חוק זכיון צינור הנפט

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק זכיון צינור הנפט, תשכ״ח–1968}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000644}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ח, 62|חוק זכיון צינור הנפט|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208347.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הזכיון}}
{{ח:ת}} שטר הזכיון {{ח:פנימי|תוספת א|שבתוספת א לחוק זה}}, שנעשה בין המדינה לבין בעל הזכיון הנקוב בו, רואים אותו כבר־תוקף לכל מטרותיו.

{{ח:סעיף|2|זכיון־המשנה}}
{{ח:ת}} שטר זכיון־המשנה המובא {{ח:פנימי|תוספת ב|בתוספת ב לחוק זה}}, שנעשה בין בעל הזכיון לבין בעל זכיון־המשנה הנקוב בו, רואים אותו כבר־תוקף לכל מטרותיו.

{{ח:סעיף|3|תוקף הוראות הזכיון וזכיון־המשנה}}
{{ח:ת}} כל הוראה מהוראות הזכיון וזכיון־המשנה, בין מפורשת ובין משתמעת, תהא בת־תוקף על אף האמור בכל דין.

{{ח:סעיף|4|שינויים בזכיון}}
{{ח:ת}} שר האוצר יפרסם ברשומות כל שינוי בשטר הזכיון שייעשה על פי {{ח:פנימי|תוספת א פרט 40|סעיף 40 שבו}}.

{{ח:סעיף|5|תרגומים}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי להוציא תרגומים של חוק זה, של שטר הזכיון ושל שטר זכיון־המשנה לכל שפה זרה, ותעודת השר על נכונות התרגום תהא ראיה חותכת.

{{ח:סעיף|6|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תקפו של חוק זה הוא מיום קבלתו בכנסת. הוראות סעיף זה אינן באות לפגוע בהוראות שטר הזכיון ושטר זכיון־המשנה בדבר תחילת תקפם של אלה.

{{ח:סעיף|8|פרסום}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק המעבר#סעיף 2|בסעיף 2(ד) לחוק המעבר, תש״ט–1949}}, יפורסם חוק זה ברשומות תוך חדשיים מיום קבלתו בכנסת.

{{ח:קטע2|תוספת א|תוספת א}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} כ״ו באדר תשכ״ח {{ש}} 26 במרס 1968

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|מדינת ישראל {{ש}} ואי. פי. סי. הולדינגס לטד. {{ש}}}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|{{מוגדל|שטר זכיון}}}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} שטר זכיון זה נעשה ביום כ״ו באדר תשכ״ח (28 במרס 1968) בין מדינת ישראל, המיוצגת על ידי ממשלת ישראל והפועלת באמצעות שר האוצר (להלן – הממשלה), מצד אחד ובין אי.פי.סי. הולדינגס לטד. (A.P.C Holdings Ltd.‎), חברה מאורגנת וקיימת לפי חוקי קנדה אשר משרדה הראשי הוא בקנדה, הליפקס, מחוז נובה סקוטיה (City of Halifax in the Province of Nova Scotia, Canada) (להלן – בעל הזכיון) מצד שני.
{{ח:ת}} הואיל ובעל הזכיון ביקש מאת הממשלה את הזכיון המובא להלן, עם סמכות להעניק – בהסכמת הממשלה – זכיונות משנה ורשיונות לאחרים;
{{ח:ת}} והואיל וחברת קו צינור אילת–אשקלון בע״מ אשר שמה באנגלית הוא (Eilat-Ashkelon Pipeline Company Ltd.‎) (להלן – בעל זכיון המשנה) נתארגנה על ידי בעל הזכיון למטרות, שאחת מהן היא: רכישתו, החזקתו והפעלתו של קו הצינור (במוגדר להלן) בתור בעל זכיון משנה מכוח בעל הזכיון, ובעל הזכיון ביקש את הסכמת הממשלה והממשלה נתנה הסכמתה לבעל הזכיון להענקת זכיון המשנה על ידיו;
{{ח:ת}} והואיל ונתקיימו התנאים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק זכיון צינורות הנפט#תוספת א פרט 38|בסעיף 38 לשטר הזכיון המהווה תוספת א׳ לחוק זכיון צינורות הנפט, תשי״ט–1959}}, לפיהם רשאית הממשלה להעניק את ההיתר המפורט בזה להלן –

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''הילכך מעיד שטר־זכיון זה לאמור:'''}}

{{ח:סעיף*|1|משמעותם של מונחים|עוגן=תוספת א פרט 1}}
{{ח:ת}} המונחים שלהלן יהיו להם המשמעויות שבצדם, זולת אם תשתמע מן ההקשר משמעות אחרת:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אד“ – לרבות חברה, אגודה שיתופית, וכל התאגדות אחרת, גוף מדיני, אישיות משפטית, שותפות וגוף בני אדם, אם מואגד ואם לא מואגד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל הזכיון“ – אי.פי.סי. הולדינגס לטד., נוחליה וקוני זכויותיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דולר“ או ”$“ – דולר במעות או במטבע של ארצות הברית של אמריקה, שהוא אותה שעה הילך חוקי בארצות הברית של אמריקה לפרעון חובות ציבוריים ופרטיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפעל“ – העסק של הובלת נפט דרך קו־הצינור על פי זכיון זה וכל נכסי בעל הזכיון בישראל המתייחסים לעסק זה, לרבות קווי־צינור, תחנות־שאיבה, בתי־מלאכה, מחסנים וכל ציודם של תחנות, בתי מלאכה ומחסנים אלה, מיכלי החסנה לנפט ולמים, גשרים, נמלים שנבנו על פי {{ח:פנימי|תוספת א פרט 17|סעיף 17 שלהלן}}, מיתקנים ימיים לטעינתו של נפט ולפריקתו, משרדים, בתי־מגורים לעובדים הנמצאים מחוץ לאזורי עיריות או לאזורי מועצות מקומיות, מסילות דיקוביל, כבישים, רכב־פסים, מיכליות כביש, כבלים עליים וכבלים תת־קרקעיים וכבלי חשמל, מיתקני אלחוט ורדיוטלפון, כלי־טיס ושדות תעופה וכל עבודות, מיתקנים וציוד אחרים השייכים לכך, וכן בנייתם, הקמתם, רכישתם, החזקתם והפעלתם של דברים אלה, והבעלות עליהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכיון“ – ההיתר המוענק בשטר זכיון זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חודש“ – חודש לפי הלוח הגרגוריאני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טון“ – טון מטרי בן 1000 (אלף) קילוגראם. כל מקום שמדובר בו על ”טון“ יוכל בעל הזכיון להפכו, לפי בחירתו, לחביות או ליחידות מדידה אחרות שיתאימו לתקני מנ״א, או לתקנים מקובלים אחרים של מדידה והיפוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כושר התזרומת“ – כמות הנפט הגלמי התקני שניתן להובילה במשך שנה דרך קו־הצינור והיא מחושבת על בסיס של 8000 (שמונת אלפים) שעות עבודה לשנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנ״א“ (A.P.I.‎) – מכון הנפט האמריקאי (American Petroleum Institute);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נפט“ – נפט ניגר, בין נוזלי ובין אדי, לרבות שמן, גז טבעי, גזולין טבעי, קונדנסאטים ופחמימנים (הידרוקרבונים) ניגרים קרובים להם, וכן אספלט ופחמימנים מוצקים אחרים כשהם מומסים בתוך נפט ניגר וניתנים להפקה יחד אתו, וכן כל צאצאיו של נפט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נפט גלמי“ – נפט גלמי כפי שהוא מופק במצבו הטבעי בלי עיבוד, ונפט גלמי אחרי עיבודו בשדה הנפט לשם הפרדתם וסילוקם של גאזים, נוזלים פחמימניים ופסולת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נפט גלמי תקני“ – נפט גלמי שמשקלו הסגולי ב־60° פרנהייט הוא 0.853 ושצמיגותו ב־60° פרנהייט הוא 8.8 סנטיסטוק, וזה על בסיס של מדידות תקניות שנעשו בהתאם לנוהל התקנים של מנ״א;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נפט מקומי“ – נפט גלמי המופק בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קו־הצינור“ – קו־הצינור המתואר {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|בסעיף 2(ב) לשטר זכיון זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנה“ – תקופה של 12 (שנים־עשר) חדשים רצופים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שר“ – שר האוצר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאריך ההתחלה“ – התאריך בו נכנס זכיון זה לתקפו לפי {{ח:פנימי|תוספת א פרט 47|סעיף 47 שלהלן}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנים ומיפרטים של מנ״א“ – תקנים ומיפרטים שנקבעו על ידי מנ״א לציוד נפט ולמיתקני נפט שונים או תקנים ומיפרטים שווי איכות;
{{ח:ת}} בכפיפות לאמור {{ח:פנימי|תוספת א פרט 40|בסעיף קטן (ג) לסעיף 40}}, כל איזכור של חוק, תקנה או חיקוק בשטר זכיון זה כולל שינויים או חיקוקם מחדש, כפי שהם עומדים בתקפם אותה שעה, או כל חוק או תקנה או חיקוק שיבואו במקומם.

