צו בדבר שיקים ללא כיסוי (יהודה והשומרון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בדבר שיקים ללא כיסוי (יהודה והשומרון) (מס׳ 1024), התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|קמצ״ם, 57, 4 {{מוקטן|(צו 1024)}}|צו בדבר שיקים ללא כיסוי (יהודה והשומרון)}}, {{ח:תיבה|18 {{מוקטן|(צו 1028)}}|תיקון}}; {{ח:תיבה|קמצ״ם, 162, 1829 {{מוקטן|(צו 1429)}}|תיקון}}; {{ח:תיבה|קמצ״ם, 234, 5992 {{מוקטן|(צו 1651)}}|צו בדבר הוראות ביטחון [נוסח משולב] (יהודה והשומרון)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי כמפקד כוחות צה״ל באזור, הנני מצווה בזה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: 1429}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק“ – בנק מורשה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקים הירדני|בחוק הבנקים{{ח:הערה|,}} מס׳ 94 לשנת 1966}}, או תאגיד בנקאי הרשום בישראל המקבל פקדונות כספיים בחשבונות עובר ושב על מנת לשלם מהם בשיק לפי דרישה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל חשבון“ – מי שרשום בבנק כבעל חשבון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיופה כוח“ – מי שבעל החשבון ייפה את כוחו למשוך שיקים על החשבון והוא אינו בעל החשבון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מורשה חתימה“ – מיופה כוח בחשבון של תאגיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פתיחת חשבון“ – לרבות רישום בחשבון של מיופה כוח או של מורשה חתימה, לענין משיכת שיקים מהחשבון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח“ – המפקח על הבנקים כמשמעותו {{ח:חיצוני|צו בדבר חוק הבנקים (יהודה והשומרון)|בצו בדבר חוק הבנקים (יהודה והשומרון) (מס׳ 45), תשכ״ז–1967}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון“ – חשבון במטבע ישראלי שמושכים עליו בשיק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון משותף“ – חשבון שלגביו רשומים בבנק יותר מבעל אחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיק“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המסחר הירדני|בחוק המסחר, מס׳ 12 לשנת 1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיק שסורב“ – שיק שהוצג לפרעון בתאריך הנקוב בו או אחריו, והבנק סירב לפרעו מחמת שלא היתה יתרה מספקת בחשבון והוא לא היה חייב לפרעו מכוח הסכם עם המושך, ואין נפקא מינא אם היתה סיבה נוספת לסירוב או אם ניתנה הוראת ביטול.

{{ח:סעיף|2|הגבלת חשבון והגבלת לקוח|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} חשבון יהיה מוגבל (להלן – חשבון מוגבל) ובעליו יהיה מוגבל (להלן – לקוח מוגבל) אם סורבו במשך שנים עשר חודשים עשרה שיקים או יותר שנמשכו על החשבון, ובלבד שעברו לפחות חמישה עשר ימים בין הסירוב הראשון לסירוב האחרון.
{{ח:תת|(א1)}} סורבו שיקים בחשבון במספר שנקבע בתקנות, ישלח הבנק התראה לכל אחד מבעלי החשבון, ממיופי הכוח או ממורשי החתימה, הכל כפי שנקבע בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לשנות את מספר השיקים והתקופות הקבועים בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|2א|חשבון מעוקל|תיקון: 1429}}
{{ח:ת}} סירב הבנק לפרוע שיק מחמת עיקול שהוטל על החשבון, לא ייחשב השיק כמסורב אם הוצג תוך שישים ימים מהיום שבו קיבל הבנק את הודעת העיקול.

{{ח:סעיף|3|לקוח מוגבל חמור|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} מי שתקיים בו אחת מאלה הוא לקוח מוגבל בנסיבות מחמירות (להלן – לקוח מוגבל חמור):
{{ח:תתת|(1)}} לקוח מוגבל שחשבון נוסף שלו הוגבל;
{{ח:תתת|(2)}} מי שהיה לקוח מוגבל וחשבונו הוגבל שנית תוך שלוש שנים מיום שנסתיימה התקופה שבה היה לקוח מוגבל.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהוא לקוח מוגבל חמור, יוגבלו כל חשבונותיו, וכן החשבונות המשותפים לו ולאחרים והחשבונות שבהם הוא מיופה כוח, למעט החשבונות שבהם הוא מורשה חתימה.
{{ח:תת|(ג)}} שותפיו לחשבון של לקוח מוגבל חמור ובעלי החשבון שבו הוא מיופה כוח כאמור בסעיף קטן (ב), יוגבלו רק במשיכת שיקים מהחשבון, אך הם יהיו רשאים לפתוח חשבון אחר.
{{ח:תת|(ד)}} הוגבל חשבון בגלל היותו של לקוח מוגבל חמור מיופה כוח באותו חשבון, והודיע בעל החשבון על ביטול יפוי הכוח של הלקוח האמור, תבוטל הגבלת החשבון.

