צו הבלו על דלק (פטור והישבון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבלו על דלק (פטור והישבון), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת מק״ח תשס״ה, 50|צו הבלו על דלק (פטור)|https://olaw.org.il/meches/meches-1419.pdf}}, {{ח:תיבה|88|תיקון|https://olaw.org.il/meches/meches-1427.pdf}}, {{ח:תיבה|111|תיקון (תיקון)|https://olaw.org.il/meches/meches-1433.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 44|תיקון|https://olaw.org.il/meches/meches-1453.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 74|תיקון|https://olaw.org.il/meches/meches-1531.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 21|הוראת שעה|https://olaw.org.il/meches/meches-1654.pdf}}, {{ח:תיבה|1032|הוראת שעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/meches/meches-1666.pdf}}, {{ח:תיבה|1144|הוראת שעה מס׳ 2 (תיקון)|https://olaw.org.il/meches/meches-1675.pdf}}, {{ח:תיבה|1166|תיקון|https://olaw.org.il/meches/meches-1680.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 2|תיקון|https://olaw.org.il/meches/meches-1722.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 86|תיקון [תשע״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/meches/meches-1762.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 96|תיקון|https://olaw.org.il/meches/meches-1777.pdf}}, {{ח:תיבה|128|תיקון|https://olaw.org.il/meches/meches-1783.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 16|תיקון|https://olaw.org.il/meches/meches-1804.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 96|תיקון והוראת שעה|https://olaw.org.il/meches/meches-1854.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 62|תיקון|https://olaw.org.il/meches/meches-1882.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 154|תיקון|https://olaw.org.il/meches/meches-1991.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 22|הוראת שעה|https://olaw.org.il/meches/meches-2094.pdf}}, {{ח:תיבה|96|תיקון|https://olaw.org.il/meches/meches-2117.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2|תיקון|https://olaw.org.il/meches/meches-2133.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבלו על דלק#סעיף 9|סעיף 9}} {{ח:חיצוני|חוק הבלו על דלק|לחוק הבלו על דלק, התשי״ח–1958}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה ופרשנות|תיקון: תשס״ה, תשס״ה־2, תשס״ו, תשס״ח, תשע״ב־4, תשע״ח, תשפ״ב, תשפ״ד, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בצו זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחפר ימי“ – מכונה המותקנת על גבי ארבה, כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)|בתקנות הנמלים (בטיחות השיט), התשמ״ג–1982}} (להלן – תקנות בטיחות השיט), ומשמשת לחפירה או חציבה ימית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפעל פטור לעניין תחליף דלק“ – מפעל שעיקר פעילותו היא פעילות ייצור, אשר צורך שמן סיכה, תכשיר סיכה או תחליף דלק כחומר זינה לצורך ייצור מוצרים באחת או יותר מהתעשיות המפורטות להלן, ובלבד שהמוצר אשר לייצורו נדרש הפטור, אינו דלק חב בלו:
{{ח:תתתת|(1)}} גומי;
{{ח:תתתת|(2)}} דבקים;
{{ח:תתתת|(3)}} דטרגנטים;
{{ח:תתתת|(4)}} דפוס ודיו;
{{ח:תתתת|(5)}} חומרי איטום;
{{ח:תתתת|(6)}} חומרי הדברה;
{{ח:תתתת|(7)}} חומרי אגרוכימיה;
{{ח:תתתת|(8)}} חומרי נפץ;
{{ח:תתתת|(9)}} מעכבי בעירה;
{{ח:תתתת|(10)}} פלסטיק;
{{ח:תתתת|(11)}} צבעים;
{{ח:תתתת|(12)}} רוקחות;
{{ח:תתתת|(13)}} שמן למאכל;
{{ח:תתתת|(14)}} תמרוקים;
{{ח:תתתת|(15)}} עיסות כיור שסיווגן בפרט 34.07 לתעריף המכס;
{{ח:תתתת|(16)}} תוספי מזון, תוספי תזונה וחומרי טעם וריח המשמשים בתעשיית המזון;
{{ח:תתתת|(17)}} חומרי הברקה, מירוק ותכשירים דומים שסיווגם בפרט 34.05 לתעריף המכס;
{{ח:תתתת|(18)}} שמן סיכה מתוסף כהגדרתו בכלל 1(ח1) לכללים נוספים (ישראליים) לפרק 27 לתעריף המכס ותכשיר מתוסף כהגדרתו בכלל 2 לכללים נוספים (ישראליים) לפרק 34 לתעריף המכס;
{{ח:תתתת|(19)}} תרסיסים הנתונים במכל ריסוס בלחץ (אירוסול), שקיבולו אינו עולה על 1,000 סמ״ק המכיל גז, המסווגים בפרטים 27.10, 34.03 ו־38.14 לתעריף המכס;
{{ח:תתתת|(20)}} תחליב יציב המכיל מים (אמולסיה) בשיעור שלא יפחת מ־90%, המסווגים בפרט 34.03.196000 לתעריף המכס;
{{ח:תתתת|(21)}} תכשירים על בסיס MTBE (methyl tertiary butyl ether) שסיווגם בפרט 38.11.190000 לתעריף המכס, אשר כמות תחליפי הדלק שבהם אינה עולה על 4%;
{{ח:תתתת|(22)}} משחות סיכה שסיווגן בפרטים 27.10.197100 ו־34.03.195000 לתעריף המכס;
{{ח:תתתת|(23)}} תוספים מעובדים לצמנט, לחומרי טיח או לבטון שסיווגם בפרט 38.24.400000;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ממס“ – כהגדרת ”ממס“ בכלל 1(ג) לכללים נוספים (ישראלים) לפרק 27 שבתוספת הראשונה לתעריף המכס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפעל תעשייתי“ – מפעל שעיקר פעילותו היא פעילות ייצור, אשר צרך סולר או קרוסין מסוג דלק סילוני לפעילות הייצור שלו בכמות העולה על 60,000 ליטרים בשנת המס שקדמה לשנת המס שהתבקש בה ההישבון החלקי; לעניין זה יראו, בין השאר, בפעולות אריזה, בניה, מסחר, תחבורה, תקשורת, שירותים סניטריים, שירותים אישיים וייצור חשמל, פעילות שאינה פעילות ייצור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נפטא“ – בנזין שאינו נר״מ, ושמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} נקודת רתיחתו ההתחלתית אינה נמוכה מ־25 מעלות צלסיוס;
{{ח:תתת}} (2{{ח:הערה|)}} נקודת רתיחתו הסופית אינה עולה על 190 מעלות צלסיוס;
{{ח:תתתת|(3)}} צפיפותו אינה עולה על 0.749;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נציגות מדינת חוץ“ ו”נציג מדינת חוץ“ – כהגדרתם בפרט 3 בתוספת הראשונה לתעריף המכס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נר״מ“ – בנזין בעל נקודת רתיחה מיוחדת (SBP) שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} נקודת רתיחתו ההתחלתית אינה נמוכה מ־58 מעלות צלסיוס ו־5% לפחות מנפחו מתאייד בטמפרטורה זו;
{{ח:תתתת|(2)}} נקודת רתיחתו הסופית אינה עולה על 95 מעלות צלסיוס ו־95% מנפחו מתאייד בטמפרטורה זו;
{{ח:תתתת|(3)}} צפיפותו היא בין 0.66 ל־0.71;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רישיון רכב“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 2|בסעיף 2 לפקודת התעבורה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שמן סיכה משומש“ – שמן סיכה או תכשיר סיכה, שנפגם כתוצאה משימוש שנעשה בו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שנת מס“ – תקופה של שנים עשר חודשים רצופים, שתחילתה באחד בינואר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תחליף דלק“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|צו הבלו על דלק (הטלת בלו)|בצו הבלו על דלק (הטלת בלו), התשס״ד–2004}}, למעט דלק שסיווגו בפרטים 27.10.209000, 27.10.991000, 27.10.999000 ו־38.25.490000 לתעריף המכס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תחליף דלק משומש“ – תחליף דלק שנפגם כתוצאה משימוש שנעשה בו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תעריף המכס“ – {{ח:חיצוני|צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין|צו תעריף המכס והפטורים ומס קנייה על טובין, התשע״ז–2017}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקנות התעבורה“ – {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|תקנות התעבורה, התשכ״א–1961}}.
{{ח:תת|(ב)}} לכל המונחים האחרים תהיה המשמעות הנודעת להם {{ח:חיצוני|צו הבלו על דלק (הטלת בלו)|בצו הבלו על דלק (הטלת בלו), התשס״ד–2004}}, אלא אם כן נאמר במפורש אחרת.

