חוק משק הגז הטבעי

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001099}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ב, 55|חוק משק הגז הטבעי|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300442.pdf}}, {{ח:תיבה|187|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-1832.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 539|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299733.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 750|תיקון מס׳ 15 לחוק בתי משפט לענינים מינהליים|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299627.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 329|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300065.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 79|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2007)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300638.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 192|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301268.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 40|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306589.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 73|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316718.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 935|תיקון מס׳ 16 והוראת שעה לחוק משק החשמל|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504275.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 246|תיקון מס׳ 21 לחוק ההגבלים העסקיים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528392.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 161|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 183|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 174|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}, {{ח:תיבה|420|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3842116.pdf}}, {{ח:תיבה|1320|תיקון מס׳ 4 לחוק רכבת תחתית (מטרו)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758425.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: רישוי}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: חובת רישוי}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: רישיונות}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: תנאי רישיון}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: ביטול או הגבלה של רישיון}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: רצף פעילות והעברת מיתקנים}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ו|סימן ו׳: העברת רישיון ואמצעי שליטה}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הקמת מיתקני גז ושינוים, ופיצויים}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: חובותיו וזכויותיו של בעל רישיון}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן א|סימן א׳: נגישות שירותים}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: תעריפים}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ג|סימן ג׳: כללים לשירות, לתשלומים ולדיווח}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: מקרקעין, הקמת מיתקנים ותיאום תשתיות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן א׳: רכישה והענקה של זכויות במקרקעין לצורך תחנת גז}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: כניסה למקרקעין והקמת מיתקני גז מתחת לפני הקרקע}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן ג׳: כניסה למקרקעין מטעמי בטיחות דחופים}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|סימן ד׳: ועדה לתיאום תשתיות}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הרשות, המנהל, הממונה והמועצה}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳: הרשות, המנהל והממונה}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: המועצה}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: דיווח, פיקוח ותיקון ליקויים}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן א|סימן א׳: דיווח ופיקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: תיקון ליקויים}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: עיצומים כספיים ועונשין}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן א|סימן א׳: עיצומים כספיים}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: עבירות ועונשין}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה: {{מוקטן|מידע ומסמכים שיש לכלול בבקשה בהליך מהיר}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה: {{מוקטן|פנייה לבעל מיתקן תשתית והודעות לבעל מיתקן תשתית ולבעל מקרקעין בהליך מהיר}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|מטרות החוק|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מטרותיו של חוק זה הן:
{{ח:תתת|(1)}} ליצור תנאים לפיתוח ענף הגז הטבעי בישראל באמצעות המגזר הפרטי ולקיום תחרות בענף זה, בהתאם למדיניות הממשלה בתחומי הכלכלה והאנרגיה;
{{ח:תתת|(2)}} להסדיר את הפעילות במשק הגז הטבעי באופן שיאפשר השקעות בו ומתן שירותים ברמת איכות, אמינות וזמינות נאותים, ובשים לב לשיקולי יעילות;
{{ח:תתת|(3)}} להבטיח שמירה על הבטיחות בפעילויות במשק הגז הטבעי,
{{ח:תת}} והכל בתחומים המפורטים בחוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} לשם השגת מטרותיו של חוק זה תיקבע חובת רישוי להקמה ולהפעלה של מערכת הולכה, רשת חלוקה ומיתקן אחסון של גז טבעי, ולהקמה ולהפעלה של מיתקן גט״ן, ותוקם במשרד התשתיות הלאומיות רשות גז טבעי שתפקח על מילוי תנאי הרישיונות, תקבע תעריפים ואמות מידה לשירות שייתנו בעלי הרישיונות, ותטפל בנושא בטיחות משק הגז הטבעי.

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: תשס״ג, תשס״ו, תשע״ה, תשע״ו, תשפ״ב, תשפ״ג, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האזור הכלכלי הבלעדי של מדינת ישראל“ – רצועת הים התיכון שמעבר למימי החופין עד למרחק של 200 מיילים ימיים מנקודת שפל המים שבחוף, או עד למרחק קטן יותר שנקבע בהתאם לכללי המשפט הבין־לאומי או לפי הסכם עם מדינה אחרת, לרבות קרקע הים באותה רצועה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחסון“ – אחסון של גז טבעי, למעט אלה: אחסון גט״ן, אחסון לצריכה עצמית ואחסון במערכת הולכה וברשת חלוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור בהליך מהיר“ – אישור או אישור בתנאים של בקשה, שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 26ה|סעיף 26ה}} {{ח:פנימי|סעיף 26ו|או 26ו}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“, ”שליטה“, ”החזקה“ ו”רכישה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, וכל מונח בהגדרות אלה יפורש לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|אותו חוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל המקרקעין“ – בעל המקרקעין, מי שזכאי להירשם כבעל המקרקעין, ואם המקרקעין מוחכרים בחכירה לדורות כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}} – החוכר, ולרבות מחזיק כדין במקרקעין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל זיקה“, בתאגיד – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שמחזיק בעשרה אחוזים או יותר מאמצעי השליטה בתאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} מי שזכאי, בין מכוח מניות ובין מכוח הסכם, למנות דירקטור או מנהל כללי בחברה, או בעלי תפקידים דומים בתאגיד שאינו חברה, או למנוע מינוי כאמור; לענין זה חזקה כי –
{{ח:תתתת|(א)}} מי שמינה דירקטור בחברה או בעל תפקיד דומה בתאגיד שאינו חברה, הוא בעל הזכות למנותו;
{{ח:תתתת|(ב)}} תאגיד שנושא משרה בו נתמנה לדירקטור בחברה או לבעל תפקיד דומה בתאגיד שאינו חברה, הוא בעל הזכות למנותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל חזקה“ – בעל שטר חזקה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנפט|חוק הנפט}} או בעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הנפט|החוק האמור}} הזכאי לקבל חזקה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנפט|אותו החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון“ – מי שיש לו רישיון בר תוקף לפי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם קשור למזקק נפט“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעל שליטה במזקק נפט או בעל זיקה בו;
{{ח:תתת|(2)}} תאגיד שבעל שליטה במזקק נפט או בעל זיקה במזקק נפט הוא בעל שליטה או בעל זיקה בו;
{{ח:תתת|(3)}} תאגיד שמזקק נפט מחזיק בו אמצעי שליטה, במישרין או בעקיפין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גז טבעי“, ”גז“ – תערובת של גזים פחמימניים ולא־פחמימניים המכילה כמרכיב משמעותי גז מתאן (CH4) אשר בטמפרטורה של 15°C ובלחץ אטמוספרי נמצאת במצב צבירה של גז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גז טבעי נוזלי“, ”גט״ן“ – גז טבעי כאשר הוא נמצא במצב צבירה של נוזל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הולכה“ – העברת גז טבעי בלחץ גבוה דרך קווי צינורות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – הממונה על הבטיחות שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 61|סעיף 61}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“, ”מנהל הרשות“ – מנהל רשות הגז הטבעי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה“ – המועצה שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 63|סעיף 63}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התכניות למערכת ההולכה“ – תכניות מיתאר ארציות שמספרן 37א1, 37א2 או 37ב, אף אם טרם אושרו ביום תחילתו של חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת ערר“ – ועדת ערר לפיצויים ולהיטל השבחה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 12ו|בסעיף 12ו לחוק התכנון והבניה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה ממשלתית“ – חברה ממשלתית, חברת בת ממשלתית או חברה מעורבת, כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגז (בטיחות ורישוי)“ – {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)|חוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ״ט–1989}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות הממשלתיות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הנפט“ – {{ח:חיצוני|חוק הנפט|חוק הנפט, התשי״ב–1952}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התכנון והבניה“ – {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק משק החשמל“ – {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|חוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלוקה“ – העברת גז טבעי בלחץ נמוך דרך קווי צינורות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לחץ גבוה“ – לחץ שמעל 16 בר (bar);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לחץ נמוך“ – לחץ של 16 בר (bar) או פחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזקק נפט“ – מי שעוסק בישראל בזיקוק נפט בשיעור העולה על עשרה אחוזים מכלל כמות הנפט המזוקקת בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן אחסון“ – מיתקן לאחסון גז טבעי, בין מעל פני הקרקע ובין מתחת לפני הקרקע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן גז“ – מיתקן המשמש לקליטה, להולכה, לחלוקה, להספקה, לאחסון, למדידה או לשינוי לחץ של גז, לרבות צינורות, מבנים, מכונות, מכשירים, אבזרים וציוד גז קבוע או מיטלטל, הקשורים במיתקן כאמור ואינם לשימוש ביתי, וכן מיתקן גט״ן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן גט״ן“ – מיתקן המשמש לפריקת גז טבעי נוזלי ממכלית גט״ן, לקליטתו, לאחסונו ולהפיכתו לגז טבעי במצב צבירה של גז, לרבות צינורות, מבנים, מכונות, מכשירים, אבזרים וציוד גז קבוע או מיטלטל, הקשורים במיתקן כאמור, עד לנקודת חיבורו למערכת הולכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכר“ – מכירת גז טבעי למי שעוסק בשיווק, והרוכש אותו שלא לצריכה עצמית שלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת הולכה“ – קווי צינורות להולכה של גז טבעי בלחץ גבוה, ביבשה ובמימי החופין, ומיתקני הגז הקשורים אליהם, לרבות מיתקנים להפחתת הלחץ ללחץ נמוך לצורך חיבור רשת חלוקה או מיתקן גז של אחר אליהם, והכל עד למונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(א)}}, לרבות המונה עצמו, למעט צינורות איסוף כאמור {{ח:חיצוני|חוק הנפט#סעיף 35|בסעיף 35(ב) לחוק הנפט}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, ובתאגיד שאינו חברה – בעל תפקיד דומה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק גז טבעי“, ”ספק“ – מי שמספק גז טבעי המיועד לצריכה בישראל ומביאו, בעצמו או באמצעות אחרים, לנקודת כניסה למערכת ההולכה, לרבות בעל חזקה המספק גז כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק חשמל“ – בעל רישיון ספק שירות חיוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל}}, וכן מי שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 18|סעיף 18(ב) לחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודת גז“ – תכנון, הקמה, שינוי, תיקון, פירוק, בדיקה והפעלה של מיתקן גז, למעט הפעלה של מיתקן גז ביתי, ובקרה על ביצוע עבודות כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת הקרקעות“ – {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו בטיחות“ – צו לפי {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)#סעיף 2|סעיף 2 לחוק הגז (בטיחות ורישוי)}} לגבי גז טבעי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צינור ייצוא של מי שאינו בעל חזקה“ – קו צינור ומיתקני הגז הקשורים אליו, שמתקיימים בהם כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הקמתם והפעלתם נעשות בידי מי שאינו בעל חזקה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנפט|חוק הנפט}};
{{ח:תתת|(2)}} הם משמשים להולכה למטרות ייצוא;
{{ח:תתת|(3)}} הם עוברים באזור הכלכלי הבלעדי של מדינת ישראל;
{{ח:תתת|(4)}} הם אינם עוברים כלל במימי החופין של מדינת ישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן“ – מי שרוכש גז לצריכה עצמית שלו ומי שרוכש שירותים מבעל רישיון, לרבות רוכש שהוא בעל רישיון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“, ”רשות הגז הטבעי“ – רשות הגז הטבעי שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון אחסון“ – רישיון להקמה ולהפעלה של מיתקן אחסון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון הולכה“ – רישיון להקמה ולהפעלה של מערכת הולכה, לרבות רישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון לצינור ייצוא של מי שאינו בעל חזקה“ – רישיון להקמה ולהפעלה של צינור ייצוא של מי שאינו בעל חזקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון חלוקה“ – רישיון להקמה ולהפעלה של רשת חלוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון למיתקן גט״ן“ – רישיון להקמה ולהפעלה של מיתקן גט״ן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון“ – כל אחד מאלה: רישיון הולכה, רישיון חלוקה, רישיון אחסון, רישיון לצינור ייצוא של מי שאינו בעל חזקה ורישיון למיתקן גט״ן, ואם תחול חובת רישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} – גם רישיון שיווק בכפוף {{ח:פנימי|סעיף 5|לסעיף 5(ג)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיונות ראשונים“ – הרישיונות הראשונים להולכה ולחלוקה שניתנו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 104|בסעיף 104}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשת חלוקה“ – קווי צינורות להעברה של גז טבעי בלחץ נמוך ומיתקני הגז הקשורים אליהם, והכל ממערכת הולכה עד למונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(ב)}}, לרבות המונה עצמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיווק“ – מכירת גז טבעי המיועד לצריכתו העצמית של הרוכש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריפים“ – כל סוגי התשלומים לפי חוק זה שמשלם צרכן, ספק גז טבעי או בעל רישיון, לבעל רישיון אחר בעד שירותים הניתנים לפי חוק זה, לרבות תשלומים בעד תשתית, פיתוח, גיבוי, יתירות, וצרכים מערכתיים של משק הגז הטבעי וכן תשלומים בעד פעולות שעל בעל רישיון לבצע לפי חוק זה; לעניין זה, ”לבעל רישיון“ – לרבות אם התשלומים נגבים בעבורו על ידי אחר הפועל בהתאם להוראות לפי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר התשתיות הלאומיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השרים“ – השר ושר האוצר.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: רישוי}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: חובת רישוי}}

{{ח:סעיף|3|חובת רישיון|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעסוק אדם בפעילות מן הפעילויות האלה, אלא על פי רישיון שנתן לו השר לפי חוק זה ובהתאם לתנאיו:
{{ח:תתת|(1)}} הקמה והפעלה של מערכת הולכה או חלק ממנה;
{{ח:תתת|(2)}} הקמה והפעלה של רשת חלוקה או חלק ממנה;
{{ח:תתת|(3)}} הקמה והפעלה של מיתקן גט״ן;
{{ח:תתת|(4)}} הקמה והפעלה של מיתקן אחסון;
{{ח:תתת|(5)}} הקמה והפעלה של צינור ייצוא של מי שאינו בעל חזקה.
{{ח:תת|(ב)}} רישיון יינתן לאחת מן הפעילויות האמורות בסעיף קטן (א), ויכול שיהיה למקום או לאזור מסוים שיוגדר ברישיון.

{{ח:סעיף|4|מכר ושיווק|תיקון: תשס״ג, תשע״ה, תשע״ח, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעסקו במכר או בשיווק של גז טבעי –
{{ח:תתת|(1)}} בעל רישיון הולכה;
{{ח:תתת|(2)}} ספק חשמל;
{{ח:תתת|(3)}} מי שהוא בעל שליטה או בעל זיקה במי מהמנויים בפסקאות (1) ו־(2);
{{ח:תתת|(4)}} תאגיד שבעל רישיון הולכה הוא בעל שליטה או בעל זיקה בו, למעט תאגיד שהשר התיר לו לעסוק במכר או בשיווק לפי הוראות סעיף קטן (ג1), וכן תאגיד שספק חשמל הוא בעל שליטה או בעל זיקה בו;
{{ח:תתת|(5)}} תאגיד שבעל שליטה או מי שמחזיק בדבוקת שליטה בבעל רישיון הולכה הוא בעל שליטה בו; בסעיף זה, ”דבוקת שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}};
{{ח:תתת|(6)}} תאגיד שבעל שליטה בספק חשמל הוא בעל שליטה בו.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על רישיון הולכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}.
{{ח:תת|(ג)}} בעל רישיון חלוקה או בעל רישיון הולכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}} רשאים לעסוק גם במכר ובשיווק, בכפוף לתנאי רישיונם, ובלבד שעיסוק כאמור יהיה באמצעות תאגיד נפרד ובאופן שתהיה הפרדה ניהולית וכספית בין התאגידים.
{{ח:תת|(ג1)}} ניתן רישיון חלוקה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11א|סעיף 11א}}, ומצאו השרים כי אין גורם מהמגזר הפרטי העוסק או המעוניין לעסוק במכר או בשיווק של גז טבעי לצרכנים מסוימים, רשאי השר, על אף הוראות סעיף קטן (א)(5) ובלי לגרוע משאר הוראות סעיף קטן (א), להתיר לבעל רישיון החלוקה או לתאגיד שבעל רישיון החלוקה הוא בעל שליטה או בעל זיקה בו לעסוק במכר או בשיווק של גז טבעי לאותם צרכנים, אף שלא בהתאם להוראות סעיף קטן (ג), בתנאים שיקבע.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות סעיף קטן (א) כדי למנוע –
{{ח:תתת|(1)}} מבעל רישיון הולכה לרכוש ולמכור גז בכמויות ובמועדים הנדרשים לצרכים התפעוליים של מערכת ההולכה לרבות איזון הלחצים בה ושמירה על תפקודה התקין;
{{ח:תתת|(2)}} מספק חשמל להתקשר עם בעל רישיון הולכה או רישיון אחסון לשם אספקת גז בכמויות ובמועדים הנדרשים לצרכים התפעוליים שלו או של בעל רישיון ההולכה או רישיון האחסון;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(4)}} מספק חשמל למכור ולשווק, באישור המנהל, עודפי גז הנובעים מכך שצריכתו העצמית היתה נמוכה מזו שנחזתה על ידו באופן סביר כדרושה לצורך פעילות הייצור שלו ולצורכיו התפעוליים; המנהל רשאי ליתן אישור לפי פסקה זו לתקופה או לכמות מסוימת וכן לקבוע תנאים לאישור;
{{ח:תתת|(5)}} מספק חשמל לשווק גז, באישור השרים, ליצרן חשמל פרטי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל}};
{{ח:תתת|(6)|(א)}} מתאגיד, שבעל שליטה או מי שמחזיק בדבוקת שליטה בבעל רישיון הולכה הוא בעל שליטה בו, לעסוק במכר ובשיווק של גז טבעי, ובלבד שכמות הגז הטבעי שתשווק על ידו לא תעלה על שליש הכמות שניתן להעביר במערכת ההולכה;
{{ח:תתתת|(ב)}} תאגיד כאמור בפסקת משנה (א) יהיה רשאי לשווק כמויות גז נוספות מעבר לשליש האמור בפסקת משנה (א), ובלבד שבמועד כל התקשרות נוספת שלו לשיווק גז, לא תעלה כמות הגז הטבעי הכוללת שהוא משווק על מחצית מכלל תצרוכת הגז בישראל הידועה באותה עת; בחישוב כלל תצרוכת הגז כאמור לא תובא בחשבון כמות הגז אשר חברת החשמל לישראל צורכת במועד ההתקשרות הנוספת;
{{ח:תתתת|(ג)}} המנהל, בהתייעצות עם הממונה על התחרות, רשאי להתיר לתאגיד כאמור בפסקת משנה (א) לשווק כמויות נוספות של גז טבעי, מעבר לאמור בפסקאות משנה (א) ו־(ב), אם ראה כי הדבר דרוש מטעמים של פיתוח ענף הגז הטבעי וטובת הצרכנים, ובשים לב למצב התחרות במשק הגז הטבעי ולמספר המשווקים האחרים המשווקים גז טבעי באותה עת;
{{ח:תתת|(7)}} מבעל רישיון לניהול מערכת לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|חוק משק החשמל}}, לשווק גז טבעי לשם מילוי תנאי רישיונו, בהתאם לכללים שתקבע הרשות.
{{ח:תת|(ה)}} מי שמנוי בפסקאות משנה (1) עד (4) של סעיף קטן (ד), ידווח למנהל על עסקאות כאמור באותן פסקאות משנה במועדים ולפי הפירוט שיורה לו המנהל, ואם לא הורה – אחת לשנה במועד הגשת הדוחות הכספיים השנתיים.
{{ח:תת|(ו)}} בלי לגרוע מהוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, מזקק נפט או גורם קשור למזקק נפט רשאי למכור או לשווק גז טבעי, בהתקיים תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לא יתנה מכר או שיווק של גז טבעי בקניית שירות או מוצר אחר ממנו או מאדם אחר, או באי־רכישתו של שירות, מוצר או גז טבעי מאדם אחר;
{{ח:תתת|(2)|(א)}} הוא לא יפעיל ולא ינהל תחנות תדלוק שניתן לתדלק בהן באמצעות גז טבעי, לא יהיה בעל זכות למכור או לשווק להן גז טבעי באופן בלעדי או לא יחזיק בהן אמצעי שליטה, אם מספר תחנות התדלוק כאמור עולה על עשרים או אם שיעורן עולה על 25 אחוזים ממספר תחנות תדלוק כאמור בישראל, לפי הגבוה, והכול בין לבדו ובין יחד עם אחר שהוא מזקק נפט או גורם קשור למזקק נפט, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(ב)}} במניין תחנות התדלוק כאמור בפסקת משנה (א) יובאו בחשבון כל התחנות שמזקק נפט או גורם קשור אליו מפעיל, מנהל, בעל זכות למכור או לשווק להן גז טבעי או מחזיק בהן אמצעי שליטה כאמור באותה פסקת משנה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עומד בתנאים נוספים ככל שקבע השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

{{ח:סעיף|5|רישיון שיווק|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} העיסוק במכר ובשיווק של גז טבעי אינו טעון רישיון לפי חוק זה ולפי {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)|חוק הגז (בטיחות ורישוי)}}, ואולם השר רשאי, אם ראה כי הדבר דרוש לשמירה על עניני הצרכנים בתחום שיווק הגז, לקבוע, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, כי לתקופה שיקבע, עיסוק בשיווק גז טבעי, יהיה טעון רישיון מאת השר לפי חוק זה ובהתאם לתנאיו (בחוק זה – רישיון שיווק); קביעה לפי סעיף קטן זה יכול שתהא לגבי סוגי משווקים.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות כאמור בסעיף קטן (א) ייקבעו הוראות בדבר הליכי הרישוי והתנאים לקבלת רישיון שיווק, לרבות הוראות לגבי מי שעסק בשיווק לפני תחילתן של התקנות; אין בקביעה כאמור כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א) ו־(ג)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הותקנו תקנות לפי סעיף זה, יחולו על רישיון שיווק ועל בעל הרישיון ההוראות לפי חוק זה כפי שהן חלות על רישיון אחר ועל בעלו, למעט לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|15(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 24|24 עד 30}} {{ח:פנימי|סעיף 42|ו־42 עד 55}}; ואולם רשאי השר לקבוע אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} נקבעה בתקנות לפי סעיף זה חובת רישוי לשיווק גז, זכאים בעל חזקה ובעל רישיון חלוקה, וכן מי שרשאי לעסוק בשיווק של גז לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ד)(1) ו־(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4(ו)}}, ומי שקיבל אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|פסקאות (4) או (5) לסעיף 4(ד) האמור}}, לקבל רישיון שיווק בכפוף לעמידתם בתנאים לקבלת הרישיון שנקבעו לפי סעיף קטן (ב), ויחולו עליהם ועל הרישיון שיקבלו ההוראות לפי סעיף קטן (ג).

{{ח:סעיף|6|רישיונות אחדים}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש אדם לקבל יותר מרישיון אחד, רשאי השר, בהתייעצות עם המנהל, להתנות את הרישיונות בתנאים, לרבות בתנאי שהפעילות על פי כל רישיון תתנהל בחברה נפרדת ובאופן שתהיה הפרדה ניהולית וכספית בין החברות, ורשאי הוא להתנות כאמור בכל עת גם לאחר מתן הרישיונות והוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}} לא יחולו.
{{ח:תת|(ב)}} לא התנה השר כי הפעילות על פי כל רישיון תתנהל בחברה נפרדת, ינהל בעל הרישיונות מערכת חשבונות נפרדת לגבי פעילותו על פי כל אחד מן הרישיונות; המנהל רשאי, לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו, להורות לו על דרכי הפרדת החשבונות.

