חוק האזנת סתר

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק האזנת סתר, תשל״ט–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000169}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ט, 118|חוק האזנת סתר|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208328.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 28|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_ec_317288.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 180|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211159.pdf}}, {{ח:תיבה|332|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_ec_317289.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 261|תיקון מס׳ 32 לחוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299681.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 368|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300118.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 78|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – נתוני תקשורת)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300150.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 251|חוק הפסקת חברות בכנסת של חבר הכנסת המכהן כשר או כסגן שר (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_313650.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1060|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390357.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 233|תיקון מס׳ 137 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528388.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 23|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783627.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: האזנת סתר למטרת בטחון המדינה}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: האזנת סתר למניעת עבירות וגילוי עבריינים}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: כללי}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ה, תשס״ה}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיחה“ – בדיבור או בבזק, לרבות בטלפון, בטלפון אלחוטי ברדיו טלפון נייד, במכשיר קשר אלחוטי, בפקסימיליה, בטלקס, בטלפרינטר או בתקשורת בין מחשבים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל שיחה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המדבר;
{{ח:תתת|(2)}} מי שהשיחה מיועדת אליו;
{{ח:תתת|(3)}} המשדר בבזק;
{{ח:תתת|(4)}} מי שהמסר המועבר בבזק מיועד להיקלט אצלו;
{{ח:תת}} למעט הנותן שירות של העברת מסר בבזק, למען זולתו או מטעם זולתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האזנה“ – האזנה לשיחת הזולת, קליטה או העתקה של שיחת הזולת, והכל באמצעות מכשיר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האזנת סתר“ – האזנה ללא הסכמה של אף אחד מבעלי השיחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בזק“ – סימנים, אותות, כתב, צורות חזותיות, קולות או מידע, המועברים באמצעות תיל, אלחוט, מערכת אופטית או מערכת אלקטרומגנטית אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות בטחון“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אגף המודיעין במטה הכללי של צבא־הגנה לישראל;
{{ח:תתת|(2)}} שירות הבטחון הכללי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק חסינות חברי הכנסת“ – {{ח:חיצוני|חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם|חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, התשי״א–1951}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שר“ – ראש הממשלה או שר הבטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודות הצבא“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, תשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין משטרה מוסמך“ – קצין משטרה בדרגת ניצב משנה ומעלה, שהסמיך המפקח הכללי של המשטרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פשע חמור“ – פשע שעונשו מאסר שבע שנים או יותר.

{{ח:סעיף|2|האזנת סתר שלא כדין ושימוש שלא כדין בהאזנה|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} המאזין האזנת סתר שלא על פי היתר כדין, דינו – מאסר חמש שנים.
{{ח:תת|(ב)}} המשתמש ביודעין וללא סמכות כדין בידיעה או בתכנה של שיחה שהושגו על ידי האזנת סתר, בין שנעשתה כדין ובין שנעשתה שלא כדין, או מגלה ידיעה או תוכן שיחה כאמור ביודעין לאדם שאינו מוסמך לקבלה, דינו – מאסר חמש שנים.
{{ח:תת|(ג)}} המציב או המתקין מכשיר למטרת האזנת סתר שלא כדין או כדי לאפשר שימוש בו למטרה האמורה, דינו – מאסר חמש שנים.

