חוק מס רכוש וקרן פיצויים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ״א–1961}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001070}} '''חוקים קודמים:''' ''פקודת מס הרכוש העירוני, 1928:'' {{ח:תיבה|חא״י כרך ב׳ פרק קמ״ז, עמ׳ 1489|פקודת מס הרכוש העירוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563642.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1937, תוס׳ 1, 112|פקודת ההוצאה המתוקנת של החוקים (תקונים)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561094.pdf}}; {{ח:תיבה|1940, תוס׳ 1, 41|פקודת פקידי הממשלה (שנוי תארים)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561572.pdf}}. ''פקודת מס הרכוש העירוני, 1940:'' {{ח:תיבה|ע״ר 1940, תוס׳ 1, 218|פקודת מס הרכוש העירוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561662.pdf}}; {{ח:תיבה|1942, תוס׳ 1, 60|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561854.pdf}}; {{ח:תיבה|1944, תוס׳ 1, 21|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561983.pdf}}; {{ח:תיבה|1945, תוס׳ 1, 34|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562108.pdf}}; {{ח:תיבה|1946, תוס׳ 1, 98|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562268.pdf}}; {{ח:תיבה|1947, תוס׳ 1, 61|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562475.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 152|חוק מס הרכוש העירוני (הוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208808.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״י, 154|חוק מס הרכוש העירוני (הוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208809.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״א, 92|תיקון לחוק מס הרכוש העירוני (הוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208810.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ב, 276|תיקון לחוק מס הרכוש העירוני (הוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208811.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ד, 58|תיקון מס׳ 4 לחוק מס הרכוש העירוני (הוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208812.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ו, 116|תיקון מס׳ 5 לחוק מס הרכוש העירוני (הוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208813.pdf}}, {{ח:תיבה|127|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_ec_317444.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ז, 12|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208814.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ז, 116|תיקון מס׳ 6 לחוק מס הרכוש העירוני (הוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208815.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ט, 84|תיקון מס׳ 7 לחוק מס הרכוש העירוני (הוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208816.pdf}}. ''פקודת מס הרכוש החקלאי, 1935:'' {{ח:תיבה|ע״ר 1935, תוס׳ 1, 1|פקודת מס הרכוש החקלאי|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_560924.pdf}}, {{ח:תיבה|129|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561007.pdf}}; {{ח:תיבה|1940, תוס׳ 1, 41|פקודת פקידי הממשלה (שנוי תארים)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561572.pdf}}. ''פקודת מס הרכוש החקלאי, 1942:'' {{ח:תיבה|ע״ר 1942 תוס׳ 1, 9|פקודת מס הרכוש החקלאי}}; {{ח:תיבה|1943, תוס׳ 1, 10|פקודת הכנסות מלחמה (מס הרכוש החקלאי) (תקון)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561885.pdf}}; {{ח:תיבה|1944, תוס׳ 1, 15|פקודת הכנסות מלחמה (מס רכוש חקלאי) (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561964.pdf}}, {{ח:תיבה|22|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561986.pdf}}; {{ח:תיבה|1945, תוס׳ 1, 35|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562111.pdf}}; {{ח:תיבה|1947, תוס׳ 1, 118|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562488.pdf}}, {{ח:תיבה|127|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562508.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ד, 136|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208806.pdf}}, {{ח:תיבה|VIII|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_ec_517963.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ו, 150|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208807.pdf}}. ''חוק הארנונה לפיצוי נזקי מלחמה:'' {{ח:תיבה|ס״ח תשי״א, 44|חוק הארנונה לפיצוי נזקי מלחמה|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_207920.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ד, 134|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_211822.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ז, 41|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_207919.pdf}}, {{ח:תיבה|53|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_ec_317291.pdf}}, {{ח:תיבה|VII|ת״ט}}; {{ח:תיבה|תשי״ז, 143|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_207918.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ח, 166|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_207917.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ט, 106|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_207915.pdf}}, {{ח:תיבה|210|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_207916.pdf}}.

'''חוק חדש:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״א, 100|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_208817.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 91|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208819.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 197|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208820.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 26|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208821.pdf}}, {{ח:תיבה|72|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_ec_317458.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 34|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208818.pdf}}, {{ח:תיבה|42|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208822.pdf}}, {{ח:תיבה|XII|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_ec_517770.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 86|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208823.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ל, 12|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208826.pdf}}, {{ח:תיבה|31|תיקון מס׳ 5 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208824.pdf}}, {{ח:תיבה|126|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_203730.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 72|תיקון מס׳ 5 (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208825.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 158|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208827.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 13|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_ec_317459.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 69|תיקון מס׳ 8 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208828.pdf}}, {{ח:תיבה|69|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208829.pdf}}, {{ח:תיבה|120|חוק מס מימון רכש (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208795.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 50|תיקון מס׳ 21 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208770.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 186|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208830.pdf}}, {{ח:תיבה|241|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317784.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 174|תיקון מס׳ 17 לחוק לעידוד השקעות הון|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211749.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 92|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_ec_317805.pdf}}, {{ח:תיבה|96|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211858.pdf}}, {{ח:תיבה|101|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211859.pdf}}, {{ח:תיבה|116|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_ec_317460.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 200|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210877.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 60|תיקון מס׳ 59 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210165.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 40|תיקון מס׳ 18|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210401.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 5|תיקון מס׳ 71 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210522.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 4|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210704.pdf}}, {{ח:תיבה|7|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210688.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 119|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211722.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 176|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211733.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 253|תיקון מס׳ 25|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211138.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 90|תיקון מס׳ 25|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211076.pdf}}, {{ח:תיבה|386|תמריץ לבניית דירות מגורים (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211212.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 312|תיקון מס׳ 26|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211337.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 168|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_ec_317461.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 133|תיקון מס׳ 45 לחוק מס שבח מקרקעין|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_203782.pdf}}, {{ח:תיבה|134|תיקון מס׳ 28|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211625.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 220|תיקון מס׳ 29 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300358.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 92|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 387|חוק פיצויים בשל פגיעה ממעשה אלימות הנובע מהסכסוך הישראלי־ערבי (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300020.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 237|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316719.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 88|חוק התוכנית לסיוע כלכלי (הוראת שעה – חרבות ברזל)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3514351.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 760|חוק התוכנית לסיוע כלכלי (הוראת שעה – חרבות ברזל)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_8007291.pdf}}.

''הארכת התקופה הקובעת:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 1430|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הארכת התקופה הקובעת וקביעת תיאומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11093.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: הטלת מס}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: שוויה של קרקע}}

{{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי 1: מבנה בתהליך בניה}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: הצהרות}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: שומה ותשלום המס}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק ששי: ערעורים}}

{{ח:פנימי|פרק 7|פרק שביעי: גביית המס}}

{{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני: פיצויים}}

{{ח:פנימי|פרק 8-1|פרק שמיני 1 – מסלול נוסף לפיצוי על נזק עקיף – חרבות ברזל {{ח:הערה|(פקע)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק שמיני 2: מסלול נוסף לפיצוי בשל נזק עקיף שנגרם בתקופת הלחימה – יוני 2025 – חרבות ברזל}}

{{ח:פנימי|פרק 9|פרק תשיעי: פטור והנחות}}

{{ח:פנימי|פרק 10|פרק עשירי: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת {{ח:הערה|(בוטלה)}}}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ה, תשכ״ז, תשכ״ח־2, תשכ״ט, תשל״ב, תשל״ד־2, תשל״ו, תשל״ט־2, תשמ״א, תשמ״ד, תשמ״ה, תשמ״ז, תשנ״ה, תשנ״ו, תשנ״ז}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור חקלאי“ – {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור עירוני“ – {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין“ – לרבות כל מבנה או בניה שאינם ארעיים, שבנייתם נגמרה, ובלבד ששטחם נכלל בחישוב אחוזי הבניה המנוצלים המותרים בקרקע לפי תקנות תכנון ובניה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין חקלאי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין כפרי“ – {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין מאגר“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין מגורים“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין מיוחד“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין עסקי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין עירוני“ – {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין תעשייתי“ – {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל“ –
{{ח:תתת|(1)}} בקרקע –
{{ח:תתתת|(א)}} הבעל הרשום, ובחכירה או בחכירת משנה לתקופה שאינה פחותה מ־25 שנים – החוכר הרשום, או חוכר המשנה הרשום, הכל לפי הענין;
{{ח:תתתת|(ב)}} נפטר או נעדר הבעל כמשמעותו בפסקה (1)(א), או העביר לאחר את זכותו להחזיק בה, ליהנות ממנה או לקבל ממנה הכנסה או רווחים בנסיבות העושות את האחר כבעלה או העביר לאחר את זכותו להחזיק בה, ליהנות ממנה או לקבל ממנה הכנסה או רווחים בנסיבות העושות את האחר כחוכרה או כחוכר המשנה שלה לתקופה שאינה פחותה מ־25 שנים, יהיה בעל הקרקע – המחזיק או הזכאי להחזיק בה או ליהנות ממנה, או הזכאי לקבל ממנה הכנסה או רווחים בנסיבות כאמור; והכל בין שזכותו רשומה בפנקסי המקרקעין או בפנקסים רשמיים אחרים ובין שאינה רשומה;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם המדינה, רשות הפיתוח או קרן קיימת לישראל היא הבעל לפי פסקאות משנה (א) או (ב) והקרקע מוחזקת על־ידי אחר על פי חוזה או רשיון – יראו את המחזיק כבעל הקרקע;
{{ח:תתת|(1א)}} בקרקע שפורסמה הודעה עליה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 5|סעיף 5(1) לפקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943}}, ושר האוצר או מי שהורשה על ידיו לצורך {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 22|סעיף 22(2) לאותה פקודה}}, אינם זכאים לחזור בהם מרכישתם כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 14|בסעיף 14(1) לפקודה האמורה}} – המדינה, או מי שהורשה לכך – הכל לפי הענין; בקרקע שניתן לגביה צו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הדרכים ומסילות הברזל (הגנה ופיתוח)#סעיף 3|סעיף 3 לפקודת הדרכים ומסילות הברזל (הגנה ופיתוח), 1943}}, והשלטונות קנו חזקה בקרקע בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת הדרכים ומסילות הברזל (הגנה ופיתוח)#סעיף 4|לסעיף 4 לפקודה האמורה}} – המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(3)}} בקרקע שהיא בהנהלתו, בהחזקתו או ברשותו של אפוטרופוס, של סוכן או מיופה כוח של בעל הנמצא בחוץ לארץ, של מוציא לפועל של צוואה, כונס נכסים, מפרק או נאמן שנתמנו על פי חוק או על ידי בית משפט – ייחשבו גם אלה לבעלים בנוסף על האמורים בפיסקאות (1), (1א) ו־(2), ובלבד שהמס על קרקע זו לא ייגבה אלא מהכנסה שמקורה באותה קרקע או ממנה גופה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל שליטה“ – מי שמחזיק במישרין או בעקיפין, לבד או יחד עם קרוב, באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} 51% לפחות מהון המניות שהוצא או מכוח ההצבעה;
{{ח:תתת|(2)}} זכות להחזיק ב־51% לפחות מהון המניות שהוצא או מכוח ההצבעה או בזכות לרכשה;
{{ח:תתת|(3)}} זכות לקבל 51% לפחות מהרווחים;
{{ח:תתת|(4)}} זכות למנות מנהל;
{{ח:תת}} והמונח שליטה יפורש לפי זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גמר בניה“ – משעה שהבנין כולו או מקצתו נתפס לראשונה, או משעה שהוא ראוי לשימוש שיועד לו, הכל לפי המוקדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – הנציב כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי הצמדה וריבית“ – תוספת לסכום שמדובר בו, השווה לסכום האמור כשהוא מוכפל בשיעור עליית מדד המחירים לצרכן בתקופה הנדונה, בתוספת ריבית בשיעור של 4% לשנה על הסכום שמדובר בו לאחר שנוספו לו הפרשי הצמדה כאמור, או בשיעור אחר שקבע שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תוספת עליית המדד“ ו”סכום מתואם“ – {{ח:הערה|(נמחקו);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור עליית המדד“, בתקופה פלונית – ההפרש בין המדד שהתפרסם לאחרונה לפני סוף התקופה (להלן – המדד החדש) לבין המדד שהתפרסם לאחרונה לפני תחילת התקופה (להלן – המדד היסודי), מחולק במדד היסודי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופה עודפת“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|צו המסים (שינוי שיעור ריבית)|צו המסים (שינוי שיעור ריבית), התשמ״ט–1989}}, שיעור הריבית בהגדרה ”הפרשי הצמדה וריבית“ הוא 4% לשנה.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלקה“ – יחידת הרישום בפנקסי המקרקעין, ובאין יחידה כזאת – הקרקע שעליה עומד הבנין בתוספת שטח של 300%, ובלבד שלא תיכלל בחלקה קרקע המשמשת בחקלאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חקלאי“ –
{{ח:תתת|(1)}} בעל משק חקלאי, תושב ישראל – לרבות חבר בני אדם שפסקה (2) איננה חלה עליו – אשר 50% לפחות מהכנסתו היא מחקלאות;
{{ח:תתת|(2)}} חבר בני אדם – למעט מי שמניותיו נסחרות בבורסה – אשר 50% לפחות מהכנסתו ו־50% לפחות מהכנסתם של בעלי השליטה בו היא מחקלאות, אולם חבר בני אדם כאמור שהוקם לפני שנת המס 1975, ציין ש־50% לפחות מהכנסתו היא מחקלאות אם רוב בעלי הזכויות בו רכשו את זכויותיהם לפני שנת המס 1975 או שבכל אחת מחמש שנות המס שלפני שנת המס 1979 לפחות 50% מהכנסתו היתה מחקלאות;
{{ח:תתת|(3)}} בהגדרה זו –
{{ח:תתתת|(א)}} ”הכנסה“ – הכנסה חייבת כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}}, באחת משתי שנות המס הקודמות לשנת מס פלונית או באותה שנת מס, לפני קיזוז הפסדים, לרבות הכנסה פטורה לפי כל דין אך למעט ריווח הון ולמעט הכנסה שאיננה מחקלאות עד לסכום השווה לשכר השנתי הממוצע למשרת שכיר לפי קביעתה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ואם שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, קבע לענין זה סכום אחר – למעט הסכום שקבע, ובקיבוץ – עד לסכום כאמור לכל יחידת משק כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 57|בסעיף 57 לפקודה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} ”הכנסה מחקלאות“ – לרבות שכר שמקבל חבר בחבר בני אדם שהוא חקלאי, ריבית ודיבידנד שמקבל חבר מחבר בני אדם כאמור וחלקו היחסי של חבר בחבר כאמור ברווחים הבלתי מחולקים של החבר;
{{ח:תתתת|(ג)}} ”בעלי שליטה“ – המחזיקים ביחד באחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} שני שלישים לפחות מהון המניות שהוצא או מכוח ההצבעה;
{{ח:תתתתת|(2)}} זכות להחזיק שני שלישים לפחות מהון המניות שהוצא או מכוח ההצבעה, או הזכות לרכשה;
{{ח:תתתתת|(3)}} זכות לקבל שני שלישים לפחות מהרווחים;
{{ח:תתתתת|(4)}} זכות למנות מנהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישוב ספר“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה בתהליך בניה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מושב“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטעים“ – עצים לרבות גפנים המשמשים או מיועדים לשמש לעסק, יחד עם הקרקע שעליה הם נטועים, ולרבות היבול שעליהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלאי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלאי בתעשיה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלאי חקלאי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס“, ”מס רכוש“ – המס המוטל על פי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזק“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזק מלחמה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזק עקיף“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס המשמש בחקלאות“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיבוץ“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ של אדם – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרקע“ –
{{ח:תתת|(1)}} קרקע פנויה לרבות קרקע שמחובר אליה נכס שאיננו בנין, למעט הנכס המחובר אליה ולמעט קרקע חקלאית;
{{ח:תתת|(2)|(א)}} קרקע שעליה בנין ששטחו הכולל פחות מ־30% מהשטח הכולל שהיה מותר לבנות לפי תקנות תכנון ובניה, ואשר המחיר שניתן לקבל בעד הבנין לבדו במכירה ממוכר מרצון לקונה מרצון ב־1 באוקטובר שקדם לשנת המס היה פחות משווי הקרקע שעליה הוא עומד;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי בנין מגורים שבנייתו נסתיימה לפני יום ה׳ באייר התש״ח (14 במאי 1948) והחייב במס נעשה לבעל קרקע לגביו לפני המועד האמור, יקראו בפסקת משנה (א) ”20%“ ולא ”30%“;
{{ח:תתתת|(3)}} קרקע שביום ד׳ בטבת התש״ן (1 בינואר 1990) היו עליה מטעים ואיננה קרקע חקלאית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרקע חקלאית“ –
{{ח:תתת|(1)}} קרקע שבתכנית על פי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – התכנית), יועדה לחקלאות או יועדה לשמורת טבע כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ״ב–1992}}, למעט קרקע כאמור שאף שיועדה לחקלאות, ניתן לפי התכנית לבנות עליה דירת מגורים;
{{ח:תתת|(2)}} קרקע המשמשת לעסק במשקו החקלאי של בעליה שהוא חקלאי, שהיתה בידי בעליה ביום כ״ט בטבת התשנ״ה (1 בינואר 1995) (להלן – היום הקובע); לענין זה יראו קרקע כאמור כאילו היתה בידי בעליה ביום הקובע גם אם הוא קיבל אותה בירושה או במתנה מבן זוגו או מהורהו או מהורה של בן זוגו לאחר היום הקובע, ובלבד שהמוריש או נותן המתנה, לפי הענין, היה בעליה ביום הקובע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – מועד הבניה או המועד שבו נעשה החייב במס לבעל קרקע, למעט בדרך של קבלת הקרקע בירושה מבן זוג, מאח, מהורה, מהורה של הורה או מאח של הורה, או במתנה מאחד מאלה, לפי המועד המאוחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב פרטי“, ”רכב מסחרי“ ו־”רכב עבודה“ – {{ח:הערה|(נמחקו);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מונית“, ”גרור“ ו־”נתמך“ – {{ח:הערה|(נמחקו);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכירות מוגנת“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות תכנון ובניה“ – תקנות תכנון ובניה שהותקנו על פי כל דין ושהיו קיימות במועד הקובע, ואם לא היו תקנות כאמור, התקנות שהותקנו לראשונה לאחר המועד הקובע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת מס“ – שנים עשר החדשים המתחילים ב־1 בינואר של כל שנה.

