חוק זכיון ים המלח (תכנון ובניה) (הוראות שעה לעבודות מסוימות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק זכיון ים המלח (תכנון ובניה) (הוראות שעה לעבודות מסוימות), התשנ״ד–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2159966}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ד, 123|חוק זכיון ים המלח (תכנון ובניה) (הוראות שעה לעבודות מסוימות)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211025.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 130|חוק זכיון ים המלח (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211098.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות ופרשנות}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שטר הזכיון“ – שטר הזכיון {{ח:חיצוני|חוק זכיון ים המלח#תוספת|שבתוספת לחוק זכיון ים המלח, התשכ״א–1961}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל הזכיון“ ו”המפעל“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק זכיון ים המלח#תוספת|בשטר הזכיון}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שטח הזכיון“ – הקרקעות החכורות, הקרקעות השמורות וים המלח, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק זכיון ים המלח#תוספת|בשטר הזכיון}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הועדה“ – הועדה שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ועדת הערר“ – ועדת הערר שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הועדה המחוזית“ – הועדה המחוזית לתכנון ולבניה מחוז הדרום;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הועדה המקומית“ – הועדה המקומית לתכנון ולבניה ששטח הזכיון נמצא בתחומה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק התכנון“ – {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – יום קבלתו של חוק זה בכנסת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”העבודות“ – כל אחת מן העבודות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מונח אחר בחוק זה תהיה המשמעות שיש לו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון}} ובתקנות שלפיו, זולת אם משתמע אחרת.

{{ח:סעיף|2|הועדה}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה ועדה שסמכותה תהיה להציב דרישות בקשר עם ביצוע העבודות, בהתאם לחוק זה, ולפקח על מילוין.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה תהיה מורכבת מחברים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יושב ראש הועדה המחוזית או נציגו;
{{ח:תתת|(2)}} מתכנן מחוז הדרום או נציגו;
{{ח:תתת|(3)}} יושב ראש הועדה המקומית או נציגו;
{{ח:תתת|(4)}} מהנדס הועדה המקומית או נציגו;
{{ח:תתת|(5)}} נציג השר לאיכות הסביבה;
{{ח:תתת|(6)}} נציג שר האוצר;
{{ח:תתת|(7)}} נציג שר התעשיה והמסחר;
{{ח:תתת|(8)}} נציג שר התיירות;
{{ח:תתת|(9)}} חבר שאינו עובד המדינה או עובד רשות מקומית, הבקיא בענייני תכנון ובניה, שמינה שר הפנים.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש הועדה המחוזית יכהן כיושב ראש הועדה ובהעדרו יכהן כאמור יושב ראש הועדה המקומית.
{{ח:תת|(ד)}} מהנדס הועדה המקומית ישמש מזכיר הועדה.
{{ח:תת|(ה)}} לשכות התכנון המחוזית והמקומית ששטח הזכיון נמצא בתחומן, יתנו לועדה סיוע מינהלי ומקצועי.

{{ח:סעיף|3|ועדת ערר}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה ועדת משנה של המועצה הארצית שתשמש ועדת ערר שבסמכותה לדון בעררים על החלטות הועדה.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת הערר תהיה מורכבת מחברים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יושב ראש המועצה הארצית או נציגו, והוא יכהן כיושב ראש ועדת הערר;
{{ח:תתת|(2)}} נציגי שר האוצר, השר לאיכות הסביבה, שר המשפטים, שר התיירות ושר התעשיה והמסחר; היו בין חברי המועצה הארצית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 2|סעיף 2(ב)(2) לחוק התכנון}} נציגים של השרים האמורים, יהיו נציגים אלה חברי ועדת הערר;
{{ח:תתת|(3)}} שני חברי המועצה הארצית שתבחר המועצה מבין החברים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 2|סעיף 2(ב)(3) עד 2(ב)(14) לחוק התכנון}}, ובלבד שאחד מהם יהיה מבין החברים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 2|סעיף 2(ב)(5)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 2|או 2(ב)(13)}}.

