תקנות שירות התעסוקה (תשלומים ממבקש עבודה בקשר לתיווך עבודה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות התעסוקה (תשלומים ממבקש עבודה בקשר לתיווך עבודה), התשס״ו–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 774|תקנות שירות התעסוקה (תשלומים ממבקש עבודה בקשר לתיווך עבודה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6481.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 2|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6715.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 742|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7221.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 682|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7775.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3186|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10209.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 984|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11007.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 42|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12059.pdf}}, {{ח:תיבה|42|הוראת שעה [תשפ״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12059.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 521|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6648.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 1114|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6793.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 772|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6866.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1534|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6966.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1726|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7085.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 609|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7210.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 925|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7351.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 749|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7780.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 648|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8096.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1952|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8160.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 770|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8389.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 2006|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9179.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1930|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9976.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 1086|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10578.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1369|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11080.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1403|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11796.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 498|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12154.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 69ה|סעיפים 69ה}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 69ז|ו־69ז(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|לחוק שירות התעסוקה, התשי״ט–1959}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ג, תשפ״ב, תשפ״ו־2}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקשרות בין־לאומית“ – התקשרות בין־לאומית שישראל צד לה בעניין תיווך לעבודה של עובד זר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מע״מ“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה לשש שנים מיום 14.10.2022):}} מס ערך מוסף כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלום חוזי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 69ז|בסעיף 69ז(1) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר מינימום“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|בחוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}}.