{{ח:סעיף|2|פטור מיוחד|תיקון: תשע״ב־4, תשע״ט}}
{{ח:ת}} דלק יהיה פטור מבלו אם נמכר לאחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} נציגות מדינת חוץ או נציג מדינת חוץ אם נתמלאו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} הדלק משמש אך ורק ברכב המנועי של הנציגות או הנציג, או לצורך הסקת בית הנציגות או בית הנציג;
{{ח:תתת|(ב)}} מדינת החוץ נותנת פטור דומה לנציגות ישראל ונציגי ישראל באותה מדינה;
{{ח:תת|(2)}} ארגון בין־לאומי שמדינת ישראל חברה בו אם נתמלא אחד מתנאים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} הדלק משמש לרכב מנועי בלבד;
{{ח:תתת|(ב)}} הדלק משמש להסקה ולהפעלת גנרטור למאור בנקודות תצפית של משקיפי האו״ם בקווי הפסקת האש או ליחידות המטה שלהם;
{{ח:תת|(3)}} סוכנות הסעד והתעסוקה לפליטים שליד ארגון האומות המאוחדות (U.N.R.W.A) (להלן – הסוכנות), אם נתמלא אחד מתנאים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} גז פחמימני מעובה (גפ״מ) (להלן – גפ״מ) המשמש למטבחים, למרפאות, ולמעבדות בתי ספר של הסוכנות;
{{ח:תתת|(ב)}} סולר להפעלת משאבות מים וגנרטורים לייצור חשמל במחנות הפליטים, לחימום מים בבתי הספר ולחימום בתי חולים, כל אלה של הסוכנות;
{{ח:תתת|(ג)}} קרוסין לחימום משרדים ומשרדי בתי ספר של הסוכנות וחלוקה בין הפליטים על ידי הסוכנות;
{{ח:תת|(4)}} הנהנה מפטור על פי התחייבות הנובעת מההסכמים הבין־לאומיים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(א)}} הסכם בדבר קרן המטבע הבין־לאומית;
{{ח:תתת|(ב)}} הסכם בדבר הבנק הבין־לאומי לשיקום ולפיתוח;
{{ח:תתת|(ג)}} הסכם בין ממשלת ישראל ובין ארצות הברית של אמריקה למימון תכניות מסוימות לחילופין בשדה החינוך;
{{ח:תתת|(ד)}} הסכם של התאגיד הבין־לאומי למימון;
{{ח:תתת|(ה)}} הסכם בין ממשלת ישראל ובין ממשלת ארצות הברית של אמריקה בדבר קרן מדע דו לאומית של ארצות הברית וישראל;
{{ח:תתת|(ו)}} הסכם בין ממשלת ישראל לבין ממשלת ארצות הברית של אמריקה בדבר קרן דו־לאומית למחקר ופיתוח תעשייתיים של ישראל וארצות הברית;
{{ח:תתת|(ז)}} הסכם בין ממשלת ישראל ובין ממשלת ארצות הברית של אמריקה בדבר הקמת קרן למחקר ולפיתוח חקלאיים;
{{ח:תתת|(ח)}} הסכם בין מדינת ישראל ובין ארצות הברית של אמריקה על פי {{ח:חיצוני|חוק ההסכם בדבר מעמדם של אנשי סגל ארצות הברית של אמריקה|חוק ההסכם בדבר מעמדם של אנשי סגל ארצות הברית של אמריקה, התשנ״ג–1993}};
{{ח:תתת|(ט)}} ”ההצעה“ הנספחת להסכם בין מצרים וישראל מיום כ״ה באלול התשל״ה (1 בספטמבר 1975);
{{ח:תתת|(י)}} הפרוטוקול שנחתם ביום ג׳ באב התשמ״א (3 באוגוסט 1981) בין מדינת ישראל לבין מצרים בדבר הקמתם וקיומם של הכוח והמשקיפים הרב לאומיים בסיני;
{{ח:תתת|(יא)}} הסכם בין ממשלת ישראל ובין ממשלת הרפובליקה הפדרלית של גרמניה בדבר מכון גתה, מרכז התרבות הגרמני;
{{ח:תת|(5)}} ארגון בין־לאומי לסיוע, שהוכר בידי המנהלים הכלליים של משרד האוצר ומשרד הביטחון, ובלבד שסוגי הדלקים וכמויותיהם אושרו לפני רכישתם בידי המנהלים הכלליים האמורים או מי שהם הסמיכו לכך.