{{ח:סעיף|7|מפרט להרכב הגז}}
{{ח:ת}} השר, לאחר שנתן לספקי הגז הטבעי ולבעלי הרישיונות הנוגעים בדבר הזדמנות להשמיע את טענותיהם, בהסכמת השר לאיכות הסביבה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לקבוע מפרט להרכב הגז הטבעי שמותר להכניסו למערכת ההולכה.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: רישיונות}}

{{ח:סעיף|8|הגבלות על בעלות גורמים ממשלתיים וגורמים בתחום האנרגיה|תיקון: תשס״ג, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} רישיון יינתן רק לחברה שהתאגדה בישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יינתן רישיון למי שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חברה ממשלתית;
{{ח:תתת|(2)}} מזקק נפט או גורם קשור למזקק נפט, ואולם אם תחול חובת רישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, הוראה זו לא תחול לעניין רישיון שיווק;
{{ח:תתת|(3)}} ספק חשמל, בעל שליטה בספק חשמל, או חברה המצויה בשליטתו של מי מאלה.
{{ח:תת|(ג)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (ב), לא יינתן רישיון הולכה למי שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ספק גז טבעי, בעל שליטה בספק גז טבעי, או חברה המצויה בשליטתו של ספק גז טבעי;
{{ח:תתת|(2)}} חברה שספקי גז טבעי, בעלי שליטה בהם או תאגידים המצויים בשליטתם של ספקי גז טבעי, מחזיקים בשליטה בה או ביותר מ־26% מאמצעי השליטה בה, בין בנפרד ובין יחדיו.
{{ח:תת|(ד)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (ב), לא יינתן רישיון חלוקה למי שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעל רישיון הולכה, בעל שליטה בו, וחברה שבעל רישיון הולכה שולט בה או הוא בעל זיקה בה;
{{ח:תתת|(2)}} חברה שספק חשמל או מזקק נפט הוא בעל זיקה בה.
{{ח:תת|(ה)}} במגמה לקדם את התחרות ולהביא לריבוי הגורמים המעורבים במתן שירותים בתחום האנרגיה, רשאי השר, בהסכמת שר האוצר, בהתייעצות עם המועצה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לקבוע, לגבי מתן רישיון, הגבלות נוספות על אלה האמורות בסעיף זה, שענינן החזקת אמצעי שליטה בבעל רישיון, מגבלות על שליטה במספר בעלי רישיונות, וגורמים שלהם לא יינתן רישיון.

{{ח:סעיף|9|ההליכים למתן רישיון הולכה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} על מתן רישיון הולכה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים#סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים#סעיף 4|4}} {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים#סעיף 5א|ו־5א לחוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}}, {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים|ותקנות חובת המכרזים, התשנ״ג–1993}} (בסעיף זה – התקנות), בשינויים המחויבים, בשינויים הנדרשים בנסיבות הענין שעליהם יחליטו השרים באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, וכן בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסמכויות הנתונות לועדת המכרזים וועדת הפטור, כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים|בתקנות}}, יהיו נתונות לועדת מכרזים בין־משרדית כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים|בתקנות}}, ובלבד שתכלול מספר שווה של נציגים ממשרד האוצר וממשרד התשתיות הלאומיות (בסעיף זה – הועדה);
{{ח:תתת|(2)}} בלי לגרוע מסמכויותיה כאמור בפסקה (1), הועדה רשאית לקבוע את הליכי המכרז, לרבות עריכת מכרז סגור אף שלא מתקיימים התנאים לעריכתו {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים|בתקנות}}; ואולם הועדה תקבע הליך של מכרז פומבי ככל שהדבר מוצדק וסביר בנסיבות הענין.
{{ח:תת|(ב)}} השר ייתן את הרישיון למי שעליו הוחלט בהתאם לסעיף קטן (א), ואם ניתן הרישיון על פי מכרז – בהתאם לתנאי המכרז.

{{ח:סעיף|10|רישיון הולכה לספק}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיפים 8(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9}}, רשאי השר, בהתייעצות עם הממונה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הנפט#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק הנפט}}, לתת לספק גז טבעי, בלא מכרז, רישיון הולכה שיוגבל להקמה ולהפעלה של קווי צינורות ומיתקני גז הקשורים אליהם שישמשו אך ורק להעברת גז טבעי שלו ושל ספקי גז טבעי אחרים למיתקן לעיבוד הגז או לנקודת חיבור למערכת הולכה של בעל רישיון הולכה אחר.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי, בהתייעצות כאמור בסעיף קטן (א), לקבוע ברישיון כאמור באותו סעיף {{ח:הערה|קטן}} תנאים להבטחת מטרותיו של חוק זה ולקיום הוראות לפיו, לרבות לענין קיבולת הצינור שתשמש ספקי גז טבעי אחרים ולענין הקמת צינורות בעבור ספקים אחרים, ובלבד שייקבעו ברישיון הוראות בענין החזר העלויות של הקמת הצינורות הנוספים.
{{ח:תת|(ג)}} בעל רישיון כאמור בסעיף קטן (א) חייב לאפשר לספק גז טבעי אחר להתחבר לקווי הצינורות והמיתקנים שהקים ולהעביר בהם גז טבעי, בהתאם לתנאים שנקבעו לענין זה ברישיונו.

{{ח:סעיף|10א|רישיון לצינור ייצוא של מי שאינו בעל חזקה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בהתייעצות עם המועצה, רשאי, בין השאר בהתאם למדיניות הממשלה, לתת לתאגיד, בלא מכרז, רישיון לצינור ייצוא של מי שאינו בעל חזקה, לתקופה שיקבע ברישיון, בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התאגיד שהגיש את הבקשה (בסעיף זה – מבקש הרישיון), תאגיד ששולט בו (בסעיף זה – התאגיד השולט) או תאגיד אחר שבשליטת התאגיד השולט, התקשר בהסכם לרכישת גז טבעי שמתקיימים בו כל אלה (בסעיף זה – ההסכם):
{{ח:תתתת|(א)}} מוסדרת בו התקשרות ארוכת טווח לרכישת גז טבעי בהיקף משמעותי למטרת ייצוא;
{{ח:תתתת|(ב)}} הגז הטבעי הנרכש במסגרתו יופק משטח החזקה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנפט|חוק הנפט}} שאל המיתקנים המשמשים את הפעילות לפי החזקה יחובר הצינור שלגביו ניתן הרישיון לפי סעיף זה;
{{ח:תתתת|(ג)}} השר אישר מראש את ההתקשרות שפרטיה מוסדרים בהסכם;
{{ח:תתת|(2)}} כל אלה התאגדו כדין בישראל או במדינה שאינה מדינת אויב, בהתאם לדין החל באותה מדינה:
{{ח:תתתת|(א)}} מבקש הרישיון;
{{ח:תתתת|(ב)}} בעל שליטה במבקש הרישיון – אם הוא תאגיד;
{{ח:תתתת|(ג)}} תאגיד אחר שבשליטת התאגיד השולט, שהתקשר בהסכם כאמור בפסקה (1), ככל שהתקשר;
{{ח:תתת|(3)}} אם בעל שליטה במבקש הרישיון אינו תאגיד – הוא אינו אזרח מדינת אויב;
{{ח:תתת|(4)}} בעל החזקה שאל המיתקנים המשמשים את הפעילות לפי החזקה יחובר הצינור, מחזיק באישורים הנדרשים מאת הממונה לפי כל דין, לצורך ייצוא גז טבעי באמצעות הצינור.
{{ח:תת|(ב)}} על רישיון לצינור ייצוא של מי שאינו בעל חזקה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(ב) ו־(ג)}}, בשינויים המחויבים, ולא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיפים 8(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 15|ו־15}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22(א)}}, רישיון לצינור ייצוא של מי שאינו בעל חזקה או כל חלק ממנו אינו ניתן להעברה, לשעבוד או לעיקול, בכל דרך שהיא, אלא בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התקיימו התנאים שקבע השר לעניין זה ברישיון, ורשאי השר לקבוע ברישיון תנאים לעניין הקשר בין רוכש הגז למטרת ייצוא לבין מי שהרישיון הועבר אליו במסגרת הליכי מימוש שעבוד, ככל שהוא אינו עומד בתנאי סעיף קטן (א)(1);
{{ח:תתת|(2)}} ניתן לכך אישור מראש ובכתב של המנהל והתקיימו התנאים שקבע באישור, ובלבד שתנאים כאמור לא יעמדו בסתירה לתנאים שקבע השר לפי פסקה (1), ככל שקבע.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”בעל חזקה“ ו”הממונה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הנפט|בחוק הנפט}}.

{{ח:סעיף|11|ההליכים למתן רישיון חלוקה}}
{{ח:ת}} השר, בהתייעצות עם המועצה, רשאי לקבוע דרכים ותנאים למתן רישיון חלוקה, לרבות דרישות בדבר אלה:
{{ח:תת|(1)}} חוסנה הכספי ויכולתה הארגונית של החברה המבקשת;
{{ח:תת|(2)}} הידע והניסיון המקצועיים העומדים לרשות החברה המבקשת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משק הגז הטבעי (דרכים ותנאים למתן רישיון חלוקה)|תקנות משק הגז הטבעי (דרכים ותנאים למתן רישיון חלוקה), התשס״ח–2008}}.}}

{{ח:סעיף|11א|רישיון לחברה ממשלתית|תיקון: תשס״ג, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ב)(1)}}, מצאו השרים כי קיימים צרכים דחופים של משק האנרגיה, רשאי השר לתת רישיון לחברה ממשלתית, שתהיה מוסמכת לפעול רק לבצוע פעולות התואמות את מטרות חוק זה, ובלבד שרישיון הולכה יינתן לפי הוראות סעיף קטן זה רק לאחר שנוכחו השרים כי הליך שנערך לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} לא הביא לבחירת בעל רישיון; חברה ממשלתית כאמור בסעיף קטן זה לא תהיה רשאית להקים מערכת הולכה באמצעות מי שאינו רשאי להיות בעל רישיון בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ב) עד (ד)}}, אלא באישור הממשלה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ב)(1) ו־(ד)(1)}} וההוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, ובלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), רשאי השר לתת רישיון חלוקה, לרבות להקמה או להפעלה של רשת חלוקה, לגבי רשת חלוקה מסוימת, לבעל רישיון הולכה שניתן לפי הוראות סעיף קטן (א) או לחברה בבעלותו המלאה (בפסקה זו – החברות), ובלבד שהשרים השתכנעו כי לשם פיתוח משק האנרגיה, אין זה נכון בנסיבות העניין לתת רישיון להקמה או להפעלה של רשת החלוקה האמורה לגורם מהמגזר הפרטי, ובכלל זה לבעל רישיון חלוקה או למי שהיה בעל רישיון חלוקה, וכי הקמה או הפעלה כאמור באמצעות אחת החברות תהיה מתאימה יותר באותן הנסיבות.
{{ח:תתת|(1א)}} לא יינתן רישיון חלוקה לפי פסקה (1) לגבי אזור מסוים, אם בשל כך יעלה מספר האזורים שבאותה העת יש לגביהם רישיון חלוקה בתוקף לפי אותה פסקה על שלושה או על מחצית מכלל האזורים שבאותה העת יש לגביהם רישיון חלוקה בתוקף, לפי הגדול; ואולם, השר רשאי לשנות את המספר או השיעור כאמור; שינוי כאמור טעון את אישור ועדת הכלכלה של הכנסת, והגדלת המספר או השיעור טעונה גם את הסכמת שר האוצר.
{{ח:תתת|(2)}} רישיון חלוקה לפי סעיף קטן זה יינתן בתנאים שיאפשרו את הפעלת רשת החלוקה בעתיד על ידי גורם מהמגזר הפרטי שיהיה מעוניין להפעיל את רשת החלוקה האמורה ושיעמוד בדרישות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ב)(2) ו־(3), (ג) ו־(ד)(2)}}.
{{ח:תת|(ד)}} על רישיון שניתן לפי סעיף זה ועל בעל הרישיון יחולו, בכפוף להוראות סעיף זה, ההוראות לפי חוק זה כפי שהן חלות על רישיון מסוגו ועל בעליו, ולענין רישיון הולכה – ההוראות החלות על רישיון כאמור שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} ועל בעליו.

{{ח:סעיף|12|ההליכים למתן רישיון אחסון ורישיון גט״ן}}
{{ח:תת|(א)}} רישיון אחסון ורישיון גט״ן יינתנו על פי מכרז או על פי הליך פומבי אחר שעליו יחליט המנהל, באישור המועצה; ואולם השר רשאי, בהסכמת שר האוצר ובהתייעצות עם המועצה, להחליט כי רישיון אחסון או רישיון מיתקן גט״ן יינתן, בלא מכרז או הליך פומבי כאמור, לבעל רישיון הולכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) {{ח:פנימי|סעיף 3|ובסעיף 3(א)(4)}}, רשאי בעל חזקה, כל עוד החזקה בתוקף, לאחסן גז שהופק על ידו במאגר שבשטח החזקה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי השר לתת לבעל חזקה, בלא מכרז או הליך פומבי אחר וכל עוד החזקה בתוקף, רישיון לאחסון גז שלא הופק על ידו במאגר שבשטח החזקה; תקופת הרישיון תיקבע בו ולא תעלה על יתרת תקופת החזקה.
{{ח:תת|(ד)}} השר רשאי להורות לבעל חזקה, כל עוד החזקה בתוקף, לתת לאחרים שירותי אחסון במאגר שבשטח החזקה ולקבוע את תנאי מתן השירותים, לאחר שנתן לבעל החזקה הזדמנות להשמיע את טענותיו; ניתנה הוראה כאמור, יראו את בעל החזקה כבעל רישיון אחסון ויחולו עליו ההוראות לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|13|פרסום ועיון}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על מתן רישיון ועל תנאים והגבלות שנקבעו בו לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיפים 22(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 23|ו־23(ב)}}, והחלטות לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, יפורסמו ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} כל אדם רשאי לעיין ברישיון במשרדי הרשות ובמשרדי בעל הרישיון בשעות העבודה המקובלות.

{{ח:סעיף|14|הגבלה על עיסוק נוסף}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון לא יעסוק אלא בפעילויות הקבועות ברישיון שניתן לו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א)}}, השר, בהתייעצות עם המועצה, רשאי לתת לבעל רישיון היתר לעסוק בעיסוקים נוספים, אם ראה שאין בכך כדי לפגוע בפעילויותיו על פי הרישיון או בפיקוח על מילוי חובותיו לפי חוק זה, ורשאי הוא, לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו, להתנות את ההיתר בתנאים, לרבות בתנאי שהעיסוק כאמור יהיה באמצעות תאגיד נפרד ובאופן שתהיה הפרדה ניהולית וכספית בין התאגידים; לא התנה השר כי העיסוק הנוסף יהיה בתאגיד נפרד, ינהל בעל הרישיון מערכת חשבונות נפרדת לגבי פעילותו על פי הרישיון ולגבי העיסוק הנוסף, והמנהל רשאי לקבוע כללים בדבר דרכי הפרדת החשבונות.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: תנאי רישיון}}

{{ח:סעיף|15|תקופת רישיון|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר יקבע ברישיון את תקופת תוקפו, ובלבד שלא תעלה על 30 שנים, ואין להאריכה; אין בהוראה זו כדי למנוע מבעל הרישיון להשתתף במכרז שייערך למתן הרישיון החדש.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי השר:
{{ח:תתת|(1)}} שלא להגביל בזמן רישיון חלוקה, ואם הגבילו בזמן רשאי הוא להאריך את תקופת תוקפו או לבטל את הגבלת הזמן ולהתנות ברישיון תנאים לגבי כל החלטה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} להאריך את תקופת תוקפו של רישיון הולכה שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 11א|סעיף 11א(א)}} לתקופה אחת נוספת של 15 שנים.

{{ח:סעיף|16|בלעדיות בהולכה}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקבוע ברישיון הולכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} כי לבעל הרישיון נתונה זכות בלעדית לעסוק בהולכה; בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ב)}}, הבלעדיות יכול שתינתן לתקופה, למקום או לאזור שיוגדרו ברישיון; נקבע כאמור, לא יינתן במשך תקופת הבלעדיות ובתחומה רישיון הולכה נוסף אלא במקרים ובתנאים שנקבעו ברישיון; אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}.

{{ח:סעיף|17|תנאי רישיון}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בהתייעצות עם המנהל, רשאי לקבוע ברישיון תנאים להבטחת מטרותיו של חוק זה ולקיום הוראות לפיו, לרבות תנאים שיש לקיימם לפני תחילת הפעילות נושא הרישיון.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף קטן (א), ניתן לקבוע ברישיון תנאים בענינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מיתקני הגז שעל בעל הרישיון להקים, אופן הקמתם, מיקומם והתקופות לכך;
{{ח:תתת|(2)}} ערבויות והתחייבויות שעל בעל הרישיון או בעלי שליטה בו להמציא להבטחת מילוי תנאי הרישיון ולקיום הוראות לפי חוק זה, ואופן חילוטן או הפעלתן;
{{ח:תתת|(3)}} הביטוחים שעל בעל הרישיון לעשות;
{{ח:תתת|(4)}} חובות בעל הרישיון כלפי הצרכנים לסוגיהם וזכויותיהם כלפיו והדרכים להבטחתן.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות ותנאים ברישיון שענינם הקמת מיתקני גז ומיקומם ייקבעו בהתייעצות עם השר לאיכות הסביבה.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} השר, בהסכמת שר האוצר, רשאי לקבוע ברישיון שניתן על פי מכרז חובת תשלום תמלוגים או דמי רישיון לאוצר המדינה, ודרכי חישובם ותשלומם, ואם דבר מאלה היה נושא להצעות במכרז – בהתאם לתוצאות המכרז.
{{ח:תתת|(2)}} השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לקבוע חובת תשלום תמלוגים על בעל רישיון שרישיונו לא ניתן על פי מכרז.
{{ח:תת|(ה)}} השר רשאי לקבוע ברישיון –
{{ח:תתת|(1)}} כי משרדו הרשום, מקום עסקיו והניהול השוטף של בעל הרישיון יהיו בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} כי, מטעמי ביטחון, נושאי משרה ובעלי תפקידים מסוימים בבעל הרישיון יהיו אזרחים ישראלים או תושבי ישראל, וכי כולם או חלקם יהיו בעלי סיווג ביטחוני מתאים, הכל כפי שיקבע ברישיון.

{{ח:סעיף|18|שינוי תנאים|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בהסכמת שר האוצר ובהתייעצות עם המועצה, ובכל הנוגע {{ח:פנימי|סעיף 17|לסעיף 17(ג)}} – גם עם השר לאיכות הסביבה, רשאי לשנות, להוסיף או לגרוע תנאים של רישיון, אם קיים צורך חיוני בכך לשם הגשמת מטרותיו של חוק זה או לשם קיום אמנה בין־לאומית הנוגעת לענין, שישראל צד לה, ובהתחשב בשינויים טכנולוגיים, משקיים וסביבתיים שחלו מאז שניתן הרישיון, ולאחר שניתנה הזדמנות לבעל הרישיון להשמיע את טענותיו.
{{ח:תת|(ב)}} השרים רשאים להחליט כי לבעל רישיון שרישיונו ניתן לו על פי מכרז יינתן פיצוי בשל שינוי תנאי ברישיון, אם כתוצאה מן השינוי תוטל על בעל הרישיון הכבדה כספית מהותית; הפיצוי יינתן בדרך של העלאת תעריפים או בדרך אחרת, כפי שיורו השרים, ובלבד שניתנה לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו בדבר שיעור הפיצוי ודרך נתינתו, ושהוראה על פיצוי בדרך של העלאת תעריפים תינתן באישור המועצה לאחר שנתנה למי שרואה עצמו נפגע מהעלאת התעריף הזדמנות להשמיע את טענותיו בפניה; נחלקו השרים בדעותיהם או התנגדה המועצה להצעת השרים, יובא הענין להכרעת הממשלה; השרים רשאים לאצול את סמכותם לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: ביטול או הגבלה של רישיון}}

{{ח:סעיף|19|ביטול רישיון או הגבלתו}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל, בהתייעצות עם המועצה ובאישור השר, ולאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו, רשאי לבטל בכל עת רישיון, אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעל הרישיון לא גילה לועדת המכרזים או לשר מידע שנדרש לגלותו בקשר להשתתפות במכרז או לבקשת הרישיון, או שמסר מידע לא נכון, והכל בענין מהותי;
{{ח:תתת|(2)}} בבעל הרישיון התקיים סייג מן הסייגים לקבלת הרישיון או חדל להתקיים בו תנאי מתנאי הכשירות הנדרשים לפי חוק זה או לפי תנאי הרישיון, והדבר לא תוקן בתוך תקופה שהמנהל קבע בהודעה ששלח לבעל הרישיון;
{{ח:תתת|(3)}} ניתן צו לפירוקו של בעל הרישיון או שמונה לו כונס נכסים והצו או המינוי לא בוטל בתוך תקופה שהמנהל קבע בהודעה ששלח לבעל הרישיון;
{{ח:תתת|(4)}} בעל הרישיון לא קיים הוראה לתיקון ליקויים או לביצוע פעולות שניתנה לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|סעיף 72}} או הפר הוראה מהותית ברישיון וההפרה אינה ניתנת לתיקון, ואם ההפרה ניתנת לתיקון לא תיקנה בתוך התקופה שקבע המנהל או הממונה בהודעה ששלח לבעל הרישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|סעיף 72}}, ואם הגיש בעל הרישיון השגה לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}} – בתוך התקופה שנקבעה בהחלטה בהשגה, ואם הגיש בעל הרישיון עתירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 75|סעיף 75}} – לא מילא אחר החלטת בית המשפט;
{{ח:תתת|(5)}} בעל הרישיון הפר, הפרה נמשכת, הוראה לפי חוק זה או ברישיון או תנאי ברישיון והוראות פסקה (4) יחולו;
{{ח:תתת|(6)}} התקיימה עילה אחרת שנקבעה ברישיון כעילה לביטולו.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל, בהתייעצות עם המועצה ובאישור השר, ולאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו, רשאי בכל עת להגביל רישיון לענין תקופת תוקפו, המקום או האזור שבו יוכל בעל הרישיון לפעול, או כל הגבלה אחרת, אם התקיים אחד מן התנאים המנויים בסעיף קטן (א)(4) עד (6).