{{ח:סעיף|4|הוראות כלליות}}
{{ח:תת|(א)}} במילוי תפקידיהן, רשאיות הועדה וועדת הערר להתייעץ בכל אדם, גוף או רשות, כפי שימצאו לנכון.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ב סימן ו|סימן ו׳ לפרק ב׳ לחוק התכנון}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 48|סעיף 48}}, יחולו על הועדה ועל ועדת הערר, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} לענין תשלום פיצויים יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ט|פרק ט׳ לחוק התכנון}} בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יראו את הוראותיו של חוק זה המתירות את ביצוע העבודות כאילו היו תכנית;
{{ח:תתת|(2)}} במקום הועדה המקומית יבוא בעל הזכיון;
{{ח:תתת|(3)}} בקביעת הפגיעה במקרקעין ומידתה יובאו בחשבון הזכויות שהיו לבעל הזכיון, לפי {{ח:חיצוני|חוק זכיון ים המלח#תוספת|שטר הזכיון}}, עובר ליום התחילה;
{{ח:תתת|(4)}} בעל הזכיון יהיה רשאי, אף הוא, להגיש ערעור לבית המשפט על החלטת הועדה המחוזית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 198|סעיף 198 לחוק התכנון}}.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2|התוספת השניה לתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש״ל–1970}}, {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה)|ותקנות התכנון והבניה (פיקוח עליון על הבניה), התשנ״ב–1992}}, יחולו על העבודות בשינויים המחויבים; ואולם הועדה רשאית לפטור את בעל הזכיון ממילוי הוראה מהוראות התקנות האמורות, אם סברה כי מן הראוי לעשות כן כדי לאזן בין שיקולים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}.

{{ח:סעיף|5|ביצוע עבודות}}
{{ח:תת|(א)}} מבלי לגרוע מהאמור בהוראות {{ח:חיצוני|חוק זכיון ים המלח#תוספת|שטר הזכיון}} ובכפוף להן, ועל אף האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון}}, יראו את העבודות כאילו הותרה עשייתן על פי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון}}, בכפוף להוראות חוק זה, ובלבד שתחילת ביצוען של העבודות תהיה לפני תום שנה מיום התחילה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הוראות חוק זה לא יחולו על עבודה מן העבודות שלא נמסר לגביה מידע ראשוני בתוך המועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}.

{{ח:סעיף|6|מסירת מידע על העבודות|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל הזכיון ימציא לועדה, תוך 21 ימים מיום התחילה, מידע מפורט בדבר כל אחת מן העבודות (להלן – מידע ראשוני); יושב ראש הועדה רשאי להאריך את תקופת מסירת המידע הראשוני ב־7 ימים נוספים.
{{ח:תת|(ב)}} המידע הראשוני יומצא ככל הניתן במתכונת הדומה לבקשה לקבלת היתר בצירוף ההצהרות, ההתחייבויות והחתימות הנדרשות בהגשת בקשה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה רשאית לדרוש בכתב מבעל הזכיון, תוך 90 ימים מיום ט״ו באדר א׳ התשנ״ה (15 בפברואר 1995), מידע נוסף שיהיה דרוש לה למטרות חוק זה, לרבות תסקיר השפעה על הסביבה ומסמכי סקר אחרים (להלן – מידע נוסף).
{{ח:תת|(ד)}} מידע נוסף שבידי בעל הזכיון יומצא לועדה מיד עם קבלת דרישתה, ומידע נוסף שאינו בידיו יושג או יוכן על ידו ויוגש במועד שתקבע הועדה.
{{ח:תת|(ה)}} בעל הזכיון רשאי להמשיך בביצוע העבודות בתוך המועדים שנקבעו בסעיף זה או לפיו, למסירת מידע ראשוני או מידע נוסף.

{{ח:סעיף|7|דרישות הועדה}}
{{ח:ת}} הועדה רשאית, בהודעה בכתב לבעל הזכיון שתימסר תוך 15 ימים מקבלת המידע הראשוני או מקבלת כל מידע נוסף, להציב דרישות לגבי ביצוע העבודות, אם מצאה כי הדבר נחוץ כדי לאזן בין שיקולים של איכות הסביבה לבין ביצוע העבודות ומטרות הזכיון.