{{ח:סעיף|2א|עבירה של חוקר פרטי|תיקון: תשנ״ה, תשנ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} הורשע חוקר פרטי לפי {{ח:חיצוני|חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה|חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה, התשל״ב–1972}} (להלן – חוק החוקרים), בעבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, רשאי בית־המשפט, בנוסף לכל עונש שיטיל, לשלול ממנו את רשיונו לעסוק כחוקר פרטי ולפסלו מקבלת רשיון חדש לתקופה קצובה שלא תעלה על שבע שנים מיום שיקבע.
{{ח:תת|(ב)}} מי שנשלל רשיונו כאמור, לא יהיה רשאי לקיים משרד חקירות פרטיות בתוך תקופת הפסילה; הודעה על החלטת בית המשפט לפי סעיף זה תימסר לועדת הרישוי לפי {{ח:חיצוני|חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה|חוק החוקרים}}.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכותה של ועדת משמעת לפי {{ח:חיצוני|חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה|חוק החוקרים}} להפעיל סמכויותיה לפי {{ח:חיצוני|חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה#סעיף 25|סעיף 25 לאותו חוק}} אם בית המשפט לא הפעיל סמכותו לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|2ב|שימוש כדין בהאזנת סתר שלא כדין|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} קצין משטרה בדרגת סגן ניצב ומעלה שהוסמך לכך, רשאי להקשיב לדברים שנתקבלו בהאזנת סתר שלא כדין או לעיין בהם, ורשאי הוא גם להסמיך, לענין מסויים, תובע או ממונה על חקירה לעשות שימוש בדברים שנתקבלו כאמור, הכל למטרת אכיפתו של חוק זה ובמידה שאינה עולה על הנדרש.
{{ח:תת|(ב)}} היועץ המשפטי לממשלה, פרקליט המדינה או הפרקליט הצבאי הראשי בענין שבתחום סמכותו, רשאים להקשיב לדברים שנתקבלו בהאזנת סתר שנעשתה שלא כדין או לעיין בהם, ולעשות בהם שימוש, הכל לאחת ממטרות, אלה –
{{ח:תתת|(1)}} מניעה או חקירה של פשע חמור;
{{ח:תתת|(2)}} מניעה או חקירה של כל פשע, מטעמים מיוחדים של חומרת הענין.
{{ח:תת|(ג)}} היועץ המשפטי לממשלה, פרקליט המדינה או הפרקליט הצבאי הראשי בענין שבתחום סמכותו, רשאים, אם ראו שענין הציבור מחייב זאת, להסמיך לענין מסויים, תובע או ממונה על חקירה להקשיב לדברים כאמור בסעיף קטן (ב), ולעשות בהם שימוש, והכל לאחת המטרות המפורטות באותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ד)}} סעיפים קטנים (ב) ו־(ג) לא יחולו על האזנת סתר שנעשתה שלא כדין על־ידי מי שרשאי לקבל היתר להאזנת סתר, אלא אם כן האזנת הסתר נעשתה בטעות בתום לב, תוך שימוש מדומה בהרשאה חוקית.
{{ח:תת|(ה)}} לענין סעיף זה, הסמכות להקשיב – משמעה גם הסמכות להורות על תימלול השיחה או הסמכות לעיין בתמליל.

{{ח:סעיף|3|האזנה למטרת עבירה או גרימת נזק|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} האזנה לשיחה והקלטתה, אף שהן נעשות בהסכמת אחד מבעלי השיחה – אסורות, ודינן כדין האזנת סתר, אם נעשו למטרת ביצוע עבירה או מעשה נזק, או למטרת גילוי דברים שבינו לבינה והם מצנעת האישות ושלא לצורך הליך משפטי בין בני זוג.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: האזנת סתר למטרת בטחון המדינה}}

{{ח:סעיף|4|האזנה למטרת בטחון המדינה|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} שר רשאי, אם נתבקש לכך בכתב מאת ראש רשות בטחון ואם שוכנע, לאחר ששקל גם את מידת הפגיעה בפרטיות, כי הדבר דרוש מטעמי בטחון המדינה, להתיר בכתב האזנת סתר.
{{ח:תת|(ב)}} בהיתר לפי סעיף זה יתוארו זהות האדם אשר האזנה לשיחותיו הותרה, או זהות הקו או המיתקן, המשמשים או המיועדים לשמש לקליטה, להעברה או לשידור של בזק, ואשר האזנה אליהם הותרה ומקום השיחות או סוגן, הכל אם הם ידועים מראש; כן יפורטו דרכי ההאזנה שהותרו.
{{ח:תת|(ג)}} בהיתר תפורש תקופת תקפו; התקופה לא תעלה על שלושה חדשים מיום נתינת ההיתר; ההיתר ניתן לחידוש מפעם לפעם.
{{ח:תת|(ד)}} היה ההיתר מאת שר הבטחון – יודיע שר הבטחון מיד לראש הממשלה על מתן ההיתר או על חידושו; שר יודיע ליועץ המשפטי לממשלה אחת לשלושה חדשים על היתרים שניתנו לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ה)}} שר ידווח, מדי שנה, לועדה משותפת של ועדת החוקה חוק ומשפט ושל ועדת החוץ והביטחון של הכנסת (להלן – הועדה המשותפת), על מספר ההיתרים שניתנו לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}}; הועדה המשותפת תדון בנושא בדלתיים סגורות.