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: רצף פעילות והעברת מיתקנים}}

{{ח:סעיף|20|רצף פעילות ומינוי ממונה}}
{{ח:תת|(א)}} הופסקה פעילותו של בעל רישיון, או מצא השר כי קיים חשש ממשי שפעילותו עלולה להיפסק, רשאי השר לתת הוראה לשם קיום רצף בביצוע הפעילות או חידושה, לרבות הוראות שעל בעל רישיון לקיים גם לאחר ביטול הרישיון או הגבלתו.
{{ח:תת|(ב)}} הופסקה פעילותו של בעל רישיון או מצא המנהל, כי קיים חשש ממשי שבעל רישיון לא יוכל להמשיך לקיים את פעילותו רשאי הוא, באישור השר, למנות ממונה לביצוע הפעילות עד לחלוף העילה שגרמה לחשש האמור או עד להענקת רישיון לאחר שימשיך את הפעילות ושאליו יועברו נכסים של בעל הרישיון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}}, ולקבוע את תפקידיו וסמכויותיו של הממונה (בסעיף זה – הממונה).
{{ח:תת|(ג)}} מינוי הממונה ייעשה לאחר שניתנה לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו, אלא אם כן הנסיבות מחייבות, לדעת המנהל, מינוי דחוף.
{{ח:תת|(ד)}} הממונה ימונה לתקופה שיקבע המנהל ושלא תעלה על שנה אחת; המנהל, באישור השר, רשאי להאריך את המינוי לתקופות נוספות שלא יעלו על שישה חודשים בכל פעם, וכן להחליף את הממונה בכל עת.
{{ח:תת|(ה)}} לממונה יהיו כל הסמכויות הדרושות להבטחת ביצוע הפעילות, לרבות הסמכויות והתפקידים שיש למנהל הכללי של החברה בעלת הרישיון, לדירקטוריון שלה ולועדות הדירקטוריון, ואלה לא ימלאו את תפקידיהם ולא ישתמשו בסמכויותיהם כל עוד מינוי הממונה בתוקף, והכל בכפוף להוראות שייתן המנהל; עובדי החברה ימלאו אחר הוראות הממונה; בעל הרישיון ישלם לממונה שכר כפי שיורה המנהל.
{{ח:תת|(ו)}} כל עוד מינוי הממונה בתוקף, לא תקבל החברה בעלת הרישיון או אסיפה של בעלי מניותיה או בעלי זכויות אחרים בה, החלטה על פירוקה מרצון, אלא בהסכמת הממונה בכתב.

{{ח:סעיף|21|העברת נכסים|תיקון: תשס״ה, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”נכסים“ – מיתקני גז ונכסים אחרים, בין שהם מוחשיים ובין שאינם מוחשיים, וכן זכויות, הדרושים להפעלת מיתקני הגז.
{{ח:תת|(ב)}} בכפוף להוראות סעיפים קטנים (ג) ו־(ד), בוטל רישיון, או פג תוקפו ולא הוארך, או מונה לבעל הרישיון מפרק או מפרק זמני, או מונה כונס נכסים לבעל הרישיון או לנכסיו העיקריים, לא יועברו לאחר נכסים ששימשו לפעילותו, לא תוקנה בהם זכות שימוש, ולא ישתמש בהם אחר, אלא באישור המנהל, ובתנאים שיקבע כדי להבטיח את רציפות הפעילות.
{{ח:תת|(ג)}} בוטל רישיון או פג תוקפו ולא הוארך, יועברו הנכסים, באותו מועד, לבעלות המדינה, אלא אם כן הורה השר לבעל הרישיון לגבי הנכסים, כולם או חלקם, כי לא יועברו כאמור; הורה השר כאמור – ייתן הוראות לבעל הרישיון לענין הנכסים שלא הועברו למדינה, לרבות בדבר האופן שעליו לנהוג בנכסים כדי שלא יהוו סיכון או מטרד.
{{ח:תת|(ד)}} ניתן רישיון במקום רישיון שבוטל או שפג תוקפו ולא הוארך, רשאי השר ליתן הוראות לבעל הרישיון הקודם בענין העברת הנכסים, כולם או חלקם, לבעל הרישיון החדש, וכן רשאי הוא להחליט וליתן הוראות על העברה כאמור גם לענין הנכסים שהבעלות בהם עברה למדינה בהתאם להוראות סעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ה)}} העברת נכסים כאמור בסעיפים קטנים (ג) או (ד) תהיה בלא תמורה אלא אם כן נקבע אחרת ברישיון; אין בהוראת סעיף קטן זה כדי למנוע מהמדינה לדרוש תשלום מבעל הרישיון החדש בעבור העברת הנכסים אליו.
{{ח:תת|(ו)}} נכסים שייקבע לגביהם מראש בתנאי הרישיון כי יועברו בתמורה, יהיה בעל הרישיון זכאי לתשלום בעדם מהמדינה או מבעל הרישיון החדש, בהתאם לכללים שנקבעו לענין זה ברישיונו; המנהל, בהתייעצות עם המועצה, יחליט בהתאם לכללים האמורים, על סכום התשלום ומועדי תשלומו, לאחר שנתן לבעל הרישיון הקודם הזדמנות להשמיע את טענותיו.
{{ח:תת|(ז)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ח)}} הוראות סעיף זה יחולו, בשינויים המחויבים, גם על הגבלת רישיון.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ו|סימן ו׳: העברת רישיון ואמצעי שליטה}}

{{ח:סעיף|22|הגבלות על העברת רישיון ונכסים}}
{{ח:תת|(א)}} רישיון או כל חלק ממנו אינו ניתן להעברה, לשעבוד או לעיקול, בכל דרך שהיא.
{{ח:תת|(ב)}} ערבויות והתחייבויות שהמציא בעל רישיון או בעל שליטה בו לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(ב)(2)}}, וכספים שהתקבלו ממימושן, אינם ניתנים לעיקול או לשעבוד.
{{ח:תת|(ג)}} מיתקני גז של בעל הרישיון וכן נכסים שנקבעו ברישיון כדרושים לביצוע הפעילות לפי הוראות הרישיון, אינם ניתנים להעברה, לשעבוד או לעיקול, בכל דרך שהיא, אלא באישור המנהל בכתב ומראש, ובתנאים שיקבע; בעל הרישיון יפעל לרישומן בפנקסים ובמרשמים המתנהלים לפי כל דין של המגבלות האמורות בסעיף קטן זה לגבי הנכסים שעליהם הן חלות, וימציא למנהל אישורים על הרישומים שבוצעו.
{{ח:תת|(ד)}} פעולה שנעשתה בניגוד להוראות סעיף זה בטלה, ובית המשפט לא יורה על הקניית זכות במיתקן גז או בנכס כאמור בסעיף קטן (ג) לאדם אחר, אף אם בעל הרישיון לא פעל לרישום המגבלות כאמור בסעיף קטן (ג); מי שקיבל לידיו מיתקן גז או נכס כאמור חייב להשיבו לבעל הרישיון, ובעל הרישיון ישיב לו את מה שקיבל תמורתו או את שוויו; קבע המנהל כי השבת מיתקן הגז או הנכס אינה אפשרית בנסיבות הענין, ישיב מי שקיבל את מיתקן הגז או הנכס את שוויו לבעל הרישיון.

{{ח:סעיף|23|העברת שליטה ואמצעי שליטה}}
{{ח:תת|(א)}} לא ירכוש אדם ולא יחזיק שליטה או אמצעי שליטה בבעל רישיון בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, או הוראות שנקבעו לפי סעיף קטן (ב); המחזיק שליטה או אמצעי שליטה בבעל רישיון לא יעבירם לאחר בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, או בניגוד להוראות שנקבעו לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע בתקנות או ברישיון תנאים והגבלות (בסעיף זה – הוראות) להעברה או לרכישה של שליטה ושל אמצעי שליטה בבעל רישיון, ולשעבוד של אמצעי שליטה כאמור, ככל הדרוש לדעתו להבטיח את ענינם של הצרכנים ולשמירה על הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}; נקבע כאמור כי העברה, רכישה או שעבוד טעונים אישור, יינתן האישור בידי השר בהסכמת המועצה.
{{ח:תת|(ג)}} המחזיק באמצעי שליטה בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} או להוראות שנקבעו לפי סעיף קטן (ב) אינו רשאי להפעיל את הזכויות מכוחם.
{{ח:תת|(ד)}} השר רשאי לקבוע בתקנות או ברישיון כי שינוי מבני או ארגון מחדש בבעל הרישיון, לרבות מיזוג, פיצול, פשרה, הסדר או פירוק מרצון, טעונים אישור השר בהסכמת המועצה.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} בעל ענין בבעל רישיון ידווח לבעל הרישיון על הקניית זכות לאחר באמצעי השליטה שבהחזקתו, כולם או חלקם; לענין זה, ”בעל ענין“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}.
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון ידווח למנהל, לפי מיטב ידיעתו, על כל שינוי בפרטים החייבים רישום במרשם בעלי המניות שלו, וכן על כל מידע אחר שקיבל לפי פסקה (1).
{{ח:תתת|(3)}} דיווח כאמור בסעיף קטן זה ייעשה בתוך 3 ימי עסקים לאחר מועד הקניית הזכות כאמור בפסקה (1) או לאחר שנודע לבעל הרישיון על השינוי כאמור בפסקאות (1) ו־(2), לפי הענין.
{{ח:תת|(ו)}} קביעות השר לפי סעיף זה שלא נקבעו מראש בתנאי הרישיון, ייעשו לאחר שניתנה לבעלי הרישיונות הנוגעים בדבר הזדמנות להשמיע את טענותיהם.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הקמת מיתקני גז ושינוים, ופיצויים}}

{{ח:סעיף|24|חובת מפרט ואישורו בידי הרשות|תיקון: תשע״א, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא יקים בעל רישיון מיתקן גז ולא יעשה בו שינוי אלא על פי מפרט כאמור בסעיף קטן (ב) ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – מפרט) שאישרו המנהל והממונה.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון המבקש להקים מיתקן גז או לעשות בו שינוי, יכין ויגיש לרשות מפרט, שיכלול את התכניות ההנדסיות ותיאור העבודות להקמת המיתקן, ואת תיאור המקרקעין הדרושים לו ופרטי הבעלות בהם, והכול כפי שקבע השר בתקנות או ברישיון; השר רשאי לקבוע בתקנות או ברישיון פרטים ומסמכים נוספים שייכללו במפרט.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משק הגז הטבעי (מפרט למיתקן גז של רשת חלוקה)|תקנות משק הגז הטבעי (מפרט למיתקן גז של רשת חלוקה), התשע״ח–2017}}.}}
{{ח:תת|(ב1)}} השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, יקבע הוראות לעניין –
{{ח:תתת|(1)}} אגרה בעד הגשת מפרט או שינויים למפרט;
{{ח:תתת|(2)}} דרכים ומועדים לתשלום האגרה, לרבות הצמדתה למדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה וקביעת ריבית פיגורים.
{{ח:תת|(ג)}} מצאו המנהל והממונה כי המפרט עומד בתנאים שנקבעו בצווי בטיחות, בתקנות שהותקנו לפי חוק זה ובתנאי הרישיון, יאשרו את המפרט; מצא המנהל או הממונה כי המפרט אינו עומד בתנאים כאמור, רשאי הוא לדרוש מבעל הרישיון, לאחר שנתן לו הזדמנות להשמיע את טענותיו, לשנות את המפרט או למלא הוראות שייתן כדי להבטיח כי המפרט יעמוד בהם.
{{ח:תת|(ג1)}} לעניין מפרט שהוגש בנוגע להקמה או לשינוי של רשת חלוקה, יודיעו המנהל והממונה על החלטתם לפי סעיף קטן (ג) בתוך 30 ימי עבודה ממועד הגשת המפרט, ובלבד שהמפרט עמד בדרישות לפי סעיף קטן (ב); הוגש מפרט העונה לדרישות כאמור ונדרש המגיש לבצע השלמות במפרט, יודיעו המנהל והממונה על החלטתם כאמור בתוך 7 ימי עבודה מההגשה החוזרת של המפרט.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל רשאי לקבוע בכללים סוגי שינויים במיתקן גז שאינם טעונים הגשת מפרט ואישור לפי סעיף זה; הכללים לפי סעיף קטן זה יפורסמו ברשומות.
{{ח:תת|(ה)}} אישור לפי סעיף זה בא להוסיף על אישור או היתר הנדרש לפי כל דין, ובכלל זה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה}}, ואין בו כדי להקנות זכויות במקרקעין או את הזכות לדרוש את רכישת הזכויות במקרקעין.

{{ח:סעיף|25|תכנית עבודה לרשת חלוקה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשות הרישוי“ – רשות הרישוי למיתקני גז טבעי כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 119ו|בסעיף 119ו לחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכנית עבודה“ – תשריט הכולל סימון מיקומו של מיתקן גז שהוא חלק מרשת חלוקה, וכן הוראות בכתב.
{{ח:תת|(ב)}} תכנית עבודה תאושר על ידי רשות הרישוי; רשות הרישוי לא תתנה את הגשתה של תכנית עבודה באישור מפרט לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}, ובלבד שלא תאושר תכנית עבודה אלא לאחר אישור המפרט.
{{ח:תת|(ג)}} הוגשה תכנית עבודה לאישור רשות הרישוי בהתאם לתקנות לפי סעיף קטן (טו), תחליט רשות הרישוי בתוך 30 ימים מיום הגשתה אם לפרסמה להשגות הציבור, להתנות תנאים לפרסומה כאמור או לדחותה.
{{ח:תת|(ד)}} לא תתנה רשות הרישוי את פרסומה של תכנית עבודה להשגות בתנאים, אלא אם כן סברה שניתן לקיים את התנאים או שצפוי שיתקיימו בתוך 30 ימים מיום מסירת ההודעה על החלטתה למגיש תכנית העבודה.
{{ח:תת|(ה)}} רשות הרישוי תודיע למגיש תכנית העבודה על החלטתה לפי סעיף קטן (ג), בתוך שלושה ימים ממועד ההחלטה.
{{ח:תת|(ו)}} החליטה רשות הרישוי לפרסם את תכנית העבודה בתנאים, רשאי מגיש התכנית להגיש לה, בתוך עשרה ימים ממועד קבלת ההחלטה, בקשה לשינוי או לביטול תנאים שהוא סבור כי לא יהיה ניתן לקיימם בתוך 30 ימים כאמור בסעיף קטן (ד); הוגשה בקשה כאמור, רשאית רשות הרישוי, בתוך שבעה ימים ממועד הגשת הבקשה ולאחר ששקלה הבקשה, להותיר את החלטתה על כנה, לשנות את התנאים לפרסום או לדחות את תכנית העבודה.
{{ח:תת|(ז)}} רשות הרישוי תודיע למגיש תכנית העבודה על החלטתה לפי סעיף קטן (ו), בתוך שלושה ימים ממועד ההחלטה.
{{ח:תת|(ח)}} החליטה רשות הרישוי לפרסם תכנית עבודה להשגות הציבור כאמור בסעיף קטן (ג), תפרסם בתוך שבעה ימים מיום קבלת ההחלטה או מיום שהתקיימו התנאים לפרסום, ככל שנקבעו, לפי המאוחר –
{{ח:תתת|(1)}} את תכנית העבודה באתר האינטרנט של מינהל התכנון ותעמיד אותה לעיון הציבור במשרדי הוועדה המחוזית, וכן תעביר את התכנית לוועדות המקומיות הנוגעות בדבר לשם העמדתה לעיון הציבור במשרדיהן;
{{ח:תתת|(2)}} הודעה על פרסום תכנית העבודה להשגות –
{{ח:תתתת|(א)}} בעיתון לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 1א|סעיף 1א לחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} במשרדי הרשויות המקומיות שתחום שיפוטן או חלק ממנו כלול בתחום תכנית העבודה;
{{ח:תתתת|(ג)}} במשרדי הוועדה המחוזית שמרחב התכנון שלה או חלק ממנו כלול בתחום תכנית העבודה.
{{ח:תת|(ט)}} מי שרואה את עצמו נפגע מתכנית עבודה, רשאי להגיש השגה לגביה בתוך 30 ימים מיום שבו פורסמה התכנית לפי סעיף קטן (ח)(2)(א); ההשגה תוגש לרשות הרישוי והעתק ממנה יישלח לוועדה המקומית שמרחב התכנון שלה או חלק ממנו, כלול בתחום תכנית העבודה.
{{ח:תת|(י)}} הוגשו השגות הציבור כאמור בסעיף קטן (ט), תדון בהן רשות הרישוי בתוך 30 ימים מתום המועד להעברתן כאמור באותו סעיף קטן, ותחליט לאשר או לדחות את תכנית העבודה; אישור כאמור יכול שיהיה מותנה בשינוי התכנית או בתנאים כפי שתקבע רשות הרישוי.
{{ח:תת|(יא)}} לא תתנה רשות הרישוי את אישורה של תכנית עבודה בתנאים, אלא אם כן סברה שניתן לקיים את התנאים או שהם צפויים להתקיים בתוך 30 ימים מיום מסירת ההודעה על החלטתה למגיש תכנית העבודה.
{{ח:תת|(יב)}} פורסמה תכנית עבודה להשגות הציבור כאמור בסעיף קטן (ח), ולא הוגשו לה השגות בתוך התקופה שנקבעה לכך, יראו את התכנית כמאושרת.
{{ח:תת|(יג)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 103א|סעיפים 103א}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 104|104}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 106|106(ב) עד (ד)}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 107|107}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 108|ו־108(ב) לחוק התכנון והבנייה}}, יחולו לעניין סעיף זה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(יד)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24(ה)}}, תכנית עבודה שאושרה לפי סעיף זה תבוא במקום אישור תכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}.
{{ח:תת|(טו)}} שר האוצר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, יקבע הוראות לעניין אופן הגשת תכנית עבודה ולעניין הפרטים שיש לכלול בה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משק הגז הטבעי (תכנית עבודה לרשת חלוקה)|תקנות משק הגז הטבעי (תכנית עבודה לרשת חלוקה), התשע״ז–2016}}.}}

{{ח:סעיף|25א|דיון בתכנית עבודה בוועדת המשנה לתכניות עבודה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא קיבלה רשות הרישוי החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(ג), (ו) או (י)}}, במועדים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 25|באותו סעיף}}, או שהחליטה לדחות את תכנית העבודה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(ג) או (ו)}}, רשאי מגיש תכנית העבודה להעביר את תכנית העבודה לאישור ועדת המשנה לתכניות עבודה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 119ז|בסעיף 119ז לחוק התכנון והבנייה}} (בסעיף זה – הוועדה), בתוך 30 ימים מתום המועד לקבלת ההחלטות האמורות או ממועד ההחלטה לדחות את התכנית כאמור, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} הועברה תכנית עבודה לוועדה כאמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} יהיו סמכויותיה של רשות הרישוי לגבי אותה תכנית נתונות לוועדה;
{{ח:תתת|(2)}} יחולו על ההליך בוועדה ההוראות החלות על ההליך ברשות הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25(טו)}}, במקום ”הגשת תכנית עבודה“ יקראו ”העברת תכנית עבודה לדיון בוועדת המשנה לתכניות עבודה כאמור בסעיף 25א“;
{{ח:תתת|(3)}} בשל אי־קבלת החלטה של רשות הרישוי במועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25(ג) או (ו)}}, או דחיית התכנית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25|באותם סעיפים}} – יראו את מועד העברת תכנית העבודה לוועדה כמועד הגשת תכנית העבודה;
{{ח:תתת|(4)}} בשל אי־קבלת החלטה של רשות הרישוי במועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25(י)}} – יראו את מועד העברת תכנית העבודה לוועדה כאילו תם בו המועד להעברת השגות הציבור על תכנית העבודה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25(ט)}}.

{{ח:סעיף|26|הקמת מיתקן גז בלחץ נמוך מאד|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מיקומו של מיתקן גז שהוא חלק מרשת חלוקה בלחץ נמוך מאוד, ככל שלא נקבע בתכנית עבודה, ייקבע במפרט שאושר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24}}, ויהיה טעון אישור רשות הרישוי המקומית, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון והבניה}}, במרחב התכנון המקומי שבו יוקם מיתקן הגז; בסעיף קטן זה, ”לחץ נמוך מאוד“ – לחץ של 4 בר (bar) או פחות.
{{ח:תת|(ב)}} שר הפנים, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, יתקין תקנות לענין הליכי הגשת מפרט והליכי אישורו כאמור בסעיף קטן (א), וכן רשאי הוא לקבוע הוראות לענין פרטים או מסמכים נוספים שיש לצרף למפרט המוגש לאישור רשות הרישוי המקומית, ובלבד שאם רשות הרישוי המקומית לא נתנה את החלטתה בתוך 60 ימים מהיום שהוגש לה המפרט, יראו אותו כאילו אושר על ידה.
{{ח:תת|(ג)}} סירבה רשות הרישוי המקומית לאשר את המפרט, רשאי מגיש הבקשה לערור לועדת הערר כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 12א|בסעיף 12א לחוק התכנון והבניה}} בתוך 15 ימים מיום שהודע לו על הסירוב.

{{ח:סעיף|26א|הגדרות {{ח:פנימי|סעיף 26ב|לסעיפים 26ב עד 26יא}} – הליך מהיר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בסעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 26ב|ובסעיפים 26ב עד 26יא}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה“ – בקשה לאישור בהליך מהיר המוגשת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ג|סעיף 26ג}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הגורם המאשר“ – מהנדס הוועדה, אולם –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין מיתקן גז שאינו במרחב תכנון מקומי – מתכנן המחוז;
{{ח:תתת|(2)}} אם התקבלו הערות בעל מקרקעין לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ד|סעיף 26ד}} – רשות הרישוי המקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הליך מהיר“ – הליך לאישור הקמתו של מיתקן גז שהוא חלק מרשת חלוקה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ב|סעיפים 26ב עד 26יא}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מגבלות“ – מגבלות בנייה, פיתוח ושימוש החלות על המקרקעין בשל הקמת מיתקן גז לפי צו בטיחות לעניין רשת חלוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מהנדס הוועדה“ – מהנדס הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 20|בסעיף 20 לחוק התכנון והבנייה}}, של הוועדה המקומית שתחום הבקשה נמצא במרחב התכנון שלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן נקודת המעבר“ – מונה ומיתקן להפחתת לחץ כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן תשתית“ – כל אחד מאלה, לרבות מיתקנים המשרתים אותם:
{{ח:תתת|(1)}} דרכים ומסילות ברזל לסוגיהן;
{{ח:תתת|(2)}} קווי תשתית ובכלל זה קווי חשמל, קווי גז פחמימני מעובה או קווים שמובילים כימיקלים ודלק לסוגיהם או חומרים מסוכנים;
{{ח:תתת|(3)}} קווי תקשורת;
{{ח:תתת|(4)}} קווי מים, קווי ביוב וקווי ניקוז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרחב תכנון מקומי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 13|בסעיף 13 לחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתכנן המחוז“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 8|בסעיף 8(א) לחוק התכנון והבנייה}}, של המחוז שבתחומו מוצע להקים את מיתקן הגז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות רישוי מקומית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 30|בסעיף 30 לחוק התכנון והבנייה}}, במרחב התכנון המקומי שבו מוצע להקים את מיתקן הגז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחום הבקשה“ – השטח שנדרש לשם הקמת מיתקן הגז והשטח שבו יחולו מגבלות, והכול לפי הבקשה.