{{ח:סעיף|2|התשלום החוזי המרבי|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} התשלום החוזי המרבי הוא סכום השווה ל־3,050 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2006; בשנת 2026, 4,389.61 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|3|התשלום המותר לגביה או לקבלה בידי לשכה פרטית|תיקון: תשס״ט, תשע״ג, תשע״ז, תשפ״ב, תשפ״ד, תשפ״ו, תשפ״ו־2, [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(תקנת משנה זו פקעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9}}; הנוסח הקבוע):}} לשכה פרטית רשאית לגבות או לקבל, במישרין או בעקיפין, בישראל או בחוץ לארץ, כל תשלום מעובד זר שהיא מטפלת בעניינו, ובלבד שסך כל התשלומים כאמור, לא יעלה על סכום השווה לתשלום החוזי המרבי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, בניכוי הסכומים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} התשלום החוזי;
{{ח:תתת|(2)}} סכום שלשכה זרה גבתה או קיבלה מהעובד הזר, העולה על התשלום החוזי;
{{ח:תתת|(3)}} סכום שלשלכה פרטית אחרת גבתה או קיבלה, במישרין או בעקיפין, מהעובד הזר.
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לשש שנים מיום 14.10.2022):}}
{{ח:תתת|(1)}} לשכה פרטית המטפלת בעניינו של עובד זר בענף הסיעוד עם כניסתו לישראל לראשונה, רשאית לגבות או לקבל מהעובד הזר, במישרין או בעקיפין, עם כניסתו לישראל לראשונה, תשלום שלא יעלה על הסכום החד־פעמי המרבי לגבייה, ולא תגבה או תקבל לשכה כאמור או כל לשכה פרטית אחרת מהעובד הזר כל סכום מעבר לכך, בין במישרין ובין בעקיפין, בין בישראל ובין מחוץ לישראל, למעט התשלום המותר האמור בפסקה (2);
{{ח:תתת}} לעניין תקנה זו –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הסכום החד־פעמי המרבי לגבייה“ – סכום הכולל מע״מ השווה להפרש שבין שכר המינימום, לחודש, לבין סך הסכומים הנקובים בפסקאות משנה (א) ו־(ב) לפסקה (2); ואולם אם התשלום שולם בידי העובד בהעברה בנקאית במטבע זר שבוצעה בתוך 21 ימים לפני מועד כניסתו לישראל או עד שלושה ימי עסקים שלאחר מועד הכניסה לישראל, או בהמחאה בנקאית נקובה במטבע זר שהוצאה בתוך 21 ימים לפני כניסתו לישראל כאמור – סכום כאמור הכולל מע״מ, במטבע הזר, לפי השער שפרסם בנק ישראל לאותו מטבע ביום ה־21 לפני כניסתו לישראל;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”עובד זר בענף הסיעוד“ – עובד זר בעל רישיון לעבודה בענף הסיעוד למתן שירותי סיעוד ביתי למי שקיבל היתר, לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1יג|סעיף 1יג לחוק עובדים זרים, התשנ״א–1991}}, להעסקת עובד זר בענף הסיעוד שלא במסגרת עסק או משלח יד;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שכר מינימום“, לחודש – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|בחוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}}, בשיעורו המעודכן במועד התשלום לפי פסקה (1);
{{ח:תתת|(2)}} לשכה פרטית המטפלת בעניינו של עובד זר בענף הסיעוד במועדים שלהלן רשאית לגבות או לקבל, במישרין, מהעובד הזר בלבד, באותם מועדים, סכומים שלא יעלו על התשלומים המרביים שמצוינים לצידם, ובלבד שהלשכה הפרטית מסרה לעובד הזר דרישה לתשלום חודש לפחות לפני כל אחד מהמועדים האמורים; לא תגבה או תקבל לשכה כאמור או כל לשכה פרטית אחרת מהעובד הזר כל סכום מעבר לכך, בין במישרין ובין בעקיפין, בין בישראל ובין מחוץ לישראל, למעט התשלום המותר בפסקה (1):
{{ח:תתתת|(א)}} תשלום מרבי הכולל מע״מ, של 1,250 {{ח:הערה|שקלים חדשים}} – בתום 26 חודשים מיום כניסתו לישראל לראשונה;
{{ח:תתתת|(ב)}} תשלום מרבי הכולל מע״מ, של 1,250 {{ח:הערה|שקלים חדשים}} – בתום 38 חודשים מיום כניסתו לישראל לראשונה.
{{ח:תת|(א1)}} לשכה פרטית המטפלת בעניינו של עובד זר בענף החקלאות עם כניסתו לישראל ושהבאתו לישראל נעשתה במסגרת התקשרות בין־לאומית (להלן – לשכה פרטית ראשונה) –