{{ח:סעיף|8|ערר}}
{{ח:תת|(א)}} בעל הזכיון וכן ארבעה מחברי הועדה כאחד רשאים לערור, בפני ועדת הערר, על החלטות הועדה; הודעת הערר תימסר תוך 5 ימים מיום מתן ההחלטה, ונימוקי הערר יימסרו תוך 10 ימים מיום ההודעה.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה תהיה המשיבה בערר, ובערר שהגישו ארבעה מחברי הועדה יהיה גם בעל הזכיון משיב; העורר ימציא העתק מהודעת הערר ונימוקיו למשיב והמשיב יהיה רשאי להגיש את תשובתו תוך 10 ימים מיום המצאת נימוקי הערר.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת הערר רשאית לאשר את החלטות הועדה, לשנותן או לבטלן, להחזירן לועדה לשיקול מחדש, עם הוראות נוספות או בלעדיהן, וליתן כל החלטה אחרת שהועדה רשאית לתתה, ושיקוליה יהיו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}.
{{ח:תת|(ד)}} ועדת הערר תתן החלטתה בערר תוך 30 ימים מיום הגשתו.
{{ח:תת|(ה)}} ועדת הערר רשאית, מנימוקים מיוחדים שיירשמו, להאריך את המועדים הקבועים בסעיף זה ב־7 ימים נוספים.

{{ח:סעיף|9|צו ביניים לאי־ביצוע עבודה}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה הודעת ערר לא יהיה בהחלטת הועדה כדי למנוע או לעכב את בעל הזכיון מלהמשיך ולבצע את העבודות, ולא יהיה בהמשך הביצוע כדי לפטור את בעל הזכיון ממילוי הדרישות שהציבה הועדה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}; ואולם יושב ראש ועדת הערר רשאי, עד למועד קיום הדיון הראשון בערר, ליתן צו ביניים על אי ביצוע עבודה, אם קיים לדעתו חשש סביר שביצוע העבודה יגרום לקביעת עובדות בלתי הפיכות שיש בהן מפגע חמור; צו הביניים יעמוד בתוקפו עד אשר יבוטל בידי ועדת הערר לפי סעיף קטן (ב), ואם לא בוטל כאמור – עד אשר ועדת הערר תיתן החלטתה בערר או עד תום 30 ימים מיום הגשת הערר, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת הערר רשאית לבטל צו ביניים שנתן יושב ראש ועדת הערר לפי סעיף קטן (א), וכן רשאית היא ליתן צו ביניים אם לא ניתן בידי יושב ראש ועדת הערר; צו ביניים שנתנה ועדת הערר יעמוד בתוקפו עד למתן ההחלטה בערר או עד תום 30 ימים מיום הגשת הערר, לפי המוקדם.

{{ח:סעיף|10|עונשין}}
{{ח:תת|(א)}} בוצעה עבודה מבלי שבעל הזכיון מסר לגביה מידע ראשוני או מידע נוסף כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}, או לא קיים בעל הזכיון לגבי העבודה דרישה או החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:פנימי|סעיף 8|או 8}}, או הפר צו ביניים שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, יראו כאילו בוצעה העבודה בסטיה מהיתר ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק י|פרק י׳ לחוק התכנון}}, ובלבד שנקיטת הליך לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק י|הפרק האמור}} נגד בעל הזכיון תהיה טעונה אישור היועץ המשפטי לממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} הגיש בעל הזכיון ערר על דרישה למתן מידע נוסף לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ג)}}, לא יינקט נגדו הליך כאמור בסעיף קטן (א) בשל ביצוע עבודה מבלי שמסר את המידע האמור כל עוד לא נדחה הערר בידי ועדת הערר או חלף המועד להמצאת המידע הנוסף, הכל לפי האירוע המאוחר יותר.

{{ח:סעיף|11|סוללות הגנה}}
{{ח:ת}} תוך שנה מיום התחילה רשאים שר הפנים ושר התיירות, באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, להחיל בצו את הוראות חוק זה, בשינויים המתחייבים בנסיבות הענין שייקבעו בצו, על סוללות בים המלח להגנה על מיתקנים ומבנים מפני עליית מפלס המים בבריכות אידוי, ובלבד שצו כאמור לא יטיל חובות על בעל הזכיון אלא בהסכמתו.