{{ח:סעיף|26ב|הליך מהיר להקמת מיתקן גז ברשת חלוקה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיפים 25}} {{ח:פנימי|סעיף 26|ו־26}}, הגורם המאשר מוסמך לאשר את הקמתו של מיתקן גז שהוא חלק מרשת חלוקה בהליך מהיר, אם מתקיימים לגבי מיתקן הגז כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מיתקן הגז נועד לחבר בין רשת חלוקה שניתנו לגביה האישורים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} או שהוקמה לפי תוכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}, לבין צרכן; לעניין זה, יראו מיתקן גז כמיתקן שנועד לחבר בין רשת חלוקה לבין צרכן, אף אם מיקום החיבור לרשת החלוקה ומיקום החיבור לצרכן אינם באותו מרחב תכנון מקומי;
{{ח:תת|(2)}} המיתקן מתוכנן להזרמת גז בלחץ שלא יעלה על 7 בר (bar);
{{ח:תת|(3)}} מיתקן הגז יוקם בשטח הצרכן או בקרקע שייעודה הוא אחד או יותר מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} קרקע שייעודה דרך;
{{ח:תתת|(ב)}} קרקע שייעודה שטח ציבורי פתוח;
{{ח:תתת|(ג)}} קרקע שייעודה מיתקנים הנדסיים;
{{ח:תתת|(ד)}} קרקע שייעודה חקלאי;
{{ח:תת|(4)}} מגבלות שלא בשטח הצרכן יחולו רק בקרקע או בשטח כאמור בפסקה (3);
{{ח:תת|(5)}} מיתקן הגז שיוקם שלא בשטח הצרכן יהיה תת־קרקעי בלבד, למעט החלק העילי של שוחה לברז ניתוק;
{{ח:תת|(6)}} אורכו של מיתקן הגז שיאושר לא יעלה על 10,000 מטרים; לעניין פסקה זו, ”אורכו של מיתקן הגז“ – אורך תשתית מיתקן הגז הגדול ביותר, הנמדד החל מנקודת ההתחברות לרשת החלוקה שהאישור לגביה ניתן שלא בהליך מהיר, ועד מיתקן נקודת מעבר שהוא חלק ממיתקן הגז שלגביו מתבקש האישור בהליך מהיר, בתוספת מרחקי מגבלות החלות בשל המיתקנים כאמור.

{{ח:סעיף|26ג|הגשת בקשה בהליך מהיר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה תוגש בידי בעל רישיון חלוקה (בסעיפים 26ג עד 26יא – המבקש) למהנדס הוועדה, ולעניין מיתקן גז במרחב תכנון מחוזי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק התכנון והבנייה}} – למתכנן המחוז.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} הגשת בקשה מותנית בפניית המבקש לכל בעלי מיתקני התשתית בתחום הבקשה, 15 ימים לפחות לפני הגשת הבקשה, לשם קבלת מידע בדבר מיתקני התשתית שבתחום הבקשה והתייחסות אליה; הפנייה תישלח באופן דיגיטלי, ולפי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 1|סעיף 1 לתוספת השנייה}}.
{{ח:תתת|(2)}} לא קיבל המבקש מידע על מיתקני התשתית והתייחסות לבקשה בתקופה האמורה בפסקה (1), רשאי הוא להגיש את הבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} בקשה תכלול את המידע והמסמכים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}; הגורם המאשר אינו רשאי לדרוש מהמבקש מסמכים, פרטים או צרופות נוספים, מעבר לאמור בסעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 26ד|ובסעיף 26ד}}.
{{ח:תת|(ד)}} הבקשה תיחתם בידי המבקש; בלי לגרוע מהאמור, כל מסמך ממסמכי הבקשה או נספחיה יהיו חתומים בידי מי שערך אותם.

{{ח:סעיף|26ד|הגשת הערות לבקשה בהליך מהיר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בעל מיתקן תשתית ובעל מקרקעין שבתחום הבקשה רשאים להגיש את הערותיהם לבקשה למהנדס הוועדה או למתכנן המחוז שהבקשה הוגשה לו, לפי העניין; הערות לבקשה לפי סעיף זה יוגשו בתוך 15 ימים ממועד מסירת ההודעה לפי הוראות סעיף קטן (ב); קיבל מהנדס הוועדה או מתכנן המחוז, לפי העניין, הערות לבקשה, ישלח העתק מהן למבקש.
{{ח:תת|(ב)}} בסמוך לאחר הגשת הבקשה, יודיע המבקש לכל בעלי מיתקני התשתית ובעלי המקרקעין שבתחום הבקשה על הגשתה; הודעה כאמור לבעל מיתקן תשתית תישלח באופן דיגיטלי; הודעה כאמור לבעל מיתקן תשתית או לבעל מקרקעין תימסר או תישלח לפי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2|סעיף 2 לתוספת השנייה}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא קיבל מהנדס הוועדה או מתכנן המחוז שאליו הוגשה הבקשה, את הערותיו של בעל מיתקן תשתית או בעל מקרקעין לבקשה בתקופה שנקבעה לכך, יראו את בעל מיתקן התשתית או בעל המקרקעין כאילו אין לו הערות לבקשה, והמהנדס או המתכנן כאמור יחליט בבקשה, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ה|סעיף 26ה}}; הוגשו למהנדס או למתכנן כאמור הערותיו של בעל מיתקן תשתית, יחליט בבקשה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ה|סעיף 26ה}}; הוגשו למהנדס או למתכנן כאמור הערותיו של בעל מקרקעין בתקופה שנקבעה לכך, יעביר את ההערות שהתקבלו לרשות הרישוי המקומית לשם החלטתה בבקשה, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ה|סעיף 26ה}}.

{{ח:סעיף|26ה|החלטה בבקשה בהליך מהיר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הגורם המאשר יחליט אם לאשר בקשה, לאשר אותה בתנאים לפי הוראות סעיף קטן (ב) או לדחותה, בתוך 30 ימים מתום התקופה להעברת ההערות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ד|סעיף 26ד}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} אישר הגורם המאשר את הבקשה בתנאים, לא יקבע תנאים אלא בעניינים הנוגעים לאופן ביצוע העבודה המבוקשת או לעניין החזרת השטח לקדמותו בתחום ביצוע העבודה לאחר סיום העבודה; תנאים כאמור ייקבעו באחד או יותר מנושאים אלה בלבד:
{{ח:תתתת|(א)}} מילויים וחפירות;
{{ח:תתתת|(ב)}} גידור לצורכי בטיחות במהלך ביצוע העבודות;
{{ח:תתתת|(ג)}} שמירה על עצים, צמחים וחי בתחום הבקשה;
{{ח:תתתת|(ד)}} בבקשה שבתחומה נכללת קרקע שייעודה שטח ציבורי פתוח – מניעת פגיעה משמעותית בסביבה;
{{ח:תתתת|(ה)}} נקיטת אמצעי בטיחות להגנת הציבור;
{{ח:תתתת|(ו)}} מניעת הפרעה לציבור במהלך העבודה, ובכלל זה לתנועת כלי רכב והולכי רגל בדרך ציבורית;
{{ח:תתתת|(ז)}} תנאים לפינוי פסולת בניין במהלך העבודה ובסיומה;
{{ח:תתתת|(ח)}} מניעת פגיעה במיתקן תשתית או במיתקן של הרשות המקומית;
{{ח:תתתת|(ט)}} השבת השטח לקדמותו בתחום ביצוע העבודה לאחר סיום העבודה, לרבות קביעת ערבות סבירה בנסיבות העניין לשם כך;
{{ח:תתתת|(י)}} דרישה לנוכחות נציג הרשות המקומית או מי מטעמה במהלך ביצוע העבודות, לשם פיקוח על התקיימות התנאים כאמור בסעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(2)}} קבע הגורם המאשר תנאים לפי הוראות פסקה (1), לא יקבע באותם תנאים דרישה לתיאום או להתייעצות עם בעל מיתקן תשתית שאינו רשות מקומית או תאגיד עירוני, כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 249א|בסעיף 249א לפקודת העיריות}}, או תנאי הדורש את אישורו של בעל תשתית כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} החלטת הגורם המאשר בבקשה תונחה על פי שיקולים תכנוניים ועל פי התוכניות החלות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}, ובשים לב להערות בעל המקרקעין, לאפשרות הפגיעה בקרקע שייעודה שטח ציבורי פתוח הכלולה בתחום הבקשה או לאפשרות הפגיעה בתשתית אחרת שעלולה לגרום לפגיעה סביבתית חמורה, ועל פי אלה בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} לא התקבלה החלטת הגורם המאשר בתוך חמישה ימים מתום התקופה שנקבעה בסעיף קטן (א) לקבלת החלטה על ידי הגורם המאשר, יראו את הבקשה כאילו קיבלה אישור בהליך מהיר, והמבקש ישלח הודעה על כך לגורמים המנויים בסעיף קטן (ה)(2) ו־(3).
{{ח:תת|(ה)}} גורם מאשר ימסור עותק מהחלטתו לפי סעיף זה בתוך חמישה ימים מיום קבלתה, לכל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המבקש;
{{ח:תתת|(2)}} רשות הגז הטבעי;
{{ח:תתת|(3)}} בעל מיתקן תשתית שמסר מידע או התייחסות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ג|סעיף 26ג(ב)}} ובעל מיתקן תשתית או בעל מקרקעין שהגישו הערות לבקשה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ד|סעיף 26ד}}.

{{ח:סעיף|26ו|דיון בבקשה בהליך מהיר ברשות הרישוי או בוועדת המשנה לתוכניות עבודה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} החליט הגורם המאשר לדחות את הבקשה או לאשר את הבקשה בתנאים, רשאי המבקש להעביר את הבקשה לאישור רשות הרישוי, ולעניין זה הרכבה לא יכלול את מהנדס הוועדה, ואם הגורם המאשר הוא מתכנן המחוז – לוועדה כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 25א|בסעיף 25א(א)}} (בסעיף זה – הוועדה).
{{ח:תת|(ב)}} המבקש יעביר את הבקשה כאמור בסעיף קטן (א) בתוך 15 ימים מיום שנמסרה לו החלטת הגורם המאשר, יפרט את הנימוקים להעברתה ויצרף אליה את כלל המסמכים שהוגשו בעניינה לגורם המאשר, ובכלל זה את המסמכים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26ג|בסעיפים 26ג}} {{ח:פנימי|סעיף 26ד|ו־26ד}}, ואת החלטת הגורם המאשר.
{{ח:תת|(ג)}} העביר המבקש את הבקשה כאמור בסעיף קטן (א), ימסור על כך הודעה לגורם המאשר באופן דיגיטלי, בצירוף הנימוקים להעברתה; הגורם המאשר רשאי להעביר את עמדתו לבקשה שהועברה כאמור, באופן דיגיטלי, בתוך שבעה ימים מהמועד שבו נמסרה לו ההודעה.
{{ח:תת|(ד)}} רשות הרישוי או הוועדה, לפי העניין, תחליט אם לאשר את הבקשה, לאשרה בתנאים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26ה|בסעיף 26ה(ב)}}, או לדחותה בתוך 30 ימים מהמועד שבו הועברה עמדת הגורם המאשר כאמור בסעיף קטן (ג), או בתוך 30 ימים מיום שחלף המועד להעברת עמדתו כאמור, לפי המוקדם; רשות הרישוי או הוועדה, לפי העניין, תשלח את ההחלטה למבקש, לגורם המאשר, לרשות הגז הטבעי ולוועדה המקומית שתחום הבקשה נמצא במרחב התכנון שלה.
{{ח:תת|(ה)}} לעניין החלטה בבקשה לפי סעיף זה, סמכויות הגורם המאשר יהיו נתונות לרשות הרישוי או לוועדה, לפי העניין, ויחולו על ההחלטה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ה|סעיף 26ה(ב) ו־(ג)}}.
{{ח:תת|(ו)}} מנהל הרשות, או עובד הרשות שהוא הסמיך לעניין זה, יוזמן לדיון בבקשה לפי סעיף זה, ויהיה רשאי להביע את עמדת הרשות בנוגע לבקשה.

{{ח:סעיף|26ז|תוקף אישור בהליך מהיר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} תוקפו של אישור בהליך מהיר הוא שלוש שנים מיום שניתן.
{{ח:תת|(ב)}} לא הוחל בביצוע עבודה בתוך שנה מיום מתן אישור בהליך מהיר – בטל האישור, אולם הגורם המאשר רשאי לחדשו, לפי שיקול דעתו ולפי בקשת המבקש.

{{ח:סעיף|26ח|תיאום עם הרשות המקומית לשם קיום תנאי באישור בהליך מהיר או קבלת אישורה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} קבע הגורם המאשר בהחלטתו תנאי שלפיו נדרש תיאום עם הרשות המקומית או מי מטעמה, או עם תאגיד עירוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 249א|בסעיף 249א לפקודת העיריות}} (בסעיף זה – הרשות המקומית), או קבלת אישורה של הרשות המקומית, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} פנה המבקש לרשות המקומית, תשיב הרשות המקומית לפניית המבקש, לגופה, בתוך 30 ימים מהמועד שבו התקבלה הפנייה;
{{ח:תת|(2)}} השיבה הרשות המקומית למבקש כי עליו להגיש השלמות לשם קיום תנאי כאמור, והמבקש העביר אליה את ההשלמות כאמור, תשיב לו, לגופו של עניין, בתוך 15 ימים מהמועד שבו הגיש לה את ההשלמות הדרושות;
{{ח:תת|(3)}} לא השיבה הרשות המקומית למבקש כאמור בהוראות פסקה (1) או (2) ובתקופות שנקבעו בה, יראו כאילו קוים התנאי שנקבע בהחלטת הגורם המאשר.

{{ח:סעיף|26ט|מפת עדות לאחר ביצוע עבודות בהליך מהיר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} עם סיום ביצוע העבודות להקמת מיתקן גז טבעי לפי אישור בהליך מהיר, יגיש המבקש מפת עדות, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 261|סעיף 261(ד)(4) לחוק התכנון והבנייה}}, לכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מהנדס הוועדה, ואם הוועדה שבתחומה הוקם מיתקן הגז היא ועדה מקומית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 19|סעיף 19 לחוק התכנון והבנייה}} – גם מהנדס הרשות המקומית שבתחומה הוקם מיתקן הגז;
{{ח:תתת|(2)}} הרשות הארצית לכבאות והצלה, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|בחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}};
{{ח:תתת|(3)}} רשות הגז הטבעי.
{{ח:תת|(ב)}} על גבי מפת העדות יסומנו המגבלות שיחולו בשל מיקומו של מיתקן הגז כפי שהוקם.

{{ח:סעיף|26י|אופן הגשת בקשה והעברתה ואופן מסירת הודעה או החלטה בהליך מהיר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הגשת בקשה והעברת בקשה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ו|סעיף 26ו}} ייעשו באופן דיגיטלי; הודעה או החלטה של גורם מאשר או גורם שהחליט בבקשה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ו|סעיף 26ו}} יימסרו באופן דיגיטלי.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל מינהל התכנון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}} (להלן – מינהל התכנון), בהסכמת מנהל רשות הגז הטבעי, רשאי, אם ראה צורך בכך, לפרסם באתר האינטרנט של מינהל התכנון הודעה בדבר האופן הדיגיטלי להגשה, העברה או מסירה כאמור בסעיף קטן (א); פורסמו הנחיות לפי הוראות סעיף קטן זה, יוגשו, יועברו או יימסרו המסמכים כאמור לפי ההנחיות שפורסמו.

{{ח:סעיף|26יא|טפסים בהליך מהיר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} מנהל מינהל התכנון, בהסכמת מנהל רשות הגז הטבעי, רשאי, אם ראה בכך צורך, לפרסם באתר האינטרנט של מינהל התכנון טפסים לעניין יישום הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ב|סעיפים 26ב עד 26י}}, הכוללים את פרטי המידע לפי סעיפים אלו, ופרטים אלה בלבד; פורסמו טפסים לפי הוראות סעיף זה, יוגשו המסמכים כאמור לפי הטפסים כפי שפורסמו.

{{ח:סעיף|27|מיתקן שהוקם בלא אישור}}
{{ח:תת|(א)}} הוקם או שונה מיתקן גז בלא אישור או היתר כנדרש לפי חוק זה או {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה}}, רשאי הממונה, בצו, לאסור או להגביל את השימוש במיתקן, וכן להורות לרוקן את המיתקן מגז; אין באמור כדי לגרוע מכל סמכות לפי כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} צו לפי סעיף זה יינתן לאחר שניתנה לבעל המיתקן הזדמנות להשמיע את טענותיו, אלא אם כן הנסיבות מחייבות, לדעת הממונה, פעולה דחופה.

{{ח:סעיף|28|פיצויים בשל תכנית|תיקון: תשס״ב, תשס״ה, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל מקרקעין“ – לרבות בעל זכות במקרקעין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכנית למיתקן גז“ – תכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה}}, שאינה אחת מן התכניות למערכת ההולכה, שמטרתה העיקרית ייעוד מקרקעין למיתקן גז וכן תכנית עבודה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכנית אחרת“ – תכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה}} שאינה תכנית למיתקן גז וכן אינה אחת מן התכניות למערכת ההולכה, אך היא כוללת גם ייעוד מקרקעין למיתקן גז.
{{ח:תת|(ב)}} נפגעו על ידי תכנית למיתקן גז, שלא בדרך הפקעה, מקרקעין הנמצאים בתחום התכנית האמורה או מקרקעין הגובלים עמה, יחולו, על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ט|בפרק ט׳ לחוק התכנון והבניה}}, הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שביום תחילתה של התכנית היה בעל המקרקעין זכאי לפיצויים מבעל הרישיון שהתכנית נועדה למיתקניו (בסעיף זה – בעל הרישיון), ובלבד שדרישה לפיצויים הוגשה לבעל הרישיון בתוך חמש שנים מיום תחילת תוקפה של התכנית או בתוך שנה מיום מסירת הודעה על הכוונה להיכנס למקרקעין לפי {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50}} או מיום פרסום הודעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הקרקעות}}, לפי המאוחר;
{{ח:תתת|(2)}} לפי דרישת בעל המקרקעין יודיע לו בעל הרישיון, בתוך שישים ימים מיום הדרישה, את סכום הפיצויים שהוא מציע לשלם ואת הנימוקים לסכום שהציע;
{{ח:תתת|(3)}} הסכימו בעל המקרקעין ובעל הרישיון על סכום הפיצויים שישולמו לפי סעיף זה, ישלם לו בעל הרישיון את הפיצויים המוסכמים בתוך שלושים ימים מיום ההסכמה או במועד אחר שהסכימו עליו;
{{ח:תתת|(4)}} לא הסכימו בעל המקרקעין ובעל הרישיון על סכום הפיצויים שישולמו לפי סעיף זה, רשאי כל אחד מהם להעביר את הענין להכרעה בועדת הערר (בסעיף זה – התביעה); ואולם בתוך שלושים ימים ממועד הגשת התביעה כאמור ישלם בעל הרישיון לבעל המקרקעין את סכום הפיצויים שאינו שנוי במחלוקת; המגיש תביעה לפי פסקה זו ימסור העתק ממנה לצד השני;
{{ח:תתת|(5)}} על התביעה ועל הפיצויים לפי סעיף זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 200|סעיפים 200 עד 202 לחוק התכנון והבניה}};
{{ח:תתת|(6)}} ועדת הערר תדון בתביעה ותחליט, בתוך 90 ימים מיום הגשת התביעה, אם לקבלה או לדחותה, ואם החליטה לקבלה – תקבע את סכום הפיצויים; ועדת הערר רשאית, בטרם תיתן החלטה כאמור, לקבל חוות דעת של שמאי לאחר שניתנה לצדדים הזדמנות לטעון את טענותיהם לענין חוות דעתו של השמאי; ועדת הערר תודיע לצדדים את החלטתה ואת נימוקיה;
{{ח:תתת|(7)}} על החלטת ועדת הערר ניתן לערער לבית המשפט לענינים מינהליים.
{{ח:תת|(ג)}} נפגעו על ידי אחת מן התכניות למערכת ההולכה, שלא בדרך הפקעה, מקרקעין הנמצאים בתחומה או מקרקעין הגובלים עמה, יחולו הוראות סעיף קטן (ב); ואולם אם בעל הרישיון שהתכנית נועדה למיתקניו הוא בעל רישיון ההולכה הראשון, שנבחר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 104|בסעיף 104}} –
{{ח:תתת|(1)}} הדרישה כאמור בסעיף קטן (ב)(1) תוגש למנהל, ולענין זה יקראו את סעיף קטן (ב)(2), (3), (4) ו־(6) כאילו במקום ”בעל הרישיון“ נאמר ”המדינה“;
{{ח:תתת|(2)}} הפיצויים לבעל המקרקעין ישולמו מאוצר המדינה.
{{ח:תת|(ד)}} נפגעו על ידי אישור מפרט לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}, מקרקעין שמיתקן הגז נמצא בהם או מקרקעין הגובלים עמם, יחולו הוראות סעיף קטן (ב), בשינוי זה: במקום ”יום תחילתה של התכנית“ יבוא ”יום אישור המפרט בידי רשות הרישוי המקומית“.
{{ח:תת|(ד1)}} נפגעו על ידי אישור בהליך מהיר מקרקעין שמיתקן הגז נמצא בהם או מקרקעין הגובלים עימם, יחולו הוראות סעיף קטן (ב), בשינוי זה: במקום ”יום תחילתה של התכנית“ יבוא ”יום קבלת אישור בהליך מהיר“.
{{ח:תת|(ה)}} נפגעו על ידי תכנית אחרת, שלא בדרך של הפקעה, מקרקעין הנמצאים בתחום התכנית או מקרקעין הגובלים עמה, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ט|פרק ט׳ לחוק התכנון והבניה}}, בכפוף להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החליטה הועדה המקומית לקבל את התביעה, תקבע מהו החלק מתוך הסכום המוצע לפיצויים, המתחייב מייעוד המקרקעין למיתקן הגז; הועדה רשאית לקבוע שלא יהיה חלק כזה;
{{ח:תתת|(2)}} בעל הרישיון שמיתקן הגז שבתכנית נועד להפעלה בידו, ישפה את הועדה המקומית בשל הפיצויים ששילמה עקב ייעוד המקרקעין למיתקן הגז, בחלק הסכום שנקבע לפי פסקה (1), אם נקבע;
{{ח:תתת|(3)}} חלק בעל הרישיון על קביעת הועדה המקומית לפי פסקה (1), רשאי הוא לערור לפני ועדת הערר בתוך 30 ימים מיום המצאת הקביעה;
{{ח:תתת|(4)}} הוגש ערר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 198|סעיף 198(ד) לחוק התכנון והבניה}}, וועדת הערר קיבלה את הערר, תקבע גם מהו החלק מתוך סכום הפיצויים המתחייב מייעוד המקרקעין למיתקן הגז; מונה שמאי מכריע לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 198|סעיף 198(ה) או (ו) לחוק התכנון והבניה}}, רשאי השמאי המכריע להחליט גם מהו החלק מתוך סכום הפיצויים המתחייב מייעוד המקרקעין למיתקן הגז; לענין ערר על החלטה של שמאי מכריע לפי פסקה זו ולענין ערעור על החלטה של ועדת ערר לפי פסקה זו, יראו אותן כהחלטות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 198|סעיף 198 לחוק התכנון והבניה}} ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 198|סעיפים קטנים (ה)(4) או (ח) של הסעיף האמור}}, לפי הענין.
{{ח:תת|(ו)}} זכאי בעל מקרקעין להגיש תביעה בשל אותה פגיעה לפי יותר מאחד מן הסעיפים הקטנים (ב) עד (ה) של סעיף זה, רשאי הוא להגיש תביעה רק לפי אחד מהם, לפי בחירתו.