{{ח:סעיף|4א|האזנה לאיתור או מניעה של דליפת מידע ביטחוני|תיקון: תשנ״ה, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לצורך איתור או מניעה של דליפת מידע ביטחוני העלולה לגרום נזק חמור לביטחון המדינה, רשאי שר, אם נתבקש לכך בכתב מאת ראש רשות ביטחון, להתיר האזנה לשיחות של עובד מערכת הביטחון, המתנהלות באמצעות מיתקן המשמש או המיועד לשמש לקליטה, להעברה או לשידור של בזק, כגון ציוד קצה או מחשב, שניתן לו על ידי מעסיקו.
{{ח:תת|(א1)}} לא יינתן היתר לפי סעיף זה אלא לעובד מערכת הביטחון שמועסק בתפקיד מסווג ונחשף או עשוי להיחשף למידע ביטחוני רגיש במסגרת העסקתו, ולאחר שנמסרה לו הודעה כאמור בסעיף קטן (ב1).
{{ח:תת|(א2)}} היתר לפי סעיף זה יינתן להאזנה שמידת פגיעתה בפרטיותו של עובד מערכת הביטחון תהיה קטנה ככל הניתן, ולאחר שנשקלו אמצעים אחרים שפגיעתם בפרטיות העובד פחותה.
{{ח:תת|(ב)}} היתר השר לפי סעיף זה יהיה בכתב ויינתן לתקופה שלא תעלה על 15 ימים, על פי כללים שיקבע שר הביטחון בהתייעצות עם שר המשפטים, לרבות כללים בדבר הסיווג הביטחוני של עובד כאמור בסעיף קטן (ד); השר רשאי לחדש את ההיתר מעת לעת, ואולם חידוש לתקופה העולה על 30 ימים יהיה טעון את אישור היועץ המשפטי לממשלה; בהיתר יתוארו זהות האנשים, הקווים, התדרים או המיתקנים אשר ההאזנה להם הותרה.
{{ח:תת|(ב1)}} הודעה בכתב בדבר הסמכות להאזין לשיחה המתנהלת באמצעות מיתקן כאמור בסעיף קטן (א) תימסר לעובד מערכת הביטחון שהוראות סעיף זה חלות עליו עם תחילת העסקתו בתפקיד המסווג, והוא יאשר, לאחר מסירת ההודעה, כי הוא מודע לסמכות האמורה; הודעה לפי סעיף קטן זה תימסר לעובד אחת לשנה כל עוד הוא מועסק בתפקיד המסווג.
{{ח:תת|(ג)}} הכללים האמורים בסעיף קטן (ב) לא יפורסמו ברשומות או בדרך אחרת והם יוצגו רק בפני הועדה המשותפת.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה, ”עובד מערכת הביטחון“ – נושא משרה או ממלא תפקיד שסווג סיווג ביטחוני בגוף שעל־פי החלטת הממשלה אבטחתו מונחית על־ידי שירות הביטחון הכללי, וכן בגוף הקשור בחוזה עם גוף כאמור ואבטחתו מונחית, במישרין או בעקיפין, על־ידי שירות הביטחון הכללי.

{{ח:סעיף|5|האזנת סתר במקרים דחופים|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} שוכנע ראש רשות בטחון כי בטחון המדינה מחייב האזנת סתר שאיננה סובלת דיחוי וכי אין סיפק לקבל בעוד מועד היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:פנימי|סעיף 4א|4א}} {{ח:פנימי|סעיף 9א|או 9א(א)(1)}}, רשאי הוא להתיר בכתב את ההאזנה; ההיתר יכלול פרטים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 4א|או 4א(ב)}}, לפי הענין ומשך תקפו לא יעלה על ארבעים ושמונה שעות.
{{ח:תת|(ב)}} נתן ראש רשות בטחון היתר לפי סעיף זה למעט היתר להאזנה לשיחה חסויה, יודיע על כך מיד בכתב לשר והשר רשאי לבטל את ההיתר.
{{ח:תת|(ג)}} ניתן לפי סעיף זה היתר להאזנה לשיחה חסויה, יודיע ראש רשות ביטחון על כך מיד בכתב ליועץ המשפטי לממשלה, והיועץ המשפטי לממשלה יהיה רשאי לבטל את ההיתר.
{{ח:תת|(ד)}} האזנה שנעשתה לשיחה חסויה יכול שתאושר למפרע בידי מי שהיה מוסמך להתירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א(א)(1)}}, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א(א)(1) ו־(ב)}}.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: האזנת סתר למניעת עבירות וגילוי עבריינים}}