{{ח:סעיף|1א||תיקון: תשל״ט־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: הטלת מס}}

{{ח:סעיף|2|מס רכוש|תיקון: תשמ״א, תשמ״ה, תשמ״ז, תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} מס רכוש ישולם על ידי בעלי קרקע, לכל שנת מס על קרקע שהיתה להם באותה שנה.
{{ח:תת|(א1)}} מי שהיה בעל קרקע בחלק משנת מס כתוצאה מנסיבות כמפורט להלן, ישלם חלק יחסי ממס הרכוש, כיחס מספר הימים שהיה בעל הקרקע בתוך שנת המס ל־360:
{{ח:תתת|(1)}} קרקע שבבעלותו חדלה בתוך שנת המס מלהיות קרקע לענין חוק זה עקב שינוי הגדרה;
{{ח:תתת|(2)}} מקרקעין שבבעלותו, שאינם קרקע, הפכו בתוך שנת המס להיות קרקע לענין חוק זה עקב שינוי הגדרם;
{{ח:תתת|(3)}} בתוך שנת המס רכש קרקע ממי שהיה פטור ממס.
{{ח:תת|(ב)}} מס רכוש לא ישולם יותר מפעם אחת על קרקע אחת באותה שנת מס.

{{ח:סעיף|2א|קרן פיצויים|תיקון: תשכ״ז, תשל״ו, תשמ״א, תשמ״ט, תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} 25% ממס הרכוש וכן 15% ממס רכישה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}}, הנגבים בכל שנה יהיו קרן מיוחדת לתשלום פיצויים בעד נזק (להלן – קרן פיצויים).
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לשנות את השיעור הקבוע בסעיף קטן (א); הודעה על כך תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} כספי קרן הפיצויים שלא הוצאו יושקעו בדרך שיורה שר האוצר; רווחי ההשקעות יצורפו לקרן הפיצויים ויהיו חלק ממנה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שיעור ההפרשה לקרן פיצויים)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שיעור ההפרשה לקרן פיצויים), התשנ״א–1991}}.}}

{{ח:סעיף|3|שיעור המס על קרקע|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ח־2, תשל״ב, תשל״ו, תשל״ט־2, תשמ״א, תשנ״ט}}
{{ח:ת}} מס הרכוש על קרקע יהיה בשיעור 0%.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשל״ב, תשל״ו, תשל״ט־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשל״ב, תשל״ח, תשל״ט־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|5א||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשל״ב, תשל״ט־2, תשל״ט־4, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|5ב||תיקון: תשכ״ה, תשכ״ז, תשל״ח, תשל״ט, תשל״ט־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ח־2, תשל״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: שוויה של קרקע|תיקון: תשמ״א}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשכ״ד, תשל״ב, תשל״ד־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|7א||תיקון: תשל״ב, תשל״ד־2, תשל״ט־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9א||תיקון: תשל״ט־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|10||תיקון: תשכ״ד, תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|10א||תיקון: תשכ״ד, תשל״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11|שוויה של קרקע שעליה בנין|תיקון: תשל״ב, תשמ״א, תשמ״ה, תשמ״ז, תשנ״ו}}
{{ח:ת}} שוויה של קרקע שעליה בנין, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה (2) להגדרת {{ח:הערה|”}}קרקע{{ח:הערה|“}}}}, הוא השווי שניתן לקבל בעד הנכס כולו במכירה ממוכר ברצון לקונה ברצון ב־1 באוקטובר שקדם לשנת המס שבה נשום הבנין (להלן – שווי השוק) פחות שווי השוק של הבנין כולל הקרקע שעליה הוא עומד בתוספת 300% מהשטח הכולל של הבנין כאילו הבנין האמור הוא נכס בפני עצמו ללא זכויות בניה נוספות.

{{ח:סעיף|12|שוויה של קרקע פנויה|תיקון: תשל״ב, תשל״ט־2, תשמ״א, תשמ״ה, תשמ״ז, תשנ״ו}}
{{ח:ת}} שוויה של קרקע יהיה שווי השוק שלה; ואם הפכה לקרקע או נרכשה ממי שהיה פטור ממס, לאחר ה־1 בספטמבר ולפני תום שנת המס שלגביה נשומה, ייקבע שוויה ליום שהפכה לקרקע.

{{ח:סעיף|13|שוויים של מטעים שהם קרקע|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשכ״ז־2, תשל״ב, תשל״ו, תשל״ט־2, תשמ״א, תשמ״ה, תשמ״ז, תשנ״ה, תשנ״ו, תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} שוויה של קרקע שהיתה בידי בעליה ביום כ״ט בטבת התשנ״ה (1 בינואר 1995) שעליה מטע, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה (3) להגדרת {{ח:הערה|”}}קרקע{{ח:הערה|“}}}}, הוא שווי השוק שלה בניכוי סכום של 50,000 שקלים חדשים לכל דונם או חלק יחסי מסכום זה לחלק של דונם.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|13א|שווי קרקע בבעלות ממושכת|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} יחיד שבעלותו בקרקע החלה לפני יום ה׳ באייר התש״ח (14 במאי 1948) (לענין סעיף זה – היום הקובע), זכאי לניכוי משוויה של אותה הקרקע בסכום של 65,000 שקלים חדשים לכל דונם או חלק יחסי מסכום זה לחלק של דונם; לענין זה, יראו כאילו החלה בעלותו של יחיד בקרקע לפני היום הקובע, גם אם קיבל את הקרקע בירושה מבן זוג, מאח, מהורה, מהורה של הורה או מאח של הורה או במתנה מאחד מאלה, ובלבד שבעלותו בקרקע של המוריש או של נותן המתנה, לפי הענין, החלה לפני היום הקובע.
{{ח:תת|(ב)}} יחיד זכאי בשנת מס לניכוי לפי סעיף קטן (א) עד לסכום של 650,000 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), יחיד אינו זכאי לניכוי כאמור בשנת המס שבה העביר את הקרקע לאחר, שלא בדרך הורשה לבן זוג, לאח, לילד, לנכד או לאחיין או בדרך מתנה לאחד מאלה.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה –
{{ח:תתת|(1)}} יראו כיחיד אחד – בני זוג וילדיהם שמתחת לגיל שמונה עשרה;
{{ח:תתת|(2)}} ”קרקע“ – למעט קרקע שבכל תקופה לאחר היום הקובע שימשה כולה או חלקה כמלאי עסקי.
{{ח:תת|(ה)}} סעיף זה יחול גם לגבי קרקע ששוויה מחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}.

{{ח:סעיף|13ב|עדכון סכומים|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים {{ח:פנימי|סעיף 13|שבסעיפים 13}} {{ח:פנימי|סעיף 13א|ו־13א}} יתואמו לכל שנת מס, לפי שיעור עליית המדד שהתפרסם בנובמבר שלפני אותה שנה, ביחס למדד שהתפרסם בנובמבר בשנה שקדמה לאותה השנה.
{{ח:תת|(ב)}} הסכומים המתואמים {{ח:פנימי|סעיף 13|שבסעיפים 13}} {{ח:פנימי|סעיף 13א|ו־13א(א)}} יעוגלו ל־100 השקלים החדשים הקרובים והסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 13א|בסעיף 13א(ב)}} יעוגל ל־1,000 השקלים החדשים הקרובים.

{{ח:סעיף|14||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשל״ו, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|15||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשל״ו, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשל״ב, תשל״ו, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16א||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 3-1|פרק שלישי 1: מבנה בתהליך בניה|תיקון: תשל״ב}}

{{ח:סעיף|16ב||תיקון: תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16ג||תיקון: תשל״ב, תשל״ג, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16ד||תיקון: תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16ה||תיקון: תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16ו||תיקון: תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16ז||תיקון: תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: הצהרות}}

{{ח:סעיף|17|הצהרה על קרקע|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשמ״א, תשמ״ה}}
{{ח:ת}} אדם שבתוך שנת המס נעשה בעל קרקע, וכן אדם שחדל להיות בעל קרקע והדבר לא נרשם בפנקסי המקרקעין, חייב תוך 30 יום מיום שנעשה בעל, או מיום שחדל – להצהיר על כך בכתב למנהל; ואם נשתנתה הקרקע שלו בתוך שנת המס, שינוי מהותי בגופה או על ידי הוספה עליה וכן אם נשתנה השימוש בה באופן המשנה את הגדרתה, חייב תוך 30 יום מיום השינוי, למסור למנהל הצהרה בכתב על כך.

{{ח:סעיף|18||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ה, תשכ״ז, תשכ״ח־2, תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|18א||תיקון: תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|18ב||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: שומה ותשלום המס}}

{{ח:סעיף|19|שומת קרקע|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשל״ב, תשל״ו, תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל ישום את שווייה של קרקע וחייב לחזור ולשומה אחת לחמש שנים, ובלבד שאם תוקנה שומה על פי סעיף קטן (ג) רשאי המנהל לדחות את המועד האמור עד תום חמש שנים מיום התיקון.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי לתקן שומה לפי סעיף קטן (א) וכן שומת קרקע לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}} –
{{ח:תתת|(1)}} בין ביזמתו הוא ובין על פי בקשת בעל הקרקע, אם לאחר השומה התברר שיש הבדל של 20% לפחות בין השווי שנקבע בשומה לבין שווייה, ותקפו של התיקון יהיה מתחילת השנה שבה נעשה;
{{ח:תתת|(2)}} אם לאחר השומה הפכה הקרקע לבנין או נשתנה הגדרה באופן אחר, ותקפו של התיקון יהיה מיום גמר הבניה או שינוי ההגדר;
{{ח:תתת|(3)}} אם ראה כי טעה בשומתו, ותקפו של תיקון כזה לא יחול על יותר משלוש שנות מס שקדמו לתיקון.

{{ח:סעיף|20|מועד תשלום המס על קרקע|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ח־2, תשל״ד־2, תשל״ט־2, תשמ״א, תשמ״ה, תשמ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} החייב במס על קרקע רשאי לשלם את המס באחת משתי דרכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תשלום המס כולו עד 31 בינואר של שנת המס, ללא הפרשי הצמדה וריבית;
{{ח:תתת|(2)}} תשלום המס בשלושה שיעורים שווים שמועדיהם 10 באפריל, 10 ביולי ו־10 באוקטובר של שנת המס, כאשר כל שיעור נושא הפרשי הצמדה וריבית החל מתחילת שנת המס.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מי שחל לגביו האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א1)(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 2|או 2(א1)(3)}}, או שתוקנה שומתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(ג)(3)}}, או שנשום לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}}, ישלם את המס שהוא חייב בו תוך 45 ימים מיום משלוח הודעת התשלום.
{{ח:תת|(ג)}} השיג אדם על השומה, ישלם את המס שאינו שנוי במחלוקת במועד האמור בסעיף קטן (א) או (ב), לפי הענין.

{{ח:סעיף|21||תיקון: תשכ״ז, תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|21א||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|22|שומת קרקע לפי מיטב השפיטה|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} לא מסר בעל קרקע הצהרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} רשאי המנהל לשום לפי מיטב שיפוטו את שווי הקרקע ואת המס המגיע לפי זה.
{{ח:תת|(ב)}} מסר בעל הקרקע הצהרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} והיה למנהל יסוד להניח שהפרטים שפורטו בהצהרה, כולם או מקצתם, אינם מלאים או אינם נכונים, רשאי הוא תוך שנה מיום שנמסרה לו ההצהרה לשום לפי מיטב שיפוטו את שווי הקרקע ואת המס המגיע לפי זה.

{{ח:סעיף|22א||תיקון: תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|22ב||תיקון: תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|23||תיקון: תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|24|הודעת שומה|תיקון: תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:ת}} מי שנשום לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיפים 19}} {{ח:פנימי|סעיף 22|או 22}}, תישלח לו הודעת שומה או הודעת שומה חדשה, לפי הענין (להלן – הודעת שומה), ובה יפורט שוויה של כל קרקע וקרקע וסכום המס המגיע. המנהל רשאי לשלוח הודעת שומה כאמור לכל הקרקעות או הודעות שומה נפרדות לקרקעות שונות, כפי שיראה לנכון.

{{ח:סעיף|25||תיקון: תשכ״ז, תשכ״ח־2, תשמ״א, תשמ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|25א||תיקון: תשכ״ז, תשל״ה, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|25ב||תיקון: תשכ״ה, תשכ״ז, תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק ששי: ערעורים}}

{{ח:סעיף|26|השגה על שומת קרקע|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשכ״ח־2, תשל״ב, תשמ״א, תשמ״ה, תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} חולק בעל קרקע על השומה, או על הודעת תשלום שנמסרה לאדם לגבי קרקע שרכש ממי שהיה פטור ממס ואשר לא ערר על שומה שנעשתה לו, או על סירוב המנהל להיענות לבקשתו לתקן שומה לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ג)(1) ו־(2)}}, רשאי הוא תוך 30 יום מיום שנמסרה לו ההודעה להשיג עליה לפני המנהל בכתב מנומק.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל יודיע למשיג בכתב את החלטתו המנומקת תוך שנה מיום שקיבל את הודעת ההשגה או תוך חודש מיום שאישר המנהל כי המשיג המציא את כל המסמכים והפרטים שנדרש להמציאם, לפי המאוחר; לא החליט המנהל בהשגה במהלך התקופה האמורה, יראו את ההשגה כאילו נתקבלה.
{{ח:תת|(ג)}} נוכח המנהל שטעה בהחלטתו לפי סעיף קטן (ב) לרעת המשיג והמשיג לא ערער עליה, רשאי המנהל לתקן את החלטתו, ועליו להודיע למשיג בכתב את החלטתו המתוקנת ונימוקיה.
{{ח:תת|(ד)}} נמסרה למשיג החלטת המנהל לפי סעיף קטן (ב), חייב הוא תוך חמישה עשר יום מיום שנמסרה לו ההחלטה לשלם את יתרת המס המגיעה ממנו לפיה, ואם הגיש ערר לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}} – את יתרת המס שאינה שנויה במחלוקת.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|26א||תיקון: תשכ״ז, תשל״ו, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|27|ערר על שומת קרקע|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:ת}} הרואה עצמו מקופח בהחלטת המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26(ב)}}, רשאי תוך 30 יום מיום שנמסרה לו ההחלטה לערור עליה לפני ועדת ערר.

