gkour/israeli_law huggingface dataset:
צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק) (הוראת שעה מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק) (הוראת שעה מס׳ 2), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 1890|צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק) (הוראת שעה מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8678.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 8|סעיף 8(א)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} כל זכאות של מבוטח לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#תוספת 2|התוספות השנייה והשלישית לחוק}} בנושאים המפורטים להלן שתוקפה פקע בשל גילו של המבוטח בתקופה שמיום כ׳ באייר התש״ף (14 במאי 2020) עד יום י״א באלול התש״ף (31 באוגוסט 2020), יראו אותה כאילו הוארכה בשלושה חודשים ממועד פקיעתה:
{{ח:תת|(1)}} טיפולי פוריות;
{{ח:תת|(2)}} משקפיים טלסקופיים ומיקרוסקופיים;
{{ח:תת|(3)}} מכשירי שיקום וניידות, לרבות מכשירי שמיעה;
{{ח:תת|(4)}} בדיקות סקר ובכלל זה בדיקות לגילוי מוקדם של מחלת הסרטן;
{{ח:תת|(5)}} מכשיר לקריאה רצופה של סוכר.

{{ח:חתימות|י״ג באב התש״ף (3 באוגוסט 2020)}}
* '''יולי (יואל) אדלשטיין'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 1406|צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8559.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 8|סעיף 8(א)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} כל זכאות של מבוטח לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#תוספת 2|התוספות השנייה והשלישית לחוק}} בנושאים המפורטים להלן שתוקפה פקע בשל גילו של המבוטח בתקופה שמיום כ״ג באדר התש״ף (19 במרס 2020) עד יום פרסומו של צו זה {{ח:הערה|(הצו פורסם ביום 14.5.2020)}}, יראו אותה כאילו הוארכה בשלושה חודשים ממועד פקיעתה:
{{ח:תת|(1)}} טיפולים ואבחונים בתחום התפתחות הילד;
{{ח:תת|(2)}} טיפולי פוריות;
{{ח:תת|(3)}} משקפיים טלסקופיים ומיקרוסקופיים;
{{ח:תת|(4)}} מכשירי שיקום וניידות, לרבות מכשירי שמיעה;
{{ח:תת|(5)}} טיפולי שיניים, לרבות טיפול דנטלי;
{{ח:תת|(6)}} בדיקות סקר ובכלל זה בדיקות לגילוי מוקדם של מחלת הסרטן;
{{ח:תת|(7)}} מכשיר לקריאה רצופה של סוכר;

{{ח:חתימות|כ׳ באייר התש״ף (14 במאי 2020)}}
* '''יעקב ליצמן'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בית הדין לעבודה (סוגי החלטות שלא תינתן בהן רשות ערעור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בית הדין לעבודה (סוגי החלטות שלא תינתן בהן רשות ערעור), התשע״ח–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 183|צו בית הדין לעבודה (סוגי החלטות שלא תינתן בהן רשות ערעור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7881.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 26|סעיף 26(א1)}} {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|לחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סוגי החלטות}}
{{ח:ת}} לא תינתן רשות ערעור על החלטה מן הסוגים המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} החלטה בעניין קביעה ושינוי של מועדי דיון ומועדים להגשת בקשות, תגובות, כתבי טענות, מסמכים, סיכומים ותצהירים זולת אם ניתנה באחד מן ההליכים האלה:
{{ח:תתת|(א)}} לפי {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 24|סעיפים 24(א)(1ב), (1ג), (1ד) ו־(2) לחוק}};
{{ח:תתת|(ב)}} מתן סעד זמני לפי {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 29|סעיף 29(א) לחוק}} ובכלל זה בקשה לסעד זמני שנדונה עם תובענה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 99|בתקנה 369 לתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}};
{{ח:תתת|(ג)}} לפי {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים#סעיף 33ח|סעיפים 33ח}} {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים#סעיף 33יא|ו־33יא לחוק הסכמים קיבוציים, התשי״ז–1957}};
{{ח:תת|(2)}} החלטה בבקשה להארכת מועד הקבוע בחיקוק, למעט החלטה הניתנת לפי {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 24|סעיף 24(א)(2) לחוק}} ולמעט החלטה כאמור שמשמעותה שלילת האפשרות לפתוח בהליך;
{{ח:תת|(3)}} החלטה בעניין שלבי דיון בהליך, למעט החלטה שדיון יישמע במפוצל או שיתקיים דיון נפרד בתביעה שכנגד ובהודעה לצד שלישי;
{{ח:תת|(4)}} החלטה בעניין הזמנת עדים, סדר שמיעת עדים של אחד מבעלי הדין ושאלות המוצגות לעדים לרבות קבלה או דחייה של התנגדות בעניין זה, למעט החלטה על דחיית בקשה לזמן עד או להגיש ראיה, או החלטה בעניין בקשה לעדות מוקדמת; הוראה זו לא תחול על החלטות בעניין מומחה רפואי מטעם בית דין לעבודה;
{{ח:תת|(5)}} החלטה בעניין סדר הבאת עדויות ואופן הגשת עדויות של אחד מבעלי הדין, למעט החלטה בעניין מתן עדות מחוץ לכותלי בית הדין, ובכלל זה בהיוועדות חזותית;
{{ח:תת|(6)}} החלטה שהיא קבלת בקשה לביטול פסק דין או לביטול החלטה;
{{ח:תת|(7)}} החלטה בעניין הטלת הוצאות משפט ושכר טרחת עורך דין ושיעורם, למעט אם ניתנה לאחר מתן פסק הדין ואינה נבלעת בו;
{{ח:תת|(8)}} החלטה לפי {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין)#פרק ב סימן ט|סימן ט׳ לפרק ב׳ לתקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין), התשנ״ב–1991}}, למעט החלטה בעניין גילוי מסמך פלוני, עיון במסמכים ובעניין טענת חיסיון.

{{ח:סעיף|2|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין באמור בצו זה כדי לגרוע מזכותו על פי דין של בעל דין לערער על החלטות מן הסוגים המפורטים בו במסגרת ערעור על פסק דין.

{{ח:סעיף|3|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה 30 ימים מיום פרסומו, והוא יחול, כאמור {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 26|בסעיף 26(א1) לחוק}}, על החלטה שהתקבלה לאחר תחילתו.

