תקנות הטיס (שדות תעופה – מידע תעופתי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הטיס (שדות תעופה – מידע תעופתי), התשע״ט–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ט, 474|תקנות הטיס (שדות תעופה – מידע תעופתי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8086.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 166|סעיף 166}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס|לחוק הטיס, התשע״א–2011}} (להלן – החוק), באותם עניינים שלגביהם אני מוסמך להתקין תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 33|סעיפים 33}}, {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 46|46}}, {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 47|47}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 168|ו־168(א) לחוק}} ולפי הצעת רשות התעופה האזרחית לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 168|סעיף 168(ב) לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור 2a‏“ (Area 2a), ”אזור 2b‏“ (Area 2b), ”אזור 3“ (3 Area) ו”אזור 4“ (4 Area) – כמשמעותם בפרק החמישי לנספח 15 לעניין ”Terrain and obstacle data sets“, בפרק החמישי למסמך 10066 לעניין ”Terrain and obstacle data sets“, ובתוספות 6 ו־8 למסמך האמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור הנגיעה“ (Touchdown zone) – החלק מהמסלול, מעבר למפתן המסלול, שבו מיועדים מטוסים נוחתים לגעת לראשונה במסלול;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור הנחיתה“ (Landing area) – החלק מתוך אזור התנועה המיועד להמראת כלי טיס או לנחיתתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור התמרון“ (Manoeuvering area) – החלק של שדה התעופה המיועד להמראה, נחיתה והסעה של כלי טיס, למעט רחבה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור התנועה“ (Movement Area) – החלק של שדה התעופה המיועד להמראה, נחיתה, הסעה או גרירה של כלי טיס, המורכב מאזור התמרון ורחבה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור נקי ממכשולים“ (Obstacle free zone) – המרחב האווירי מעל משטח גישה פנימי, משטח מעבר פנימי ומשטח הפסקת נחיתה, ואותו חלק מרצועת המסלול שנמצא תחתם, שאחד מהמפורטים להלן אינו יכול לחדור אותו כלפי מעלה:
{{ח:תתת|(1)}} מכשול קבוע, זולת כזה שנדרש למטרות ניווט אווירי, שהוא עצם שביר;
{{ח:תתת|(2)}} מכשול נייד, בעת שימוש במסלול לנחיתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אליפסואיד הייחוס המתמטי“ (Mathematical reference ellipsoid) – גוף תלת־ממדי בצורת ספרואיד אובאלי (הפחוס בקטבים), שמדמה בקירוב את צורתו של כדור הארץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביצועי אנוש“ (Human performance) – יכולות ומגבלות אנושיות שלהן השפעה על בטיחות ויעילות בהפעלות תעופתיות של תעופה אזרחית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בסיס נתוני מיפוי שדה תעופה“ (Aerodrome mapping database (AMDB)) – אוסף של נתוני מיפוי שדה תעופה, מאורגן ומסודר כבסיס נתונים מובנה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון“ – בעל רישיון להפעלת שדה תעופה שניתן לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 32|סעיף 32 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גובה מעל פני הים“ (Elevation) – גובהה של נקודה הנמדד לעומת גיאואיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גובה החלטה“ (Decision height) – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|בתקנות ההפעלה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גובה שדה התעופה“ (Aerodrome elevation) – הגובה מעל פני הים של הנקודה הגבוהה ביותר באזור הנחיתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גיאואיד“ (Geoid) – המשטח שווה הפוטנציאל על פני כדור הארץ המתלכד עם מפלס פני הים הממוצעים, הנמשך ברציפות לאורך היבשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גישת מכשירים מסוג A‏“ (Instrument approach operation type A) – גישת מכשירים שבה מינימת ההפעלה המתוכננת (designed) הנמוכה ביותר, שמתחתיה ניתן להמשיך בגישה היא של גובה מזערי להנמכה או גובה החלטה של 75 מטרים (250 רגל) או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גישת מכשירים מסוג B‏“ (Instrument approach operation type B) – גישת מכשירים שבה מינימת ההפעלה המתוכננת (designed) הנמוכה ביותר, שמתחתיה ניתן להמשיך בגישה היא של גובה החלטה הנמוך מ־75 מטרים (250 רגל);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גליות גיאואיד“ (Geoid undulation) – המרחק של הגיאואיד מעל או מתחת לאליפסואיד הייחוס המתמטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוח תנאי מסלול“ (Runway condition report (RCR)‎) – דיווח מקיף בדבר תנאי משטח מסלול והשפעתם על ביצועי כלי טיס הנוחת עליו או הממריא ממנו, ערוך בצורה, בעניינים ובתנאים המפורטים בהוראות מסמך 9981 לעניין ”Runway surface condition assessment and reporting“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיוק מידע“ (Data accuracy) – מידת ההלימה בין ערך מוערך או מדוד של נתון לבין הערך האמיתי שלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טמפרטורת הייחוס של שדה התעופה“ – הממוצע החודשי של טמפרטורת השיא היומית של החודש שבו הטמפרטורה הממוצעת היא הגבוהה ביותר בשנה, בשדה התעופה, במשך חמש השנים האחרונות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע תעופתי“ – מידע הנקבע, מפורט או מתואר לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3 עד 8}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|10}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11(ב), (ג) ו־(ו)}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13}} או הנגזר {{ח:פנימי|סעיף 9|מתקנות 9}} {{ח:פנימי|סעיף 14|ו־14}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשול“ (Obstacle) – כל עצם נייח, בין אם באופן קבוע או באופן זמני, וכל עצם נייד, או כל חלק של עצם כאמור, שמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא ממוקם באזור המיועד לתנועה קרקעית של כלי טיס;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מתנשא מעל משטח (Surface) מוגדר המיועד להגן על כלי טיס בטיסה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא ניצב מחוץ למשטח (Surface) מוגדר המיועד להגן על כלי טיס בטיסה והמנהל העריך כי הוא מהווה סיכון לתעופה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל איכות“ – מי שבעל רישיון מינה לשמש בתפקיד מנהל מערכת איכות למידע לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|תקנה 17}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל השדה“ – מי שבעל הרישיון מינה לשמש בתפקיד מנהל שדה התעופה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלול“ (Runway) – אזור מלבני מוגדר בשדה תעופה, המשמש להמראה ולנחיתה של כלי טיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלול הסעה“ (Taxiway) – דרך מוגדרת בשדה תעופה, המשמשת להסעה של כלי טיס והמאפשרת מעבר בין חלקים שונים של שדה התעופה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלול לא ממוכשר“ (Non-instrument runway) – מסלול המיועד להפעלת כלי טיס העושים שימוש בנוהלי גישת ראייה או בנוהלי גישת מכשירים לנקודה שמעבר לה ניתן להמשיך את הגישה בתנאים מטאורולוגיים לטיסת ראייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלול ממוכשר“ (Instrument runway) – מסלול המיועד להפעלת כלי טיס העושים שימוש בנוהלי גישת מכשירים, שהוא אחד מאלה: מסלול ממוכשר לגישה לא מדויקת או מסלול ממוכשר לגישה מדויקת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלול ממוכשר לגישה לא מדויקת“ (Non-precision approach runway) – מסלול שבו קיימים עזרי ראייה ועזרים אחרים, המשמש לביצוע תהליכי נחיתה (Landing operations) לאחר גישת מכשירים מסוג A, בראות אופקית שלא תפחת מ־1,000 מטרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלול ממוכשר לגישה מדויקת“ (Precision approach runway) – מסלול שבו קיימים עזרי ראייה ועזרים אחרים, המשמש לביצוע תהליכי נחיתה (Landing operations) לאחר גישת מכשירים מסוג B;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסמך 9981“ – נהלים לשירותי טיס – שדות תעופה PANS-Aerodromes (Doc) (9981), שפרסם ארגון התעופה הבין־לאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסמך 10066“ – נהלים לשירותי טיס – ניהול מידע תעופתי PANS-AIM (Doc) (10066), שפרסם ארגון התעופה הבין־לאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפתן מסלול“ (Threshold) – תחילת הקטע במסלול המשמש לנחיתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפתן מסלול מוזז“ (Displaced threshold) – מפתן מסלול שאינו ממוקם בקצה המסלול;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרחק האצה–עצירה זמין“ (Accelerate-stop distance available (ASDA)) – מרחק ריצת ההמראה הזמין יחד עם אורך שטח העצירה, אם קיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרחק המראה זמין“ (Take-off distance available (TODA)) – מרחק ריצת ההמראה הזמין יחד עם אורך השטח הנקי, אם קיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרחק נחיתה זמין“ (Landing distance available (LDA)) – אורך המסלול שבעל הרישיון הגדירו זמין ומתאים לריצה הקרקעית של מטוס נוחת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרחק ריצת המראה זמין“ (Take-off run available (TORA)) – אורך המסלול שבעל הרישיון הגדירו זמין ומתאים לריצה הקרקעית של מטוס ממריא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרחקים מוצהרים“ (Declared distances) לגבי מסלול – כל אלה: מרחק האצה–עצירה זמין, מרחק המראה זמין, מרחק נחיתה זמין ומרחק ריצת המראה זמין באותו מסלול;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משטח גישה פנימי“ (Inner approach surface) – משטח שהגדיר בעל רישיון לפי הוראות נספח 14 לעניין ”Obstacle restriction and removal“ לגבי ”Inner approach surface“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משטח הפסקת נחיתה“ (Balked landing surface) – משטח שהגדיר בעל רישיון לפי הוראות נספח 14 לעניין ”Obstacle restriction and removal“ לגבי ”Balked landing surface“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משטח מעבר פנימי“ (Inner transitional surface) – משטח שהגדיר בעל רישיון לפי הוראות נספח 14 לעניין ”Obstacle restriction and removal“ לגבי ”Inner transitional surface“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן עזר לטיסה“ – למעט מסלול נחיתה, מסלול המראה או מסלול הסעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתחם בדיקה“ – מתחם בדיקת מד גובה לפני טיסה (Pre-flight altimeter check location), לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נספח 14“ – אמות המידה (Standards) וההמלצות (Recommendations) הקבועות בכרך הראשון לנספח 14 לאמנה שעניינו: ”Aerodromes design and operations“, לרבות ההגדרות, התוספות (Appendix) והצרופות (Attachment) לנספח האמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נספח 15“ – אמות המידה (Standards) וההמלצות (Recommendations) הקבועות בנספח 15 לאמנה שעניינו: ”Aeronautical information services“, לרבות ההגדרות והתוספות (Appendix) לנספח האמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נתוני מיפוי שדה תעופה“ (Aerodrome mapping data (AMD)) – נתונים שנאספים לצורך צבירת מידע בדבר מיפוי שדה תעופה לשימוש תעופתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נתיב הסעה סטנדרטי“ (Standard taxi-route) – נתיב מוגדר שהגדיר בעל הרישיון לתנועה קרקעית של כלי טיס בשדה התעופה מנקודה אחת לנקודה אחרת על גבי מסלולי הסעה ומסלולים, דרך נקודות ציון מוגדרות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג“, לעניין מידע – שגרתי, חיוני או קריטי, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סימון“ (Marking) – סמל (Symbol) או קבוצת סמלים המוצגים על פני אזור התנועה כדי להעביר מידע בדבר אופן התנועה בשדה התעופה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספר העזר המבצעי“ (Aerodrome manual) – ספר עזר מבצעי לשדה התעופה שעל בעל רישיון לקיים לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (בטיחות בשדות תעופה של רשות שדות התעופה)#פרק ג|פרק ג׳ לתקנות הבטיחות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמדת חנייה“ (Aircraft stand) – אזור ברחבה המיועד לחניית כלי טיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עצם שביר“ (Frangible object) – עצם שמסתו נמוכה, המתוכנן להישבר, להתעוות (Distort) או להתכופף (Yield) בעת פגיעה בו, כך שתתהווה סכנה מזערית לכלי טיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עקרונות הגורם האנושי“ (Human factors principles) – עקרונות הישימים לתכן, הדרכה, אחזקה והפעלה תעופתיים, המבקשים להביא לקיום ממשק בטוח בין האדם לבין שאר רכיבי המערכת, מתוך התחשבות הולמת בביצועי אנוש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערכי חיכוך“ – כאלה שנמדדו על מסלול יבש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרופה א׳“ – צרופה א׳ (Attachment A) לנספח 14 שעניינה: ”Guidance material supplementary to Annex 14, Volume I“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ראות על מסלול“ (Runway Visual Range (RVR)) – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|בתקנות ההפעלה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רחבה“ (Apron) – אזור מוגדר בשדה תעופה המיועד להעמסה ופריקה של נוסעים או של טובין, תדלוק, חנייה או תחזוקה של כלי טיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רצועת מסלול“ (Runway strip) – אזור מוגדר הכולל, בין השאר, את המסלול ואת שטח העצירה, אם קיים, שמטרתו –
{{ח:תתת|(1)}} להקטין את הסיכון לנזק לכלי טיס החורג, בעת תנועתו, מהמסלול;
{{ח:תתת|(2)}} להגן על כלי טיס הטס מעליו בעת הפעלתו בהמראה או בנחיתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח בטיחות בקצה מסלול“ (Runway end safety area (RESA)) – שטח צמוד לקצה רצועת המסלול משני קצותיה וסימטרי ביחס להמשכו של ציר המסלול, המיועד, בעיקר, להקטנת הנזק לכלי טיס המחטיא את תחילת המסלול (Undershooting) או החורג מקצה מסלול (Overrunning);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח נקי“ (Clearway) – אזור מלבני מוגדר על הקרקע או על המים, שנבחר או הוכן כדי שישמש בתור אזור מתאים מעליו יכול מטוס לבצע חלק מהטיפוס הראשוני, עד לגובה שהוגדר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח עצירה“ (Stopway) – שטח מלבני מוגדר על הקרקע בסוף מרחק ריצת המראה זמין שהוכן כדי שישמש בתור שטח מתאים שבו ניתן לעצור כלי טיס במקרה של הפסקת המראה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שלמות מידע“ (Data integrity (assurance level)) – מידת הוודאות שמידע או ערכיו לא אבדו או שונו מאז נוצר או שונה בידי מי שהוסמך לכך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תהליך הגיבוש“ – תהליך יצירת המידע, ובכלל זה הצהרתו, חישובו או מדידתו, לפי העניין, איסופו, עריכתו, שמירתו והעברתו מהמקור שבו או לפיו נוצר עד למסירתו למשתמש המיועד הבא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הבטיחות“ – {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (בטיחות בשדות תעופה של רשות שדות התעופה)|תקנות הטיס (בטיחות בשדות תעופה של רשות שדות התעופה), התשנ״ב–1992}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות ההפעלה“ – {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ״ב–1981}}.