{{ח:סעיף*|2|זכויות המוענקות לבעל הזכיון|עוגן=תוספת א פרט 2}}
{{ח:ת}} הממשלה מעניקה בזה לבעל הזכיון את ההיתר הבא, היינו:
{{ח:תת|(א)}} להוביל בצינור, דרך שטח ישראל, נפט המיובא דרך ים סוף או נפט שמקורו בכל מקום בתחום שטח הנמצא בין חוף ים סוף ובין קו מדומה העובר במקביל לחוף זה במרחק 50 (חמישים) קילומטר הימנו; וכן
{{ח:תת|(ב)}} לבנות או לרכוש, להחזיק ולהפעיל לצורך הובלת נפט קו־צינור בקוטר של 42 אינצ׳ עם כושר תזרומת סופי של 55 מיליון טון או יותר החוצה את שטח ישראל מנקודת ציון 143/882 בחופו של מפרץ אילת (להלן – חוף אילת) עד לנקודת ציון 105/116 בחוף אשקלון וכל מיתקנים לשאיבה, להחסנה ולטרמינוסים וכל מיתקני לוואי אחרים, ולעשות את כל הדברים הנחוצים בקשר לכך.
{{ח:תת|(ג)}} אם תרכוש הממשלה את קו־צינור אילת–חיפה, כולל כל המיתקנים לשאיבה, להחסנה ומיתקני טרמינוס ומיתקני לוואי אחרים, כמוגדר בשטר הזכיון המהווה {{ח:חיצוני|חוק זכיון צינורות הנפט#תוספת א|תוספת א׳ לחוק זכיון צינורות הנפט, תשי״ט–1959}} (להלן – קו־הצינור של 16″) ולאחר הרכישה האמורה תעביר הממשלה או תעמיד את קו־הצינור של 16″ לרשות בעל הזכיון, יהווה קו־הצינור של 16″ חלק מהמפעל, וכל ההיתרים, הזכויות וזכויות היתר שהוענקו לבעל הזכיון וההתחייבויות שהוטלו על בעל הזכיון על פי זכיון זה, יחולו גם לגבי קו־הצינור של 16″.

{{ח:סעיף*|3|משך זמן הזכיון|עוגן=תוספת א פרט 3}}
{{ח:ת}} משך זמן הזכיון הזה יהיה לתקופה של 49 (ארבעים ותשע) שנים המתחילה בתאריך ההתחלה.

{{ח:סעיף*|4|זכיונות־משנה ורשיונות|עוגן=תוספת א פרט 4}}
{{ח:תת|(א)}} הזכות לבעל הזכיון להעניק, בהסכמת הממשלה, זכיונות משנה ורשיונות מכוח זכיון זה.
{{ח:תת|(ב)}} הממשלה מסכימה בזה להענקת זכיון־משנה על ידי בעל הזכיון לבעל זכיון המשנה בנוסח המובא {{ח:פנימי|תוספת ב|בתוספת ב׳}}.
{{ח:תת|(ג)}} העניק בעל־הזכיון, בהתאם לאמור בזה, זכיון־משנה או רשיון, יהיו לבעל זכיון המשנה או לבעל הרשיון, הכל לפי הענין – בכפוף להוראות זכיון המשנה או להוראות הרשיון – כל הזכויות, זכויות היתר, הסמכויות והחסינויות של בעל הזכיון במידה שהוענקו לו באותו זכיון־משנה או באותו רשיון ויהיה כפוף לחבויותיו ולהתחייבויותיו של בעל הזכיון במידה שהן מתייחסות לנושא הנדון בזכיון המשנה או ברשיון, והכוונה בזה היא שיהיו רואים את בעל זכיון המשנה או את בעל הרשיון, במסגרת זכיון המשנה או הרשיון, כבא במקומו של בעל הזכיון.

{{ח:סעיף*|5|אישור תווי ותרשימים|עוגן=תוספת א פרט 5}}
{{ח:תת|(א)}} קו־הצינור שייבנה על ידי בעל הזכיון מכוח שטר־זכיון זה יהיה עוקב אחרי אותו תווי ומסתיים באותם טרמינוסים ככל שיאושרו על ידי השר, ולשם קבלת אישור זה (שלא יעוכב ולא יושהה מטעמים בלתי סבירים) יגיש בעל הזכיון לשר תרשימים מתאימים המראים את הקו שלארכו אומר בעל הזכיון להניח את קו־הצינור.
{{ח:תת|(ב)}} בטרם יתחיל בעל הזכיון בבנייתם, בהרחבתם או בשינויים של קו־הצינור, תחנת שאיבה או של כל עבודות אחרות הקשורים במפעל ואשר יצריכו רכישתן של קרקעות או טובת הנאה בקרקעות או זכויות שימוש מהממשלה או מרשות הפיתוח, או הפקעתן מכל אדם אחר, על בעל הזכיון לקבל את אישור השר (שלא יעוכב ולא יושהה מטעמים בלתי סבירים) גם לתרשימים הסופיים המראים את התווי המוסכם של קו־הצינור, את עומק הטמנתו, את מיקומן של תחנות השאיבה ושל העבודות האחרות האמורות לעיל, ובעל הזכיון יבצע את הבניה בהתאם לתרשימים המאושרים.
{{ח:תת|(ג)}} אישור השר כאמור לעיל יהיו רואים אותו, בין השאר, כהרשאה ואישור בני תוקף, לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, לביצועם של התרשימים המאושרים.

