חוק עבודת הנוער

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק עבודת הנוער, תשי״ג–1953}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001134}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ג, 115|חוק עבודת הנוער|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_210373.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 54|חוק הנוער (טיפול והשגחה)|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_210372.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 99|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210371.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 177|תיקון מס׳ 5 לחוק לימוד חובה|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208486.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 146|חוק לימוד חובה (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208488.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 123|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210367.pdf}}, {{ח:תיבה|124|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210366.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 190|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210365.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 42|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317469.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 361|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211198.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 256|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211523.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 87|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300302.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 112|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300656.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 514|חוק שירות המילואים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300745.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 276|תיקון מס׳ 13 לחוק שעות עבודה ומנוחה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300963.pdf}}, {{ח:תיבה|639|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301068.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 478|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301031.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 603|חוק להחלפת המונח מעביד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306572.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 106|חוק הבחירות (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306609.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 715|תיקון מס׳ 18 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_338806.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 597|תיקון מס׳ 3 לחוק הזכות לעבודה בישיבה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382421.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 252|תיקון מס׳ 34 לפקודת המשטרה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491909.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 668|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3028678.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 920|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4521849.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: מבוא}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: גיל עבודה ועבודות אסורות}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: בדיקות רפואיות}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: הדרכה בבחירת מקצוע}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: שעות עבודה ומנוחה וחופשה שנתית}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק ששי: חובת יום לימודים}}

{{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק שישי 1: הוראות בדבר היתרים}}

{{ח:פנימי|פרק 7|פרק שביעי: ביצוע ועונשין}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה: {{מוקטן|הסכמה לתיווך להעסקה או להעסקה בהופעת פרסום}}}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: מבוא}}

{{ח:סעיף|1|פירושים|תיקון: תשל״ג, תשנ״ח, תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ילד“ פירושו – מי שעדיין לא מלאו לו 16 שנה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צעיר“ פירושו – מי שמלאו לו 16 שנה, אך עדיין לא מלאו לו 18 שנה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נער“ פירושו – ילד או צעיר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הורים“, לגבי נער, לרבות אפוטרופוס של הנער וכל מי שהנער נמצא ברשותו, בפיקוחו, או בהשגחתו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפקח עבודה“ פירושו – מפקח כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|בחוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי״ד–1954}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפקח עבודה אזורי“ פירושו – מפקח עבודה שנתמנה על ידי שר העבודה להיות מפקח עבודה אזורי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פנקס עבודה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רוכלות“ או ”התעסקות ברוכלות“ פירושו – מכירה או הצעת מכירה, וכן שירות או הצעת שירות, ברשות הרבים, במקום ציבורי או מבית לבית.
{{ח:תת|(ב)}} לענין חוק זה רואים נער כמועסק ואת מי שהנער עובד אצלו רואים כמעסיקו אם הנער עובד –
{{ח:תתת|(1)}} אצל הוריו – בעבודה שהיא לצורך עסקם או משלח ידם, להוציא עבודה ארעית שלא בתעשיה ועבודה חקלאית במשק של ההורים;
{{ח:תתת|(2)}} אצל אדם אחר, בכל עבודה, בין אם נתקיימו יחסי עובד ומעסיק ובין אם לאו; לענין זה, ”עבודה“ – לרבות רוכלות;
{{ח:תתת|(3)}} בכל מקום שהעבודה בו אינה לסיפוק צרכיו בלבד אף אם אינה לשם עסק או לשם ריווח, ובכלל זה במקום שהוכרז על ידי שר העבודה כמרכז להכשרה מקצועית לנערים המיועד להקנות מקצוע אגב עבודה מעשית.
{{ח:תת|(ג)}} לענין חוק זה יראו העסקת ילד בהופעה ציבורית, אמנותית או לצורכי פרסום, או בצילומים לצורכי פרסום, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, כהעסקה, אף אם לא נתקיימו בהעסקה יחסי עובד ומעסיק, ואף אם ההעסקה היתה חד־פעמית, וזאת בין אם ההעסקה היתה בתמורה ובין שלא בתמורה; לענין זה, ”העסקת ילד“ – לרבות שיתופו.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: גיל עבודה ועבודות אסורות}}

{{ח:סעיף|2|גיל עבודה|תיקון: תשכ״ט, תשל״א, תשל״ב, תשל״ג, תשנ״ח, תש״ע־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא יועסק ילד שעדיין לא מלאו לו 15 שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ילד שמלאו לו 15 שנה וחל עליו לימוד חובה לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|חוק לימוד חובה, תש״ט–1949}} (בסעיף זה – לימוד חובה), לא יועסק אלא אם נתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הילד עובד כחניך כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החניכות|בחוק החניכות, תשי״ג–1953}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(3)}} ניתנה לגבי הילד הוראה לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 5|סעיף 5(ב)(1)(II) לחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}};
{{ח:תתת|(4)}} מפקח מטעם משרד החינוך והתרבות אישר כי הילד השלים חינוך חובה בתקופה קטנה מתקופת הלימוד המתאימה לגילו.
{{ח:תת|(ב1)}} צעיר ומי שמלאו לו 18 שנה שחל עליהם לימוד חובה לא יועסקו בשעות הלימודים אלא בהתקיים לגביהם האמור בפסקאות (1), (3) או (4) שבסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ג)}} שר העבודה רשאי להתיר העסקת ילד שמלאו לו 14 שנה וניתן לגביו פטור לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 5|סעיף 5 לחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}; היתר על פי סעיף קטן זה יכול להיות כללי או מיוחד.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|2א|עבודה בחופשת לימודים|תיקון: תשל״ב, תשנ״ה, תש״ע־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ילד שמלאו לו 14 שנה, מותר להעבידו בתקופת חופשת לימודים רשמית, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, בעבודות קלות שאין בהן כדי להזיק לבריאותו ולהתפתחותו, הכל כפי שיקבע שר העבודה והרווחה בתקנות ובתנאים שיקבע, לרבות מספר השעות שמותר להעביד ילד כאמור; תקנות כאמור, או מקצתן, יכול שיחולו גם על העסקת ילד לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ג)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות, תשי״ג–1953}}, לא יחולו על העסקה כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשכ״ט, תשנ״ה, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4|הופעות וצילומים|תיקון: תשכ״ג, תשכ״ט, תשנ״ח, תש״ע־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מבלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}}, אין להעביד ילד שטרם מלאו לו 15 שנים, בהופעה ציבורית, אומנותית או לצורכי פרסום, או בצילומים לצורכי פרסום.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א) {{ח:פנימי|סעיף 2|וסעיף 2}}, רשאי שר העבודה והרווחה לתת היתר, לתקופה מוגבלת, להעסקתו של ילד פלוני או לתיווך להעסקתו של אותו ילד, בהופעה או בצילומים כאמור בסעיף קטן (א) ובלבד שלא יינתן היתר להעסקה כאמור בשעות הלימודים של הילד.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”הופעה“ – לרבות הופעה מוקלטת ולרבות חזרות, לימוד או אימון לצורך ההופעה.

{{ח:סעיף|4א|השתתפות בהופעת פרסום בגיל 15 עד 18|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הופעה“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הופעת פרסום“ – הופעה או צילומים לצורכי פרסום, לרבות דוגמנות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הורה“ – לרבות אפוטרופוס שמונה על פי דין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תיווך להעסקה“ – לרבות כל הפעולות הננקטות לשם תיווך להעסקת נער בהופעת פרסום, ובכלל זה צילום הנער והצגתו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}}, לא יתווך אדם להעסקה ולא יעסיק נער שמלאו לו 15 שנים וטרם מלאו לו 18 שנים בהופעת פרסום, ובכלל זה בקיום ריאיון ומבחני במה לקבלה להעסקה, אלא לאחר קבלת הסכמת הנער והורהו לתיווך להעסקה או להעסקה של הנער, לפי העניין.
{{ח:תתת|(2)}} הסכמת הנער וההורה כאמור בפסקה (1) תינתן בהתאם {{ח:פנימי|תוספת 2|לטופס שבתוספת השנייה}}, ובצירוף צילום תעודה מזהה של ההורה; הטופס יהיה זמין כטופס מקוון באתר האינטרנט של משרד העבודה; שר העבודה רשאי לשנות, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}}.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), הסכמת הנער וההורה לתיווך להעסקה או להעסקה כאמור באותו סעיף קטן יכול שתינתן באמצעות הודעה במסרון או באמצעי דיגיטלי אחר המאפשר את שמירת ההודעה על ידי המעסיק, אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ההסכמה היא להמשך תיווך להעסקה או להעסקה אצל אותו מתווך או מעסיק, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(ב)}} הסכמת הנער וההורה ניתנה לגבי התיווך להעסקה או ההעסקה הקודמים בטופס לפי סעיף 4א(ב) או שניתן לגבי ההעסקה היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}}, ולא חלפה שנה ממועד מתן ההסכמה או ההיתר כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} הודעה לפי סעיף קטן זה תכלול את פרטי המתווך או המעסיק, לפי העניין, פרטי הופעת הפרסום, שם הנער, מספר הזהות של הנער, שם ההורה, פרטי הקשר של ההורה והסכמתם של הנער וההורה להמשך התיווך להעסקה או ההעסקה.
{{ח:תת|(ד)}} מעסיק של נער בהופעת פרסום ישמור את הסכמת הנער וההורה שניתנה לפי סעיף קטן (ב) או (ג) שבע שנים מתום תקופת העסקת הנער אצלו.
{{ח:תת|(ה)}} אין בהוראות סעיף זה כדי למנוע מהורה או מבן משפחה בגיר אחר של הנער להיות נוכח בזמן תיווך להעסקה או העסקה של הנער בהופעת פרסום, ובכלל זה בזמן קיום ריאיון ומבחני במה לקבלה להעסקה.