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|2|מערכות ייחוס כלליות}}
{{ח:ת}} לא יעשה בעל רישיון שימוש לשם כל קביעה, מדידה, תיאור, חישוב, דיווח או מסירת מידע לפרסום בשירותי המידע התעופתי לפי תקנות אלה, אלא –
{{ח:תת|(1)}} במערכת הגיאודטית העולמית WGS-84 – כמערכת הייחוס הגאודטית האופקית; ציון קו האורך וקו הרוחב של נקודות הציון הגאוגרפיות יהיה במונחים של המערכת כאמור;
{{ח:תת|(2)}} בנתוני גובה מעל פני הים – כגובה הייחוס האנכי, אלא אם כן נקבע במפורש אחרת בתקנות אלה;
{{ח:תת|(3)}} בלוח השנה הגרגוריאני ובמערכת זמן עולמי מתואם (Coordinated Universal Time – UTC) – כמערכת הייחוס לעניין זמנים.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: מידע תעופתי}}

{{ח:סעיף|3|קוד ייחוס לשדה תעופה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון יגדיר קוד ייחוס לשדה התעופה לפי מאפייני המטוסים ששדה התעופה ומיתקניו מיועדים לשמש.
{{ח:תת|(ב)}} קוד הייחוס יכלול רכיב ספרה ורכיב אות, שיוגדרו לפי הוראות נספח 14 לעניין קוד־ייחוס (Reference code).

{{ח:סעיף|4|נקודת הייחוס של שדה התעופה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון יגדיר, באישור המנהל, את נקודת הייחוס של שדה התעופה (Aerodrome reference point) (בתקנה זו – נקודת הייחוס), כך שהיא תמוקם בקרבת מרכזו הגאומטרי של שדה התעופה.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון יגדיר את נקודת הייחוס במושגים של מעלות, דקות ושניות.
{{ח:תת|(ג)}} לא ישנה בעל רישיון את נקודת הייחוס, אלא אם כן השתנה מרכזו הגאומטרי של שדה התעופה, ובאישור המנהל; אישר המנהל את שינוי נקודת הייחוס כאמור, ישנה בעל הרישיון את נקודת הייחוס של שדה התעופה בהתאם, והוראות תקנות משנה (א) ו־(ב) יחולו, בשינויים המתחייבים.

{{ח:סעיף|5|גובה שדה התעופה והמסלולים}}
{{ח:ת}} בעל רישיון ימדוד או יחשב, לפי העניין –
{{ח:תת|(1)}} את גובה שדה התעופה, ואת גליות הגיאואיד במקום שבו הוא נמדד;
{{ח:תת|(2)}} לגבי כל מסלול ממוכשר לגישה לא מדויקת –
{{ח:תתת|(א)}} את הגובה מעל פני הים ואת גליות הגיאואיד של כל מפתן מסלול;
{{ח:תתת|(ב)}} את הגובה מעל פני הים של כל קצה מסלול;
{{ח:תתת|(ג)}} את הגובה מעל פני הים, לאורך המסלול, של נקודות ביניים גבוהות או נמוכות משמעותית לעומת גובה מפתן המסלול מעל פני הים;
{{ח:תת|(3)}} לגבי כל מסלול ממוכשר לגישה מדויקת –
{{ח:תתת|(א)}} את הגובה מעל פני הים ואת גליות הגיאואיד של כל מפתן מסלול;
{{ח:תתת|(ב)}} את הגובה מעל פני הים של כל קצה מסלול;
{{ח:תתת|(ג)}} את הגובה המרבי מעל פני הים של אזור הנגיעה.

{{ח:סעיף|6|טמפרטורת הייחוס של שדה התעופה}}
{{ח:ת}} בעל רישיון –
{{ח:תת|(1)}} יחשב את טמפרטורת הייחוס של שדה התעופה במעלות צלזיוס;
{{ח:תת|(2)}} יחשב מחדש, אחת לחמש שנים, את טמפרטורת הייחוס של שדה התעופה.

{{ח:סעיף|7|מידות שדה התעופה ומידע אחר}}
{{ח:ת}} בעל רישיון ימדוד או יתאר, לפי העניין, את כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} לגבי מסלול –
{{ח:תתת|(א)}} כיוונו האמיתי (True bearing);
{{ח:תתת|(ב)}} כינויו (Designation number);
{{ח:תתת|(ג)}} אורכו;
{{ח:תתת|(ד)}} רוחבו;
{{ח:תתת|(ה)}} נקודות הציון הגאוגרפיות של כל מפתן מסלול ושל כל מפתן מסלול מוזז, אם קיים, במעלות, דקות, שניות ומאיות השנייה;
{{ח:תתת|(ו)}} שיפועו;
{{ח:תתת|(ז)}} סוג המשטח (Surface type);
{{ח:תתת|(ח)}} סוג המסלול, לפי אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מסלול לא ממוכשר;
{{ח:תתתת|(2)}} מסלול ממוכשר לגישה לא מדויקת;
{{ח:תתתת|(3)}} מסלול ממוכשר לגישה מדויקת;
{{ח:תתת|(ט)}} לגבי מסלול ממוכשר לגישה מדויקת – קיומו של אזור נקי ממכשולים;
{{ח:תת|(2)}} לגבי רצועת מסלול – אורכה ורוחבה, במידת דיוק מידע של מטר אחד, וכן סוג המשטח;
{{ח:תת|(3)}} לגבי שטח בטיחות בקצה מסלול – אורכו ורוחבו, במידת דיוק מידע של מטר אחד, וכן סוג המשטח;
{{ח:תת|(4)}} לגבי שטח עצירה, אם קיים – אורכו, רוחבו וסוג המשטח;
{{ח:תת|(5)}} לגבי מסלול הסעה –
{{ח:תתת|(א)}} כינויו;
{{ח:תתת|(ב)}} רוחבו;
{{ח:תתת|(ג)}} סוג המשטח;
{{ח:תתת|(ד)}} נקודות הציון הגאוגרפיות של נקודות על ציר מסלול ההסעה, במספר מתאים לתיאור ציר מסלול ההסעה, במעלות, דקות, שניות ומאיות השנייה;
{{ח:תת|(6)}} לגבי רחבה –
{{ח:תתת|(א)}} סוג המשטח;
{{ח:תתת|(ב)}} ופרטים בנוגע לעמדות החנייה ובכלל זה דוגמת סוג כלי הטיס אותו נועדה עמדת החנייה לשמש וכינוי עמדת החנייה;
{{ח:תתת|(ג)}} נקודות הציון הגיאוגרפיות של כל עמדת חנייה, במעלות, דקות, שניות ומאיות השנייה;
{{ח:תת|(7)}} המרחב האווירי שבו ניתנים שירותי פיקוח ובקרה על התעבורה האווירית המשויכים לשדה התעופה;
{{ח:תת|(8)}} לגבי שטח נקי, אם קיים – אורכו והמאפיינים הטופוגרפיים של הקרקע (Ground profile);
{{ח:תת|(9)}} עזרי ראייה לתהליכי גישה; סימוני מסלולים, מסלולי הסעה ורחבות, ותאורותיהם; עזרי הנחייה ובקרה ויזואליים אחרים על מסלולי הסעה ועל רחבות, ובכלל זה עמדות המתנה וקווי עצירה; מיקום וסוג מערכות הנחייה בראייה לעגינה;
{{ח:תת|(10)}} לגבי כל נקודת בדיקת VOR בשדה התעופה – מיקומה ותדר בדיקת ה־VOR;
{{ח:תת|(11)}} לגבי כל נתיב הסעה סטנדרטי – תיאורו באמצעות נקודות הציון שלו וכינויו;
{{ח:תת|(12)}} מרחק כל אנטנת קרן כיוון (Localizer) וכל אנטנת קרן זווית גישה (Glide path) של מערכת נחיתת מכשירים מקצה המסלול שאותו היא משרתת;
{{ח:תת|(13)}} בשדה תעופה המיועד לכלי טיס בטיסה בין־לאומית –
{{ח:תתת|(א)}} פני השטח באזורים 2a ו־2b;
{{ח:תתת|(ב)}} נקודות הציון הגאוגרפיות במעלות, דקות, שניות ועשיריות השנייה וכן הגובה המרבי מעל פני הים, הסוג, הסימון והתאורה, אם ישנם, של מכשולים הנמצאים –
{{ח:תתתת|(1)}} באזורים 2a‏, 2b ו־3;
{{ח:תתתת|(2)}} באזור 4 של כל מסלול ממוכשר לגישה מדויקת בקטגוריה II או III; שימדדו ויתוארו לפי הוראות הפרק החמישי לנספח 15 לעניין ”Terrain and obstacle data sets“ והפרק החמישי למסמך 10066 לעניין ”Terrain and obstacle data sets“, ותוספות 6 ו־8 למסמך האמור.