{{ח:סעיף|3א|הודעה על הגבלה|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} הבנק יודיע בכתב על חשבון מוגבל או על לקוח מוגבל לכל אחד מאלה: למפקח, לבעל החשבון, למיופה הכוח ולמורשה החתימה.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח יודיע על לקוח מוגבל חמור לבעל החשבון, למיופה הכוח ולמורשה החתימה.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח יודיע לכל הבנקים על חשבון מוגבל, על לקוח מוגבל או על לקוח מוגבל חמור.

{{ח:סעיף|3ב|תקופת ההגבלה ותחילתה|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת ההגבלה של חשבון מוגבל או של לקוח מוגבל היא שנה אחת.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת ההגבלה של לקוח מוגבל חמור ושל חשבונותיו, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, היא שנתיים.
{{ח:תת|(ג)}} תחילת ההגבלה ביום שצוין בהודעה של הבנק או של המפקח, לפי הענין, שיהיה לפחות חמישה עשר ימים מיום שההודעה נשלחה ללקוח.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), בנק שהודיע על הגבלה ובנק שקיבל הודעה על הגבלה, לא יפתח חשבון למי שלגביו נמסרה ההודעה מיום שהודיע או מיום שקיבל את ההודעה, לפי הענין.

{{ח:סעיף|4|מהות ההגבלה|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} לקוח מוגבל לא יפתח חשבון.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימשוך אדם שיק על חשבון מוגבל.
{{ח:תת|(ג)}} לקוח מוגבל חמור לא ימשוך שיק על שום חשבון.

{{ח:סעיף|5|חובות הבנק בחשבון מוגבל}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפרע בנק שיק שנמשך על חשבון מוגבל.
{{ח:תת|(ב)}} לא יספק בנק טופסי שיקים למשיכה מחשבון מוגבל.
{{ח:תת|(ג)}} לא יפתח בנק חשבון ללקוח מוגבל.

{{ח:סעיף|6|סייגים}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(א)}} רשאי בנק לפרוע שיק במשך חמישה עשר ימים מתחילת ההגבלה ובלבד שהתאריך הנקוב בו הוא מוקדם מתאריך תחילת ההגבלה.
{{ח:תת|(ב)}} אי פרעון שיק מחמת הוראות צו זה אינו גורע מכל זכות של אוחז לתבוע על פי השיק.

{{ח:סעיף|7|סימון שיק|תיקון: 1429}}
{{ח:ת}} שיק שהוצג לפרעון ולא נפרע מחמת הוראת {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)}}, וכן שיק שסורב, יסמנו הבנק הנמשך, לפי העניין.

{{ח:סעיף|8|הגבלת חשבון}}
{{ח:ת}} בידי המפקח ראה המפקח שבנק לא הגביל בעל חשבון או חשבון שלפי הוראות צו זה היה עליו להגבילו, רשאי הוא, במקום הבנק, לנקוט כל פעולה הדרושה לביצוע ההגבלה.

{{ח:סעיף|9|תיקון טעות}}
{{ח:ת}} הודיע בנק בטעות על הגבלה, יתקן את הטעות ויודיע על כך למפקח, וההגבלה תהיה בטלה.

{{ח:סעיף|10|ערר|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} לקוח מוגבל או לקוח מוגבל חמור, רשאים לערור לועדת עררים כמשמעותה {{ח:חיצוני|צו בדבר ועדות עררים (יהודה והשומרון)|בצו בדבר ועדות עררים (יהודה והשומרון) (מס׳ 172), תשכ״ח–1967}} ולבקש שתבטל הבאת שיק במנין השיקים שסורבו בהתקיים אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הבנק סירב לפרוע את השיק מחמת טעות;
{{ח:תתת|(2)}} הבנק סירב לפרוע את השיק מחמת עיקול שהוטל על החשבון והתקיימו שניים אלה: השיק נמשך לפני שהבנק קיבל את הודעת העיקול ולא ניתן היה לפרעו במשך ששים הימים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2א|בסעיף 2א}};
{{ח:תתת|(3)}} ללקוח היה יסוד סביר להניח שהיתה חובה על הבנק לפרוע את השיק, אם בשל כך שהיתה יתרה מספקת בחשבון, או שהבנק היה חייב לפרעו מכוח ההסכם איתו.
{{ח:תת|(ב)}} לא יהוו עילה לערר או לביטול הבאת שיק במנין השיקים שסורבו –
{{ח:תתת|(1)}} פגם שנפל בהתראה;
{{ח:תתת|(2)}} אי קבלת התראה, ובלבד שהבנק שלח התראה.