{{ח:סעיף|2א|פטור על שימוש במקום הייצור|תיקון: תשע״ד, תשע״ה}}
{{ח:ת}} גז בעירה הנוצר בתהליך זיקוק נפט במקום הייצור, אשר אינו ניתן לאגירה ומשמש לצורך הפקת דלק במקום הייצור, ולמטרה זו בלבד, יהיה פטור מבלו.

{{ח:סעיף|3|פטור מבלו על דלק המיועד למטרה מסוימת|תיקון: תשס״ה, תשס״ה־2, תשס״ו, תשס״ח, תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ב־3, תשע״ב־4, תשע״ו, תשע״ו־2, תשע״ז, תשפ״ב, תשפ״ד, תשפ״ד־2, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} דלק יהיה פטור מבלו אם הוא מהסוג המפורט להלן ומשמש לאחת המטרות האלה, ובהתקיים התנאים המפורטים בסעיף קטן (ב):
{{ח:תתת|(1)}} דלק המשמש כמלאי או כמלאי ביטחוני, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001)|בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001), התשס״א–2001}}, העומד בדרישות לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001)|החוק האמור}} וכל עוד הוא משמש מלאי כאמור;
{{ח:תתת|(1א)}} סולר אשר מנהל מינהל החשמל אישר כי הוא משמש כמלאי גיבוי בידי בעל רישיון ייצור חשמל למיתקן לייצור אנרגיה חשמלית המוזן בגז טבעי והספקו המותקן של לפחות אחד ממיתקניו עולה על 100 מגוואט, כל עוד הסולר משמש מלאי גיבוי, ובלבד שהתקיימו בו תנאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הסולר לא נרכש לפני י׳ בטבת התשע״ה (1 בינואר 2015) ורכישת הסולר אינה מהווה חידוש של מלאי גיבוי שהיה קיים לפני מועד זה לרבות רענון של דלק כאמור;
{{ח:תתתת|(ב)}} התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} מנהל מינהל החשמל אישר כי הסולר הוא בכמות המבטיחה למיתקן לייצור חשמל 100 שעות הפעלה רציפות בעומס ייצור מלא;
{{ח:תתתתת|(2)}} הסולר הוא בכמות המבטיחה למיתקנים לייצור חשמל למעלה מ־100 שעות הפעלה רציפות בעומס ייצור מלא ובלבד שמנהל מינהל החשמל אישר את הכמות האמורה ושר האוצר אישר את הפטור על כמות זו;
{{ח:תתת}} לעניין פסקה זו –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”רישיון ייצור חשמל“ – רישיון ייצור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}} (להלן – חוק משק החשמל) או רישיון מותנה כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי)|בתקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי), התשס״ה–2005}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מנהל מינהל החשמל“ – המנהל כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל}};
{{ח:תתת|(1ב)}} דלק שנרכש ומשמש כמלאי חירום מכוח החלטת ממשלה או לפי חוק, בכמות שאינה עולה על הכמות שפורטה או שנקבעה בהתאם להחלטת הממשלה או לפי חוק כאמור, ובלבד שהמלאי עומד בכל התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הדלק נרכש לאחר פרסומו של צו הבלו על דלק (פטור והישבון) (תיקון), התשע״ז–2016, והרכישה אינה מהווה חידוש או רענון של מלאי שהיה קיים לפני מועד פרסום הצו האמור;
{{ח:תתתת|(2)}} הדלק הוזרם בצנרת לאתר אחסון ומוחזק באתר האחסון, ובלבד שניתן לגביו אישור מכוח {{ח:חיצוני|חוק הבלו על דלק#סעיף 16|סעיף 16 לחוק הבלו על דלק, התשי״ח–1958}};
{{ח:תתת|(2)}} קרוסין מסוג דלק סילוני המשמש לתצרוכת בכלי טיס, ושמן סיכה ותכשיר סיכה, המשמשים לצורכי כלי טיס;
{{ח:תתת|(3)}} דלק לתצרוכת בכלי שיט אזרחי מסחרי המשמש להובלת נוסעים או טובין או לתצרוכת באוניית מלחמה זרה, השטים בקווים בין־לאומיים היוצאים מנמל בישראל ומגיעים לנמל מחוץ לישראל, ושמן סיכה ותכשיר סיכה המשמשים לצורכי כלי שיט כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} סולר המשמש כחומר זינה לייצור פחמן דו־חמצני (CO2);
{{ח:תתת|(5)}} נפטא המשמשת לייצור מגנזיום אוקסיד או מגנזיום הידרוקסיד;
{{ח:תתת|(6)}} נפטא או גז טבעי המשמשים כחומר זינה לייצור מימן, או מתנול;
{{ח:תתת|(7)}} נפטא או גז כמשמעו {{ח:חיצוני|צו הבלו על דלק (הטלת בלו)#תוספת פרט 2|בפרט 2(ב) או (ג) לתוספת לצו הבלו על דלק (הטלת בלו), התשס״ד–2004}} המשמשים כחומר זינה לייצור אולפינים;
{{ח:תתת|(8)}} נפטא המשמשת כחומר זינה לייצור בנזן, טולואן, קסילנים, אתיל בנזן, ארומטיים כבדים בעלי 9 אטומי פחמן או יותר, הכסאן, הפטאן, אוקטאן, נונאן או נר״מ, ובלבד שהפטור יינתן רק על כמות של דלק כאמור השווה לכמות החומרים האמורים שנתקבלו מהייצור בתוספת הפחת שנוצר בתהליך הייצור;
{{ח:תתת|(9)}} נפטא המשמשת כחומר זינה לייצור תחליבים לתמיסות ביטומינים מהירי ייבוש;
{{ח:תתת|(10)}} קרוסין או סולר המשמשים כחומר זינה לייצור ממסים ושמני סיכה, ובלבד שהפטור יינתן רק על כמות של דלק כאמור השווה לכמות החומרים האמורים שהתקבלו מהייצור בתוספת הפחת שנוצר בתהליך הייצור;
{{ח:תתת|(10א)}} סולר המשמש כחומר זינה לייצור אנ־פו כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות חומרי נפץ (מסחר, העברה, ייצור, החסנה ושימוש)|בתקנות חומרי נפץ (מסחר, העברה, ייצור, החסנה ושימוש), התשנ״ד–1994}}, במפעל המחזיק בהיתר לפי {{ח:חיצוני|חוק חומרי נפץ|חוק חומרי נפץ, התשי״ד–1954}};
{{ח:תתת|(11)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(12)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(13)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(14)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(15)}} שמן סיכה, תכשיר סיכה או תחליף דלק המשמש במפעל פטור לעניין תחליף דלק, ובלבד שמשמש כחומר זינה לייצור מוצר שאינו דלק חב בלו וכל עוד משמש כאמור וכן לשימוש נלווה לתהליך הייצור, שאינו הפקת אנרגיה, בכמות שלא תעלה על 12% מסך כל כמות הדלק שאושר למפעל לצורך הפטור באותה שנת המס, ובתנאים שיורה המנהל;
{{ח:תתת|(16)}} תחליף דלק משומש המשמש לייצור תחליף דלק במפעל המחזיק בהיתר רעלים הכולל עיסוק במיחזור (פסולת מסוכנת) לפי {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים#סעיף 3|סעיף 3 לחוק החומרים המסוכנים, התשנ״ג–1993}} (להלן – חוק החומרים המסוכנים);
{{ח:תתת|(16א)}} שמן סיכה משומש המשמש לייצור שמן ממוחזר במפעל המחזיק בהיתר רעלים הכולל עיסוק של טיפול בפסולת חומרים מסוכנים לפי {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים#סעיף 3|סעיף 3 לחוק החומרים המסוכנים}};