{{ח:תתת|(1)}} רשאית לגבות או לקבל מהעובד הזר, במישרין או בעקיפין, עם כניסתו לישראל, תשלום שלא יעלה על הסכום המרבי לגבייה, ולא תגבה או תקבל לשכה פרטית זו או כל לשכה פרטית אחרת מעובד זר כל סכום מעבר לכך בין במישרין ובין בעקיפין, בין בישראל ובין מחוץ לישראל; לעניין זה –
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לשש שנים מיום 14.10.2022):}} רשאית לגבות או לקבל מהעובד הזר, במישרין או בעקיפין, עם כניסתו לישראל לראשונה, תשלום שלא יעלה על הסכום המרבי לגבייה, ולא תגבה או תקבל לשכה פרטית זו או כל לשכה פרטית אחרת מעובד זר כל סכום מעבר לכך בין במישרין ובין בעקיפין, בין בישראל ובין מחוץ לישראל; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הסכום המרבי לגבייה“ – {{ח:הערה|(הנוסח הקבוע):}} סך השווה ל־2,673 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2026, 3,241.75 ש״ח)}} שנוסף עליהם מס ערך מוסף כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, ואולם אם התשלום שולם בידי העובד בהמחאה בנקאית נקובה במטבע זר שהוצאה בתוך 21 ימים לפני הגעתו לישראל – סך במטבע הזר שהיה שווה ל־2,673 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2026, 3,241.75 ש״ח)}} שנוסף עליהם מס ערך מוסף כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, לפי השער היציג האחרון שפרסם בנק ישראל לאותו מטבע לפני מועד הוצאת ההמחאה הבנקאית;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הסכום המרבי לגבייה“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה לשש שנים מיום 14.10.2022):}} סך השווה ל־2,673 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2026, 3,241.75 ש״ח)}} שנוסף עליהם מע״מ, ואולם אם התשלום שולם בידי העובד בהמחאה בנקאית נקובה במטבע זר שהוצאה בתוך 21 ימים לפני הגעתו לישראל או בהעברה בנקאית במטבע זר שבוצעה בתוך 21 ימים לפני מועד הגעתו לישראל או בתוך שלושה ימי עסקים שלאחר כניסתו כאמור – סך במטבע הזר שהיה שווה ל־2,673 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2026, 3,241.75 ש״ח)}} שנוסף עליהם מע״מ, לפי השער היציג האחרון שפרסם בנק ישראל לאותו מטבע ביום ה־21 שלפני כניסתו לישראל;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”עובד זר בענף החקלאות“ – למעט עובד כאמור שהבאתו לישראל נעשתה מראש לתקופה פחותה מ־12 חודשים רצופים ושהלשכה הפרטית אינה מחויבת כלפיו במתן שירותים לפי חוזה או כתב התחייבות;
{{ח:תתת|(2)}} שקיבלה תשלום מעובד זר בענף החקלאות כאמור בפסקה (1), ולאחר מכן החלה לשכה פרטית אחרת לטפל בעניינו של העובד הזר, חייבת הלשכה הפרטית הראשונה להעביר ללשכה האחרת, לפי בקשתה בכתב, מתוך הסכום המרבי לגבייה את הסך העולה על חלקה היחסי בטיפול בעובד הזר; לעניין זה, ”החלק היחסי“ – מכפלת הסכום המרבי לגבייה ביחס שבין מספר החודשים שהלשכה הפרטית הראשונה טיפלה בעניינו של העובד הזר לבין 63; הוראות פסקה זו לעניין לשכה פרטית ראשונה ולשכה פרטית אחרת יחולו בשינויים המחויבים גם לעניין לשכות פרטיות נוספות שהחלו לטפל בעניינו של העובד הזר.
{{ח:תת|(א1א)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תת|(א2)}} נודע ללשכה פרטית שטיפלה בעניינו של עובד זר ושקיבלה אחרונה כספים לפי תקנות אלה, למעט לפי תקנת משנה (ב), כנוסחן ביום קבלת הכספים, על עזיבתו של העובד הזר את ישראל ביציאה שאינה זמנית בלבד, חייבת הלשכה הפרטית בתוך 30 ימים מיום שנודע לה כאמור, להחזיר לעובד הזר שיעורים כלהלן מהסכום שנגבה ממנו עם כניסתו לישראל לפי התקנות האמורות, בהתאם לחלוף הזמן ממועד כניסתו עד עזיבתו את ישראל:
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לשש שנים מיום 14.10.2022):}} נודע ללשכה פרטית שטיפלה בעניינו של עובד זר ושקיבלה אחרונה כספים לפי תקנות אלה, למעט לפי תקנת משנה (ב), כנוסחן ביום קבלת הכספים, על עזיבתו של העובד הזר את ישראל ביציאה שאינה זמנית בלבד, חייבת הלשכה הפרטית בתוך 30 ימים מיום שנודע לה כאמור, להחזיר לעובד הזר שיעורים כלהלן מהסכום שנגבה ממנו עם כניסתו לישראל לפי התקנות האמורות, בהתאם לחלוף הזמן ממועד כניסתו עד עזיבתו את ישראל:
{{ח:תתת|(1)}} אם עזב כאמור בטרם חלפו 18 חודשים ממועד כניסתו לישראל – 60%;
{{ח:תתת|(2)}} אם עזב כאמור אחרי שחלפו 18 חודשים ובטרם חלפו 36 חודשים ממועד כניסתו לישראל – 33%.
