חוק הודעה לעובד ולמועמד לעבודה (תנאי עבודה והליכי מיון וקבלה לעבודה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הודעה לעובד ולמועמד לעבודה (תנאי עבודה והליכי מיון וקבלה לעבודה), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000282}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ב, 210|חוק הודעה לעובד (תנאי עבודה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300476.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 18|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300654.pdf}}, {{ח:תיבה|617|תיקון מס׳ 24 לחוק הגנת השכר|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300652.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 287|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300960.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1029|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301205.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 605|חוק להחלפת המונח מעביד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306572.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 64|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306601.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חובת המעסיק|תיקון: תשס״ט, תשע״ד, תשע״ה}}
{{ח:ת}} מעסיק ימסור לעובד, לא יאוחר משלושים ימים מהיום שהעובד התחיל לעבוד אצלו ואם העובד נער כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|בחוק עבודת הנוער, התשי״ג–1953}} (להלן – נער) – לא יאוחר משבעה ימים, הודעה בכתב שבה יפרט את תנאי העבודה של העובד לפי הוראות חוק זה (בחוק זה – ההודעה על תנאי עבודה).

{{ח:סעיף|2|תוכן ההודעה על תנאי עבודה|תיקון: תשס״ח, תשס״ח־2, תשע״א, תשע״ד, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} פירוט תנאי העבודה של העובד בהודעה על תנאי עבודה יהיו בענינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} זהות המעסיק וזהות העובד;
{{ח:תתת|(2)}} תאריך תחילת העבודה ואם חוזה העבודה הוא לתקופה קצובה – תקופת העבודה; היה חוזה העבודה שלא לתקופה קצובה, יציין זאת המעסיק;
{{ח:תתת|(3)}} תיאור עיקרי התפקיד;
{{ח:תתת|(4)}} ציון שמו או תואר תפקידו של ממונה ישיר על העובד;
{{ח:תתת|(5)}} סך כל התשלומים המשתלמים לעובד כשכר עבודה ומועדי תשלום השכר ואולם אם נקבע שכר עבודתו על פי דירוג, מכוח הסכם קיבוצי או לפיו – דירוג העובד ודרגתו;
{{ח:תתת|(6)}} אורכו של יום העבודה הרגיל או שבוע העבודה הרגיל של העובד, לפי הענין;
{{ח:תתת|(7)}} יום המנוחה השבועי של העובד;
{{ח:תתת|(8)}} סוגי תשלומים של המעסיק ושל העובד בעבור תנאים סוציאליים של העובד, וכן פירוט הגופים שאליהם המעסיק מעביר בפועל את התשלומים האמורים, ואולם אם התחיל מעסיק להעביר בפועל את התשלומים לאחר מסירת ההודעה, ימסור על כך הודעה נפרדת לעובד;
{{ח:תתת|(9)}} לגבי מעסיק שהוא או שארגון מעבידים שהוא חבר בו, צד להסכם קיבוצי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק הסכמים קיבוציים, התשי״ז–1957}}, המסדיר את תנאי העבודה של העובד – שם ארגון העובדים שהוא צד לאותו הסכם והמען לפניה אליו;
{{ח:תתת|(10)}} לגבי מעסיק שהוא צד לחוזה לביצוע עבודה או למתן שירותים או לגבי מעסיק שהוא קבלן כוח אדם שהוא צד לחוזה עם מעסיק בפועל, והחוזה האמור כולל הוראות לעניין תנאי עבודה של עובדו של המעסיק – תנאי העבודה כאמור, כמפורט בפסקאות (1) עד (9), וכל פרט נוסף שנקבע לפי סעיף קטן (ג)(1) וכן תנאים הנוגעים לסיום יחסי עבודה ומעסיק; לעניין זה, ”קבלן כוח אדם“, ”מעסיק בפועל“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}}.
{{ח:תת|(ב)}} בנוסח ההודעה על תנאי עבודה יצוין כי אין באמור בה כדי לגרוע מכל זכות המוקנית לעובד מכוח כל דין, צו הרחבה, הסכם קיבוצי, חוזה עבודה או חוזה אחר הנוגע לתנאי עבודתו.
{{ח:תת|(ג)}} שר התעשייה המסחר והתעסוקה (בחוק זה – השר) רשאי, לאחר התייעצות עם ארגון עובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה ועם ארגונים ארציים יציגים של מעבידים שלדעת השר הם נוגעים בדבר, ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, לקבוע –
{{ח:תתת|(1)}} פרטים נוספים שיש לכלול בהודעה על תנאי עבודה;
{{ח:תתת|(2)}} סוגי מעסיקים שיהיו פטורים מהחובה לעניין הודעה על תנאי עבודה על פי חוק זה, באופן מלא או חלקי.
{{ח:תת|(ד)}} נמסר לעובד הסכם עבודה בכתב שנכללו בו כל העניינים האמורים לפי סעיפים קטנים (א) עד (ג), במועדים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}}, יהיה בכך משום מילוי חובתו של המעסיק לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}}.