{{ח:חתימות|ד׳ בחשוון התשע״ח (24 באוקטובר 2017)}}
* '''איילת שקד'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בית המשפט לענייני משפחה (בוררות בענייני משפחה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בית המשפט לענייני משפחה (בוררות בענייני משפחה), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 1332|צו בית המשפט לענייני משפחה (בוררות בענייני משפחה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5766.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 2|סעיף 2(ו)}} {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה|לחוק בית המשפט לענייני משפחה, התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), בהסכמת נשיא בית המשפט העליון ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תובענות לפי {{ח:חיצוני|חוק הבוררות|חוק הבוררות}}}}
{{ח:ת}} תובענות המוגשות לבית המשפט לפי {{ח:חיצוני|חוק הבוררות|חוק הבוררות, התשכ״ח–1968}}, שנושאן ענייני משפחה כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה|בחוק}}, יידונו בבית המשפט לענייני משפחה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום י״ד בתמוז התשנ״ו (1 ביולי 1996).

{{ח:חתימות|כ״ה בסיון התשנ״ו (12 ביוני 1996)}}
* '''דוד ליבאי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בית המשפט לעניני משפחה (הסמכת בתי משפט במחוז הצפון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בית המשפט לעניני משפחה (הסמכת בתי משפט במחוז הצפון), התשנ״ז–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ז, 1222|צו בית המשפט לעניני משפחה (הסמכת בתי משפט במחוז הצפון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5852.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 92|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6821.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1742|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7699.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 162|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10365.pdf}}, {{ח:תיבה|2490|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10777.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה#סעיף 2|סעיף 2(א)}} {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה|לחוק בית המשפט לעניני משפחה, התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), ובהסכמת נשיא בית המשפט העליון, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”נפה“ ו”מחוז“ – כאמור {{ח:חיצוני|הודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ונפות ותיאורי גבולותיהם|בהודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ונפות ותיאורי גבולותיהם}}, לרבות מימי החופים הסמוכים לגבולות המתוארים.

{{ח:סעיף|2|הסמכת בתי משפט לעניני משפחה}}
{{ח:ת}} בית משפט שלום מן המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בטור א׳ בתוספת}} מוסמך לשבת כבית משפט לעניני משפחה.

{{ח:סעיף|3|תחום השיפוט}}
{{ח:ת}} תחום שיפוטו לצורך {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה|החוק}}, של בית משפט לעניני משפחה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, יהיה הנפה המפורטת לצידו {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳ בתוספת}}, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}.

{{ח:סעיף|4|סמכות השיפוט בבית המשפט לעניני משפחה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט לעניני משפחה מוסמך לדון בכל הנושאים שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה|בחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} צו בית המשפט לעניני משפחה (הסמכת בית משפט במחוז הצפון), התשנ״ו–1996 – בטל.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום י״ט באלול התשנ״ז (21 בספטמבר 1997).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ע, תשע״ו, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} בית המשפט	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} תחום השיפוט

בית משפט השלום בנוף הגליל – נצרת	נפת יזרעאל

בית משפט השלום בטבריה	נפת כנרת ונפת רמת הגולן

בית משפט השלום בקרית שמונה	נפת רמת הגולן, תחום עיריית קריית שמונה והמועצות האזוריות מבואות החרמון והגליל העליון

בית משפט השלום בצפת	נפת צפת, למעט תחום עיריית קריית שמונה והמועצות האזוריות מבואות החרמון והגליל העליון

{{ח:חתימות|ב׳ באלול התשנ״ז (4 בספטמבר 1997)}}
* '''צחי הנגבי'''
שר המשפטים
* אני מסכים.
'''אהרן ברק'''
נשיא בית המשפט העליון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בית המשפט לעניני משפחה (הסמכת בתי משפט במחוזות ירושלים, חיפה, תל-אביב והמרכז)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בית המשפט לעניני משפחה (הסמכת בתי משפט במחוזות ירושלים, חיפה, תל־אביב והמרכז), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 1296|צו בית המשפט לעניני משפחה (הסמכת בתי משפט במחוזות ירושלים, חיפה, תל־אביב והמרכז)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5923.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 822|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6050.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 478|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6089.pdf}}, {{ח:תיבה|796|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6105.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1378|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6908.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1592|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7153.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 710|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7480.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 54|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8074.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה#סעיף 2|סעיף 2(א)}} {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה|לחוק בית המשפט לעניני משפחה, התשנ״ה–1995}} ובהסכמת נשיא בית המשפט העליון, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הסמכת בתי משפט לעניני משפחה|תיקון: תש״ס, תשס״א, תשס״א־2, תשע״ב, תשע״ה, תשע״ט}}
{{ח:ת}} בתי משפט השלום המפורטים להלן מוסמכים, כל אחד מהם, לשבת כבית משפט לעניני משפחה:
{{ח:תת|(1)}} בית משפט השלום בירושלים, שמקום מושבו בירושלים ובבית שמש;
{{ח:תת|(2)}} בית משפט השלום בתל־אביב–יפו, שייקרא ”בית המשפט לעניני משפחה למחוז תל אביב“;
{{ח:תת|(3)}} בית משפט השלום בחיפה;
{{ח:תת|(4)}} בית משפט השלום בחדרה;
{{ח:תת|(5)}} בית משפט השלום בקריות;
{{ח:תת|(6)}} בית משפט השלום בפתח תקוה;
{{ח:תת|(7)}} בית משפט השלום בראשון לציון.

{{ח:סעיף|2|תחום השיפוט|תיקון: תש״ס, תשס״א, תשס״א־2, תש״ע, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} תחום השיפוט של כל אחד מבתי המשפט לעניני משפחה המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} הוא כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בית המשפט לעניני משפחה בירושלים – מחוז ירושלים;
{{ח:תתת|(2)}} בית המשפט לעניני משפחה למחוז תל אביב – מחוז תל אביב;
{{ח:תתת|(3)}} בתי המשפט לעניני משפחה בחיפה, בחדרה ובקריות – מחוז חיפה, לרבות נפת עכו;
{{ח:תתת|(4)}} בית משפט השלום בפתח תקוה – נפת פתח תקוה ונפת השרון;
{{ח:תתת|(5)}} בית משפט השלום בראשון לציון – נפת רמלה ונפת רחובות.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”מחוז“ ו”נפה“ – כאמור {{ח:חיצוני|הודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ונפות ותיאורי גבולותיהם|בהודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ונפות ותיאורי גבולותיהם}}, לרבות מימי החופין הסמוכים לגבולות המתוארים.