{{ח:סעיף*|6|זכות שימוש וקרקעות|עוגן=תוספת א פרט 6}}
{{ח:תת|(א)}} מזמן לזמן, וכל אימת שיידרש הדבר, תעניק הממשלה לבעל הזכיון, למשך שארית תקופת הזכיון זכות שימוש על כל רצועת אדמה שבתוכה או שעליה יניחו את קו־הצינור; זכות שימוש זו תזכה את בעל הזכיון לעלות על כל רצועת אדמה כזאת עם פועלים, סוכנים, קבלנים ועובדים אחרים, ולבנות, להחזיק ולהפעיל עליה את קו־הצינור ולעשות כל עבודות אחרות הקשורות במפעל. כל אדם, לרבות בעל רצועת האדמה, חוכרה או מחזיקה, אך למעט בעל הזכיון, ייאסר עליו להשתמש ברצועה האמורה לשם הנחת צינורות, בניה, שתילת עצים או לשם כל שימוש אחר העלול להפריע או להזיק להפעלת קו הצינור.
{{ח:תת|(ב)}} רחבה של רצועת האדמה שעליה תוענק זכות שימוש, יהיה הולם את הצרכים האמורים, אך כל אימת שיידרש הדבר על ידי בעל־הזכיון תרחיב הממשלה את הרצועה לסיפוק צרכים אלה, ובלבד שכלל־רוחבה של כל רצועת אדמה כזאת לא יעלה על 30 (שלושים) מטרים, – אם אדמה כזאת נמצאת באזור מעובד או בנוי – ועל 60 (שישים) מטרים בכל מקרה אחר.
{{ח:תת|(ג)}} קרקע הדרושה למפעל והמוקנית בידי הממשלה או בידי רשות הפיתוח, תוחכר לבעל הזכיון וזכויות שימוש עליה יוענקו לבעל הזכיון לשארית תקופת הזכיון בדמי חכירה או בתמורה סמליים של $1.00 (דולר אחד של ארצות הברית) לשנה עבור כל השטח המוחכר או שניתנה לגביו זכות שימוש. אולם אם היו קיימות חכירות או זכויות שימוש על קרקע ששימשה, ערב הענקת החכירה וזכויות השימוש האמורות, למטרות מסויימות, ייקבעו דמי החכירה או התמורה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 12|סעיף 12 לפקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943}}.
{{ח:תת|(ד)}} קרקע הדרושה למפעל ואינה מוקנית בידי הממשלה או בידי רשות הפיתוח, וזכויות חכירה בה וזכויות שימוש עליה, יירכשו בדרך משא ומתן בין בעל הזכיון ובין בני האדם הזכאים לאותה קרקע, ואם לא יגיעו לידי הסכם ביניהם יפקיע השר את הקרקע האמורה, זכות החכירה בה או זכויות השימוש עליה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943}}.
{{ח:תת|(ה)}} נרכשה בעלות על קרקע בדרך משא ומתן או בדרך הפקעה כאמור בסעיף קטן (ד) לסעיף זה, ישולם מחירה על ידי בעל הזכיון, ואילו זכות הקנין עליה תהיה מוקנית בידי הממשלה, והממשלה תעניק לבעל הזכיון חכירה עליה למשך שארית תקופת הזכיון.
{{ח:תת|(ו)}} נרכשה זכות־חכירה בקרקע בדרך משא־ומתן או בדרך הפקעה, כאמור בסעיף קטן (ד) לסעיף זה, תילקח החכירה על ידי הממשלה לתקופה העולה בשנה אחת על שארית תקופת הזכיון והממשלה תעניק לבעל הזכיון חכירת משנה למשך שארית תקופת הזכיון. דמי החכירה לממשלה כאמור ישולמו על ידי בעל הזכיון.
{{ח:תת|(ז)}} נרכשה זכות שימוש בדרך משא־ומתן או בדרך הפקעה, כאמור בסעיף קטן (ד) לסעיף זה, תוקנה זכות שימוש זו לממשלה בתור מקבל־זכות ולבעל הזכיון בתור מקבל־זכות משני, והמחיר בעד זכות השימוש ישולם לממשלה על ידי בעל הזכיון.
{{ח:תת|(ח)}} דמי החכירה בעד חכירה לפי סעיף־קטן (ה) ובעד חכירת־משנה לפי סעיף קטן (ו), והתמורה בעד קבלת־זכות משנית לפי סעיף קטן (ז) לסעיף זה יהיו סמליים של $1.00 (דולר אחד של ארצות הברית) לשנה עבור כל השטח המוחכר.
{{ח:תת|(ט)}} האמור בזה לא יהיו רואים אותו כאילו הוא מונע את האפשרות מבעל הזכיון להעביר או להחכיר בחכירת־משנה קרקע שאינה דרושה למטרה שלשמה נרכשה או שלשמה היא משמשת, בתנאי שבעל הזכיון שילם בקשר לרכישת אותה קרקע או חכירחה מחירי שוק רגילים ולא תמורה סמלית בלבד.
{{ח:תת|(י)}} שימוש הציבור בכבישים, בחציות, בגשרים, בקמרונים, בתעלות תת־כבישיות, בצינורות, בכבלים תת־קרקעיים, בכבלים עליים ובמעברים – הקיימים – לא יופרע על ידי בעל הזכיון תוך כדי הנאתו מזכות שימוש על פי שטר זכיון זה, אלא במידה שההפרעה היא בעלת אופי ארעי בלבד ובמידה שהיא הכרחית לבנייתם או להחזקתם של קו הצינור או כל עבודות הכלולים במפעל. אולם כל אימת שהפרעה כזאת גורמת היזק לכבישים, לחציות, לגשרים, לקמרונים, לתעלות תת־כבישיות ולמעברים, ינקוט מיד בעל הזכיון בכל האמצעים הדרושים לסילוקו של היזק זה.
{{ח:תת|(יא)}} בעל הזכיון לא יפריע למסילת־ברזל בלי הסכמה קודמת בכתב מאת הממשלה.
{{ח:תת|(יב)}} האמור בזה לא ימנע את הממשלה או כל רשות עירונית או מקומית מלבצע בהתאם לתרשימים שאושרו על ידי בעל הזכיון (והאישור לא יעוכב ולא יושהה מטעמים בלתי סבירים), עבודות ציבוריות כגון כבישים, מסילות־ברזל, חציות, גשרים, קמרונים, תעלות תת־כבישיות, צינורות, כבלים תת־קרקעיים וכבלים עליים ומעברים על כל רצועת אדמה שעליה יש לבעל הזכיון זכות שימוש כאמור לעיל, ובלבד שתמיד יקויימו התנאים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} שהעבודות הציבוריות המבוצעות כך לא יפריעו לתפעולו התקין של קו־צינור שהונח באותה רצועת אדמה או עליה או לכל עבודות אחרות המבוצעות באותה רצועת אדמה או מעליה;
{{ח:תתת|(2)}} שכל אמצעי הזהירות הדרושים יינקטו על ידי הממשלה או על ידי הרשות העירונית או המקומית – הכל לפי הענין – על מנת למנוע היזק לקו־הצינור או לעבודות אחרות של בעל הזכיון כאמור לעיל;
{{ח:תתת|(3)}} שהממשלה, הרשות העירונית או המקומית – הכל לפי הענין – תשפה את בעל הזכיון על כל הפסד או הוצאה כספית שיסבול או ישא בהם עקב ביצוע עבודות ציבוריות כאלה או בקשר לכך.

{{ח:סעיף*|7|רישום קרקעות|עוגן=תוספת א פרט 7}}
{{ח:ת}} הממשלה תרשום, בכל ההקדם האפשרי, במשרדי ספרי האחוזה המוסמכים את כל החכירות, חכירות המשנה וזכויות השימוש שהוענקו או שהוענקו בזכות־משנית על פי שטר זכיון זה. הרישום האמור ומתן תעודת רישום על כך יבוצעו בלי תשלום אגרת רישום קרקעות ובלי תשלום כל היטל אחר.
{{ח:ת}} אולם מוצהר בזה שהענקת כל חכירה או חכירת משנה כאמור או הענקה של כל זכות שימוש תהיה בת־תוקף אף אם לא בוצע רישומן.

