חוק חובת המכרזים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000652}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ב, 114|חוק חובת המכרזים|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211738.pdf}}, {{ח:תיבה|250|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_210946.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 26|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_210973.pdf}}, {{ח:תיבה|44|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211701.pdf}}, {{ח:תיבה|108|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_210961.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 25|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211735.pdf}}, {{ח:תיבה|122|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211053.pdf}}, {{ח:תיבה|244|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211064.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 46|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211082.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 33|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 1997)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211373.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 73|חוק להגברת הצמיחה והתעסוקה ולהשגת יעדי התקציב לשנת הכספים 1998 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211461.pdf}}, {{ח:תיבה|185|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211501.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 392|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300373.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 100|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300450.pdf}}, {{ח:תיבה|512|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300549.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 59|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300581.pdf}}, {{ח:תיבה|83|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300592.pdf}}, {{ח:תיבה|545|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299793.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 1004|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300015.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 54|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2038.pdf}}, {{ח:תיבה|356|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300065.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 385|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300162.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 136|תיקון מס׳ 20 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300700.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 390|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301332.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 86|תיקון מס׳ 22 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301521.pdf}}, {{ח:תיבה|193|חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו־2014)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301574.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 197|תיקון מס׳ 24 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_312919.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1226|תיקון מס׳ 25|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348683.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 228|תיקון מס׳ 24 – הוראת שעה (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_576892.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 22|תיקון מס׳ 26|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5143087.pdf}}, {{ח:תיבה|748|תיקון מס׳ 24 – הוראת שעה (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_7709525.pdf}}. ''הארכת הוראת שעה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ג, 2104|צו חובת המכרזים (תיקון מס׳ 24 – הוראת שעה) (הארכת תוקף הוראת השעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10718.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300581.pdf|חוק חובת המכרזים (תיקון מס׳ 14), התשס״ג–2002}} (להלן – תיקון מס׳ 14) שלושים יום מיום כניסתן לתוקף של תקנות לגבי עסקאות של תאגיד מקומי; תקנות כאמור טרם הותקנו.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ח, תשס״ג, תשס״ו־2, תשע״ו}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד ממשלתי“ – חברה ממשלתית, חברת־בת ממשלתית, או תאגיד שהוקם בחוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד מקומי“ – {{ח:הערה|(החל מיום תחילתו של תיקון מס׳ 14):}} תאגיד אשר לפחות מחצית ההון או לפחות מחצית כוח ההצבעה בו מוחזקים, במישרין או בעקיפין, בידי רשות מקומית או בידי תאגיד מקומי אחר, או שיש לרשות מקומית או לתאגיד מקומי אחר, במישרין או בעקיפין, זכות למנות לפחות מחצית ממספר הדירקטורים בו או את המנהל הכללי שלו, והכל כשההחזקה או זכות המינוי כאמור הם של הרשות המקומית, לבדה או יחד עם אחד או יותר מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} רשות מקומית אחרת, אחת או יותר;
{{ח:תתת|(2)}} המדינה;
{{ח:תתת|(3)}} תאגיד מקומי אחר, אחד או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – {{ח:הערה|(החל מיום תחילתו של תיקון מס׳ 14):}} עיריה, מועצה אזורית, מועצה מקומית או איגוד ערים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|בחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“ – {{ח:הערה|(החל מיום תחילתו של תיקון מס׳ 14):}} כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: מקרקעי ישראל|בחוק־יסוד: מקרקעי ישראל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת הבטחון“ – צבא־הגנה־לישראל, משרד הבטחון ויחידות הסמך שלו, וחברות ששר הבטחון אחראי עליהן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת חולים“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצה דתית“ – מועצה דתית שהוקמה מכוח {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים|חוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל״א–1971}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד להשכלה גבוהה“ – מוסד מהמוסדות המפורטים להלן, שהממשלה משתתפת בתקציבו, במישרין או בעקיפין:
{{ח:תתת|(1)}} מוסד מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}} (בסעיף זה – חוק המועצה להשכלה גבוהה);
{{ח:תתת|(2)}} מוסד שקיבל תעודת היתר או אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 21א|סעיף 21א לחוק המועצה להשכלה גבוהה}};
{{ח:תתת|(3)}} מוסד שהתואר שהוא מעניק הוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 28א|סעיף 28א לחוק המועצה להשכלה גבוהה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה להשכלה גבוהה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסק זעיר, קטן או בינוני“ – עסק זעיר, עסק קטן או עסק בינוני שהוא עוסק פטור, עוסק מורשה או מוסד כספי, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, למעט תאגיד שבידי רשות מקומית לפחות מחצית מההון או מחצית מכוח ההצבעה בו וחברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסק זעיר“ – הוא מעסיק עד חמישה עובדים או שמחזור העסקאות השנתי שלו אינו עולה על 2 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסק קטן“ – הוא מעסיק בין שישה ל־20 עובדים או שמחזור העסקאות השנתי שלו עולה על 2 מיליון שקלים חדשים אך אינו עולה על 20 מיליון שקלים חדשים, ולא מתקיים לגביו אחד התנאים שבהגדרה ”עסק זעיר“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסק בינוני“ – הוא מעסיק בין 21 ל־100 עובדים או שמחזור העסקאות השנתי שלו עולה על 20 מיליון שקלים חדשים אך אינו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים, ולא מתקיים לגביו אחד התנאים שבהגדרה ”עסק זעיר“ או ”עסק קטן“.