{{ח:סעיף|12|עבודות בקרקעות השמורות}}
{{ח:תת|(א)}} בעל הזכיון יהיה רשאי, בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק זכיון ים המלח#תוספת|שטר הזכיון}} ועל פי הסכם עם רשות שמורות הטבע, לבצע בתחום הקרקעות השמורות –
{{ח:תתת|(1)}} קידוחי מים, הנחת קווי מים וחשמל עבור הקידוחים ופריצת דרכים לאתרי הקידוחים;
{{ח:תתת|(2)}} כריה וחציבה לצורך ביצוע העבודות, באתרים המסומנים במפה בקנה מידה של 1:20,000 שתופקד במשרדי הועדה המקומית ורשות שמורות הטבע;
{{ח:תתת|(3)}} פריצת דרכים לאתרי הכריה והחציבה כאמור בפסקה (2), בתוואים המסומנים במפה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} ההסכם האמור בסעיף קטן (א) יכלול הוראות בדבר ביצוע עבודות ושיקום אתרים לפי הנחיות של אדריכל נוף, ויהיה פתוח לעיון הציבור במשרדי רשות שמורות הטבע.

{{ח:סעיף|13|קרן שיקום}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה קרן לשיקום אתרים בשטח הזכיון שבהם ביצע בעל הזכיון עבודות של כריה וחציבה למניעת מפגעים בשטח הזכיון ובשטחים אחרים שבהם פועל בעל הזכיון (להלן – הקרן).
{{ח:תת|(ב)}} בהנהלת הקרן יהיו שבעה חברים והם:
{{ח:תתת|(1)}} נציג השר לאיכות הסביבה, והוא יכהן כיושב ראש ההנהלה;
{{ח:תתת|(2)}} נציג שר האוצר;
{{ח:תתת|(3)}} נציג שר הפנים;
{{ח:תתת|(4)}} נציג שר התעשיה והמסחר;
{{ח:תתת|(5)}} יושב ראש הועדה המקומית או נציגו;
{{ח:תתת|(6)}} נציג רשות שמורות הטבע;
{{ח:תתת|(7)}} נציג בעל הזכיון.
{{ח:תת|(ג)}} הקרן תנוהל במסגרת המשרד לאיכות הסביבה; כספי הקרן יוצאו לפי החלטות הנהלת הקרן ובאישור השר לאיכות הסביבה ושר האוצר.
{{ח:תת|(ד)}} בכל אחת מהשנים התשנ״ד, התשנ״ה והתשנ״ו, ישלם בעל הזכיון לקרן תשלומים כמפורט בתקנות שהותקנו לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכרות#סעיף 120|סעיף 120 לפקודת המכרות}}, בהתאם לסוגים ולכמות החומר שיחצוב ויכרה באדמות השמורות לצורך ביצוע העבודות, או סכום של 500,000 שקלים חדשים לכל אחת מהשנים האמורות, הכל לפי הגבוה יותר; התשלומים ישולמו במועדים שתקבע הנהלת הקרן, ובעל הזכיון לא יהיה חייב בתשלומים נוספים לפי התקנות האמורות לקרן שהוקמה לפיהן.
{{ח:תת|(ה)}} בעל הזכיון יהיה רשאי לבקש מן הקרן כי תשתתף בהוצאות שיקום אתרים שיוציא לפי ההסכם האמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}}; ביקש כאמור, תקבע הנהלת הקרן את השתתפות הקרן בהוצאות האמורות, בשיעור שייראה לה ראוי בנסיבות הענין.
{{ח:תת|(ו)}} השר לאיכות הסביבה רשאי להתקין תקנות בדבר סדרי הפעלת הקרן ככל שלא נקבעו בסעיף זה, והוא ידווח לועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת תוך חודשיים מתום כל שנת תקציב על פעולות הקרן, הכנסותיה והוצאותיה.