{{ח:סעיף*|8|מים|עוגן=תוספת א פרט 8}}
{{ח:ת}} לפי בקשת בעל הזכיון תספק הממשלה, במחיר הקרן, מים בכמויות הדרושות באורח סביר למפעל, ובמחירים הקיימים אותה שעה בעד הספקת מים לאניות. לגבי מים הנדרשים על ידי בעל הזכיון לשם הספקתם לאניות. כל הספקת מים לפי סעיף זה תבוצע לאחר שבעל הזכיון ישלם את ההוצאות המיוחסות במישרין להתקנתם של מיתקני הספקת המים למפעל, או את החלק היחסי של הוצאות אלה מקום שבני אדם אחרים ייהנו גם הם מהתקנתה של הספקת מים זו.

{{ח:סעיף*|9|הנאה שלווה במשך תקופת הזכיון|עוגן=תוספת א פרט 9}}
{{ח:ת}} במשך תקופת הזכיון יהיה המפעל בבעלותו הייחודית של בעל הזכיון, והוא ייהנה מחזקה מוחלטת ובלתי מופרעת בו. המפעל או כל חלק הימנו לא יופקע. לא עותק ולא יירכש ולא ייתפס בדרך כפיה אחרת ולא תיתפס החזקה בו בדרך כפיה אחרת.

{{ח:סעיף*|10|החובה שעל בעל הזכיון למלא בכל עת|עוגן=תוספת א פרט 10}}
{{ח:ת}} במשך תקופת זכיון זה ישתדל בעל הזכיון במיטב מאמציו להחזיק את קו־הצינור ואת עבודות הלוואי שלו במצב מתוקן היטב, כשהם מוכנים וראויים להובלה יעילה של סוגי הנפט השונים שבעל הזכיון נוהג להובילם דרכו, ולהגיש שירות הולם.

{{ח:סעיף*|11|העמדת שירותים לשימוש|עוגן=תוספת א פרט 11}}
{{ח:תת|(א)}} בעל הזכיון יעמיד את שירותיו בקשר להובלת נפט לשימושם של משלחים, בכפוף לתנאים כללים ותקנות שיקבע בעל הזכיון לפי שיקול דעתו היחיד ומזמן לזמן בנדון הובלתו של נפט והתקבלותו של נפט להובלה, לרבות דרישות בנוגע לכמויות, לאיכויות ולטיפוסים של נפט שיובלו דרך קו־הצינור.
{{ח:תת|(ב)}} כדי להסיר כל ספק, מוצהר בזה שלא יהיו רואים את בעל הזכיון כמוביל ציבורי לפי החוק המקובל או אחרת לגבי קו־הצינור.

{{ח:סעיף*|12|תעריפים להובלת נפט|עוגן=תוספת א פרט 12}}
{{ח:ת}} במשך תקופת הזכיון ייקבעו התעריפים להובלת נפט ונפט מקומי על ידי בעל הזכיון באופן שייראה בעיניו מזמן לזמן לנאות לפי שיקול דעתו היחיד.

{{ח:סעיף*|13|הובלת נפט מקומי|עוגן=תוספת א פרט 13}}
{{ח:ת}} בכפוף להוראות {{ח:פנימי|תוספת א פרט 11|הסעיפים 11}} {{ח:פנימי|תוספת א פרט 12|ו־12 לזכיון זה}} ולכל כללים ותקנות שיותקנו לפיו, יתיר בעל הזכיון לכל בעל חזקה שעל פי {{ח:חיצוני|חוק הנפט|חוק הנפט, תשי״ב–1952}}, לחבר כל קו־צינור המוביל נפט משדות הנפט שלו או משדות הנפט של בעלי חזקה אחרים אל קו־הצינור המוביל טיפוס דומה של נפט; חיבור זה, לרבות מיתקני שאיבה, החסנה וכל מיתקנים אחרים שיהיו דרושים מזמן לזמן, ייעשו על חשבון בעל החזקה.
{{ח:ת}} בעל הזכיון יוביל נפט זה דרך קו־הצינור בכפוף לכללים, לתקנות ולתנאים הנוהגים בשעת המשלוח והחלים עליו; בתנאי שבעל החזקה ימסור לבעל הזכיון, לא פחות מששה חדשים מראש. הודעה שבה יציין את הכמות והתדירות של המשלוחים שברצונו לשלוח במשך ששת החדשים המתחילים אחרי תקופת ההודעה האמורה, וימציא כל פרטים אחרים בקשר למשלוחים אלה, ככל שידרוש ממנו בעל הזכיון; ובתנאי נוסף שבעל החזקה יביא נפט זה, על חשבונו והוצאותיו, אל קו־הצינור באותו לחץ וימלא אחרי אותם תנאים שיהיה צורך בהם כדי להבטיח סדר סביר של זרימה.

{{ח:סעיף*|14|תיוק העתקים|עוגן=תוספת א פרט 14}}
{{ח:ת}} העתקים של כללים, תקנות, טפסי הסכם סטנדרטיים ולוחות תעריפים של בעל הזכיון יוגשו, בהקדם האפשרי לאחר עריכתם, למפקח על הדלק ויישמרו אצלו.
{{ח:ת}} כל אדם רשאי לבדוק כל מסמך מן המסמכים האמורים השמורים אצל המפקח על הדלק, בשלמו את האגרה שיקבע השר בתקנות שיפורסמו ברשומות, וכל אדם רשאי לדרוש שהעתק או נסח של כל מסמך כזה יאומת על ידי המפקח על הדלק, לאחר תשלום אותה אגרה שיקבע השר בתקנות שיפורסמו ברשומות.

{{ח:סעיף*|15|גישה אל הטרמינוסים|עוגן=תוספת א פרט 15}}
{{ח:ת}} הממשלה תרשה גישה חפשית אל הטרמינוסים של קו־הצינור לאניות של כל הדגלים לשם טעינה ופריקה של נפט באילת וכן באשקלון, מקום בו יסתיים קו־הצינור.

{{ח:סעיף*|16|השימוש בנמלים|עוגן=תוספת א פרט 16}}
{{ח:תת|(א)}} מבלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|תוספת א פרט 17|סעיף 17 לזכיון זה}}, תגרום הממשלה לכך שיינקטו צעדים במגמה להבטיח שכל נמל או נמלים בישראל שישתמש בהם בעל הזכיון לצרכי מפעלו יספקו לבעל הזכיון ולקבלניו כל מיתקנים ושירותים סבירים לשם טעינתם ופריקתם של חמרים (כפי שיוגדרו להלן) ושל מטען אחר והטיפול בהם תמורת היטלי שירות סבירים.
{{ח:תת|(ב)}} בעל הזכיון יהיה זכאי להשתמש בפורקותיו ובארבותיו שלו ובכלי שיט אחרים שלו בכל נמל כאמור לעיל לצרכי המפעל ולהסדיר הסדרים עם רשויות המכס להחסנת חמרים כאמור לעיל בקרפיפיו וסככותיו של בעל הזכיון.