{{ח:תתת|(17)}} תחליף דלק משומש המהווה פסולת חומרים מסוכנים כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (סילוק פסולת חומרים מסוכנים)|בתקנות רישוי עסקים (סילוק פסולת חומרים מסוכנים), התשנ״א–1990}}, המשמש לבעירה במפעל המחזיק בהיתר רעלים הכולל עיסוק בטיפול בפסולת מסוכנת לפי {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים#סעיף 3|סעיף 3 לחוק החומרים המסוכנים}}, וכן בהיתר פליטה לאוויר הכולל אישור לשרפה של פסולת ממיסים אורגניים לפי {{ח:חיצוני|חוק אוויר נקי|חוק אוויר נקי, התשס״ח–2008}};
{{ח:תתת|(18)}} שמן סיכה המשמש בתהליך ייצור בתעשיות חומרי בניין, נייר, קרטון וטקסטיל ובא במגע ישיר עם חומרי הגלם כחלק מתהליך הייצור, במפעל שעיקר פעילותו היא פעילות ייצור באחת מהתעשיות האמורות אשר צורך 2,500 ליטרים לפחות שמן סיכה בשנת מס לצורך הייצור;
{{ח:תתת|(19)}} שמן סיכה מסוג שמן פרפין לבן העומד בתקן ישראלי 929 לשימוש במגע עם מזון, המשמש בתהליך הייצור של מוצרי מאפה ובא במגע ישיר עם חומרי הגלם כחלק מתהליך הייצור, וזאת במאפייה אשר צורכת 2,500 ליטרים לפחות מהדלק האמור בשנת מס לצורך הייצור;
{{ח:תתת|(20)}} תכשיר סיכה ושמן סיכה, המשמשים בתהליך עיבוד מתכות ובאים במגע ישיר עם חומרי הגלם כחלק מתהליך העיבוד, וזאת במפעל שעיקר פעילותו היא פעילות עיבוד מתכות אשר צורך 2,500 ליטרים לפחות מהדלקים האמורים בשנת מס לצורך {{ח:הערה|ה}}ייצור;
{{ח:תתת|(21)}} תכשיר סיכה המשמש בתהליך ייצור בתעשיית יציקות הפוליאוריתן ובא במגע ישיר עם חומרי הגלם כחלק מתהליך הייצור, וזאת במפעל שעיקר פעילותו היא פעילות ייצור בתעשיית יציקות הפוליאוריתן אשר צורך 2,500 ליטרים לפחות מהדלק האמור בשנת מס לצורך הייצור;
{{ח:תתת|(22)}} שמן סיכה המהווה חלק ממכונה חקלאית שסיווגה בפרטים 84.27, 84.32, 84.33, 84.36 או 84.79 לתעריף המכס, שיוצרה בישראל ויוצאה עם השמן בתוכה;
{{ח:תתת|(23)}} תחליף דלק או שמן סיכה המשמשים כחומר זינה לייצור תחליף דלק.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(א2)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(א3)}} {{ח:הערה|(פקע).}}
{{ח:תת|(א4)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 26.10.2023 עד שנה מיום סיום התקופה הקובעת לפי סעיף קטן זה, ביום 28.10.2026):}} על סולר המשמש לייצור חשמל בתקופה הקובעת או על סולר המשמש בתקופה הקובעת או בשנה שאחריה להשלמת מלאי שהיה קיים במועד התחילה ושימש כאמור, יינתן פטור חלקי בשיעור של 99.64% מסכום הבלו המוטל על סולר לפי {{ח:חיצוני|צו הבלו על דלק (הטלת בלו)|צו הבלו על דלק (הטלת בלו), התשס״ד–2004}}, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המשתמש הוא בעל רישיון ייצור חשמל;
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון לניהול המערכת אישר את אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} כמויות הסולר שהיו קיימות בידי בעל הרישיון לייצור חשמל במועד התחילה;
{{ח:תתתת|(ב)}} כמויות הסולר שבהן השתמש בעל הרישיון לייצור חשמל ובשל כך נדרש לרכוש סולר לצורך ייצור חשמל במהלך התקופה הקובעת;
{{ח:תתתת|(ג)}} כמויות הסולר שהיו בידי בעל הרישיון לייצור חשמל בתום התקופה הקובעת;
{{ח:תתת|(3)}} הסולר אינו משמש לבדיקת מוכנות;
{{ח:תתת|(4)}} השימוש בסולר נדרש בשל שיבוש במשק הגז הטבעי הנובע מהמצב המיוחד בעורף;
{{ח:תת}} לעניין סעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בדיקת מוכנות“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני)#סעיף 125|בכלל 125(ד)(6) לכללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני), התשע״ח–2018}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון ייצור חשמל“ – בעל רישיון ייצור כהגדרת ”בעל רישיון“ ו”רישיון ייצור“ {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק משק החשמל}} או מי שרשאי לייצר ולמכור חשמל לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 60|סעיפים 60}} {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 60א|ו־60א לחוק משק החשמל}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון לניהול המערכת“ – מי שמחזיק ברישיון לניהול המערכת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק משק החשמל“ – {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|חוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד התחילה“ – י״א בחשוון התשפ״ד (26 באוקטובר 2023);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רישיון לניהול המערכת“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק משק החשמל}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת“ – התקופה שממועד התחילה עד סיום תוקפה של ההכרזה על מצב מיוחד בעורף לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 9ג|סעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}}, שניתנה ביום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023).
{{ח:תת|(א5)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 24.11.2023 עד שנה מיום סיום התקופה הקובעת לפי סעיף קטן (א4){{ריק}}, ביום 28.10.2027):}} על סולר המשמש בתקופה הקובעת או בשנה שאחריה להשלמת מלאי חירום שהיה קיים במועד התחילה, יינתן פטור חלקי כאמור בסעיף קטן (א4), ובלבד שמלאי החירום שהיה קיים במועד התחילה שימש לייצור חשמל בתקופה הקובעת ושהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המשתמש הוא בעל רישיון לניהול המערכת;
{{ח:תתת|(2)}} כמויות הסולר לפי סעיף קטן זה אושרו על ידי יושב ראש הרשות;
{{ח:תתת|(3)}} רשות החשמל באישור שר האנרגיה והתשתיות קבעה כי האחריות לרכישת מלאי החירום מוטלת על בעל רישיון לניהול המערכת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(ג)(5)}} לחוק משק החשמל;
{{ח:תתת|(4)}} לא ניתן פטור על הסולר לפי סעיף קטן (א4);
{{ח:תת}} לעניין סעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון ייצור חשמל“, ”בעל רישיון לניהול המערכת“, ”חוק משק החשמל“, ”התקופה הקובעת“ ו”רישיון לניהול המערכת“ – כהגדרתם בסעיף קטן (א4);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יושב ראש הרשות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק משק החשמל}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד התחילה“ – מועד פרסום צו הבלו על דלק (פטור והישבון) (הוראת שעה), התשפ״ד–2023 {{ח:הערה|(ביום 24.11.2023)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מלאי חירום“ – כמשמעותו בסעיף 3(א)(1ב).