{{ח:סעיף|3|סמכות השיפוט}}
{{ח:ת}} בית משפט לעניני משפחה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, מוסמך לדון בכל הנושאים לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה|{{ח:הערה|ה}}חוק}}.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} בטלים –
{{ח:תת|(1)}} צו בית המשפט לעניני משפחה (הסמכת בית משפט במחוז ירושלים), התשנ״ז–1997;
{{ח:תת|(2)}} צו בית המשפט לעניני משפחה (הסמכת בית משפט השלום בתל־אביב–יפו), התשנ״ז–1997;
{{ח:תת|(3)}} צו בית המשפט לעניני משפחה (הסמכת בית משפט במחוז חיפה), התשנ״ז–1997.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום י׳ באלול התשנ״ח (1 בספטמבר 1998).

{{ח:חתימות|ב׳ באלול התשנ״ח (24 באוגוסט 1998)}}
* '''אביגדור קהלני'''
השר לבטחון הפנים
ממלא מקום שר המשפטים
* אני מסכים.
'''אהרון ברק'''
נשיא בית המשפט העליון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בית המשפט לעניני משפחה (הסמכת בתי משפט השלום באשדוד ובקרית גת לדון בתובענות לפי חוק אימוץ ילדים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בית המשפט לעניני משפחה (הסמכת בתי משפט השלום באשדוד ובקרית גת לדון בתובענות לפי חוק אימוץ ילדים), התשס״ו–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 448|צו בית המשפט לעניני משפחה (הסמכת בתי משפט השלום באשדוד ובקרית גת לדון בתובענות לפי חוק אימוץ ילדים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6459.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה#סעיף 2|סעיף 2(א)}} {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה|לחוק בית המשפט לעניני משפחה, התשנ״ה–1995}}, ובהסכמת נשיא בית המשפט העליון, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הסמכת בתי משפט לעניני משפחה}}
{{ח:ת}} בתי משפט השלום המפורטים להלן מוסמכים, כל אחד מהם, לשבת כבית משפט לעניני משפחה ולדון בתובענות לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|חוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}}:
{{ח:תת|(1)}} בית משפט השלום באשדוד;
{{ח:תת|(2)}} בית משפט השלום בקרית גת.

{{ח:חתימות|ט״ו בטבת התשס״ו (15 בינואר 2006)}}
* '''ציפי לבני'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בנק ישראל (גוף פיננסי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בנק ישראל (גוף פיננסי), התשפ״ב–2022}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ב, 2912|צו בנק ישראל (גוף פיננסי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10164.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 1|פסקה (9) בהגדרת ”גוף פיננסי“ שבסעיף 1}} {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|לחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}}, ובאישור הוועדה, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גוף פיננסי}}
{{ח:ת}} מפעיל של מערכת מבוקרת, בפעילותו כמפעיל מערכת כאמור, הוא גוף פיננסי; לעניין זה, ”מפעיל“ ו”מערכת מבוקרת“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים|בחוק מערכות תשלומים, התשס״ח–2008}}.

{{ח:חתימות|ט״ו באייר התשפ״ב (16 במאי 2022)}}
* '''אמיר ירון'''
נגיד בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בנק ישראל (חובות דיווח של מסלקות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בנק ישראל (חובות דיווח של מסלקות), התשע״ט–2019}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ט, 3262|צו בנק ישראל (חובות דיווח של מסלקות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8225.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 39|סעיף 39(א)}} {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|לחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}} (להלן – החוק), ובאישור הוועדה, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר בורסה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלקה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44לא|בסעיף 44לא לחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן“ – קרן פתוחה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}}.

{{ח:סעיף|2|חובת דיווח}}
{{ח:ת}} מסלקה תדווח לבנק ישראל במתכונת ובמועדים הקבועים {{ח:פנימי|תוספת|בטופס שבתוספת}}; הדיווח יימסר בדרך אלקטרונית כפי שיורה לה בנק ישראל.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טופס דיווח על פעולות ויתרה בקרן . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ליום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הדיווח יימסר בעד כל יום מסחר ביום העסקים הבא.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''פרטי הקרן:'''
{{ח:ת}}

מספר הקרן

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''דיווח על פעולות בקרן:'''
{{ח:ת}}

תאריך המסחר	מספר חבר הבורסה	סוג הפעולה שביצע חבר בורסה*	סוג התנועה שבוצעה על ידי חבר הבורסה** 	תנועה יומית (מכירה/קנייה) ביחידות קרן	מספר אסמכתא של הפעולה

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''דיווח יתרה ביחידות הקרן לאחר הפעולות בקרן:'''
{{ח:ת}}

סך כל היתרה המופקדת במסלקה

סך כל מספר התנועות שבוצעו באותו יום בקרן (כמות רשומות של תנועות לקרן)

סך כל מספר החברים המחזיקים בקרן (כמות רשומות היתרה בקובץ)

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוקטן|* סוג הפעולה יסומן לפי הקודים האלה: 2 – הפקדה; 14 – העברה; 32 – הפקדת תשלומים; 33 -משיכת תשלומים; 82 – עסקה בקרן נאמנות.}}
{{ח:ת}} {{מוקטן|**  סוג התנועה יסומן לפי הקודים האלה: 0 – קנייה (חיובי); 1 – מכירה (שלילי).}}

{{ח:חתימות|י׳ באייר התשע״ט (15 במאי 2019)}}
* '''אמיר ירון'''
נגיד בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בנק ישראל (שיעורי הפחתה מרביים של סכומי העיצום הכספי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בנק ישראל (שיעורי הפחתה מרביים של סכומי העיצום הכספי), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 1103|צו בנק ישראל (שיעורי הפחתה מרביים של סכומי העיצום הכספי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7009.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 63|סעיף 63(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|לחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}} (להלן – החוק), ובהתייעצות עם שר המשפטים, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הפחתת סכומי העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} ראה הנגיד כי יש להטיל על אדם עיצום כספי לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 58|סעיף 58 לחוק}}, בשל הפרה שביצע, אך התקיימה אחת או יותר מהנסיבות המנויות להלן, הוא רשאי להפחית לאותו אדם מסכום העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, עד השיעור המרבי הנקוב לצד אותה נסיבה, ובהתקיים כמה נסיבות – עד השיעור המצטבר של השיעורים המנויים לצדן:
{{ח:ת}}