{{ח:סעיף|27א||תיקון: תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|28|חובת הנמקה|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} הטוען כי שומה שנעשתה היא מוגזמת, חייב לנמק את טענתו.

{{ח:סעיף|29|ועדת ערר|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ח־2, תשל״ט־2, תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ימנה לצורך {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}} ועדות ערר של 3 חברים כל אחת, ובהם אחד שהוא רשום בפנקס עורכי הדין ואחד שהוא בעל נסיון בעסקי מקרקעין, ובלבד שלפחות שני חברי הועדה וביניהם בעל הנסיון בעסקי מקרקעין, לא יהיו עובדי המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה רשאית לאשר את השומה, להפחיתה, לבטלה או להחליט בדרך אחרת, אך לא להגדילה, ובלבד שבערר על סירוב המנהל לתקן שומה לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ג)(1)}}, רשאית הועדה לתקן את השומה רק אם היא סבורה שיש הבדל של 20% לפחות בין השווי שנקבע בשומה לבין שוויה.
{{ח:תת|(ג)}} לועדה יהיו אותן הסמכויות שאפשר להעניקן לפי {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 9|סעיף 5}} {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 28|ו־5א לפקודת ועדות חקירה}}, וכן להיכנס או להרשות לאדם אחר להיכנס בכל עת סבירה לכל קרקע ולערוך בה בדיקות ומדידות וכן לדרוש מבעל הקרקע או המחזיק בה למסור לה כל ידיעה או מסמך הנמצאים ברשותו והדרושים לה למילוי תפקידיה; הועדה רשאית לחייב את הצדדים בהוצאות הערר, לרבות שכר טרחת עורך דין, הוצאות נסיעה ושכר בטלה של עדים.
{{ח:תת|(ד)}} על החלטתה של ועדת ערר ניתן לערער בבעיה משפטית לבית המשפט המחוזי תוך 30 יום מיום שהובאה ההחלטה לידיעת המערער.
{{ח:תת|(ה)}} נמסרה לבעל קרקע החלטת ועדת הערר, חייב הוא תוך חמישה עשר יום מיום שנמסרה לו ההחלטה לשלם את יתרת המס המגיעה ממנו לפיה.

{{ח:קטע2|פרק 7|פרק שביעי: גביית המס}}

{{ח:סעיף|30|גביה מתוך דמי שכירות|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} המס ייגבה מבעל הקרקע, ואולם אם לא שילם בעל הקרקע את המס תוך 30 יום מהמועד שנקבע לתשלומו, מותר למסור הודעה על כך לכל אדם המשלם לבעל דמי שכירות בעד הקרקע או בעד חלק ממנו, לפרש בה את סכום המס שלא נפרע במועדו ולדרוש כי עד לפרעון סכום המס שעליו נמסרה הודעה כאמור, ישולמו כל דמי השכירות העתידים למנהל, למעט דמי שכירות שניתנו בעדם שטרות לפני מתן ההודעה.

{{ח:סעיף|31|הגביה מבעלים משותפים|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} היתה הקרקע בבעלות משותפת בחלקים בלתי מסויימים, יגבה המנהל מכל אחד מהם את חלקו היחסי במס; היו שמותיהם ומעניהם של חלק הבעלים לא ידועים לו, יגבה מן ההכנסה המגעת להם מן הקרקע.

{{ח:סעיף|32|תחילת {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}}}}
{{ח:ת}} על גביית מס הרכוש תחול {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}}.

{{ח:סעיף|33|הפרשי הצמדה וריבית על אי־תשלום במועד|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ח־2, תשל״ד־3, תשל״ה, תשל״ו, תשל״ט־2, תשמ״א, תשמ״ה, תשמ״ז, תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} על סכומי מס לשנת מס פלונית שלא שולמו עד 31 בינואר של אותה שנת מס, לרבות הפרשי מס הנובעים מתיקון שומה, או מהחלטה בהשגה, בערר או בערעור, אך למעט סכומים כאמור בסעיף קטן (ב), ייווספו הפרשי הצמדה וריבית בעד התקופה שמתחילת שנת המס ועד יום התשלום.
{{ח:תת|(ב)}} על סכומי מס לשנת מס פלונית, שחייב בו מי {{ח:פנימי|סעיף 2|שסעיפים 2(א1)(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 2|או 2(א1)(3)}} חלים עליו, שלא שולמו תוך 30 ימים מיום היותו לבעל הקרקע או מיום שהמקרקעין הפכו לקרקע, לרבות הפרשי מס הנובעים מהחלטה בהשגה, בערר או בערעור, ייווספו הפרשי הצמדה וריבית בעד התקופה מהיום שהמקרקעין הפכו לקרקע או מיום שרכש את הקרקע, לפי הענין, ועד יום התשלום.
{{ח:תת|(ג)}} לענין גביה, דין הפרשי הצמדה וריבית וכן קנס בשל פיגור בתשלום – כדין המס.
{{ח:תת|(ד)}} המועד לתשלום הפרשי הצמדה וריבית לענין {{ח:חיצוני|חוק המסים (קנס פיגורים)|חוק המסים (קנס פיגורים), התשמ״א–1980}}, הוא בתום ארבעה עשר ימים מהיום האחרון של כל תקופת פיגור של ארבעה עשר ימים.

{{ח:סעיף|33א|זקיפת תשלומים|תיקון: תשכ״ח־2, תשל״ד־3, תשמ״ד, תשמ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} אדם ששילם סכום כלשהו על חשבון חוב מס, ייזקף כנגד כל סוג חיוב שבאותו חוב מס, חלק יחסי מהסכום ששילם כיחס חלקו של הסכום שבאותו סוג לסך כל חוב המס.
{{ח:תת|(ב)}} לא פירש האדם את שנת החוב – ייזקף הסכום לחובות המס שלו באזור כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיף 47(ב)}} שבו מצוי הנכס, לפי שנת היווצרם, החל משנת המס המוקדמת ביותר; לענין זה –
{{ח:תתת|(1)}} דין החזר מס שקוזז על פי {{ח:חיצוני|חוק קיזוז מסים|חוק קיזוז מסים, התש״ם–1980}}, כנגד חוב מס, ודין סכום שנגבה על פי {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}} או בדרך אחרת – כדין סכום ששילם אדם;
{{ח:תתת|(2)}} ”חוב מס“ – סך כל הסכומים מכל סוגי החיוב שחייב אדם לפי חוק זה לשנת מס מסויימת לגבי כל נכסיו המצויים באזור פלוני;
{{ח:תתת|(3)}} ”סוגי חיוב“ – מס או הפרשי הצמדה וריבית.

{{ח:סעיף|34|סמכות המנהל להקטין קנס או ריבית|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשכ״ח־2, תשל״ו, תשמ״א}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי להקטין את שיעור הקנס, הריבית והפרשי הצמדה וריבית לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:פנימי|סעיף 51|ו־51}}, או לוותר עליהם לחלוטין, אם הוכח להנחת דעתו כי הפיגור נגרם שלא מחמת מעשה או מחדל התלויים ברצונו של בעל הקרקע.

{{ח:סעיף|34א|סמכות להקטין חוב מס|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת רשאי לקבוע כללים בדבר הקטנת חוב מס כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 33א|בסעיף 33א}}, לסוגי בעלים או לסוגי קרקעות, למעט הקטנת חוב מס לשנת המס 1999.

{{ח:קטע2|פרק 8|פרק שמיני: פיצויים}}

{{ח:סעיף|35|הגדרות|תיקון: תשכ״ח־2, תשמ״א, תשס״א}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 8|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישוב ספר“ – ישוב ששר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, הודיע עליו שהוא ישוב ספר, וכן אזור ששר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, הודיע עליו שהוא ישוב ספר לתקופה קצובה שקבע;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו הודעות בדבר יישובי ספר: אביבים, אביעזר, אבני איתן, אבן מנחם, אדמית, אדרת, אוהד, אור הנר, אורטל, אחוזת שושנה, אייל, איילות, אילון, אלומות, אלוני הבשן, אלי על (אליעד), אלקוש, אלרום, אמציה, אני עם, אפיק, אפיקים, ארז, אשדות יעקב (איחוד), אשדות יעקב (מאוחד), בארי, באר צופר, בחן, בית הלל, בית זרע, בית יוסף, בצת, ברעם, גבים, גבעת יואב, גבעת עוז, גדות, גונן, גורן, געתון, גרופית, גשור, גשר הזיו, דגניה א׳, דגניה ב׳, דובב, דישון, דלתון, דן, דפנה, דקל, האון, הגושרים, הר אודם, הר עמשא, זיקים, זרעית, חולית, חוסן, חורפיש, חורשים, חמדיה, חניתה, חצבה, חריש, טירת צבי, יד חנה, יד מרדכי, יהל, יוטבתה, יבול, יונתן, יחיעם, יערה, יפתח, יראון, ירדנה, ירחיב, ישע, יתר, כברי, כיסופים, כמהין, כנרת (מושב), כנרת (קיבוץ), כנף, כפר בלום, כפר גלעדי, כפר חרוב, כפר יובל, כפר סולד, כפר עזה, כרם בן זמרה, כפר רופין, כפר רות, כרמיה, כרמים, כרם שלום, להב, להבות הבשן, לימן, מבוא חמה, מבוא ביתר, מבטחים, מגל, מגן שאול, מטולה, מטע, מי־עמי, מגן, מיצר, מירב, מלכיה, מנות, מנחמיה, מנרה, מסדה, מסילות, מעגן, מעוז חיים, מעונה, מעין ברוך, מעלה גלבוע, מעלה גמלא, מעלה החמישה, מעלות, מפלסים, מצובה, מצר, מרגליות, מרום גולן, משגב עם, מתת, נאות גולן, נאות כיכר, נאות מרדכי, נהריה, נוב, נוה אור, נוה אטיב, נוה איתן, נחושה, נחל עוז, נטועה, נטור, ניצני עוז, ניצני סיני, ניר אליהו, ניר דוד, ניר יצחק, ניר עוז, ניר עם, נירים, נתיב העשרה, סאסא, סמר, סעד, סער, סופה, ספסופה, עבדון, עידן, עין הבשור, עין השלושה, עין הנציב, עין גב, עין גדי, עין זיוון, עין חצבה, עין יהב, עין יעקב, עין תמר, עיר אובות, עלומים, עלמה, עמי עוז, עמיר, פארן, פקיעין, פרי־גן, צופר, צוריאל, צור נתן, קדמת צבי, קטורה, קלע, קרית שמונה, קשת, ראש הנקרה, רויה, רוגלית, רחוב, רמת מגשימים, רמות נפתלי, רס־און, רעים, רשפים, שאר ישוב, שדה אליהו, שדה אברהם, שדה נחום, שדה נחמיה, שדה ניצן, שדה תרומות, שומרה, שומריה, שוקדה, שילת, שלוחות, שלומי, שמיר, שניר, שעל, שער אפרים, שער הגולן, שקף, שתולה, תלמי אליהו, תלמי יוסף, תל קציר, תל תאומים ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4026.pdf|י״פ תשנ״ב, 4014}}; {{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4048.pdf|תשנ״ג, 76}}); גשר, רמות, ריחניה ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4048.pdf|י״פ תשנ״ג, 76}}); בן־עמי, עברון, צבעון ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4243.pdf|י״פ תשנ״ד, 4888}}); שטח אכזיב המותחם על ידי קווי רוחב 656 ו־664 וקווי אורך 695 ו־698 ברשת בינלאומית מרקטור רוחבי UTM ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4421.pdf|י״פ תשנ״ו, 3659}}); אבירם, אור הגנוז, בר יוחאי, ג׳ורדיה, ג׳יש (גוש חלב), גרנות הגליל, הילה, יסוד המעלה, מג׳דל שמס, מירון, מסעדה, מעיליה, נווה זיו, נמרוד, ע׳ג׳ר, עין זיתים, עין קינייא, ערב אל־ערמשה (ערמשה), פאסוטה, פקיעין החדשה, קדיתא, שדה אליעזר, בית ג׳אן ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5651.pdf|י״פ תשס״ז, 2322}}); אבשלום, איבים, גברעם, זמרת, יכיני, כפר מימון, שובה, שדרות, שלומית, תושיה, תקומה ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-8112.pdf|י״פ תשע״ט, 7610}}); אשקלון ומבקיעים – לעניין נזק עקיף שאירע בתקופה שמיום 7.10.2023 עד יום 7.10.2024 ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11745.pdf|י״פ תשפ״ד, 756}}); בני נצרים, ברור חיל, דורות, נווה וצוחר – לעניין נזק עקיף שאירע בתקופה שמיום 7.10.2023 עד לסיום תקופת הפינוי לפי {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec988-2023|החלטת ממשלה מס׳ 988 מיום ח׳ בחשוון התשפ״ד (23 באוקטובר 2023)}}, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה או עד יום 7.10.2024, לפי המאוחר ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-12042.pdf|י״פ תשע״ג, 3436}}); בוקעתא, בני יהודה, חד נס, חספין, כפר ורדים, קצרין ורמת טראמפ – לעניין נזק עקיף שאירע בתקופה שמיום 7.10.2023 עד יום ה׳ בתשרי התשפ״ה 7.10.2024 ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-12299.pdf|י״פ תשפ״ד, 7220}}); אשקלון, בוקעתא, בני יהודה, בני נצרים, ברור חיל, דורות, חד נס, חספין, כפר ורדים, מבקיעים, נווה, צוחר, קצרין ורמת טראמפ – לעניין נזק עקיף שאירע בתקופה שמיום 8.10.2024) עד יום 8.4.2025 ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-12990.pdf|י״פ תשפ״ה, 1792}}).}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה בתהליך בניה“ – מבנה או בניה שבנייתם טרם נגמרה ואינם ארעיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטעים“ – עצים לרבות גפנים המשמשים או מיועדים לשמש לעסק לרבות היבול שעליהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלאי“ – מיטלטלין מכל סוג שאינם לשימושם האישי של בעליהם או של בני ביתם ואינם כסף או דברים שבראוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזק“ – נזק מלחמה, נזק עקיף ונזק בצורת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזק מלחמה“ – נזק שנגרם לגופו של נכס עקב פעולות מלחמה על־ידי הצבאות הסדירים של האויב או עקב פעולות איבה אחרות נגד ישראל או עקב פעולות מלחמה על־ידי צבא הגנה לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזק עקיף“ – הפסד או מניעת ריווח כתוצאה מנזק מלחמה בתחום ישוב ספר, או מחמת אי אפשרות לנצל נכסים המצויים בתחום ישוב ספר, עקב פעולות מלחמה על־ידי הצבאות הסדירים של האויב או עקב פעולות איבה אחרות נגד ישראל, או עקב פעולות מלחמה על־ידי צבא הגנה לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – קרקע, קרקע חקלאית לרבות היבול שעליה, בנין, מבנה בתהליך בניה, מטעים, מלאי וציוד הנמצאים בשטח המדינה וכן כלי שיט וכלי טיס הרשומים בישראל או החייבים ברישום בישראל אף אם אינם מצויים בה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד“ – מכונות, מיתקנים, רהיטים ורכוש אחר המשמשים או מיועדים לשמש ציוד לעסק, רכב רשום או חייב ברישום על פי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|פקודת התעבורה}}, כלי שיט וכלי טיס, בריכות מים המיועדות בעיקרן לשחיה ומבנים ארעיים.