{{ח:תת|(א6)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 24.11.2023 עד שנתיים מיום סיום התקופה הקובעת לפי סעיף קטן זה, ביום 28.10.2027):}} על סולר המשמש מלאי זמני יינתן פטור חלקי בשיעור של 99.64% מסכום הבלו המוטל על סולר לפי {{ח:חיצוני|צו הבלו על דלק (הטלת בלו)|צו הבלו על דלק (הטלת בלו), התשס״ד–2004}} , ובלבד שיושב ראש הרשות אישר את מתן הפטור למשתמש ואת כמות הסולר שלגביה יינתן פטור לפי סעיף קטן זה, וכל עוד הסולר משמש מלאי זמני כאמור; לעניין סעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון ייצור חשמל“ – בעל רישיון ייצור כהגדרת ”בעל רישיון“ ו”רישיון ייצור“ {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק משק החשמל}} או מי שרשאי לייצר ולמכור חשמל לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 60|סעיפים 60}} {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 60א|ו־60א לחוק משק החשמל}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק משק החשמל“ – {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|חוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יושב ראש הרשות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק משק החשמל}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מלאי זמני“ – מלאי המגדיל בתקופה הקובעת את המלאי הקיים שנועד לשמש בעל רישיון לייצור חשמל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת“ – התקופה שממועד פרסום צו הבלו על דלק (פטור והישבון) (הוראת שעה), התשפ״ד–2023 {{ח:הערה|(ביום 24.11.2023)}}, עד סיום תוקפה של ההכרזה על מצב מיוחד בעורף לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 9ג|סעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}}, שניתנה ביום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023).
{{ח:תת|(א7)}} תחליף דלק משומש או שמן סיכה משומש יהיה פטור מבלו אם הוא מועבר לתחנת מעבר לצורך אחסון ביניים, מיון, עירוב או אריזה מחדש והוא מיועד לאחד השימושים המפורטים בפסקאות (16), (16א) או (17) לסעיף קטן (א) או לייצוא (להלן בפסקה זו – יעד סופי), ומתקיימים לגביו התנאים המפורטים בסעיף קטן (ב)(2); לעניין פסקה זו, ”תחנת מעבר“ – עסק המחזיק בהיתר רעלים הכולל עיסוק של תחנת מעבר לפי {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים#סעיף 3|סעיף 3 לחוק החומרים המסוכנים}} והמשמש לאחסון ביניים של פסולת חומרים מסוכנים, שבו מתבצעת אחת או יותר מהפעולות האלה שאושרו בהיתר רעלים שבו מחזיק העסק, ובתנאי שהפסולת תנותב מתחנת המעבר ליעד סופי:
{{ח:תתת|(1)}} מיון ואריזה מחדש של פסולת מסוכנת;
{{ח:תתת|(2)}} מיון ואיחוד פסולת מסוכנת.
{{ח:תת|(א8)}} על גז טבעי המשמש במיתקן התפלה לייצור מים מותפלים שלא באמצעות חשמל (להלן – ייצור מים מותפלים שלא באמצעות חשמל) או המשמש בתחנת כוח להפקת אנרגיה שאינה חשמל המועברת למיתקן התפלה וזאת לצורך ייצור מים מותפלים שלא באמצעות חשמל (להלן – אנרגיה להתפלה), יינתן פטור חלקי בשנים המצוינות {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור א׳ שבתוספת השנייה}} בשיעור הקבוע לצידן {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור ב׳}}, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המתפיל הוא בעל רישיון הפקה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 23|סעיף 23(א) לחוק המים, התשי״ט–1959}};
{{ח:תתת|(2)}} הגז הטבעי משמש במיתקן התפלה או בתחנת כוח אשר התקשרה בהסכם עם מיתקן התפלה, וההסכם אושר על ידי מינהלת התפלת מי־ים ומסדיר מכירה של אנרגיה שאינה חשמל, המשמשת במישרין להתפלת מים על ידי מתפיל כאמור בפסקה (1), ובתנאי שתחנת הכוח ומיתקן ההתפלה הם באותה חטיבת קרקע;
{{ח:תתת|(3)}} כמות הגז הטבעי בטון אשר לגביה יינתן הפטור החלקי בשנה מסוימת תהיה כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין ייצור מים מותפלים שלא באמצעות חשמל – עד 20 אלף טון;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין ייצור אנרגיה להתפלה – עד 55 אלף טון;
{{ח:תתת}} על אף האמור בפסקאות משנה (א) ו־(ב) לעיל, הכמות הכוללת של הגז הטבעי אשר לגביה יינתן הפטור החלקי לא תעלה על 65 אלף טון; אישרה מנהלת התפלת מי־ים כמות גז טבעי שונה מהכמויות האמורות מאחד הטעמים המפורטים להלן, כמות הגז הטבעי הכוללת שלגביה יינתן הפטור בשנה מסוימת תשונה בהתאמה:
{{ח:תתתת|(א)}} בשל עלייה צפויה בשימוש בגז טבעי לצורך ייצור מים מותפלים שלא באמצעות חשמל או לייצור אנרגיה להתפלה;
{{ח:תתתת|(ב)}} בשל עלייה או ירידה בכמות הגז הטבעי שהשימוש בו לצורך ייצור מים מותפלים שלא באמצעות חשמל או לייצור אנרגיה להתפלה בוצע בפועל לעומת הכמות שלגביה ניתן הפטור;
{{ח:תת}} בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חטיבת קרקע“ ו”תחנת כוח“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מים מותפלים“ – מים באיכות שאינה נופלת מאיכות מי שתייה כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 52א|בסעיף 52א לפקודת בריאות העם, 1940}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מינהלת התפלת מי־ים“ – מינהלת התפלת מי־ים של מדינת ישראל כמשמעותה {{ח:חיצוני|כללי המים (העברת רישיון ומגבלות על עיקול ושעבוד רישיון או חלק ממנו)|בכללי המים (העברת רישיון ומגבלות על עיקול ושעבוד רישיון או חלק ממנו), התשפ״ג–2022}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן התפלה“ – מיתקן שהוא מיזם תשתית חיוני, המפורט {{ח:חיצוני|רשימת מיזמי תשתית חיוניים#סעיף 3|בסעיף 3א לרשימת מיזמי תשתית חיוניים}} שפורסמה לפי {{ח:חיצוני|חוק לקידום תשתיות לאומיות#סעיף 31|סעיף 31 לחוק לקידום תשתיות לאומיות, התשפ״ג–2023}}, אשר קיבל זיכיון לייצור מים מותפלים לפני יום כ״ג באב התשפ״א (1 באוגוסט 2021), ומייצר מים מותפלים גם שלא באמצעות חשמל.
{{ח:תת|(ב)}} פטור לפי סעיף קטן (א) ולפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} ופטור חלקי לפי סעיפים קטנים (א4), (א5){{ח:הערה|,}} (א6) ו־(א8) יינתן בכפוף לקיום התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הדלק נרכש במישרין ממי שהוא יצרן, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבלו על דלק|בחוק}}, למעט לעניין פסקאות (16), (16א) ו־(17) לסעיף קטן (א);
{{ח:תתת|(2)}} התקיימו התנאים בדבר רישום, ניהול ספרים, דיווח ואישורים בהתאם לכל דין וכפי שהורה המנהל, לרבות לענין דרך רכישת הדלק, האסמכתאות לרכישתו וצורת הדיווח.

