפרטים הנוספים או הבקשה לקבל מידע, אישור או הנחיה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119י|בתקנה 119י}}, אם צורפו לבקשה;
{{ח:תתת|(7)}} הוראות והנחיות שקביעתן נתונה לסמכות הוועדה המקומית או רשות הרישוי לפי דין, אם הן קיימות במועד מסירת המידע;
{{ח:תתת|(8)}} הוראות ותנאים שהמהנדס מוסמך לקבוע לפי כל דין לעניין ההיתר או ביצוע העבודה, ובכלל זה לפי {{ח:פנימי|סעיף 119ו|תקנה 119ו}}, כדוגמת בנייה במרווח כאמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 חלק ד|בחלק ד׳ לתוספת השנייה לתקנות בקשה להיתר}} והתקנת מקומות חניה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (התקנת מקומות חניה)#סעיף 2א|בתקנה 2א}}, {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (התקנת מקומות חניה)#סעיף 2ה|2ה}} {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (התקנת מקומות חניה)#סעיף 2ו|ו־2ו לתקנות התכנון והבנייה (התקנת מקומות חניה), התשמ״ג–1983}};
{{ח:תתת|(9)}} אם אושרה תוכנית בינוי במקרקעין, המהנדס יצרף את התוכנית האמורה;
{{ח:תתת|(10)}} פרטי חשבון בנק לצורך תשלום שומת המורשה להיתר כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158נא|בסעיף 158נא(ז)(1) לחוק}}.
{{ח:תת|(ג)}} מצא המהנדס כי אין בידו לתת הוראות, הנחיות או תנאים או לתת אישור, כאמור בתקנת משנה (ב)(6) או (8), על בסיס הפרטים והמסמכים שהוגשו לו בבקשה לקבלת מידע למורשה להיתר, יפרט המהנדס את העניינים שאינו יכול לתת הוראות לגביהם או שאינו יכול לאשר בשל העדר הפרטים או המסמכים כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} פורטו בבקשה חלופות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119ט|בתקנה 119ט(2)(ב)}}, ימסור המהנדס מידע למורשה להיתר כאמור בתקנה זו לגבי כל אחת מהחלופות.

{{ח:סעיף|119יד|אי־מסירת מידע במועד|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} לא נמסר המידע להיתר המפורט {{ח:פנימי|סעיף 119יג|בתקנה 119יג(ב)(1) עד (5)}}, מורשה להיתר אינו רשאי לתת היתר, ואולם ניתן להגיש בקשה להיתר לרשות הרישוי, שאינה באמצעות מורשה להיתר, {{ח:פנימי|סעיף 24|ותקנה 24}} תחול על בקשה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} לא נמסר המידע להיתר המפורט {{ח:פנימי|סעיף 119יג|בתקנה 119יג(ב)(6) עד (9)}} או לא ניתנה תשובת המהנדס לבקשה לקבלת הבהרות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119טו|בתקנה 119טו}}, רשאי מורשה להיתר להגיש בקשה להיתר ולתת היתר אף בלא מידע או הבהרות כאמור, אך אין בכך כדי לגרוע מחובתו להגיש בקשה להיתר לפי כל דין ולעמוד בכל הוראות חיקוק, תוכנית והנחיות מרחביות החלות על המקרקעין.

{{ח:סעיף|119טו|הבהרות למידע|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} מורשה להיתר רשאי להגיש למהנדס, בכל עת עד להגשת הבקשה להיתר וכל עוד המידע להיתר הוא בתוקף, בקשה לקבלת הבהרות בנוגע למידע שנמסר וכן בקשה למתן אישור, הוראות או הנחיות בנושא הנתון לסמכות המהנדס או רשות הרישוי לפי כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} המהנדס ישיב לבקשה בתוך 10 ימים מהמועד שהוגשה לו, ויראו את תשובת המהנדס כחלק מהמידע שנמסר.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב), המהנדס רשאי, בתוך התקופה האמורה בתקנת משנה (ב), לדרוש הגשת פרטים ומסמכים נוספים לצורך מתן ההבהרות שהתבקשו.
{{ח:תת|(ד)}} הוגשו פרטים ומסמכים כאמור וראה המהנדס כי לא הוגשו כל הפרטים והמסמכים שהתבקשו, ישלח למורשה להיתר הודעה בתוך 5 ימים מיום הגשת המסמכים, ובה יפורטו הפרטים והמסמכים החסרים; הוגשו פרטים ומסמכים כאמור ולא הודיע המהנדס כי חסרים פרטים או מסמכים, יראו בתום אותה תקופה כאילו הוגשו כל הפרטים והמסמכים שנדרשו.
{{ח:תת|(ה)}} דרש המהנדס פרטים ומסמכים נוספים כאמור בתקנת משנה (ג), ישיב המהנדס לבקשה לקבלת ההבהרות בתוך 5 ימים מיום שהוגשו לו הפרטים והמסמכים שנדרשו כאמור בתקנת משנה (ד).

{{ח:קטע3|חלק יב1 סימן ג|סימן ג׳: הגשת בקשה להיתר ולקבלת פירוט החיובים|תיקון: תשפ״ב־7}}

{{ח:סעיף|119טז|תחולת {{ח:פנימי|חלק ג|חלק ג׳}}|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ג סימן א|סימן א׳ בחלק ג׳}} {{ח:פנימי|סעיף 30|ותקנות 30}} {{ח:פנימי|סעיף 36|ו־36(ו)}} יחולו על בקשה להיתר באמצעות מורשה להיתר בכפוף לאמור {{ח:פנימי|חלק יב1 סימן ג|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף|119יז|מינוי מורשה להיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש ההיתר ימנה מורשה להיתר, והוא יהיה עורך הבקשה להיתר.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), לאחר מתן אישור תחילת עבודות, ניתן שהמורשה להיתר לא יהיה עורך הבקשה.