{{ח:סעיף|5|איסור עבודה במקומות מסויימים|תיקון: תשכ״ט, תשנ״ה, תשנ״ח, תשע״ד}}
{{ח:ת}} ילד, אף אם מלאו לו 15 שנה, לא יועסק במקום שקבע שר העבודה והרווחה, בין בדרך כלל ובין במיוחד, אם לדעתו עבודתו של ילד, באותו מקום, עלולה לסכן את התפתחותו הגופנית, הנפשית או החינוכית בשל טיב העיסוק, מיקומו או בשל כל סיבה אחרת.

{{ח:סעיף|6|עבודות אסורות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} שר העבודה רשאי לאסור או להגביל, בתקנות, העסקת ילד או צעיר בעבודות, בתהליכי ייצור או במקומות עבודה שהעבודה בהם עלולה לדעתו, לפגוע בבריאותם, שלומם או בהתפתחותם הגופנית, אף אם העסקתם אינה אסורה על פי הסעיפים הקודמים.

{{ח:סעיף|7|גיל מיוחד לעבודות מסויימות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} שר העבודה רשאי לקבוע בתקנות, כי נער שעדיין לא הגיע לגיל פלוני לא יועסק בעבודה פלונית, אם לדעתו עלולה העבודה לפגוע בבריאותו, בשלומו או בהתפתחותו הגופנית, החינוכית, הרוחנית או המוסרית של הנער, אף אם העסקתו אינה אסורה על פי הסעיפים הקודמים.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: בדיקות רפואיות}}

{{ח:סעיף|8|מוסד רפואי מוסמך|תיקון: תשל״ג, תשנ״ח, תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק 3|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוסד רפואי מוסמך“ – קופת חולים, כהגדרתה לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רופא משפחה“ – רופא, רופא בעל תואר מומחה ברפואת ילדים או רופא בעל תואר מומחה ברפואת המשפחה, כמשמעותם לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|פקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל״ז–1976}} (להלן – פקודת הרופאים), המועסקים על ידי מוסד רפואי מוסמך;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רופא מורשה“ – רופא בעל תואר מומחה ברפואה תעסוקתית לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|פקודת הרופאים}} או רופא המועסק על ידי מוסד רפואי מוסמך שהורשה, לענין הוראות {{ח:פנימי|פרק 3|פרק זה}}, על ידי שר העבודה והרווחה בהסכמת שר הבריאות.
{{ח:תת|(ב)}} בדיקה רפואית לענין עבודות המחייבות בדיקות התאמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיפים 11(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 12|ו־12}}, תיעשה בידי רופא מורשה.
{{ח:תת|(ג)}} אישור רפואי שניתן לפי {{ח:פנימי|פרק 3|פרק זה}} לא יכלול כל מידע רפואי מעבר לנדרש לפי הוראות חוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו הודעות על הסמכת המוסדות הבאים כמוסד רפואי מוסמך: המכון מדאינווסט, מרכז רפואי הרצליה בע״מ (י״פ תשנ״ב, 2019); מכון ”מור“, המכון למידע רפואי בע״מ (י״פ תשנ״ג, 3846); רם שירות רופאים בע״מ (י״פ תשנ״ח, 2957, 3458).}}

{{ח:סעיף|9|איסור תשלום|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} נער, הוריו או מעסיקו, אינם חייבים בכל תשלום בעד בדיקה רפואית או בעד אישור רפואי על פי {{ח:פנימי|פרק 3|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|10|סדרי בדיקה רפואית}}
{{ח:ת}} שר העבודה רשאי, לאחר התיעצות בשר הבריאות, לקבוע בתקנות, הוראות בדבר עריכתן והיקפן של בדיקות רפואיות על פי {{ח:פנימי|פרק 3|פרק זה}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עבודת הנוער (בדיקות רפואיות)|תקנות עבודת הנוער (בדיקות רפואיות), התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|11|אישור רפואי להעסקה|תיקון: תשנ״ח, תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא יועסק נער אלא אם כן נבדק בדיקה רפואית, ורופא המשפחה שבדק אותו נתן אישור רפואי להעסקתו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} {{ח:פנימי|פרק 3|בפרק זה}}, ”עבודה המחייבת בדיקות התאמה“ – עבודה ששר העבודה והרווחה קבע כי דרושה קביעה מקדימה רפואית על התאמתו הבריאותית של הנער לעבוד בה, וכן עריכת בדיקות רפואיות חוזרות לענין התאמתו הבריאותית לאותה עבודה.
{{ח:תתת|(2)}} לא יועסק נער בעבודה המחייבת בדיקת התאמה אלא אם כן נבדק גם בידי רופא מורשה שקבע את התאמתו לעבודה כאמור ושנתן לו אישור רפואי על כך.
{{ח:תתת|(3)}} אישור לפי פסקה (2) יהיה לעבודה מסוימת המחייבת בדיקות התאמה או לסוג עבודות בדומה לה מבחינת סיכון הבריאות והמאמץ הנדרש מהנער, ויכול הוא להיות מותנה בתנאים ומוגבל בזמן לשם ניסיון.

{{ח:סעיף|11א|עבודה זמנית|תיקון: תשל״ג, תשנ״ח, תשע״ד}}
{{ח:ת}} שר העבודה רשאי להתיר לנער, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, לעבוד תקופה שלא תעלה על שלושה חדשים בעבודה שקבע בהיתר שאינה מסכנת את הבריאות ואינה כרוכה במאמץ גופני קשה, אם ניתן מאת רופא המשפחה אישור רפואי להעסקתו של הנער באותה עבודה; היתר לפי סעיף זה יכול שיהיה כללי או מיוחד.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ניתן {{ח:חיצוני|היתר עבודה זמנית לנערים|היתר עבודה זמנית לנערים}} (י״פ תשל״ו, 1773).}}

{{ח:סעיף|12|בדיקה רפואית חוזרת|תיקון: תשכ״ג, תשל״ג, תשל״ד, תשנ״ח, תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} נער העובד בעבודה המחייבת בדיקות התאמה ייבדק בידי רופא מורשה, במועדים ובתנאים שקבע שר העבודה והרווחה לגבי עבודה כאמור ולפחות אחת לשנה (להלן – בדיקה רפואית חוזרת).
{{ח:תת|(ב)}} על סמך דין וחשבון של הרופא המורשה שערך בדיקה רפואית חוזרת על פי סעיף זה, ירשום המוסד הרפואי המוסמך, אישור רפואי שבו תצוין, כל הגבלה בעבודה הנובעת משינוי לרעה במצב בריאותו של הנער, ויביא אותו לידיעת ההורים, המעסיק, וכן לידיעת מפקח העבודה ומפקח החניכות האזורי כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק החניכות|בחוק החניכות, התשי״ג–1953}}.

{{ח:סעיף|13|הודעה על תוצאות בדיקה רפואית|תיקון: תשנ״ח, תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} העלתה בדיקה רפואית על פי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיפים 11(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 12|ו־12}}, כי –
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} הנער אינו מתאים מבחינה רפואית לעבודה בה הוא מועסק;
{{ח:תתת|(3)}} העבודה בה מועסק הנער משפיעה לרעה על מצב בריאותו –
{{ח:תת}} ימסור המוסד הרפואי המוסמך הודעה בכתב למפקח עבודה אזורי.
{{ח:תת|(ב)}} מפקח העבודה האזורי ישלח העתק של ההודעה לאחד מהורי הנער, ואם נאמר בהודעה שהנער אינו מתאים לעבודה בה הוא מועסק, יישלח העתק גם למעסיקו של הנער.