{{ח:סעיף|36|תשלום פיצויים|תיקון: תשכ״ד, תשל״ו, תשמ״א, תשנ״א, תשנ״ט־2, תשס״א, תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} ישולמו פיצויים בעד נזק ושר האוצר יקבע בתקנות, באישור ועדת הכספים של הכנסת:
{{ח:תתת|(1)}} את הזכאי לקבלת הפיצויים, ורשאי הוא להתנות את תשלום הפיצויים בשיקום הנזק;
{{ח:תתת|(2)}} את שיעורי הפיצויים, ורשאי הוא לקבוע שיעורים שונים לכל סוג של נכסים, לכל סוג של ניזוקים ולכל סוג של נזקים, והכל בהתחשב עם היקף הנזק, תדירות הנזקים שפקדו את הניזוק ותדירות הנזקים שפקדו את האזור וגורמים אחרים;
{{ח:תתת|(3)}} כללים לקביעת שווי הנזקים והגורמים שיובאו בחשבון לחישוב שווי הנזק, ובנזקי בצורת רשאי הוא להתחשב בין השאר גם בגודל השטח הנזרע;
{{ח:תתת|(4)}} כללים למתן ערבות לזכאים לקבלת פיצויים;
{{ח:תתת|(5)}} כללים לביצוע תשלום הפיצויים;
{{ח:תתת|(6)}} את סוגי הנכסים שניתן לבטחם לפי בקשת בעליהם עד לתקרת שווי שיקבע, התשלומים שיחולו לגבי ביטוח כאמור ותקופת הביטוח;
{{ח:תתת|(7)}} ועדות למיניהן, דרכי מינוין, סמכויותיהן ודרכי הערעור לבית משפט מחוזי, בין דרך כלל ובין בבעיה משפטית בלבד;
{{ח:תתת|(7א)}} דרכי מסירת הודעה על נזק ודרכי הגשת תביעה לפיצויים;
{{ח:תתת|(8)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק בצורת)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק בצורת), תשכ״ה–1964}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף), תשל״ג–1973}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי סעיף קטן (א) לענין נזקי בצורת יותקנו לאחר התייעצות עם שר החקלאות.
{{ח:תת|(ב1)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע כי ישולמו פיצויים בעד נזק שנגרם לגופו של נכס עקב מעשה אלימות כאמור {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 1|בפסקה (4) או (5) להגדרה ”פגיעת איבה“ שבסעיף 1 לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש״ל–1970}}, והכל על פי כללים ובתנאים שיקבע שר האוצר כאמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (פיצויים בשל פגיעה ממעשה אלימות הנובע מהסכסוך הישראלי-ערבי)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (פיצויים בשל פגיעה ממעשה אלימות הנובע מהסכסוך הישראלי–ערבי), התשע״ה–2014}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|36א|מועדים להגשת הודעה על נזק ותביעה לפיצויים|תיקון: תשנ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על נזק תוגש למנהל בתוך שבועיים מיום קרות הנזק.
{{ח:תת|(ב)}} תביעה לפיצויים תוגש למנהל בתוך שלושה חודשים מיום קרות הנזק.

{{ח:סעיף|36ב||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|36ג|העברה, שעבוד או עיקול של פיצוי ומקדמה בשל נזק מלחמה בתקופה הקובעת|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 23.7.2025 עד יום 31.12.2027):}}
{{ח:תת|(א)}} זכות לפיצוי ולמקדמה בשל נזק מלחמה שנגרם בתקופה הקובעת כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 38יח|בסעיף 38יח}}, אינה ניתנת להעברה, לשעבוד או לעיקול בכל דרך שהיא, אלא לשם תשלום מזונות המגיעים מהזכאי לפיצוי ולמקדמה לפי פסק דין של בית משפט או של בית דין מוסמך.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) יחולו גם על פיצוי ומקדמה כאמור בו ששולמו באמצעות בנק או החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה שירותים לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|סעיף 88א לאותו חוק}}, במשך 90 ימים מיום ששולמו כאמור.

{{ח:סעיף|37||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|38|סייגים לקבלת פיצויים|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} לא ישולמו פיצויים בעד נזק עקיף אלא לתקופת הזמן הדרושה באופן סביר לסילוק גורמיו.

{{ח:סעיף|38א|ביטוח נכסים מחוץ לשטח המדינה|תיקון: תש״ל, תש״ל־3, תשל״ו, תשמ״א, תשמ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} כדי לאפשר תשלום פיצויים בעד נזק לנכסי חוץ ישראליים, רשאי שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת להתקין תקנות, בין דרך כלל ובין לסוגים של בעלים.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות לפי סעיף קטן (א) ייקבעו, בין היתר, פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(2)}} שיעור התשלום שיחול על בעל הנכס;
{{ח:תתת|(3)}} סוגי הנזק שבעדם ישולמו פיצויים ושיעורי הפיצויים.
{{ח:תת|(ג)}} לענין סעיף זה, ”נכס חוץ ישראלי“ –
{{ח:תתת|(1)}} מקרקעין {{ח:הערה|[צ״ל: קרקע]}}, מלאי או ציוד הנמצאים מחוץ לשטח המדינה ואשר בעלם או אחד מבעליהם הוא אזרח ישראלי, תושב ישראל או תאגיד הרשום בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} כלי שיט או כלי טיס המוחכר לאזרח ישראל, לתושב ישראל או לתאגיד הרשום בישראל;
{{ח:תתת|(3)}} כלי שיט או כלי טיס ששר האוצר, או מי שהשר הסמיך לכך, אישר שהוא פועל לטובת משק המדינה;
{{ח:תתת|(4)}} טובין המובלים בכלי שיט או כלי טיס שהוא ”נכס“ או ”נכס חוץ ישראלי“;
{{ח:תתת|(5)}} כלי טיס או חלקיו ששר האוצר או מי שהוא הסמיך לכך אישר לענין זה, שעה שהם מובאים לישראל או מוחזרים ממנה בקשר עם מכירתם, השכרתם, תיקונם, שיפוצם או אחזקתם בישראל.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים בשל נזק מלחמה) (כלי שיט המובילים דלק)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים בשל נזק מלחמה) (כלי שיט המובילים דלק), תשל״א–1970}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים בשל נזק מלחמה לנכסי חוץ ישראליים) (ספינות דיג בים סוף)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים בשל נזק מלחמה לנכסי חוץ ישראליים) (ספינות דיג בים סוף), תשל״ב–1972}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים בשל נזק) (נכס חוץ ישראלי)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים בשל נזק) (נכס חוץ ישראלי), התשמ״ב–1982}}.}}

{{ח:סעיף|38ב|ביטוח חפצים ביתיים|תיקון: תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר רשאי, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע בתקנות כי ישולמו פיצויים בעד נזק מלחמה לחפצים שאינם נכס והמצויים בבית מגוריו של אדם (להלן – חפצים ביתיים).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (חפצים ביתיים)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (חפצים ביתיים), תשל״ג–1973}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות לפי סעיף קטן (א) ייקבעו, בין היתר פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} השווי הכולל של חפצים ביתיים שבעבורם ישולמו פיצויים ללא תשלום בעד ביטוחם והשווי הכולל המקסימלי של חפצים ביתיים שניתן לבטחם בתשלומים לפי בקשת בעליהם;
{{ח:תתת|(2)}} שיעורי התשלום שיחולו על סוגים שונים של חפצים ביתיים;
{{ח:תתת|(3)}} שיעור הפיצוי שיינתן לגבי סוגים שונים של חפצים ביתיים.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 8-1|פרק שמיני 1 – מסלול נוסף לפיצוי על נזק עקיף – חרבות ברזל {{ח:הערה|(פקע)}}|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|38ג||תיקון: תשפ״ד, ק״ת תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38ד||תיקון: תשפ״ד, ק״ת תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38ה||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38ו||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38ז||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38ח||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38ט||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38י||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38יא||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38יב||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38יג||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38יד||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38טו||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38טז||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|38יז||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:קטע2|פרק 8-2|פרק שמיני 2: מסלול נוסף לפיצוי בשל נזק עקיף שנגרם בתקופת הלחימה – יוני 2025 – חרבות ברזל|תיקון: תשפ״ה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 23.7.2025 עד יום 31.12.2027):}}