{{ח:סעיף|8|חוזק המיסעות}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון יחשב את חוזק הנשיאה (Bearing strength) של כל מיסָעָה המיועדת לשמש כלי טיס גדול ויתארה לפי שיטת ACN-PCN, תוך פירוט כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר סיווג המיסעה (PCN), ואם מספר סיווג המיסעה משתנה לפי עונות השנה – את מספר סיווג המיסעה המתאים לכל עונה;
{{ח:תתת|(2)}} סוג המיסעה (קשיח או גמיש);
{{ח:תתת|(3)}} קטגוריית החוזק של המשתית (Subgrade strength category);
{{ח:תתת|(4)}} קטגוריית לחץ אוויר מרבי מותר בצמיגים (Maximum allowable tire pressure category) או ערך לחץ אוויר מרבי מותר בצמיגים (Maximum allowable tire pressure value) של כלי טיס אותו נועדה המיסעה לשמש;
{{ח:תתת|(5)}} תיאור שיטת ההערכה (Evaluation method) ששימשה להערכת מאפייני המיסעה.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון המחשב את חוזק הנשיאה של מיסעה לפי תקנת משנה (א) יוודא כי מספר סיווג כלי הטיס (ACN) המתאים נקבע –
{{ח:תתת|(1)}} לפי שיטת ACN-PCN;
{{ח:תתת|(2)}} בשים לב לסוג המיסעה, כאמור בתקנת משנה (א)(2), שאת חוזק הנשיאה שלה הוא מבקש לקבוע.
{{ח:תת|(ג)}} בעל רישיון יחשב את חוזק הנשיאה של כל מיסעה המיועדת לשמש כלי טיס קטן בלבד ויתארו במונחים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} המסה המרבית המותרת של כלי טיס אותו נועדה המיסעה לשמש;
{{ח:תתת|(2)}} לחץ האוויר המרבי המותר בצמיגים של כלי טיס אותו נועדה המיסעה לשמש.
{{ח:תת|(ד)}} לא יתיר בעל רישיון הפעלת כלי טיס במיסעה, אלא אם כן מספר סיווג כלי הטיס לפי שיטת ACN-PCN, בשים לב לסוג המיסעה, שווה למספר סיווג המיסעה או קטן ממנו, הכול בכפוף למגבלות שקבע בעל הרישיון לעניין לחץ האוויר המרבי המותר בצמיגים של כלי הטיס העושה שימוש במיסעה ולעניין מסתו המרבית של כלי הטיס כאמור; על אף האמור ברישה, בעל רישיון רשאי להתיר הפעלת כלי טיס שאינו ממלא אחר התנאים כאמור לגבי מיסעה, אם בספר העזר המבצעי שלו יש נוהל המיועד לאסדר הפעלת כלי טיס במיסעה בנסיבות כאמור, ובעל הרישיון פועל לפי הנוהל האמור.
{{ח:תת|(ה)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כלי טיס גדול“ – כלי טיס שמסתו המרבית (Apron (ramp) mass) עולה על 5,700 ק״ג;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כלי טיס קטן“ – כלי טיס שאינו גדול;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיטת ACN-PCN“ – שיטת מספר סיווג כלי טיס – מספר סיווג מיסעה (Aircraft classification number – pavement classification number method (ACN-PCN method){{ח:הערה|)}} הכוללת את הרכיבים המפורטים בתקנת משנה (א), לפי הוראות נספח 14 לעניין חוזק מסלול (Strength of pavements).

{{ח:סעיף|9|מתחם בדיקת מד גובה לפני טיסה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון יקבע לפחות מתחם בדיקה אחד, בכל רחבה.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון יוודא כי כל נקודה במתחם בדיקה, היא בגובה שלא עולה על 10 רגליים מעל או מתחת לגובה הממוצע של המתחם.
{{ח:תת|(ג)}} בעל רישיון יחשב את גובהו של מתחם הבדיקה לפי גובהו הממוצע מעל פני הים, תוך עיגולו לרגל הקרוב.

{{ח:סעיף|10|מרחקים מוצהרים}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון יחשב, לכל מסלול, את המרחקים המוצהרים (Declared distances) האלה, תוך עיגולם למטר הקרוב:
{{ח:תתת|(1)}} מרחק ריצת המראה זמין (TORA);
{{ח:תתת|(2)}} מרחק המראה זמין (TODA);
{{ח:תתת|(3)}} מרחק האצה–עצירה זמין (ASDA);
{{ח:תתת|(4)}} מרחק נחיתה זמין (LDA).
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון יחשב את המרחקים המוצהרים, כאמור בתקנת משנה (א), לפי צרופה א׳ לעניין חישוב מרחקים מוצהרים (Calculation of declared distances).