{{ח:סעיף|14|איסור העסקה לאחר קבלת הודעה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} קיבל המעסיק העתק הודעה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 13|לסעיף 13}}, יחדל להעביד את הנער תוך עשרה ימים מיום קבלת ההודעה, או תוך זמן קצר יותר שנקבע על ידי מפקח העבודה האזורי, בעבודה שאליה מתייחסת ההודעה או בעבודה הדומה לה מבחינת סיכון הבריאות או המאמץ הגופני הנדרש מהנער.

{{ח:סעיף|15||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16|בדיקה רפואית עד גיל 21|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מועסק אדם שעדיין לא מלאו לו 21 שנה, והוא מועסק בעבודה שיש בה סיכון מיוחד לבריאות – חלות לגביו הוראות {{ח:פנימי|פרק 3|פרק זה}} והוראות {{ח:פנימי|פרק 6|הפרק הששי}}, כאילו היה נער.
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה יקבע, בתקנות, לאחר התיעצות בשר הבריאות, את העבודות שיש בהן סיכון מיוחד לבריאות לענין זה.

{{ח:סעיף|16א|הצגה ושמירה של אישור רפואי|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק לא יעסיק נער אלא אם כן הציג הנער לפניו אישור רפואי שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)}}, ואם העבודה מחייבת בדיקות התאמה, גם אישור רפואי שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)(2)}}.
{{ח:תת|(ב)}} מעסיק ישמור במקום שבו מתנהל עסקו את האישור הרפואי שהוצג לפניו לפי סעיף קטן (א) או את העתקו, בתקופה שבה הנער מועסק אצלו ועד שנה לאחר סיום העסקתו; בתום התקופה האמורה יבער המעסיק את האישור הרפואי או את העתקו.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: הדרכה בבחירת מקצוע}}

{{ח:סעיף|17|פירושים}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 4|בפרק זה}}, ”הדרכה בבחירת מקצוע“ פירושו – ההדרכה הניתנת לנער בבחירת מקצוע או להתקדמותו במקצוע, בשים לב לתכונותיו האישיות של הנער ולסיכויי התעסוקה.

{{ח:סעיף|18|מתן הדרכה בבחירת מקצוע}}
{{ח:תת|(א)}} שר העבודה ינקוט צעדים הדרושים לדעתו כדי לאפשר הדרכה בבחירת מקצוע.
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה רשאי לקבוע, בתקנות, עבודות שאין לקבל להן נער אלא אם נוכח המקבל שניתנה לנער קודם הדרכה בבחירת מקצוע על ידי מוסד מוסמך, על פי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}}.

{{ח:סעיף|19|מנגנון להדרכה בבחירת מקצוע}}
{{ח:תת|(א)}} שר העבודה רשאי למנות אדם להיות הממונה על הדרכה בבחירת מקצוע. הודעה על המינוי תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה יסמיך מוסדות למתן הדרכה בבחירת מקצוע ומוסד שהוסמך כאמור לא יעסיק במתן הדרכה בבחירת מקצוע אלא אנשים שיש להם ההכשרה שנקבעה על ידי שר העבודה בתקנות.

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: שעות עבודה ומנוחה וחופשה שנתית}}

{{ח:סעיף|20|יום עבודה ושבוע עבודה|תיקון: תשנ״ח, תש״ע, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא יועסק נער יותר משמונה שעות עבודה ליום וארבעים שעות עבודה לשבוע.
{{ח:תת|(א1)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), במקום עבודה שמותר בו לעבוד יותר מ־8 שעות עבודה ליום, לפי {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה#סעיף 5|סעיף 5(א) לחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי״א–1951}}, יכול שיועסק צעיר עד תשע שעות ליום עבודה, ובלבד ששבוע העבודה לא יעלה על 40 שעות עבודה.
{{ח:תת|(ב)}} ביום שלפני המנוחה השבועית וביום שלפני חג שהנער אינו עובד בו, בין על פי חוק ובין על פי הסכם או נוהג, לא יועסק נער יותר משבע שעות עבודה.
{{ח:תת|(ג)}} ”שעות עבודה“ פירושו – הזמן שבו עומד הנער לרשות העבודה, לרבות הפסקות קצרות ומוסכמות הניתנות לנער להחלפת כוח ואויר ולרבות הפסקות לפי {{ח:פנימי|סעיף 22א|סעיף 22א}}, חוץ מהפסקות על פי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}}.

{{ח:סעיף|21|שעות המנוחה השבועית|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא יועסק נער במנוחה השבועית.
{{ח:תת|(ב)}} המנוחה השבועית של הנער היא לפחות שלושים ושש שעות רצופות ותכלול –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי נער יהודי – את יום השבת;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי נער שאיננו יהודי – את יום השבת או את היום הראשון או את היום הששי בשבוע, הכל לפי המקובל עליו כיום המנוחה השבועית שלו.

{{ח:סעיף|22|הפסקות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הועסק נער שש שעות עבודה ליום או למעלה מזה, תופסק עבודתו למנוחה ולסעודה, 3⁄4 שעה לפחות, ובכלל זה תהיה הפסקה רצופה אחת של חצי שעה לפחות. ביום שלפני המנוחה השבועית וביום שלפני חג, ההפסקה היא של חצי שעה לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} ההפסקה לא תעלה על שלוש שעות.
{{ח:תת|(ג)}} בשעת ההפסקה הנמשכת חצי שעה או יותר רשאי הנער לצאת מהמקום שבו הוא עובד, אלא אם היתה נוכחותו במקום העבודה הכרח לתהליך העבודה או להפעלת הציוד והשימוש בו, והנער נדרש על ידי מעסיקו להישאר במקום העבודה; במקרה זה ייחשב זמן ההפסקה כחלק משעות העבודה.

{{ח:סעיף|22א|הפסקה לשם שימוש בחדר שירותים|תיקון: תש״ע, תשע״ד, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} נער זכאי, במהלך יום עבודתו, להפסיק את עבודתו לשם שימוש בחדר שירותים, בהתאם לצרכיו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} המעסיק יוודא כי יש חדר שירותים תקין וראוי לשימוש העובדים, במקום העבודה או בקרבתו.
{{ח:תתת|(2)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}}, הוראות שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה#סעיף 20א|סעיף 20א(ב)(2) לחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי״א–1951}}, יחולו גם לגבי תחולת הוראות פסקה (1).
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף קטן (ב) כדי לגרוע מחובות המוטלות לפי כל דין לעניין חדרי שירותים, אלא להוסיף עליהן.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה יחולו, לעניין מעסיק ועובד, גם על מעסיק בפועל ועל עובד קבלן כוח אדם המועסק אצל מעסיק בפועל ועל מזמין שירות ועל עובד של קבלן שירות המועסק אצל מזמין השירות, ובלבד שלעניין תחולת הוראות סעיף קטן (ב)(1), העובד מועסק בחצרים שבהחזקתו של המעסיק בפועל או מזמין השירות, לפי העניין; בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מזמין שירות“ – מי שמקבל אצלו שירות מקבלן שירות, במסגרת עסקו, משלח ידו או פעילותו הציבורית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעסיק בפועל“, ”קבלן כוח אדם“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קבלן שירות“ – מי שעיסוקו במתן שירות, באמצעות עובדיו, אצל זולתו.
{{ח:תת|(ה)}} על הליכים בשל הפרת הוראות סעיף זה, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הזכות לעבודה בישיבה ובתנאים הולמים#סעיף 5א|סעיף 5א לחוק הזכות לעבודה בישיבה ובתנאים הולמים, התשס״ז–2007}}.

{{ח:סעיף|23|לימוד ושעות עבודה|תיקון: תשל״ג, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נמסרה למעסיק הודעה בכתב מאת מוסד מוסמך להשתלמות, האומרת שנער פלוני מבקר בימים מסויימים בשיעורי ערב של המוסד, לא יועסק הנער באותם הימים אחרי שעה 16.00.
{{ח:תת|(ב)}} לא ינוכה משכר עבודתו של נער על שנעדר מהעבודה לרגל ביקור בשיעורי ערב כאמור, אלא אם המוסד המוסמך להשתלמות הודיע למעסיק בכתב שהנער לא ביקר בשיעורים ורק בעד השעות שבהן נעדר הנער מהעבודה על מנת לבקר בשיעורים ולא ביקר.
{{ח:תת|(ג)}} לענין סעיף זה, ”מוסד מוסמך להשתלמות“ פירושו – מוסד להשתלמות נוער עובד ששר החינוך והתרבות הסמיכו לכך או מוסד להשתלמות במסגרת {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות, תשי״ג–1953}}, ששר העבודה הסמיכו לכך ושפורסמה על כך הודעה ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה באות להוסיף על הוראות {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 4|סעיף 4(ג) לחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, ועל {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 14|סעיף 14 לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, ולא לגרוע מהן.