{{ח:סעיף|2|חובת מכרז|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ח, תשס״ב, תשס״ג, תשס״ו־2, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} המדינה, כל תאגיד ממשלתי, מועצה דתית, קופת חולים ומוסד להשכלה גבוהה לא יתקשרו בחוזה לביצוע עיסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא על־פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילתו של תיקון מס׳ 14):}} המדינה, כל תאגיד ממשלתי, תאגיד מקומי, מועצה דתית, קופת חולים ומוסד להשכלה גבוהה לא יתקשרו בחוזה לביצוע עיסקה בטובין או במקרקעין, או לביצוע עבודה, או לרכישת שירותים, אלא על־פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפלה עורך המכרז בין מציעים מחמת מוגבלות, מין, נטיה מינית, מעמד אישי, גיל, הורות, גזע, דת, לאומיות, ארץ מוצא, השקפה או חברות במפלגה; בסעיף קטן זה, ”מוגבלות“ – לקות פיסית, נפשית או שכלית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}}.
{{ח:תת|(ג)}} לענין סעיף קטן (ב) –
{{ח:תתת|(1)}} רואים כהפליה גם קביעת תנאים שלא ממין הענין;
{{ח:תתת|(2)}} אין רואים בהבחנה המתחייבת מאופיו או ממהותו של המכרז, הפליה.

{{ח:סעיף|2א|תנאים להשתתפות במכרז|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} עורך מכרז לא יקבע תנאי להשתתפות של מציע במכרז, אלא אם כן התנאי מתחייב מאופיו או ממהותו של המכרז.
{{ח:תת|(א1)}} במכרז ששווי ההתקשרות הצפוי בו נמוך מחמישים מיליון שקלים חדשים, לא יתנה עורך המכרז את קבלת מסמכי המכרז או את ההשתתפות בו בתשלום בעד מסמכי המכרז או בעד עלות הפקת המכרז אלא במקרים ובסכומים שיקבע שר האוצר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} קבע עורך המכרז תנאי בנושא מן הנושאים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בטור א׳ לתוספת}}, המציב דרישה מחמירה יותר מהאמור {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳ לתוספת}}, או תנאי הדורש ניסיון מוכח בעבודה עם עורך המכרז או עם גופים אחרים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, ינמק את החלטתו במסמכי המכרז.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לשנות, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}.

{{ח:סעיף|2ב|עידוד נשים בעסקים|תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אישור“ – אישור של רואה חשבון כי בעסק מסוים אישה מחזיקה בשליטה וכי לא התקיים אף אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} אם מכהן בעסק נושא משרה שאינו אישה – הוא אינו קרוב של המחזיקה בשליטה;
{{ח:תתתת|(2)}} אם שליש מהדירקטורים אינם נשים – אין הם קרובים של המחזיקה בשליטה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזיקה בשליטה“ – נושאת משרה בעסק אשר מחזיקה, לבד או יחד עם נשים אחרות, במישרין או בעקיפין, בלמעלה מ־50% מכל סוג של אמצעי השליטה בעסק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה“ – מנהל כללי, משנה למנהל כללי, סגן למנהל כללי, מנהל עסקים ראשי, וכל ממלא תפקיד כאמור בעסק אף אם תוארו שונה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עסק“ – חברה הרשומה בישראל שמניותיה אינן רשומות למסחר בבורסה ולא הוצאו לציבור על פי תשקיף, או שותפות הרשומה בישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עסק בשליטת אישה“ – עסק אשר אישה מחזיקה בשליטה בו, ואשר יש לה, לבד או יחד עם נשים אחרות, היכולת לכוון את פעילותו, ובלבד שהתקיימו הוראות פסקאות (1) ו־(2) של ההגדרה אישור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – בן זוג, אח, הורה, צאצא, ובן זוג של אח, הורה או צאצא;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תצהיר“ – תצהיר של מחזיקה בשליטה שהעסק הוא בשליטת אישה.
{{ח:תת|(ב)}} פורסם מכרז לפי הוראות חוק זה, ולאחר שקלול התוצאות, קיבלו שתי הצעות או יותר תוצאה משוקללת זהה שהיא התוצאה הגבוהה ביותר, ואחת מן ההצעות היא של עסק בשליטת אישה, תיבחר ההצעה האמורה כזוכה במכרז, ובלבד שצורף לה, בעת הגשתה, אישור ותצהיר.