{{ח:סעיף|10א|סעד זמני|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת העררים רשאית, לבקשת מי שהגיש ערר, לתת צו שימנע את תחילת ההגבלה; משניתן הצו יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המבקש לא יהיה רשאי לפתוח חשבון ובנק לא יפתח לו חשבון בתקופה שהצו עמד בתוקפו;
{{ח:תתת|(2)}} התקופה שבה הצו עמד בתקפו לא תובא בחשבון תקופות ההגבלה שנקבעו {{ח:פנימי|סעיף 3ב|בסעיף 3ב}};
{{ח:תת|(ב)}} שיקים שסורבו בתקופה שבה עמד הצו בתוקפו, ייכללו במנין השיקים לענין {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}.

{{ח:סעיף|11|פרטי זיהוי|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפתח בנק חשבון בלי לרשום פרטי זיהוי של בעל חשבון ומיופה כוחו, כפי שיקבע המפקח בתקנות (להלן – התקנות).
{{ח:תת|(א1)}} לא ירשום בנק מיופה כוח או מורשה חתימה בחשבון בלי לרשום את פרטי הזיהוי שלהם, כפי שקבע המפקח בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} ראה המפקח שבנק לא רשם את פרטי הזיהוי של בעל החשבון, של מיופה כוח או של מורשה חתימה, מחמת שסירבו למוסרם או מחמת שלא מסרו אותם, רשאי הוא להורות לבנק שלא לספק טפסי שיקים לאותו חשבון.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(הוחלף).}}

{{ח:סעיף|11א|הטבעת פרטים אישיים|תיקון: 1429}}
{{ח:ת}} לא ימסור בנק טפסי שיקים, אלא אם כן מוטבעים עליהם פרטי זיהוי של בעל החשבון כפי שקבע המפקח בכללים (להלן – פרטים אישיים).

{{ח:סעיף|11ב|איסור הנפקה ללא אישור|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} לא ינפיק אדם טפסי שיקים, אלא אם כן נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא קיבל את אישור הבנק שבו מתנהל החשבון שעליו מיועדים להימשך שיקים בטפסים האמורים;
{{ח:תתת|(2)}} על גבי טפסי השיקים מוטבעים הפרטים האישיים שאישר הבנק האמור למנפיק.
{{ח:תת|(ב)}} לא יסרב בנק סירוב בלתי סביר לתת אישור כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} בנק שאישר למנפיק להנפיק טפסי שיקים, ימסור לו את הפרטים האישיים.

{{ח:סעיף|12|גילוי זהות המושך|תיקון: 1429}}
{{ח:ת}} אוחז בשיק שלא נפרע מכל סיבה שהיא, ימסור לו הבנק הנמשך, או של בעל החשבון לפי בקשתו, פרטי זיהוי של החשבון או של המושך כפי שיקבע המפקח בתקנות.

{{ח:סעיף|13|דיווח}}
{{ח:ת}} בנק שהגביל בעל חשבון ידווח על כך למפקח, והמפקח יעביר לכל בנק, לרבות הבנקים בישראל ובאזור חבל עזה את הפרטים בדבר ההגבלות, הכל כפי שיקבע המפקח.

{{ח:סעיף|14|פרסום|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לפרסם את מספרי החשבונות המוגבלים, עם ציון שם הבנק שבו מתנהל כל חשבון ותאריך סיום ההגבלה.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לפרסם את שמות הלקוחות המוגבלים החמורים, בציון פרטי הזיהוי כפי שנקבעו בכללים ואת תאריך סיום ההגבלה, בהתקיים אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} עברו שישים ימים מיום משלוח ההודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ב)}} ובתקופה זו לא הודיע בעל החשבון למפקח בדואר רשום על הגשת ערר בצירוף העתק ממנו;
{{ח:תתת|(2)}} הערר בוטל, נמחק או נדחה.