{{ח:סעיף|24|איסור עבודת לילה|תיקון: תשנ״ה, תשע״ד, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נער לא יועסק ולא ירכול בלילה.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”לילה“, לגבי ילד וצעיר {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|שחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}, חל עליהם – פרק זמן של 12 שעות שבין 20:00 ובין 08:00 ולגבי צעיר {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|שחוק חינוך חובה, התש״ט–1949 {{ח:הערה|[צ״ל: שחוק לימוד חובה, התש״ט–1949]}}}}, אינו חל עליו, פרק זמן של 10 שעות שבין 22:00 ובין 06:00.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(ב)}} רואים נער כמועסק, לענין סעיף זה, גם אם הוא עובד בבית ספר מקצועי.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מעסיק רשאי להעסיק צעיר בתקופת חופשת לימודים רשמית עד השעה 01:00, ובלבד שאין למוחרת יום לימודים.
{{ח:תתת|(2)}} הועסק צעיר בתקופת חופשת לימודים רשמית כאמור בפסקה (1) וההעסקה הסתיימה אחרי השעה 23:00, יחזיר המעסיק בעצמו או באמצעות מי מטעמו את הצעיר לביתו בסיום עבודתו של הצעיר; לעניין זה יראו הפרש זמנים של יותר מחצי שעה מסיום עבודת הצעיר כאמור ועד ליציאתו לביתו כאי־החזרת הצעיר לביתו בסיום עבודתו.
{{ח:תתת|(3)}} שר העבודה רשאי לקבוע שהוראות סעיף קטן זה לא יחולו על העסקת צעירים בענפי עבודה מסוימים או בעבודה מסוימת מטעמים של הגנה על בריאותם, שלומם או התפתחותם הגופנית, החינוכית, הרוחנית או המוסרית של צעירים.

{{ח:סעיף|24א|סמכות שיפוט ותרופות לעניין איסור עבודת לילה|תיקון: תשע״ו, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לבית הדין האזורי לעבודה תהיה סמכות ייחודית לדון בהליך אזרחי בשל הפרת הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}, והוא רשאי לפסוק פיצויים, אף אם לא נגרם נזק של ממון, בשיעור שייראה לו בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} מצא בית הדין לעבודה כי המעסיק הפר את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א) או (ד)}}, רשאי הוא לפסוק לנער פיצויים שאינם תלויים בנזק (בסעיף זה – פיצויים לדוגמה) בשל כל מקרה הפרה כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} פיצויים לדוגמה כאמור בפסקה (1) יהיו בסכום שלא יעלה על 5,000 שקלים חדשים, ואולם רשאי בית הדין לעבודה, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לפסוק פיצויים לדוגמה בסכום אחר; הסכום הנקוב בפסקה זו יעודכן ב־1 בינואר בכל שנה (בפסקה זו – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד שפורסם בחודש יולי 2024.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מזכותו של נער לפיצויים או לכל סעד אחר לפי כל דין, בשל אותה הפרה.
{{ח:תת|(ד)}} בתובענה של עובד לפי סעיף זה, בשל הפרת הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א) או (ד)}} תהיה חובת ההוכחה על המעסיק כי לא העסיק את הנער בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א) או (ד)}}, אם המעסיק לא הציג רישומי נוכחות מתוך פנקס לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}}.
{{ח:תת|(ה)}} תובענה לפי סעיף זה יכול שתוגש בידי –
{{ח:תתת|(1)}} העובד;
{{ח:תתת|(2)}} ארגון העובדים היציג באותו מקום עבודה, ובאין ארגון עובדים כאמור – ארגון העובדים שהעובד חבר בו.

{{ח:סעיף|25|היתר עבודת לילה|תיקון: תשכ״ג, תשל״ג, תשנ״ח, תשס״ז, תשס״ח, תשע״ד, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} שר העבודה רשאי להתיר העסקת צעיר עד שעה 23.00 במקום שבו עובדים במשמרות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ניתנו היתרים כלליים לעבודת נוער {{ח:חיצוני|היתר כללי לעבודה באריזת מצות וקמח מצות עד שעה 23.00|באריזת מצות וקמח מצות עד שעה 23.00}} (י״פ תשט״ו, 668; תשי״ז, 574; תשכ״ב, 990); {{ח:חיצוני|היתר כללי לעבודה במגן דוד אדום|במגן דוד אדום}} (י״פ תשמ״ב, 2581).}}
{{ח:תת|(ב)|(1)}} ניתנה החלטה על שעת חירום, רשאי שר התעשיה המסחר והתעסוקה להתיר העסקת צעיר גם אחרי השעה 23:00, במקום שבו עובדים במשמרות או כאשר עבודת הצעיר נחוצה בשל החלטה כאמור, ובלבד שהובטחו לדעת השר תנאים לשמירת בריאותו ורווחתו של הצעיר.
{{ח:תתת|(2)}} תוקפו של היתר לפי פסקה (1) יפקע במועד שבו פקע תוקפה של ההחלטה על שעת חירום שבעקבותיה ניתן ההיתר, או במועד אחר שנקבע בהיתר.
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף קטן זה, ”החלטה על שעת חירום“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הכרזה על מצב מיוחד בעורף לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 9ג|סעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}};
{{ח:תתתת|(ב)}} הוצאת צו הקורא ליוצאי צבא להתייצב לשירות מילואים לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 8|סעיף 8 לחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}};
{{ח:תתתת|(ג)}} הכרזה על אירוע חירום אזרחי לפי {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 90ב|סעיף 90ב לפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה על היתר כללי להעסקת צעיר בעבודת לילה (הוראת שעה)|הודעה על היתר כללי להעסקת צעיר בעבודת לילה (הוראת שעה), התשפ״ד–2023}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} סבור שר העבודה שהדבר דרוש להשתלמותו המקצועית של צעיר, רשאי הוא להתיר, התרת שעה, את העסקתו בלילה במקום שבו עובדים ברציפות.
{{ח:תת|(ד)}} סבור שר העבודה שרצוי לעשות כן למען האמנות, רשאי הוא להתיר, התרת שעה, העסקתו של נער שמלאו לו 10 שנים עד שעה 24.00, אם לדעתו הובטחו התנאים לשמירת בריאותו, חינוכו והתפתחותו המוסרית של הנער.
{{ח:תת|(ה)}} שר העבודה רשאי להתיר העסקת צעיר עד שעה 24.00 בחקלאות או במפעל תעשיה שבהם עובדים במשמרות ותנאים מיוחדים מצדיקים זאת; כן רשאי שר העבודה להתיר העסקת צעיר משעה 05.00 בעבודה חקלאית עונתית שבה מקדימים להתחיל בעבודה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ניתנו היתרים כלליים לעבודת נוער {{ח:חיצוני|היתר כללי לעבודה בבתי אריזה לפרי הדר|בבתי אריזה לפרי הדר}} (י״פ תשכ״ד, 458); {{ח:חיצוני|היתר כללי להעבדת צעירים בלילה|במועצות אזוריות}} (י״פ תשכ״ז, 3).}}

{{ח:סעיף|26|היתרים, הוראות כלליות|תיקון: תשכ״ג, תשל״ג, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בהיתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}} ייקבע תנאי המבטיח לנער מנוחה של 14 שעות לפחות בין יום עבודה למשנהו ורשאי שר העבודה לקבוע תנאים והגבלות אחרים.
{{ח:תת|(ב)}} היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(ג) או (ד)}} יהיה מיוחד; היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(א) או (ב)}} יכול להיות כללי או מיוחד או לסוג של צעירים או מפעלים; היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(א) או (ה)}} יהיה כללי למקום או לעבודה המפורטים בהיתר ויינתן לאחר התייעצות בארגון העובדים הארצי המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים, בארגון הגדול ביותר של נוער עובד ובארגוני מעבידים שלדעת שר העבודה הם נוגעים בדבר.
{{ח:תת|(ג)}} כל היתר, להוציא היתר מיוחד, והתנאים וההגבלות שנקבעו בו, וכן ביטול היתר כזה ושינוי התנאים שנקבעו בו – יפורסמו ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} מי שניתן לו היתר מיוחד יציג אותו הצגה נראית לעין, במקום שבו מעסיקים לפיו, אך אם הוא מנהל פנקס לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}}, רשאי הוא לצרף את ההיתר לפנקס.
{{ח:תת|(ה)}} במשלחי־יד לא־תעשייתיים, כמשמעותם באמנה בדבר הגבלת עבודת לילה של ילדים ונערים במשלחי־יד לא־תעשייתיים, 1946, לא יינתן היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(א)}} אלא אם נתמלאו התנאים הקבועים בסימן ג׳ פסקה 2 לאמנה.