{{ח:סעיף|119יח|הגשת הבקשה להיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} המורשה להיתר יעביר לרשות הרישוי את הבקשה להיתר, כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158נ|בסעיף 158נ(א) לחוק}}, אשר תכלול את הפרטים והמסמכים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} אשרור מקוון להצהרה או הצהרה חתומה בידי מבקש ההיתר כי הוא מסכים להגשת הבקשה בגרסה שהגיש עורך הבקשה;
{{ח:תתת|(2)}} פרטי המקרקעין שלגביהם מבוקש ההיתר, לרבות כתובתם ופרטי זיהוים;
{{ח:תתת|(3)}} פרטי הבקשה, לרבות תיאור העבודה, השימוש והתוכניות שלפיהן הוגשה הבקשה;
{{ח:תתת|(4)}} קובץ תוכנית ראשית;
{{ח:תתת|(5)}} קובץ תשריט סכמטי של שטחי הבנייה הקיימים והמבוקשים בכל אחת מקומות הבניין המבוקש, לרבות טבלה המסכמת את שטחי הבנייה; אפשר שקובץ זה ייכלל בקובץ התוכנית הראשית;
{{ח:תתת|(6)}} תצהירים כמפורט {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158נ|בסעיף 158נ(ב) לחוק}};
{{ח:תתת|(7)}} בקשה לקבלת פירוט החיובים כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158נא|בסעיף 158נא לחוק}};
{{ח:תתת|(8)}} קובץ מפת המדידה להיתר שמסר המהנדס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(ב)}}, אלא אם כן פטר המהנדס את מבקש המידע להיתר מהגשת מפת מדידה להיתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|תקנה 13}}; ואולם אם תוקף המידע להיתר ארוך משנתיים, יצורף קובץ מפת מדידה להיתר, חתום בחתימה אלקטרונית מאושרת בידי מודד מוסמך, מעודכן לשנתיים האחרונות לכל היותר ממועד הגשת הבקשה להיתר.
{{ח:תת|(ב)}} המורשה להיתר יעביר לרשות הרישוי את הבקשה להיתר כאמור בתקנת משנה (א) לאחר שיש בידיו אשרור מקוון להצהרה או הצהרה חתומה בידי כל בעלי הזכויות במקרקעין כי הם מסכימים להגשת הבקשה בגרסה שהגיש עורך הבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} מועד הגשת הבקשה כאמור בתקנת משנה (א) ייחשב, לעניין כל דין, כמועד קליטת הבקשה להיתר וכמועד שבו התקבלה החלטה לאשר את הבקשה להיתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42|בתקנה 42}}.

{{ח:סעיף|119יט|מסירת פירוט החיובים|תיקון: תשפ״ב־7, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} רשות הרישוי תמסור את פירוט החיובים בתוך 45 ימים ממועד שנמסרו לה כל הפרטים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119יח|בתקנה 119יח}} הנדרשים לשם חישוב החיובים.
{{ח:תת|(ב)}} ראה המהנדס כי לא הוגשו כל הפרטים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119יח|בתקנה 119יח}}, הנדרשים לרשות הרישוי לשם חישוב החיובים, ישלח המהנדס למורשה להיתר הודעה, בתוך 5 ימים מיום שהוגשה הבקשה להיתר, ובה יפורטו הפרטים החסרים; לא הודיע המהנדס כי חסרים פרטים, יראו את הפנייה לקבלת פירוט החיובים ככוללת את כל הפרטים הנדרשים לשם חישוב החיובים.
{{ח:תת|(ג)}} בעת הגשת הבקשה להיתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119יח|בתקנה 119יח}}, המורשה להיתר יעביר לספק המים את הפנייה לקבלת פירוט החיובים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119יח|בתקנה 119יח(א)(7)}} בצירוף המסמכים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 119יח|בפסקאות (4) ו־(5) באותה תקנה}}, לשם חישוב החיובים שמבקש ההיתר מחויב לשלם לספק המים לפי הוראות כל דין.
{{ח:תת|(ד)}} ספק המים ימסור למורשה להיתר ולרשות הרישוי את פירוט החיובים בתוך 30 ימים מיום שנמסרו לו כל הפרטים כאמור בתקנת משנה (ג) הנדרשים לו לשם חישוב החיובים, ותחול תקנת משנה (ב) בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ה)}} לא נמסר פירוט החיובים, ישלם המורשה להיתר את היטל ההשבחה לפי שומת המורשה להיתר לפרטי חשבון הבנק שנמסר לו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119יג|בתקנה 119יג(ב)(10)}}.

{{ח:סעיף|119כ|הסכמת רשות מקרקעי ישראל|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 36|תקנה 36(ה)}} תחול לעניין קבלת הסכמת רשות מקרקעי ישראל למתן ההיתר כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158מח|בסעיף 158מח(4) לחוק}}, ואולם על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בפסקה (2) באותה תקנה}}, המורשה להיתר יצרף לפנייה לרשות מקרקעי ישראל אך ורק את מסמכי הבקשה להיתר.

{{ח:קטע3|חלק יב1 סימן ד|סימן ד׳: בקרת תכן|תיקון: תשפ״ב־7}}

{{ח:סעיף|119כא|תחולת {{ח:פנימי|חלק ה|חלק ה׳}}|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 49|תקנות 49(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 50|ו־50}} יחולו לעניין בקרת תכן של בקשה להיתר באמצעות מורשה להיתר.

{{ח:סעיף|119כב|פנייה לגורם מאשר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} בבקשה להיתר כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158מח|בסעיף 158מח(2)(ב) לחוק}}, המורשה להיתר יפנה לכל גורם מאשר מבין הגורמים המנויים {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כא|בסעיף 158כא לחוק}}, אם נדרש אישורו או התייעצות עימו כתנאי למתן היתר לפי כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} גורם מאשר כאמור ימסור את עמדתו בתוך 30 ימים מיום שהופנתה אליו בקשה כאמור.

{{ח:סעיף|119כג|בקרת תכן במכון בקרה|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} בבקשה להיתר כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158מח|בסעיף 158מח(2)(א) לחוק}}, יתקשר מבקש הבקשה עם מכון בקרה ויגיש למכון הבקרה את הבקשה להיתר ואת כל המסמכים והצרופות הנדרשים לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|תקנות עבודת מכון בקרה}}, וכן את המסמכים שפורטו במידע למורשה להיתר שיש להגישם למכון הבקרה.
{{ח:תת|(ב)}} ביצע מנהל בקרת התכן בקרת תכן לבקשה, יודיע על כך למורשה להיתר ולמבקש ההיתר ויצרף להודעתו דוח מסכם כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|בתקנות עבודת מכון בקרה}}.

{{ח:סעיף|119כד|עדכון פירוט החיובים בעקבות בקרת תכן|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} נמסר פירוט החיובים למורשה להיתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119יט|בתקנה 119יט}} טרם ביצוע בקרת תכן כאמור {{ח:פנימי|חלק יב1 סימן ד|בסימן זה}} ונערכו שינויים בשטחי הבנייה המבוקשים בעקבות בקרת התכן שיש בהם כדי לשנות את חישוב החיובים, יפנה המורשה להיתר לרשות הרישוי ולספק המים בצירוף פירוט השינויים שנערכו ויבקש לקבל פירוט חיובים מעודכן.
{{ח:תת|(ב)}} רשות הרישוי תמסור למורשה להיתר את פירוט החיובים המעודכן בתוך 45 ימים ממועד פניית המורשה להיתר כאמור בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ג)}} ספק המים ימסור למורשה להיתר ולרשות הרישוי את פירוט החיובים המעודכן בתוך 30 ימים ממועד פניית המורשה להיתר כאמור בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ד)}} ניתן היתר בלי ששולמו החיובים, כולם או חלקם, אין בכך כדי לגרוע מחובתו של החייב בתשלום החיובים.