{{ח:סעיף|3א|הישבון על דלק המיועד לשמש למטרה מסוימת|תיקון: תשס״ח, תשע״ב־4, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} דלק אשר שולם עליו בלו, ושימש למטרות נפט לפי {{ח:חיצוני|חוק הנפט|חוק הנפט, התשי״ב–1952}}, ובמסגרת {{ח:חיצוני|חוק הנפט|החוק האמור}}, יינתן עליו הישבון מלא למי שהשתמש בדלק למטרה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} סולר או קרוסין אשר שולם עליהם בלו, ושימשו כמרכיב בתערובת של שמן ממוחזר שיוצרה במפעל שיש לו היתר רעלים לפי {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים#סעיף 3|סעיף 3 לחוק החומרים המסוכנים, התשנ״ג–1993}} (להלן – חוק החומרים המסוכנים), לעיסוק במיחזור שמנים משומשים, יינתן עליהם הישבון חלקי בשיעור של 69% למי שהשתמש בדלק למטרה כאמור, ובלבד שסכום ההישבון לפי סעיף קטן זה לא יעלה על סכום הבלו המוטל על כמות של 8.5 מיליון ליטר סולר או קרוסין, לפי העניין, באותה שנת מס, ושהשמן המשומש נאסף בישראל.
{{ח:תת|(ג)}} סולר או קרוסין מסוג דלק סילוני, אשר שולם עליו בלו ושימש בייצור הכנסה –
{{ח:תתת|(1)}} למטרה מן המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 1|בטור א׳ בתוספת הראשונה}}, למעט המטרה האמורה {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט 1(א) בה}}, יינתן עליו הישבון חלקי בשיעור הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 1|בטור ב׳ בתוספת הראשונה}}, למי שהשתמש בדלק למטרה כאמור והוא עוסק מורשה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}} (להלן – חוק מע״מ);
{{ח:תתת|(2)}} למטרה האמורה {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט 1(א) בתוספת הראשונה}} בכמות העולה על 5,000 ליטרים בחודש, יינתן עליו הישבון חלקי בשיעור הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 1|בטור ב׳ בתוספת הראשונה}}, למפעל שהשתמש בדלק למטרה כאמור ובכמות האמורה והוא עוסק מורשה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מע״מ}}.
{{ח:תת|(ד)}} בעד כל מטרה הקבועה {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, יקבע המנהל בהודעה ברשומות סכום שנתי מרבי אחד או יותר לפי סוג המשתמש, למעט המטרה האמורה {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט 1(א) בתוספת הראשונה}}, שלגביה יקבע המנהל סכום שנתי מרבי לכל עוסק המשתמש בדלק למטרה המפורטת {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט זה}}; הסכום השנתי המרבי לעוסק כאמור לא יפורסם ברשומות; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסכום השנתי המרבי“ – התוצאה המתקבלת מהכפלת סכום הבלו בצריכה השנתית הממוצעת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הצריכה השנתית הממוצעת“ – המנה המתקבלת מחלוקת ממוצע השימוש השנתי בייצור הכנסה למטרה הקבועה {{ח:פנימי|תוספת 1|בטור א׳ בתוספת הראשונה}}, בממוצע השימוש לליטר.
{{ח:תת|(ד1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), לא יינתן הישבון חלקי בשל כל חודש מחודשי שנת מס בסכום העולה על הסכום השנתי המרבי שקבע המנהל בהודעה ברשומות, כאמור בסעיף קטן (ד), המחולק ב־12; היה סכום ההישבון המצטבר שניתן בשנת מס נמוך מהסכום השנתי המרבי כאמור, זכאי המשתמש להפרש, ובלבד שהוגשה בקשה להישבון ואושרה לכל חודש מחודשי אותה שנת מס, למעט ביחס למטרה האמורה {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרט 2(ג) בתוספת הראשונה}}; הפרש כאמור יינתן בתוך 30 ימים מקבלת הבקשה המתייחסת לחודש דצמבר באותה שנת מס.
{{ח:תת|(ה)}} הישבון לפי סעיפים קטנים (א) עד (ג) יינתן רק אם הוגשה על כך בקשה לפי טופס שהורה עליו המנהל, והתקיימו התנאים בדבר רישום, ניהול ספרים, דיווח ואישורים לפי לכל דין והוראות המנהל, לרבות לעניין האסמכתאות לרכישת הדלק.
{{ח:תת|(ו)}} הישבון לפי סעיפים קטנים (א) עד (ג) יינתן בתוך 30 ימים מקבלת הבקשה, ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} אם הורה המנהל לבדוק את מסמכיו של המבקש כדי לקבוע אם הוא זכאי להישבון – יינתן ההישבון בתוך 90 ימים מקבלת הבקשה;
{{ח:תתת|(2)}} אם מי שהמנהל הסמיכו לכך או משטרת ישראל החלו בחקירת חשד ביצוע עבירה על {{ח:חיצוני|חוק הבלו על דלק|החוק}} בידי המבקש – יינתן ההישבון בתוך 180 ימים מקבלת הבקשה.
{{ח:תת|(ז)}} לעניין סעיפים קטנים (ד1) ו־(ו), מועד קבלת הבקשה, לגבי בקשה שלא צוינו בה נכונה כל הפרטים – המועד שבו הושלמו או תוקנו הפרטים ולגבי בקשה שביחס אליה נדרשה המצאת מסמכים – המועד שבו הומצאו המסמכים.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} צו הבלו על דלק (פטור), התשל״א–1971 – בטל.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)(8)}} ביום י״ג בשבט התשס״ד (5 בפברואר 2004)