{{ח:סעיף*|17|זכות לבנות נמלים|עוגן=תוספת א פרט 17}}
{{ח:תת|(א)}} בעל הזכיון יהיה זכאי לבנות על חשבונו נמל או נמלים לטעינה ולפריקה של נפט שיהיו דרושים למפעל (אך לא לצרכי סחר כללי) באותה נקודה או באותן נקודות על חוף אילת ועל חוף אשקלון ככל שייקבע על ידי בעל הזכיון באישור הממשלה (והאישור לא יעוכב מטעמים בלתי סבירים) ואז יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת א פרט 5|הסעיפים 5}} {{ח:פנימי|תוספת א פרט 6|ו־6 לזכיון זה}} בשינויים המחוייבים לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} בעל הזכיון בלבד תהיה לו הזכות להטיל ולגבות לטובתו אגרות נמל, מגדלור, מצוף, עגינה, גרירה, קשירה, ניתוב, רציף, מנוף או היטלים אחרים על אניות הנכנסות לכל נמל כזה או יוצאות ממנו, ואגרות אלה ייקבעו על ידי בעל הזכיון בהסכמה עם הממשלה.
{{ח:תת}} המשרדים הנוגעים בדבר יבצעו, לפי הסדר עם בעל הזכיון, את שירותי המכס, ההסגר, העליה והשגחת המשטרה הדרושים בכל נמל כזה. בעד שירותים אלה ובעד כל שירות מיוחד אחר שיינתן ישלמו בעל הזכיון או כלי השיט המשתמשים בכל נמל כזה לפי סולם שיוסכם עליו עם הממשלה.
{{ח:תת}} עגינה סמוך לדולפינים או לקווי טעינה מוטבלים או תת־ימיים של בעל הזכיון בכל נמל כזה, תהיה אסורה.
{{ח:תת|(ג)}} בעל הזכיון רשאי, בתחומי כל נמל או נמלים כאלה, ובהסכמת הממשלה, להניח מצופי קשירה, מצופי הדרכה ומצופים מוארים, להתקין סימנים ואורות חופיים, שוברי־גלים, מזחים, רציפים וקווי טעינה תת־ימיים, ולקבל עליו בדרך כלל עבודות חפירה ימית ועבודות סידור, שימור, תברואה והחזקה ככל שייראה לדרוש בעיני בעל הזכיון לצרכי פעולתם היעילה של כל נמל או נמלים כאלה, ולספק שירותים ימיים הולמים ויעילים לכל המיכליות הסרים אל אותם הנמלים לשם פריקתו של נפט לתוך קו־הצינור או לשם טעינתו מתוכו; שירותים אלה יכללו, בין השאר, מספנה (מקום שמצויות מספנות לסוג הנפט הנטען או נפרק באותו זמן){{ח:הערה|,}} קשירה, הדרכה, ניתוב וכל שירותים אחרים שנהוג לספקם למיכליות בנמלים.
{{ח:תת|(ד)}} בכפוף להוראות סעיף זה יחזיק ויפעיל בעל הזכיון כל נמל כזה בהתאם לכל חוק, כלל או תקנה העומדים בתקפם אותה שעה.

{{ח:סעיף*|18|מיתקני הפחמה|עוגן=תוספת א פרט 18}}
{{ח:תת|(א)}} בעל הזכיון רשאי להקים ולהחזיק או לגרום לכך שיוקמו ויוחזקו באילת ובאשקלון מיכלי החסנה ומתקנים נלווים להספקת דלק הפחמה ורשאי לספק או לגרום לכך שיסופקו שירותי הפחמה במקומות האמורים.
{{ח:תת|(ב)}} נדרש בעל הזכיון על־ידי הממשלה (להלן – הדרישה) להקים או לגרום לכך שיוקמו מיכלי החסנה ומתקנים נלווים כאמור, ולספק או לגרום לכך שיסופקו שירותי הפחמה תוך תקופה כפי שנקבע בדרישה ושלא תהיה קצרה משנים עשר חדשים ובעל הזכיון עשה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הודיע לממשלה תוך תקופה של שלושה חדשים לאחר תאריך הדרישה כי אינו מוכן למלא אחרי הדרישות שבדרישה, או
{{ח:תתת|(2)}} כלל לא השיב לממשלה לדרישה, תוך תקופה של שלושה חדשים מתאריך הדרישה, או
{{ח:תתת|(3)}} הודיע לממשלה על נכונותו למלא אחר הדרישה אולם לא הניח את דעתה של הממשלה במידה מספקת תוך תקופה של שלושה חדשים מתאריך הדרישה שהוא אמנם עוסק בביצוען המהיר והיעיל של הדרישות שנקבעו בדרישה,
{{ח:תת}} אז תהיה הממשלה זכאית לדרוש מבעל הזכיון להקים ולהחזיק או לגרום לכך שיוקמו ויוחזקו מיכלי החסנה ומתקנים נלוים כאמור ולספק או לגרום לכך שיסופקו שירותי הפחמה כאמור על חשבון הממשלה או על חשבון כל צד שלישי שייקבע על ידי הממשלה למטרה זו, ובעל הזכיון ימלא אחר דרישה זו של הממשלה בשקידה ראויה.
{{ח:תת|(ג)}} בעל הזכיון יבצע את כל העבודות בשם הממשלה או בשם מי שימונה על ידיה והממשלה או מי שימונה על ידיה ישלם לבעל הזכיון:
{{ח:תתת|(1)}} את כל היציאות המתייחסות להקמת המתקנים, בצירוף הוצאות כלליות סבירות;
{{ח:תתת|(2)}} את כל היציאות המתייחסות להחזקתם ולהפעלתם של המתקנים, בצירוף הוצאות כלליות סבירות;
{{ח:תתת|(3)}} תשלום סביר שיוסכם עליו בין הממשלה ובעל הזכיון לכל הבית של דלק הפחמה שיסופק על ידי הממשלה או על ידי מי שימונה על ידיה ויטען בכל אניה שתיקבע על ידי הממשלה או על ידי מי שימונה על ידיה.
{{ח:תת|(ד)}} שירותי הפחמה האמורים לעיל יסופקו לאניות של כל דגל שהוא ללא הפליה ובהיטלי שירות סבירים.

{{ח:סעיף*|19|קשר|עוגן=תוספת א פרט 19}}
{{ח:ת}} בעל הזכיון תהיה לו הזכות להקים, להחזיק ולהפעיל, על חשבונו, מערכת טלגרף וטלפון (בין עילית ובין תת־קרקעית), מיתקני טלפרינטר, טלקומוניקציה ואלחוט, המספקים קשר בין תחנות השאיבה השונות, המשרדים ושאר מוסדות המפעל, ואולם מערכת כזאת של טלגרף או טלפון או מיתקנים כאלה של טלפרינטר, טלקומוניקציה ואלחוט ישמשו אך ורק למפעל ויעמדו לפיקוח הממשלה ולא ייבנו ולא יופעלו כך שיפריעו לפעולת כל מערכת של טלגרף או טלפון או לפעולת כל מיתקני טלפרינטר, טלקומוניקציה או אלחוט של רשויות הדואר והצבא או של כל אדם המפעיל באותה שעה זכיון מהממשלה לטלגרף או לטלפון, למיתקני טלפרינטר, טלקומוניקציה או אלחוט.

{{ח:סעיף*|20|אמצעי בטחון|עוגן=תוספת א פרט 20}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה מעריכה שבשים לב לטיבו ומקומו של המפעל ולהגנה המיוחדת שהוא מחייב, יהיה עליה לנקוט באמצעי בטחון נאותים לשם כך.
{{ח:תת|(ב)}} אם תבנה הממשלה או אם תדרוש מבעל הזכיון לבנות קירות מגן של ביטון סביב לכל מיכל מהמיכלים או סביב לכל עבודות או נכסים אחרים המהווים חלק של קו־הצינור לפי זכיון זה או אם תדרוש לנקוט בקשר לכך באמצעים אחרים בטחוניים, צבאיים או אמצעי זהירות בפני התקפות אויר, תישא הממשלה בהוצאות הכרוכות בכך.