{{ח:סעיף|14א|פרסום מוטעה|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} היה הפרסום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14(ב)}} מוטעה, יפרסם המפקח תיקון טעות באופן שבו נעשה הפרסום.
{{ח:תת|(ב)}} נתבע הבנק בשל פרסום מוטעה, יודיע על כך ליועץ המשפטי באזור.
{{ח:תת|(ג)}} חוייב בנק לפצות את מי ששמו פורסם בשל פרסום מוטעה שנעשה בתום לב, ישפה אותו המינהל האזרחי; שיפוי לפי סעיף זה יהיה בשיעור של שמונים אחוזים מהסכום שבו חוייב הבנק.
{{ח:תת|(ד)}} חוייב בנק בפיצוי על פי הסדר על דרך של פשרה, בוררות או הסדר אחר, לא יהיה זכאי לשיפוי על פי סעיף קטן (ג), אלא אם כן קיבל את הסכמת היועץ המשפטי לאזור להסדר האמור.

{{ח:סעיף|15|סמכות גילוי}}
{{ח:ת}} בנק והמפקח רשאים לגלות שלקוח או חשבון שלו הוגבלו אם הגילוי דרוש לצורך ניהול חקירה פלילית על פי דין או תחיקת בטחון.

{{ח:סעיף|16|עונשין|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} המושך שיק מחשבון מוגבל בתקופה שהוא לקוח מוגבל או לקוח מוגבל חמור, דינו – מאסר שנתיים או קנס כאמור {{ח:חיצוני|צו בדבר העלאת קנסות שנקבעו בתחיקת הבטחון (יהודה והשומרון)#סעיף 1|בסעיף 1(א)(4) לצו בדבר העלאת קנסות שנקבעו בתחיקת הבטחון (יהודה והשומרון) (מס׳ 412), תש״ל–1970}}, או פי ארבעה מסכום השיק, לפי הסכום הגדול יותר.
{{ח:תת|(ב)}} העובר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11ב|סעיף 11ב(א)}}, דינו – מאסר שלוש שנים.

{{ח:סעיף|17|פטור מאחריות פלילית|תיקון: 1429}}
{{ח:ת}} לא ישאו בנק, בנק הדואר, רשות הדואר, המפקח, עובדיהם והבאים מטעמם באחריות פלילית בשל מעשה או מחדל שעשו בתום לב לביצוע צו זה. לענין סעיף זה – ”בנק הדואר“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 20א|בסעיף 20א}}.

{{ח:סעיף|18|פעולה מזיקה}}
{{ח:ת}} בנק שלא מילא הוראה מהוראות צו זה רשאי המפקח לראות בכך פעולה מזיקה לענין {{ח:חיצוני|חוק הבנקים הירדני#סעיף 20|סעיף 20 לחוק הבנקים, מס׳ 24 לשנת 1966}}

{{ח:סעיף|19|הגבלה כעונש נוסף|תיקון: 1429, 1651}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט“ – בית משפט צבאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|צו בדבר הוראות ביטחון (יהודה והשומרון)|בצו בדבר הוראות ביטחון [נוסח משולב] (יהודה והשומרון) (מס׳ 1651), התש״ע–2009}} או בית משפט מקומי כמשמעותו {{ח:חיצוני|צו בדבר בתי משפט מקומיים (יהודה והשומרון)|בצו בדבר בתי משפט מקומיים (יהודה והשומרון) (מס׳ 412), תש״ל–1970}}.
{{ח:תת|(ב)}} בית משפט בדונו בעבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק הפלילי הירדני#חלק 2.11|שער אחד עשר {{ח:הערה|לספר השני}} לחוק הפלילי, מספר 16 לשנת 1960}}, שכרוכים בה שיקים, רשאי, בנוסף לכל עונש אחר, להורות שהנאשם או חשבונו או כל חשבונותיו, לרבות חשבון משותף והשותפים בו, יהיו מוגבלים לפי צו זה, מתאריך שקבע.
{{ח:תת|(ג)}} בית משפט רשאי להטיל תקופת הגבלה ארוכה מזו הקבועה בצו זה, ובלבד שלא תעלה על חמש שנים.
{{ח:תת|(ד)}} בית משפט רשאי לקבוע כי לענין {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ב)}} יראו את הנאשם כלקוח מוגבל חמור.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|19א|הודעה למפקח|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט ימציא למפקח הודעה על כל עונש שהטיל לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}}.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת העררים תמציא למפקח הודעה על החלטות שניתנו בעררים לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}.