{{ח:תת|(א3)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תת|(א4)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לשש שנים מיום 14.10.2022):}} עבר עובד זר בענף הסיעוד לטיפולה של לשכה פרטית אחרת וטרם חלפו 63 חודשים מיום כניסתו לישראל לראשונה, רשאית הלשכה הפרטית האחרת לדרוש מהלשכה הפרטית הקודמת את התשלומים ששילם לה העובד הזר בניכוי סכום הכולל מע״מ השווה לחלקה היחסי; לעניין זה, ”החלק היחסי“ – אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} אם הלשכה הקודמת היא הלשכה הפרטית שטיפלה בעניינו של העובד הזר עם כניסתו לישראל לראשונה – סכום השווה לרבע משכר המינימום, לחודש, בצירוף המנה המתקבלת ממכפלת סכום השווה לשלושה רבעים משכר המינימום, לחודש, במספר החודשים שחלפו מיום כניסת העובד לישראל ועד יום המעבר ללשכה הפרטית האחרת, חלקי 63;
{{ח:תתת|(2)}} אם הלשכה הקודמת אינה הלשכה הפרטית שטיפלה בעניינו של העובד הזר עם כניסתו לישראל לראשונה – המנה המתקבלת ממכפלת סכום השווה לשלושה רבעים משכר המינימום, לחודש, במספר החודשים שחלפו מיום המעבר של העובד ללשכה הפרטית הקודמת ועד יום המעבר ללשכה הפרטית האחרת, חלקי 63.
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על הסכום המרבי לפי תקנת משנה (א1), רשאית לשכה פרטית לגבות או לקבל מעובד זר שהיא מטפלת בענינו, החזר בעד הוצאות הטיסה שבה הגיע העובד הזר לישראל.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לשש שנים מיום 14.10.2022):}} נוסף על הסכומים לפי תקנת משנה (א) או על הסכום המרבי לפי תקנת משנה (א1), רשאית לשכה פרטית לגבות או לקבל מעובד זר שהיא מטפלת בענינו, החזר בעד הוצאות הטיסה שבה הגיע העובד הזר לישראל.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (א1), לא תגבה לשכה פרטית ולא תקבל כל תשלום בעד תיווך לעבודתו של עובד זר הנמצא בישראל, וזאת גם אם הלשכה הפרטית טיפלה בעבר בהבאת העובד הזר לישראל ובתיווך לעבודתו בישראל; אין בתקנת משנה זאת כדי למנוע העברת כספים לפי תקנת משנה (א1)(2).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לשש שנים מיום 14.10.2022):}} על אף האמור בתקנת משנה (א) או (א1), לא תגבה לשכה פרטית ולא תקבל כל תשלום בעד תיווך לעבודתו של עובד זר הנמצא בישראל, וזאת גם אם הלשכה הפרטית טיפלה בעבר בהבאת העובד הזר לישראל ובתיווך לעבודתו בישראל; אין בתקנת משנה זאת כדי למנוע תשלום לפי תקנת משנה (א)(2) או העברת כספים לפי תקנת משנה (א1)(2) או (א4).
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לשש שנים מיום 14.10.2022):}} על אף האמור בתקנת משנה (א) ובלי לגרוע {{ח:פנימי|סעיף 5|מתקנה 5}}, לשכה פרטית המטפלת בעניינו של עובד זר בענף הסיעוד לא תגבה ולא תקבל סכומים כאמור באותה תקנת משנה אלא אם כן ערכה במועד גביית התשלום רישום הכולל את שם העובד, מספר הדרכון, הסכומים שהעובד נדרש לשלם והסכומים ששילם לה בפועל, מועד תשלום הסכומים ואופן תשלומם, ומסרה לעובד הזר העתק מרישום זה וכן מסרה לממונה דיווח על תשלומם.

{{ח:סעיף|4|הצמדה למדד|תיקון: תשס״ט, תשע״ג, תשפ״ב, תשפ״ו־2}}
{{ח:ת}} הסכומים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3(א1)}} יעודכן ב־1 בינואר של כל שנה, בהתאם לשיעור עליית מדד המחירים לצרכן הידוע באותו מועד לעומת המדד שהיה ידוע ב־1 בינואר של השנה שקדמה לה; השר יפרסם את הסכום המעודכן ברשומות.