{{ח:סעיף*|21|מומחים מאושרים|עוגן=תוספת א פרט 21}}
{{ח:ת}} האנשים שיכהנו אותה שעה במשרות המפורטות להלן יהיו זכאים, אם אינם תושבי ישראל, לזכויות היתר הנוגעות לתשלום מסים והמוענקות למומחים מאושרים לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון, תשי״ט–1959}}, למשך התקופות המפורטות להלן בצדן של המשרות השונות, כאילו היו בעלי המשרות האלה מומחים שנתמנו במשמעות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|החוק האמור}}, היינו:
{{ח:תת|(א)}} כל המכהן אותה שעה כפקיד מינהלי ראשי של בעל הזכיון, בעל זכיון המשנה, או בעל רשיון של בעל הזכיון {{ח:הערה|-}} כל זמן שהם מכהנים איש איש במשרתו האמורה;
{{ח:תת|(ב)}} כל המכהן אותה שעה כפקיד הטכני הראשי של כל מפעיל כאמור – כל זמן שהוא מכהן באותה משרה;
{{ח:תת|(ג)}} כל המכהן אותה שעה כמומחה של בעל הזכיון או של כל מפעיל כאמור, אם נתמנה באישור המפקח על הדלק – לתקופה של שלוש שנים כאמור בחוק הנזכר לעיל.

{{ח:סעיף*|22|מסים|עוגן=תוספת א פרט 22}}
{{ח:ת}} במשך תקופת הזכיון –
{{ח:תת|(א)}} לא ישולמו לממשלה או לכל רשות אחרת בישראל שום מיסים, היטלים, מכס, אגרות, ארנונות, תמלוגים, מילוות חובה והיטלים פיסקאליים ותשלומי חובה אחרים כלשהם על ידי בעל הזכיון או על ידי כל בעל זכיון משנה או בעל רשיון של בעל הזכיון או על ידי כל חברה אחרת שתיקבע על ידי בעל הזכיון ותאושר לצורך זה על ידי השר, על הזכיון או על המפעל או בקשר להם, חוץ מכפי שנקבע אחרת בזכיון זה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוטלו שום מס הכנסה, היטלים או תשלומי חובה דומים על דיבידנדים או ריבית המשתלמים על ידי בעל הזכיון או על ידי כל בעל זכיון משנה או בעל רשיון של בעל הזכיון או על ידי כל חברה אחרת שתיקבע על – ידי בעל הזכיון ותאושר לצורך זה על ידי השר, לממשלה זרה או לסוכנות של ממשלה זרה או לחברה שבבעלות ממשלה זרה במישרין או בעקיפין במידה שהסוכנות או החברה האמורות הן בבעלות אותה ממשלה זרה.

{{ח:סעיף*|23|מסי מכס, מסי יבוא וכו׳|עוגן=תוספת א פרט 23}}
{{ח:תת|(א)}} בעל הזכיון יהיה זכאי לייבא לישראל, בעצמו או באמצעות כל סוכן, בלי תשלום מסי מכס, מס קניות, תשלומי חובה או כל היטלים אחרים מכל מין שהוא (להלן ייקרא לכל אלה ”מסי יבוא“), צידה, ציוד חומרים, בתים, אמצעי הובלה (לרבות מכוניות דו־שימושיות (Station Wagons) בעלות הינע של ארבעה גלגלים וג׳יפים, אך למעט מכוניות נוסעים אחרות) ושאר דברים שיהיו דרושים לבעל הזכיון לשם בנייתו, החזקתו והפעלתו של המפעל (להלן – ייקרא לכל אלה ”חמרים“). יתר על כן, שום מסי בלו, מס קניות, תשלומי חובה או היטלים מכל מין שהוא המוטלים או משתלמים על חמרים מתוצרת מקומית (להלן – מסי בלו) לא יוטלו על בעל הזכיון ולא ישולמו על ידיו לגבי חמרים אלה. אולם פטור זה לא יחול על חמרים שיובאו או נרכשו בארץ על ידי בעל הזכיון לשם מכירתם לעובדיו או לשימושם שלא אגב ביצוע תפקידיהם.
{{ח:תת|(ב)}} הממשלה תתן לבעל הזכיון, במהירות האפשרית. את כל הרשיונות, ההיתרים או שאר ההרשאות שיהיו דרושים לייבוא החמרים הנדרשים על ידיו לצרכי המפעל.
{{ח:תת|(ג)}} בעל הזכיון יהיה זכאי לקנות חמרים בארץ לצרכי המפעל, בלי תשלום מסי יבוא ובלו, מיצרן, מיבואן או מאדם אחר שעליהם מוטלים מסי יבוא או מסי בלו כאלה, ובלבד שבעל הזכיון ימסור למנהל המכס והבלו הודעה קודמת על קניה כזאת.
{{ח:תת|(ד)}} חמרים שיובאו או שנרכשו בארץ בלי תשלום מסי יבוא או מסי בלו, רשאי בעל הזכיון למכור אותם לשימוש בישראל, לאחר שימסור הודעה על כך למנהל המכס והבלו ולאחר שישלם את מסי היבוא או מסי הבלו, הכל לפי הענין, המוטלים בשעת מכירה כזאת על חמרים דומים.
{{ח:תת|(ה)}} בעל הזכיון יהיה זכאי לייצא בחזרה, בלי תשלום מסי יבוא, חמרים שיובאו לישראל מבלי ששולמו עליהם מסי יבוא.
{{ח:תת|(ו)}} שום מסי יבוא, מס מעבר (טראנזיט), מס יצוא או מסים והיטלי נמל, מלבד אלה עבור שירותים המסופקים על ידי רשויות ממשלתיות, ושום היטלים פיסקאליים אחרים מכל מין שהוא, לא יוטלו על נפט, בין שהוא במעבר ובין שהוא מיועד לניצול לפעולות המפעל. נפט המשווק בארץ לשם צריכה בישראל או המנוצל לצרכים בישראל, זולת אלה הנדרשים לצרכי המפעל, יהיו כפופים לאותם מסים והיטלים פיסקאליים – לרבות מסי יבוא – המוטלים עליהם בישראל.

{{ח:סעיף*|24|תשלומי ביטוח לאומי, אגרות בית משפט ובולים|עוגן=תוספת א פרט 24}}
{{ח:ת}} הפטורים האמורים לעיל לא יחולו על תשלומים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}, על אגרות לכלי רכב מנועיים, על אגרות בית משפט ועל מס בולים, אך לא ישולם מס בול לגבי זכיון זה, ולגבי כל מסמכים אחרים שנערכו ונחתמו על ידי הממשלה בהתאם לזכיון זה או בקשר אתו.

{{ח:סעיף*|25|ביטוח נזקי מלחמה|עוגן=תוספת א פרט 25}}
{{ח:תת|(א)}} במשך תקופת הזכיון ישלם בעל הזכיון לממשלה מס רכוש (דהיינו פרמיית ביטוח) בשיעור של 0.4% משווי נכסי המפעל החייבים במס; נכסים כאלה ייחשבו כחייבים במס בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|חוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ״א–1961}}. תמורת תשלום זה יהנה בעל הזכיון מכל ההטבות בקשר לנזקי מלחמה כמתואר {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|בחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} ההסדר דלעיל יחול במשך תקופת הזכיון גם אם {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|החוק האמור}} לעיל יבוטל או ישונה בכל דרך שהיא.

{{ח:סעיף*|26|תשלום במקום ארנונות ממסים מקומיים|עוגן=תוספת א פרט 26}}
{{ח:תת|(א)}} חוץ מכפי הנקבע להלן לא תהיה שום עיריה, מועצה מקומית או כל רשות מקומית אחרת (להלן – רשות מקומית) זכאית להטיל על בעל הזכיון או לגבות ממנו ארנונות, מסים, אגרות (לרבות מס עסקים) או כל תשלום חובה אחר מכל מין שהוא (להלן ייקרא לכל אלה ”ארנונות מקומיות“).
{{ח:תת|(ב)}} במשך תקופת הזכיון ישלם בעל הזכיון לממשלה סכום קבוע של $100,000 (מאה אלף דולר של ארצות הברית) לשנה שישולם ב־1 באפריל כל שנה. סכום זה ישולם במקום ארנונות מקומיות המשתלמות עבור שירותים שהרשויות המקומיות מספקות למפעל. מוסכם שהממשלה תחלק סכום זה, לאחר המרתו במטבע ישראלי, באותו אופן ובאותם שיעורים יחסיים שייראו מזמן לזמן נאותים, בין הרשויות המקומיות אשר בתחומן יימצאו נכסי המפעל.