{{ח:סעיף|27|חופשה שנתית}}
{{ח:תת|(א)}} לגבי נער יש לקרוא {{ח:חיצוני|חוק חופשה שנתית#סעיף 3|בסעיף 3(א) לחוק חופשה שנתית, תשי״א–1951}}, ”18 יום“ במקום ”14 יום“.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה יחולו על שנת העבודה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק חופשה שנתית|בחוק האמור}} שתחילתה ביום ט״ז בניסן תשי״ג (1 באפריל 1953) ועל כל שנת עבודה שלאחריה.

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק ששי: חובת יום לימודים|תיקון: תשל״ב־2}}

{{ח:סעיף|27א|חובת יום לימודים|תיקון: תשל״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר העבודה יטיל בצו על כל נער עובד שמלאו לו 15 שנים ועדיין לא מלאו לו 18 שנים חובת לימודים לשם הכשרה מקצועית והם יקויימו במקום שקבע לכך.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו עבודת הנוער (הטלת חובת לימודים לשם הכשרה מקצועית)|צו עבודת הנוער (הטלת חובת לימודים לשם הכשרה מקצועית), תשל״ג–1973}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו עבודת הנוער (הרחבת חובת לימודים לשם הכשרה מקצועית)|צו עבודת הנוער (הרחבת חובת לימודים לשם הכשרה מקצועית), תשל״ט–1979}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה רשאי להחיל את חובת הלימודים בהדרגה, ובלבד שתוך חמש שנים מיום תחילת סעיף זה יטיל אותו על כל נער עובד שאין {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות, תשי״ג–1953}} (להלן – חוק החניכות), חל עליו.
{{ח:תת|(ג)}} שר העבודה לאחר התייעצות עם שר החינוך והתרבות, יקבע תכנית לימודים מינימלית אחידה; קביעת התכנית לא תמנע הוספת שיעורים על המפורטים בה; משך הלימודים, לפי סוגי הנערים, ייקבע בתקנות באישור ועדת העבודה של הכנסת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עבודת הנוער (משך הלימודים לשם הכשרה מקצועית)|תקנות עבודת הנוער (משך הלימודים לשם הכשרה מקצועית), תשל״ג–1973}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר קביעת תכנית לימודים מינימלית אחידה|הודעה בדבר קביעת תכנית לימודים מינימלית אחידה}} (י״פ תשל״ד, 473).}}
{{ח:תת|(ד)}} צו כאמור בסעיף קטן (א) יכול שיהא כללי, או מיוחד למפעל פלוני או לסוגי מפעלים, לענפי עבודה או לאזורים גיאוגרפיים, או לבני גיל או רמת השכלה מסויימים.
{{ח:תת|(ה)}} בצו יכול שייקבע חובת לימודים רצופה ביום אחד בשבוע או מפוצלת לכמה ימים בשבוע, ובלבד שלא תעלה בסך הכל על תשע שעות בשבוע.
{{ח:תת|(ו)}} לגבי סוגי נערים מסויימים, רשאי השר לקבוע תקופות לימודים מרוכזות במשך השנה, ואת מספר השעות בשבוע שיוקדשו ללימודים אלה.
{{ח:תת|(ז)}} נער החייב בחובת לימודים לפי סעיף זה זכאי לקבלם חינם, ולא יידרש לשלם כל תשלום בעדם; הוראה זו אינה חלה על ציוד וחמרי לימוד.

{{ח:סעיף|27ב|פטור מן החובה|תיקון: תשל״ב־2}}
{{ח:ת}} חובת הלימודים לפי {{ח:פנימי|פרק 6|פרק זה}} לא תחול לגבי נער –
{{ח:תת|(1)}} הלומד בבית ספר {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר|שחוק פיקוח על בתי־ספר, תשכ״ט–1969}}, חל עליו;
{{ח:תת|(2)}} הלומד במוסד מוסמך להשתלמות כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23}};
{{ח:תת|(3)}} הלומד בבית ספר או במוסד לימודים שרוב עובדי החינוך בו הם עובדי המדינה הפועלים בתוקף תפקידם;
{{ח:תת|(4)}} הלומד בבית ספר או במוסד לימודים ששר העבודה קבע אותו כמוסד שהלימודים בו פוטרים את הנער מהחובה לפי {{ח:פנימי|פרק 6|פרק זה}};
{{ח:תת|(5)}} בגיל שחלה עליו חובת לימודים לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|חוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, זולת אם שוחרר מחובה זו מטעם שר החינוך והתרבות.

{{ח:סעיף|27ג|סמכות פיקוח|תיקון: תשל״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח על חניכות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החניכות|בחוק החניכות}}, יפקח גם על קיום החובות לפי {{ח:פנימי|פרק 6|פרק זה}}, ויהיו לו לשם כך הסמכויות המוקנות לו {{ח:חיצוני|חוק החניכות|בחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} מועצת החניכות שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות}} תהיה מועצה מייעצת לענין הוראות {{ח:פנימי|פרק 6|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|27ד|אישור על סיום לימודים|תיקון: תשל״ב־2}}
{{ח:ת}} שר העבודה רשאי לקבוע בתקנות הוראות בדבר מתן אישור על סיום חובת הלימודים לפי {{ח:פנימי|פרק 6|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|27ה|שחרור ללימודים|תיקון: תשל״ב־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מי שמעסיק נער שחלה עליו חובת לימודים לפי {{ח:פנימי|פרק 6|פרק זה}}, חייב לשחררו מעבודה לשעות הלימודים ואין להעבידו בשעות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ינוכה משכר עבודתו של נער על שנעדר מעבודתו לרגל לימודים כאמור, אלא אם הוכח כי לא השתתף בלימודים, והכל אם אין בהסכם קיבוצי החל על הנער ועל מעסיקו הוראה אחרת לענין זה.
{{ח:תת|(ג)}} המוסד שבו לומד הנער בשעות העדרו מעבודה יודיע למעסיקו, בדרך שנקבעה, על שעות הלימודים שבהן חייב הנער ואם אכן השתתף בהן.
{{ח:תת|(ד)}} שר העבודה רשאי לקבוע בהוראה כללית או מסווגת שהוראות סעיפים קטנים (א) עד (ג) יחולו גם לגבי נער הלומד בבית ספר או מוסד מן המנויים {{ח:פנימי|סעיף 27ב|בסעיף 27ב}}.

{{ח:קטע2|פרק 6-1|פרק שישי 1: הוראות בדבר היתרים|תיקון: תשנ״ח}}

{{ח:סעיף|27ו|היתר להעסקת נער|תיקון: תשנ״ח, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא יינתן היתר להעסקת נער לפי חוק זה ({{ח:פנימי|פרק 6-1|בפרק זה}} – היתר להעסקת נער) אם יש בו כדי לפגוע בטובתו של הנער.
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה והרווחה, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, רשאי לקבוע, ולענין {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}} יקבע, כללים, תנאים וסייגים למתן היתר להעסקת נער או לתיווך להעסקת נער; כללים, תנאים וסייגים כאמור יכול שייקבעו דרך כלל או לסוגי היתרים מסוימים.
{{ח:תת|(ג)}} היתר להעסקת נער יכלול את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תנאים שיבטיחו כי הנער לא ינוצל לרעה, כי בריאותו, בטיחותו, חינוכו, או התפתחותו התקינה לא ייפגעו, וכי יהיו לו שעות מנוחה ופנאי הולמות;
{{ח:תתת|(2)}} תנאים בדבר שעות העבודה, הפסקות בעבודה וכן הפסקות בין יום עבודה אחד למשנהו.
{{ח:תת|(ד)}} שר העבודה והרווחה רשאי לקבוע תנאים נוספים על אלה שקבע לפי סעיף קטן (ב) או על אלה המפורטים בסעיף קטן (ג), לענין היתר להעסקת נער פלוני.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עבודת הנוער (העבדת ילד בהופעה או בפרסומת)|תקנות עבודת הנוער (העבדת ילד בהופעה או בפרסומת), התשנ״ט–1999}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עבודת הנוער (תיווך להעבדת ילד בהופעה או בפרסומת)|תקנות עבודת הנוער (תיווך להעבדת ילד בהופעה או בפרסומת), התשנ״ט–1999}}.}}

{{ח:סעיף|27ז|שמיעת הנער|תיקון: תשנ״ח, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} במתן היתר להעסקת נער תהיה זכות לנער המסוגל לחוות דעה משלו, להביע את עמדתו לענין מתן היתר להעסקתו, ויינתן לדעתו משקל ראוי בהתאם לגילו ולמידת בגרותו.
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה והרווחה, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, יתקין תקנות לענין דרכי המימוש של זכות הנער לפי סעיף זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עבודת הנוער (יידוע נער ושמיעתו)|תקנות עבודת הנוער (יידוע נער ושמיעתו), התשנ״ט–1999}}.}}

{{ח:קטע2|פרק 7|פרק שביעי: ביצוע ועונשין|תיקון: תשל״ב־2}}

{{ח:סעיף|27ח|הצגת תעודת זהות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק לא יעסיק נער אלא אם כן הציג הנער לפניו תעודת זהות שלו או תעודת זהות של הוריו, שבה מופיעים פרטיו.
{{ח:תת|(ב)}} מעסיק ישמור במקום שבו מתנהל עסקו העתק של תעודת הזהות כאמור בסעיף קטן (א), בתקופה שבה הנער מועסק אצלו ועד שנה לאחר סיום העסקתו; בתום התקופה האמורה יבער המעסיק את העתק תעודת הזהות.