הנסיבה	שיעור הפחתה מרבי

{{ח:תת|(1)}} בחמש השנים שקדמו למועד ביצוע ההפרה המפר לא הפר הוראה מהוראות {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|החוק}}, חוקי הבנקאות, {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|חוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|חוק איסור מימון טרור, התשס״ה–2005}}, או הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעותיהם של רוכשי דירות)#סעיף 4ב|סעיף 4ב(ב) לחוק המכר (דירות) (הבטחת השקעותיהם של רוכשי דירות), התשל״ה–1974}}
35 אחוזים;

{{ח:תת|(2)}} המפר הפסיק את ההפרה ונקט פעולות לתיקון הליקויים ולמניעת הישנותם, הכל ביוזמתו ולהנחת דעתו של הנגיד –

{{ח:תתת|(א)}} לפני פניית הנגיד אליו באותו עניין
30 אחוזים;

{{ח:תתת|(ב)}} לאחר פניית הנגיד אליו באותו עניין
25 אחוזים;

{{ח:תת|(3)}} קולת העובדות המהוות את ההפרה ונסיבות עובדתיות אחרות ובהן היקף ההפרה, הרווח שהיה עשוי להיות מופק ממנה, ההפסד שהיה עשוי להימנע או הנזק שהיה עשוי להיגרם בעקבותיה
50 אחוזים.

{{ח:סעיף|2|הפחתת בשל נסיבות אישיות}}
{{ח:ת}} ראה הנגיד, לגבי מפר שהוא יחיד, שהפרת ההוראה נגרמה בשל נסיבות אישיות המצדיקות הפחתה של העיצום הכספי, או שהתקיימו נסיבות אישיות קשות המצדיקות שלא למצות את הדין עם המפר, רשאי הוא להפחית את העיצום הכספי בשיעור שלא יעלה על 20% מסכום העיצום הכספי הקבוע לגבי המפר בשל אותה הפרה, וזאת בלי לגרוע מסמכותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}}.

{{ח:חתימות|כ״ו באייר התשע״א (30 במאי 2011)}}
* '''סטנלי פישר'''
נגיד בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש 2019) (הוראות למעסיק של עובד בבידוד בית) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש 2019) (הוראות למעסיק של עובד בבידוד בית) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 526|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש 2019) (הוראות למעסיק של עובד בבידוד בית) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8342.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 20|סעיף 20(1)(ג) ו־(2)(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – לרבות מתנדב, מי שמועסק ומי שנותן שירות בחצריו של מעסיק, בין אם מתקיימים עם המעסיק יחסי עבודה ובין אם לאו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד בבידוד“ – עובד שעליו לשהות בבידוד לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית) (הוראת שעה)|צו בידוד בית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו בידוד בית“ – {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית) (הוראת שעה)|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית) (הוראת שעה), התש״ף–2020}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הבידוד“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית) (הוראת שעה)|בצו בידוד בית}} כפי תוקפה בנוגע לעובד בבידוד.

{{ח:סעיף|2|איסור כניסה למקום העבודה}}
{{ח:ת}} מעסיק של עובד בבידוד לא ידרוש ממנו ולא יאפשר לו כניסה למקום העבודה במהלך תקופת הבידוד, אף אם העובד ביקש זאת.

{{ח:סעיף|3|מסירת הודעה למעסיק}}
{{ח:ת}} עובד בבידוד ימסור למעסיקו בהקדם האפשרי הודעה על כך שעליו לשהות בבידוד ועל תקופת הבידוד.

{{ח:סעיף|4|איסור פיטורים}}
{{ח:ת}} מעסיק של עובד בבידוד לא יפטרו בשל כך בלבד שהוא נעדר ממקום העבודה בתקופת הבידוד.

{{ח:סעיף|5|תוקף}}
{{ח:ת}} תוקפו של צו זה כל עוד {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית) (הוראת שעה)|צו בידוד בית}} עומד בתוקפו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|תוקפו של {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית) (הוראת שעה)|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית) (הוראת שעה), התש״ף–2020}} עד יום 15.5.2023.}}

{{ח:חתימות|ט׳ בשבט התש״ף (4 בפברואר 2020)}}
* '''משה בר־סימן טוב'''
המנהל הכללי של משרד הבריאות
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש 2019) (הסדרת מחקרים בנגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש 2019) (הסדרת מחקרים בנגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 732|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש 2019) (הסדרת מחקרים בנגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8378.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 20|סעיף 20(1)(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החוק“ – {{ח:חיצוני|חוק הסדרת מחקרים במחוללי מחלות ביולוגיים|חוק הסדרת מחקרים במחוללי מחלות ביולוגיים, התשס״ט–2008}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נגיף“ – {{ח:חיצוני|w:SARS-CoV-2|נגיף הקורונה החדש 2019 (Novel Coronavirus 2019-nCoV)}}.

{{ח:סעיף|2|החזקת הנגיף או עריכת מחקר בו}}
{{ח:ת}} לא יחזיק אדם או מוסד בנגיף או יערוך בו מחקר אלא בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת מחקרים במחוללי מחלות ביולוגיים|החוק}}, ובכלל זה הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת מחקרים במחוללי מחלות ביולוגיים|החוק}} לעניין הגשת בקשה להחזיק בנגיף או לערוך בו מחקר ולעניין קבלת אישור לכך.

{{ח:סעיף|3|תוקף}}
{{ח:ת}} תוקפו של צו זה עד למועד תחילתן של תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת מחקרים במחוללי מחלות ביולוגיים#סעיף 24|סעיף 24 לחוק}}, להכללת הנגיף {{ח:חיצוני|חוק הסדרת מחקרים במחוללי מחלות ביולוגיים#תוספת|בתוספת לחוק}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו תקנות הסדרת מחקרים במחוללי מחלות ביולוגיים (שינוי התוספת לחוק), התשפ״א–2020 (ק״ת תשפ״א, 994) להכללת נגיף הקורונה החדש 2019 (Novel Coronavirus 2019-nCoV) {{ח:חיצוני|חוק הסדרת מחקרים במחוללי מחלות ביולוגיים#תוספת|בתוספת לחוק}}, ולכן הצו פקע.}}

{{ח:חתימות|ט״ז באדר התש״ף (12 במרס 2020)}}
* '''משה בר־סימן טוב'''
המנהל הכללי של משרד הבריאות
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (מתן חיסונים נגד nCoV בבתי ספר) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (מתן חיסונים נגד nCoV בבתי ספר) (הוראת שעה), התשפ״א–2021}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 4004|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (מתן חיסונים נגד nCoV בבתי ספר) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9575.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1068|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9783.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 20|סעיף 20(1)(ב) ו־(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל מוסד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך והוראות נוספות)|בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות של מוסדות המקיימים פעילות חינוך והוראות נוספות), התשפ״א–2021}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד“ – בית ספר שניתן בו חינוך יסודי או חינוך על־יסודי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|בחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף–2020}}.