{{ח:סעיף|38יח|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק שמיני 2}}|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 8-2|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוצאות השכר בתקופת הזכאות“ – אחד מאלה, לפי העניין, בהפחתת סכומים שהמוסד לביטוח לאומי שילם למעסיק לשם החזר תגמולי מילואים שהמעסיק שילם לעובד לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יב|פרק י״ב לחוק הביטוח הלאומי}}:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו מוסד ציבורי זכאי או קיבוץ – הסכום הנמוך מבין אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} 75% משכר העבודה לעובדים מזכים ששולם בעד חודש יוני 2025, כשהתוצאה המתקבלת מוכפלת ב־1.25;
{{ח:תתתת|(ב)}} השכר הממוצע לחודש, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 2|בסעיף 2(ב) לחוק הביטוח הלאומי}}, כפי שהיה ידוע בחודש יוני 2025, מוכפל במספר העובדים המזכים ששולם להם שכר בעד החודש האמור, כשהתוצאה המתקבלת מוכפלת ב־1.25;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי – הסכום הנמוך מבין אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} 75% משכר העבודה לעובדים מזכים ששולם בעד חודש יוני 2025, כשהתוצאה המתקבלת מוכפלת בשיעור המתקבל מחלוקת סכום הכנסתו של הניזוק בשנת הבסיס, כפי שדווחה בדוח שהגיש לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}, שאינה הכנסה מתמיכות ותרומות, בסכום הכנסתו בשנת הבסיס כפי שדווחה כאמור, הכוללת תמיכות ותרומות, ותוצאת המכפלה המתקבלת מוכפלת ב־1.325;
{{ח:תתתת|(ב)}} תוצאת המכפלה האמורה בפסקה (1)(ב) להגדרה זו, כשהיא מוכפלת בשיעור האמור בפסקת משנה (א);
{{ח:תתת|(3)}} לעניין ניזוק שהוא קיבוץ – הסכום הנמוך מבין אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} 75% משכר העבודה לעובדים מזכים שאינם חברי הקיבוץ, או לעובדים מזכים שהם חברי הקיבוץ העובדים בתעשייה, במסחר, בשירותים, בחקלאות או בתיירות בקיבוץ, ולמעט חברי הקיבוץ העוסקים במתן שירותים לחברי הקיבוץ עצמם, אשר שולם לעובדים כאמור בעד חודש יוני 2025, כשהתוצאה המתקבלת מוכפלת ב־1.25;
{{ח:תתתת|(ב)}} השכר הממוצע לחודש כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 2|בסעיף 2(ב) לחוק הביטוח הלאומי}}, כפי שהיה ידוע בחודש יוני 2025, מוכפל במספר העובדים המזכים כאמור בפסקת משנה (א), כשהתוצאה המתקבלת מוכפלת ב־1.25;
{{ח:תת}} לעניין הגדרה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד מזכה“ – עובד שלגביו הצהיר הניזוק למנהל כי לא הופסקה העסקתו במהלך חודש יוני 2025, וכי הוא לא ניצל יום חופשה במהלך התקופה הקובעת; לעניין זה, ”הפסקת העסקה“, של עובד – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 179כב|בסעיף 179כב לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:חיצוני|חוק התוכנית לסיוע כלכלי (הוראת שעה – חרבות ברזל)#סעיף 4|בסעיף 4(2) לחוק התוכנית לסיוע כלכלי (הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ״ה–2025}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שכר העבודה לעובדים מזכים“ – שכר העבודה ששולם לעובדים מזכים כפי שהצהיר עליו הניזוק למנהל לעניין {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}}, שהוא חלק משכר העבודה שהניזוק דיווח עליו לפקיד השומה בטופס 102 לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה)|תקנות ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוצאות מזכות“ – ההוצאות הקבועות בתוספת חלק השכר המזכה, והכול עד לסכום כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס אינו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים – 600 אלף שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 100 מיליון שקלים חדשים ואינו עולה על 300 מיליון שקלים חדשים – 600 אלף שקלים חדשים בתוספת 0.3% מחלק מחזור עסקאותיו בשנת הבסיס העולה על 100 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 300 מיליון שקלים חדשים ואינו עולה על 400 מיליון שקלים חדשים – 1.2 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוצאות קבועות“ – אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו מנוי בפסקאות (2) או (3) – סך כל התשומות השוטפות בשנה הקודמת, מחולק ב־12 ומוכפל במקדם ההוצאות הקבועות;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי – סך כל ההוצאות הקשורות למכירת שירותים או מוצרים המסופקים באופן שוטף ובמהלך רוב חודשי השנה, שהוצאו בשנה הקודמת, מחולק במספר חודשי הפעילות של הניזוק בשנה הקודמת ומוכפל במקדם ההוצאות הקבועות;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין ניזוק שהוא עוסק הרשום כעוסק אחד עם עוסק אחר לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 56|סעיף 56 לחוק מס ערך מוסף}} – סך התשומות השוטפות שהיה מדווח לרשות המסים בישראל בשל השנה הקודמת אילולא היה רשום כעוסק אחד עם עוסק אחר, מחולק ב־12 ומוכפל במקדם ההוצאות הקבועות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מס ערך מוסף“ – {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלק השכר המזכה“ – סכום הוצאות השכר בתקופת הזכאות, מוכפל בשיעור הירידה במחזור העסקאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד ציבורי זכאי“ – מוסד ציבורי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|בסעיף 9(2)(ב) לפקודה}} ({{ח:פנימי|פרק 8-2|בפרק זה}} – מוסד ציבורי), שמתקיימים בו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} 25% לפחות מהכנסתו בשנת המס 2022, כפי שדווחה בדוח שהגיש לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}, לא היו מתמיכות ותרומות;
{{ח:תתת|(2)}} 25% לפחות מהכנסתו בשנת המס 2022, כפי שדווחה בדוח שהגיש לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}, שאינה מתמיכות ותרומות, היו ממכירת שירותים או מוצרים באופן שוטף ובמהלך רוב חודשי השנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות“ – אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו מנוי בפסקאות (2) או (3) – מחזור עסקאות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}}; במחזור עסקאות כאמור לא ייכללו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} עסקאות {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 20|שסעיפים 20}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 21|או 21 לחוק מס ערך מוסף}} חלים עליהן;
{{ח:תתתת|(ב)}} מכר טובין או מתן שירות מאת עוסק לקרובו, אלא אם כן מצא המנהל, מיוזמתו או לבקשת עוסק, כי לגבי מכר או מתן שירות כאמור לקרובו מתקיימים אותם מאפיינים המתקיימים לגבי עסקת מכר או שירות כאמור בין עוסק לאדם שאינו קרובו;
{{ח:תתתת|(ג)}} פיצוי ששולם לפי החוק;
{{ח:תתתת|(ד)}} מכירות הוניות;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי – סכום ההכנסה ממכירת שירותים או מוצרים, שהתמורה בשלהם מתקבלת ממתן השירות או הספקת המוצר בפועל, כפי שדווח לרשות המסים בדוח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} שאישר לעניין זה רואה חשבון או יועץ מס;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין ניזוק שהוא עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} – מחזור העסקאות, כפי שדווח לרשות המסים בהצהרה לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (רישום)#סעיף 15|תקנה 15 לתקנות מס ערך מוסף (רישום), התשל״ו–1976}}, ואם התקופה שלגביה נבחן המחזור אינה נכללת בהצהרה כאמור – מחזור העסקאות כפי שהצהיר עליו הניזוק לעניין זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות בשנת הבסיס“ – מחזור עסקאות כפי שדווח לגבי שנת הבסיס, מחולק במספר חודשי הפעילות בשנת הבסיס ומוכפל ב־12, ולעניין ניזוק הרשום כשותפות לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף}} או ניזוק שהוא עוסק הרשום כעוסק אחד עם עוסק אחר לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 56|סעיף 56 לחוק האמור}} – לפי מחזור העסקאות המאוחד של השותפות או של העוסקים הרשומים יחד, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס“ – אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין ניזוק כמפורט להלן, שפתח את עסקו לפני יום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023) – מחזור העסקאות כמפורט לצידו:
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין ניזוק שהוא עוסק פטור או מוסד ציבורי זכאי – מחזור עסקאותיו של הניזוק בתקופת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין ניזוק המדווח בשיטה חד־חודשית – מחזור עסקאותיו של הניזוק בתקופת הבסיס, כפי שדווח לרשות המסים בישראל על פי דין, עד יום ט״ז בסיוון התשפ״ה (12 ביוני 2025);
{{ח:תתתת|(ג)}} לעניין ניזוק המדווח בשיטה דו־חודשית – מחזור עסקאותיו של הניזוק בתקופת הבסיס כפי שדווח לרשות המסים בישראל על פי דין, עד יום ט״ז בסיוון התשפ״ה (12 ביוני 2025);
{{ח:תתת|(2)}} לעניין ניזוק כמפורט להלן, שפתח את עסקו בתקופה שמיום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023) עד יום ב׳ באייר התשפ״ה (30 באפריל 2025) – מחזור העסקאות כמפורט לצידו:
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין ניזוק שהוא עוסק פטור או מוסד ציבורי זכאי – מחזור עסקאותיו מיום שפתח את עסקו או מיום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025), לפי המאוחר, עד יום ד׳ בסיוון התשפ״ה (31 במאי 2025), מחולק במספר חודשי הפעילות באותה תקופה;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין ניזוק שמדווח בשיטה חד־חודשית – מחזור עסקאותיו מיום 1 בחודש שלאחר תום תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיף 67}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|או 67א לחוק מס ערך מוסף}}, או מיום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025), לפי המאוחר, עד יום ד׳ בסיוון התשפ״ה (31 במאי 2025), כפי שדווח לרשות המסים בישראל על פי דין, מחולק במספר חודשי הפעילות באותה תקופה;
{{ח:תתתת|(ג)}} לעניין ניזוק שמדווח בשיטה דו־חודשית – מחזור עסקאותיו מיום 1 בחודש שלאחר תום תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיף 67}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|או 67א לחוק מס ערך מוסף}} או מיום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025), לפי המאוחר, עד יום ב׳ באייר התשפ״ה (30 באפריל 2025), כפי שדווח לרשות המסים בישראל על פי דין, מחולק במספר חודשי הפעילות באותה תקופה ומוכפל ב־2;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין ניזוק שמדווח בשיטה חד־חודשית שפתח את עסקו בתקופה שמיום ג׳ באייר התשפ״ה (1 במאי 2025) עד יום ד׳ בסיוון התשפ״ה (31 במאי 2025) – מחזור עסקאותיו מיום שפתח את עסקו עד יום ד׳ בסיוון התשפ״ה (31 במאי 2025);
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בפסקאות (1) עד (3), לעניין קבלן ביצוע – מחזור עסקאותיו בתקופה שמיום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025) או מ־1 בחודש שלאחר תום תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיף 67}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|או 67א לחוק מס ערך מוסף}}, לפי המאוחר, עד יום ד׳ בסיוון התשפ״ה (31 במאי 2025), מחולק במספר חודשי הפעילות באותה תקופה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס תשומות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקדם הוצאות קבועות“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין ניזוק כמפורט להלן, שאינו ניזוק כאמור בפסקאות (2) עד (4) – שיעור כמפורט לצידו:
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין ניזוק שמדווח בשיטה חד־חודשית ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 25% ואינו עולה על 40%, ולעניין ניזוק שמדווח בשיטה דו־חודשית ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 12.5% ואינו עולה על 20% – 7%;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין ניזוק שמדווח בשיטה חד־חודשית ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 40% ואינו עולה על 60%, ולעניין ניזוק שמדווח בשיטה דו־חודשית ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 20% ואינו עולה על 30% – 11%;
{{ח:תתתת|(ג)}} לעניין ניזוק שמדווח בשיטה חד־חודשית ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 60% ואינו עולה על 80%, ולעניין ניזוק שמדווח בשיטה דו־חודשית ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 30% ואינו עולה על 40% – 15%;
{{ח:תתתת|(ד)}} לעניין ניזוק שמדווח בשיטה חד־חודשית ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 80%, ולעניין ניזוק שמדווח בשיטה דו־חודשית ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 40% – 22%;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין ניזוק שהוא עוסק במסחר סיטונאי או קמעונאי בדלק, ומתקיים לגביו האמור בפסקאות משנה (א) עד (ד) של פסקה (1) להגדרה זו – השיעור כאמור בסיפה של אותן פסקאות משנה, לפי העניין, מוכפל ב־0.35;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין ניזוק שבשנות המס 2022, 2023 או 2024 חל עליו הפטור לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 33|סעיף 33 לחוק מס ערך מוסף}}, ומתקיים לגביו האמור בפסקאות משנה (א) עד (ד) של פסקה (1) להגדרה זו – השיעור כאמור בסיפה של אותן פסקאות משנה, לפי העניין, מוכפל ב־0.19;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין ניזוק שהוא קבלן ביצוע, ומתקיים לגביו האמור בפסקאות משנה (א) עד (ד) של פסקה (1) להגדרה זו – השיעור כאמור בסיפה של אותן פסקאות משנה, לפי העניין, מוכפל ב־0.68;
{{ח:תתת|(5)}} מקדם בשיעור אחר שקבע המנהל, לגבי ניזוק מסוים שהוא ניזוק כאמור בפסקה מפסקאות (1) עד (4) להגדרה זו, אם שוכנע כי ההוצאות הקבועות של העסק במקרה של אי־הפעלתו גבוהות או נמוכות, ובלבד שהמקדם שיקבע לא יעלה על 1.5 מהמקדם אשר היה נקבע לניזוק לפי אותה פסקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזק ישיר“ – נזק מלחמה לגופו של נכס שבו ממוקם עסקו של עוסק ערב התקופה הקובעת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזק מלחמה“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35|בסעיף 35}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזק עקיף“ – הפסד או מניעת רווח כתוצאה מנזק מלחמה, או בשל אי־אפשרות לנצל נכסים עקב פעולות מלחמה על ידי הצבאות הסדירים של האויב או עקב פעולות איבה אחרות נגד ישראל, או עקב פעולות מלחמה על ידי צבא הגנה לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניזוק“ – עוסק, למעט כל אחד מאלה, שנגרם לו נזק עקיף:
{{ח:תתת|(1)}} המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} גוף מתוקצב או תאגיד בריאות כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:תתת|(3)}} קופת חולים;
{{ח:תתת|(4)}} מוסד ציבורי שאינו מוסד ציבורי זכאי;
{{ח:תתת|(5)}} תאגיד שהוקם בחוק או לפיו;
{{ח:תתת|(6)}} מוסד פיננסי כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} תאגיד בנקאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, לרבות תאגיד עזר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק האמור}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מבטח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:תתתת|(ג)}} חבר בורסה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תתתת|(ד)}} חברה מנהלת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:תתתת|(ה)}} מנהל קרן כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תתת|(7)}} מי שעיסוקו במכירת זכות במקרקעין, המהווה מלאי עסקי בידו; לעניין זה, ”מכירת זכות במקרקעין“ – כהגדרת ”מכירה“, לעניין זכות במקרקעין, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}};
{{ח:תתת|(8)}} מי שיותר מ־50% מהעבודות שביצע בשנת המס 2023 או 2024 היו עבודות שמשך ביצוען עולה על שנה, למעט קבלן ביצוע;
{{ח:תתת|(9)}} מי שדיווח לרשות המסים בישראל על סגירת עסקו, לפני יום ט״ז בסיוון התשפ״ה (12 ביוני 2025);
{{ח:תתת|(10)}} מי שדיווח על מחזור עסקאות בסכום אפס לגבי ארבעת החודשים שלפני יום ט״ז בסיוון התשפ״ה (12 ביוני 2025), אלא אם כן שוכנע המנהל שהעסק היה פעיל עד תום חודשיים מתום התקופה הקובעת;
{{ח:תתת|(11)}} מי שעסקו לא היה פעיל לפני יום ט״ז בסיוון התשפ״ה (12 ביוני 2025); לעניין זה, יראו עוסק כמי שעסקו לא היה פעיל אם הוא לא הגיש לרשות המסים בישראל שניים מתוך שלושת הדוחות האחרונים שהיה חייב בהגשתם לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף}}, לגבי התקופה שלפני המועד האמור, אלא אם כן הוכיח, להנחת דעתו של המנהל, שעסקו היה פעיל;
{{ח:תתת|(12)}} מי שעיסוקו בחקלאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק“ – חייב במס כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק המדווח על בסיס מזומן“ – עוסק שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מתחייב במס ערך מוסף לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#פרק ו|פרק ו׳ לחוק מס ערך מוסף}} עם קבלת התמורה לעסקה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מקבל את עיקר התקבולים השוטפים לעסקו בחודש העוקב לחודש שבו בוצעה העסקה;
{{ח:תתת|(3)}} שיעור הירידה במחזור העסקאות שלו בתקופת הדיווח הכולל את חודש יוני 2025 היה נמוך מאחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} אם היה העוסק מדווח בשיטת דיווח חד־חודשית – 40%;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם היה העוסק מדווח בשיטת דיווח דו־חודשית – 20%;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלן ביצוע“ – קבלן לעבודות הנדסה בנאיות, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות|בחוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות, התשכ״ט–1969}}, הרשום בפנקס, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות|באותו חוק}}; ובלבד שאם במסגרת עיסוקו הוא מבצע מכירת זכויות במקרקעין, כהגדרתה בפסקה (7) להגדרה ”ניזוק“ – החלק של עסקו שבו אינו מבצע מכירת זכויות במקרקעין כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור הירידה במחזור העסקאות“ – מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס, בהפחתת מחזור העסקאות בתקופת הזכאות, כשהתוצאה המתקבלת מחולקת במחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת הבסיס“ – אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין ניזוק שפתח את עסקו לפני יום כ״ח בטבת התשפ״ב (1 בינואר 2022) – שנת 2022;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין ניזוק שפתח את עסקו בשנת 2022 או לאחריה – התקופה שמהמועד שבו החל לפעול לראשונה או מיום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025), לפי המאוחר, עד המועד המפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין ניזוק שמדווח בשיטה חד־חודשית, מוסד ציבורי זכאי ועוסק פטור – ד׳ בסיוון התשפ״ה (31 במאי 2025);
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין ניזוק שמדווח בשיטה דו־חודשית – עד יום ב׳ באייר התשפ״ה (30 באפריל 2025);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השנה הקודמת“ – אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין ניזוק שפתח את עסקו לפני יום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023) – התקופה שמיום ה׳ באלול התשפ״ב (1 בספטמבר 2022) או מהחודש העוקב למועד שבו החל לפעול לראשונה, לפי המאוחר, עד יום י״ד באלול התשפ״ג (31 באוגוסט 2023);
{{ח:תתת|(2)}} לעניין ניזוק שפתח את עסקו בתקופה שמיום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023) עד יום ד׳ בסיוון התשפ״ה (31 במאי 2025) – התקופה שמהמועד שבו החל לפעול לראשונה או מיום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025), לפי המאוחר, עד המועד המפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין ניזוק שמדווח בשיטה חד־חודשית, מוסד ציבורי זכאי ועוסק פטור – ד׳ בסיוון התשפ״ה (31 במאי 2025);
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין ניזוק שמדווח בשיטה דו־חודשית – ב׳ באייר התשפ״ה (30 באפריל 2025);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תמיכות ותרומות“ – תמיכה לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 3א|סעיף 3א לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, תמיכה מאת רשות מקומית, או תרומות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת“ – התקופה שמיום י״ז בסיוון התשפ״ה (13 ביוני 2025) עד יום כ״ח בסיוון התשפ״ה (24 ביוני 2025);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הבסיס“ – התקופה המקבילה בשנת 2023 לתקופת הזכאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הזכאות“ – אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, שהוא אחד מאלה – חודש יוני 2025:
{{ח:תתתת|(א)}} מדווח בשיטה חד־חודשית;
{{ח:תתתת|(ב)}} עוסק פטור;
{{ח:תתתת|(ג)}} מוסד ציבורי זכאי;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – חודשים מאי ויוני 2025;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין ניזוק שהוא עוסק המדווח על בסיס מזומן והוא אחד מהמנויים בפסקה (1)(א) עד (ג), וכן לעניין קבלן ביצוע – חודש יולי 2025;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין ניזוק שהוא עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – חודשים יולי ואוגוסט 2025;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה“ – {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה)|תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה), התשנ״ג–1993}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשומות שוטפות“ – סך כל התשומות, שנוכה בשלהן מס תשומות בהתאם {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|לחוק מס ערך מוסף}}, כפי שדווחו לרשות המסים בישראל באמצעות דוח תקופתי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיף 67}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|או 67א לחוק מס ערך מוסף}}, לפי העניין, לרבות תשומות החייבות בשיעור מס ערך מוסף אפס, ובלבד שאם העוסק פתח את עסקו לפני יום ג׳ באייר התשפ״ה (1 במאי 2025), הדוח כאמור הוגש עד יום ט״ז בסיוון התשפ״ה (12 ביוני 2025), למעט אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תשומות של עוסק בשל רכישת טובין או קבלת שירות מעוסק שהוא קרובו, אלא אם כן מצא המנהל, מיוזמתו או לבקשת עוסק, כי מתקיימים לגבי התשומה אותם מאפיינים המתקיימים לגבי תשומה כאמור בשל רכישה או קבלת שירות בידי העוסק מאדם שאינו קרובו;
{{ח:תתת|(2)}} תשומות ציוד שנרכש לצורכי העסק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשומות שוטפות בשנה הקודמת“ – סך התשומות השוטפות כפי שדווח לרשות המסים בישראל לגבי השנה הקודמת, מחולק במספר חודשי הפעילות בשנה הקודמת ומוכפל ב־12.