{{ח:סעיף|11|תנאי אזור התנועה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון יינטר באופן מתמשך את מצבו של אזור התנועה וכן את שמישותם של המיתקנים הנלווים לשימוש באזור התנועה, במטרה לוודא כי ניתן לעשות שימוש בטוח באזור התנועה, ויבצע בדיקה שלהם –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי אזור התנועה –
{{ח:תתתת|(א)}} פעם ביום לפחות לשדה תעופה שרכיב הספרה בקוד הייחוס שלו הוא 1 או 2;
{{ח:תתתת|(ב)}} פעמיים ביום לפחות לשדה תעופה שרכיב הספרה בקוד ייחוס שלו הוא 3 או 4;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מסלול – נוסף על האמור בפסקה (1), לאחר כל שינוי משמעותי בתנאי משטח המסלול;
{{ח:תתת}} בפסקה זו –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שינוי משמעותי בתנאי משטח המסלול“ (Significant change) – כמשמעותו במסמך 9981 לעניין ”Runway surface condition assessment and reporting“;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי המיתקנים הנלווים לשימוש באזור התנועה – בתדירות שאישר לו המנהל;
{{ח:תתת|(4)}} באמצעות כוח אדם מאומן לביצוע ניטור כאמור; אימון כאמור –
{{ח:תתתת|(א)}} יכלול אימון ראשוני ואימון עיתי חוזר, לפי תכנית אימונים שאישר לו המנהל;
{{ח:תתתת|(ב)}} יהיה לפי הוראות צרופה א׳ לעניין ”Runway condition report for reporting runway surface condition“.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון יעריך את התנאים באזור התנועה ואת מצבו, תוך שימוש במושגים האלה, כמשמעותם בנספח 14, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} Dry (יבש);
{{ח:תתת|(2)}} Wet ice (קרח רטוב);
{{ח:תתת|(3)}} Water on top of compacted snow (מים על שלג דחוס);
{{ח:תתת|(4)}} Dry snow (שלג יבש);
{{ח:תתת|(5)}} Dry snow on top of ice (שלג יבש על קרח);
{{ח:תתת|(6)}} Wet snow on top of ice (שלג רטוב על קרח);
{{ח:תתת|(7)}} Ice (קרח);
{{ח:תתת|(8)}} Slush (שלוגית);
{{ח:תתת|(9)}} Standing water (מים עומדים);
{{ח:תתת|(10)}} Compacted snow (שלג דחוס);
{{ח:תתת|(11)}} Wet snow (שלג רטוב);
{{ח:תתת|(12)}} Dry snow on top of compacted snow (שלג יבש על שלג דחוס);
{{ח:תתת|(13)}} Wet snow on top of compacted snow (שלג רטוב על שלג דחוס);
{{ח:תתת|(14)}} Wet (רטוב);
{{ח:תתת|(15)}} Frost (כפור);
{{ח:תתת|(16)}} Chemically treated (מטופל כימית);
{{ח:תתת|(17)}} Loose sand (זרוי מלח);
{{ח:תתת|(18)}} Slippery wet (חלקלק–רטוב).
{{ח:תת|(ג)}} מצא בעל רישיון כי קיים זיהום (Contamination) על מסלול, מבין אלה המפורטים בפסקאות משנה (9), (14) או (18) לתקנת משנה (ב), לפי העניין – יבצע הערכה של כיסוי הזיהום ועומקו לגבי כל שליש מסלול.
{{ח:תת|(ד)}} בעל רישיון –
{{ח:תתת|(1)}} יספק ליחידת נת״א הנותנת שירותי פיקוח ובקרה על התעבורה האווירית הנוגעת בדבר, מידע שיש לו השפעה מבצעית מידית על הפעלת שדה התעופה ועל הפעלת כלי טיס בשדה התעופה לגבי –
{{ח:תתתת|(א)}} התנאים באזור התנועה, ערוך בצורה של דוח תנאי מסלול;
{{ח:תתתת|(ב)}} שמישותם של המיתקנים הנלווים לשימוש באזור התנועה; וזאת כדי לאפשר אספקת המידע הנדרש לכלי טיס המגיעים לשדה התעופה או היוצאים ממנו;
{{ח:תתת|(2)}} יעדכן את המידע שסיפק כאמור בכל שינוי שחל בו, ויודיע למי שלו סופק המידע כאמור, בלא דיחוי, על כל שינוי כאמור ועל פרטיו.
{{ח:תת|(ה)}} בעל רישיון יתייחס, במילוי חובותיו לפי תקנות משנה (א) ו־(ד), בין השאר, לקיום כל אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} פעולות בינוי או תחזוקה;
{{ח:תתת|(2)}} משטחים מחוספסים או משובשים באזור התנועה;
{{ח:תתת|(3)}} מים, שלג, שלוגית, קרח או כפור באזור התנועה;
{{ח:תתת|(4)}} ערימות או הצטברות של שלג, הצמודות לאזור התנועה;
{{ח:תתת|(5)}} נוזל הסרת קרח או מניעת קרח או כל מזהם (Contaminant) אחר באזור התנועה;
{{ח:תתת|(6)}} סיכונים זמניים אחרים, דוגמת כלי טיס חונים;
{{ח:תתת|(7)}} כשל או פעולה לא סדירה של מיתקן עזר לטיסה בשדה התעופה, כולם או מקצתם;
{{ח:תתת|(8)}} כשל של מערכת החשמל הראשית או המשנית של שדה התעופה.
{{ח:תת|(ו)}} מצא בעל רישיון כי ערכי החיכוך של מסלול או חלק של מסלול, שנמדדו כחלק משגרת ההפעלה של שדה התעופה, נמוכים מהרמה המזערית שהגדיר לו המנהל – ידווח על כך כאמור בתקנת משנה (ד).
{{ח:תת|(ז)}} מצא בעל רישיון כי קיים זיהום על מסלול, מבין אלה המפורטים בפסקאות משנה (2) עד (8), (10) עד (13) או (15) עד (17) לתקנת משנה (ב) – יפסיק את השימוש במסלול.
{{ח:תת|(ח)}} הפסיק בעל רישיון את השימוש במסלול כאמור בתקנת משנה (ז), ידווח, באופן מיידי, על הפסקת השימוש במסלול ועל הסיבה להפסקת השימוש ליחידת נת״א הנותנת שירותי פיקוח ובקרה על התעבורה האווירית הנוגעת בדבר וימסור את הדבר לפרסום בשירותי המידע התעופתי, תקנת משנה (ד) תחול בשינויים המתחייבים.

{{ח:סעיף|12|פינוי כלי טיס}}
{{ח:ת}} בעל רישיון –
{{ח:תת|(1)}} יפרט בספר העזר המבצעי מידע בדבר –
{{ח:תתת|(א)}} מספרי הטלפון, הפקסימילה וכתובת הדואר האלקטרוני של האחראי מטעמו על תיאום הפעולות הנדרשות לפינוי כלי טיס שיש לפנותו מאזור התנועה;
{{ח:תתת|(ב)}} יכולת פינוי כלי טיס כאמור, המבוטאת בכלי הטיס הגדול ביותר שביכולתו לפנות;
{{ח:תת|(2)}} יעמיד מידע כאמור בפסקת משנה (1) לרשות מפעיל אווירי לפי דרישתו.

{{ח:סעיף|13|הצלה וכיבוי אש}}
{{ח:ת}} בעל רישיון –
{{ח:תת|(1)}} יפרט בספר העזר המבצעי, תחת התיאור הנדרש לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (בטיחות בשדות תעופה של רשות שדות התעופה)#סעיף 10|תקנה 10(16) לתקנות הבטיחות}}, גם מידע לעניין יכולות ההצלה וכיבוי האש בשדה התעופה, לפי דירוג שדה התעופה לעניין הצלה וכיבוי אש, לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (בטיחות בשדות תעופה של רשות שדות התעופה)#סעיף 18|תקנה 18 לתקנות הבטיחות}};
{{ח:תת|(2)}} יספק ליחידת נת״א הנותנת שירותי פיקוח ובקרה על התעבורה האווירית הנוגעת בדבר, ללא דיחוי, מידע עדכני לגבי כל שינוי ביכולות ההצלה וכיבוי האש בשדה התעופה, וזאת כדי לאפשר אספקת המידע הנדרש לכלי טיס המגיעים לשדה התעופה או היוצאים ממנו; מידע עדכני כאמור יסופק בדרך של ציון דירוג שדה התעופה כפי שנקבע לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (בטיחות בשדות תעופה של רשות שדות התעופה)#סעיף 18|תקנה 18 לתקנות הבטיחות}}.