{{ח:סעיף|2ג|קביעת התאמות לעסקים זעירים, קטנים ובינוניים במכרז ופרסום נתונים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} עורך המכרז יבחן בכל התקשרות אם אפשר לבצעה באמצעות עסק זעיר, קטן או בינוני, בלי שיהיה בכך כדי לפגוע במוצר, בעבודה או בשירות המבוקשים, ואם הדבר אפשרי – יפעל לקביעת התאמות בתנאי המכרז או ההתקשרות בהתאם.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין אופן הבחינה כאמור בסעיף קטן (א), ולעניין התאמת תנאי מכרז או התקשרות של הגופים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)}}, כולם או חלקם, לעסקים זעירים, קטנים או בינוניים.
{{ח:תת|(ג)}} גופים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)}} יפרסמו באתרי האינטרנט שלהם, או באתר אינטרנט שבו מתפרסמים במשותף פרסומים לכמה מהם, עד 31 במרס של כל שנה, נתונים על שילוב עסקים זעירים, קטנים ובינוניים בהתקשרויותיהם בשנה שחלפה.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר, בהתייעצות עם שר הכלכלה והתעשייה, רשאי לקבוע בצו את פרטי הנתונים שיפורסמו בהתאם להוראות סעיף קטן (ג), והוראות לגבי אופן פרסומם.

{{ח:סעיף|2ד|עידוד משרתי מילואים בעסקים זעירים, קטנים או בינוניים|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזיק בשליטה“ – משרת מילואים פעיל שהוא נושא משרה בעסק אשר מחזיק, לבד או יחד עם משרתי מילואים פעילים אחרים, במישרין או בעקיפין, ב־50% או יותר מכל סוג של אמצעי השליטה בעסק זעיר, קטן או בינוני;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משרת מילואים פעיל“ – חייל מילואים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|בחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}}, ששירת שירות מילואים 20 ימים לפחות במהלך 12 החודשים לפני המועד האחרון להגשת ההצעות במכרז, על פי אישור המעיד על כך, ואם לא עלה בידו להשיג אישור כאמור – על פי הצהרתו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עסק גדול“ – עוסק מורשה או מוסד כספי, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, המעסיק יותר מ־100 עובדים או שמחזור העסקאות השנתי שלו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} פורסם מכרז לפי הוראות חוק זה, ולאחר שקלול התוצאות קיבלו שתי הצעות או יותר תוצאה משוקללת זהה שהיא התוצאה הגבוהה ביותר, ואחת מן ההצעות היא של עסק אשר משרת מילואים פעיל מחזיק בשליטה בו, תיבחר ההצעה האמורה כזוכה במכרז כאמור, ובלבד שצורפה לה, בעת הגשתה, הצהרה של מחזיק בשליטה שלפיה מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא משרת שירות מילואים פעיל בעת הגשת הצעתו;
{{ח:תתת|(2)}} העסק הוא בשליטת משרת מילואים פעיל;
{{ח:תתת|(3)}} ההצעה אינה של חברת בת של עסק גדול.

{{ח:סעיף|3|פטור לעסקת חוץ}}
{{ח:ת}} שר האוצר, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, יקבע בתקנות הוראות לענין פטור מחובת מכרז להתקשרות בעיסקה עם מי שאינו תושב ישראל, או לענין עיסקה שביצועה נעשה מחוץ למדינה.