{{ח:סעיף|2|אפשרות כניסה}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל מוסד ובעל מוסד יאפשרו לצוותים רפואיים מטעם משרד הבריאות להיכנס לחצרי המוסד בשעות שבהן מתקיימים לימודים, לצורך מתן חיסונים נגד nCoV, לתלמידי המוסד ולעובדיו.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל המוסד ובעל המוסד יקצו מקום בשטח המוסד שבו יהיה ניתן לתת את החיסונים כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} מנהל המוסד או מי מטעמו ירכז את אישורי ההורים למתן החיסונים לתלמידים וימסור אותם לצוותים הרפואיים.
{{ח:תת|(ד)}} הצוותים הרפואיים יתאמו את מועד ומקום מתן החיסונים עם מנהל המוסד וינהלו את תהליך מתן החיסונים בשטח שהוקצה לצורך מתן החיסונים.

{{ח:סעיף|3|תוקף}}
{{ח:ת}} תוקפו של צו זה למשך תקופת תוקפו של {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|תוקפו של {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש״ף–2020}} עד יום 15.5.2023.}}

{{ח:חתימות|י׳ באלול התשפ״א (18 באוגוסט 2021)}}
* '''נחמן אש'''
המנהל הכללי של משרד הבריאות
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בתי דין לעבודה (הקמת בתי דין אזוריים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בתי דין לעבודה (הקמת בתי דין אזוריים), תשכ״ט–1969}}
{{ח:קטע3||צו בדבר הקמת בתי דין אזוריים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ט, 1607|צו בתי דין לעבודה (הקמת בתי דין אזוריים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2405.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 158|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4871.pdf}}, {{ח:תיבה|1350|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4963.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 275|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6295.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 288|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8311.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 29|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9619.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 116|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10358.pdf}}, {{ח:תיבה|2489|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10777.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1956|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11907.pdf}}, {{ח:תיבה|2552|הוראת שעה [תשפ״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12036.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 23|סעיף 23}} {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|לחוק בתי הדין לעבודה, תשכ״ט–1969}}, לאחר התייעצות עם שר העבודה ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} בצו זה,
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור צפון מערב השרון“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־8 שנים מיום 13.9.2021):}} תחום הרשות המקומית נתניה כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#תוספת 1|בתוספת הראשונה לפקודת העיריות [נוסח חדש]}}, ותחום המועצה האזורית עמק חפר כהגדרתה {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות)|בצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחוז“ – כאמור {{ח:חיצוני|הודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ולנפות ותיאורי גבולותיהם|בהודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ולנפות ותיאורי גבולותיהם}}, לרבות מימי החופין הסמוכים לגבולות המתוארים.

{{ח:סעיף|2|הקמת בתי דין אזוריים|תיקון: תשמ״ו, תשמ״ו־2, תשס״ד, תש״ף, תשפ״ב, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ה, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} מוקמים בזה בתי דין אזוריים לעבודה כדלהלן:
{{ח:ת}}

בית הדין	מקום מושבו	אזור שיפוטו

בית דין אזורי לעבודה, ירושלים	ירושלים	מחוז ירושלים

בית דין אזורי לעבודה, תל־אביב	בת ים	מחוזות תל־אביב והמרכז {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־8 שנים מיום 13.9.2021):}} למעט אזור צפון מערב השרון

בית דין אזורי לעבודה, חיפה	חיפה	מחוז חיפה ונפת עכו שבמחוז הצפון {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־8 שנים מיום 13.9.2021):}} לרבות אזור צפון מערב השרון

בית דין אזורי לעבודה, נוף הגליל – נצרת	נצרת או נוף הגליל	מחוז הצפון למעט נפת עכו

בית דין אזורי לעבודה, באר־שבע	באר שבע ואילת	מחוז הדרום

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה היא ביום י״ח באלול תשכ״ט (1 בספטמבר 1969).

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו בתי דין לעבודה (הקמת בתי דין אזוריים), תשכ״ט–1969“.

{{ח:חתימות|כ״ג בסיון תשכ״ט (9 ביוני 1969)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בתי המשפט (בתי משפט לעניינים מקומיים – הקמה והסמכה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בתי המשפט (בתי משפט לעניינים מקומיים – הקמה והסמכה), התשמ״ג–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 1042|צו בתי המשפט (בתי משפט לעניינים מקומיים – הקמה והסמכה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4476.pdf}}, {{ח:תיבה|1309|תיקון}}, {{ח:תיבה|1615|ת״ט}}, {{ח:תיבה|1762|תיקון מס׳ 2}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 1736|תיקון}}, {{ח:תיבה|2163|תיקון מס׳ 2}}, {{ח:תיבה|2569|תיקון מס׳ 3}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 965|תיקון}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 1036|תיקון}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 154|תיקון}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 132|תיקון}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 6|תיקון}}, {{ח:תיבה|438|תיקון מס׳ 2}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 440|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8897.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 3548|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11456.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2374|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12003.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 54|סעיף 29ב}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, התשי״ז–1957}}, ולאחר התייעצות עם הרשויות המקומיות הנזכרות להלן, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|חוק בתי המשפט, התשי״ז–1957 הוחלף {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הקמת בתי משפט לעניינים מקומיים, מקום מושבם ואזורי שיפוטם|תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ג־3, תשמ״ד, תשמ״ד־2, תשמ״ה, תשס״ב, תשס״ד, תשס״ה, תשס״ה־2, תשפ״א, תשפ״ד, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמים בזה בתי משפט לעניינים מקומיים אלה:
{{ח:תתת}} {{עמודות|2|באר שבע {{ש}} בני־ברק {{ש}} חדרה {{ש}} חיפה {{ש}} ירושלים {{ש}} כפר סבא {{ש}} נתניה {{ש}} פתח־תקוה {{ש}} קרית־ביאליק {{ש}} רמת גן {{ש}} תל־אביב–יפו}}
{{ח:תת|(ב)}} מקום מושבו של כל אחד מהם הוא בתחום הרשות המקומית שעל שמה הוא נקרא.
{{ח:תת|(ג)}} אזור שיפוטו של כל אחד מבתי המשפט לעניינים מקומיים, פרט לבתי המשפט לעניינים מקומיים בחדרה, בקרית ביאליק ובכפר סבא, הוא תחום הרשות המקומית שעל שמה הוא נקרא.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} אזור שיפוטו של בית המשפט לעניינים מקומיים קרית־ביאליק הוא תחום הרשויות המקומיות:
{{ח:תתתת}} {{עמודות|2|טירת הכרמל {{ש}} יקנעם עילית {{ש}} נשר {{ש}} עתלית {{ש}} קרית־אתא {{ש}} קרית־ביאליק {{ש}} קרית־טבעון {{ש}} קרית־ים {{ש}} קרית־מוצקין {{ש}} רכסים}}
{{ח:תתת|(2)}} נשיא בית משפט השלום בחיפה יהיה בעל הסמכות לגבי בית משפט לעניינים מקומיים קרית־ביאליק.
{{ח:תת|(ה)}} אזור שיפוטו של בית המשפט לעניינים מקומיים כפר סבא הוא תחום הרשויות המקומיות כפר סבא, רעננה, הוד השרון, דרום השרון וטירה.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ז)}} אזור שיפוטו של בית המשפט לענינים מקומיים בחדרה הוא תחום הרשויות המקומיות אור עקיבא, בנימינה, גבעת עדה, ג׳סר א־זרקא, זכרון יעקב, חדרה, פוריידיס, פרדס חנה–כרכור, ומרחב התכנון המקומי עירון כהגדרתו בצו התכנון והבניה (עירון), התשמ״ג–1983.