{{ח:סעיף|14|חוק מסדיר}}
{{ח:תת|(א)}} תוך שישה חודשים מיום התחילה תגיש הממשלה לכנסת הצעת חוק בדבר דרכי אישור תכניות שיגיש בעל הזכיון לגבי שטח הזכיון אשר יהיו דרושות לשם מתן היתרים לביצוע עבודות שחוק זה אינו חל עליהן, ודרכי הגשת הבקשות להיתרים ומתן ההיתרים (בסעיף זה – החוק המסדיר).
{{ח:תת|(ב)}} בעל הזכיון יהיה רשאי לבצע עבודות שחוק זה אינו חל עליהן על פי הליכי התכנון והרישוי שייקבעו לענין זה בחוק המסדיר; ואולם במקרים הבאים תהיה הממשלה רשאית, בצו, באישור הועדה המשותפת של ועדת הכספים וועדת הפנים של הכנסת, להוסיף עבודות {{ח:פנימי|תוספת|לתוספת}} באופן שיחולו עליהן הוראות חוק זה:
{{ח:תתת|(1)}} אם הממשלה הגישה את הצעת החוק המסדיר במועד האמור בסעיף קטן (א) והחוק המסדיר לא אושר בכנסת תוך שישה חודשים מיום הגשת ההצעה;
{{ח:תתת|(2)}} אם כתוצאה מאירוע בלתי צפוי יש צורך בביצוע עבודה למניעת נזק חמור למפעל של בעל הזכיון.
{{ח:תתת|(ג)}} בעל הזכיון יכין תכניות לגבי שטח הזכיון, כולו או חלקו, כפי שתורה לו הועדה ובמועדים שתקבע הועדה, והכל לשם הכנת תשתית לעבודת מוסדות התכנון לפי החוק המסדיר.

{{ח:סעיף|15|תשריר}}
{{ח:תת|(א)}} כל עבודה שביצועה הושלם בידי בעל הזכיון בשטח הזכיון לפני יום התחילה, וכל שימוש שהיה קיים בקרקע או במבנה בשטח הזכיון לפני יום התחילה, ייראו כאילו הותרו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון}}, ובלבד שהוגשה לגביהם מפה כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} בעל הזכיון יגיש תוך שלושה חודשים מיום התחילה מפה מצבית של שטח הזכיון נכונה ליום התחילה; המפה תוכן בקנה מידה שתקבע הועדה ולפי הנחיותיה.
{{ח:תת|(ג)}} אין באמור בסעיף זה כדי לפגוע בזכויות שניתן היה ערב יום התחילה לתבוע בשלן את בעל הזכיון בהליך אזרחי ואין באמור בסעיף זה כדי להקנות זכויות תביעה נגד בעל הזכיון שלא היו קיימות ערב יום התחילה.

{{ח:סעיף|16|אגרות}}
{{ח:ת}} שר הפנים ושר האוצר, באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, רשאים להתקין תקנות בדבר אגרות שישלם בעל הזכיון למימון הוצאות הועדה וועדת הערר.

{{ח:סעיף|17|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר הפנים ממונה על ביצועו של חוק זה, והוא רשאי, בהסכמת שר האוצר, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

העבודה	מיקום העבודה	מטרות העבודה או כושר ייצור מתוכנן	מועד סיום מתוכנן

מפעל לייצור מגנזיום מתכתי	קרקעות חכורות	27,500 טון בשנה מגנזיום מתכתי. {{ש}} 60,000 טון בשנה כלור ותרכובותיו.	סוף 1995

מפעל לייצור מלחים	קרקעות חכורות	700,000 טון בשנה.	סוף 1994

הגדלה והרחבה של תחנת כוח קיימת	קרקעות חכורות	100 טון/שעה {{ש}} 240 טון קיטור/שעה.	סוף 1995

הגבהת סוללות קיימות	ים המלח	הגבהת מפלס המים בבריכות התעשייתיות.	סוף 1996

תוספת של קומת משרדים בבנין קיים	קרקעות חכורות	סוף 1994

אידוי בהמטרה	ים המלח	מיתקן ניסוי.	סוף 1995

מיתקן לייצור אשלג טכני	קרקעות חכורות	150,000 טון בשנה.	סוף 1996

שינויים ושיפורים במיתקני ייצור	קרקעות חכורות	הגדלת כושר ייצור אשלג, ברום וכלור.	סוף 1995

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ד׳ בניסן התשנ״ד (16 במרס 1994).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''יצחק רבין'''
שר הפנים
* '''עזר וייצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]