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשס״ה, תשפ״ה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ג), (ד) ו־(ד1)}})}}|תיקון: תשס״ח, תשע״ב־4}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ה־2, תשע״ח, תשע״ב־4, תשע״ח}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} מטרה	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} שיעור ההישבון

{{ח:תת|1.|(א)}} משמש כחומר בעירה לייצור במפעל תעשייתי ובלבד שאינו משמש בגנרטור או ברכב מנועי, למעט לצורך ייצורו של הרכב המנועי.
{{ח:תתת|(ב)}} משמש בספינת דיג מסוג מכמרותן בעלת תעודת רישום כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק הספנות (כלי שיט), התש״ך–1960}} ורישיון לדוג דגים כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הדיג#סעיף 3א|בסעיף 3א לפקודת הדיג, 1937}}.
69%

{{ח:תת|2.|(א)}} משמש לציוד כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק רישום ציוד הנדסי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק רישום ציוד הנדסי, התשי״ז–1957}}, ובלבד שהציוד נבדק, נמצא כשיר לתנועה וניתנה תעודה על כך מאת מוסך מורשה בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 280|לתקנה 280(ב)(2) לתקנות התעבורה}}, וכן שולמה אגרה לפי {{ח:חיצוני|תקנות רישום ציוד הנדסי#סעיף 5|תקנה 5 לתקנות רישום ציוד הנדסי, התשי״ט–1959}}.
{{ח:תתת|(ב)}} משמש לרכב מנועי המפורט להלן בעל רישיון רכב תקף:
{{ח:תתתת|(1)}} {{ח:הערה|(יבוטל בסוף שנת המס 2025):}} רכב מסחרי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}}, שמשקלו הכולל המותר 32,000 ק״ג או יותר, ובלבד שלגבי רכב אשר {{ח:חיצוני|חוק שירותי הובלה|חוק שירותי הובלה, התשנ״ז–1997}}, חל עליו, יהיה רישיון מוביל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירותי הובלה|בחוק האמור}}; {{ח:הערה|(בשנת 2021, 40%; בשנת 2022, 33.4%; בשנת 2023, 24.9%; בשנת 2024, 16.3%; בשנת 2025, 7.8%)}}

{{ח:תתתת|(1א)}} {{ח:הערה|(בוטל בסוף שנת המס 2023):}} רכב מסחרי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}}, שמשקלו הכולל המותר 10,000 ק״ג או יותר ובלבד שהוא נמוך מ־32,000 ק״ג, ובלבד שלגבי רכב אשר {{ח:חיצוני|חוק שירותי הובלה|חוק שירותי הובלה, התשנ״ז–1997}}, חל עליו, יהיה רישיון מוביל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירותי הובלה|בחוק האמור}}; {{ח:הערה|(בשנת 2018, 45.4%; בשנת 2019, 40%; בשנת 2020, 33.4%; בשנת 2021, 24.9%; בשנת 2022, 16.3%; בשנת 2023, 7.8%)}}