{{ח:סעיף|28||תיקון: תשנ״ח, תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|28א|הודעה בדבר שעות הלימודים|תיקון: תש״ע־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ב1)}}, לא יועסק צעיר או מי שמלאו לו 18 שנה, שחל עליהם לימוד חובה, אלא אם כן נמסרה למעסיק הודעה של מוסד החינוך שבו לומד הצעיר או מי שמלאו לו 18 שנה בדבר שעות הלימודים שלו באותו מוסד; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על מי שמתקיים לגביו האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בפסקאות (1), (3) או (4) שבסעיף 2(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר התעשייה המסחר והתעסוקה רשאי, בהסכמת שר החינוך, לקבוע הוראות בדבר הודעה כאמור בסעיף קטן (א), לרבות לעניין הגורם במוסד החינוך המוסמך לתתה, פרטיה, צורתה, דרכי מסירתה והחזקתה.

{{ח:סעיף|29|סמכויות מפקח עבודה|תיקון: תשנ״ח, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} סמכויות של מפקח עבודה ביחס לכל מקום שיש לו יסוד להניח שמועסק בו נער, יהיו כסמכויותיו של מפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה#סעיף 2|סעיף 2 לחוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי״ד–1954}}.
{{ח:תת|(ב)}} אדם הנמצא במקום שאליו בא מפקח עבודה בתוקף סמכויותיו לפי סעיף קטן (א), וכן נער שיש למפקח עבודה יסוד להניח שהוא עובד או רוכל – רשאי מפקח עבודה לחקור אותו אדם, אותו נער ואת הוריו, בכל ענין הנוגע לחוק זה, אך לא יידרש איש ליתן תשובה או עדות העלולות להפלילו. מפקח עבודה רשאי לרשום בפרוטוקול את תשובותיו והודעותיו של הנחקר.
{{ח:תת|(ג)}} דין פרוטוקול שנרשם בהתאם לסעיף קטן (ב) כדין הודעה שנרשמה בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|לסעיף 2 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)}}, {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 3|והסעיפים 3}} {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 4|ו־4 לאותה פקודה}} חלים עליו.

{{ח:סעיף|29א|צו למניעת פעולה מפירה|תיקון: תשע״ב, תשע״ו, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} היה ליועץ המשפטי לממשלה או לבא כוחו, או למפקח עבודה בכיר ששר התעשייה המסחר והתעסוקה הסמיך לעניין זה, יסוד סביר להניח שאדם מבצע או עומד לבצע, במעשה או במחדל, פעולה מפירה, רשאי הוא להגיש לבית הדין האזורי לעבודה בקשה למתן צו המורה לאותו אדם להימנע מהפעולה המפירה או לעשות מעשה למניעתה (בסעיף זה – צו למניעת פעולה מפירה).
{{ח:תתת|(2)}} הוגש כתב אישום בשל עבירה לפי חוק זה, רשאי תובע כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}, להגיש בקשה למתן צו למניעת פעולה מפירה.
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף זה, ”פעולה מפירה“ – פעולה בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 2א|2א}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20}}, {{ח:פנימי|סעיף 21|21}}, {{ח:פנימי|סעיף 22|22}}, {{ח:פנימי|סעיף 22א|22א}}, {{ח:פנימי|סעיף 23|23}}, {{ח:פנימי|סעיף 24|24}}, {{ח:פנימי|סעיף 27ה|27ה}}, {{ח:פנימי|סעיף 28א|28א}}, {{ח:פנימי|סעיף 31|31}}, {{ח:פנימי|סעיף 32|32}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ד|33ד}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ד1|33ד1}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בית הדין האזורי לעבודה רשאי לתת צו למניעת פעולה מפירה במעמד צד אחד.
{{ח:תתת|(2)}} ניתן צו במעמד צד אחד, יתקיים הדיון במעמד הצדדים בהקדם האפשרי ולא יאוחר משבעה ימים מיום מתן הצו, ורשאי בית הדין האזורי לעבודה להאריך את תוקפו של הצו למניעת פעולה מפירה, לבטלו או לשנותו, אף אם מי שלגביו ניתן הצו והוזמן כדין, לא התייצב לדיון.
{{ח:תת|(ג)}} נוכח בית הדין האזורי לעבודה כי יש בפעולה המפירה או בנסיבות העניין משום סיכון שלומו או בריאותו של נער, רשאי הוא להורות בצו למניעת פעולה מפירה על מתן ערובה לקיום הצו, בסכום ולתקופה שיקבע.

{{ח:סעיף|30|מועצה לעניני נוער עובד|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תוקם מועצה לעניני נוער עובד (להלן – המועצה) שתייעץ לשר העבודה בכל ענין הנוגע לחוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה תהיה מורכבת מבאי כוח הממשלה שיתמנו על ידי שר העבודה, מבאי כוח מרכז לשכות העבודה הכלליות, ומאנשי הציבור שיתמנו על ידי שר העבודה כנציגיהם של עובדים, של נוער עובד, של מעבידים וכן של מוסדות ציבוריים שלדעת שר העבודה הם נוגעים בדבר. נציגי עובדים יתמנו לאחר התיעצות בארגון העובדים הארצי המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים, ונציגי הנוער העובד יתמנו לאחר התיעצות בארגון הארצי המייצג את המספר הגדול ביותר של נוער עובד, ובארגונים אחרים של נוער עובד לפי החלטת שר העבודה, ונציגי מעבידים יתמנו לאחר התיעצות בארגונים ארציים רפרזנטטיביים של מעבידים שלדעת שר העבודה הם נוגעים בדבר.
{{ח:תת|(ג)}} מספר חברי המועצה לסוגיהם ייקבע על ידי שר העבודה בהודעה שתפורסם ברשומות ובלבד שמספר נציגי העובדים והנוער העובד גם יחד יהיה כמספר נציגי המעסיקים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר מספר חברי המועצה לענייני נוער עובד|הודעה בדבר מספר חברי המועצה לענייני נוער עובד}} (י״פ תשע״א, 2341).}}
{{ח:תת|(ד)}} שר העבודה, ובהעדרו מי שנתמנה על ידיו לכך, יהיה יושב ראש המועצה.
{{ח:תת|(ה)}} המועצה תקבע את סדרי דיוניה ועבודתה במידה שלא נקבעו בתקנות.

{{ח:סעיף|30א|ועדות המועצה|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} המועצה רשאית למנות, מבין חבריה, או שלא מבין חבריה, ועדות, ולאצול להן מסמכויותיה, למעט הסמכות לייעץ לשר בכל ענין הנוגע להתקנת תקנות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42|בסעיף 42}}.

{{ח:סעיף|31|רישום נערים עובדים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק חייב לנהל פנקס שבו יירשמו ביחס לכל נער המועסק על ידיו, הפרטים שייקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה יקבע, בהודעה שתפורסם ברשומות, את סוגי המעסיקים שעליהם חל סעיף זה, ורשאי הוא לקבוע כאמור שהפנקס יהיה חלק מפנקס אחר שמעסיק חייב לנהלו על פי חוק ששר העבודה ממונה על ביצועו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר סוגי המעבידים החייבים לנהל פנקס לרישום נערים|הודעה בדבר סוגי המעבידים החייבים לנהל פנקס לרישום נערים}} (י״פ תשי״ח, 391).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עבודת הנוער (פנקס לרישום נערים)|תקנות עבודת הנוער (פנקס לרישום נערים), תשי״ח–1958}}.}}

{{ח:סעיף|32|חובת יידוע|תיקון: תשנ״ח, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק יביא לידיעת נער המועסק על ידיו את הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה והרווחה רשאי לקבוע דרכים ליידוע נער על פי הוראות סעיף זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עבודת הנוער (הצגת תמצית החוק)|תקנות עבודת הנוער (הצגת תמצית החוק), תשי״ח–1958}}.}}