{{ח:סעיף|3א|הוראות בדבר העדפות מסוימות|תיקון: תשנ״ג־3, תשנ״ה, תשנ״ח־2, תשס״א, תשס״ה, תשס״ו, תשע״א, תשע״ג, תשע״ה, תש״ף, ק״ת תשפ״ג, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה רשאית לקבוע בתקנות, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, הוראות בענינים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 15.7.2015 עד יום 15.7.2030):}} העדפה של תוצרת הארץ, ובכלל זה תוצרת אזור כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|בתקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ״ח–1967}} (בחוק זה – אזור) ורכישת טקסטיל בעבור מערכת הביטחון והמשרד לביטחון הפנים, והכל אם יוצרה בידי אזרח ישראלי או תושב קבע בישראל, או בידי תאגיד הרשום בישראל;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הנוסח הקבוע):}} העדפה של תוצרת הארץ, ובכלל זה תוצרת אזור כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|בתקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ״ח–1967}} (בחוק זה – אזור), והכל אם יוצרה בידי אזרח ישראלי או תושב קבע בישראל, או בידי תאגיד הרשום בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} העדפה בשל התחייבות לשיתוף פעולה עסקי בינלאומי או לרכש גומלין בינלאומי, לרבות קביעת התחייבות לשיתוף פעולה עסקי בינלאומי או לרכש גומלין בינלאומי כתנאי להשתתפות במכרז, ולרבות קביעת דרישה כאמור בהתקשרויות המבוצעות שלא באמצעות מכרז;
{{ח:תתת|(3)}} העדפה של תוצרת מאזורי עדיפות לאומית לרבות קביעת הוראות בדבר חיוב מי שמתקשר עם מערכת הבטחון לרכוש תוצרת מאזורי עדיפות לאומית, וקביעת הוראות לענין הגבלת מכרזים בידי מערכת הבטחון למציעים מאזורי עדיפות לאומית; לענין פסקה זו, ”אזורי עדיפות לאומית“ – האזורים שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 40ד|סעיף 40ד לחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}, או אזורים אחרים שקבעה הממשלה, מעת לעת, לענין חוק זה, ופירסמה על כך הודעה ברשומות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ)|תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים (חובת שיתוף פעולה תעשייתי)|תקנות חובת המכרזים (חובת שיתוף פעולה תעשייתי), התשס״ז–2007}}.}}
{{ח:תת|(א1)|(1)}} בסעיף קטן זה, ”אזורי עדיפות לאומית“ – האזורים שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 40ד|סעיף 40ד לחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}} (להלן – חוק לעידוד השקעות הון), ואזורים אחרים שקבעה הממשלה, מעת לעת, לענין ההטבות לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון}} או לענין חוק זה.
{{ח:תתת|(2)}} הודעה על קביעת אזורים אחרים לפי פסקה (1) תפורסם ברשומות.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו הודעות בדבר קביעת אזורי עדיפות לאומית (י״פ תשנ״ט, 1072; תש״ס, 4358; תשס״ד, 1766; תשס״ו, 2088; תשע״ד, 6814).}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|https://apps.economy.gov.il/Apps/DevelopmentAreas/NationalPriorityAreas.aspx|רשימת אזורי עדיפות לאומית}} באתר משרד הכלכלה והתעשייה.}}
{{ח:תתת|(2א)}} לענין חוק זה אזור התעשיה עטרות הוא אזור עדיפות לאומית, ולענין {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת מאזורי עדיפות לאומית)|תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת מאזורי עדיפות לאומית), התשנ״ח–1998}} (להלן – התקנות), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} יראו את אזור התעשיה עטרות כ”אזור קו העימות“;
{{ח:תתתת|(2)}} לענין אזור התעשיה עטרות, ההגדרות ”טובין מאזור קו העימות“ ו”שירותים מאזור קו העימות“ ייקראו כך: אחרי ”מתגוררים דרך קבע באזור קו העימות“ ייקראו ”בשטח השיפוט של עיריית ירושלים או באזור א׳“.
{{ח:תתת|(3)}} שר האוצר ושר הביטחון, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאים לקבוע, בכל הנוגע להתקשרויות של מערכת הביטחון, הוראות בענין העדפה של תוצרת מאזורי עדיפות לאומית והוראות לענין הגבלת מכרזים למציעים מאזורי עדיפות לאומית.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת מאזורי עדיפות לאומית)|תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת מאזורי עדיפות לאומית), התשנ״ח–1998}}.}}
{{ח:תתת|(4)}} הממשלה רשאית להחליט כי תינתן העדפה לתוצרת מאזורי עדיפות לאומית גם בנוגע להתקשרויות של משרדי ממשלה אחרים; העדפה לפי פסקה זו תינתן בהתאם לתקנות שיתקין שר האוצר, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי סעיף קטן (א), ככל שהן חלות על חברה ממשלתית ועל חברת בת ממשלתית, יראו אותן כקביעה של הממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 4|סעיף 4(א) לחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, והוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|החוק האמור}} יחולו לענין הקביעה.
{{ח:תת|(ג)}} לענין סעיף זה –
{{ח:תתת|(1)}} ”העדפה“ – לרבות בדרך של פיצול ההתקשרות נושא המכרז, בין מציעים של תוצרת הארץ לבין מציעים של תוצרת שאינה תוצרת הארץ, או בין מציעים של תוצרת מאזורי עדיפות לאומית לבין מציעים של תוצרת שלא מאזורים כאמור, לפי הענין, והכל בתנאים, בשיעורים, ועל פי כללים שייקבעו בתקנות;
{{ח:תתת|(2)}} ”תוצרת הארץ“, ”תוצרת אזורי עדיפות לאומית“ – כפי שייקבע בתקנות.