{{ח:סעיף|2|הסמכת בתי משפט שלום ואזורי שיפוט|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ד־3, תשס״א, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בתי משפט השלום שלהלן מוסמכים לשבת כבתי משפט לענינים מקומיים ואזור שיפוטם יהיה תחומן של הרשויות המקומיות שפורטו לצידן:
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(ג)}} בית משפט השלום הרצליה – הרצליה, כפר שמריהו ורמת־השרון.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום י״ח בניסן התשמ״ג (1 באפריל 1983).

{{ח:חתימות|כ״א באדר התשמ״ג (6 במרס 1983)}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי באר שבע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי באר שבע), התשכ״ה–1965}}

{{ח:קטע3||צו בדבר הקמת בית משפט מחוזי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ה, 1068|צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי באר־שבע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1666.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 1828|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3719.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 376|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6743.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 33|סעיף 33(א)}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה{{ח:הערה|,}} ”מחוז“ – כאמור {{ח:חיצוני|הודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ולנפות ותיאורי גבולותיהם|בהודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ולנפות ותיאורי גבולותיהם}}, לרבות מימי החופין הסמוכים לגבולות המתוארים.

{{ח:סעיף|2|הקמת בית משפט למחוז הדרום|תיקון: תשל״ז, תשס״ט}}
{{ח:ת}} מוקם בזה בית משפט מחוזי באר־שבע. מקום מושבו בתחום עירית באר־שבע ובתחום עירית אילת, ואיזור שיפוטו מחוז הדרום, ולגבי עניין שלפי {{ח:חיצוני|חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים|חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, התשס״ב–2002}} – מקום מושבו גם באולמות המשפט שבבית הכלא קציעות.

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|צו בתי משפט (הוראות מעבר) (אזורי השיפוט של בתי המשפט המחוזיים)|בצו בתי משפט (הוראות מעבר) (אזורי השיפוט של בתי המשפט המחוזיים), תשי״ד–1954}}.}}

{{ח:סעיף|4|קיום תוקף}}
{{ח:ת}} צו זה אינו בא לפגוע בכל תביעה או משפט שהוגשו כדין לפני פרסומו ברשומות.

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:חתימות|כ״ז בטבת תשכ״ה (1 בינואר 1965)}}
* '''דב יוסף'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי מרכז-לוד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי מרכז–לוד), התשס״ז–2007}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 824|צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי מרכז)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6585.pdf}}, {{ח:תיבה|1041|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1568|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7151.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 640|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7213.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 33|סעיף 33}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הקמת בית משפט מחוזי|תיקון: תשע״ב, תשע״ג}}
{{ח:ת}} מוקם בזה בית משפט מחוזי מרכז–לוד; מקום מושבו באזור שיפוטה של עיריית לוד.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|3|תחילת פעולה והוראות מעבר|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט המחוזי מרכז יחל לפעול ביום י״ט באלול התשס״ז (2 בספטמבר 2007) (להלן – היום הקובע).
{{ח:תת|(ב)}} ערעור שבתחום סמכותו של בית המשפט המחוזי מרכז לפי סעיף 4 לצו בתי משפט (הוראות מעבר) (אזורי השיפוט של בתי המשפט המחוזיים) (תיקון), התשס״ז–2007 (להלן – צו אזורי השיפוט), אשר הוגש לפני היום הקובע לבית המשפט המחוזי בתל־אביב–יפו וטרם נשמעו או החלו להישמע בו טענות הצדדים לגופן, לרבות בדיון מקדמי בערעור, יידון בבית המשפט המחוזי מרכז.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), ערעור פלילי בהרכב שלושה שבתחום סמכותו של בית המשפט המחוזי מרכז לפי סעיף 4 לצו אזורי השיפוט, שהוגש לבית המשפט המחוזי בתל־אביב–יפו לפני היום הקובע, יידון בבית המשפט המחוזי בתל־אביב–יפו; ערעור כאמור, שעד יום כ״ב בטבת התשס״ח (31 בדצמבר 2007), טרם נשמעו או החלו להישמע בו טענות הצדדים לגופן, יידון בבית המשפט המחוזי מרכז.
{{ח:תת|(ד)}} עד 1,500 תביעות אזרחיות שיקבע מנהל בתי המשפט, בין לפרטיהן ובין לסוגיהן, אשר הוגשו לבית המשפט המחוזי בתל־אביב–יפו עד ליום פרסומו של צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי מרכז) (תיקון), התשס״ז–2007, יידונו בבית המשפט המחוזי מרכז; הודעה על התביעות שיידונו כאמור תפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט של מערכת בתי המשפט, בכתובת www.court.gov.il.
{{ח:תת|(ה)}} ערעור על פסק דין בעבירות ששופט תעבורה מוסמך לדון בהן לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 25|סעיף 25 לפקודת התעבורה}}, אשר הוגש לבית המשפט המחוזי בתל־אביב־יפו לפני היום הקובע, וטרם נשמעו בו טענות הצדדים לגופן, יידון בבית המשפט המחוזי מרכז.
{{ח:תת|(ו)}} כל עניין שבתחום סמכותו של בית המשפט המחוזי מרכז לפי סעיף 4 לצו אזורי השיפוט, שלא נקבע לגביו אחרת בסעיף זה, אשר הוגש לפני היום הקובע לבית המשפט המחוזי במחוז תל־אביב–יפו וטרם הסתיים הדיון בו, יידון בבית המשפט המחוזי בתל־אביב–יפו.