{{ח:סעיף|6|האזנת סתר למניעת עבירות|תיקון: תשנ״ה, תשס״ה, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} נשיא בית משפט מחוזי, או סגן הנשיא שהסמיכו הנשיא לענין זה רשאי, לפי בקשת קצין משטרה מוסמך, להתיר בצו האזנת סתר אם שוכנע, לאחר ששקל את מידת הפגיעה בפרטיות, שהדבר דרוש לגילוי, לחקירה או למניעה של עבירות מסוג פשע, או לגילוי או לתפיסה של עבריינים שעברו עבירות כאמור, או לחקירה לצרכי חילוט רכוש הקשור בעבירה שהיא פשע.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה תהיה על פי טופס שייקבע והיא תידון במעמד צד אחד בלבד, ומטעם המבקש יתייצב קצין בדרגת סגן ניצב ומעלה.
{{ח:תת|(ג)}} סירב השופט להעניק היתר כמבוקש, רשאי היועץ המשפטי לממשלה או נציגו לערער על ההחלטה לפני נשיא בית המשפט העליון או שופט של בית המשפט העליון שנשיאו מינהו לכך.
{{ח:תת|(ד)}} בהיתר לפי סעיף זה יתוארו זהות האדם אשר האזנה לשיחותיו הותרה או זהות הקו או המיתקן המשמשים או המיועדים לשמש לקליטה, להעברה או לשידור של בזק, ואשר האזנה אליהם הותרה, ומקום השיחות או סוגן, הכל אם הם ידועים מראש; כן יפורטו דרכי ההאזנה שהותרו.
{{ח:תת|(ה)}} בהיתר תפורש תקופת תקפו; התקופה לא תעלה על שלושה חדשים מיום נתינת ההיתר; ההיתר ניתן לחידוש מפעם לפעם.
{{ח:תת|(ו)}} המפקח הכללי של המשטרה יגיש, מדי חודש, דין וחשבון ליועץ המשפטי לממשלה על ההיתרים שניתנו לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם#סעיף 2א|וסעיף 2א לחוק חסינות חברי הכנסת}}, ועל תנאיהם.
{{ח:תת|(ז)}} שר המשטרה ימסור, מדי שנה, דין וחשבון לוועדה משותפת לוועדה לביטחון לאומי ולוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, שיכלול את מספר הבקשות שהוגשו ואת מספר ההיתרים שניתנו לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, בציון מספר האנשים, וכמות קווי הבזק ומתקני הבזק, אשר האזנה אליהם הותרה.