{{ח:סעיף|3ב|סייג להתקשרות|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} הממשלה רשאית להורות בצו, באישור ועדת החוץ והבטחון של הכנסת, כי המדינה או תאגיד ממשלתי לא יתקשרו בחוזה לביצוע עסקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} עם מדינת חוץ מסוימת או עם ספק חוץ מסוים מטעמים שבמדיניות חוץ; הוראה כאמור תפורסם ברשומות, והיא לא תחול לענין מכרז שפורסם קודם לפרסומה; ניתנה הוראה כאמור לחברה ממשלתית או לחברה בת ממשלתית, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ב)}}.

{{ח:סעיף|4|פטור ממכרז, מכרז סגור ודרכי עריכת מכרז|תיקון: תשנ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, יקבע בתקנות –
{{ח:תתת|(1)}} סכומים או סוגי עיסקאות ונהלים לסיווג עיסקאות, שלגביהם, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} –
{{ח:תתתת|(א)}} לא תהיה חובה לערוך מכרז כלל;
{{ח:תתתת|(ב)}} לא תהיה חובה לערוך מכרז פומבי אלא מכרז סגור ותנאיו של מכרז כזה;
{{ח:תתת|(2)}} סוגי עיסקאות שבהן תהיה ההשתתפות במכרז מותנית בתנאים שייקבעו;
{{ח:תתת|(3)}} סוגי עיסקאות שבהן ניתן לנהל משא ומתן עם המציעים שהצעותיהם נמצאו מתאימות, וכללים לניהול המשא ומתן;
{{ח:תתת|(4)}} צורת המכרזים ודרכי הזמנתן וקבלתן של הצעות מחירים, ואופן פרסומם של המכרזים ברבים;
{{ח:תתת|(5)}} אופן הרכבתן ואיושן של ועדות מכרזים, ואמות המידה לבחירת ההצעות המתאימות;
{{ח:תתת|(6)}} הוראות מיוחדות ותנאים מיוחדים למכרזים לסוגיהם השונים של המוסדות והתאגידים שחוק זה חל עליהם;
{{ח:תתת|(7)}} כל ענין אחר הנראה לו דרוש לשם ניהול תקין והוגן של עיסקאות ובמטרה להבטיח את קבלת ההצעות שיעניקו את מרב היתרונות למי שערך את המכרז.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות לפי סעיף זה ייקבעו, בין היתר, פטורים מחובת מכרז להתקשרות הנדרשת בדחיפות למניעת נזק של ממש ולהתקשרות שלגביה נתקיימו נסיבות מיוחדות ונדירות המצדיקות עשייתה ללא מכרז, ותנאים למתן פטורים כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים|תקנות חובת המכרזים, התשנ״ג–1993}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים (התקשרויות מערכת הבטחון)|תקנות חובת המכרזים (התקשרויות מערכת הבטחון), התשנ״ג–1993}}, לעניין התקשרויות של מערכת הביטחון.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים (התקשרויות של מוסד להשכלה גבוהה)|תקנות חובת המכרזים (התקשרויות של מוסד להשכלה גבוהה), התש״ע–2010}}, לעניין התקשרויות של מוסד להשכלה גבוהה.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים (התקשרויות משרד הבריאות הנדרשות לצורך התמודדות עם נגיף הקורונה) (הוראת שעה)|תקנות חובת המכרזים (התקשרויות משרד הבריאות הנדרשות לצורך התמודדות עם נגיף הקורונה) (הוראת שעה), התשפ״א–2020}}.}}