{{ח:חתימות|י״ד באייר התשס״ז (2 במאי 2007)}}
* '''דניאל פרידמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי נוף הגליל – נצרת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי נוף הגליל – נצרת), התשכ״ט–1968}}

{{ח:קטע3||צו בדבר הקמת בית משפט מחוזי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ט, 320|צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי נצרת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2311.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 274|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6295.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2488|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10777.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 33|סעיף 11}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}}, ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה{{ח:הערה|,}} ”מחוז“ ו־”נפה“ – כאמור {{ח:חיצוני|הודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ולנפות ותיאורי גבולותיהם|בהודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ולנפות ותיאורי גבולותיהם}}, לרבות מימי החופין הסמוכים לגבולות המתוארים.

{{ח:סעיף|2|הקמת בית משפט למחוז הצפון|תיקון: תשס״ד, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} מוקם בזה בית משפט מחוזי נוף הגליל – נצרת; מקום מושבו באזור שיפוטה של עיריית נוף הגליל או נצרת; אזור שיפוטו מחוז הצפון, למעט נפת עכו.

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (הוראות מעבר) (אזורי השיפוט של בתי המשפט המחוזיים)|בצו בתי המשפט (הוראות מעבר) (אזורי השיפוט של בתי המשפט המחוזיים), תשי״ד–1954}}.}}

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה היא ביום כ״ח בחשון תשכ״ט (19 בנובמבר 1968).

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:חתימות|כ״ד בחשון תשכ״ט (15 בנובמבר 1968)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בתי המשפט (הקמת מחלקות לניתוב תיקים בבתי הדין לעבודה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בתי המשפט (הקמת מחלקות לניתוב תיקים בבתי הדין לעבודה), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 370|צו בתי המשפט (הקמת מחלקות לניתוב תיקים בבתי הדין לעבודה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6305.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 82א|סעיף 82א(א)}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, ובהתאם {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 39|לסעיף 39}} {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|לחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}, ולאחר התייעצות עם נשיא בית הדין הארצי לעבודה, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הקמת מחלקות לניתוב תיקים}}
{{ח:ת}} בבית הדין הארצי לעבודה ובבתי הדין לעבודה המפורטים {{ח:חיצוני|צו בתי דין לעבודה (הקמת בתי דין אזוריים)#סעיף 2|בסעיף 2 לצו בתי דין לעבודה (הקמת בתי דין אזוריים), התשכ״ט–1969}}, יוקמו מחלקות לניתוב תיקים.

{{ח:חתימות|א׳ בניסן התשס״ד (23 במרס 2004)}}
* '''יוסף (טומי) לפיד'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בתי המשפט (הקמת מחלקות לניתוב תיקים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בתי המשפט (הקמת מחלקות לניתוב תיקים), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 734|צו בתי המשפט (הקמת מחלקות לניתוב תיקים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6243.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 82א|סעיף 82א(א)}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, ולאחר שהתייעצתי עם נשיא בית המשפט העליון, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הקמת מחלקות לניתוב תיקים}}
{{ח:ת}} בבתי משפט השלום המפורטים {{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (הקמת בתי משפט שלום ואזור שיפוטם)#סעיף 2|בסעיף 2 לצו בתי המשפט (הקמת בתי משפט שלום ואזור שיפוטם), התש״ך–1960}}, יוקמו מחלקות לניתוב תיקים.

{{ח:חתימות|י״ח באייר התשס״ג (20 במאי 2003)}}
* '''יוסף (טומי) לפיד'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בתי המשפט (מספר מרבי של שופטים במחלקה הכלכלית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בתי המשפט (מספר מרבי של שופטים במחלקה הכלכלית), התשע״א–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 262|צו בתי המשפט (מספר מרבי של שופטים במחלקה הכלכלית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6950.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1648|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7159.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1560|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7402.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 2150|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8017.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1508|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8125.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1818|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9944.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 42ד|סעיף 42ד(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, ובהסכמת נשיאת בית המשפט העליון, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|המספר המרבי של שופטים במחלקה הכלכלית|תיקון: תשע״ב, תשע״ד, תשע״ח, תשע״ט, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} המספר המרבי של שופטים שימונו לכהונה במחלקה הכלכלית בבית המשפט תל־אביב–יפו הוא עשרה שופטים ובמחלקה הכלכלית בבית המשפט בחיפה הוא שלושה שופטים, ואולם אם השופטים שמונו כאמור או מי מהם מנוע מלשבת בדין, יהיה המספר המרבי של שופטים, עד להסרת המניעה כאמור, שישה בבית המשפט בחיפה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בתקופת פגרת הקיץ של בתי המשפט כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (פגרות)#סעיף 1|בתקנה 1(3) לתקנות בתי המשפט (פגרות), התשמ״ג–1983}}, יהיה המספר המרבי של שופטים במחלקה הכלכלית, בבית המשפט בתל־אביב–יפו שנים עשר ובבית המשפט בחיפה שבעה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום ח׳ בטבת התשע״א (15 בדצמבר 2010).