{{ח:סעיף|38יט|פיצויים בעד נזק עקיף|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עלה על 300 אלף שקלים חדשים, זכאי לפיצויים בגובה הוצאותיו המזכות, בעד נזק עקיף שנגרם לו במהלך התקופה הקובעת, ואם נגרם לו נזק ישיר בתקופה הקובעת – גם בעד נזק עקיף שנגרם לו כתוצאה מהנזק הישיר במהלך התקופה שמיום כ״ט בסיוון התשפ״ה (25 ביוני 2025) עד יום ד׳ בתמוז התשפ״ה (30 ביוני 2025), והכול ובלבד שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מחזור עסקאותיו בשנת הבסיס אינו עולה על 400 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} שיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 25%, ואם הוא מדווח בשיטה דו־חודשית – על 12.5%;
{{ח:תתת|(3)}} הירידה במחזור העסקאות כאמור בפסקה (2) נגרמה כתוצאה מנזק עקיף;
{{ח:תתת|(4)}} הוא פתח את עסקו לפני יום ה׳ בסיוון התשפ״ה (1 ביוני 2025), ולעניין ניזוק המדווח בשיטה דו־חודשית – לפני יום ג׳ באייר התשפ״ה (1 במאי 2025), והכול ובלבד שהודיע לרשות המסים בישראל על פתיחת עסקו עד יום ט״ז בסיוון התשפ״ה (12 ביוני 2025);
{{ח:תתת|(5)}} הוא הגיש לפקיד השומה, עד יום הגשת תביעה לקבלת פיצויים לפי {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}}, את המסמכים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} דוח תקופתי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיף 67}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|67א}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 71א|או 71א לחוק מס ערך מוסף}}, לחודשים בתקופת הזכאות ולחודשים שהובאו בחשבון לשם קביעת מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס, או הצהרה לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (רישום)#סעיף 15|תקנה 15 לתקנות מס ערך מוסף (רישום), התשל״ו–1976}}, לשנת 2022 עד 2024, לפי העניין, אם היה חייב בהגשתם לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף}};
{{ח:תתתת|(ב)}} דין וחשבון בטופס 102 בשל חודש יוני 2025, והכול לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה)|תקנות ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה}};
{{ח:תתת|(6)}} לא מתקיים לגביו אף אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא היה חייב בניהול פנקסים לשנת המס 2025 ולא ניהלם;
{{ח:תתתת|(ב)}} פנקסיו לשנת המס 2025 נקבעו כבלתי קבילים, בקביעה שאינה ניתנת לערר או לערעור.
{{ח:תת|(ב)}} ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עלה על 12 אלף שקלים חדשים ולא עלה על 300 אלף שקלים חדשים, זכאי לפיצויים בסכום כמפורט בפסקאות שלהלן, לפי העניין, בעד נזק עקיף שנגרם לו במהלך התקופה הקובעת, ואם נגרם לו נזק ישיר בתקופה הקובעת – גם בעד נזק עקיף שנגרם לו כתוצאה מהנזק הישיר במהלך התקופה שמיום כ״ט בסיוון התשפ״ה (25 ביוני 2025) עד יום ד׳ בתמוז התשפ״ה (30 ביוני 2025), והכול ובלבד שמתקיימים לגביו התנאים הקבועים בפסקאות (2) עד (6) שבסעיף קטן (א):
{{ח:תתת|(1)}} לעניין ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס אינו עולה על 50 אלף שקלים חדשים – סכום של 1,833 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 50 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 90 אלף שקלים חדשים – סכום של 3,300 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 90 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 120 אלף שקלים חדשים – סכום של 4,400 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 120 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 150 אלף שקלים חדשים – סכום של 2,776 שקלים חדשים מוכפל במקדם הנזק;
{{ח:תתת|(5)}} לעניין ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 150 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 200 אלף שקלים חדשים – סכום של 3,273 שקלים חדשים מוכפל במקדם הנזק;
{{ח:תתת|(6)}} לעניין ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 200 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 250 אלף שקלים חדשים – סכום של 4,190 שקלים חדשים מוכפל במקדם הנזק;
{{ח:תתת|(7)}} לעניין ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עולה על 250 אלף שקלים חדשים אך אינו עולה על 300 אלף שקלים חדשים – סכום של 4,897 שקלים חדשים מוכפל במקדם הנזק.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), היה סכום הפיצויים שניזוק כאמור באותו סעיף קטן זכאי לו נמוך מסכום הפיצויים שאותו ניזוק היה זכאי לו לפי הוראות סעיף קטן (ב)(7), אם מחזור העסקאות שלו בשנת הבסיס היה כאמור באותו סעיף קטן, יהיה הניזוק זכאי לקבל את סכום הפיצוי לפי אותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ד)}} שינה ניזוק את שיטת הדיווח שלו מהשיטה שבה דיווח לגבי מחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס, יראו אותו, לעניין חישוב מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס וחישוב מחזור העסקאות בתקופת הזכאות, כמי שמדווח בשיטה דו־חודשית.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”מקדם הנזק“ – אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין ניזוק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 12.5% ואינו עולה על 20% – 1;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין ניזוק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 20% ואינו עולה על 30% – 1.5;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין ניזוק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 30% ואינו עולה על 40% – 2.4;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין ניזוק ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 40% – 3.

{{ח:סעיף|38כ|מניעת כפל פיצויים|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} אין בהוראות לפי {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}} כדי לגרוע מזכותו של ניזוק לפיצויים לפי {{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני}}, ואולם ניזוק שזכאי לפיצויים לפי {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}} ולפי {{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני}}, בשל אותו נזק עקיף, הברירה בידו לבחור בפיצויים לפי אחד מהם.

{{ח:סעיף|38כא|תביעה לקבלת פיצויים|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק המבקש פיצויים לפי {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}} יגיש למנהל תביעה לפיצויים כאמור החל מ־16 בחודש העוקב לתום תקופת הזכאות הרלוונטית ועד תום 90 ימים מהמועד האמור; המנהל רשאי לדחות את מועד התחילה להגשת תביעה בתקופה אחת שלא תעלה על 15 ימים, אם מתקיימות נסיבות שבשלהן לא ניתן להגיש את התביעה באופן מקוון החל במועד האמור.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51}}, המנהל רשאי להאריך את התקופה המרבית להגשת תביעה כאמור בסעיף קטן (א), בתקופה נוספת, אחת או יותר, דרך כלל או לעוסק מסוים, אם נוכח כי ישנה סיבה מספקת לכך, ובלבד שסך כל תקופות ההארכה לא יעלה על 180 ימים; האריך המנהל את התקופה כאמור דרך כלל, תפורסם הודעה על כך גם באתר האינטרנט של רשות המסים.
{{ח:תת|(ג)}} תביעה לפי סעיף זה תוגש באופן מקוון, ותכלול את הפרטים הדרושים לשם בחינת עמידתו של העוסק בתנאים לקבלת הפיצויים לפי {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}} ולשם תשלום הפיצויים לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|38כב|קביעת הזכאות לפיצויים|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} הגיש עוסק למנהל תביעה לפיצויים לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 38כא|סעיף 38כא}}, יקבע המנהל בהחלטה מנומקת את זכאותו של העוסק לפיצויים ואת סכום הפיצויים, בתוך שמונה חודשים ממועד הגשת התביעה, ואם ביקש מהעוסק פרטים נוספים – רשאי הוא להאריך את התקופה האמורה בתקופות נוספות שלא יעלו יחד על 30 ימים; לא נתן המנהל את החלטתו במהלך התקופה האמורה, לרבות אם הוארכה, יראו את התביעה כאילו התקבלה.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי, ביוזמתו או לפי דרישת העוסק, לתקן את קביעתו כאמור בסעיף קטן (א), בתוך 4 שנים מיום שניתנה, אם התגלו עובדות חדשות או אם מצא כי נפלה טעות בקביעה זו.
{{ח:תת|(ג)}} ביקש המנהל מהעוסק פרטים נוספים כאמור בסעיף קטן (א), לא יובא במניין התקופה למתן החלטה כאמור באותו סעיף קטן פרק הזמן שבו העוסק לא מסר למנהל את הפרטים כאמור.

{{ח:סעיף|38כג|תשלום הפיצויים ותשלום מקדמות|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} נקבעה זכאותו של העוסק לפיצויים לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 38כב|סעיף 38כב(א)}}, ישולמו לו הפיצויים בהקדם ולא יאוחר מתום 14 ימים מיום קביעת הזכאות.
{{ח:תת|(ב)}} לא הודיע המנהל לעוסק על החלטתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 38כב|סעיף 38כב}} בתוך 21 ימים מיום הגשת התביעה, ישלם לו מקדמה בשיעור של 60% מסכום הפיצויים המגיע לעוסק, להנחת דעתו של המנהל, ויחולו לעניין מניין התקופה כאמור הוראות {{ח:פנימי|סעיף 38כב|סעיף 38כב(ג)}}.
{{ח:תת|(ג)}} אין במקדמה שתשולם לפי סעיף קטן (ב) ובגובהה כדי לקבוע את זכאותו הסופית של העוסק לפיצויים.
{{ח:תת|(ד)}} לא הודיע המנהל לעוסק על החלטתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 38כב|סעיף 38כב}} בתוך 150 ימים מיום הגשת התביעה, ישלם לעוסק מקדמה נוספת בשיעור של 10% מסכום הפיצויים המגיע לעוסק, להנחת דעתו של המנהל.
{{ח:תת|(ה)}} על סכום הפיצויים המשולמים לפי {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}} ייווספו הפרשי הצמדה וריבית מיום הגשת התביעה לפיצויים עד יום התשלום.

{{ח:סעיף|38כד|העברה, שעבוד או עיקול של פיצוי בשל נזק עקיף ומקדמה|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} זכות לפיצויים ולמקדמה לפי {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}} לעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס אינו עולה על 300 אלף שקלים חדשים, אינה ניתנת להעברה, לשעבוד ולעיקול, בכל דרך שהיא, אלא לשם תשלום מזונות המגיעים מעוסק הזכאי לפיצויים או למקדמה לפי פסק דין של בית משפט או של בית דין מוסמך.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) יחולו גם על פיצויים או מקדמה כאמור ששולמו באמצעות בנק או החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה שירותים לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|סעיף 88א לאותו חוק}}, במשך 90 ימים מיום ששולמו כאמור.

{{ח:סעיף|38כה|תשלום ביתר|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} שולמו לניזוק פיצויים, לרבות מקדמה, בסכום העולה על סכום הפיצויים שהוא זכאי להם לפי {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}}, יחזיר הניזוק את ההפרש שבין סכומים אלה (בסעיף זה – סכום היתר) בתוך 90 ימים מיום שהמציא לו המנהל דרישה להחזר, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית על סכום היתר, מיום ששולם סכום היתר עד יום ההחזר.
{{ח:תת|(ב)}} על סכום היתר ועל הפרשי ההצמדה כאמור בסעיף קטן (א), יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}, כאילו היו מס, וכן יחולו עליהם הוראות {{ח:חיצוני|חוק קיזוז מסים|חוק קיזוז מסים, התש״ם–1980}}, כאילו היו חוב מס.

{{ח:סעיף|38כו|תשלום בחסר|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} שולם לניזוק פיצוי בסכום נמוך מהסכום שהוא זכאי לו, ישולם ההפרש בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום הגשת התביעה.

{{ח:סעיף|38כז|קנס בשל הגשת תביעה ביתר|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”סכום ההפרש“ – ההפרש שבין סכום הפיצויים שכלל ניזוק בתביעה שהגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 38כא|סעיף 38כא}} ובין סכום הפיצויים שהמנהל קבע שהוא זכאי לו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 38כב|סעיף 38כב(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק שסכום ההפרש לגביו עולה על 50% מסכום הפיצויים שכלל בתביעה שהגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 38כא|סעיף 38כא}} ולא הוכיח להנחת דעתו של המנהל שלא התרשל בעריכת התביעה שהגיש, יהיה חייב בקנס בשיעור של 25% מסכום ההפרש.
{{ח:תת|(ג)}} עוסק שסכום ההפרש לגביו עולה על 15,000 שקלים חדשים וכן עולה על 50% מסכום הפיצויים שכלל בתביעה שהגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 38כא|סעיף 38כא}}, וסכום ההפרש נובע מפעולה שנקבע לגביה בקביעה סופית כי היא עסקה מלאכותית לפי {{ח:פנימי|סעיף 38כח|סעיף 38כח}}, ובלבד שהעוסק לא דיווח עליה, או שהיא עסקה בדויה לפי {{ח:פנימי|סעיף 38כח|הסעיף האמור}}, יהיה חייב בקנס בשיעור של 40% מסכום ההפרש.
{{ח:תת|(ד)}} על קנס כאמור בסעיף זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 38כה|סעיף 38כה(ב)}}.

{{ח:סעיף|38כח|עסקה מלאכותית או עסקה בדויה|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} היה המנהל סבור כי עסקה פלונית המגדילה או העלולה להגדיל את סכום הפיצוי המשתלם לפי {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}} היא מלאכותית או בדויה, או כי אחת ממטרותיה העיקריות של עסקה פלונית היא הגדלה בלתי נאותה של סכום הפיצוי האמור, רשאי הוא להתעלם מן העסקה, והפיצוי לאדם הנוגע בדבר יחושב לפי זה; לעניין זה –
{{ח:תת|(1)}} ניתן לראות פעולה כבלתי נאותה גם אם אינה נוגדת את החוק;
{{ח:תת|(2)}} ”עסקה“ – לרבות פעולה.

{{ח:סעיף|38כט|השגה וערר|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הרואה את עצמו נפגע מהחלטת המנהל בנוגע לפיצויים הניתנים לפי {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}}, לרבות בנוגע להטלת קנס בשל הגשת תביעה ביתר, רשאי להגיש השגה לעובד רשות המסים בישראל שהמנהל הסמיכו לשם כך, בתוך 60 ימים מיום קבלת ההחלטה; ההחלטה בהשגה תהיה מנומקת.
{{ח:תתת|(2)}} השגה תוגש בטופס מקוון שיקבע המנהל ותכלול את הפרטים הדרושים לשם בחינת טענותיו של מבקש הפיצויים ועמידתו בתנאי הזכאות לפיצויים.
{{ח:תתת|(3)}} העובד המוסמך להחליט בהשגה רשאי לדון ולהכריע בה על פי טענות וראיות שיוגשו בכתב.
{{ח:תתת|(4)}} העובד המוסמך להחליט בהשגה ייתן למשיג את החלטתו המנומקת בכתב בתוך שמונה חודשים מיום שנמסרה לו הודעת ההשגה או בתוך 30 ימים מיום שאישר כי המשיג המציא את כל המסמכים והפרטים שנדרש להמציאם, לפי המאוחר; המנהל יהיה רשאי, מטעמים מיוחדים, להאריך את התקופה האמורה עד תום שנה מהיום שנמסרה לו הודעת ההשגה.
{{ח:תתת|(5)}} לא נתן העובד המוסמך להחליט בהשגה את החלטתו למשיג במהלך התקופה האמורה בפסקה (4), לרבות תקופה שהוארכה, יראו את ההשגה כאילו התקבלה.
{{ח:תת|(ב)}} על החלטה בהשגה לפי סעיף קטן (א) ניתן לערור לפני ועדת ערר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38ל|בסעיף 38ל}}, בתוך 60 ימים מיום שנמסרה לעורר ההחלטה, בצירוף הודעה על זכות הערר ועל המועד להגשתו.

{{ח:סעיף|38ל|ועדת ערר|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} ועדת ערר שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 21|סעיף 21 לחוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}, תהיה מוסמכת לדון בעררים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38כט|בסעיף 38כט(ב)}}, ויחולו לעניין הערר ולעניין ועדת ערר ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 21|סעיף 21 לחוק האמור}}.

{{ח:סעיף|38לא|רשות לייצג|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 236|סעיף 236 לפקודה}} יחול על ייצוג עוסק לעניין {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|38לב|תקופה חליפית|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} ניזוק שהוא עוסק עצמאי שהייתה לו פעילות מופחתת באחד מהחודשים שנלקחו בחשבון לצורך קביעת מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס, רשאי להגיש למנהל בקשה, ולפיה לצורך חישוב הפיצויים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38יט|בסעיף 38יט}}, יראו את מחזור עסקאותיו בתקופה החליפית, מחולק במספר החודשים בתקופה החליפית מוכפל במספר החודשים בתקופת הזכאות, כמחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פעילות מופחתת“, בחודש – חודש שבו מחזור העסקאות של עוסק הופחת בשל אחת מהעילות המנויות בהגדרה ”התקופה החליפית“, ושאינו החודש שבו החלה פעילותו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”התקופה החליפית“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי עוסקת עצמאית שהייתה לה פעילות מופחתת באחד החודשים שבתקופה הנלקחת בחשבון לצורך חישוב מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס, שבו לא עבדה שבעה ימים או יותר בשל אחת העילות המנויות {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 6|בסעיף 6}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 7|או 7 לחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}} – תקופת פעילותה של העוסקת בשנה הקודמת, למעט החודשים בתקופה האמורה שבהם הייתה לה תקופה של פעילות מופחתת, או תקופת פעילותה של העוסקת ב־12 החודשים הרצופים הקודמים לחודש הראשון שבו הייתה לה פעילות מופחתת, לפי בחירת העוסקת;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי עוסק עצמאי שהייתה לו פעילות מופחתת בחודש שבתקופה הנלקחת בחשבון לצורך חישוב מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס שבה לא עבד שבעה ימים או יותר בשל ימי שירות מילואים לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|חוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}} – תקופת פעילותו בשנה הקודמת, למעט החודשים בתקופה האמורה שבהם הייתה לו פעילות מופחתת כאמור.