{{ח:קטע3|חלק יב1 סימן ה|סימן ה׳: מתן היתר בידי מורשה להיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}

{{ח:סעיף|119כה|תחולת {{ח:פנימי|חלק ו|חלק ו׳}}|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 56|תקנות 56(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 57|57(א), (ב) ו־(ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 59|59(א) ו־(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 60|60(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 61|61(ג) ו־(ה)}} {{ח:פנימי|סעיף 62|ו־62 עד 64}} יחולו על היתר שנותן מורשה להיתר, ואולם בכל מקום, במקום ”רשות הרישוי“ יקראו ”המורשה להיתר“.

{{ח:סעיף|119כו|מתן ההיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} בתוך שלוש שנים ממועד הגשת הבקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119יח|בתקנה 119יח}}, המורשה להיתר ייתן את ההיתר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158נב|סעיף 158נב(א) לחוק}}, לאחר שבדק ומצא כי התקיימו כל ההוראות והתנאים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158נב|בסעיף האמור}}.

{{ח:סעיף|119כז|תנאים בהיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} המורשה להיתר יכלול בהיתר תנאים לצורך מתן אישור תחילת עבודות, תנאים למהלך ביצוע העבודה ותנאים למתן תעודת גמר, אם נכללו במידע להיתר או בחוות הדעת המסכמת של מכון הבקרה.
{{ח:תת|(ב)}} על ההיתר יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} העבודה תבוצע לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2|תקנות תכן הבניין}} והוראות כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} פסולת הבנייה תפונה אל אתר מורשה לפי כל דין לסילוק פסולת בניין או לטיפול בה, במהלך העבודה או מייד לאחר השלמתה, אלא אם כן נאמר אחרת במידע שנמסר.
{{ח:תת|(ג)}} המורשה להיתר רשאי להוסיף בהיתר –
{{ח:תתת|(1)}} תנאים לקבלת אישור תחילת עבודה שנועדו להבטיח שהבנייה והעבודות יבוצעו לפי ההיתר ולפי כל דין, לרבות רישום הערה לפי {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (ניהול ורישום)#סעיף 27|תקנה 27}} {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (ניהול ורישום)#סעיף 29|או 29 לתקנות המקרקעין (ניהול ורישום), התשע״ב–2011}};
{{ח:תתת|(2)}} תנאים למהלך ביצוע העבודה נושא ההיתר וכן הנחיות למכון הבקרה לבדיקתם, ובכלל זה הריסתו של בניין שיש לו קשר עם העבודה המוצעת;
{{ח:תתת|(3)}} תנאים למתן תעודת גמר שנועדו להבטיח שהבנייה והעבודות בוצעו לפי ההיתר ולפי כל דין.

{{ח:סעיף|119כח|מסירת עותק של ההיתר לרשות הרישוי|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} עם מתן ההיתר ימסור המורשה להיתר לרשות הרישוי עותק של ההיתר שנתן בצירוף המסמכים והצרופות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} אישור מכון הבקרה כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|בסעיף 145(ב3) לחוק}}, כי תוצאות הבקרה תקינות, בצירוף חוות הדעת המסכמת של בקרת התכן ונספחי התכן כאמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)#סעיף 45|בתקנה 45(ב) לתקנות עבודת מכון בקרה}}, או אישור של כל גורם מאשר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119כב|בתקנה 119כב}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} אישור בדבר תשלום החיובים, אם נמסר למורשה להיתר פירוט החיובים, ואם לא נמסר פירוט החיובים – אישור בדבר תשלום היטל השבחה בשל ההיתר כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158נא|בסעיף 158נא(ז)}} או ערבויות להבטחת תשלום היטל ההשבחה כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} נקבע בחיקוק או בתוכנית כי –
{{ח:תתתת|(א)}} אישורו של מי שאינו מוסד תכנון מהווה תנאי למתן היתר – העתק האישור של אותו גורם;
{{ח:תתתת|(ב)}} תיאום או התייעצות עם מי שאינו מוסד תכנון מהווים תנאי למתן היתר – חוות הדעת שנתן אותו גורם לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16(ו)}} או {{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20}};
{{ח:תתת|(4)}} העתק כל מסמך שנקבע בדין או בתוכנית כי הגשתו היא תנאי למתן היתר;
{{ח:תתת|(5)}} בבקשה להיתר הכוללת שיטת בנייה חדשה –
{{ח:תתתת|(א)}} נספח שיפורט בו שם השיטה, מספר אישורה, תקופת תוקפה, מועד אישורה והיקף יישומה כפי שהורה הגוף המוסמך;
{{ח:תתתת|(ב)}} העתק תצהיר הממונה על שיטת הבנייה החדשה, ולפיו התכנון המוצע תואם את הכללים וההתניות שנכללו באישור הזמני או באישור הקבוע;
{{ח:תתתת|(ג)}} העתק אישור בעל השיטה כי מסר לגוף המוסמך, הודעה על כוונתו לתת את ההיתר.
{{ח:תת|(ב)}} המורשה להיתר ימסור, לבקשת רשות הרישוי וכל עוד לא ניתנה תעודת גמר, כל מסמך נוסף שנדרש לפי דין כתנאי למתן ההיתר.

{{ח:סעיף|119כט|הארכת תוקף היתר מאת מורשה להיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} מורשה להיתר שנתן את ההיתר יאריך את תוקפו של ההיתר, לבקשת בעל ההיתר, לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוארך תוקפו של היתר אם קיימת מניעה לפי דין למתן ההיתר במועד הארכתו.

{{ח:סעיף|119ל|ההיתר ועותקיו|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} המורשה להיתר יחתום על טופס ההיתר; המורשה להיתר רשאי להוסיף להיתר נספחים שיהיו חלק בלתי נפרד ממנו, ובלבד שלא יצורפו נספחי התכן.
{{ח:תת|(ב)}} קובץ אלקטרוני חתום של ההיתר יישמר במשרדי רשות הרישוי ויפורסם באתר האינטרנט של הוועדה המקומית בתוך 5 ימים ממועד מסירתו לרשות הרישוי.