{{ח:סעיף|3|הודעה על שינוי|תיקון: תשס״ח־2, תשס״ט, תשע״ד}}
{{ח:ת}} חל שינוי בתנאי העבודה של העובד כפי שפורטו בהודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, ימסור המעסיק הודעה על כך לעובד בתוך שלושים ימים ואם היה העובד נער – בתוך שבעה ימים מהיום שנודע לו על השינוי; לענין זה, ”שינוי“ – למעט אלה:
{{ח:תת|(1)}} שינוי הנובע משינוי בדין;
{{ח:תת|(2)}} עדכון מכוח הדין או מכוח הסכם של תשלומים שהוא חייב לגביהם בהודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)(5)}};
{{ח:תת|(3)}} שינוי המופיע בתלוש השכר של העובד; לענין זה{{ח:הערה|,}} ”תלוש שכר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר#סעיף 24|בסעיף 24 לחוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}.

{{ח:סעיף|3א|מסירת הודעות למועמד לעבודה|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק ימסור למועמד לעבודה המשתתף בהליכי מיון לעבודה הודעה בכתב על –
{{ח:תתת|(1)}} התקדמות הליכי המיון לעבודה; הודעה כאמור תימסר אחת לחודשיים לפחות מיום תחילת השתתפות המועמד בהליכי המיון;
{{ח:תתת|(2)}} אי־קבלתו לעבודה של המועמד; הודעה כאמור תימסר לא יאוחר מ־14 ימים מהיום שבו אדם אחר התקבל לעבודה שלגביה נערכו הליכי המיון.
{{ח:תת|(ב)}} הודעות לפי סעיף קטן (א) יכללו, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שם המעסיק ושם המועמד לעבודה;
{{ח:תתת|(2)}} מועד תחילת הליכי המיון לעבודה, וזהות הגורם שעורך את הליכי המיון – אם אינו המעסיק;
{{ח:תתת|(3)}} התפקיד או המשרה שלגביהם נערכים הליכי המיון;
{{ח:תתת|(4)}} שמו של שולח ההודעה מטעם המעסיק ותפקידו.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על מועמד לעבודה –
{{ח:תתת|(1)}} בעבודה שתקופת העבודה בה אינה עולה על שלושים ימים;
{{ח:תתת|(2)}} בעבודה בענף ההסעדה;
{{ח:תתת|(3)}} בעבודה אצל מעסיק המעסיק לא יותר מ־25 עובדים.
{{ח:תת|(ד)}} השר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע סוגי עבודות או מקומות עבודה שהוראות {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}} לא יחולו לגביהם.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הודעה“ – לרבות הודעה באמצעי אלקטרוני או אמצעי טכנולוגי אחר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הליכי מיון לעבודה“ – ריאיון או בחינה.

{{ח:סעיף|4|עונשין|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} הפר מעסיק את חובתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיפים 1}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3}} {{ח:פנימי|סעיף 10|או 10}}, דינו – הקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}; עבירה לפי סעיף זה היא מסוג העבירות של אחריות קפידה.