{{ח:סעיף|20|הרחבת תחולה|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הגבלה“ – הגבלת חשבון, הגבלת לקוח, קביעה כלקוח מוגבל חמור, קביעה כלקוח מוגבל מיוחד והגבלה כעונש נוסף.
{{ח:תת|(ב)}} לענין צו זה, דין הגבלה שנעשתה בישראל או באזור חבל עזה כדין הגבלה לפי צו זה.

{{ח:סעיף|20א|בנק הדואר|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות צו זה יחולו על מוסד דואר המספק שירותים כספיים כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו בדבר ביצוע פעולות כספיות במוסד דואר (יהודה והשומרון)|בצו בדבר ביצוע פעולות כספיות במוסד דואר (יהודה והשומרון) (מס׳ 295), תשכ״ט–1969}} (להלן – בנק הדואר); לענין צו זה הוראת תשלום של בנק הדואר תיחשב כשיק.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך ביצוע צו זה יהיו נתונות למפקח סמכויות פיקוח כללי וביקורת וכן כל הסמכויות הנתונות לו מכח {{ח:חיצוני|חוק הבנקים הירדני#סעיף 20|סעיף 20 לחוק הבנקים{{ח:הערה|,}} מס׳ 94 לשנת 1966}} {{ח:חיצוני|צו בדבר חוק הבנקים (יהודה והשומרון)|והצו בדבר חוק הבנקים (יהודה והשומרון) (מס׳ 45), תשכ״ז–1967}}, גם לגבי בנק הדואר.
{{ח:תת|(ג)}} הפעיל המפקח סמכויותיו לפי חוק {{ח:הערה|[צ״ל: צו]}} זה לגבי בנק הדואר, יודיע על כך לממונה על פי {{ח:חיצוני|צו בדבר מינויים לפי חוקי הדואר (יהודה והשומרון)|הצו בדבר מינויים לפי חוקי הדואר (יהודה והשומרון) (מס׳ 36), תשכ״ז–1967}}.

{{ח:סעיף|21|תקנות והוראות|תיקון: 1429}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח ממונה על ביצועו של צו זה והוא רשאי להתקין תקנות והוראות לביצועו, ובין השאר, לקבוע:
{{ח:תתת|(1)}} את התנאים למשלוח התראות למושך שיקים שסורבו, מספרן, פרטיהן והמועדים והדרכים לשליחתן;
{{ח:תתת|(2)}} פרטי הודעות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}}, דרכי קביעת המועד לתחילת ההגבלה ודרכי המצאת ההודעות;
{{ח:תתת|(3)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} – דרכי סימון שיק;
{{ח:תתת|(4)}} פרטים אישיים של בעל החשבון לפי {{ח:פנימי|סעיף 11א|סעיפים 11א}} {{ח:פנימי|סעיף 11ב|ו־11ב}}
{{ח:תתת|(5)}} פרטי דווחים לענין {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}};
{{ח:תתת|(6)}} דרכי המסירה וההצגה של פרסומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}};
{{ח:תתת|(7)}} את מי ירשום בנק כבעל החשבון, לענין צו זה, בנסיבות מיוחדות.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לאצול מסמכויותיו על פי צו זה, למעט סמכויותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18}} {{ח:פנימי|סעיף 21|ו־21(א)}}.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח רשאי לקבוע סייגים לתחולת צו זה.

{{ח:סעיף|22|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|צו בדבר הקמת מנהל אזרחי (יהודה והשומרון)|בצו בדבר הקמת מנהל אזרחי (יהודה והשומרון) (מס׳ 947), תשמ״ב–1981}}.}}

{{ח:סעיף|23|תחילת תוקף|תיקון: 1028}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום י״ח בשבט התשמ״ג (1 בפברואר 1983) ואולם תחילת תוקפם של {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיפים 11}} {{ח:פנימי|סעיף 21|ו־21 לצו}} יהיה ביום חתימתו של צו זה.

{{ח:סעיף|24|השם}}
{{ח:ת}} צו זה יקרא: ”צו בדבר שיקים ללא כיסוי (יהודה והשומרון) (מס׳ 1024), התשמ״ב–1982“.

{{ח:חתימות|כ״ט באלול התשמ״ב (17 בספטמבר 1982)}}
* '''אורי אור, אלוף'''
מפקד כוחות צה״ל באזור יהודה והשומרון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]