{{ח:סעיף|28א|פיצויים בשל תכנית מתאר ארצית לקבלת גז טבעי וטיפול בו בהיעדר בעל רישיון שהתכנית נועדה למיתקניו|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל מקרקעין“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28(א)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון ההולכה הארצי“ – בעל רישיון הולכה שניתן לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11א|סעיף 11א}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי הצמדה“, למעט לעניין סעיף קטן (ו)(3)(ה) – תוספת לסכום הפיצויים לפי שיעור העלייה של מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בסמוך לפני מועד תשלום הפיצויים או קבלת כספי השיפוי ועד המדד שפורסם בסמוך לפני תשלום השיפוי, הפקדת כספי השיפוי או תשלום הסכום בגובה הפיצויים, והכול לפי העניין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום תחילת הקמה“ – היום שבו נכנס לראשונה למקרקעין הנוגעים לעניין מקים המיתקן או מי מטעמו, לשם ביצוע אחת מהפעולות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 49|בפסקאות (2) עד (4), (6) ו־(7) בסעיף 49}} לגבי המיתקן שהוא מקים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן המשמש לקליטה, הולכה, חלוקה, הספקה, אחסון, מדידה או שינוי לחץ של נפט כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הנפט|בחוק הנפט}}, לרבות צינור, מבנה, מכונה, מכשיר, אביזר וציוד קבוע או מיטלטל המשמש את המיתקן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכנית לקבלת גז טבעי וטיפול בו“, ”התכנית“ – תכנית מתאר ארצית ברמה מפורטת לקבלה וטיפול בגז הטבעי – מתגליות בים ועד למערכת ההולכה הארצית.
{{ח:תת|(ב)}} הייתה התכנית למיתקן גז שממנה נפגעו המקרקעין שלא בדרך הפקעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}} תכנית לקבלת גז טבעי ולטיפול בו, ואין בעל רישיון שהתכנית נועדה למיתקניו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף קטן (ב)(1) של הסעיף האמור}}, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף קטן 28(ב)}} בשינויים המפורטים בסעיפים קטנים (ג) עד (ט).
{{ח:תת|(ג)}} בעל מקרקעין שנפגעו יהיה זכאי לפיצויים לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28(ב)(1)}} ממי שהקים מיתקן מכוח התכנית (בסעיף זה – מקים המיתקן), בעד הפגיעה מחלק התכנית שנועד למיתקן; לגבי חלק התכנית שלא נועד למיתקן שהוקם או אם לא הוקם מתקן כאמור – יהיה זכאי בעל המקרקעין לפיצויים כאמור מבעל רישיון ההולכה הארצי.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 29|וסעיף 29}} החלות לעניין בעל רישיון יחולו על מקים המיתקן או על בעל רישיון ההולכה הארצי, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} בעל רישיון ההולכה הארצי ישלם את הפיצויים לבעל מקרקעין לפי סעיף קטן (ג) מתוך חשבון בתאגיד בנקאי שבו מופקד סכום שנגבה בהתאם לתעריף שקבעה המועצה לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36(ב2)}} ובכפוף לתנאים ולהוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|אותו סעיף}}; בסעיף קטן זה, ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} שילם בעל רישיון ההולכה הארצי לבעל מקרקעין פיצויים לפי סעיף זה ולאחר התשלום החלה הקמת מיתקן מכוח התכנית שבשלו נפגעו המקרקעין, ישפה מקים המיתקן את בעל רישיון ההולכה הארצי, בתוך חודש מיום תחילת הקמת המיתקן, בעד הפיצויים ששילם בשל הפגיעה מחלק התכנית שנועד למיתקן, בהתאם לסכום הפיצויים ששילם בעל רישיון ההולכה הארצי כאמור בתוספת הפרשי הצמדה מיום תשלום הפיצויים עד מועד תשלום השיפוי.
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון ההולכה הארצי יפקיד את כספי השיפוי בחשבון האמור בסעיף קטן (ה) לא יאוחר משבוע מיום שקיבל את הכספים האמורים, בתוספת הפרשי הצמדה מיום קבלת כספי השיפוי ועד מועד הפקדתם.
{{ח:תתת|(3)}} לא הייתה הסכמה על סכום השיפוי או לא שולם סכום השיפוי במלואו עד המועד האמור בפסקה (1), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מקים המיתקן או בעל רישיון ההולכה הארצי יביא את העניין לפני מנהל הרשות בתוך חודש מהיום שבו היה על מקים המיתקן לשפות את בעל רישיון ההולכה הארצי;
{{ח:תתתת|(ב)}} לא תישמע טענה הנוגעת לתעריף שקבעה המועצה כאמור בסעיף קטן (ה);
{{ח:תתתת|(ג)}} מנהל הרשות יכריע במחלוקת לאחר שהתייעץ עם המועצה, ועל אף האמור בפסקת משנה (א), רשאי הוא להכריע במחלוקת אף אם לא הובא העניין בפניו בהתאם לפסקת המשנה האמורה; הכרעת המנהל בצירוף נימוקיה תימסר למקים המיתקן ולבעל רישיון ההולכה הארצי;
{{ח:תתתת|(ד)}} הכריע המנהל כי על מקים מיתקן לשלם סכום שיפוי כלשהו לבעל רישיון ההולכה הארצי, יכלול בסכום האמור את הפרשי ההצמדה מיום תשלום הפיצויים ועד יום הכרעתו; התיר המנהל לשלם את הסכום האמור עד למועד המאוחר מיום הכרעתו, יישא הסכום הפרשי הצמדה מיום ההכרעה ועד המועד שבו שולם הסכום או עד המועד האחרון שבו התיר המנהל לשלם את הסכום, לפי המוקדם;
{{ח:תתתת|(ה)}} לסכום כאמור בפסקת משנה (ד) יתווספו ריבית שקלית ודמי פיגורים, מיום הכרעת המנהל ואם התיר המנהל לשלם את הסכום במועד מאוחר מיום הכרעתו – מהמועד האמור ועד יום תשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תתתת|(ו)}} בעל רישיון ההולכה הארצי יפקיד כספים שקיבל בהתאם לפסקאות משנה (ד) ו־(ה) בחשבון האמור בסעיף קטן (ה) לא יאוחר משבוע מיום שקיבל את הכספים האמורים, בתוספת הפרשי הצמדה מיום קבלתם ועד מועד הפקדתם;
{{ח:תתתת|(ז)}} לא שולם הסכום בהתאם לפסקאות משנה (ד) ו־(ה), ינקוט בעל רישיון ההולכה הארצי את הצעדים הנדרשים כדי לגבותו, ויפקיד את הסכום שנגבה בחשבון שממנו שולמו הפיצויים בהתאם לסעיף קטן (ה); בלי לגרוע מחובת הגבייה המוטלת על בעל רישיון ההולכה הארצי, סבר המנהל כי בעל רישיון ההולכה הארצי אינו נוקט את הצעדים הנדרשים, כולם או חלקם, לגביית הסכום, רשאי הוא לגבות את הסכום האמור בדרך של מימוש הערבויות שהמציא מקים המתקן או בעל הרישיון לפי הוראות רישיונו, אם הומצאו כאלה, או בכל דרך אחרת לפי הוראות חוק זה ולפי כל דין; כספים שייגבו כאמור יופקדו בחשבון שממנו שולמו הפיצויים בהתאם לסעיף קטן (ה).
{{ח:תת|(ז)}} היה מקים המיתקן כאמור בסעיף קטן (ו) בעל רישיון ההולכה הארצי, יפקיד בחשבון האמור בסעיף קטן (ה), בתוך חודש מיום תחילת הקמת המיתקן, סכום בגובה כספי הפיצויים ששולמו בשל הפגיעה מחלק התכנית שנועד למיתקן כאמור באותו בסעיף קטן, בתוספת הפרשי הצמדה מיום תשלום הפיצויים ועד מועד הפקדת הסכום האמור, ויודיע על כך למנהל הרשות בכתב, בצירוף פירוט חישוב הסכום שהופקד; מנהל הרשות יאשר בכתב את סכום ההחזר ותנאיו.
{{ח:תת|(ח)}} הגיש בעל מקרקעין דרישה לתשלום פיצויים לפי סעיף זה לבעל רישיון ההולכה הארצי וטרם שולמו פיצויים או שולמו הפיצויים רק בחלקם, והחל גורם אחר בהקמת מיתקן מכוח התכנית, רשאי הגורם האחר להחליף את בעל רישיון ההולכה הארצי בהמשך ניהול ההליך לשם תשלום הפיצויים או יתרת הפיצויים, לפי העניין, ואולם לעניין פיצויים ששילם בעל רישיון ההולכה הארצי ימשיכו לחול הוראות סעיף קטן (ו).
{{ח:תת|(ט)}} קבעה המועצה תנאים והוראות כאמור בסעיף קטן (ה) לעניין הוצאות שהוציא בעל רישיון ההולכה הארצי לשם קיום הוראות סעיף קטן זה, יחולו הוראות סעיפים קטנים (ו) עד (ח) גם לעניין הוצאות כאמור, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|29|צירוף צד}}
{{ח:ת}} בעל הרישיון, ולענין {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28(ג) סיפה}} – נציג המדינה, יוזמן לכל דיון בהליך לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} בפני הועדה המקומית, ועדת הערר, השמאי המכריע ובית המשפט, ובכל הליך אחר בענין הפיצויים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 197|סעיף 197 לחוק התכנון והבניה}}, ויהיה, לבקשתו, צד לכל הליך כאמור ולכל הסכם בקשר לכך.

{{ח:סעיף|30|הסטת קו תשתית קיים|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} חייבה הקמת מיתקן גז הסטה של קו תשתית קיים, יחולו הוראות שקבע השר בענין זה, דרך כלל או לסוגי מקרים או למקרה מסוים.
{{ח:תת|(ב)}} לא ביצע בעל קו התשתית הוראות שהיה עליו לבצע לפי סעיף קטן (א), רשאי השר לבצען בעצמו או באמצעות אחרים, לרבות באמצעות בעל הרישיון.
{{ח:תת|(ג)}} בעל הרישיון יישא בעלות הקמתו של הקו החדש וביטולו של הקו הקיים, זולת אם קבע השר אחרת מטעמים מיוחדים; באין הסכמה בדבר העלות יחליט המנהל על העלות לאחר שנתן לבעל הרישיון ולבעל קו התשתית הזדמנות להשמיע את טענותיהם.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”קו תשתית“ – קו עילי או תת־קרקעי להולכה או להעברה של חשמל, בזק, מים, ביוב, נפט גלמי או מוצרי נפט.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: חובותיו וזכויותיו של בעל רישיון}}
{{ח:קטע3|פרק ד סימן א|סימן א׳: נגישות שירותים}}

{{ח:סעיף|31|מתן שירותים בלא הפליה}}
{{ח:ת}} בעל רישיון חייב לתת את שירותיו, באמצעות מיתקני הגז שהקים ובהתאם לקיבולתם, לכל צרכן ולכל מי שמבקש להיות צרכן, בהתאם לתנאי רישיונו; השירותים יינתנו בלא הפליה.

{{ח:סעיף|32|חיבור צרכנים ושדרוג}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי להורות לבעל רישיון הולכה לחבר למערכת ההולכה, בתוך זמן סביר שיקבע ובכפוף לשיקולי בטיחות, מי שמבקש לצרוך גז בלחץ גבוה, אף אם הדבר מחייב הקמה של מיתקני גז נוספים.
{{ח:תת|(ב)}} לא ניתן לספק את צורכי המשק באמצעות המיתקנים הקיימים של בעל רישיון, רשאי המנהל להורות לבעל הרישיון לשדרג את מיתקני הגז שהקים בתוך זמן סביר שיורה.
{{ח:תת|(ג)}} במתן הוראות כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) ישקול המנהל, בין השאר, שיקולים של התפתחות משק הגז הטבעי וכדאיות כלכלית לבעל הרישיון, ולענין סעיף קטן (א) – גם את חשיבות האספקה של גז טבעי למבקש.
{{ח:תת|(ד)}} ראה המנהל כי אין לבעל הרישיון כדאיות כלכלית בחיבור או בשדרוג, לא יורה כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), אלא לאחר שיקבע את הסכומים שבעל הרישיון זכאי לקבל בשל כך ואת דרך קבלתם, לרבות בדרך של העלאת תעריפים באישור המועצה, או בדרך של הטלת תשלום על המבקש או על צרכנים מסוימים, או בשילוב של דרכים כאמור, והכל בכפוף לתנאי הרישיון.
{{ח:תת|(ה)}} בעל רישיון חלוקה חייב, בכפוף לשיקולי בטיחות, לאפשר לכל המבקש לצרוך גז בלחץ נמוך להתחבר לרשת החלוקה שהקים, בהתאם לתנאי רישיונו.

{{ח:סעיף|33|איסור התניית שירות}}
{{ח:ת}} לא יתנה בעל רישיון מתן שירות בקניית שירות אחר או גז ממנו או מאדם אחר, או באי רכישת שירות או גז מאדם אחר; ואולם אם הוכח לפני המועצה כי קיים קשר עסקי סביר בין השירות המבוקש לבין קיום התנאי, רשאית המועצה לאשר את התנאי.

{{ח:סעיף|34|הכרעה במחלוקות}}
{{ח:ת}} טען צרכן או מי שמבקש להיות צרכן כי בעל רישיון אינו מקיים את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 31|31}}, {{ח:פנימי|סעיף 32|32(ה)}} {{ח:פנימי|סעיף 33|או 33}}, רשאי הוא לפנות למנהל שיכריע במחלוקת; המנהל יעביר למועצה העתק מן הפניה לא יאוחר מ־5 ימי עסקים מיום קבלת הפניה, והמועצה רשאית בתוך 14 ימים מיום קבלת ההעתק לקבוע כי ההכרעה במחלוקת תיעשה על ידי המועצה או ועדת משנה שתמנה לענין זה, במקום המנהל.

{{ח:סעיף|35|ייצוא ומעבר}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקבוע בתקנות או ברישיון הולכה הוראות בענין מתן שירותי הולכה לצורך ייצוא גז טבעי מישראל או העברת גז טבעי בין שני מקומות שמחוץ לישראל דרך שטח ישראל.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: תעריפים}}

{{ח:סעיף|36|קביעת תעריפים עדכונם ושינוים|תיקון: תשס״ז, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} תעריפים שיגבה בעל רישיון, וכל עדכון שלהם, ייקבעו בידי המועצה, בהתאם לכללים שייקבעו ברישיון, ולענין פעילות שהרישיון לגביה ניתן על פי מכרז, תקבע המועצה את התעריפים לפי תנאי המכרז.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין תעריף שנקבע לפי סעיף קטן (א) יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} השר יקבע ברישיון מועדים שבהם ייבדקו התעריפים והכללים שברישיון לענין תעריפים;
{{ח:תתת|(2)}} במועדים שנקבעו, יבדוק המנהל את התעריפים ואת הכללים שנקבעו ברישיון לענין התעריפים, ורשאי הוא, באישור המועצה, לשנותם, והכל בהתאם לכללים שנקבעו ברישיון לענין שינויים כאמור, ולאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו, כן רשאי המנהל לתת לכל אדם אחר שעשוי להיפגע מההחלטה להשמיע את טענותיו;
{{ח:תתת|(3)}} אישרה המועצה שינוי בכללים לפי סעיף קטן זה, יראו את הכללים כפי ששונו, מיום אישורם, ככללים שנקבעו ברישיון, וכל עדכון ושינוי של התעריפים ייעשה בהתאם להוראות סעיף קטן (א) ולשינויים שנקבעו כאמור.
{{ח:תת|(ב1)}} ראתה המועצה כי כדי להגשים את המטרות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(א)}}, יש לשנות או לעדכן תעריפים שנקבעו ברישיון להקמה והפעלה של רשת חלוקה או חלק ממנה שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)(2)}} עד יום ב׳ בטבת התשע״ו (31 בדצמבר 2016), רשאית היא לשנות תעריפים, לעדכנם ולקבוע תעריפים חדשים, וכן לבטל כללים לעניין תעריפים, לשנותם או לקבוע כללים חדשים, על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) וברישיון, לאחר שנתנה הזדמנות לבעל הרישיון ולכל אדם אחר שעשוי להיפגע מההחלטה להשמיע את טענותיהם ושקלה את השיקולים הנוגעים בדבר, ובכלל זה את היותו של התעריף תעריף שנקבע לפי תנאי מכרז; תעריפים או כללים ששונו, עודכנו או נקבעו כאמור, יראו אותם ככאלה שנקבעו ברישיון.
{{ח:תת|(ב2)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} המועצה רשאית לקבוע תעריף שישלמו צרכני משק הגז הטבעי לגורם שתקבע המועצה, בעד אחד או יותר מאלה: תשתית, פיתוח, גיבוי, יתירות, צרכים מערכתיים של משק הגז הטבעי או פעולות שעל בעל רישיון לבצע לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} המועצה רשאית לקבוע הוראות ותנאים לעניין התעריף כאמור בפסקה (1), ובכלל זה לעניין עדכונו, גבייתו, השימוש בכספים שייגבו לפיו והגורם שיגבה את הכספים וינהל אותם, ורשאית היא להורות כי הגורם שיגבה את הכספים וינהל אותם יהיה בעל רישיון ההולכה שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 11א|סעיף 11א}};
{{ח:תתת|(3)}} הכספים שיגבה גורם כאמור בפסקה (2) לא יהיו חלק מנכסיו, והוא ינהל את הכספים שגבה ויעשה בהם שימוש, ובכלל זה יעבירם לגורמים אחרים, והכול בהתאם להוראות ולתנאים שתקבע המועצה.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל יפרסם את התעריפים שאושרו לפי {{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|סימן זה}} ברשומות, ובעל הרישיון יפרסמם כפי שהורה לו המנהל.
{{ח:תת|(ד)}} על שינוי תעריפים וכללים לענין תעריפים לפי סעיף זה לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}.

{{ח:סעיף|37|מונה במעבר בין מערכות ובינן לבין הצרכן}}
{{ח:תת|(א)}} בכל נקודת מעבר בין מערכת הולכה לבין רשת חלוקה או מיתקן גז של צרכן יתקין בעל רישיון ההולכה מונה למדידת כמות הגז העובר ממערכת ההולכה לרשת החלוקה או למיתקן הגז של הצרכן, וכן מיתקן להפחתת לחץ אם הדבר דרוש.
{{ח:תת|(ב)}} בכל נקודת מעבר בין רשת חלוקה לבין מיתקן גז של צרכן יתקין בעל רישיון החלוקה מונה למדידת כמות הגז העובר מרשת החלוקה למיתקן הגז של הצרכן, וכן מיתקן להפחתת לחץ אם הדבר דרוש.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ג|סימן ג׳: כללים לשירות, לתשלומים ולדיווח}}

{{ח:סעיף|38|אמות מידה לשירות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה רשאית לקבוע אמות מידה או הוראות בענין הרמה, הטיב והאיכות של השירותים שעל בעל רישיון לתת לצרכניו, ולהבטחתם ברציפות במשך תקופת הרישיון.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א) רשאית המועצה לקבוע אמות מידה או הוראות בענינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרקי הזמן המרביים לחיבור לרשת חלוקה ולתיקון תקלות ברשת החלוקה;
{{ח:תתת|(2)}} פרקי הזמן המרביים שבהם רשאי בעל רישיון להפסיק אספקת שירותים לצורך תיקונים במערכת הולכה או ברשת חלוקה, וחובתו של בעל רישיון לתת הודעה מראש על הפסקות מתוכננות;
{{ח:תתת|(3)}} המקרים והתנאים שבהם רשאי בעל רישיון להפסיק או לצמצם אספקת שירותים –
{{ח:תתתת|(א)}} מטעמי בטיחות;
{{ח:תתתת|(ב)}} בשל אי תשלום;
{{ח:תתתת|(ג)}} בשל שימוש בלתי תקין במיתקן גז או חבלה במיתקן גז או במונה על ידי הצרכן או מי מטעמו;
{{ח:תתת|(4)}} דרכי טיפול של בעל רישיון בתלונות של צרכנים.
{{ח:תת|(ב1)|(1)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), המועצה רשאית לקבוע אמות מידה או הוראות בעניין הרמה, הטיב והאיכות של השירותים שעל משווק לצרכן ביתי לתת לצרכן, לרבות לגבי העניינים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דרכי התקשרות עם צרכן;
{{ח:תתתת|(ב)}} האופן והתדירות של משלוח החשבונות;
{{ח:תתתת|(ג)}} אופן גביית התשלומים בעבור העוסק בשיווק גז טבעי ובעבור בעלי רישיונות הולכה וחלוקה, לרבות גבייה בשיעורים וסדרי הגבייה והתשלום;
{{ח:תתתת|(ד)}} שיעורי הריבית או הפרשי ההצמדה והריבית שישולמו על איחור בתשלומים;
{{ח:תתתת|(ה)}} המקרים והתנאים שבהם רשאי העוסק בשיווק גז טבעי להפסיק או לצמצם את אספקת הגז לצרכן;
{{ח:תתתת|(ו)}} אופן ותדירות מתן האפשרות לצרכן לעבור ממשווק למשווק;
{{ח:תתתת|(ז)}} דרכי טיפול בפניות ובתלונות של צרכנים, לרבות כללים בדבר תיעוד ודיווח.
{{ח:תתת|(2)}} בסעיף קטן זה, ”משווק לצרכן ביתי“ – עוסק בשיווק, אף אם לא נקבעה לגביו חובת רישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, המשווק גז טבעי לצרכן הרוכש גז לשימוש ביתי או לצרכן הנמצא בשכונת מגורים שהצריכה המרבית במיתקני הגז המשמשים אותו אינה עולה על 16 מטרים מעוקבים של גז טבעי לשעה.
{{ח:תת|(ב2)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 66|סעיף 66}}, אמות מידה או הוראות שייקבעו לפי הוראות סעיף זה יפורסמו באתר האינטרנט של הרשות.
{{ח:תת|(ג)}} במקרה של סתירה בין אמות מידה או הוראות כאמור בסעיף זה לבין הוראות שנקבעו ברישיון, יחולו אמות המידה או ההוראות לפי סעיף זה, יראו את החלתן כשינוי תנאי ברישיון, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ב) ו־(ג)}}.

{{ח:סעיף|39|כללים לתשלום}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל, בהתייעצות עם המועצה, רשאי לקבוע כללים לתשלום שיחולו על בעל רישיון לרבות בענינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התקנת מונים, האופן והתדירות של קריאת מונים ושל משלוח חשבונות;
{{ח:תתת|(2)}} אופן גביית התעריפים, לרבות גביה בשיעורים, וכן סדרי הגביה והתשלום;
{{ח:תתת|(3)}} שיעורי הריבית או הפרשי ההצמדה והריבית שישולמו על איחור בתשלומים לבעל רישיון.
{{ח:תת|(ב)}} במקרה של סתירה בין כללים כאמור בסעיף זה לבין הוראות שנקבעו ברישיון, יחולו הכללים, יראו את החלתם כשינוי תנאי ברישיון, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ב) ו־(ג)}}.

{{ח:סעיף|40|בירור תלונות הציבור|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל יברר את תלונות הציבור בדבר פעילות של בעל רישיון או משווק לצרכן ביתי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38(ב1)(2)}}, שיש בהן ממש.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל ימסור למועצה אחת לשישה חודשים דין וחשבון על פעילותו בבירור תלונות הציבור.