{{ח:סעיף|5|סמכות שיפוט ותרופות|תיקון: תשע״א, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לבית הדין האזורי לעבודה תהא סמכות ייחודית לדון בהליך אזרחי על הפרת הוראות חוק זה והוא רשאי –
{{ח:תתת|(1)}} לפסוק פיצויים, אף אם לא נגרם נזק של ממון, בשיעור שייראה לו בנסיבות העניין;
{{ח:תתת|(2)}} ליתן צו עשה לתיקון ההפרה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} מצא בית הדין לעבודה כי המעסיק לא מסר לעובדו, ביודעין, הודעה לעובד על תנאי עבודה בעניינים {{ח:פנימי|סעיף 2|שבסעיף 2}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}}, או המעסיק לא מסר לעובדו, ביודעין, הודעה על שינוי בתנאי עבודה בעניינים {{ח:פנימי|סעיף 2|שבסעיף 2}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, רשאי הוא לפסוק לעובד פיצויים שאינם תלויים בנזק (להלן – פיצויים לדוגמה).
{{ח:תתת|(2)}} פיצויים לדוגמא כאמור בפסקה (1) יהיו בסכום שלא יעלה על 15,000 שקלים חדשים, ואולם רשאי בית הדין לעבודה, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לפסוק פיצוי בסכום אחר; הסכום הנקוב בפסקה זו יעודכן ב־1 בינואר בכל שנה (בפסקה זו – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד שפורסם בחודש יולי 2011.
{{ח:תתת|(3)}} אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מזכותו של עובד לפיצויים או לכל סעד אחר לפי כל דין בשל אותה הפרה; ואולם בית הדין לא יפסוק פיצויים לפי סעיף קטן זה בתובענה ייצוגית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק תובענות ייצוגיות|בחוק תובענות ייצוגיות, התשס״ו–2006}}.
{{ח:תתת|(4)}} בבואו לפסוק פיצויים לדוגמה למעסיק בשל הפרת הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיפים 1}} {{ח:פנימי|סעיף 3|או 3}} כאמור בפסקה (1), רשאי בית הדין לעבודה להתחשב בכך שהמעסיק הורשע בשל אותו מעשה ובקנס שנגזר עליו, או בכך שהוטל על המעסיק, בשל אותו מעשה, קנס מינהלי לפי {{ח:חיצוני|חוק העבירות המינהליות|חוק העבירות המינהליות, התשמ״ו–1985}} (בסעיף זה – חוק העבירות המינהליות).
{{ח:תתת|(5)}} בבואו להטיל קנס על מעסיק שהורשע בעבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, רשאי בית משפט או בית דין לעבודה להתחשב בכך שנפסקו נגד המעסיק, בפסק דין סופי, פיצויים לדוגמא לפי סעיף קטן זה, בשל המעשה שבשלו הורשע כאמור.
{{ח:תתת|(6)}} בבוא מפקח שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק העבירות המינהליות|חוק העבירות המינהליות}} להטיל קנס מינהלי בשל עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, או בבוא תובע מוסמך כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק העבירות המינהליות#סעיף 8א|בסעיף 8א לחוק האמור}} לדון בבקשה לביטול קנס מינהלי שהוטל כאמור, רשאי הוא להתחשב בכך שנפסקו נגד המעסיק, בפסק דין סופי, פיצויים לדוגמא לפי סעיף קטן זה, בשל המעשה שבשלו מוטל קנס מינהלי.

{{ח:סעיף|5א|נטל ההוכחה בהעדר הודעה|תיקון: תשע״א, תשע״ד}}
{{ח:ת}} בתובענה של עובד נגד מעסיקו שבה שנוי במחלוקת עניין מהעניינים לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, והמעסיק לא מסר לעובד הודעה שהוא חייב במסירתה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיפים 1}} {{ח:פנימי|סעיף 3|או 3}}, בכלל או לגבי אותו עניין, תהיה חובת ההוכחה על המעסיק בדבר העניין השנוי במחלוקת, ובלבד שהעובד העיד על טענותו באותו עניין, לרבות בתצהיר לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|פקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.

{{ח:סעיף|6|שמירת זכויות|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה באות להוסיף על זכותו של עובד או מועמד לעבודה לקבלת מידע מכוח דין, צו הרחבה, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה.

{{ח:סעיף|7|דין המדינה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה דין המדינה כדין כל מעסיק אחר.

{{ח:סעיף|8|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|בחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|9|סייג לתחולת החוק|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה לא יחולו לגבי עובד שתקופת עבודתו אינה עולה על שלושים ימים ואם היה העובד נער – אינה עולה על שבעה ימים.

{{ח:סעיף|10|תחולה על עובד שהחל את עבודתו לפני יום התחילה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} חובות המעסיק לפי חוק זה, לגבי עובד שהתחיל את עבודתו אצלו לפני תחילתו של חוק זה, יחולו בשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} החובה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} תחול בשינוי זה: במקום ”מהיום שהעובד התחיל לעבוד אצלו“ יבוא ”מהיום שהעובד דרש זאת ממנו בכתב“;
{{ח:תת|(2)}} החובה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}} תחול עליו ואולם לגבי עובד שלא דרש מהמעסיק הודעה כאמור בפסקה (1), יקראו את {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} כך: במקום ”כפי שפורטו בהודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}“ יבוא ”בפרט מהפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}“.

{{ח:סעיף|11|ביצוע ותקנות|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו לרבות בדבר צורת ההודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} ואופן מסירתה.

{{ח:סעיף|12|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה, למעט {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, שלושה חודשים ממועד פרסומו (להלן – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, שלושה חודשים מיום התחילה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ט באדר התשס״ב (13 במרס 2002).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''שלמה בניזרי'''
שר העבודה והרווחה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]