{{ח:קטע3|חלק יב1 סימן ו|סימן ו׳: אישור תחילת עבודות|תיקון: תשפ״ב־7}}

{{ח:סעיף|119לא|תחולת {{ח:פנימי|חלק ז|חלק ז׳}}|תיקון: תשפ״ב־7, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 71|תקנות 71}}, {{ח:פנימי|סעיף 74|74}}, {{ח:פנימי|סעיף 76|76(א)}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 76|פסקה (3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 80|ו־80}} יחולו לעניין אישור תחילת עבודות שנותן מורשה להיתר, ואולם בכל מקום, במקום ”רשות הרישוי“ או {{ח:הערה|”}}המהנדס{{ח:הערה|“}} יקראו ”המורשה להיתר“.

{{ח:סעיף|119לב|חתימה על קבצים|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} קבצים שיגישו למורשה להיתר ולמכון הבקרה האחראי לביקורת על הביצוע, עורך הבקשה ועורכי משנה, ייחתמו ביד מי שערך אותם, שיאשר בחתימתו כי המסמכים תואמים את היתר הבנייה.

{{ח:סעיף|119לג|בקשה לאישור תחילת עבודה|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} לבקשה לאישור תחילת עבודה יצורפו הפרטים והמסמכים האלה, נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 76|בתקנה 76(א)}}:
{{ח:תתת|(1)}} נספחים, צרופות ומסמכים אחרים שנכללו במידע למורשה להיתר שנמסר או בהיתר כי הם מהווים תנאי למתן אישור תחילת העבודה;
{{ח:תתת|(2)}} תוכנית ארגון אתר.
{{ח:תת|(ב)}} אם הבקשה היא מסוג הבקשות כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158מח|בסעיף 158מח(2)(ב) לחוק}}, יצורפו להודעה גם המסמכים האמורים {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|בתקנות עבודת מכון בקרה}}.

{{ח:סעיף|119לד|מסירת הודעה למהנדס|תיקון: תשפ״ב־7, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} הוגשה בקשה למתן אישור תחילת עבודה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119לג|בתקנה 119לג}}, ומצא מורשה להיתר כי התקיימו התנאים שנקבעו למתן אישור תחילת עבודה בחיקוק, בהיתר, בתוכנית ובמידע למורשה להיתר, יודיע למהנדס על כוונתו לתת אישור כאמור ויצרף להודעה את כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מספר ההיתר שמבוקש לבצע עבודות לפיו ותוקפו;
{{ח:תת|(2)}} שם בעל ההיתר;
{{ח:תת|(3)}} תוכנית ארגון אתר.

{{ח:סעיף|119לה|הנחיות לתיאום תחילת העבודות|תיקון: תשפ״ב־7, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} נמסרה הודעה למהנדס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119לד|בתקנה 119לד}}, המהנדס רשאי לתת למורשה להיתר, בתוך 7 ימים מיום שנמסרה לו ההודעה, הנחיות לתיאום תחילת העבודות בעניין שנכללו לגביו תנאי או הוראה במידע להיתר או בהיתר בנוגע לתיאום תחילת העבודות, וחל שינוי באותו עניין מאז שנכללו התנאי או ההוראה כאמור.

{{ח:סעיף|119לו|מתן אישור תחילת עבודות|תיקון: תשפ״ב־7, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מורשה להיתר ייתן אישור תחילת עבודות אם מצא שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} חלפו 7 ימים מיום שמסר הודעה למהנדס על כוונתו לתת אישור תחילת עבודה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 119לד|בתקנה 119לד}};
{{ח:תתת|(2)}} בוצעו ההנחיות לתיאום תחילת עבודות שנתן המהנדס, אם הורתה לבצען כתנאי למתן אישור תחילת עבודות.
{{ח:תת|(ב)}} אישור כאמור יכלול אישור זמני לחיבור לתשתית לצורך ביצוע העבודות.
{{ח:תת|(ג)}} קובץ אלקטרוני חתום של האישור יועבר באופן מקוון למכון הבקרה, לבעל ההיתר, לקבלן, לעורך הבקשה ולאחראי לביקורת על הביצוע.
{{ח:תת|(ד)}} אם כללה העבודה נושא האישור יישום שיטת בנייה חדשה, יועבר העתק האישור גם לבעל השיטה, לגוף המוסמך ולמשרד הבינוי והשיכון.
{{ח:תת|(ה)}} עם מתן אישור תחילת עבודה, יעביר המורשה להיתר למהנדס קובץ אלקטרוני חתום של האישור בצירוף כל המסמכים שצורפו לבקשה לקבלת אישור תחילת עבודה.

{{ח:סעיף|119לז|שילוט באתר הבנייה|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} השלט שיוצב באתר הבנייה יכלול, נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 80|בתקנה 80}}, גם את פרטי המורשה להיתר.

{{ח:קטע3|חלק יב1 סימן ז|סימן ז׳: ביצוע ובקרת ביצוע|תיקון: תשפ״ב־7}}

{{ח:סעיף|119לח|תחולת {{ח:פנימי|חלק ח|חלק ח׳}}|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 82|תקנות 82}}, {{ח:פנימי|סעיף 84|84 עד 87}}, {{ח:פנימי|סעיף 89|89(א) ו־(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 90|90 עד 94}} יחולו על ביצוע ובקרת ביצוע של עבודה לפי היתר שנתן מורשה להיתר, ואולם בכל מקום, במקום ”רשות הרישוי“ יקראו ”המורשה להיתר“.

{{ח:סעיף|119לט|אופן בקרת ביצוע|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} מכון הבקרה יערוך בקרת ביצוע לעבודה לפי היתר כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158מח|בסעיף 158מח(2)(א) לחוק}} לפי תקנות אלה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|ותקנות עבודת מכון בקרה}}.

{{ח:סעיף|119מ|בקרת מורשה להיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} מורשה להיתר יערוך ביקורים באתר הבנייה במהלך ביצוע העבודות לצורך בדיקה אם העבודה נושא ההיתר מבוצעת לפי ההיתר ולפי אישור תחילת עבודות.
{{ח:תת|(ב)}} ביקורים כאמור בתקנת משנה (א) ייערכו במספר ובמועדים הדרושים למורשה להיתר כדי לבצע את תפקידו כאמור, ובמועדים אלה לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} בגמר שלד;
{{ח:תתת|(2)}} בגמר ביצוע העבודות ולפני מתן תעודת גמר;
{{ח:תתת|(3)}} בבנייה חדשה או בתוספת בנייה על הקרקע – גם בגמר היציקה של רצפת מפלס הכניסה הקובעת לבניין.