{{ח:סעיף|38לג|פיצויים בעד נזק עקיף לניזוק שנפגע בנזק ישיר בתקופה הקובעת|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 38יט|סעיף 38יט}}, ניזוק שנגרם לו נזק ישיר בתקופה הקובעת, זכאי לפיצויים בעד נזק עקיף שנגרם לו בתקופה נוספת, אחת או יותר, כתוצאה מהנזק הישיר, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק זה}} בתיאומים שיקבע שר האוצר בהתאם לסמכותו לפי סעיף קטן (ב), ובלבד שהמנהל שוכנע כי מתקיים המפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בשל הנזק הישיר לא ניתן להשתמש במקום העסק שניזוק, בתקופה שתחילתה ביום שבו נגרם הנזק וסיומה לא לפני יום ו׳ באב התשפ״ה (31 ביולי 2025);
{{ח:תתת|(2)}} לעניין פיצוי בשל נזק עקיף שנגרם כתוצאה מהנזק הישיר ושנמשך בתקופה נוספת כאמור בפסקה (2) או (3) להגדרה ”תקופה נוספת“ שבסעיף קטן (ג) – לא ניתן להשתמש במקום העסק שניזוק בתקופה של 15 ימים במהלך התקופה הנוספת, לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע את התיאומים הנדרשים לעניין סעיף זה, ובלבד שכחלק מהתיאומים יוכפלו שיעורי הירידה במחזור העסקאות, הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 38יח|בהגדרה ”מקדם הוצאות קבועות“ שבסעיף 38יח}} לגבי עוסק המדווח בשיטה דו־חודשית, שיעור הירידה הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 38יט|בסעיף 38יט(א)(2)}} ושיעורי הירידה הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 38יט|בהגדרה ”מקדם הנזק“ שבסעיף 38יט(ה)}}.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”תקופה נוספת“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חודשים יולי ואוגוסט 2025;
{{ח:תתת|(2)}} חודשים ספטמבר ואוקטובר 2025;
{{ח:תתת|(3)}} חודשים נובמבר ודצמבר 2025.

{{ח:סעיף|38לד|פיצויים נוספים לניזוק שנפגע בנזק ישיר בתקופה הקובעת|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 38לג|סעיף 38לג}}, ניזוק שהוא יחיד שנגרם לו נזק ישיר בתקופה הקובעת, יהיה זכאי לפיצוי נוסף בסכום האמור בסעיף קטן (ב), בעד כל תקופה נוספת שבה הוא זכאי לפיצוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 38לג|סעיף 38לג}}.
{{ח:תת|(ב)}} הפיצוי הנוסף יהיה בסכום השווה להכנסה חייבת מעסק בשנת הבסיס כשהיא מחולקת ב־6, ובלבד שלא תעלה על 30 אלף שקלים חדשים, כשהיא מוכפלת בשיעור הירידה במחזור העסקאות.
{{ח:תת|(ג)}} על פיצוי לפי סעיף זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 38כ|סעיפים 38כ עד 38לא}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} לעניין סעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה חייבת“ – הכנסה כהגדרתה בפקודה לאחר הניכויים שהותרו ממנה לפי כל דין ולפני הקיזוזים והפטורים שהותרו ממנה לפי כל דין, למעט רווח הון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה חייבת מעסק בשנת הבסיס“ – הכנסה חייבת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.6|או (6) לפקודה}}, בשנת הבסיס, לרבות דמי לידה המשתלמים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ג סימן ג|סימן ג׳ בפרק ג׳ לחוק הביטוח הלאומי}}, וגמלה לשמירת היריון המשתלמת לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ג סימן ה|סימן ה׳ בפרק ג׳ לחוק האמור}}, ולרבות תגמול בעד ימי שירות במילואים המשתלם לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יב|פרק י״ב לחוק האמור}}, מחולק במספר חודשי הפעילות בשנת הבסיס ומוכפל ב־12.

{{ח:סעיף|38לה|פיצויים בעד אובדן שכר דירה בשל נזק מלחמה בתקופה הקובעת|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} נגרם לדירה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות)|בחוק המכר (דירות), התשל״ג–1973}} (בסעיף זה – דירה), שבבעלות יחיד שאינו עוסק נזק מלחמה בתקופה הקובעת, יהיה יחיד כאמור זכאי לפיצוי בגובה שכר הדירה האחרון שקיבל מהשוכר בעד הדירה, לתקופה שבה לא ניתן להשתמש בדירה (בסעיף זה – תקופת השיקום), ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הדירה הייתה מושכרת ביום קרות הנזק או בשלושת החודשים שקדמו ליום קרות הנזק;
{{ח:תתת|(2)}} בשל נזק המלחמה לא ניתן להשתמש בדירה, לתקופה של חודש לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} הוכח למנהל שלא שולם שכר הדירה לבעלים בשל תקופת השיקום.
{{ח:תת|(ב)}} תביעה לפיצויים לפי סעיף זה תוגש למנהל בטופס שקבע בתוך שלושה חודשים מיום קרות הנזק; המנהל יהיה רשאי להאריך את המועד האמור.
{{ח:תת|(ג)}} על פיצוי לפי סעיף זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 38כב|סעיפים 38כב עד 38כו}} {{ח:פנימי|סעיף 38כט|ו־38כט}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק 9|פרק תשיעי: פטור והנחות}}

{{ח:סעיף|39|קרקעות מדינה רשות מקומית ונציגות חוץ|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשל״ב, תשל״ט־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} אלה פטורים מתשלום מס רכוש:
{{ח:תת|(1)}} המדינה;
{{ח:תת|(2)}} ארגון האומות המאוחדות;
{{ח:תת|(3)}} מדינת חוץ, לגבי קרקע המשמשת לצורך משרדיה או נציגותה בישראל;
{{ח:תת|(4)}} רשות מקומית, לגבי קרקע שאין עמה הכנסה;
{{ח:תת|(5)}} בעל בית קברות בשל בית הקברות;
{{ח:תת|(6)}} מוסד ציבורי שמטרתו היא דת, תרבות, חינוך, מדע, בריאות, סעד או ספורט, לגבי קרקעותיו המשמשות לאותה מטרה – ושאין עמן הכנסה, או שכל ההכנסה מהן משמשת לאותה מטרה בלבד – וכן בעל קרקע או בנין של הקדש לצרכי חינוך שאין מנהלים אותו למטרות ריווח, או שפירותיו משמשים להחזקת בית ספר בלבד;
{{ח:תת}} לענין זה{{ח:הערה|,}} ”מוסד ציבורי“ – חבר־בני־אדם של שבעה לפחות שרוב חבריו אינם קרובים זה לזה;
{{ח:תת|(7)}} רשות הפיתוח לגבי קרקע שאינה מוחכרת וקרקע שאין משתמשים בה;
{{ח:תת|(8)}} קיבוץ או מושב, לגבי קרקע המשמשת למטרה כאמור בפסקה (6) אם הגשמת המטרה איננה נעשית למטרות ריווח;
{{ח:תת|(9)}} מי שיש לפטרו ממס על פי הסכם בין מדינת ישראל למדינת חוץ, לגבי קרקע שנקבע באותו הסכם שאין לשלם עליה מס.

{{ח:סעיף|40|פטור לבעלי מקרקעין שערכם נמוך|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשכ״ח־2, תשל״ב, תשל״ו, תשל״ו־2, תשל״ט־2, תשמ״א, תשמ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} מי שסכום המס שהוא חייב בו לא עולה על 100 שקלים חדשים, פטור מתשלומו.
{{ח:תת|(ב)}} סכום הפטור בסעיף קטן (א) יתואם לגבי כל שנת מס ביום הראשון של שנת המס לפי שיעור עליית המדד; הסכום המתואם יעוגל לעשרת השקלים החדשים הקרובים.

{{ח:סעיף|41||תיקון: תשל״ח, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|41א||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשכ״ט, תשל״ב, תשל״ו, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|41ב||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ח־2, תשכ״ט, תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|41ג||תיקון: תשכ״ט, תשל״ו, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|41ד||תיקון: תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|42||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|43||תיקון: תשכ״ד, תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|44||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשל״ב, תשל״ט־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|45|פטור מיוחד|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשכ״ח־2, תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר רשאי, בצו, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לפטור מתשלום המס, כולו או מקצתו, בעלי קרקע אלה:
{{ח:תתת|(1)}} קרקע המשמשת למטרה שאושרה על ידי שר האוצר כמטרה ציבורית;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|לפי קביעת מטרה ציבורית לענין מתן פטור ממס רכוש (י״פ תשל״ט, 186), קידום יחסי הכלכלה והמסחר בין ישראל וארה״ב בדרך של מתן שירותי ייעוץ לאנשי עסקים בארץ ובארה״ב וקישור ביניהם, אירוח משלחות מסחריות מארה״ב, פרסום והפצת מידע בנושאי הקשרים הכלכליים עם ארה״ב, קיום קשרים עם לשכות אחיות וכיוצא בזה, והכל שלא למטרת הפקת רווחים, הוא מטרה ציבורית לענין סעיף זה.}}
{{ח:תתת|(2)}} קרקע שהשימוש בה הוגבל או נאסר לפי כל דין באופן שיש בו פגיעה חמורה באפשרות הניצול הכלכלי;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו מס רכוש וקרן פיצויים (פטור לקרקע שהוכרזה כגן לאומי)|צו מס רכוש וקרן פיצויים (פטור לקרקע שהוכרזה כגן לאומי), התשמ״ח–1988}}.}}
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|45א||תיקון: תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|45ב||תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשכ״ח, תשל״ב, תשל״ט־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46||תיקון: תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46א|החלת הסכם למניעת מסי כפל|תיקון: תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} קיים הסכם בר־תוקף עם מדינה זרה בדבר הקלה ממסי כפל בשל מס המוטל על קרקע כמשמעותה בחוק זה, יחולו הוראות ההסכם מן היום שנקבע על פיו לתחילתן כאילו היו חלק מחוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} חובת הסודיות לפי {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50}} לא תמנע מלגלות לרשות מוסמכת של המדינה הזרה כל ידיעה שיש לגלותה לפי הסכם כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|46ב||תיקון: תשכ״ח־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46ג||תיקון: תש״ל, תש״ל־3, תשל״ו, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(מוספר מחדש {{ח:פנימי|סעיף 38א|כסעיף 38א}}).}}

{{ח:סעיף|46ד||תיקון: תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(מוספר מחדש {{ח:פנימי|סעיף 38ב|כסעיף 38ב}}).}}

{{ח:קטע2|פרק 10|פרק עשירי: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|47|מנהל מס רכוש וממונים אזוריים|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשכ״ח־2, תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} הנהלת עניני מס רכוש וקרן פיצויים תהיה בידי המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי למנות ממונים אזוריים לניהול עניני מס רכוש וקרן פיצויים באזורים שייקבעו וסמכויותיהם יהיו כשל המנהל למעט הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|הסעיפים 34}}, {{ח:פנימי|סעיף 60|60}}, {{ח:פנימי|סעיף 64|64(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 66|ו־66}}, והסמכות להרשות כניסה למקום מגורים לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}}.

{{ח:סעיף|48|סמכויות|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} המנהל מוסמך לערוך כל חקירה שימצא לנכון בשביל מילוי תפקידיו על פי חוק זה, ורשאי הוא לשם כך להיכנס בעצמו או להרשות אדם אחר להיכנס בכל עת סבירה בשעות היום לכל קרקע, לרבות בית מגורים, ולערוך בה מדידות, לדרוש בכתב מכל בעל קרקע או מחזיק בה למסור לו כל ידיעה או מסמך שברשותו הדרושים לו למילוי תפקידיו, ולגבות כל עדות הדרושה לו לענין זה, ועל בעל הקרקע או המחזיק בה למלא אחרי דרישת המנהל; המנהל יחזיר תוך זמן סביר מסמכים שנמסרו לו לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|48א|חקירות וחיפושים|תיקון: תשכ״ד}}
{{ח:ת}} שר המשטרה רשאי להסמיך אדם המועסק בביצוע החוק לערוך חקירות או חיפושים לשם מניעת עבירות על חוק זה או לשם גילוין; אדם שהוסמך כאמור יהא רשאי, לפי הענין –
{{ח:תת|(1)}} להשתמש בכל הסמכויות הניתנות לקצין משטרה בדרגת מפקח ומעלה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצידורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|סעיף 2 לפקודת הפרוצידורה הפלילית (עדות)}}, {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצידורה הפלילית (עדות)#סעיף 3|וסעיפים 3}} {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצידורה הפלילית (עדות)#סעיף 4|ו־4 לפקודה האמורה}} יחולו על הודעה שרשם;
{{ח:תת|(2)}} להשתמש בסמכויות שוטר לענין {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 24|סעיף 17(א) לפקודת הפרוצידורה הפלילית (מאסר וחיפושים)}}, למעט תפיסת רכוש שאיננו מסמכים.

{{ח:סעיף|49|הודעות רשמיות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} עובד מדינה ועובד רשות מקומית חייבים, לפי דרישת המנהל, להמציא לו פרטים שברשותם הדרושים לו לענין חוק זה, ובלבד שהעובד לא יהא חייב לגלות פרטים שהוא חייב לגביהם בשמירת סודיות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה, 1947}}, {{ח:חיצוני|פקודת הסטטיסטיקה|פקודת הסטטיסטיקה, 1947}}, {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|חוק בנק ישראל, תשי״ד–1954}}, או {{ח:חיצוני|חוק הדואר|חוק הדואר, התשמ״ו–1986}}.

{{ח:סעיף|50|שמירת סוד|תיקון: תשכ״ד, תשל״ט־2, תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} לא יגלה אדם כל ידיעה, למעט ידיעה בקשר לבעלות בקרקע, שהגיעה אליו בתוקף תפקידו לפי חוק זה, אלא לצורך ביצוע חוק זה, או בקשר עם תביעה פלילית על עבירה על חוק זה, או למי ששר האוצר התיר לגלותה לו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4636.pdf|י״פ תשנ״ח, 3130}}) המתיר למנהל רשות המסים (במקור: לנציב מס הכנסה) או למי שיורה, להתיר גילוי מידע שהגיע לאדם אגב ביצוע החוק, לראש המטה ללוחמה בטרור במשרד ראש הממשלה או למי שיוסמך על ידו לענין זה, הנדרש לצורך פעילות המטה ללוחמה בטרור.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4902.pdf|י״פ תש״ס, 4226}}) המתיר למנהל רשות המסים (במקור: לנציב מס הכנסה) או למי שיורה, להתיר גילוי מידע שהגיע אליו אגב ביצוע החוק לראש שירות ביטחון כללי או לבעלי תפקידים בשירות הביטחון הכללי שיסמיך לענין זה, הנדרש לצורך פעילות שירות ביטחון כללי.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6861.pdf|י״פ תשע״ד, 7664}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות מידע שהגיע אליהם אגב ביצוע החוק, לראש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים (להלן – המוסד) או למי שהוא הסמיכו לעניין זה, הנדרש לצורך פעילות המוסד.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7072.pdf|י״פ תשע״ה, 7136}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות מידע שהגיע להם אגב ביצוע החוק, לראש הממונה על הביטחון במערכת הביטחון (להלן – המלמ״ב) או למי שהוא הסמיכו לעניין זה, הנדרש לצורך פעילות המלמ״ב.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7090.pdf|י״פ תשע״ה, 7857}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות מידע שהגיע להם אגב ביצוע החוק, שעניינו שמו ותעודת הזהות של פונה במסגרת ”נוהל גילוי מרצון“ בלבד, לראש הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור או למי שהוא הסמיכו לעניין זה, הנדרש לצורך הפעלת ”נוהל גילוי מרצון“.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7280.pdf|י״פ תשע״ו, 7616}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות לצוות להתוויית המדיניות, לוועדה המתמדת ולצוות מודיעין המשולב (להלן – הגופים) שהוקמו {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/2006_des4618|בהחלטת ממשלה מס׳ 4618, מיום א׳ בטבת התשס״ו (1 בינואר 2006)}} (להלן – החלטת הממשלה), ולגורמים נוספים המשתפים פעולה עם הגופים, את המידע הדרוש לצורך ביצוע תפקידם של הגופים (לרבות לכוח המשימה שהוקם מכוח סעיף ג׳ להחלטת הממשלה) ובמסגרת תפקידם וסמכויותיהם של הגופים, והכול כקבוע בהחלטת הממשלה, ועל פי כל דין; מידע כאמור, לא יהיה ניתן להעבירו לכל גורם אחר אלא בכפוף לחתימה על התחייבות לסודיות של מקבל המידע; הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 142|סעיף 142(ב) לחוק מס ערך מוסף}}, חלות על מידע כאמור.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7280.pdf|י״פ תשע״ו, 7616}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות לוועדת ההיגוי העליונה ולמרכז לאבחון לאומי (להלן – הגופים), שהוקמו {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/2014_dec2379|בהחלטת ממשלה מס׳ 2379, מיום ו׳ בטבת התשע״ה (28 בדצמבר 2014)}} (להלן – החלטת הממשלה), את המידע הדרוש לצורך ביצוע תפקידם של הגופים ובמסגרת תפקידם של הגופים, כקבוע בהחלטת הממשלה.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7373.pdf|י״פ תשע״ז, 514}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות לראש הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור או למי שהוא הסמיכו לעניין זה ולכל גורם נוסף, כפי שנקבע בהוראות {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 30|סעיפים 30(ב1), (ה) ו־(ז1)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 32|ו־32 לחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}, והתקנות שהותקנו מכוחם (להלן – החוק והתקנות), מידע שהגיע אליהם אגב ביצוע החוק, והכול לצורך מילוי תפקידם מכוח {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|החוק}} והתקנות בלבד.}}
{{ח:תת|(ב)}} העובר על הוראות סעיף קטן (א), דינו – מאסר שנה.