{{ח:סעיף|41|שמיעת הצעות ועמדות}}
{{ח:ת}} אמות מידה, הוראות וכללים לפי {{ח:פנימי|פרק ד סימן ג|סימן זה}}, ייקבעו לאחר שהמועצה או המנהל, לפי הענין, נתנו לבעלי רישיונות ולגורמים ולארגונים שלדעת המועצה יש להם נגיעה לענין, הזדמנות להביא לפניהם הצעות ועמדות.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: מקרקעין, הקמת מיתקנים ותיאום תשתיות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:קטע3|פרק ה סימן א|סימן א׳: רכישה והענקה של זכויות במקרקעין לצורך תחנת גז}}

{{ח:סעיף|42|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכויות“ – כל זכות שניתן לרכשה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקעות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החוק לתיקון דיני הרכישה“ – {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור|החוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור, התשכ״ד–1964}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחנת גז“ – מיתקן שהוא כולו או חלקו מעל פני הקרקע והמשמש לאחת או יותר מהפעולות האלה: דחיסה, חלוקה, פיצול, הגפה, ויסות לחץ הגז, סינונו, מדידתו, הוספת ריח לגז, או לכל פעולה אחרת הדרושה לצורך העברת הגז במערכות ההולכה והחלוקה, ולמעט מיתקני גז שמתחת לפני הקרקע המתחברים למיתקן כאמור ולמעט מיתקן כאמור שהחלק שבו שמעל פני הקרקע הוא המגוף או מונה בלבד.

{{ח:סעיף|43|רכישה והענקה של זכויות במקרקעין}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן זה}}, על רכישת זכויות הדרושות לבעל רישיון לצורך תחנת גז, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקעות}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} שר האוצר רשאי להסמיך בעל רישיון לפעול בשם המדינה לענין רכישת זכויות הדרושות לצרך תחנת גז; העתק ההודעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הקרקעות}}, הנשלח כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 5|באותו סעיף}} לבעל הזכויות, ייחתם בידי שר האוצר ואולם אין באמור כדי לגרוע מחובות בעל הרישיון לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן זה}}.
{{ח:תתת|(2)}} בלי לגרוע מההוראות בפסקת משנה (1), לענין רכישת הזכויות הדרושות לצורך תחנת גז במקרקעין שבתחום התכניות למערכת ההולכה, יפעל שר האוצר, לבקשת בעלי הרישיונות הראשונים, על פי סמכותו כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 22|בסעיף 22(1) לפקודת הקרקעות}}, כאילו היו מחזיקים בזיכיון כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 22|בפסקה (א) לאותו סעיף}}.
{{ח:תתת|(3)}} אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מסמכות שר האוצר לפעול בעצמו בשם המדינה לענין רכישת הזכויות.
{{ח:תת|(ג)}} בעל הרישיון יישא בהוצאות רכישת הזכויות, לרבות הפיצויים שישולמו למי שממנו נרכשו; הזכויות יירכשו לטובת המדינה ויירשמו על שמה, והמדינה תיתן לבעל הרישיון זכויות משנה כדרוש למשך תקופת הרישיון ובכפוף לתנאיו.
{{ח:תת|(ד)}} היו הזכויות הדרושות לבעל רישיון זכויות של המדינה, תיתן המדינה לבעל הרישיון זכויות משנה כדרוש למשך תקופת הרישיון ובכפוף לתנאיו, בתמורה שתיקבע בהתאם לתנאי הרישיון; היה בכך כדי לפגוע בזכויות שהוקנו לאחר, יירכשו זכויות אלה לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|44|פיצויים בשל רכישת זכויות}}
{{ח:תת|(א)}} בעל זכויות שזכויותיו נרכשות לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן זה}} (להלן – בעל הזכויות) זכאי לפיצויים מבעל הרישיון בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקעות}}, {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור|החוק לתיקון דיני הרכישה}} וחוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} פורסמה הודעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הקרקעות}} על כוונה לרכוש זכויות, ובעל הזכויות פנה בדרישה לבעל הרישיון בענין הפיצויים, יודיע לו בעל הרישיון, בתוך 60 ימים מיום המצאת הדרישה, את סכום הפיצויים שהוא מציע לשלם לו ואת הנימוקים לסכום שהציע.
{{ח:תת|(ג)}} הסכימו בעל הזכויות ובעל הרישיון על סכום הפיצויים שישולמו בעד הזכויות, ישלם בעל הרישיון את הפיצויים המוסכמים בתוך 30 ימים מיום ההסכמה, או במועד שהסכימו עליו.
{{ח:תת|(ד)}} לא הסכימו בעל הזכויות ובעל הרישיון על סכום הפיצויים שישולמו, יהיה כל אחד מהם רשאי להעביר את הדרישה להכרעה בועדת ערר; ואולם בתוך 30 ימים ממועד העברת הדרישה, ישלם בעל הרישיון לבעל המקרקעין את סכום הפיצויים שאינו שנוי במחלוקת, ובלבד שאם עד המועד המיועד לתשלום קמה חובה מכוח הודעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 7|סעיף 7 לפקודת הקרקעות}} להעביר את החזקה בקרקע, לא ישולם הסכום האמור אלא בכפוף להעברת החזקה.

{{ח:סעיף|45|סמכות ועדת הערר}}
{{ח:תת|(א)}} הועברה דרישה לועדת ערר לפי {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44(ד)}}, תקבע הועדה את סכום הפיצויים שישולמו לבעל הזכויות בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקעות}}, {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור|החוק לתיקון דיני הרכישה}} וחוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת ערר, בדונה בדרישה לפיצויים לפי סעיף זה, לא תהיה כפופה לדיני הראיות.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי לקבוע הוראות בדבר סדרי דין לועדת ערר לענין סעיף זה; יושב ראש ועדת הערר רשאי להורות לגבי כל ענין הנוגע לסדרי דין, שלא נקבעה לגביו הוראה לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|46|ערעור בענין פיצויים}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 12ב|בסעיף 12ב(ד) לחוק התכנון והבניה}}, בעל הרישיון ובעל הזכויות רשאים, בתוך 45 ימים מיום המצאת החלטת ועדת הערר, לערער על סכום הפיצויים שקבעה הועדה לבית המשפט המחוזי.
{{ח:תת|(ב)}} על החלטת בית המשפט המחוזי ניתן לערער ברשות לבית המשפט העליון בשאלה משפטית בלבד.

{{ח:סעיף|47|כניסה למקרקעין}}
{{ח:ת}} סכסוך על גובה הפיצויים המגיעים לבעל זכות במקרקעין או הגשת תובענה או דרישה לפיצויים, לא יהוו עילה לעיכוב הכניסה למקרקעין, לתפיסת החזקה בהם, או לביצוע עבודות בהם.

{{ח:סעיף|48|תפיסת חזקה במקרקעי התכניות למערכת ההולכה}}
{{ח:ת}} פורסמה הודעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 7|ו־7 לפקודת הקרקעות}} לגבי מקרקעין שבתחום אחת מן התכניות למערכת ההולכה (בסעיף זה – המקרקעין), יחולו גם הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בעל הרישיון וכל מי שפועל מטעמו יהיו רשאים להיכנס למקרקעין ולתפוס בהם חזקה אף בלא צו של בית משפט, ובלבד שנתן לבעל המקרקעין 30 ימים מראש הודעה על העיתוי שבו בכוונתם לעשות כן;
{{ח:תת|(2)}} פנה בעל המקרקעין לבית המשפט בבקשה למנוע או להפסיק את תפיסת החזקה במקרקעין, יהיה בית המשפט רשאי ליתן צו כאמור רק אם הוכח להנחת דעתו כי נפל פגם בהליכי פרסום ההודעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקעות}}; ואולם לענין תפיסת חזקה בבית מגורים, שבנייתו נסתיימה לפני פרסום ההודעה, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקעות}}.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: כניסה למקרקעין והקמת מיתקני גז מתחת לפני הקרקע}}

{{ח:סעיף|49|סמכות כניסה למקרקעין וביצוע פעולות בהם|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} אושר למיתקן גז שאינו תחנת גז ({{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|בסימן זה}} – מיתקן גז תת קרקעי) מפרט לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}, ומיקומו של מיתקן הגז התת קרקעי נקבע בתכנית שאושרה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה}} שהיא תכנית מפורטת או תכנית הכוללת הוראות של תכנית מפורטת או בתוכנית עבודה{{ח:הערה|,}} אושר למיתקן גז מפרט לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}} או אושר מיקומו של מיתקן גז באישור בהליך מהיר, רשאי בעל רישיון, וכל מי שפועל מטעמו, לצורך ביצוע הפעילות על פי הרישיון ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50}}, להיכנס למקרקעין שבתחום התוכנית, המפרט או בתחום הבקשה, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 26א|בסעיף 26א}}, בין מקרקעין ציבוריים ובין מקרקעין פרטיים, ולבצע בהם פעולות אלה:
{{ח:תת|(1)}} לערוך מדידות ובדיקות לצורך תכנון הקמתו של מיתקן הגז;
{{ח:תת|(2)}} להתקין, לבנות או להציב את מיתקן הגז;
{{ח:תת|(3)}} לחפור, להסיר אבן, אדמה ועץ ולבצע פעולות נלוות אחרות הדרושות להפעלת הסמכויות האמורות בפסקה (2);
{{ח:תת|(4)}} להסיר או לגזום, מסביב לכל מיתקן גז קיים או מתוכנן, כל צמח המפריע להקמתו, לקיומו או לפעילותו התקינה של מיתקן הגז;
{{ח:תת|(5)}} לבצע בדיקה, תחזוקה, תיקון, או הסרה של מיתקן הגז, וכן לבצע בו שינוי שאין בו משום פגיעה בהיקף השימוש באותם מקרקעין;
{{ח:תת|(6)}} לחפור תעלות, מנהרות ומעברים מתחת לפני הקרקע;
{{ח:תת|(7)}} לפתוח כל דרך לשם ביצוע עבודות גז במקרקעין, ובלבד שמיד עם השלמת העבודה יחזיר את הדרך למצב הקודם; בפסקה זו, ”דרך“ – לרבות מסילה, כביש, רחוב, סמטה, כיכר, מעבר, גשר או מקום פתוח שיש לציבור זכות מעבר בהם;
{{ח:תת|(8)}} לעבור ברכב במקרקעין הנמצאים סמוך למקום שבו נדרש לבצע פעולות המפורטות בפסקאות (1) עד (7).

{{ח:סעיף|50|הודעה על כוונה להיכנס למקרקעין, התנגדות והרשאה}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייכנס בעל רישיון למקרקעין בכוונה לעשות שימוש בסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}}, אלא לאחר שמסר לבעל המקרקעין הודעה על הכוונה לעשות כן, ועל העיתוי המתוכנן לכך, וחלפו 15 ימים מיום מסירת ההודעה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ניתן למצוא את בעל המקרקעין, יפרסם בעל הרישיון את ההודעה; פורסמה ההודעה, חזקה שבעל המקרקעין קיבל אותה; המנהל יקבע בכללים את דרך פרסום ההודעה.
{{ח:תת|(ג)}} בעל מקרקעין המתנגד לביצוע הפעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}} רשאי לפנות למנהל בתוך 15 ימים מיום שנמסרה לו או פורסמה ההודעה; פנה כאמור, רשאי בעל הרישיון, רק אם קיבל הרשאה לכך מאת המנהל, להיכנס למקרקעין לצורך מילוי תנאי רישיונו ולבצע בהם את הפעולות האמורות; נתן המנהל הרשאה, יודיע על כך לבעל המקרקעין לפחות 7 ימים לפני המועד לביצוע הפעולות, בצירוף נימוקים.
{{ח:תת|(ד)}} כניסה וביצוע פעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}} במקום המוחזק בידי מערכת הביטחון טעונים אישור מראש של הגוף המוסמך לכך על פי דין לגבי אותו מקום.
{{ח:תת|(ה)}} בעל רישיון המתכוון להיכנס למקרקעין המיועדים בתכנית לצורכי ציבור כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון והבניה}} ולבצע בהם פעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}}, ימסור הודעה כאמור בסעיף קטן (א) גם לרשות המקומית שבתחומה נמצאים המקרקעין.

{{ח:סעיף|50א|הודעה לבעל מיתקן תשתית|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50}}, לא ייכנס בעל רישיון למקרקעין שיש בהם מיתקן תשתית כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 26א|בסעיף 26א}}, בכוונה לעשות שימוש בסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}}, אלא לאחר שמסר לבעל מיתקן התשתית הודעה על הכוונה לעשות כן, ועל העיתוי המתוכנן לכך, וחלפו 15 ימים מיום מסירת ההודעה.
{{ח:תת|(ב)}} נציג מטעם בעל מיתקן תשתית כאמור בסעיף קטן (א) רשאי להיות נוכח במהלך ביצוע פעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}}.
{{ח:תת|(ג)}} ביצוע פעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}} לא יותנה באישור או הרשאה של בעל מיתקן תשתית כאמור בסעיף קטן (א), אלא אם כן נקבע תנאי כאמור בתוכנית שאושרה לפי חוק התכנון והבנייה שהיא תוכנית מפורטת או תוכנית הכוללת הוראות של תוכנית מפורטת, בתוכנית עבודה, באישור רשות הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}, באישור בהליך מהיר או מכוח סמכות מפורשת הנתונה לבעל מיתקן התשתית לפי חיקוק.

{{ח:סעיף|51|ערר}}
{{ח:תת|(א)}} הרואה עצמו נפגע מהרשאת המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50(ג)}}, רשאי לערור עליה לבית משפט השלום שבתחום שיפוטו נמצאים המקרקעין, בתוך 14 ימים מהיום שבו נמסרה לו ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט הדן בערר רשאי לאשר את החלטת המנהל, לבטלה, או להתנותה בתנאים, והוא רשאי לתת כל סעד שבית משפט הדן בענין אזרחי מוסמך לתיתו.
{{ח:תת|(ג)}} הגשת ערר לבית המשפט לא תעכב את השימוש בסמכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}}, אלא אם כן החליט על כך בית המשפט, בהחלטה מנומקת מטעם מיוחד; ואולם בית המשפט לא יורה למנוע או להפסיק את השימוש בסמכות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 49|בסעיף 49}} לגבי מיתקן גז שמיקומו נקבע בתכנית שאושרה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה}}, או בתכנית עבודה, אלא אם כן הוכח, להנחת דעתו, כי נפל פגם במתן ההחלטה או בהודעה עליה.

{{ח:סעיף|52|סדרי הדין בערר}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי לקבוע סדרי דין בערר; באין סדרי דין ידון בית המשפט בדרך הנראית לו מועילה ביותר להכרעה צודקת ומהירה.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט הדן בערר לא יהיה קשור בדיני הראיות למעט דיני חסינות עדים וראיות חסויות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#פרק ג|בפרק ג׳ לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.

{{ח:סעיף|53|פיצויים בעד נזק}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון המשתמש בסמכות ומבצע פעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}}, יימנע עד כמה שהדבר ניתן מגרימת נזק, ויחזיר את המקרקעין, ככל האפשר, למצב שהיו בו אילולא נעשה שימוש בהם.
{{ח:תת|(ב)}} נגרם נזק כתוצאה מביצוע הפעולות האמורות, ישלם בעל הרישיון, לפי דרישת הניזוק, פיצויים על הנזק שנגרם.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בעל הרישיון לדחות דרישה לפיצויים לפי סעיף קטן (ב), כולה או חלקה, ימסור לתובע הודעה מנומקת בכתב על כך בתוך 60 ימים מיום קבלת הדרישה, וישלם לו, בתוך המועד האמור, את הסכום שאינו שנוי במחלוקת; כל אחד מהצדדים רשאי להעביר את הדרישה לפיצויים להכרעה בועדת ערר שתקבע את סכום הפיצויים; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיפים 45(ב) ו־(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 46|ו־46}} יחולו לענין זה.

{{ח:סעיף|54|מיתקנים המחוברים למקרקעין|תיקון: תשס״ז, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 12|סעיף 12 לחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}}, מיתקן גז שחובר למקרקעין של אחר, יהיה בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21}} בבעלותו של מי שהתקין אותו כדין; הוראה זו לא תחול על מיתקן גז המותקן בחצרי הצרכן, אחרי המונה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מערכת ההולכה של מי שקיבל רישיון הולכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} {{ח:פנימי|סעיף 11א|או 11א}}, או רשת חלוקה של מי שקיבל רישיון חלוקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 11א|סעיף 11א}}, תהיה בבעלות המדינה, אף אם הותקנה בידי אדם אחר; ואולם רשאית המדינה, באישור השרים, להעביר לאחר את הבעלות על מערכת ההולכה או על רשת החלוקה כאמור, כולה או חלקה, או זכויות אחרות במערכת ההולכה או ברשת החלוקה כאמור, כולן או חלקן.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ג|סימן ג׳: כניסה למקרקעין מטעמי בטיחות דחופים}}

{{ח:סעיף|55|פעולה דחופה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון רשאי להיכנס למקרקעין לשם ביצוע פעולה דחופה החיונית למניעת דליפת גז או למניעת נזק לאדם או לרכוש גם בלא הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף 50(א) או (ב)}}, ובלבד שייתן הודעה מפורטת לבעל המקרקעין ולמנהל בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־48 שעות מביצוע הפעולה; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50(ב)}} יחולו גם לענין הודעה לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53}} יחולו לענין שימוש בסמכות וביצוע פעולות לפי סעיף זה, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ד|סימן ד׳: ועדה לתיאום תשתיות|תיקון: תשע״ו}}

{{ח:סעיף|55א|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|סימן ד׳}}|תיקון: תשע״ו, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל תשתית“ – חברת תשתית, תאגיד מים וביוב או רשות מקומית, למעט חברה מבצעת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק רכבת תחתית (מטרו)|בחוק רכבת תחתית (מטרו), התשפ״ב–2021}}, בסכסוך הנוגע למיזם המטרו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה ליישוב סכסוכים“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כא|בסעיף 59כא לחוק החברות הממשלתיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה“, ”ועדה לתיאום תשתיות“ – ועדה שהוקמה לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|סימן זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת תשתית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כא|בסעיף 59כא לחוק החברות הממשלתיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות הממשלתיות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד מים וביוב“ – חברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}}.

{{ח:סעיף|55ב|ועדה לתיאום תשתיות|תיקון: תשע״ו, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} תוקם ועדה לתיאום תשתיות, אחת או יותר, שתפקידה לפסוק בסכסוכים בין בעל רישיון חלוקה לבין בעל תשתית, בעניינים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כב|בסעיף 59כב(א) לחוק החברות הממשלתיות}}, ובלבד שאם צד לסכסוך הוא בעל רישיון חלוקה שאינו חברה ממשלתית, ניתנה הסכמתו, בכתב, להבאת הסכסוך להכרעת הוועדה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} פנה בעל רישיון חלוקה שאינו חברה ממשלתית לוועדה לתיאום תשתיות, לגבי סכסוך שהוא צד לו, לשם הכרעה במחלוקת עם בעל תשתית שהוועדה מוסמכת לפסוק בה, או שבעל רישיון חלוקה הסכים שהוועדה תכריע בסכסוך בינו לבין בעל תשתית כאמור בסעיף קטן (א), יראו את בעל רישיון החלוקה כמי שהסכים להביא כל סכסוך עם בעל תשתית להכרעת הוועדה, במשך חמש שנים מהיום שבו פנה בעל רישיון החלוקה כאמור או מהיום שנתן את הסכמתו לפי סעיף קטן (א), לפי העניין.

{{ח:סעיף|55ג|הרכב הוועדה לתיאום תשתיות|תיקון: תשע״ו, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} וזה הרכבה של הוועדה לתיאום תשתיות:
{{ח:תתת|(1)}} המנהל הכללי של משרד האוצר, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} היועץ המשפטי של משרד האוצר, או משפטן שהוא עובד המדינה הכשיר להתמנות לשופט בית משפט שלום שהוא ימנה בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה;
{{ח:תתת|(3)}} אחד מסגניו של הממונה על התקציבים במשרד האוצר, שימנה שר האוצר, והוא ישמש ממלא מקום יושב ראש הוועדה;
{{ח:תתת|(4)}} נציג מינהל התכנון, שימנה המנהל הכללי של מינהל התכנון;
{{ח:תתת|(5)}} היו כל הצדדים לסכסוך חברות ממשלתיות – עובד רשות החברות הממשלתיות שימנה מנהל רשות החברות הממשלתיות;
{{ח:תתת|(6)}} אחד או יותר מהמנויים להלן, בהתאם למספר גופי התשתית שהם צד לסכסוך, ולמשרד או לרשות שתחום פעילות גוף התשתית כאמור הוא בתחום אחריותם:
{{ח:תתתת|(א)}} עובד הרשות הממשלתית למים ולביוב שימנה מנהל הרשות הממשלתית למים ולביוב;
{{ח:תתתת|(ב)}} עובד משרד הפנים שימנה שר הפנים;
{{ח:תתתת|(ג)}} עובד משרד התחבורה שימנה שר התחבורה והבטיחות בדרכים;
{{ח:תתתת|(ד)}} עובד משרד האנרגיה, רשות החשמל או רשות הגז הטבעי, שימנה שר האנרגיה;
{{ח:תתתת|(ה)}} עובד משרד התקשורת שימנה שר התקשורת;
{{ח:תתתת|(ו)}} עובד משרד האוצר שימנה שר האוצר;
{{ח:תתתת|(ז)}} מנהל רשות המטרו או עובד רשות המטרו שהוא ימנה.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת כהונתו של חבר הוועדה, למעט המנהל הכללי של משרד האוצר, תהיה שלוש שנים מיום מינויו, וניתן למנותו לתקופות כהונה נוספות.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(הוחלף).}}
{{ח:תת|(ד)}} מי שמוסמך למנות חבר בוועדה, ימנה לו ממלא מקום קבוע, אחד או יותר, לפי הוראות סעיף זה {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כד|וסעיף 59כד לחוק החברות הממשלתיות}} כפי שהוחל על הוועדה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 55ה|בסעיף 55ה}}.
{{ח:תת|(ה)}} הודעה על מינוי חברי הוועדה וממלאי מקומם תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ו)}} המניין החוקי לישיבות הוועדה הוא שלושה חברים, ובלבד שנוכחים בישיבה יושב ראש הוועדה וחבר הוועדה כאמור בסעיף קטן (א)(2).
{{ח:תת|(ז)}} קיום הוועדה, סמכויותיה ותוקף פעולותיה, לא ייפגעו מחמת שלא מונו לראשונה כל חבריה, מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו של חבר בה או מחמת שהתפנה מקומו של חבר בה, ובלבד שמכהנים בה כדין החברים המנויים בסעיף קטן (א)(1) עד (3).
{{ח:תת|(ח)}} חבר הוועדה שאינו עובד המדינה, דינו כדין עובדי המדינה לעניין חיקוקים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (מתנות)|חוק שירות הציבור (מתנות), התש״ם–1979}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}}, לעניין ההוראות הנוגעות לעובדי הציבור;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ״ט–1969}}, לאחר תום תקופת כהונתו בוועדה;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, לעניין ההוראות הנוגעות לעובדי ציבור.