{{ח:סעיף|119מא|עריכת ביקורת בשלבים נוספים|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 87|בתקנה 87}}, המורשה להיתר רשאי לחייב אחראי לביקורת על הביצוע לערוך ביקורת בשלבים נוספים או במועדים שיורה.

{{ח:סעיף|119מב|דיווח לרשות הרישוי|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} דיווח לרשות הרישוי על ביצוע עבודה או שימוש בניגוד להיתר, לתוכנית או {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק}}, כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158נד|בסעיף 158נד(ב) לחוק}}, יכלול פרטים בדבר העבודה או השימוש כאמור, מהות החריגה והיקפה.
{{ח:תת|(ב)}} מי שחלה עליו חובה לקיים פיקוח עליון על הבנייה, ימסור למורשה להיתר עותק מדיווח כאמור בתקנת משנה (א) שמסר לרשות הרישוי.

{{ח:קטע3|חלק יב1 סימן ח|סימן ח׳: תעודת גמר|תיקון: תשפ״ב־7}}

{{ח:סעיף|119מג|הגשת בקשה לתעודת גמר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 95|תקנה 95(א)}} תחול לעניין בקשה לקבלת תעודת גמר, ואולם הבקשה תוגש למורשה להיתר ולא ניתן לתת פטור מצירוף מפת עדות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 95|בפסקה (1) באותה תקנה}}.
{{ח:תת|(ב)}} אם הבקשה היא מסוג הבקשות כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158מח|בסעיף 158מח(2)(ב)}}, יצורפו לבקשה גם המסמכים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 95|בתקנה 95(ב)}}.

{{ח:סעיף|119מד|מתן תעודת גמר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} מורשה להיתר ייתן תעודת גמר למי שהוא בעל היתר בתוקף, שהוא נתן או שנתן מורשה להיתר אחר, אם בדק ומצא כי התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התנאים האמורים {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158נג|בסעיף 158נג(א) לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} החייב בתשלום היטל השבחה המציא למורשה להיתר אישור כי שולם הפרש התשלום לתשלום היטל השבחה כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158נא|בסעיף 158נא(ז) לחוק}} או שנמסרה לרשות הרישוי ערבות מתאימה להבטחת תשלומו, אם הודיעה רשות הרישוי למורשה להיתר כי קיים הפרש לתשלום כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך ביצוע הבדיקה כאמור בתקנת משנה (א)(1), המורשה להיתר רשאי להסתמך על –
{{ח:תתת|(1)}} אישור מכון הבקרה כי ביצע בקרת ביצוע לעבודה נושא ההיתר וכי תוצאות הבקרה תקינות;
{{ח:תתת|(2)}} חוות דעת מומחה בכל הנוגע לעניין שאינו בתחום מומחיותו של המורשה להיתר.
{{ח:תת|(ג)}} תעודת גמר תהווה אישור הרשות המאשרת כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 157א|בסעיף 157א לחוק}}.
{{ח:תת|(ד)}} המורשה להיתר יעביר לרשות הרישוי עותק מתעודת הגמר שנתן בצירוף כל המסמכים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 119מג|בתקנה 119מג}} ו־119מד(ב)(2).

{{ח:קטע3|חלק יב1 סימן ט|סימן ט׳: שינויים במהלך ביצוע העבודה|תיקון: תשפ״ב־7}}

{{ח:סעיף|119מה|שינויים שמורשה להיתר רשאי להתיר במהלך ביצוע העבודה|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} מורשה להיתר רשאי להתיר שינויים בהיתר שהוא נתן או שנתן מורשה להיתר אחר, במהלך ביצוע העבודה לפי ההיתר, אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} השינויים נעשים בתוך תקופת תוקפו של ההיתר;
{{ח:תתת|(2)}} בעל ההיתר נתן את הסכמתו לביצוע השינויים;
{{ח:תתת|(3)}} השינויים דרושים, לצורכי התאמתו של ההיתר, במהלך ביצועה של העבודה;
{{ח:תתת|(4)}} אין בשינויים תוספת לשטחי הבנייה הכוללים ולמספר הקומות שהותרו בהיתר;
{{ח:תתת|(5)}} אם השינויים נוגעים לתכן הבנייה, ניתן אישור לביצוע השינויים כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} אישור מכון הבקרה, אם מכון בקרה מבצע בקרת ביצוע;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם מדובר בעבודה שלא נדרשת בה בקרה של מכון בקרה או שאינה בסמכות מכון בקרה או בקר מורשה, ניתן אישורו של גורם מאשר כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כא|בסעיף 158כא(א) לחוק}}, אם נדרש אישורו לפי דין או לפי המידע שנמסר למורשה להיתר לצורך מתן ההיתר ואם השינויים המבוקשים נוגעים לתחום התכן שלגביו נדרש אישורו;
{{ח:תתת|(6)}} השינויים הם לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|החוק}}, התוכניות והמידע שנמסר למורשה להיתר;
{{ח:תתת|(7)}} השינויים הם מסוג השינויים המפורטים {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (התרת שינויים בהיתר על ידי מהנדס ועדה מקומית)#סעיף 4|בתקנה 4 לתקנות התכנון והבניה (התרת שינויים בהיתר על ידי מהנדס ועדה מקומית), התשנ״ב–1992}}.
{{ח:תת|(ב)}} התיר מורשה להיתר שינויים כאמור בתקנת משנה (א), יודיע על השינויים לרשות הרישוי ויצרף להודעה את מסמכי ההיתר שבהם בוצעו השינויים, עם סימון השינויים.
{{ח:תת|(ג)}} רשות הרישוי רשאית, בתוך 15 ימים מיום שנמסרה לה הודעה כאמור בתקנת משנה (ב), לתת הוראות לעניין תיאום ביצוע העבודות בנוגע לשינויים שהותרו, אם בשל השינויים שהותרו חל שינוי בתנאי או בהוראה שנכללו באישור תחילת עבודות.

{{ח:קטע3|חלק יב1 סימן י|סימן י׳: החלפה והתפטרות בעלי תפקידים|תיקון: תשפ״ב־7}}

{{ח:סעיף|119מו|תחולת {{ח:פנימי|חלק יא|חלק י״א}}|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 113|תקנות 113(א) ו־(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 114|114}} {{ח:פנימי|סעיף 116|ו־116 עד 118}} יחולו לעניין הליך רישוי באמצעות מורשה להיתר, ואולם במקום ”רשות הרישוי“ ו”המהנדס“ יקראו ”המורשה להיתר“.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 117|תקנות 117}} {{ח:פנימי|סעיף 118|ו־118}} יחולו על המורשה להיתר.