{{ח:סעיף|14|מערכת חזותית לציון זווית הגישה}}
{{ח:ת}} בעל רישיון יקיים, לגבי כל מערכת חזותית לציון זווית הגישה (Visual approach slope indicator systems) (בתקנה זו – המערכת), רישום מפורט הכולל את:
{{ח:תת|(1)}} כינוי המסלול אליו המערכת משויכת;
{{ח:תת|(2)}} סוג המערכת, וצד המסלול לאורכו תאורתה ממוקמת, אם ישים, לפי סוג המערכת;
{{ח:תת|(3)}} זווית המערכת לעומת ציר המסלול, אם אינה מקבילה לו, וכיוון הסטייה מציר המסלול;
{{ח:תת|(4)}} זווית הגישה הנקובה לאותו מסלול;
{{ח:תת|(5)}} הגובה המזערי, או הגבהים המזעריים, מעל מפתן המסלול, שבו מתקבל חיווי בדבר הימצאות בזווית הגישה המתאימה (Minimum eye height(s) over the threshold of the on-slope signal(s)) – לפי לסוג המערכת, לפי הוראות נספח 14 לעניין ”Visual approach slope indicator systems“.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הוראות ביצוע}}

{{ח:סעיף|15|גיבוש מידע}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון יגבש ויעדכן באופן מתמשך מידע תעופתי וכן מידע אחר בעניינים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 18|בתקנה 18(א)}}, בצורת בסיס נתוני מיפוי שדה תעופה (AMDB), לפי הפרק החמישי לנספח 15 לעניין ”Aerodrome mapping data sets“, ולפי הפרק החמישי למסמך 10066 לעניין ”Aerodrome mapping data sets“.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון יגבש מידע כאמור בתקנת משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} במידת דיוק המידע הקבועה בתוספת מספר 1 למסמך 10066, לפי סוג המידע;
{{ח:תתת|(2)}} לפי דרישת שלמות המידע הקבועה בתוספת מספר 1 למסמך 10066, לפי סוג המידע, תוך שהוא מבטיח כי שלמות המידע תישמר לכל אורך תהליך הגיבוש, ובכלל זה יקבע ויקיים תהליך להבטחת שלמות המידע, לפי השלמות הנדרשת לגבי מידע מסוג זה, לפי התוספת האמורה, אשר –
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי מידע שגרתי (Routine data) – ימנע השחתה (corruption) של המידע לכל אורך תהליך הגיבוש;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי מידע חיוני (Essential data) – יבטיח שהשחתה של המידע לא מתרחשת בשום שלב של תהליך הגיבוש. לשם כך רשאי בעל רישיון לקבוע תהליכים נוספים לשם התמודדות עם סיכונים אפשריים בתהליך הגיבוש, כדי להבטיח ביתר שאת את שלמות המידע מהסוג הזה;
{{ח:תתתת|(ג)}} לגבי מידע קריטי (Critical data) – יבטיח שהשחתה של המידע לא מתרחשת בשום שלב של תהליך הגיבוש; לשם כך יקבע בעל הרישיון תהליכים נוספים להבטחת שלמות המידע לשם תיקון מלא של השפעות של אי־התאמות שזוהו במהלך ניתוח יסודי של תהליך הגיבוש;
{{ח:תתת|(3)}} באופן הקבוע בתוספת מספר 1 למסמך 10066, לפי סוג המידע, בשים לב לשאלה אם הדרישה היא לנקודה מדודה (Surveyed point), לנקודה מחושבת (Calculated point) או לנקודה מוצהרת (Declared point);
{{ח:תתת|(4)}} תוך יישום מערכת איכות למידע, לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16}}.
{{ח:תת|(ג)}} בעל רישיון יגן על שלמות מידע שגיבש לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, באמצעות יישום שיטות ספרתיות לזיהוי טעויות מידע (Digital data error detection techniques), לגבי מידע המאוחסן או נמצא בתהליכי העברה, בכל משך האחסון או תהליך ההעברה, וכן לגבי מאגרי מידע ספרתיים שהוא מקיים.
{{ח:תת|(ד)}} בעל רישיון יעדכן באופן מתמשך מידע שגיבש לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, בכל שינוי שחל בו, והוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} יחולו על עדכון כאמור, בשינויים המתחייבים.
{{ח:תת|(ה)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מידע חיוני“ (Essential data) – מידע, שלפי מסמך 10066 קיימת הסתברות נמוכה ששימוש בו כשהוא מושחת יסכן באופן חמור את המשך הטיסה והנחיתה הבטוחות של כלי טיס, עם אפשרות להתרחשות אסון (catastrophe);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מידע קריטי“ (Critical data) – מידע שלפי מסמך 10066, קיימת הסתברות גבוהה ששימוש בו כשהוא מושחת יסכן באופן חמור את המשך הטיסה והנחיתה הבטוחות של כלי טיס, עם אפשרות להתרחשות אסון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מידע שגרתי“ (Routine data) – מידע שלפי מסמך 10066 קיימת הסתברות נמוכה מאוד ששימוש בו כשהוא מושחת יסכן באופן חמור את המשך הטיסה והנחיתה הבטוחות של כלי טיס, עם אפשרות להתרחשות אסון.