{{ח:סעיף|55ד|הכרעת הוועדה לתיאום תשתיות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} החלטת הוועדה לתיאום תשתיות בסכסוך והחלטת ביניים, דינן לעניין {{ח:חיצוני|פקודת בזיון בית המשפט#סעיף 6|סעיף 6 לפקודת בזיון בית המשפט}} ולעניין אכיפת חיובים כספיים בהוצאה לפועל, כדין פסק דין או צו ביניים של בית משפט שלום.

{{ח:סעיף|55ה|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות}}|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כב|סעיפים 59כב(ג) עד (ה)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כג|59כג(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כד|59כד}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כה|59כה}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כו|59כו(א) ו־(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כז|59כז}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כח|59כח(א) ו־(ג) עד (ה)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ל|ו־59ל לחוק החברות הממשלתיות}} יחולו על הוועדה לתיאום תשתיות, על הסכסוכים שהיא מוסמכת לפסוק בהם ועל הצדדים לסכסוך, לפי העניין, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בכל מקום –
{{ח:תתת|(א)}} במקום ”מנהל הרשות“ יקראו ”יושב ראש הוועדה לתיאום תשתיות כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 55א|בסעיף 55א לחוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}}“;
{{ח:תתת|(ב)}} ”חברת תשתית“ – בעל תשתית כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 55א|בסעיף 55א לחוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}}, או בעל רישיון חלוקה כהגדרתו בחוק האמור, לפי העניין;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כד|בסעיף 59כד(ג)}}, במקום ”המהנדס או הכלכלן“ יקראו ”חבר הוועדה האמור {{ח:פנימי|סעיף 55ג|בסעיף 55ג(א)(4) או (6) לחוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}}“;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כו|בסעיף 59כו(ג)}}, אחרי ”שהיא צד לסכסוך“ יקראו ”או של בעל רישיון חלוקה“ ובסופו יקראו ”לעניין פנייה הנוגעת לצד לסכסוך שהוא רשות מקומית, יועבר העתק מהפנייה גם לשר הפנים“;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כח|בסעיף 59כח(ג)}}, בסופו יבוא ”או על בעל רישיון חלוקה שהוא צד לסכסוך“;
{{ח:תת|(5)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ל|בסעיף 59ל(ג)}}, במקום ”החברים בה“ יקראו ”הנוכחים בישיבה“.

{{ח:סעיף|55ו|סמכות ועדה לתיאום תשתיות לעניין תאגיד שהוקם בחוק|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי, בצו, להחיל את הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|סימן זה}} על תאגיד שהוקם בחוק; בצו כאמור רשאי השר להחיל את הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|סימן זה}} בשינויים כפי שיקבע, ובכלל זה לקבוע כי להרכב הוועדה, לעניין סכסוכים שאותו תאגיד צד להם, יתווסף חבר שימנה השר הממונה על התאגיד מבין עובדי משרדו של אותו שר.
{{ח:תת|(ב)}} צו לפי סעיף קטן (א) ייקבע בהסכמת שר האוצר, בהתייעצות עם השר הממונה על התאגיד ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת; לא נמסרה עמדת השר הממונה על התאגיד בתוך 14 ימים מיום שפנה אליו השר בעניין, יראו, בתום אותה תקופה, כאילו קוימה עמו חובת ההתייעצות לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|55ז|{{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|סימן ד׳}} – שמירת דינים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|סימן זה}} כדי לגרוע מהוראות כל דין.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הרשות, המנהל, הממונה והמועצה}}
{{ח:קטע3|פרק ו סימן א|סימן א׳: הרשות, המנהל והממונה}}

{{ח:סעיף|56|הרשות ותפקידיה}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה, במשרד התשתיות הלאומיות, רשות הגז הטבעי, שתפעל לקידום מטרותיו של חוק זה, תפקח על מילוי הוראות לפי חוק זה ולפי הרישיונות ותמלא את התפקידים שנקבעו לה בחוק זה ושהוטלו עליה לפי כל דין אחר; לרשות יהיו מנהל ומועצה.
{{ח:תת|(ב)}} תפקידי הרשות, למעט אלה שיוחדו למועצה, למנהל או לממונה, יבוצעו בידי המנהל באמצעות עובדי הרשות.

{{ח:סעיף|57|תקציב הרשות}}
{{ח:ת}} תקציב רשות הגז הטבעי ייקבע בחוק התקציב השנתי בסעיף תקציב נפרד כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}; הממונה על סעיף התקציב יהיה מנהל הרשות.

{{ח:סעיף|58|עסקאות הרשות}}
{{ח:ת}} לצורך ביצוע הוראות חוק זה מורשה מנהל הרשות, יחד עם חשב הרשות, לייצג את הממשלה בעסקאות כאמור {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 4|בסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 5|ו־5 לחוק נכסי המדינה, התשי״א–1951}}, למעט עסקאות במקרקעין, ולחתום בשם המדינה על מסמכים הנוגעים לעסקאות כאמור.

{{ח:סעיף|59|מינוי המנהל}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תמנה, לפי הצעת השר בהתייעצות עם שר האוצר, מנהל לרשות הגז הטבעי; המנהל יהיה עובד המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל יהיה אזרח ישראלי ותושב ישראל, בעל תואר אקדמי באחד המקצועות האלה: כלכלה, ראיית חשבון, מינהל עסקים, הנדסה, משפטים או מקצוע אחר בתחום משק האנרגיה, ובעל ניסיון מצטבר של חמש שנים לפחות במקצוע כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על מינוי המנהל תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|60|תקופת כהונה, השעיה ופקיעת כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל ימונה לתקופה של חמש שנים וניתן לחזור ולמנותו, ובלבד שלא יכהן יותר משתי תקופות כהונה רצופות.
{{ח:תת|(ב)}} כהונת המנהל תפקע לפני תום התקופה שלה מונה בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התפטר במסירת כתב התפטרות;
{{ח:תתת|(2)}} נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו, והממשלה, על פי הצעת השר, העבירה אותו מכהונתו בהודעה בכתב;
{{ח:תתת|(3)}} הורשע בעבירה אשר מפאת חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כמנהל;
{{ח:תתת|(4)}} הועבר מתפקידו או פוטר לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ״ג–1963}} (בסעיף זה – חוק המשמעת).
{{ח:תת|(ג)}} הושעה המנהל לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|חוק המשמעת}}, ימונה לו ממלא מקום לתקופת ההשעיה, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59}} יחולו לענין המינוי.

{{ח:סעיף|61|מינוי הממונה ותפקידיו}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל ימנה, בהתייעצות עם המועצה, ממונה על הבטיחות מבין עובדי הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יהיה בעל תואר אקדמי במקצוע ההנדסה או במקצוע אחר בתחום משק האנרגיה, ובעל ניסיון מצטבר של שלוש שנים לפחות במקצוע כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה יטפל בנושא בטיחות משק הגז הטבעי כאמור {{ח:פנימי|פרק ז|בפרק ז׳}} {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)|ובחוק הגז (בטיחות ורישוי)}}, וימלא את התפקידים שהוטלו עליו לפי חוק זה ולפי כל דין אחר.

{{ח:סעיף|62|עובדי הרשות}}
{{ח:ת}} עובדי הרשות יהיו עובדי המדינה.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: המועצה}}

{{ח:סעיף|63|מינוי המועצה, תפקידיה והרכבה}}
{{ח:תת|(א)}} השרים, באישור הממשלה, ימנו לרשות מועצה לעניני משק הגז הטבעי; חברי המועצה יהיו אזרחים ישראלים ותושבי ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה תקבע אמות מידה לשירות, תאשר תעריפים ותמלא את התפקידים האחרים שהוטלו עליה בחוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} חברי המועצה הם:
{{ח:תתת|(1)}} המנהל, והוא יהיה יושב ראש המועצה;
{{ח:תתת|(2)}} נציג שר האוצר מקרב עובדי משרדו;
{{ח:תתת|(3)}} נציג שר התשתיות הלאומיות מקרב עובדי משרדו;
{{ח:תתת|(4)}} שני נציגים מקרב הציבור, שהם בעלי תואר אקדמי באחד המקצועות האלה: כלכלה, ראיית חשבון, מינהל עסקים, הנדסה, משפטים, או מקצוע אחר בתחום משק האנרגיה, שלהם ניסיון מצטבר של חמש שנים לפחות באחד מן המקצועות האמורים.

{{ח:סעיף|64|ישיבות וסדרי עבודה}}
{{ח:תת|(א)}} המנין החוקי בישיבת המועצה הוא רוב חבריה, ובהם היושב ראש.
{{ח:תת|(ב)}} החלטות המועצה יתקבלו ברוב דעות של החברים הנוכחים המצביעים באותה ישיבה, ובהם יושב ראש המועצה; היו הדעות שקולות, תכריע דעת יושב ראש המועצה.
{{ח:תת|(ג)}} חבר המועצה שעשוי להיות לו ענין, במישרין או בעקיפין, בנושא העומד לדיון במועצה, יודיע על כך בכתב ליושב ראש המועצה, מיד לאחר שנודע לו כי הנושא האמור עומד לדיון, ולא יהיה נוכח בדיוני המועצה באותו נושא; עשוי להיות ענין כאמור למנהל, יודיע על כך בכתב לשר, והשר ימנה מקרב עובדי משרדו ממלא מקום למנהל לדיוני המועצה באותו נושא.
{{ח:תת|(ד)}} המועצה תקבע לעצמה את דרכי עבודתה ונוהלי דיוניה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|65|תחולת הוראות}}
{{ח:ת}} על המועצה ועל חברי המועצה ומינוים, למעט המנהל, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 22|סעיפים 22(ד) ו־(ה)}}, {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 23|23(א)}} {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 26|ו־26 עד 29 לחוק משק החשמל}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|66|פרסום פומבי של החלטות ותעריפים}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תפרסם ברבים את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תעריפים וכללים לענין תעריפים שאישרה המועצה לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} הסברים בדבר אופן קביעת התעריפים;
{{ח:תתת|(3)}} אמות מידה שקבעה המועצה לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(4)}} כללים, והחלטות אחרות של המועצה, המנהל והממונה שיש בהן ענין לציבור.
{{ח:תת|(ב)}} פרסומי הרשות יהיו בדרך שתקבע המועצה, ובלבד שתעריפים ואמות מידה כאמור בסעיף קטן (א)(1) ו־(3) יפורסמו גם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} פרסומי הרשות כאמור בסעיף קטן (א) וכן רישיונות והיתרים שניתנו לפי חוק זה יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ובמשרדי בעלי הרישיונות הנוגעים בדבר בשעות העבודה הרגילות; השר רשאי לקבוע אגרה בעד עיון.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: דיווח, פיקוח ותיקון ליקויים}}
{{ח:קטע3|פרק ז סימן א|סימן א׳: דיווח ופיקוח}}

{{ח:סעיף|67|דינים וחשבונות ומידע שימסור בעל רישיון}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי לקבוע בתקנות או ברישיון הוראות בענין דוחות כספיים, שנתיים ותקופתיים, שעל בעל רישיון להגיש לרשות, ובלבד שדוחות כספיים שנתיים יהיו מבוקרים בידי רואה חשבון וכל הדוחות הכספיים יהיו לפי העקרונות החשבונאיים המקובלים וכללי הדיווח המקובלים, ובענין דוחות אחרים, שנתיים, תקופתיים ומיידיים, שעל בעל רישיון להגיש לרשות ככל הדרוש לפיקוח על עמידתו באמות המידה ובהוראות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}} ובהוראות אחרות לפי חוק זה, לרבות הוראות הרישיון, ולמילוי תפקידי הרשות, ככל שלא נקבעו לגביהם בחוק זה הוראות דיווח אחרות.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל או מי שהוא הסמיך לכך רשאי לדרוש מבעל רישיון ומכל נושא משרה בו למסור לו בכתב הסבר, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים הכלולים בדוח שהגיש בעל הרישיון לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי לפרסם פרטים מתוך דוחות שהוגשו לפי סעיף קטן (א), ובלבד שנתן לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו ושלא יהיה בפרסום משום גילוי סודות מסחריים.

{{ח:סעיף|68|חובת מסירת מידע של עוסקים שאינם בעלי רישיון}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקבוע הוראות בדבר חובתו של עוסק ביבוא, במכר או בשיווק של גז טבעי, למסור למנהל כל מידע המצוי ברשותו בנוגע לפעילותו בתחום הגז הטבעי, והדרוש למילוי תפקידי הרשות לפי חוק זה או לקידום מטרותיו של חוק זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משק הגז הטבעי (חובת מסירת מידע של מוכר ומשווק גז טבעי)|תקנות משק הגז הטבעי (חובת מסירת מידע של מוכר ומשווק גז טבעי), התשפ״ב–2022}}.}}

{{ח:סעיף|69|חובות מסירת מידע לצרכנים ולציבור}}
{{ח:ת}} המנהל, בהתייעצות עם המועצה, ולאחר שנתן לבעלי הרישיונות הנוגעים בדבר הזדמנות להשמיע את עמדתם, רשאי לקבוע בכללים הוראות בדבר חובתו של בעל רישיון למסור מידע לצרכנים ולציבור.

{{ח:סעיף|70|סמכויות דרישת מידע, כניסה ותפיסה}}
{{ח:תת|(א)}} לשם פיקוח על ביצוע הוראות לפי חוק זה או הרישיון, רשאי המנהל, הממונה או עובד הרשות שהמנהל הסמיך לכך בכתב (בסעיף זה – המוסמך):
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מבעל רישיון ומכל נושא משרה בו למסור כל ידיעה ומסמך הנוגעים לענין, לרבות דינים וחשבונות, פנקסים, תעודות, פלט כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}} (להלן – חוק המחשבים), או מסמכים אחרים (להלן – מסמכים) בתוך תקופה שנקבעה בדרישה;
{{ח:תתת|(2)}} להיכנס לכל מקום שבו מנהל בעל רישיון את עסקיו או שבו הוא מבצע עבודות גז, ולכל מקרקעין שבהם נמצא מיתקן גז, ולבדוק את מיתקן הגז או את אופן ביצוע עבודות הגז, לפי הענין, לעיין במסמכים, לתפוס כל חפץ או מסמך, וכן לחדור לחומר מחשב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים}} ולהפיק פלט תוך חדירה כאמור, ובלבד שפעולות כאמור יבוצעו בידי אדם המיומן לכך.
{{ח:תת|(ב)}} מי שנדרש כאמור בסעיף קטן (א)(1) ימסור את הידיעה או המסמך בתוך התקופה שנקבעה כאמור; המוסמך ימסור לבעל הרישיון העתק צילומי מהמסמכים שנלקחו ממנו, בתוך שבעה ימים מהיום שבו נלקחו, אלא אם כן ויתר בעל הרישיון על כך; המסמכים יוחזרו למי שממנו נלקחו, לא יאוחר מתום שלושה חודשים מהיום שבו נלקחו, אלא אם כן הם דרושים לשם ניהול הליך משפטי.
{{ח:תת|(ג)}} לענין תפיסת חפץ כאמור בסעיף קטן (א)(2) שהוא חומר מחשב כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המסמך יעתיק את חומר המחשב ויותיר את המקור בידי בעל הרישיון;
{{ח:תתת|(2)}} סבר המוסמך כי הותרת המקור של חומר המחשב בידי בעל הרישיון עלולה לפגוע בפיקוח או בתוצאותיו, יתפוס את המקור ויותיר העתק בידי בעל הרישיון.
{{ח:תת|(ד)}} נתפסו חפצים, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המוסמך יערוך רשימה של כל החפצים שנתפסו אגב ביצוע הפיקוח והמקומות שבהם נמצאו;
{{ח:תתת|(2)}} המוסמך יאפשר לאדם מטעם בעל הרישיון להיות נוכח בעת ביצוע הפיקוח וימסור לו העתק של רשימת החפצים שנתפסו;
{{ח:תתת|(3)}} חפץ שנתפס יוחזר בהקדם האפשרי, ולא יאוחר מ־15 ימים מהיום שנתפס, אלא אם כן הוא דרוש לשם ניהול הליך משפטי.
{{ח:תת|(ה)}} שופט של בית משפט שלום רשאי, לבקשת המנהל ולאחר שניתנה למי שממנו נלקחו מסמך או חפץ הזדמנות להשמיע את טענותיו, להאריך, בתנאים שיקבע, את התקופה האמורה בסעיף קטן (ב) או (ד)(3), לפי הענין.

{{ח:סעיף|71|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} חובות דיווח לפי {{ח:פנימי|פרק ז סימן א|סימן זה}} באות להוסיף על חובות דיווח לפי כל דין אחר.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: תיקון ליקויים}}

{{ח:סעיף|72|הודעה על ליקויים ודרישה לתיקונים}}
{{ח:תת|(א)}} היה למנהל יסוד סביר להניח כי בעל רישיון מנהל את עסקיו באופן לקוי העלול לפגוע באפשרותו לתת את שירותיו, או שאינו ממלא אחר הוראות לפי חוק זה או לפי הרישיון, רשאי הוא לשלוח לבעל הרישיון הודעה בכתב שבה יפרט את הליקוי וידרוש את תיקונו בתוך תקופה שיקבע בהודעה ושתחילתה עם מסירתה.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי לדרוש, בהודעה בכתב, כי בעל רישיון –
{{ח:תתת|(1)}} יתקן ליקויי בטיחות שמצא;
{{ח:תתת|(2)}} יבצע פעולה הדרושה למניעת סכנה לאדם או לרכוש, כפי שקבע.

{{ח:סעיף|73|ביצוע בידי הממונה}}
{{ח:ת}} מצא הממונה כי יש צורך לנקוט פעולה למניעת סכנה ממשית ומיידית לאדם או לרכוש, רשאי הוא לבצעה, אף אם טרם חלף המועד להגשת השגה לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}} או עתירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 75|סעיף 75}}, בעצמו או באמצעות אחרים, אם בעל הרישיון לא ביצעה בהתאם להוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|סעיף 72(ב)(2)}}, ולהטיל את ההוצאות שהוצאו לשם כך על בעל הרישיון.

{{ח:סעיף|74|השגה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון שקיבל הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|סעיף 72}}, רשאי להשיג עליה לפני המנהל או הממונה, לפי הענין, בתוך 7 ימים מיום קבלת ההודעה או בתוך תקופה אחרת שצוינה בהודעה בהתאם לדחיפות הענין.
{{ח:תת|(ב)}} הגיש בעל רישיון השגה כאמור בסעיף קטן (א), יחליט בה המנהל או הממונה, לפי הענין, סמוך ככל האפשר לאחר שקיבל אותה, ויודיע על החלטתו לבעל הרישיון, ורשאי הוא לשנות את התקופה שבה על בעל הרישיון לתקן את הליקוי או לבצע את הפעולה.

{{ח:סעיף|75||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|76|חקירת אירועים}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי לבדוק את נסיבותיו של כל אירוע שאירע במהלך פעולתו של בעל רישיון ושבו נגרם נזק לאדם או לרכוש או שבו עלול היה להיגרם נזק כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי להתקין תקנות בדבר חובות דיווח על אירוע כאמור בסעיף קטן (א) ובדבר הליכי הבדיקה.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: עיצומים כספיים ועונשין}}
{{ח:קטע3|פרק ח סימן א|סימן א׳: עיצומים כספיים}}

{{ח:סעיף|77|עיצום כספי|תיקון: תשע״ה, תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} היה למנהל יסוד סביר להניח כי בעל רישיון או משווק לצרכן ביתי, מזקק נפט או גורם קשור למזקק נפט, לפי העניין, עשה אחד מאלה, רשאי הוא להטיל עליו עיצום כספי בשיעור כפל הקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}:
{{ח:תתת|(1)}} לא מסר דוח בהתאם להוראות המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ה)}};
{{ח:תתת|(2)}} הפר תנאי בדבר הפרדת חברות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א)}} או לא ניהל מערכת חשבונות נפרדת כנדרש לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב)}};
{{ח:תתת|(3)}} עסק בפעילות שאינה קבועה ברישיון שניתן לו, בלא היתר או שלא בהתאם לתנאיו של היתר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}};
{{ח:תתת|(4)}} ביצע עבודת גז או הקים מיתקן גז או עשה בו שינוי, בניגוד להוראות צו בטיחות;
{{ח:תתת|(5)}} הקים מיתקן גז או שינה מיתקן גז שלא לפי מפרט שאישרו המנהל והממונה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}, או הפר צו שנתן הממונה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}};
{{ח:תתת|(5א)}} התנה שירות בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}};
{{ח:תתת|(6)}} נתן שירותי הולכה בייצוא או במעבר בניגוד להוראות השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}};
{{ח:תתת|(7)}} גבה תעריפים, שאינם בעד שירותי הולכה, שלא אושרו או שלא נקבעו בידי המועצה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36(א), (ב), (ב1) או (ב2)}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(8)}} לא פרסם את התעריפים בהתאם להוראות המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36(ג)}};
{{ח:תתת|(9)}} לא התקין מונה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}};
{{ח:תתת|(10)}} פעל בניגוד לאמות המידה או להוראות שקבעה המועצה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38(א) ו־(ב)}};
{{ח:תתת|(10א)}} פעל בניגוד לאמות המידה או להוראות שקבעה המועצה, בעניינים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38(ב1)}};
{{ח:תתת|(11)}} הפר כללים לתשלום שקבע המנהל לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}};
{{ח:תתת|(12)}} לא קיים הוראה לתיקון ליקוי או לביצוע פעולה, שניתנה לו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 72|סעיף 72}}, ולא ניתן עוד להשיג או לעתור עליה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳ לפרק ז׳}};
{{ח:תתת|(13)}} הפר חובת דיווח או חובת מסירת מידע לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיפים 67}} {{ח:פנימי|סעיף 68|או 68}};
{{ח:תתת|(14)}} הפר תנאי מתנאי רישיונו שאינו מנוי בפסקאות (1) עד (13), והמנהל נתן לו התראה על כך והוא לא תיקן את ההפרה או הפסיק אותה, לפי הענין, בתוך 15 ימים מיום שנמסרה לו ההתראה או בתוך תקופה ארוכה יותר שנקבעה בהתראה;
{{ח:תתת|(15)}} מזקק נפט או גורם קשור למזקק נפט מכר או שיווק גז טבעי בניגוד לתנאים לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ו)}};
{{ח:תתת|(16)}} לא הפקיד את כספי השיפוי בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 28א|סעיף 28א(ו)}} או לא הפקיד סכום בגובה כספי הפיצויים בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 28א|סעיף 28א(ז)}};
{{ח:תתת|(17)}} ניהל כספים שנגבו לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36(ב2)}} או עשה שימוש בכספים כאמור שלא בהתאם לתנאים ולהוראות שקבעה המועצה לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|אותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ב)}} בהפרה חוזרת של אותה פסקה מפסקאות סעיף קטן (א), יהיה העיצום הכספי כפל העיצום הכספי הקבוע באותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ג)}} היה למנהל יסוד סביר להניח כי בעל רישיון הולכה גבה תעריפים בעד שירותי הולכה שלא אושרו בידי המועצה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36(א) או (ב)}}, רשאי הוא להטיל עליו עיצום כספי בשיעור פי עשרה מן הקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}, ובהפרה חוזרת – כפל העיצום הכספי האמור.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה,
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרה חוזרת“ – הפרה שנעשתה בתוך שנתיים מהיום שהוטל עיצום כספי בשל ההפרה הראשונה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ו”משווק לצרכן ביתי“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38(ב1)(2)}}.