{{ח:סעיף|119מז|החלפה והתפטרות מורשה להיתר לפני מתן ההיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש היתר רשאי להחליף את המורשה להיתר שמינה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158מח|סעיף 158מח(1) לחוק}}, באדם אחר המוסמך לשמש מורשה להיתר.
{{ח:תת|(ב)}} הוחלף מורשה להיתר לאחר שהועברה לרשות הרישוי הבקשה להיתר ולפני מתן ההיתר, יודיע המורשה להיתר החדש לרשות רישוי על מינויו במקום המורשה להיתר שהוחלף, ויצרף להודעתו את המינוי שנתן מבקש ההיתר וכן תצהיר כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158נ|בסעיף 158נ(ב)(1)}}.
{{ח:תת|(ג)}} מורשה להיתר רשאי בכל עת לפני מתן ההיתר, להתפטר מתפקידו באמצעות מתן הודעה למבקש ההיתר.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהתפטרותו של מורשה להיתר או בהחלפתו בלבד כדי לשחרר את המורשה להיתר ואת מבקש ההיתר מהתחייבויותיהם לפי כל דין.

{{ח:סעיף|119מח|החלפה והתפטרות מורשה להיתר לאחר מתן ההיתר|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:תת|(א)}} מורשה להיתר רשאי להתפטר מתפקידו לאחר מתן היתר באמצעות מתן הודעה לבעל ההיתר ולרשות הרישוי.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתה של הודעת ההתפטרות היא 7 ימים לאחר מסירתה לידי בעל ההיתר.
{{ח:תת|(ג)}} התפטר מורשה להיתר, ימנה בעל ההיתר במקומו אדם אחר הכשיר למינוי; המינוי יהיה בהודעה לרשות הרישוי שתצורף לה הודעה של המורשה להיתר החדש על הסכמתו לשמש מורשה להיתר.
{{ח:תת|(ד)}} מיום מינויו יבוא המורשה להיתר החדש לעניין {{ח:פנימי|חלק יב1|חלק זה}}, במקום המורשה להיתר.
{{ח:תת|(ה)}} כל עוד לא התמנה מורשה להיתר חדש לפי תקנה זו, רואים את העבודה שבוצעה אחרי תחילת ההתפטרות של המורשה להיתר הקודם כעבודה שבוצעה שלא לפי היתר, אפילו בוצעה לפי שאר תנאי ההיתר.
{{ח:תת|(ו)}} תקנות משנה (ג) עד (ה) יחולו, בשינויים המחויבים, גם על סיום תפקידו של מורשה להיתר בשל נבצרותו להמשיך למלא את תפקידו או בשל פיטוריו בידי בעל ההיתר.

{{ח:סעיף|119מט|התפטרות עורך משנה|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} התפטר עורך משנה לפני מתן ההיתר, לא ייתן מורשה להיתר היתר כל עוד לא הוחלף עורך המשנה, אלא אם כן עורך הבקשה נתן את הסכמתו לשמש עורך משנה לאותו העניין.

{{ח:סעיף|119נ|התפטרות בעלי תפקידים|תיקון: תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} בעל תפקיד רשאי, בכל עת, להתפטר מתפקידו ותחול {{ח:פנימי|סעיף 112|תקנה 112}} בשינויים המחויבים; התפטר האחראי לביקורת על הביצוע או המורשה להיתר, לא ימשיך מכון הבקרה בביצוע בקרת תכן או בקרת ביצוע, כל עוד לא הוחלף בעל התפקיד האמור.

{{ח:קטע2|חלק יג|חלק י״ג: שונות, ביטול, תחילה והוראות מעבר|תיקון: תשפ״ו}}

{{ח:סעיף|119נא|בחינה תקופתית|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} בחינה תקופתית ראשונה של תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה) (תיקון), התשפ״ו–2025, לפי {{ח:חיצוני|חוק עקרונות האסדרה#סעיף 24|סעיף 24 לחוק עקרונות האסדרה, התשפ״ב–2021}}, תתבצע בתום עשר שנים מיום תחילתן.

{{ח:סעיף|120|ביטול|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} בטלות –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)|בתקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש״ל–1970}};}}
{{ח:תת|(2)}} תקנות התכנון והבנייה (חיבור מבנה לתשתיות לפני השלמת תנאי ההיתר), התשנ״ב–1992;
{{ח:תת|(3)}} תקנות התכנון והבנייה (פיקוח עליון על הבנייה), התשנ״ב–1992;
{{ח:תת|(4)}} תקנות התכנון והבנייה (מידע נדרש להיתר), התשנ״ב–1992.

{{ח:סעיף|121|תחולה|תיקון: תשע״ח, תשע״ט, תש״ף, תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה חודשיים מיום פרסומן, והן יחולו על בקשה למידע להיתר שהוגשה במועד תחילתן של תקנות אלה (להלן – יום התחילה) או לאחריו, ועל בקשה להיתר שתוגש על פי מידע כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|122|הוראות מעבר|תיקון: תשע״ז, תשע״ח, תשע״ח־2, תש״ף, תשפ״ב, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 121|בתקנה 121}}, לבקשת מבקש ההיתר, מותר לפעול לפי תקנות אלה מיום פרסומן.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)}}, עד ליום י״ג בטבת התשפ״ו (2 בינואר 2026) רשאית ועדה מקומית לנהל את ההליכים לפי תקנות אלה באמצעות מערכת מקוונת להגשת מסמכים ולניהול תהליכים שלא באמצעות מערכת רישוי זמין, ובלבד שפורסמה על כך הודעה בעיתון כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 1א|בסעיף 1א לחוק}}; ואולם בקשה למידע להיתר ומסירת מידע להיתר ייערכו באמצעות מערכת רישוי זמין בלבד.
{{ח:תת|(ב1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)}}, בתקופה של שנתיים מיום פרסומן של תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה) (הוראת שעה), התשע״ז–2017 {{ח:הערה|(התקנות פורסמו ביום 14.2.2017)}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} במקרה של תקלה במערכת רישוי זמין שמונעת הגשת בקשה להיתר, מסמך אחר הקשור בבקשה או צרופה אחרת לבקשה להיתר (בתקנת משנה זאת – בקשה להיתר), יהיה ניתן להגיש את הבקשה להיתר בדרך מקוונת שלא באמצעות מערכת רישוי זמין;
{{ח:תתת|(2)}} ועדה מקומית תפרסם באתר האינטרנט שלה כתובת דואר אלקטרוני למשלוח בקשה להיתר במקרה של תקלה כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} בקשה להיתר שהוגשה לפי תקנת משנה זו, תוגש גם בעותק מקורי.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(א)}}, בתקופה של שנתיים מיום התחילה ימסור המהנדס את המידע להיתר בתוך 45 ימים מיום קליטת הבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 121|בתקנה 121}}, כל היתרי הבנייה שהוצאו בתחום הוועדה המקומית יוצגו באתר האינטרנט של הוועדה, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 62|תקנות 62 עד 64}}.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בתקנות אלה, לעניין שיטות בנייה חדשות, הוראות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 פרט 5.03|פרט 5.03 לתוספת השנייה בתקנות בקשה להיתר}}, ימשיכו לחול על חברה ממשלתית שעיקר עיסוקה בפיתוח מבנים ותשתיות או חברה ממשלתית שהממשלה החליטה לגביה שהיא זרוע ביצוע לעניין פיתוח מבנים או תשתיות.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשפ״ב־5}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|הגדרות ”נספח העמדה“ ו”נספח תנועה וחניה“ ו”תוכנית פיתוח“ ו”תוכנית ראשית“ בתקנה 1}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|ותקנות 33(א)(7)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35|35(1) ו־(2)}})}}|תיקון: תשפ״ב־5}}