{{ח:חתימות|ב׳ בטבת התשע״א (9 בדצמבר 2010)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בתי המשפט (סוגי החלטות שלא תינתן בהן רשות ערעור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בתי המשפט (סוגי החלטות שלא תינתן בהן רשות ערעור), התשס״ט–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 1116|צו בתי המשפט (סוגי החלטות שלא תינתן בהן רשות ערעור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6794.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 41|סעיפים 41(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 52|52(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|ו־108}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סוגי החלטות}}
{{ח:ת}} לא תינתן רשות ערעור על החלטה מן הסוגים המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} החלטה בעניין קביעה ושינוי של מועדי דיון ומועדים להגשת בקשות, תגובות, כתבי טענות, מסמכים, סיכומים ותצהירים (להלן בצו זה – כתבי טענות);
{{ח:תת|(2)}} החלטה בבקשה להארכת מועד הקבוע בחיקוק, למעט החלטה שמשמעותה שלילת האפשרות לפתוח בהליך;
{{ח:תת|(3)}} החלטה בנוגע להיקף כתבי טענות;
{{ח:תת|(4)}} החלטה בעניין שלבי הדיון בהליך, למעט החלטה שהדיון יישמע במפוצל או שיתקיים דיון נפרד בתביעה שכנגד ובהודעה לצד שלישי;
{{ח:תת|(5)}} החלטה בעניין הזמנת עדים, סדר שמיעת עדים, ושאלות המוצגות לעדים לרבות קבלה או דחייה של התנגדות בעניין זה, למעט החלטה על דחיית בקשה לזמן עד או להגיש ראיה, או החלטה בעניין בקשה לעדות מוקדמת;
{{ח:תת|(6)}} החלטה בעניין סדר הבאת עדויות ואופן הגשת עדויות, למעט החלטה בעניין מתן עדות מחוץ לכתלי בית המשפט, ובכלל זה בהיוועדות חזותית;
{{ח:תת|(7)}} החלטה שהיא קבלת בקשה לביטול פסק דין או לביטול החלטה;
{{ח:תת|(8)}} החלטה בעניין הטלת הוצאות משפט ושכר טרחת עורך דין ושיעורם, למעט אם ניתנה לאחר מתן פסק הדין ואינה נבלעת בו;
{{ח:תת|(9)}} החלטה ליתן רשות להגן ולקבל התנגדות לביצוע שטר או התנגדות לביצוע תביעה על סכום קצוב לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 81א1|סעיף 81א1 לחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}};
{{ח:תת|(10)}} החלטה לפי {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק ט|פרק ט׳ לתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}}, למעט החלטה בעניין גילוי מסמך פלוני, עיון במסמכים ובעניין טענת חיסיון.

{{ח:סעיף|2|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין באמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} כדי לגרוע מזכותו על פי דין של בעל דין לערער על החלטות מן הסוגים המפורטים בו במסגרת ערעור על פסק דין.

{{ח:סעיף|3|תחילה והוראת מעבר}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה 30 ימים מיום פרסומו, ואולם {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}} לא יחול על בקשות רשות לערער שהוגשו ערב יום התחילה.

{{ח:חתימות|י׳ בתמוז התשס״ט (2 ביולי 2009)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בתי המשפט (שיפוט בתביעות קטנות – הסמכת בתי משפט)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בתי המשפט (שיפוט בתביעות קטנות – הסמכת בתי משפט), התשמ״ג–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 583|צו שיפוט בתביעות קטנות (הסמכת בתי משפט)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4449.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 1036|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6123.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 46|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6617.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2489|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10777.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 59|סעיף 1}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק שיפוט בתביעות קטנות, התשל״ו–1976}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הסמכה}}
{{ח:ת}} בתי משפט השלום המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} מוסמכים לשבת כבתי משפט לתביעות קטנות, מיום ב׳ בשבט התשמ״ג (16 בינואר 1983).

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} צווי הסמכה שפורסמו בקובץ התקנות התשל״ז, עמ׳ 445; התשל״ט, עמ׳ 1298; התשמ״א, עמ׳ 630; התשמ״ג, עמ׳ 78 ועמ׳ 314 – בטלים.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״א, תשס״ח, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} אילת, אשדוד, אשקלון, באר־שבע, בית־שאן, בית־שמש, בת־ים־חולון, דימונה, הרצליה, חדרה, חיפה, טבריה, ירושלים, כפר־סבא, מסעדה, קריות, נוף הגליל – נצרת, נתניה, עיר יזרעאל–עפולה, עכו, פתח־תקוה, צפת, קצרין, קרית־גת, קרית־שמונה, ראשון לציון, רחובות, רמלה, רמת־גן ותל־אביב־יפו.

{{ח:חתימות|ט״ו בטבת התשמ״ג (31 בדצמבר 1982)}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בתי המשפט לעניני משפחה (הסמכת בתי משפט במחוז הדרום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בתי המשפט לעניני משפחה (הסמכת בתי משפט במחוז הדרום), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 937|צו בתי המשפט לעניני משפחה (הסמכת בתי משפט במחוז הדרום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5756.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 500|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5820.pdf}}, {{ח:תיבה|858|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5835.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 578|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6378.pdf}}, {{ח:תיבה|748|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6393.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה#סעיף 2|סעיף 2(א)}} {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה|לחוק בית המשפט לעניני משפחה, התשנ״ה–1995}}, (להלן – החוק), ובהסכמת נשיא בית המשפט העליון, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”נפה“ – כאמור {{ח:חיצוני|הודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ולנפות ותיאור גבולותיהם|בהודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ולנפות ותיאור גבולותיהם}}, לרבות מימי החופים הסמוכים לגבולות המתוארים.

{{ח:סעיף|2|הסמכת בתי משפט לעניני משפחה}}
{{ח:ת}} בית משפט שלום מן המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בטור א׳ בתוספת}} מוסמך לשבת כבית משפט לעניני משפחה.

{{ח:סעיף|3|תחום שיפוט}}
{{ח:ת}} תחום שיפוטו, לצורך {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה|החוק}}, של בית משפט לעניני משפחה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, יהיה הנפה המפורטת לצדו {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳ בתוספת}}, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}.

{{ח:סעיף|4|סמכות בית המשפט לעניני משפחה|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט לעניני משפחה מוסמך לדון בכל הנושאים שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה|בחוק}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה#סעיף 1|סעיף 1(6)(ח) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט לעניני משפחה בבאר שבע מוסמך במחוז הדרום לדון בענינים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה#סעיף 1|בסעיף 1(6)(ח) לחוק}}.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום ט״ו בסיון התשנ״ו (2 ביוני 1996).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשס״ה, תשס״ה־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} שם בית המשפט	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} תחום השיפוט

בית משפט השלום בבאר שבע	נפת באר שבע והמועצה האזורית שער הנגב, למעט תחום עיריית אילת והמועצה האזורית חבל אילות;

בית משפט השלום באשדוד	תחום העיריות אשדוד, אשקלון והמועצה האזורית חוף אשקלון;

בית משפט השלום באילת	תחום עיריית אילת והמועצה האזורית חבל אילות;

בית משפט השלום בקרית גת	נפת אשקלון, למעט תחום העיריות אשדוד ואשקלון ולמעט המועצות האזוריות חוף אשקלון ושער הנגב.

{{ח:חתימות|כ״ד באייר התשנ״ו (13 במאי 1996)}}
* '''דוד ליבאי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]