{{ח:סעיף|16|מערכת איכות למידע}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון יקיים מערכת איכות למידע לפי תקנה זו, שאישר לו המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} מערכת איכות למידע תהיה עצמאית, ותבטיח, באופן מתמשך ויסודי, את איכות המידע המגובש והמעודכן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15}}, ואת הרמה המקצועית של העוסקים בניהול האיכות, לפי תקנת משנה (ג).
{{ח:תת|(ג)}} מערכת איכות למידע תכלול –
{{ח:תתת|(1)}} את מדיניות האיכות במסגרת תהליך הגיבוש, ובכלל זה –
{{ח:תתתת|(א)}} הצהרה כי בטיחות הטיסה היא השיקול המכריע בתהליך הגיבוש ובפרסום מידע;
{{ח:תתתת|(ב)}} יישום של ביצועי אנוש ושל עקרונות הגורם האנושי כחלק מתהליך הגיבוש, בין השאר בכל הנוגע לשגיאות העתקה והמרה בין יחידות מידה;
{{ח:תתתת|(ג)}} עידוד כל אדם המעורב בתהליך הגיבוש, לדווח על ליקויים ואי־התאמות בתהליך הגיבוש;
{{ח:תתתת|(ד)}} הצהרה בדבר חובת כל אדם המעורב בתהליך הגיבוש, לציית לתקנות אלה לגבי תהליך הגיבוש;
{{ח:תתתת|(ה)}} הצהרה בדבר חובת כל אדם המעורב בתהליך הגיבוש, לשתף פעולה עם הסוקרים בביצוע תפקידם;
{{ח:תתת|(2)}} נהלים להבטחת עצמאותה של מערכת האיכות למידע ועצמאותם של הפועלים במסגרתה, ובכלל זה הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} חובת דיווח על ליקויים שנמצאו בביצוע סיקור במישרין למנהל השדה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מניעת מצב שבו המשמשים בתפקיד מנהל איכות או סוקרים משמשים אצל בעל הרישיון גם בפעולות שעל סיקורן הם אמונים;
{{ח:תתת|(3)}} נהלים לשמירת איכות המידע במסגרת תהליך הגיבוש, מרגע גיבושו, דרך שמירתו עד למסירתו למשתמש המיועד הבא, ובכלל זה הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} גיבוש כל פריט מידע ועדכונו, לפי דרישות הישימות לאותו פריט מידע, לעניין דיוק מידע ושלמות;
{{ח:תתתת|(ב)}} התחקות אחר המקור לפריט המידע (Traceability), לכל אורך תהליך הגיבוש, באופן שמאפשר, לגבי כל ליקוי או אי־התאמה שהתגלו בתהליך הגיבוש, את איתור גורם השורש לליקוי או לאי־התאמה ואת תיקונם;
{{ח:תתתת|(ג)}} הבאת דבר קיומם של כל ליקוי או אי־התאמה שהתגלו, גורם השורש להם ותיקונם, לידיעת המעורבים בתהליך הגיבוש;
{{ח:תתתת|(ד)}} העברת המידע, לרבות שיטת העברת המידע, והגנה על המידע בעת ההעברה;
{{ח:תתת|(4)}} נהלים לעניין בעלי התפקיד המשמשים במערכת האיכות למידע, ובכלל זה –
{{ח:תתתת|(א)}} נהלים לעניין מינוי מנהל האיכות והסוקרים שישמשו במערכת האיכות למידע, ובכלל זה לעניין הכשירויות, הידע והמיומנויות הנדרשים מכל אחד מהם לשם מילוי תפקידיהם, והאופן שבו בעל הרישיון מוודא כי למנהל האיכות ולסוקרים הכשירויות, הידע והמיומנויות כאמור;
{{ח:תתתת|(ב)}} נהלים לעניין ההכשרה הנדרשת ממנהל האיכות ומהסוקרים, במטרה להבטיח את יכולתם למלא את תפקידם במסגרת מערכת האיכות למידע;
{{ח:תתתת|(ג)}} נהלים לעניין ביצוע הערכה ראשונית של התקיימות הכשירויות, הידע והמיומנות הנדרשים במנהל האיכות ובסוקרים, וכן הערכה ראשונית ותקופתית לעניין יכולתם לבצע את תפקידיהם ברמה מקצועית מספקת, בין השאר, לאחר שהשלימו הכשרה נדרשת כאמור בפסקת משנה (ב), וכן לעניין השימוש בממצאי הערכה כאמור לצורך איתור ותיקון פערים לעומת הנדרש לפי מערכת האיכות למידע;
{{ח:תתתת|(ד)}} נהלים שיבטיחו תיעוד של התקיימות הכשירויות, הידע והמיומנויות הנדרשים במנהל האיכות ובסוקרים, ותיעוד של הכשרה שקיבלו והערכת יכולתם לבצע את תפקידיהם;
{{ח:תתת|(5)}} נהלים לעניין אופן ביצוע סיקורים, ובכלל זה –
{{ח:תתתת|(א)}} קביעת הוראות לגבי אופן ביצוע הסיקור, כך שהסיקור יבטיח כי –
{{ח:תתתתת|(1)}} כלל הפעולות הכרוכות בתהליך הגיבוש מבוצעות לפי התקנות והוראות ספר העזר המבצעי לעניין תהליך הגיבוש; הוראות כאמור יביאו בחשבון את השוני הקיים בתהליך הגיבוש בין פריטי מידע שונים לפי התקנות;
{{ח:תתתתת|(2)}} מערכת האיכות למידע מגשימה את התכלית שלשמה נועדה;
{{ח:תתתת|(ב)}} קביעת תכנית סיקורים עתית, ובכלל זה –
{{ח:תתתתת|(1)}} החובה לערוך סיקור של תהליך הגיבוש, פעם אחת בשנה לפחות;
{{ח:תתתתת|(2)}} המועדים לביצוע סיקורים, לעריכת דין וחשבון מפורט, למתן משוב בדבר ממצאי הסיקור, להגשת תכנית לנקיטת פעולות מתקנות ולקביעת סיקור חוזר, אם נדרש;
{{ח:תתתת|(ג)}} איתור ליקויים ואי־התאמות ותיעודם;
{{ח:תתתת|(ד)}} עריכת דין וחשבון מפורט בסיום כל סיקור בדבר פרטי הסיקור, העניינים שנסקרו והממצאים שהתגלו במהלכו ומסירתו למנהל השדה ולגורמים הנוגעים בדבר בשדה התעופה בדבר ממצאי הסיקור;
{{ח:תתתת|(ה)}} לימוד ליקויים ואי־התאמות שנמצאו בסיקורים ונקיטת פעולות מתקנות לתיקון הליקויים ואי־ההתאמות, אם נדרש ובזמן הנדרש, לרבות לעניין אחריות מנהל השדה לניהול תהליך תיקון הליקויים ואי־ההתאמות;
{{ח:תתתת|(ו)}} ביצוע סיקור חוזר לאחר מציאת ליקוי או אי־התאמה, לבחינת תהליך תיקונם;
{{ח:תתתת|(ז)}} שמירת רשומות מערכת האיכות למידע, ותוצריה, ובכלל זה כל דין וחשבון שנערך בסיום סיקור ותיעוד כל משוב שנערך וכל פעולה מתקנת שננקטה.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל רשאי לאשר לבעל רישיון המקיים מערכת איכות למידע בתקן איכות בין־לאומי ISO 9001, כי מערכת האיכות למידע שלו עומדת בדרישות תקנות משנה (ב) ו־(ג).

{{ח:סעיף|17|מינוי מנהל איכות}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון ימנה מנהל איכות, הכפוף ישירות לבעל הרישיון, שיהיה אחראי לניהול מערכת האיכות למידע לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16}} ולמתן דוחות לבעל הרישיון בדבר פעילות מערכת האיכות למידע, בדגש על הצורך לנקוט בפעולות מתקנות, אם יש צורך.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון המבקש למנות מנהל איכות יודיע למנהל על כוונתו לעשות כן עשרה ימים לפחות לפני המינוי, ויצרף להודעתו את שמו ואת מספר הזהות של מי שהוא מבקש למנות לתפקיד וכן את קביעתו בדבר התאמתו לתפקיד לפי תקנת משנה (ד)(2).
{{ח:תת|(ג)}} ראה המנהל כי אדם שמבקשים למנותו לתפקיד מנהל איכות או שמונה לתפקיד כאמור, אינו מתאים לתפקידו, רשאי הוא, לאחר שנתן לבעל הרישיון ולאותו אדם, הזדמנות להביא לפניו את טענותיהם לעניין התאמת אותו אדם לתפקידו –
{{ח:תתת|(1)}} להורות, בהחלטה מנומקת, כי אותו אדם אינו מתאים לתפקידו ולהורות לבעל הרישיון שלא למנותו או להפסיק את מינויו, ולמנות אדם מתאים במקומו, לפי העניין; החלטה כאמור תימסר לבעל הרישיון בהקדם האפשרי לאחר קבלתה; בעל הרישיון ימנה אדם מתאים לתפקיד בתוך 45 ימים מיום שנמסרה לו הוראת המנהל כאמור, או בתוך תקופה ארוכה יותר שעליה הורה המנהל, בהחלטה מנומקת, והוראות תקנה זו יחולו לגביו, בשינויים המתחייבים;
{{ח:תתת|(2)}} לתת לבעל הרישיון הוראות לעניין פעילות שדה התעופה בתקופה שעד למינוי אדם מתאים לתפקיד כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} לא יעסיק בעל רישיון אדם בתפקיד מנהל איכות, אלא אם כן התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אותו אדם –
{{ח:תתתת|(א)}} הוא בעל ניסיון של שלוש שנים לפחות בתחום האיכות, מתוכן שנה אחת לפחות בתפקיד ניהולי;
{{ח:תתתת|(ב)}} מכיר ויודע את הוראות ספר העזר המבצעי, את הוראות מערכת האיכות למידע שלפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16}} וכן את תקנות הטיס והוראות המינהל הנוגעות לעניין הפעלת שדה תעופה;
{{ח:תתת|(2)}} בעל הרישיון החליט, לאחר ששקל את כישוריו, את ניסיונו של אותו אדם בתחום האיכות, ובכלל זה ניסיונו בניהול בתחום זה, ואת הרקע והידע המקצועיים שלו, כי מתקיימות בו הוראות פסקה (1) וכי הוא מתאים לתפקיד מנהל האיכות, בשים לב למאפייני שדה התעופה ולפעילותו;
{{ח:תתת|(3)}} המנהל לא החליט כי אותו אדם אינו מתאים לתפקיד מנהל איכות, כאמור בתקנת משנה (ג).
{{ח:תת|(ה)}} נפסק מינויו של מנהל איכות בנסיבות שבהן לא ניתן למנות בעל תפקיד חדש במקומו לפני הפסקת המינוי, יודיע על כך בעל הרישיון למנהל בתוך 48 שעות מהפסקת המינוי, ותחול תקנת משנה (ג)(2).