{{ח:סעיף|33|העסקה מסכנת|תיקון: תשל״ב־2, תשנ״ח, תש״ע־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המעסיק נער באחד מאלה –
{{ח:תתת|(1)}} בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2(א), (ב) ו־(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 2א|2א}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}} או בניגוד להוראות היתר שניתן מכוחן;
{{ח:תתת|(2)}} במקום ששר העבודה והרווחה קבע, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, כי עבודה של נער בו עלולה לסכנו;
{{ח:תתת|(3)}} בעבודות, בתהליכי ייצור או במקומות עבודה ששר העבודה והרווחה אסר או הגביל העסקת נער בהם, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}};
{{ח:תתת|(4)}} בעבודה, שעל פי הקבוע בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} אין להעבידו בה בגילו;
{{ח:תתת|(5)}} בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}},
{{ח:תת}} דינו – מאסר שנה או קנס פי אחד וחצי מן הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (להלן – חוק העונשין).
{{ח:תת|(ב)}} המעסיק צעיר או מי שמלאו לו 18 שנה שחל עליהם לימוד חובה בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ב1)}}, דינו – מאסר שנה או קנס פי אחד וחצי מן הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|33א|העסקה אסורה אחרת|תיקון: תשנ״ח, תש״ע, תשע״ד}}
{{ח:ת}} המעסיק נער באחד מאלה –
{{ח:תת|(1)}} בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיפים 11}} {{ח:פנימי|סעיף 12|או 12}} או בניגוד להוראות היתר שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 11א|סעיף 11א}}, שענינן בדיקות רפואיות;
{{ח:תת|(2)}} בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיפים 20}}, {{ח:פנימי|סעיף 21|21}}, {{ח:פנימי|סעיף 22|22}}, {{ח:פנימי|סעיף 22א|22א}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24}}, או בניגוד להוראות היתר שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, שענינן שעות עבודה ומנוחה;
{{ח:תת|(3)}} בניגוד להוראות היתר שניתן לפי חוק זה ושלא לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 2א|2א}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}, לרבות הוראות בענין קביעת מספר מרבי של שעות עבודה, מנוחה שבועית, הפסקות בעבודה או עבודה בלילה,
{{ח:ת}} דינו – מאסר שישה חודשים או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|33ב|העסקת בוגר|תיקון: תשנ״ח, תשע״ד}}
{{ח:ת}} המעסיק את מי שמלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 21 שנים, בעבודה ששר העבודה והרווחה קבע, לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}}, שיש בה סיכון מיוחד לבריאות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי}}: בדיקות רפואיות, או בניגוד להוראות {{ח:פנימי|פרק 6|פרק שישי}}: חובת יום לימודים, דינו – כדין המעסיק נער לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:פנימי|סעיף 33א|או 33א}}, לפי הענין.

{{ח:סעיף|33ג|עבירות נוספות|תיקון: תשנ״ח, תש״ע־2, תשע״ד, תשע״ו, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המעסיק נער באחד מאלה –
{{ח:תתת|(1)}} בעבודה שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}, בלי שנוכח שניתנה לנער, קודם לכן, הדרכה בבחירת מקצוע, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|באותו סעיף}};
{{ח:תתת|(2)}} בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף קטן (ב) שבו}}, שענינן נער המבקר בשיעורי ערב;
{{ח:תתת|(3)}} בלי שהציג היתר מיוחד לעבודת לילה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26(ד)}};
{{ח:תתת|(4)}} בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 27ה|סעיף 27ה(א)}}, שענינן נער שחובת לימודים חלה עליו;
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(6)}} בלי שניהל פנקס בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}};
{{ח:תתת|(7)}} בלי שהביא לידיעתו של הנער את הוראות חוק זה בהתאם לחובתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32}},
{{ח:תת}} דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(א1)}} המעסיק צעיר או מי שמלאו לו 18 שנה שחל עליהם לימוד חובה בלי שנמסרה לו הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28א|בסעיף 28א}} או שלא החזיק הודעה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28א|סעיף 28א(ב)}}, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ב)}} מעסיק שניכה משכר עבודתו של נער, בשל היעדרות לצורך לימודים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיפים 23(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 27ה|או 27ה(ב)}}, דינו – קנס כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} מעסיק שהעסיק צעיר אחרי השעה 23:00 ולא החזיר את הצעיר לביתו בסיום עבודתו של הצעיר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|24(ד)(2)}}, דינו – קנס כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|33ד|פעולות אסורות לגבי הופעות וצילומים|תיקון: תשנ״ח, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המתווך, ללא היתר, להעסקה של ילד בהופעה או בצילומים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, או המתווך להעסקת ילד בניגוד להוראות היתר שניתן לו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, דינו – כדין המעסיק ילד בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|אותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ב)}} המזמין הופעה או צילומים כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, שבה אמור לעבוד ילד, חייב להתנות את העסקת הילד בהופעה או בצילומים שהזמין בקבלת היתר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|אותו סעיף}}; הפר המזמין חובה זו, וילד הועסק ללא היתר, בהופעה או בצילומים שהזמין, דינו – מחצית העונש הקבוע למעסיק ילד בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”ילד“ – מי שטרם מלאו לו 15 שנים.

{{ח:סעיף|33ד1|איסור תיווך להעסקה והעסקה בהופעת פרסום|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} המתווך להעסקה או המעסיק נער שמלאו לו 15 שנים וטרם מלאו לו 18 שנים בהופעת פרסום, ובכלל זה בקיום ריאיון ומבחני במה לקבלה להעסקה, בלא הסכמת הנער והורהו בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}}, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|33ה|אחריות תאגיד|תיקון: תשנ״ח, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בוצעה עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}}, {{ח:פנימי|סעיף 33א|33א}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ב|33ב}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ג|33ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ד|33ד}} {{ח:פנימי|סעיף 33ד1|או 33ד1}}, בידי תאגיד, דינו – כפל הקנס הקבוע לאותה עבירה.

{{ח:סעיף|33ו|אחריות קפידה|תיקון: תשנ״ח, תשס״א, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}}, {{ח:פנימי|סעיף 33א|33א}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ב|33ב}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ג|33ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ד|33ד}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ד1|33ד1}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ה|33ה}} {{ח:פנימי|סעיף 38א|ו־38א(ג)}} היא מסוג העבירות של אחריות קפידה.

{{ח:סעיף|33ז|עבירה נמשכת|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} בית משפט רשאי, בנוסף לכל עונש הקבוע לעבירה לפי חוק זה, שהיא עבירה נמשכת, להטיל על הנידון קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(ג) לחוק העונשין}} לכל יום שבו נמשכת העבירה.

{{ח:סעיף|33ח|הפרעה למפקח עבודה|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} המפריע למפקח עבודה להשתמש בסמכויותיו לפי חוק זה, דינו – מאסר שנה או קנס פי אחד וחצי מהקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|34|נער המועסק על ידי מעסיקים שונים|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:ת}} המעסיק נער ביודעו שהוא מועסק גם על ידי מעסיק אחר, רואים את מי שהעבידו אותו יום או אותו שבוע שעות העודפות על שמונה ליום או על ארבעים לשבוע כמעסיקו של הנער בכל השעות, אלא אם לא ידע, ולא יכול היה לדעת, את מספר השעות שבהן כבר הועסק הנער על ידי מעסיק אחר.

{{ח:סעיף|35||תיקון: תשל״ב־2, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|36||תיקון: תש״ך}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|37|חובת הורים|תיקון: תשל״ב־2, תשנ״ח, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הורה לנער חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת העסקת הנער בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}}; המפר חובה זו, דינו – מחצית הקנס הקבוע למעסיק נער בניגוד לאותן הוראות.
{{ח:תת|(ב)}} הועסק נער בניגוד להוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}}, חזקה היא כי הורה הנער הפר חובתו האמורה בסעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח כי נהג ללא מחשבה פלילית וללא רשלנות, ועשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

{{ח:סעיף|38|חובת פיקוח|תיקון: תשנ״ח, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 33|בסעיפים 33}}, {{ח:פנימי|סעיף 33א|33א}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ב|33ב}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ג|33ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ד|33ד}} {{ח:פנימי|סעיף 33ד1|ו־33ד1}} בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו; המפר חובתו האמורה, דינו – קנס פי אחד וחצי מן הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}; לענין סעיף זה, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בתאגיד, שותף, למעט שותף מוגבל, ופקיד האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו בוצעה העבירה.
{{ח:תת|(ב)}} נעברה עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}}, {{ח:פנימי|סעיף 33א|33א}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ב|33ב}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ג|33ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 33ד|33ד}} {{ח:פנימי|סעיף 33ד1|ו־33ד1}} בידי תאגיד, חזקה היא כי נושא משרה הפר חובתו האמורה בסעיף זה, אלא אם כן הוכיח כי נהג ללא מחשבה פלילית וללא רשלנות, ועשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