{{ח:סעיף*|27|מטבע|עוגן=תוספת א פרט 27}}
{{ח:ת}} כל זמן שתהיה בישראל הגבלה על השימוש החפשי בדולרים יחולו ההוראות הבאות:
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תעמיד לרשות משלחים שהם תושבי ישראל את כל הדולרים שיהיו דרושים לשילום כספים לבעל הזכיון בעד הובלת נפט דרך קו הצינור לפי שער החליפין הנוהג ביום התשלום;
{{ח:תת|(ב)}} בעל הזכיון יהיה פטור מן החובה שלפי תקנה 6 לתקנות ההגנה (כספים), 1941, להציע למכירה לרשות המוסמכת כל מטבע חוץ הנובע מן המפעל שיחזיק בישראל בכל עת שהיא, או מטבע חוץ מכל מקור שהוא שיחזיק בכל עת שהיא מחוץ לישראל;
{{ח:תת|(ג)}} בעל הזכיון יהיה זכאי להחזיק בישראל, להוציא מישראל או להעביר כל מטבע חוץ הנזכר בסעיף הקטן הקודם לכל אדם מבלי שיצטרך לקבל רשיון או היתר לכך;
{{ח:תת|(ד)}} כל מטבע ישראלי הנובע בישראל מן המפעל או מהזכיון, וכל מטבע ישראלי שנרכש על ידי בעל הזכיון מהממשלה, יהיו חפשים מכל הגבלות שהן לגבי השימוש בו בישראל;
{{ח:תת|(ה)}} כל מטבע ישראלי הדרוש לבעל הזכיון לתשלום בישראל לצרכי המפעל יוכל להירכש על ידי בעל הזכיון מהממשלה תמורת דולרים או תמורת כל מטבע חוץ אחר הניתן להעברה חפשית, לפי שער החליפין הרשמי הנוהג באותה שעה;
{{ח:תת|(ו)}} הממשלה תחליף, לפי בקשת בעל הזכיון, מטבע ישראלי הנובע מן המפעל כמפורט בסעיף קטן (ד) לסעיף זה, או מטבע ישראלי שרכש בעל הזכיון מהממשלה לפי סעיף קטן (ה) לסעיף זה, בדולרים לפי שער החליפין הרשמי הנוהג אותה שעה;
{{ח:תת|(ז)}} אם יימכרו או יועברו נכסי בעל הזכיון במשך תקופת הזכיון או עם סיומו, תהיה כל חברה זרה בעלת זכויות בזכיון רשאית להחזיר למקום מוצאה את חלקה היחסי בתקבולים מאותה מכירה או העברה, בדולרים של ארצות הברית שיועמדו לרשות אותה חברה זרה על ידי הממשלה בשער החליפין הרשמי שיהיה נוהג אותה שעה;
{{ח:תת|(ח)}} כל החשבונות המתייחסים למפעל אפשר לעשותם בדולרים, ואם לא נעשו בדולרים, יומרו בדולרים לפי שער החליפין הרשמי הנוהג אותה שעה;
{{ח:תת|(ט)}} כל החשבונות וההתחייבויות בין הממשלה ובין בעל הזכיון, לפי הזכיון, ייפרעו בדולרים זולת אם הסכימו הצדדים אחרת, וכל פרעון כזה יבוצע באותו מקום או באותם מקומות בתחום מדינת ישראל או בארצות הברית של אמריקה שייקבעו על ידי הנפרע מזמן לזמן;
{{ח:תת|(י)}} חל שינוי בשער החליפין הרשמי, הרי כל מטבע ישראלי שבתאריך השינוי היה שייך או היה מגיע לבעל הזכיון, אם במזומנים בקופה ואם בבנקים, יוחלף על ידי הממשלה – לפי בקשת בעל הזכיון – בדולרים לפי שער החליפין הרשמי שנהג ביום העסקים ערב יום השינוי בשער החליפין הרשמי;
{{ח:תת|(יא)}} חוץ מכפי שהותר בזכיון זה יהיו רואים את בעל הזכיון, לענין תקנות ההגנה (כספים), 1941, כאדם שאינו תושב ישראלי; אף על פי כן, כל עסקה בין תושב ישראלי ובין בעל הזכיון שתמורתה שולמה או משתלמת במטבע ישראלי, לא תהיה כפופה להגבלות המוטלות על ידי התקנות האמורות;
{{ח:תת|(יב)}} הממשלה תהיה זכאית, בהסכמת בעל הזכיון, לשנות מזמן לזמן את התקנות הכלולות בסעיף זה.

{{ח:סעיף*|28|ספרים ורישומים|עוגן=תוספת א פרט 28}}
{{ח:ת}} בעל הזכיון יאפשר לממשלה לעיין במשרדיו בכל עת בשעות העבודה הסבירות, בכל ספריו, חשבונותיו, רישומיו, רשימותיו ומסמכיו מכל סוג שהוא, ויספק באמצעות עובדיו המוסמכים כל ידיעה שתידרש בנוגע לכל עניין הקשור לפעולות המפעל. בכפיפות להוראות סעיף זה, תהיה לבעל הזכיון הזכות למלוא השליטה והניהול במפעל.

{{ח:סעיף*|29|עובדים וטובין מקומיים|עוגן=תוספת א פרט 29}}
{{ח:ת}} בעל הזכיון ישתדל במיטב מאמציו לקבל את החמרים והשירותים הדרושים לבנייתו, החזקתו והפעלתו של המפעל מכל מקור שהוא במחיר הטוב ביותר שיוכל להשיגם בו, אך בהתחשב בכך ובדרישות לגבי רמת האיכות ולגבי זמני המסירה, יתן בעל הזכיון, כל אימת שהדבר מעשי, עדיפות לטובין מתוצרת מקומית ולעובדים, ספקים וקבלנים מקומיים כל זמן שהמחירים בעדם בישראל אינם גבוהים מאותם המחירים שניתן להשיגם בהם בכל מקום אחר לצרכי המפעל.

{{ח:סעיף*|30|כוח עליון|עוגן=תוספת א פרט 30}}
{{ח:ת}} אי קיומם או אי ביצועם – הן מצד בעל הזכיון והן מצד הממשלה – של כל התניה, הסכם או תנאי מההתניות, ההסכמים או התנאים הכלולים בזכיון זה ואשר החובה על צד זה או צד זה לקיימם או לבצעם לא יתנו עילה לשום תביעה או דרישה על ידי צד אחד נגד הצד השני ולא יפעלו בשום דרך שהיא לרעתו של הצד השני ולא יראו אותם כהפרת הזכיון הזה, אם הוכח באופן סביר שאי הקיום או אי הביצוע נבעו מאחד הגורמים שלהלן או מכמה מהם: מעשים בידי שמים, מעשים מצד מושלים או עמים זרים, מעשי הסתננות, מלחמה, מבצעים מלחמתיים, הסגר, אמבארגו, התקוממות, מרי, מהומות ותסיסה אזרחית, שביתות והשבתות או סכסוכים אחרים עם פקידים או עובדים, שריפה, סערה, סופה, התפוצצות, רעש, שטפונות, דליפות או קלקולים או סיבות או גורמים אחרים שמחוץ לגדר שליטתם של הצדדים.