{{ח:תתתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטל בסוף שנת המס 2023):}} רכב מסחרי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}}, שמשקלו הכולל המותר עולה על 4,500 ואינו עולה על 10,000 ק״ג; {{ח:הערה|(בשנת 2018, 45.4%; בשנת 2019, 40%; בשנת 2020, 33.4%; בשנת 2021, 24.9%; בשנת 2022, 16.3%; בשנת 2023, 7.8%)}}

{{ח:תתתת|(3)}} {{ח:הערה|(יבוטל בסוף שנת המס 2025):}} אוטובוס כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה}} שמשקלו הכולל המותר עולה על 5,000 ק״ג, והוא נרשם לראשונה לתנועה בדרכים בישראל במועדים המפורטים להלן:
{{ח:תתתתת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל בסוף שנת המס 2021):}} עד סוף שנת המס 2010; {{ח:הערה|(בשנת 2018, 40%; בשנת 2019, 33.4%; בשנת 2020, 16.3%; בשנת 2021, 7.8%)}}

{{ח:תתתתת|(ב)}} במהלך שנת המס 2014 או במהלך שנת המס 2015; {{ח:הערה|(בשנת 2020, 45%; בשנת 2021, 40%; בשנת 2022, 33.4%; בשנת 2023, 24.9%; בשנת 2024, 16.3%; בשנת 2025, 7.8%)}}

{{ח:תתתתת|(ג)}} במהלך שנת המס 2016 ואילך; {{ח:הערה|(בשנת 2021, 40%; בשנת 2022, 33.4%; בשנת 2023, 24.9%; בשנת 2024, 16.3%; בשנת 2025, 7.8%)}}

{{ח:תתתתת|(ד)}} {{ח:הערה|(יבוטל בסוף שנת המס 2024):}} במהלך שנות המס 2011, 2012 או 2013; {{ח:הערה|(בשנת 2018, 45%; בשנת 2019, 40%; בשנת 2020, 33.4%; בשנת 2021, 24.9%; בשנת 2022, 16.3%; בשנת 2023, 7.8%)}}

{{ח:תתתת|(4)}} טרקטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה}} שאינו משמש אלא לצורכי חקלאות;
{{ח:תתתת|(5)}} רכב עבודה כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}}, שמשקלו הכולל המותר עולה על 4,500 ק״ג.
{{ח:תתת|(ג)}} משמש למכונה ניידת כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה}}, שמשקלה הכולל המותר עולה על 3,500 ק״ג והיא משמשת לצורכי חקלאות אלה בלבד: איסוף, קטיף או קציר של יבול, ערבול מזון לבעלי חיים, ערבול פסולת חקלאית או ריסוס.
{{ח:תתת|(ד)}} משמש למחפר ימי, ובלבד שניתן לארבה שהוא מותקן עליה רישיון שיט לפי {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)|תקנות בטיחות השיט}}, לייעוד ארבה חופרת, ושיש עליה תעודת רישום לפי {{ח:חיצוני|תקנות הספנות (כלי שיט) (רישום וסימון)|תקנות הספנות (כלי שיט) (רישום וסימון), התשכ״ב–1962}}.
50%

{{ח:תת|3.}} משמש לרכב מנועי המפורט להלן בעל רשיון רכב תקף:
{{ח:תתת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל בסוף שנת המס 2021):}} מונית כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|בסעיף 1 בפקודת התעבורה}}; {{ח:הערה|(בשנת 2019, 34%; בשנת 2020, 22.5%; בשנת 2021, 11%)}}

{{ח:תתת|(ב)}} {{ח:הערה|(יבוטל בסוף שנת המס 2025):}} אוטובוס ציבורי זעיר כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה}}, ובלבד שלמבקש ההישבון רישיון לפי {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 385|תקנות 385}} {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 386|ו־386 לתקנות התעבורה}} ושהאוטובוס הציבורי הזעיר נרשם לראשונה לתנועה בדרכים בישראל במועדים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטל בסוף שנת המס 2023):}} עד סוף שנת המס 2014 או החל בשנת המס 2018; {{ח:הערה|(בשנת 2018, 45.4%; בשנת 2019, 40%; בשנת 2020, 33.4%; בשנת 2021, 24.9%; בשנת 2022, 16.3%; בשנת 2023, 7.8%)}}

{{ח:תתתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטל בסוף שנת המס 2024):}} במהלך שנת המס 2015 או במהלך שנת המס 2017; {{ח:הערה|(בשנת 2019, 45.4%; בשנת 2020, 40%; בשנת 2021, 33.4%; בשנת 2022, 24.9%; בשנת 2023, 16.3%; בשנת 2024, 7.8%)}}

{{ח:תתתת|(3)}} במהלך שנת המס 2016; {{ח:הערה|(בשנת 2020, 45.4%; בשנת 2021, 40%; בשנת 2022, 33.4%; בשנת 2023, 24.9%; בשנת 2024, 16.3%; בשנת 2025, 7.8%)}}

{{ח:תתת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל בסוף שנת המס 2023):}} רכב הוראת נהיגה מן הסוג המפורט {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 225|בתקנה 225(א)(2) לתקנות התעבורה}}, למי שהוא בעל רשיון לבית ספר לנהיגת רכב מנועי או להוראת נהיגה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 15|בסעיפים 15}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 16|ו־16 לפקודת התעבורה}}; {{ח:הערה|(בשנת 2018, 45.4%; בשנת 2019, 40%; בשנת 2020, 33.4%; בשנת 2021, 24.9%; בשנת 2022, 16.3%; בשנת 2023, 7.8%)}}

{{ח:תתת|(ד)}} רכב מסחרי אחוד ורכב מסחרי בלתי אחוד, כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה}}, המוגן נגד ירי ויש עליו רישיון להסעת נוסעים בשכר.
45.5%

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א8)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} שנה	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} שיעור הפטור

2025	41%

2026	65%

2027	76%

2028	83%

2029	87%

2030 עד 2050	90%

2051	60%

2052	30%

2053 ואילך	0%

{{ח:חתימות|י״א בטבת התשס״ה (23 בדצמבר 2004)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]