{{ח:סעיף|18|מסירת מידע לפרסום}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון ימסור למנהל וליחידת נת״א המורשית לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 84|סעיף 84(ב) לחוק}} לפרסם, להפיץ ולהעביר מידע תעופתי, מידע בעניינים המפורטים להלן, בסמוך ככל האפשר לגיבושו או עדכונו, אלא אם כן אישר לו המנהל אחרת:
{{ח:תתת|(1)}} מצב הרישוי של שדה התעופה;
{{ח:תתת|(2)}} פרטים לעניין פינוי כלי טיס לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|תקנה 12}};
{{ח:תתת|(3)}} מידע בדבר מצבו המבצעי של אזור התנועה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11}}, ערוך בצורה של דוח תנאי מסלול;
{{ח:תתת|(4)}} העניינים המפורטים בתת־חלק ”AD2. Aerodromes“ לחלק השלישי (Part 3) לתוספת מספר 2 (Appendix 2) למסמך 10066, בנושאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מציין המיקום של שדה התעופה ושם שדה התעופה (Aerodrome location indicator and name);
{{ח:תתתת|(ב)}} המידע הגאוגרפי של שדה התעופה והמידע המינהלי של שדה התעופה (Aerodrome geographical and administrative data);
{{ח:תתתת|(ג)}} שעות הפעילות של שדה התעופה ושל שירותים שונים הניתנים בו (Operational hours);
{{ח:תתתת|(ד)}} שירותי קרקע ומיתקנים בשימושם (Handling services and facilities);
{{ח:תתתת|(ה)}} מיתקנים לשימוש הנוסעים (Passenger facilities);
{{ח:תתתת|(ו)}} שירותי הצלה וכיבוי אש (Rescue and firefighting services);
{{ח:תתתת|(ז)}} זמינות עונתית (Seasonal availability – clearing);
{{ח:תתתת|(ח)}} רחבות, מסלולי הסעה ונקודות או עמדות בדיקה (Aprons, taxiways and check locations/positions data);
{{ח:תתתת|(ט)}} מערכת הנחיה ובקרת תנועה קרקעית (Surface movement guidance and control system and markings);
{{ח:תתתת|(י)}} מכשולים בשטח שדה התעופה (Aerodrome obstacles);
{{ח:תתתת|(יא)}} מידע מטאורולוגי מסופק (Meteorological information provided);
{{ח:תתתת|(יב)}} מאפייניו הפיזיים של כל מסלול (Runway physical characteristics);
{{ח:תתתת|(יג)}} מרחקים מוצהרים (Declared distances);
{{ח:תתתתת|(יד)}} תאורות גישה ותאורות מסלול (Approach and runway lighting);
{{ח:תתתת|(טו)}} תאורות אחרות ומערכת החשמל המשנית (Other lighting, secondary power supply);
{{ח:תתתת|(טז)}} משטח לנחיתת מסוקים בשטח שדה התעופה (Helicopter landing area);
{{ח:תתתת|(יז)}} אזור או אזורי הפיקוח של שדה התעופה (Air traffic services airspace);
{{ח:תתתת|(יח)}} שירותי ניהול התעבורה האווירית בשדה התעופה (Air traffic services communication facilities);
{{ח:תתתת|(יט)}} מיתקני עזר לטיסה (Radio navigation and landing aids);
{{ח:תתתת|(כ)}} תקנות, כללים והוראות החלים לגבי השימוש בשדה התעופה (Local aerodrome regulations);
{{ח:תתתת|(כא)}} נוהלי שדה התעופה לעניין הפחתת רעש (Noise abatement procedures);
{{ח:תתתת|(כב)}} נוהלי שדה התעופה לעניין תעבורה אווירית (Flight procedures);
{{ח:תתתת|(כג)}} מידע נוסף שיש לו השפעה על הפעלתו של שדה התעופה (Additional information);
{{ח:תתתת|(כד)}} מידע הנדרש לשם הכנת תרשימים הנוגעים לשדה התעופה (Charts related to an aerodrome).
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון לא ימסור מידע כאמור בתקנת משנה (א), אלא אם כן גיבש אותו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא יבצע בעל רישיון שינוי בעניינים המפורטים בתקנת משנה (א), המשפיע על ההפעלה של שדה התעופה, אלא לאחר שווידא עם מי שמופקד על פרסום המידע האמור, כי המידע הנובע מהשינוי האמור יכול להתפרסם בשירותי המידע התעופתי טרם תחילת ביצוע השינוי, הכול בשים לב לסוג המידע ולמשך הזמן שיידרש למי שמופקד על פרסום המידע, להכנה, לייצור ולהפצה של פרסום המידע האמור.

{{ח:סעיף|19|שינויים בהוראות ומסמכים לפי האמנה}}
{{ח:תת|(א)}} שונתה הוראה בנספחי האמנה או במסמכים לפי האמנה, שתקנות אלה מפנות אליהן –
{{ח:תת|(1)}} המנהל יפרסם, ברשומות ובאתר האינטרנט, הודעה לציבור על שינוי אותה הוראה, בציון מספר ההוראה ששונתה, מספר התקנה בתקנות אלה המפנה אליה ומועד תחילתו של השינוי בישראל;
{{ח:תת|(2)}} מועד התחילה של שינוי כאמור לא יהיה אלא לאחר שחלפו ארבעה עשר ימים לפחות מיום הפרסום האמור בפסקה (1), אלא אם כן הורה המנהל, בהחלטה מנומקת, על תקופה קצרה יותר, ובלבד שזו לא תפחת משלושה ימים מיום הפרסום כאמור; הורה המנהל על תקופה קצרה כאמור, תפורסם הוראתו בפרסום כאמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(ב)}} נוסחן המעודכן של הוראות נספחי האמנה והמסמכים שלפי האמנה שתקנות אלה מפנות אליהם, מופקד לעיון הציבור במשרדי הרשות.

{{ח:סעיף|20|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה, למעט האמור בתקנות משנה (ב) ו־(ג), 60 ימים מיום הפרסום.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתה של {{ח:פנימי|סעיף 17|תקנה 17}} – 6 חודשים מיום הפרסום.
{{ח:תת|(ג)}} תחילתן של {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנות 7(13)}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|15}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16}} {{ח:פנימי|סעיף 18|ו־18(ב)}} – 18 חודשים מיום הפרסום.

{{ח:חתימות|כ״ד באלול התשע״ח (4 בספטמבר 2018)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]