{{ח:סעיף|7|האזנת סתר במקרים דחופים|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} שוכנע המפקח הכללי של המשטרה כי לשם מניעת פשע או גילוי מבצעיו יש צורך בהאזנת סתר שאיננה סובלת דיחוי וכי אין סיפק לקבל בעוד מועד היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, רשאי הוא להתיר בכתב את ההאזנה; ההיתר יכלול פרטים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ד)}} ומשך תקפו לא יעלה על ארבעים ושמונה שעות.
{{ח:תת|(ב)}} נתן המפקח הכללי של המשטרה היתר לפי סעיף זה, יודיע על כך בכתב מיד ליועץ המשפטי לממשלה; היועץ המשפטי לממשלה רשאי לבטל את ההיתר.
{{ח:תת|(ג)}} האזנה שנעשתה לפי סעיף זה יכול שתאושר למפרע בידי מי שהיה מוסמך להתירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|7א|שיחות חסויות שנקלטו בדרך אגב|תיקון: תשס״ה, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} נקלטה במסגרת האזנת סתר כדין לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיפים 6}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}} {{ח:פנימי|סעיף 9א|או 9א(א)(2)}}, שיחה עם חבר הכנסת, שר או סגן שר, תופסק, מיד עם היוודע למאזין שמדובר בחבר הכנסת, בשר או בסגן שר, הקשבה לה, ולא ייערך תמליל שלה; חומר ההקלטה יועבר לעיונו של השופט שנתן את ההיתר.
{{ח:תת|(ב)}} השופט שנתן את ההיתר, ובהעדרו שופט מוסמך אחר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(א)}}, רשאי להאזין להקלטה או להורות על עריכת תמליל ולעיין בו.
{{ח:תת|(ג)}} מצא השופט, כי חומר ההקלטה כולל חומר הדרוש למטרות שלשמן ניתן להתיר האזנת סתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א)}}, וכי הצורך בגילוי החומר לשם כך עולה על החשש לפגיעה ביכולתו של חבר הכנסת למלא את תפקידו, יורה על העברתו של חומר זה בלבד למבקש, בדרך שתיקבע; השופט יורה על אופן הטיפול ביתרת חומר ההקלטה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|8|האזנות שאינן טעונות היתר|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} האזנות סתר אלה אינן טעונות היתר לפי חוק זה:
{{ח:תת|(1)}} האזנה לשיחה ברשות הרבים, אם נעשתה –
{{ח:תתת|(א)}} בידי מי שהסמיכו לכך ראש רשות בטחון, מטעמים של בטחון המדינה;
{{ח:תתת|(ב)}} בידי מי שהסמיכו לכך קצין משטרה מוסמך, לשם מניעת עבירות או גילוי עבריינים;
{{ח:תתת|(ג)}} באקראי ובתום לב, אגב הקלטה גלויה שנועדה לפרסום ברבים או למחקר;
{{ח:תת}} לענין פסקה זו, ”רשות הרבים“ – מקום שאדם סביר יכול היה לצפות ששיחותיו יישמעו ללא הסכמתו, וכן מקום שבו מוחזק אותה שעה עצור או אסיר;
{{ח:תת|(2)}} האזנה לשיחות בינלאומיות, שנעשתה למטרות צנזורה מטעם הצנזור הצבאי הראשי;
{{ח:תת|(3)}} האזנה בידי חייל או שוטר שהוסמך לכך בפקודות הצבא או בפקודות הקבע של המשטרה, לפי הענין, לשיחה המתנהלת באמצעי תקשורת שבשימוש צבא־הגנה לישראל או משטרת ישראל;
{{ח:תת|(4)}} האזנה בידי עובד משרד התקשורת או בידי בעל רשיון, לפי {{ח:חיצוני|חוק הבזק|חוק הבזק, התשמ״ב–1982}} (להלן – חוק הבזק), או {{ח:חיצוני|פקודת הטלגרף האלחוטי|פקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל״ב–1972}}, או בידי עובדו של כל אחד מהם, לצורך מתן השירות או לצורך ביקורת תקינות קו הבזק או קיום הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבזק|חוק הבזק}} או {{ח:חיצוני|פקודת הטלגרף האלחוטי|הפקודה}};
{{ח:תת|(5)}} האזנה במערכת אלחוטית בתחומי התדרים של חובבי רדיו ושל שידורים לציבור.

{{ח:סעיף|9|האזנות אסורות}}
{{ח:ת}} חוק זה אינו בא להתיר האזנת סתר לשיחה שעדות עליה חסויה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 48|סעיפים 48 עד 51 לפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל״א–1971}}.

{{ח:סעיף|9א|האזנה לשיחות חסויות|תיקון: תשנ״ה, תשס״ו, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, רשאי נשיא בית משפט מחוזי או סגן הנשיא כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(א)}}, להתיר בצו האזנת סתר לשיחה שהעדות עליה חסויה, אם שוכנע שיש יסוד לחשד שעורך דין, רופא, פסיכולוג, עובד סוציאלי או כהן דת מעורב בעבירה ונתקיימו התנאים שבאחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נתבקש לכך בכתב מאת ראש רשות ביטחון, כשהעבירה היא מסוג פשע שיש בה סכנה לפגיעה בביטחון המדינה, והאזנת הסתר דרושה מטעמי ביטחון המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} נתבקש לכך בכתב מאת קצין משטרה מוסמך, כשהעבירה היא עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 300|סעיפים 300 עד 301ג לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, עבירה שיש בה סכנה לפגיעה בביטחון המדינה, או עבירה על עיסקת סמים כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|בפקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל״ג–1973}}, או קשר לעבור אחת העבירות האמורות, והאזנת הסתר חיונית למניעתה או לחקירתה של העבירה.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה להיתר להאזנת סתר לפי סעיף קטן (א) תוגש באישור היועץ המשפטי לממשלה או פרקליט המדינה על פי טופס שייקבע.
{{ח:תת|(ג)}} ניתן היתר להאזנת סתר לפי סעיף קטן (א)(2) תהיה ההאזנה על דרך של הקלטה בלבד, אלא אם כן הורה השופט, מטעמים מיוחדים שיירשמו, על דרך אחרת; חומר ההקלטה יועבר לעיונו של השופט שנתן את ההיתר באופן שייקבע.
{{ח:תת|(ד)}} השופט שנתן את ההיתר לפי סעיף קטן (א)(2) ובהעדרו שופט מוסמך אחר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(א)}}, רשאי להאזין להקלטה או להורות על עריכת תמליל ולעיין בו, במעמד המבקש.
{{ח:תת|(ה)}} מצא השופט כי חומר הקלטה שההאזנה אליו הותרה בסעיף קטן (א)(2) כולל חומר הנוגע לעבירה שבשלה ניתן ההיתר, לעבירה אחרת שיש חשד שבוצעה על ידי מי שההאזנה אליו הותרה לפי סעיף זה, לעבירה אחרת מסוג פשע, או חומר העשוי להביא למניעתה של עבירה כאמור, יורה על העברתו של חומר זה בלבד למבקש ההיתר בדרך שתיקבע; מצא השופט כי חומר ההקלטה אינו כולל חומר חקירה כאמור – יורה על אופן הטיפול בו.