{{ח:סעיף*|1|תכנית ראשית|תיקון: תש״ף|עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} קובץ תכנית ראשית הוא קובץ הכולל את תכנית התנוחה, נספח העמדה ותכנית פיתוח.

{{ח:סעיף*|2|תכנית תנוחה|עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:תת|(א)}} תכנית התנוחה תיערך בקנה מידה 1:100 ותכלול כל אחת מקומות הבניין, לרבות סימון קו בניין וגבול מגרש בכל הקומות; היו הקומות זהות ניתן להגיש תכנית קומה טיפוסית שיצוין בה לאילו קומות היא מתייחסת.
{{ח:תת|(ב)}} בתכניות התנוחה יצוינו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מידות חוץ ופנים של הבניין בדיוק של סנטימטר, לרבות אורך, רוחב וגובה;
{{ח:תתת|(2)}} מפלס אבסולוטי של 0.00+ של הבניין, מפלסים בנוגע ל־0.00+ של הבניין, גובהם של מיתקנים טכניים וגובהו הסופי של הבניין מעל פני הים; {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת זו}}, ”מפלס אבסולוטי“ – מפלס המתייחס לפני הים;
{{ח:תתת|(3)}} עוביים של הקירות הפנימיים והחיצוניים, כולל חיפויי חוץ;
{{ח:תתת|(4)}} רוחבם וגובהם של פתחים המשמשים דלת, חלון, פיר או פתח אוויר או שחרור עשן;
{{ח:תתת|(5)}} שימוש מבוקש בכל חלל בבניין, לרבות חללים לשימושים טכניים ומרחב מוגן;
{{ח:תתת|(6)}} מיתקני התברואה, פירים וארונות תשתית, צינורות מי גשם ואוורור, מערכות ומיתקני חימום מים, מיתקני גז, מעבי מזגנים, מערכות סולריות, מערכות מיזוג ואוורור, אגירת מים, ארובות אנטנות וכל מיתקן טכני אחר;
{{ח:תתת|(7)}} סימון בתי אחיזה ומעקות, לרבות גובהם;
{{ח:תתת|(8)}} מרכיבי הנגשה אל המבנה ובתוכו, לרבות שיפועים, מאחזים, מעלונים;
{{ח:תתת|(9)}} פרטי הגנה בפני חדירת ראדון או גזים אחרים מן הקרקע, אם נדרשו כאלה;
{{ח:תתת|(10)}} תיאור ומקום המרחב המוגן או המקלט;
{{ח:תתת|(11)}} סימון מיקום חתכים על גבי התכנית;
{{ח:תתת|(12)}} סימון חץ הצפון בכל קומה.
{{ח:תת|(ג)}} חתכים וחזיתות בקנה מידה 1:100 לפי פירוט זה:
{{ח:תתת|(1)}} חתך אנכי דרך כל חדר מדרגות בבניין המראה את כל מהלכי המדרגות ומפלסי הביניים (פודסטים), הקשר בין כל קומות הבניין והיחס בין מפלסי הבניין ובין פני הקרקע הטבעיים; ואולם אם מוצע לבנות חדרי מדרגות זהים או דומים אחד למשנהו, די בחתך אנכי של אחד מהם; בחתך יסומנו פני הקרקע הטבעית לכל אורכו של המגרש עד למרחק של 5 מטרים מגבול המגרש; סימון כל המפלסים לרבות מפלסי ביניים ומפלסים אבסולוטיים בגג ובכניסה לבניין;
{{ח:תתת|(2)}} חתך לאורך הבניין, הניצב לחתך כאמור בפסקה (1) עד למרחק של 5 מטרים מגבול המגרש;
{{ח:תתת|(3)}} חתך אנכי נוסף דרך כל חלק אחר של הבניין, אם דרוש להבנת מבנהו;
{{ח:תתת|(4)}} חזיתות הבניין, שיצוינו בהן מפלסי קומותיו, נקודת שיא גובה המבנה, פני הקרקע הטבעיים, פני הקרקע הסופיים לאחר הקמת הבניין, רום מפלסי הדרכים הגובלות, רום מפלסי הכניסות לבניין, והחומרים שבהם ייבנו או יצופו הקירות החיצוניים של הבניין; החזיתות ישורטטו לכל אורך המגרש ועד 5 מטרים מחוץ לגבולותיו; חזיתות המבנה ייקראו לפי הפנייתן (חזית צפונית, דרומית).

{{ח:סעיף*|3|נספח העמדה|עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} נספח העמדה הוא תכנית הערוכה בקנה מידה 1:500 על רקע מפת מדידה להיתר, הכוללת את הבינוי הקיים והמוצע במגרש, סימון בינוי במגרשים סמוכים בטווח של 250 מטרים מגבול המגרש, לרבות מבנים בצד שני של דרך.