{{ח:סעיף|78|עדכון סכום העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} עיצום כספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום הדרישה לתשלומו, ואם הוגש ערעור ובית המשפט הדן בערעור הורה על עיכוב תשלומו – לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.

{{ח:סעיף|79|דרישת העיצום הכספי ותשלומו}}
{{ח:ת}} עיצום כספי ישולם, לפי דרישת המנהל בכתב, בתוך 30 ימים ממועד קבלת הדרישה; הדרישה תוצא לאחר שהמנהל מסר לבעל הרישיון הודעה על הכוונה להוציאה, ונתן לו הזדמנות להשמיע את טענותיו.

{{ח:סעיף|80|ריבית שקלית ודמי פיגורים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא שולם עיצום כספי במועד, ייתוספו עליו, לגבי תקופת הפיגור, ריבית שקלית ודמי פיגורים, עד תשלומו.

{{ח:סעיף|81|גביה}}
{{ח:תת|(א)}} עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה ועל גבייתו יחול {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מסמכויות הגביה האמורות רשאי המנהל לגבות עיצום כספי בדרך של מימוש הערבויות שהמציא בעל הרישיון לפי הוראות רישיונו.

{{ח:סעיף|82|שמירת אחריות פלילית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} אין בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 77|סעיף 77}} כדי לגרוע מסמכותו של תובע להגיש כתב אישום כאמור {{ח:פנימי|פרק ח|בפרק זה}} בשל ההפרה לפי חוק זה או חוק אחר, אם הוא סבור שהנסיבות מצדיקות זאת, מטעמים שיירשמו.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש נגד בעל רישיון כתב אישום כאמור בסעיף קטן (א), לא יחויב בשל ההפרה בתשלום עיצום כספי, ואם שילם – יוחזר לו הסכום ששולם בתוספת ריבית שקלית, מיום תשלומו ועד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|83|ערר וערעור על עיצום כספי|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על דרישה לתשלום עיצום כספי ניתן לערור לבית משפט השלום בתוך 30 ימים מהיום שנמסרה הדרישה לבעל הרישיון.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהגשת הערר כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך המנהל או הורה בית המשפט אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} התקבל הערר, יוחזר הסכום ששולם בתוספת ריבית שקלית, מיום תשלומו ועד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} על החלטת בית המשפט בערר ניתן לערער ברשות ובית המשפט ידון בערעור בשופט אחד.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: עבירות ועונשין}}

{{ח:סעיף|84|השחתת מיתקן גז}}
{{ח:ת}} ההורס מיתקן גז או הפוגע בו, דינו – מאסר חמש שנים או הקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}; עשה כן ברשלנות, דינו – מאסר שישה חודשים או הקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|85|הפרעה לבעל רישיון או חריגה ממפרט}}
{{ח:ת}} העושה אחד מאלה, דינו – מאסר שלוש שנים או הקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}:
{{ח:תת|(1)}} מפריע לבעל רישיון בהולכה, בחלוקה או בשיווק של גז, או מונע אחד מאלה;
{{ח:תת|(2)}} מפריע לבעל רישיון או למי שפועל מטעמו של בעל רישיון, בהקמתו, בהפעלתו, בקיומו, בשינויו, בבדיקתו או בתיקונו של מיתקן גז;
{{ח:תת|(3)}} מתחבר למערכת הולכה או לרשת חלוקה בלא הסכמת בעל הרישיון;
{{ח:תת|(4)}} מכניס למערכת הולכה גז טבעי שהרכבו אינו תואם מפרט שקבע השר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, ועלול לגרום בכך נזק לאדם או לרכוש.

{{ח:סעיף|86|פעולות אסורות}}
{{ח:תת|(א)}} העושה אחד מאלה, דינו – מאסר שנתיים או קנס פי ארבעה מהקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}:
{{ח:תתת|(1)}} מקים או מפעיל מערכת הולכה, רשת חלוקה, מיתקן גט״ן או מיתקן אחסון בלא רישיון שניתן לו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)}} או בניגוד לתנאים שנקבעו ברישיון לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}};
{{ח:תתת|(2)}} עוסק במכר או בשיווק גז טבעי בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א) עד (ד)}};
{{ח:תתת|(3)}} עוסק בפעילות שאינה קבועה ברישיון שניתן לו בלא היתר או שלא בהתאם לתנאיו של היתר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}};
{{ח:תתת|(4)}} גובה תעריפים שלא אושרו בידי המועצה בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36(א) או (ב)}};
{{ח:תתת|(5)}} אינו מקיים הוראה לתיקון ליקוי או לביצוע פעולה שניתנה לו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 72|סעיף 72}}, ולא ניתן עוד להשיג או לעתור עליה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳ לפרק ז׳}}.

{{ח:סעיף|87|איסור הפליה ואיסור התניית שירות|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:ת}} בעל רישיון, מזקק נפט או גורם קשור למזקק נפט, לפי העניין, העושה אחד מאלה, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}:
{{ח:תת|(1)}} אינו נותן את שירותיו או נוהג בהפליה בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}};
{{ח:תת|(2)}} מתנה שירות בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4(ו)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 33|או 33}}.

{{ח:סעיף|88|הפרת חובת דיווח}}
{{ח:ת}} המפר חובה לדווח או למסור מידע לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיפים 23(ה)}} {{ח:פנימי|סעיף 68|או 68}}, דינו – כפל הקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|89|אחריות נושא משרה בתאגיד}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירה מן העבירות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 84|בסעיפים 84 עד 88}} (להלן – עבירה) בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו; המפר חובתו האמורה, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}; בסעיף זה, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בתאגיד, שותף למעט שותף מוגבל, ואדם האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו נעברה העבירה.
{{ח:תת|(ב)}} נעברה עבירה בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא משרה הפר חובתו לפי סעיף קטן (א) אלא אם כן עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

{{ח:סעיף|90|קנס נמשך}}
{{ח:ת}} לענין עבירה נמשכת לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|סימן זה}} רשאי בית משפט להטיל קנס נוסף על הקנסות הקבועים לאותה עבירה, פי שלושה מן הקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(ג) לחוק העונשין}} לכל יום שבו נמשכת העבירה.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|91|שעת חירום}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי, באישור הממשלה, להכריז על שעת חירום במשק הגז הטבעי, לתקופה מוגבלת.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור הממשלה, רשאי לקבוע הוראות שיחולו על הפעלת משק הגז בשעת חירום, דרך כלל או לסוגים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משק הגז הטבעי (ניהול משק גז טבעי בעת שעת חירום)|תקנות משק הגז הטבעי (ניהול משק גז טבעי בעת שעת חירום), התשע״ז–2017}}.}}

{{ח:סעיף|92|רכישה מבעל חזקה}}
{{ח:ת}} השר, באישור הממשלה, רשאי להורות לחברה ממשלתית הרוכשת למעלה ממחצית כמות הגז הטבעי העוברת, במהלך תקופה שיחליט עליה, במערכת ההולכה, לרכוש גז טבעי מבעל חזקה שיורה; הוראה כאמור תכלול התייחסות לתקופה ולכמות שתרכוש החברה מבעל החזקה האמור, וכן למחיר ולתנאי הרכישה שיהיו זהים למחיר ולתנאים שבהם החברה רוכשת, או יכולה לרכוש, גז טבעי מספקים אחרים באותה תקופה.

{{ח:סעיף|93|מחיר גז ליצרן חשמל פרטי}}
{{ח:ת}} גז שימכור ספק גז טבעי ליצרן חשמל פרטי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל}}, הוא מצרך {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|שחוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ״ו–1996}} (להלן – חוק הפיקוח), חל עליו, ורמת הפיקוח שתחול עליו תהיה קביעת מחירים לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים#פרק ה|פרק ה׳ לחוק הפיקוח}}.

{{ח:סעיף|94|חובת העדפה לתוצרת הארץ}}
{{ח:תת|(א)}} ברכישת חמישה עשר אחוזים ממיתקני הגז, לרבות ציוד ותוכנות הנדרשים להקמתם או להפעלתם, וככל שאין בכך כדי לסתור התחייבות של המדינה באמנה בין־לאומית, ייתן בעל רישיון הולכה, למעט בעל רישיון הולכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}, העדפה לתוצרת הארץ, ולענין זה יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים#סעיף 3א|סעיף 3א לחוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}}, בהתאמות שיקבעו השרים.
{{ח:תת|(ב)}} השרים, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאים לקבוע בצו כי הוראה זו לא תחול על בעל רישיון הולכה שיקבעו, או שהיא תחול על בעל רישיון כאמור בהגבלות, לרבות הגבלת התקופה שבה היא תחול.

{{ח:סעיף|95|מסירה}}
{{ח:ת}} מסירה לפי חוק זה תיעשה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 237|סעיף 237 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|96|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות}}, {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (א)|בצו המועצות המקומיות (א), התשי״א–1950}}, {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (ב)|בצו המועצות המקומיות (ב), התשי״ג–1953}}, {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות)|ובצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי״ח–1958}}.}}

{{ח:סעיף|97|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הנפט|בחוק הנפט, התשי״ב–1952}}.}}

{{ח:סעיף|98|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}.}}

{{ח:סעיף|99|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}.}}

{{ח:סעיף|100|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)|בחוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ״ט–1989}}.}}

{{ח:סעיף|101|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט לענינים מנהליים|בחוק בתי המשפט לענינים מנהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|102|הוראות מעבר לענין עוסק קיים}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – יום תחילתו של חוק זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – י׳ בסיון התשס״א (1 ביוני 2001).
{{ח:תת|(ב)}} מי שביום הקובע היה בעל מערכת הולכה או רשת חלוקה ועסק בפועל בהולכה או בחלוקה וכן במכר או בשיווק של גז טבעי ממקור מסוים (להלן – עוסק קיים) רשאי להמשיך ולעסוק כאמור מאותו המקור ובאמצעות אותם המיתקנים שהיו קיימים ופעילים ערב היום הקובע (להלן – המיתקנים הקיימים) עד תום שנתיים מיום התחילה.
{{ח:תת|(ג)}} עוסק קיים זכאי לקבל רישיון הולכה או רישיון חלוקה, בתנאים שיקבע השר ברישיון, אשר יאפשרו לו להמשיך לעסוק בהולכה, בחלוקה, במכר או בשיווק, גם אחרי התקופה האמורה בסעיף קטן (ב), הכל מאותו המקור ובאמצעות המיתקנים הקיימים, אם התקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא הגיש למנהל, בתוך שנה מיום התחילה, בקשה לרישיון בצירוף תיאור מלא ומפורט של עיסוקיו בתחום הגז הטבעי, ושל המקור והמיתקנים הקיימים ודרכי הפעלתם, וכן השיב לשאלות שהפנו אליו המנהל או הממונה בכתב, והמציא כל מסמך הקשור לפעילויותיו שביקשו בכתב, בתוך הזמן שהורו;
{{ח:תתת|(2)}} הממונה אישר כי המיתקנים ודרך הפעלתם בטיחותיים, ורשאי הוא לקבוע הוראות לענין בטיחות העיסוק בידי עוסק קיים.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8(ג) ו־(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11}} {{ח:פנימי|סעיף 16|ו־16}} לא יחולו על רישיון לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|103|הוראת מעבר לענין מי שקיבל אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק הנפט|חוק הנפט}}}}
{{ח:תת|(א)}} בעל חזקה שקיבל לפני תחילתו של חוק זה אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק הנפט#סעיף 35|סעיף 35(ב) לחוק הנפט}} (להלן – האישור), יהיה זכאי לקבל רישיון הולכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10 לחוק זה}} לגבי קו הצינור נושא האישור, ורישיון זה יבוא במקום האישור.
{{ח:תת|(ב)}} נקבעו, כתוצאה מהמרת האישור ברישיון, תנאים חדשים השונים מהתנאים שבאישור, יראו זאת כשינוי תנאי ברישיון ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ב)}} בשינויים המחויבים ואולם לא יראו בקביעת תנאים ברישיון לענין הקיבולת וההקמה של צינורות לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(ב)}} ותנאים לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 36|ו־36}}, לרבות כללים ואמות מידה הקשורים לענינים האמורים בסעיפים אלה, כהכבדה כספית מהותית.
{{ח:תת|(ג)}} בכפוף להוראות סעיף קטן (א) אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מתחולת הוראות לפי חוק זה על רישיון שניתן כאמור בסעיף קטן (א) ועל בעלו בשינויים המתחייבים לפי הענין, כפי שיקבע השר באישור המועצה.

{{ח:סעיף|104|הרישיונות הראשונים}}
{{ח:ת}} פרסמה הממשלה לפני תחילתו של חוק זה מכרז לבחירת מי שיקים ויפעיל מערכת הולכה במקרקעי התכניות למערכת ההולכה (להלן – המכרז), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} יראו חבר בועדת המכרזים המנהלת את המכרז (להלן – ועדת המכרזים) שמונה לפני תחילתו של חוק זה כחבר ועדת המכרזים שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}};
{{ח:תת|(2)}} תנאי הכשירות שנקבעו על ידי ועדת המכרזים להשתתפות במכרז יבואו במקום תנאי הכשירות לקבלת רישיון לפי חוק זה;
{{ח:תת|(3)}} הזוכה במכרז יהיה זכאי לקבל מאת השר רישיון הולכה לפי חוק זה, שתנאיו ייקבעו בהתאם לאמור במסמכי המכרז ולהוראות לפי חוק זה;
{{ח:תת|(4)}} הקימו בעלי אמצעי שליטה בבעל רישיון ההולכה שנבחר לפי סעיף זה חברה נוספת בבעלותם למטרת הקמה והפעלה של רשת חלוקה, זכאית החברה האמורה לקבל מאת השר רישיון חלוקה לפי חוק זה, שתנאיו ייקבעו בהתאם לאמור במסמכי המכרז ולהוראות לפי חוק זה; החברה האמורה תהיה רשאית לעסוק גם במכר ובשיווק בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, ואם הותקנו תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} תהיה זכאית לקבל רישיון שיווק, בכפוף לעמידתה בתנאים לקבלת הרישיון ולהוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ג)}};
{{ח:תת|(5)}} לענין הסכם בין בעל רישיון הולכה שנבחר לפי סעיף זה לבין חברת החשמל לישראל, שאושר בידי המנהל בהתאם למסמכי המכרז, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}} בכפוף להוראות ההסכם;
{{ח:תת|(6)}} על רישיונות שניתנו לפי סעיף זה, על בעלי הרישיונות ועל בעלי אמצעי שליטה, שליטה וזיקה בהם יחולו ההוראות לפי חוק זה ואולם על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(א)}}, תקופת תוקפו של רישיון ההולכה הראשון תסתיים בתום 30 שנים מיום הזרמת גז טבעי לראשונה במערכת ההולכה שיקים.

{{ח:סעיף|104א|דיווח לכנסת|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} מנהל הרשות ידווח לוועדת הכלכלה של הכנסת, אחת לשנה ולא יאוחר מיום 1 באוקטובר, על פיתוח משק הגז הטבעי בשנה שקדמה למועד הדיווח, ובכלל זה על עניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} השקעות שבוצעו במשק הגז הטבעי;
{{ח:תת|(2)}} חסמים לפיתוח משק הגז הטבעי;
{{ח:תת|(3)}} פריסת קווי רשת החלוקה והאזורים שבהם נפרסו; דיווח לעניין זה יתייחס ליעדי התכנון ולביצוע בפועל;
{{ח:תת|(4)}} היקף הצריכה של גז טבעי;
{{ח:תת|(5)}} נתונים בדבר חיבור לרשת הגז הטבעי, בהבחנה בין צרכנים שהם גופים ציבוריים וגופים פרטיים.

{{ח:סעיף|105|ביצוע ותקנות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר הפנים, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}} ואת {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}}, אולם שינוי התקן כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בסעיף 2(ב) לתוספת הראשונה}} אינו טעון הסכמה של שר הפנים.

{{ח:סעיף|106|חובת התקנת תקנות}}
{{ח:ת}} תקנות ראשונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26(ב) לחוק זה}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 119ו|סעיף 119ו(ב) לחוק התכנון והבניה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 98|בסעיף 98 לחוק זה}} יובאו לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, בתוך 90 ימים מיום תחילתו של חוק זה.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 26ג|סעיף 26ג(ג)}})}}}}
{{ח:קטע3||מידע ומסמכים שיש לכלול בבקשה בהליך מהיר}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} תשריט בקנה מידה של 1:500, שייערך על גבי מפת מדידה שנערכה ונחתמה בידי מודד בעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|פקודת המדידות|פקודת המדידות}}, המעודכנת לשנה שלפני מועד הגשת הבקשה, שבו סומנו על גבי המפה כל אלה, באופן שמאפשר קריאה של כל אחד מהם בנפרד או יחד עם האחרים:
{{ח:תת|(1)}} רצועת השטח המיועדת להנחת צינור גז תת־קרקעי שהוא חלק מרשת החלוקה, המתווה של הרצועה ורוחבה, ופירוט המגבלות שיחולו עליה;
{{ח:תת|(2)}} מיקום מיתקני נקודת המעבר;
{{ח:תת|(3)}} ייעודי הקרקע והגבלות הנוגעות לשימושי הקרקע, לפי כל התוכניות המאושרות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}} החלות בתחום הבקשה;
{{ח:תת|(4)}} כל מיתקני התשתית וכל מיתקני הגז הנמצאים בתחום הבקשה, לרבות מיתקנים כאמור שטרם הוקמו אך אושרו בתוכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}, והמגבלות החלות בשלהם;
{{ח:תת|(5)}} שטח לעבודות זמניות הנלוות לעבודות הקמת מיתקן הגז לפי הבקשה, אם המגיש מבקש לכלול באישור בהליך מהיר הוראות לעניין שטח כאמור, לרבות שטח לעירום עפר, שטח אחסנה ודרך גישה זמנית אליו;
{{ח:תת|(6)}} אזור נטול מקורות הצתה סביב מיתקנים הכוללים נישוב, אם נדרש; לעניין זה, ”מקורות הצתה“ ו”נישוב“ – כהגדרתם בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(טו)}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} נספח בינוי ותיאום תשתיות, חתום בידי מתכנן מיתקן הגז, אשר יתייחס, בין השאר, לנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תנוחה של מיתקן הגז המתוכנן על גבי מפת המדידה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בסעיף 1 לתוספת זו}}, לרבות סימון מיקום מיתקני תשתית קיימים ומתוכננים;
{{ח:תת|(2)}} פירוט התכנון המוצע של מיתקן הגז, לרבות הלחצים המתוכננים, עומק ההטמנה וחציות עיליות ותת־קרקעיות של מיתקני תשתית אחרים, והכול בהתייחס, בין היתר, לתיאור פני השטח, למיתקני תשתית סמוכים ומיתקני גז סמוכים, תת־קרקעיים ועיליים, למבנים, וכן לקווי בניין לפי תקן ישראלי ת״י 5664, חלק 310;
{{ח:תת|(3)}} פרטי תכנון נקודתיים נדרשים, ובכלל זה פרטי החצייה והשילוט;
{{ח:תת|(4)}} שטח לעבודות זמניות, אם נדרש, כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בסעיף 1(5) לתוספת זו}}.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} מפרט שאושר לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}, למיתקן הגז שלגביו הוגשה הבקשה.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} המידע או ההתייחסות שהעבירו בעלי מיתקני תשתית לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ג|סעיף 26ג(ב)}}, אם הועברו, או העתק הפנייה לבעל מיתקן תשתית, אם בעל רישיון החלוקה לא קיבל ממנו מידע או התייחסות כאמור.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 26ג|סעיפים 26ג(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 26ד|ו־26ד(ב)}})}}}}
{{ח:קטע3||פנייה לבעל מיתקן תשתית והודעות לבעל מיתקן תשתית ולבעל מקרקעין בהליך מהיר}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} בפנייה לבעל מיתקן תשתית לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ג|סעיף 26ג(ב)}}, יציין בעל רישיון החלוקה כי באפשרות בעל מיתקן תשתית למסור לו את המידע בדבר מיתקן תשתית שבתחום הבקשה ואת התייחסותו לבקשה, בתוך 15 ימים מיום שנמסרה לו הפנייה; בעל רישיון חלוקה יצרף לפנייתו כאמור תשריט לפי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|סעיף 1(1) לתוספת הראשונה}} ואת תיאור המיתקן המבוקש, ובכלל זה מאפייני הצינור ולחץ הצינור המבוקש.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:תת|(א)}} בהודעה לבעל מיתקן תשתית או בעל מקרקעין לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ד|סעיף 26ד(ב)}}, יציין המבקש כי בעל מיתקן תשתית או בעל מקרקעין רשאי להגיש הערות לבקשה למהנדס הוועדה או למתכנן המחוז שאליו הוגשה הבקשה, לפי העניין, עם העתק למבקש, בתוך 15 ימים מהיום שנמסרה לו ההודעה, וכי יראו בעל מיתקן תשתית או בעל מקרקעין שלא הגישו הערות כאמור כאילו הסכימו לבקשה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ד|סעיף 26ד(ג)}}; המבקש יצרף להודעתו כאמור את הבקשה, ובכלל זה את מסמכי הבקשה המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בסעיפים 1}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|ו־2 לתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} הודעה לבעל מקרקעין לפי {{ח:פנימי|סעיף 26ד|סעיף 26ד(ב)}} תימסר או תישלח לבעל המקרקעין לפי מענו הידוע, במסירה אישית או בדואר רשום עם אישור מסירה, או אל כתובת דואר אלקטרוני שמסר לו בעל המקרקעין לשם משלוח הודעה לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(2)}} לא ידוע למבקש מענו של בעל המקרקעין כאמור, ולא הצליח להשיגו במאמץ סביר –
{{ח:תתתת|(א)}} יצהיר, בתצהיר חתום ומאומת, כי מענו של בעל המקרקעין אינו ידוע לו וכי עשה מאמץ סביר להשיגו (להלן – התצהיר);
{{ח:תתתת|(ב)}} יפרסם הודעה על גבי שלט במקום בולט בסמוך לחלקת בעל המקרקעין וכן באתר האינטרנט של המבקש; בהודעה כאמור יפורטו עיקרי הבקשה, תחום הבקשה, דרכי העיון בבקשה ובכללן אפשרות קבלת הבקשה באופן דיגיטלי, וכן האפשרות של בעל המקרקעין בתחום הבקשה להגיש הערות לבקשה למהנדס הוועדה או למתכנן המחוז שהבקשה הוגשה לו, לפי העניין, עם העתק למבקש, בתוך 21 ימים ממועד הפרסום.
{{ח:תת|(ג)}} שלח, מסר או פרסם המבקש, לפי העניין, הודעה לבעל מיתקן תשתית או לבעל מקרקעין לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ד|סעיף 26ד(ב)}} ולהוראות סעיף זה, יעביר לגורם המאשר אסמכתה המעידה על כך ועל המועד שבו עשה כן; פרסם המבקש הודעה לבעל מקרקעין שמענו אינו ידוע לפי הוראות סעיף קטן (ב)(2), יעביר לגורם המאשר גם את התצהיר.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ו בכסלו התשס״ב (11 בדצמבר 2001).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''אביגדור ליברמן'''
שר התשתיות הלאומיות
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]