{{ח:סעיף|51|הארכת מועד|תיקון: תשכ״ז, תשמ״א, תשמ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי, אם נתבקש וראה סיבה מספקת לכך, להאריך כל מועד שנקבע בחוק זה לעשיית דבר, למעט המועדים להגשת ערר או ערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיפים 27}} {{ח:פנימי|סעיף 29|ו־29(ד)}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} הוארך לפלוני המועד לתשלום המס או מקצתו, ישלם בעד תקופת הדחיה הפרשי הצמדה וריבית.
{{ח:תת|(ה)}} לענין גביה, דין הפרשי הצמדה וריבית כדין המס.

{{ח:סעיף|52|פגמים וליקויים}}
{{ח:ת}} הודעה שניתנה או כל פעולה אחרת שנעשתה לפי חוק זה, לא ייגרע מתקפן בגלל פגם בצורה או בגלל טעות, ליקוי או השמטה שאין בהם כדי לפגוע בעיקר או להטעות.

{{ח:סעיף|53|מסירה|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה או כל מסמך אחר שיש למסרם לפי חוק זה מותר לשלחם על ידי הדואר.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה או כל מסמך אחר המיועדים לבעלים משותפים בקרקע בחלקים בלתי מסויימים ונמסרו לאחד מהם, רואים אותם כאילו נמסרו לכולם, ובלבד שכל אחד מהם רשאי לדרוש מהמנהל שימסור לו בנפרד.

{{ח:סעיף|53א|סמכות להתעלם מפעולות מסויימות|תיקון: תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} סבור המנהל, כי פעולה או עסקה פלונית המפחיתה או העלולה להפחית את סכום המס המשתלם בשל קרקע מסויימת היא מלאכותית או בדויה, או כי אחת ממטרותיה העיקריות של פעולה או עסקה פלונית היא הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות בשל קרקע כלשהי, רשאי הוא להתעלם מן הפעולה או העסקה ולשום את בעל הקרקע לפי זה; הימנעות ממס או הפחתת מס ניתן לראותן כבלתי נאותות אפילו אינן נוגדות את החוק.
{{ח:תת|(ב)}} החלטתו של המנהל בהשתמשו בשיקול הדעת שניתן לו בסעיף קטן (א) ניתנת להשגה או לערר לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיפים 26}} {{ח:פנימי|סעיף 27|ו־27}}.

{{ח:סעיף|54|רישום פעולות|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ז, תשכ״ח־2, תשל״ב, תשמ״א, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא תירשם בפנקסי המקרקעין כל פעולה בקרקע לפני שיומצא אישור מהמנהל על תשלום המס המגיע מבעל הקרקע; ובקרקע המועברת – לרבות תשלום המס שמועדי תשלומו לאותה שנת מס, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20}}, טרם הגיעו; ובלבד שהוראה זו לא תחול על סכום המס השנוי במחלוקת ושהוגש לגביו ערר לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}}, אם המציא בעל הקרקע ערבות בנקאית או ערבות אחרת שקבע המנהל להבטחת תשלום המס שהוא עשוי להתחייב בו.
{{ח:תת}} ”פעולה“, בסעיף זה – מכר, מתנה, חליפין, חכירה, חכירת משנה, העברת חכירה או חכירת משנה, ביטול חכירה, משכנתה או שינוי תנאיה, חלוקה, פיצול ורישום הקדשות מכל סוג שהוא.
{{ח:תת|(ב)}} שילם אדם מס בשים לב להוראות סעיף קטן (א) בעד אדם אחר, יהא רשאי לדרוש את החזרת המס מהחייב בו.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), רישום פעולה בקרקע שבתחומי יישוב מיעוטים, בפנקסי המקרקעין, לא יותנה בהמצאת אישור המנהל על תשלום המס כאמור באותו סעיף קטן; לעניין זה, ”יישוב מיעוטים“ – יישוב ש־80% לפחות מתושביו אינם יהודים, לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תתת|(2)}} נרשמה בפנקסי המקרקעין, לפי הוראות פסקה (1), פעולה בקרקע כאמור באותה פסקה, בלי שהומצא אישור המנהל כאמור בסעיף קטן (א), לא יפגע הרישום בתוקפו של שעבוד לפי {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)#סעיף 11א|סעיף 11א(1) לפקודת המסים (גבייה)}}, ורשם המקרקעין ירשום את השעבוד על פי הודעת גובה מסים כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|בפקודה האמורה}}; שולם המס שלגביו נרשם השעבוד, ימחק רשם המקרקעין את השעבוד על פי הודעת גובה המסים כאמור.
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף קטן זה יחולו על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)#סעיף 12|בסעיף 12 לפקודת המסים (גבייה)}}.

{{ח:סעיף|54א||תיקון: תשכ״ד, תשל״ב, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|54ב||תיקון: תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|54ג||תיקון: תשכ״ז, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|55|זכות חזרה|תיקון: תשכ״ד, תשמ״א}}
{{ח:ת}} מי שהעביר בתוך שנת המס את הבעלות בקרקע וכן מי שהופקעה ממנו קרקע כאמור, רשאי לגבות מהאדם שרכש את הבעלות, שיעור יחסי מסכום המס ששילם בעד אותה קרקע לאותה שנת מס, זולת אם הוסכם בין הצדדים על דרך אחרת.

{{ח:סעיף|56|החזר מס על קרקע|תיקון: תשכ״ז, תשל״ו, תשמ״א, תשמ״ה, תשנ״ד}}
{{ח:ת}} אדם שהגיש למנהל, תוך שבע שנים מיום תשלום המס על קרקע, דרישה להחזרת סכום כסף ששולם כמס ולא היה חייב לשלמו, יוחזר לו הסכום האמור בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלום המס עד יום ההחזר.

{{ח:סעיף|56א||תיקון: תשכ״ז, תשל״ו, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|56ב|עיגול סכומים|תיקון: תשכ״ח־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} בחישוב שוויה של קרקע ובחישוב כל סכום שאדם חייב לשלם לפי חוק זה – יוגדל או יופחת כל סכום עד ללירה השלמה הקרובה ביותר.

{{ח:סעיף|57|עבירות ועונשין}}
{{ח:תת|(א)}} מי שלא מסר – בלי סיבה מספקת – הצהרה, מסמך, הודעה או ידיעה שהוא חייב במסירתם לפי חוק זה או לא מילא אחרי דרישה מאת המנהל לפי חוק זה, דינו – קנס אלף לירות.
{{ח:תת|(ב)}} מי שמסר הצהרה, ידיעה או הודעה ביודעין שאינה נכונה, דינו – מאסר שנה או קנס של 3,000 לירות.
{{ח:תת|(ג)}} מי שהפריע לאדם הפועל בשליחותו של המנהל לבצע את סמכויותיו או מנע זאת ממנו, דינו – מאסר שנתיים או קנס של עשרת אלפים לירות.
{{ח:תת|(ד)}} נוסף על הענשים הקבועים בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), רשאי בית המשפט להטיל על העבריין קנס שהוא כפל סכום המס שלא נשום או שלא נגבה בגלל אותה עבירה.

{{ח:סעיף|57א|תשלום קנס או כופר שהוטל על הזולת|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} לא ישלם חבר בני אדם, במישרין או בעקיפין, קנס או כופר כסף שהוטל על זולתו בשל עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 57|סעיף 57}}; העובר על הוראה של סעיף זה, דינו – קנס פי שלושה מסכום הקנס או הכופר ששולם; לענין זה, ”חבר בני אדם“ – למעט חבר בני אדם שחבריו חייבים להעמיד לרשותו את מלוא כוח עבודתם ולהעביר לו את נכסיהם.

{{ח:סעיף|58|עבירות על ידי חבר בני־אדם|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} נעברה עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 57|סעיף 57}} {{ח:פנימי|סעיף 57א|או 57א}} על ידי חבר בני־אדם, אשם בעבירה גם כל מי שבעת ביצוע העבירה היה חבר מינהלה פעיל, מנהל, מזכיר, נאמן, בא־כוח או חשב ראשי או יחידי של אותו חבר, אם לא הוכיח שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} העבירה נעברה שלא בידיעתו;
{{ח:תת|(2)}} הוא נקט בכל האמצעים הנאותים לשמירתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|59|אחריות לתשלום המס}}
{{ח:ת}} תביעה פלילית שהוגשה נגד אדם או הרשעתו על פי חוק זה, אינם גורעים מחובתו לתשלום המס.

{{ח:סעיף|60|כופר כסף}}
{{ח:ת}} נוכח המנהל כי אדם עבר על הוראה מהוראות חוק זה, רשאי הוא, בהסכמתו של האדם, לקחת מידו כופר כסף, שלא יעלה על הקנס הגבוה ביותר שמותר להטילו בשל אותה עבירה; הוגשה תביעה פלילית, אין לקבל כופר כל עוד לא ציווה היועץ המשפטי לממשלה על הפסקת ההליכים.

{{ח:סעיף|61|נוהל וסדרי דין|תיקון: תשכ״ז, תשל״ו, תשפ״ד, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנוסח הקבוע):}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות בדבר הסמכות להארכת המועד להגשת ערר ובדבר הנוהל בועדות ערר ובערעורים לפי חוק זה והתקנות על פיו.

{{ח:סעיף|61|נוהל וסדרי דין לפי {{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני}}|תיקון: תשכ״ז, תשל״ו, תשפ״ד, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 23.7.2025 עד יום 31.12.2027):}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות בדבר הסמכות להארכת המועד להגשת ערר ובדבר הנוהל בועדות ערר ובערעורים לפי {{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני}} והתקנות על פיו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (ערעורים)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (ערעורים), תשל״ג–1972}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (נוהל וסדרי דין בועדות ערר)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (נוהל וסדרי דין בועדות ערר), תשל״ט–1979}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הנוהל בועדות ערר לענין פיצויים בעד נזקי מלחמה ונזק עקיף)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הנוהל בועדות ערר לענין פיצויים בעד נזקי מלחמה ונזק עקיף), התשמ״א–1980}}.}}

{{ח:סעיף|62||תיקון: תשכ״ח־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|63||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|64|אצילת סמכויות}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר רשאי לאצול למנהל מסמכויותיו לפי חוק זה, למעט הסמכות להתקין תקנות בנות פועל תחיקתי והסמכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי לאצול לאדם אחר, אם דרך כלל, אם לסוג מסויים של ענינים ואם לענין מסויים או לאזור מסויים, מתפקידיו ומסמכויותיו לפי חוק זה, למעט הסמכות להרשות כניסה למקום מגורים לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}} והסמכות לקבלת כופר כסף לפי {{ח:פנימי|סעיף 60|סעיף 60}}.

{{ח:סעיף|65|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו, ורשאי הוא לקבוע בהן ענשים עד 1,000 לירות על עבירות לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|66|טפסים|תיקון: תשכ״ד}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לקבוע את הטפסים הדרושים לצורך ביצוע חוק זה; משקבע המנהל טפסים כאמור, לא ישתמש אדם אלא בהם.

{{ח:סעיף|67|ביטולים}}
{{ח:ת}} בטלים –
{{ח:תת|(1)}} פקודת מס הרכוש העירוני, 1940;
{{ח:תת|(2)}} חוק מס הרכוש העירוני (הוראות שונות), תש״ט–1949;
{{ח:תת|(3)}} פקודת מס הרכוש החקלאי, 1942;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פטורין)|בפקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פטורין), 1938}};}}
{{ח:תת|(5)}} חוק הארנונה לפיצוי נזקי מלחמה, תשי״א–1951.

{{ח:סעיף|68|הוראות מעבר|תיקון: תשכ״ד, תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} כספי הקרן כמשמעותה בסעיף 3 לחוק הארנונה לפיצוי נזקי מלחמה, תשי״א–1951, יועברו לקרן הפיצויים ויהוו חלק ממנה.
{{ח:תת|(ב)}} אזור שנקבע כאזור עירוני על פי פקודת מס הרכוש העירוני, 1940, יראו כאילו שר האוצר הכריז עליו כאזור עירוני לצורך חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} השווי השנתי הנקי של בנינים שחל עליהם {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} והשווי של קרקע שחל עליה {{ח:פנימי|סעיף 11|הסעיפים 11}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12}} {{ח:פנימי|סעיף 16|ו־16}}, שנקבעו לאחרונה על פי פקודת מס הרכוש העירוני, 1940, או פקודת מס הרכוש החקלאי, 1942, יראו אותם כאילו נקבעו בשומה על פי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}} ביום אחד באפריל 1961; אולם רשאי המנהל לשום אותם על פי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19 האמור}} גם לפני תום חמש שנים מאותו יום.
{{ח:תת|(ד)|סוג=הגדרה}} ”בעל“ לגבי חכירות שנעשו לפני תחילת חוק זה –
{{ח:תתתת|(1)}} בנכס בית או בקרקע כמשמעותם בפקודת מס הרכוש העירוני, 1940 – בעל כמשמעותו בחוק האמור לפני ביטולו;
{{ח:תתתת|(2)}} בקרקעות באזור שפורש בצו שניתן על ידי שר האוצר על פי סעיף 3 לפקודת מס הרכוש החקלאי, 1942 – בעל כמשמעותו בחוק האמור לפני ביטולו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חכירה“, בסעיף קטן זה – לרבות חכירת משנה, אך למעט חידוש חכירה על פי זכות ברירה.
{{ח:תת|(ה)}} בעל משק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42|בסעיף 42}}, אשר שילם בתוך תקופת 5 השנים הראשונות לקיומו סכומים לחשבון ארנונה לפי חוק הארנונה לפיצוי נזקי מלחמה, תשי״א–1951, ינוכו הסכומים ששילם, מסכומי מס הרכוש החלים עליו, ובלבד שלא ינוכו כאמור סכומים ששילם לשנות השומה שקדמו לשנת השומה 1956.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22(ב)}} יהא המנהל רשאי לשום את שווי הקרקע ואת המס לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|אותו סעיף}} לשנות המס 1961–1963, תוך שלוש שנים מיום שנמסרה לו ההצהרה.

{{ח:סעיף|69|רישום ותשלום מס אינם ראיה נגד המדינה|תיקון: תשכ״ד, תשמ״א}}
{{ח:ת}} רישום שמו של אדם כבעל קרקע בכל רשומה שנעשתה או המתנהלת לצרכי חוק זה, וכן תשלום המס החל על קרקע כאמור ששולם על ידי אדם, לא יפגעו בזכויות המדינה ולא ישמשו ראיה לזכויות אותו אדם כלפי המדינה בקרקע האמורה.

{{ח:סעיף|70|תחילת תוקף|תיקון: תשכ״ד}}
{{ח:ת}} חוק זה יחול על שנת המס 1961 ואילך.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשכ״ה, תשמ״א}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״א בניסן תשכ״א (28 במרס 1961).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]