{{ח:סעיף*|4|תכנית פיתוח|עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} תכנית הפיתוח היא תכנית הערוכה בקנה מידה 1:100, על רקע מפת המדידה להיתר הכוללת את ציון הפרטים שלהלן ומידותיהם, בין אם הם נמצאים בנכס ובין אם הם מוצעים:
{{ח:תת|(1)}} הבניינים;
{{ח:תת|(2)}} הכניסות לבניינים ודרכי הגישה לרבות רוחבם ומפלסיהם בכל משטח ומשטח ביניים;
{{ח:תת|(3)}} השטחים המרוצפים, חומרי הגמר, מידותיהם ומפלסיהם, כולל השימוש בהם, לרבות מדרגות חוץ ואבני שפה, רוחב דרך וכבש, לרבות ”מעבר משותף“ אם מתוכנן; סימון אחוז השיפוע בכבש ובמשטחי חניה נגישה;
{{ח:תת|(4)}} שטחי קרקע וגינון ומפלסיהם, לרבות גובה קרקע סופי מתוכנן;
{{ח:תת|(5)}} עצים לשימור, לעקירה או להעתקה;
{{ח:תת|(6)}} מקומות החניה, מידותיהם ומפלסיהם, לרבות סימון חניות לבעלי מוגבלות (לרכב רגיל ורכב גבוה), נתיבים וגישה לחניה, רחבת כיבוי אש, ורחבה פנויה בעבור מעלון ואדם בכיסא גלגלים בצד רכב גבוה החונה ליד מדרכה או שביל;
{{ח:תת|(7)}} דרכי ניקוז וחלחול, אמצעים ומיתקני החדרה, לרבות תעלות, צינורות, מובלים, ובורות חלחול;
{{ח:תת|(8)}} מקומות לריכוז פחי אשפה, דרכי הגישה אליהם, מפלסיהם, ומרחקם מגבול המגרש; אם קיימים מיתקנים המשרתים את הנכס מחוץ למגרש בתחום המדידה, הם יסומנו בתכנית. יש לפרט, גודל מכלים ומיקום מחסנים ופירי אשפה;
{{ח:תת|(9)}} ארונות תשתית מחוץ לבניין;
{{ח:תת|(10)}} קווי אספקת המים;
{{ח:תת|(11)}} החיבור לביוב הציבורי, לרבות שוחות;
{{ח:תת|(12)}} קירות תומכים, גדרות, חומרי הגמר שלהן ומפלסיהן;
{{ח:תת|(13)}} סימון מבנים או מיתקנים המיועדים להריסה או לפינוי, מבנים או חלקי מבנים העשויים אסבסט על פי הגוונים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 6|שבפרט 6 להלן}}.

{{ח:סעיף*|5|שילוב תכנית הפיתוח בתכנית התנוחה|עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} עורך הבקשה רשאי לשלב את תכנית הפיתוח בתכנית התנוחה של המפלס שמתוכננות בו עבודות פיתוח, ובתנאי שכל המפורט {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרטים 2}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 4|ו־4}} יהיה כלול בתכנית זו.

{{ח:סעיף*|6|סימון בגוונים|עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} בתכנית התנוחה ובתכנית הפיתוח, יסומנו בגוונים מיוחדים פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} חלקים קיימים במבנה – בגוון כהה;
{{ח:תת|(2)}} מבנים או חלקי מבנים להריסה – בגוון צהוב;
{{ח:תת|(3)}} אסבסט לפירוק – בגוון כתום.

{{ח:סעיף*|7|נספח תנועה וחניה|עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} אם לא ניתן לכלול את הנתונים הבאים בתכנית הפיתוח, או אם דרש זאת המהנדס במידע להיתר, יוגש בנפרד קובץ נספח תנועה וחניה בקנה מידה 1:250; בנספח זה יסומנו מספר החניות, מיקום החניות, חניות לאנשים עם מוגבלות, כניסות ויציאות למגרש, טבלת מספר מקומות החניה לסוגיהם (פרטי, תפעולי, בעלי מוגבלות) מידות החניות (אורך ורוחב), רדיוסי סיבוב, וטבלת שטחים לחישוב חניה.

{{ח:סעיף*|8|תרשים רצף חזיתות|עוגן=תוספת 1 פרט 8}}
{{ח:ת}} אם נקבע במידע להיתר, ייערך תרשים של רצף חזית המבנים כלפי הרחוב שלאורכו הבניין המבוקש ממוקם, במרחק של עשרים מטרים מגבולות המגרש המוצע; רצף החזיתות ייערך בקנה מידה 1:250 ויצוינו בו חומרי הבנייה או הציפוי של הקירות החיצוניים של הבניינים האמורים וצבעם, או רצף תצלומים של חזית הרחוב, או קו מיתאר (סילואטה) של הרחוב.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשפ״ב־5}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|ההגדרה ”תוכנית ארגון אתר“ בתקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} תוכנית ארגון אתר תיערך ברמת פירוט של 1:100, תהיה על רקע מפת מדידה להיתר ותכלול את כל המרכיבים האלה:
{{ח:תת|(1)}} מיתאר המבנה המתוכנן, לרבות מיתאר חלקים תת־קרקעיים;
{{ח:תת|(2)}} גידור סביב האתר, לרבות חומרי הגמר, אם נדרש במידע, גבהים ומאפיינים ייחודיים;
{{ח:תת|(3)}} פתרון דיפון עקרוני;
{{ח:תת|(4)}} שערים לכניסות ויציאות מהמגרש לרכש והולכי רגל;
{{ח:תת|(5)}} אזורי חיץ סביב האתרים הרגישים במגרש, ובכלל זה עצים בוגרים, אתרים או רכיבים לשימור, לרבות פירוט אמצעי המיגון של האתרים הרגישים כאמור;
{{ח:תת|(6)}} מיקום חפירות ועבודות עפר;
{{ח:תת|(7)}} מבנים זמינים ומידותיהם, לרבות מבנים לאחסנה, רווחת העובדים, שטחי התארגנות וחניה זמנית;
{{ח:תת|(8)}} מבנה מכירות המיועד לקהל הרחב, כולל גישה וחניה אם מתוכננים;
{{ח:תת|(9)}} מבנים ורכיבים להריסה או לפינוי, לרבות אסבסט וציון מקום האסבסט במגרש;
{{ח:תת|(10)}} תשתית ומיתקני תשתית קיימים או מתוכננים, לרבות מיקום מיתקני חיבור חשמל זמני, לוח החשמל וגודל החיבור;
{{ח:תת|(11)}} פתרון להגנה על הולכי רגל מפני נפילת חפצים ורכיבים;
{{ח:תת|(12)}} שטח למיחזור והפרדה במקור;
{{ח:תת|(13)}} מיקום ציוד כיבוי אש;
{{ח:תת|(14)}} מיתקנים ואמצעים נוספים שנקבעו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)|בתקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה), התשמ״ח–1988}}, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} מיקום עגורנים, לרבות פירוט אורך זרוע;
{{ח:תתת|(ב)}} מעליות זמניות – גודל ומיקום;
{{ח:תתת|(ג)}} מיקום גנרטור זמני, לרבות ציון מפלס רעש, ומיקום מכל סולר, לרבות מאצרה;
{{ח:תתת|(ד)}} מכלי תדלוק לציוד מכני הנדסי לרבות מאצרות.

{{ח:חתימות|ב׳ בסיוון התשע״ו (8 ביוני 2016)}}
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]