{{ח:סעיף|38א|חובות פיקוח ברשות ציבורית|תיקון: תשס״א, תשע״ד, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ראש רשות ציבורית“ – המנהל הכללי, ובאין מנהל כללי – בעל תפקיד מקביל ברשות הציבורית, ובהעדרם ראש הרשות; ולענין רשות מקומית – ראש הרשות המקומית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשות ציבורית“ – גוף מהגופים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, אולם לענין {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 9|פסקה (9) בתוספת הראשונה}} – רשאי שר העבודה והרווחה לפטור בצו חברה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 9|באותה פסקה}} מהחובות האמורות בסעיף זה, כולן או חלקן.
{{ח:תת|(ב)}} ראש רשות ציבורית חייב לעשות את כל אלה, כדי למנוע העסקת נער בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:פנימי|סעיף 33א|ו־33א}} על ידי קבלן המבצע עבודה או הנותן שירותים לפי הזמנתה של הרשות הציבורית (בסעיף זה – הקבלן המבצע):
{{ח:תתת|(1)}} למנות מבין עובדי הרשות הציבורית אחראי מטעמו, שתפקידו לדווח לראש הרשות על כל הפרה של הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:פנימי|סעיף 33א|ו־33א}} בידי קבלן מבצע (בסעיף זה – אחראי);
{{ח:תתת|(2)}} לכלול בחוזה בין הרשות הציבורית לבין הקבלן המבצע, סעיף המפרט את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:פנימי|סעיף 33א|ו־33א}} והקובע כי הפרת הוראות החוק האמורות מהווה גם הפרת החוזה בין הצדדים;
{{ח:תתת|(3)}} לדווח מיידית לאגף לאכיפת חוקי עבודה במשרד העבודה והרווחה על כל הפרה של הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:פנימי|סעיף 33א|או 33א}}, על ידי הקבלן המבצע שהאחראי דיווח לו עליה;
{{ח:תתת|(4)}} לדרוש מהקבלן המבצע להפסיק לאלתר הפרה של הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:פנימי|סעיף 33א|או 33א}}, שהאחראי דיווח לו עליה.
{{ח:תת|(ג)}} אלה דינם מחצית הקנס הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 33|בסעיף 33}}:
{{ח:תתת|(1)}} ראש רשות ציבורית המפר חובה מהחובות המפורטות בסעיף קטן (ב);
{{ח:תתת|(2)}} אחראי שאינו מדווח לראש רשות על הפרת הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:פנימי|סעיף 33א|או 33א}} בידי קבלן מבצע.
{{ח:תת|(ד)}} ראש רשות ציבורית חייב לדווח מיידית לאגף לאכיפת חוקי עבודה במשרד העבודה והרווחה על הפרת הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:פנימי|סעיף 33א|או 33א}}, בידי קבלן מבצע, ולדרוש מהקבלן המבצע להפסיק את ההפרה לאלתר, אף אם ההפרה לא דווחה לו בידי האחראי אלא נודעה לו בדרך אחרת; העובר על הוראות סעיף זה, דינו – מחצית הקנס הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 33|בסעיף 33}}.

{{ח:סעיף|39|ראיות}}
{{ח:תת|(א)}} תמצית מהרישום בספר התושבים לפי {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|פקודת מרשם התושבים, תש״ט–1949}}, בדבר גילו של אדם, או אישור משרד הרישום המעיד שלפי {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|הפקודה האמורה}} נמסרה הודעה למשרד הרישום שאדם נולד בתאריך פלוני – ישמשו ראיה לגילו של אדם בכל תביעה על פי חוק זה, אלא אם הוכח על פי תעודת לידה שהאדם נולד בתאריך אחר.
{{ח:תת|(ב)}} נמצא נער במקום שבו נעשית עבודה או פועלות מכונות, רואים את הנער כעובד באותו מקום ובאותה שעה, אלא אם הוכח ההיפך.

{{ח:סעיף|40|אגרות|תיקון: תשל״ב־2, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} שר העבודה והרווחה רשאי, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, לקבוע אגרות שיש לשלמן בעד בקשות להיתרים לפי חוק זה ובעד מתן ההיתרים.

{{ח:סעיף|40א|תשלום שכר עבודה|תיקון: תשנ״ח, תשע״ד}}
{{ח:ת}} העסקת נער בניגוד להוראות חוק זה אינה פוטרת את המעסיק מתשלום שכר העבודה או מכל תשלום אחר, שהנער זכאי לו עבור עבודתו, עקב עבודתו, ולפי כל דין.

{{ח:סעיף|41|המדינה כמעסיק|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה דין נער המועסק על ידי המדינה כדין נער המועסק על ידי כל מעסיק אחר.

{{ח:סעיף|42|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} שר העבודה ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה לא יתקין תקנות, להוציא תקנות על פי {{ח:פנימי|סעיף 10|הסעיפים 10}}, {{ח:פנימי|סעיף 31|31}} {{ח:פנימי|סעיף 32|ו־32}}, אלא לאחר התיעצות עם המועצה לעניני נוער עובד המוקמת על פי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עבודת הנוער (עבודות אסורות ועבודות מוגבלות)|תקנות עבודת הנוער (עבודות אסורות ועבודות מוגבלות), התשנ״ו–1995}}.}}

{{ח:סעיף|43|העברת סמכויות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} שר העבודה רשאי להעביר לאחר את סמכויותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|הסעיפים 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}} {{ח:פנימי|סעיף 25|ו־25}}, פרט לסמכות ליתן היתר כללי לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(א) או (ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על העברת סמכויות תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|44|אי־חלות {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה|חוק}}|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה|חוק שעות עבודה ומנוחה, תשי״א–1951}} – לא יחול על העסקת נער.

{{ח:סעיף|45|ביטול}}
{{ח:ת}} פקודת העבדתם של ילדים ונערים, 1945, והתקנות שהותקנו על פיה – בטלות.

{{ח:סעיף|46|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תקפו של חוק זה הוא בתום ששה חדשים לאחר שנתקבל בכנסת.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשס״א, תשפ״ג}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 38א|סעיף 38א(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} משרדי הממשלה, יחידותיהם ויחידות הסמך שלהם;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} לשכת נשיא המדינה;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} הכנסת;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} משרד מבקר המדינה;

{{ח:סעיף*|(4א)||תיקון: תשע״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 4א}}
{{ח:ת}} ועדת הבחירות המרכזית לכנסת;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} בתי משפט, בתי דין, לשכות הוצאה לפועל, וכל גוף אחר בעל סמכות שפיטה על פי דין;

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} רשות מקומית;

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} תאגיד בשליטת רשות מקומית;

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 1 פרט 8}}
{{ח:ת}} תאגיד שהוקם בחוק;

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 1 פרט 9}}
{{ח:ת}} חברה ממשלתית וחברה־בת ממשלתית, כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}})}}}}
{{ח:קטע3||הסכמה לתיווך להעסקה או להעסקה בהופעת פרסום}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} אני, . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ., הורהו (או האפוטרופוס, אם מונה) של . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (שם הנער או הנערה), ואני (שם הנער או הנערה) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} מספר הזהות של ההורה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} מספר הזהות של הנער או הנערה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} כתובת המגורים של ההורה/אפוטרופוס: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} מספר הטלפון של ההורה/אפוטרופוס: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} מסכימים – (מחקו את המיותר):
{{ח:תת|❏}} לתיווך להעסקתו או להעסקתה בהופעת פרסום באמצעות המתווך
{{ח:תת|❏}} להעסקתו או להעסקתה בהופעת פרסום אצל המעסיק
{{ח:ת}} במקום ובמועדים המפורטים להלן:
{{ח:ת}} מועדי התיווך/ההעסקה . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} תקופת התיווך/ההעסקה . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} פרטי המתווך/המעסיק וכתובתו . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} פרטי הופעת הפרסום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} ידועות לי הוראות חוק עבודת הנוער בעניין הופעות פרסום/תיווך להופעות פרסום, ובין היתר זכותו של הורה או בן משפחה בגיר אחר ללוות את הנער או הנערה בכל תקופת ההעסקה/התיווך.
{{ח:ת}} במהלך השנה שקדמה להגשת בקשה זו הוגשה בקשה להיתר לתיווך להעסקה/להעסקת הנער או הנערה: כן/לא (מחקו את המיותר)

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} חתימת הנער או הנערה . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} חתימת ההורה/האפוטרופוס . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . תאריך . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} {{מוקטן|* יש לצרף צילום תעודה מזהה של ההורה וחלק הספח הכולל את פרטי הנער או הנערה בלבד; אפוטרופוס יצרף צילום תעודה מזהה והעתק ממסמך המאשר את מינויו כאפוטרופוס הכולל את פרטי הנער או הנערה והאפוטרופוס בלבד.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ג׳ באב תשי״ג (15 ביולי 1953).}}
* '''משה שרת'''
שר החוץ
ממלא מקום ראש הממשלה
* '''גולדה מאירסון'''
שרת העבודה
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]