{{ח:סעיף|5|התקשרויות של מערכת הביטחון, תאגיד מקומי ומוסד להשכלה גבוהה|תיקון: תשס״ג, תשס״ו־2, תשע״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} לגבי עיסקאות של מערכת הבטחון, יבוא לענין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}} במקום שר האוצר, שר הבטחון בהתייעצות עם שר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילתו של תיקון מס׳ 14):}} לגבי עסקאות של תאגיד מקומי, יבוא, לענין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}}, במקום שר האוצר, שר הפנים בהתייעצות עם שר האוצר.
{{ח:תת|(ב1)}} לגבי עסקאות של חברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}}, תבוא לעניין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}}, במקום שר האוצר, הרשות כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק האמור}}, בהתייעצות עם שר האוצר.
{{ח:תת|(ג)}} לגבי עסקאות של מוסד להשכלה גבוהה, לענין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}}, במקום שר האוצר, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, יבוא שר החינוך ושר האוצר, בהתייעצות עם המועצה להשכלה גבוהה ובאישור ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת.

{{ח:סעיף|5א|תקנות|תיקון: תשנ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות לפי חוק זה ניתן לקבוע דרך כלל, לסוגי עיסקאות, או לסוגי הגופים המתקשרים.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי חוק זה יחולו ככל שאינן סותרות התחייבות של המדינה באמנה בינלאומית.

{{ח:סעיף|6|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות כל דין אחר.

{{ח:סעיף|7|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|8|תחילה|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ה באייר התשנ״ג (16 במאי 1993).
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר יגיש לאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת תקנות כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}} לפני תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|9|הוראות מעבר|תיקון: תשנ״ג־3, תשנ״ד, תשנ״ד־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה, תשנ״ח־2, תשס״א, תשס״ב־2, תשס״ג־3, תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} חוק זה לא יחול על התקשרות כתוצאה –
{{ח:תתת|(1)}} ממכרז פומבי או סגור, מפניה לקבלת הצעות או ממתן התחייבות, והכל אם נעשו לפני תחילתו של חוק זה בהתאם לכללים ולנהלים שהיו נוהגים לפני תחילתו של החוק;
{{ח:תתת|(2)}} ממימוש זכות ברירה הכלולה בחוזה שנכרת לפני תחילתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} עד כניסתן לתוקף של תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(א) פסקאות (1) או (2)}} או עד יום כ״ח בטבת התשנ״ה (31 בדצמבר 1994) לפי המוקדם, ולענין תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(א)(3)}} – עד כניסתן לתוקף או עד ליום ט״ו באייר התשנ״ה (15 במאי 1995) לפי המוקדם, ינהגו המדינה וכל תאגיד ממשלתי בכל הענינים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף האמור}}, לפי הענין, לפי הכללים והנהלים שהיו נהוגים לפני תחילתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2א|סעיף 2א(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

טור א׳	טור ב׳

{{ח:תת|1.}} ותק –
דרישה כי למציע ותק של שנה בתחום הרלוונטי להתקשרות במכרז, או ותק בתחום כאמור השווה למשך ביצוע ההתקשרות המתוכנן, לפי הגבוה מביניהם; בכל מקרה, לא תעלה דרישת הוותק על חמש שנים.

{{ח:תת|2.}} ניסיון קודם –
דרישה כי המציע ביצע עבודה אחת קודמת בהיקף כספי או כמותי השווה להיקף העבודה שבמכרז, או כי המציע ביצע עד שלוש עבודות קודמות, שההיקף הכספי או הכמותי של כל אחת מהן שווה למחצית ההיקף כאמור של העבודה שבמכרז.

{{ח:תת|3.}} היקף מחזור כספי –
דרישה כי למציע מחזור כספי שנתי בשיעור של כפל ההיקף הכספי השנתי המוערך לביצוע ההתקשרות שבמכרז, לכל היותר; דרישה כאמור תתייחס לכל היותר לכל אחת משלוש השנים שקדמו להתקשרות.

{{ח:תת|4.}} היקף ייצור או הספקה –
בחוזה לביצוע עסקה בטובין – דרישה להיקף ייצור או הספקה שאינה עולה על כפל ההיקף השנתי הנדרש במסגרת ההתקשרות; דרישה כאמור תתייחס לכל היותר לכל אחת משלוש השנים שקדמו להתקשרות.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ח באדר א׳ התשנ״ב (31 במרס 1992).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''דב שילנסקי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]