{{ח:סעיף|9ב|מחיקה וביעור של חומר האזנה|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} ראש הממשלה, בהסכמת שר המשפטים, יקבע כללים בדבר מחיקה או ביעור של חומר האזנה ששמירתו אינה נדרשת, ובדבר אופן החזקתו של חומר האזנה ששמירתו נדרשת מטעמי ביטחון.
{{ח:תת|(ב)}} כללים כאמור בסעיף קטן (א) יהיו טעונים אישור הועדה המשותפת; ראש רשות ביטחון רשאי להורות על שינוי בכללים, ובלבד שתוך שישה חודשים יובא השינוי לאישור הועדה המשותפת; הכללים לא יפורסמו ברשומות או בדרך אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} קבע קצין משטרה מוסמך או מי שהוסמך על ידו לכך, כי חומר האזנה, כולו או חלקו, אינו דרוש למניעת עבירות או לגילוי עבריינים, יורה בכתב על מחיקה או ביעור של חומר האזנה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (א) או (ג), חומר חקירה לא יימחק, אלא לאחר תום ההליכים המשפטיים וקבלת אישור בכתב מראש של התובע.
{{ח:תת|(ה)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (א) או (ג) לא תימחק הקלטה, אלא אם כן ניתן למחוק את כלל ההקלטות שעל גבי הסליל.
{{ח:תת|(ו)}} לענין סעיף זה, ”חומר האזנה“ – סליל או אמצעי אחר המשמש להקלטה, תמליל ותעתיק ממנו, כולם או חלקם.

{{ח:סעיף|9ג|הפקת נתוני תקשורת|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} ניתן היתר לפי חוק זה, רשאי נותן ההיתר, אם התבקש לכך, להתיר גם הפקת נתוני תקשורת כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – נתוני תקשורת)|בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – נתוני תקשורת), התשס״ח–2007}}, של המנוי או מיתקן הבזק שההאזנה הותרה לגביהם, למשך תקופת תוקפו של ההיתר.

{{ח:סעיף|10|חילוט}}
{{ח:ת}} הורשע אדם בעבירה של האזנת סתר בניגוד להוראות חוק זה, רשאי בית המשפט לצוות כי מכשיר שהשתמשו בו כדי לעבור את העבירה, ותקליט, סרט או חוט המכילים דבר שהוקלט תוך כדי העבירה, יחולטו או שייעשה בהם כפי שיורה.

{{ח:סעיף|10א|סמכויות עזר|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} מי שמוסמך להתיר האזנת סתר לפי חוק זה, רשאי להתיר גם כניסה למקום לצורך התקנת אמצעים הנדרשים להאזנה, פירוקם או סילוקם; פרטי המקום שאליו הותרה הכניסה יפורטו בהיתר.

{{ח:סעיף|11|מכשירי האזנה}}
{{ח:ת}} ראש הממשלה, באישור ועדה משותפת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(ג)}}, רשאי להסדיר בצו, בין בדרך רישוי ובין בדרך אחרת, ייצור, מכירה, יבוא, הפצה והחזקה של מכשירים העשויים לשמש להאזנת סתר או של סוג מכשירים כאלה.