{{ח:סעיף|5|תנאים לקבלת או לגביית תשלומים בידי לשכה פרטית|תיקון: תשע״ג, תשפ״ב, תשפ״ד, תשפ״ו־2}}
{{ח:ת}} לשכה פרטית, לא תגבה ולא תקבל מעובד זר כל תשלום מן התשלומים שהותרו לגביה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}} ולא יועברו אליה כספים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(א1)(2)}}, אלא אם כן נתקיימו כל אלה:
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לשש שנים מיום 14.10.2022):}} לשכה פרטית, לא תגבה ולא תקבל מעובד זר כל תשלום מן התשלומים שהותרו לגביה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}} ולא יועברו אליה כספים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(א1)(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 3|או 3(א4)}}, אלא אם כן נתקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הלשכה הפרטית היא בעלת היתר מיוחד לתיווך עבודה לעובדים זרים, לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 65|סעיף 65 לחוק}};
{{ח:תת|(2)}} הלשכה הפרטית התקשרה עם העובד הזר בחוזה תיווך עבודה בכתב או חתמה על כתב התחייבות במסגרת התקשרות בין־לאומית, בשפה שהעובד הזר מבין, ומסרה לעובד הזר עותק ממנו; בחוזה או בכתב ההתחייבות יפורטו תנאי התיווך כפי שהוסכמו בין הצדדים, בכפוף להוראות כל דין, וכן מידע לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 69ט|סעיף 69ט לחוק}};
{{ח:תת|(3)}} לענין החזר הוצאות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(ב)}} – הלשכה הפרטית מחזיקה בקבלות או במסמכים אחרים אשר מאמתים את ההוצאות.

{{ח:סעיף|6|נסיבות שבהן יוחזרו תשלומים לעובר הזר}}
{{ח:תת|(א)}} לשכה פרטית שגבתה או שקיבלה תשלומים מעובד זר, במישרין או בעקיפין, תחזיר לעובד הזר את כל התשלומים שקיבלה או גבתה ממנו, אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} העובד הזר לא הגיע לישראל כדין בתוך זמן סביר ממועד התשלום;
{{ח:תתת|(2)}} העובד הזר הגיע לישראל כדין, ואולם בתקופה של שנה מיום הגעתו לא קיבל שכר עבודה או ששכר העבודה שקיבל היה פחות מסכום השווה לשתים עשרה פעמים שכר המינימום לחודש.
{{ח:תת|(ב)}} תשלום שלא הוחזר לעובד הזר, בניגוד לתקנת משנה (א), עד תום 30 ימים מן היום שבו קמה העילה להחזר התשלומים לפי אותה תקנת משנה, יראו אותו כשכר מולן כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|בחוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}.

{{ח:סעיף|7|התשלום המותר לגבייה או לקבלה בידי אדם שאינו לשכה פרטית}}
{{ח:ת}} אדם שאינו לשכה פרטית רשאי לגבות או לקבל מעובד זר החזר בעד הוצאות הטיסה שבה הגיע העובד הזר לישראל, ובלבד שהאדם מחזיק בקבלות או במסמכים אחרים אשר מאמתים את ההוצאות.

{{ח:סעיף|8|תחילה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ה׳ בתמוז התשס״ו (1 ביולי 2006).

{{ח:סעיף|9|תוקף|תיקון: תשס״ט, תשפ״ב, תשפ״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה כהוראת שעה לשש שנים מיום 14.10.2022):}} תוקפה של {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(א)}} עד יום כ״ב באלול התש״ע (1 בספטמבר 2010).

{{ח:חתימות|כ״ז באדר התשס״ו (27 במרס 2006)}}
* '''אהוד אולמרט'''
שר התעשייה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]