{{ח:סעיף|12|מניעת הליכים נגד היתר כדין|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} לא יהיה לאדם זכות או סעד בבית משפט נגד מי שנתן היתר כדין לפי חוק זה, או לפי {{ח:חיצוני|חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם#סעיף 2א|סעיף 2א לחוק חסינות חברי הכנסת}}, או נגד מי שפעל על פיו או השתמש כדין בידיעה שהושגה על פיו.

{{ח:סעיף|13|ראיות|תיקון: תשנ״ה, תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} דברים שנקלטו בדרך של האזנת סתר בניגוד להוראות חוק זה או להוראות {{ח:חיצוני|חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם#סעיף 2א|סעיף 2א לחוק חסינות חברי הכנסת}}, לא יהיו קבילים כראיה בבית משפט, אלא באחד משני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בהליך פלילי בשל עבירה לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} בהליך פלילי בשל פשע חמור, אם בית משפט הורה על קבילותה לאחר ששוכנע, מטעמים מיוחדים שיפרט, כי בנסיבות הענין הצורך להגיע לחקר האמת עדיף על הצורך להגן על הפרטיות. האזנת סתר שנעשתה שלא כדין בידי מי שרשאי לקבל היתר להאזנת סתר, לא תהיה קבילה כראיה לפי פסקה זו, אלא אם כן נעשתה בטעות בתום לב, תוך שימוש מדומה בהרשאה חוקית.
{{ח:תת|(א1)}} בקשה לקבילות ראיה לפי סעיף קטן (א) תהיה באישור היועץ המשפטי לממשלה, פרקליט המדינה או הפרקליט הצבאי הראשי בענין שבתחום סמכותו, והדיון בה יהיה, בשינויים המחוייבים, לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 46|סעיף 46 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.
{{ח:תת|(א2)}} כדי להחליט בדבר קבילות כאמור בסעיף קטן (א), רשאי בית המשפט להקשיב לדברים או לעיין בהם; לענין פסקה זו סמכות להקשיב כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 2א|בסעיף 2א(ד)}}.
{{ח:תת|(א3)}} בית משפט שהחליט על קבילותה של ראיה לפי סעיף קטן (א) רשאי לשמוע אותה בדלתיים סגורות.
{{ח:תת|(ב)}} דברים שנקלטו בהאזנה כדין לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} או בהאזנה כדין לשיחה חסויה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} לא יהיו קבילים כראיה אם לא אושרה ההאזנה כאמור באותם סעיפים לפי הענין.
{{ח:תת|(ג)}} דברים שנקלטו כדין בדרך האזנת סתר לא יהיו קבילים כראיה אלא בהליך פלילי שאינו על פי קובלנה.
{{ח:תת|(ג1)}} דברים שנקלטו כדין בדרך האזנת סתר יהיו קבילים כראיה בהליך פלילי להוכחת כל עבירה; לענין סעיף קטן זה, ”הליך פלילי“ – לרבות הליך אחר לחילוט רכוש הקשור בעבירה שהיא פשע.
{{ח:תת|(ד)}} אין באמור בסעיף זה כדי לגרוע מטענה בדבר קבילות ראיה גם אם נקלטה בדרך האזנת סתר בהתאם להוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|14|מניעת אצילה|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} סמכויות של שר לפי חוק זה אינן ניתנות לאצילה.
{{ח:תת|(ב)}} סמכויות של נשיא בית משפט מחוזי לפי חוק זה, דינן כדין סמכות אחרת לענין {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 42|סעיף 42 לחוק בתי־המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.

{{ח:סעיף|15|ביצוע ותקנות|תיקון: תשנ״ה, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ראש הממשלה ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי בהתייעצות עם שר המשפטים להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} ראש הממשלה יתקין בהתייעצות עם שר המשפטים תקנות לענין שמירת המידע שהושג בהאזנת סתר ולענין ביעורו.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות לפי חוק זה יהיו באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, ואולם תקנות הנוגעות להאזנות לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}} יהיו באישור הועדה המשותפת, ותקנות הנוגעות להאזנות לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} – יהיו באישור ועדה משותפת לוועדה לביטחון לאומי ולוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האזנת סתר|תקנות האזנת סתר, התשמ״ו–1986}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האזנת סתר (בקשה להיתר האזנה)|תקנות האזנת סתר (בקשה להיתר האזנה), התשס״ז–2007}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ח׳ בתמוז תשל״ט (3 ביולי 1979).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]