{{ח:סעיף*|31|תרופות|עוגן=תוספת א פרט 31}}
{{ח:תת|(א)}} אם אחד הצדדים לזכיון זה אינו מקיים או אינו מבצע התניה, הסכם או תנאי מההתניות, ההסכמים והתנאים הכלולים בזכיון זה ואשר החובה על אותו צד לקיימם ולבצעם, ישלם הצד הלא מקיים לצד השני דמי נזק בסכום שיש בו כדי לשפות אותו צד שני על כל הפסד או נזק שנגרם לו עקב אי־קיום זה.
{{ח:תת|(ב)}} אם טוען הצד המקופח, בהודעה בכתב לצד הלא־מקיים, שאי הקיום או אי הביצוע על ידי הצד הלא מקיים הוא כה חמור בטיבו שהוא נוגע ביסודו של זכיון זה או ביסודה של כל זכות מזכויות הצדדים לזכיון זה, רשאי הצד המקופח באותה הודעה או בהודעה בכתב שלאחר מכן לצד הלא מקיים, לדרוש ממנו לתקן את אי הקיום תוך אותו מועד שייראה לסביר בנסיבות המצב.
{{ח:תת}} לא מילא הצד הלא מקיים אחרי דרישה זו, יהיה הצד המקופח זכאי להביא לפני בורר תביעה לראות את הזכיון הזה כאילו בא לקצו. מצא הבורר שההפרה היתה בטיבה כפי שטען הצד המקופח כאמור לעיל, רשאי הבורר להחליט על ראיית זכיון זה כאילו בא לקצו החל מאותו תאריך שייראה לצודק בעיניו לפי הנסיבות ועל ניתוק היחסים בין הצדדים באותם תנאים שייראו לצודקים בעיניו ועל ענינים הכרוכים בכך. כן רשאי הבורר, נוסף על הבאת הזכיון לקצו או במקום הבאתו לקצו, לפסוק תשלומי נזק או פיצויים או כל תרופה אחרת או תרופות אחרות שייראו לו צודקות לפי הנסיבות.
{{ח:תת|(ג)}} כדי להסיר כל ספק, מוצהר בזה שבכפיפות להוראות {{ח:פנימי|תוספת א פרט 30|סעיף 30 דלעיל}}, פירוק בעל הזכיון מרצון בלי הסכמתה הקודמת של הממשלה דינו כדין הפרת ההתחייבויות על פי זכיון זה מצד בעל הזכיון, והוא יזכה את הממשלה לראות זכיון זה כאילו בא לקצו.

{{ח:סעיף*|32|גמר הזכיון|עוגן=תוספת א פרט 32}}
{{ח:ת}} עם תום הזכיון יבואו הזכויות שהוענקו לבעל הזכיון על פי זכיון זה לקצן (זולת אם חודשו או הוארכו בהתאם {{ח:פנימי|תוספת א פרט 37|לסעיף 37 להלן}}).

{{ח:סעיף*|33|בוררות|עוגן=תוספת א פרט 33}}
{{ח:תת|(א)}} אם בזמן מן הזמנים במשך תקופת הזכיון או לאחר מכן יתעוררו איזה ספק, מחלוקת או סכסוך בין הצדדים בענין פרשנותו או ביצועו של זכיון זה או של כל דבר הקשור בו, או בענין הזכויות והחובות של הצדדים לזכיון זה, הרי אם לא הושגה הסכמה ליישב את הספק, המחלוקת או הסכסוך בדרכים אחרות, יובאו אלה לפני בורר יחיד שיסכימו עליו הצדדים. לא הסכימו הצדדים על בורר תוך 30 (שלושים) יום אחרי שבאה דרישה על כך מכל צד מהצדדים, רשאי כל צד לבקש מנשיא לשכת המסחר הבין־לאומית בפאריס למנות בורר. החלטת הבורר תהיה סופית ומחייבת את הצדדים.
{{ח:תת|(ב)}} ידוע לממשלה כי תקנות ההתאגדות של בעל הזכיון קובעות שלמחזיק או למחזיקים לא פחות מ־50% ממניות בעל הזכיון הזכות להביא לפני בורר בהתאם לסעיף זה כל סכסוך, ספק או מחלוקת שיתעוררו מהזכיון או בקשר אליו וזאת בעד בעל הזכיון ובשמו.

{{ח:סעיף*|34|תקנים ומפרטים של מנ״א|עוגן=תוספת א פרט 34}}
{{ח:ת}} הצינורות, המתאמות, המיכלים וכל ציוד נפט אחר שישמשו במפעל יהיו – זולת אם הוסכם אחרת – לפי התקנים והמפרטים של מנ״א. ציוד שלגביו אין בנמצא תקנים ומפרטים של מנ״א יהיה לפי אותם תקנים ומאותה תוצרת שיבטיחו הפעלה יעילה, ויותקן לפי מיטב הנוהג המקצועי.

{{ח:סעיף*|35|העברת הזכיון|עוגן=תוספת א פרט 35}}
{{ח:ת}} בעל הזכיון לא יהיה זכאי להעביר לאחר את הזכיון או כל חלק הימנו או כל זכות, זכות־יתר וטובת הנאה בו אלא בהסכמה קודמת בכתב מאת השר. אולם בעל הזכיון יהיה זכאי, בלי הסכמה כזאת, להעביר את כל זכויותיו, זכויות היתר וטובות ההנאה האמורות, בכפוף להתחייבויותיו על פי זכיון זה, לכל חברה אחרת שאורגנה על ידיו לצורך זה ואשר 51% (חמישים ואחד אחוזים) או יותר מכוח ההצבעה שלה מוחזקים בידי בעל הזכיון או בידי בעלי מניות המחזיקים לא פחות מ־51% (חמישים ואחד אחוזים) מכוח ההצבעה של בעל הזכיון.

{{ח:סעיף*|36|הענקת זכיון חדש|עוגן=תוספת א פרט 36}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה מתחייבת שכל עוד לא הגיע קו־הצינור לכושר תזרומת של 55 מיליון טון, היא לא תעניק לצד שלישי זכיון לבנייתו, החזקתו והפעלתו של קו־צינור החוצה את שטח ישראל מנקודה או נקודות כלשהן בחוף אילת לנקודה או נקודות כלשהן לחוף הים התיכון של מדינת ישראל (להלן – הזכיון החדש) אלא אם כן הגישה הממשלה דרישה (להלן – הדרישה) לבעל הזכיון להגדיל את כושר התזרומת במסגרת כושר התזרומת של 55 מיליון טון האמורים תוך תקופה כפי שנקבע בדרישה ושלא תהיה קצרה משמונה עשר חדשים, ובעל הזכיון עשה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הודיע לממשלה, תוך תקופה של שלושה חדשים מתאריך הדרישה, כי אינו מוכן לבצע הגדלה כזו, או
{{ח:תתת|(2)}} כלל לא נתן לממשלה הודעה תוך שלושה חדשים מתאריך הדרישה, או
{{ח:תתת|(3)}} הודיע לממשלה על נכונותו למלא אחר הדרישה, אולם לא הניח דעתה של הממשלה במידה מספקת, תוך ששה חדשים מתאריך הדרישה, שהוא אמנם עוסק בביצועה המהיר והיעיל של ההגדלה האמורה כנדרש בדרישה.
{{ח:תת|(ב)}} לאחר שקו־הצינור הגיע לכושר תזרומת של 55 מיליון טון לא תעניק הממשלה זכיון חדש לצד שלישי כלשהוא אלא אם כן הוצע הזכיון החדש תחילה לבעל הזכיון באותם תנאים, ובעל הזכיון עשה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הודיע לממשלה תוך תקופה של 3 (שלושה) חדשים מהתאריך בו נעשתה ההצעה שאינו מעונין בזכיון החדש, או
{{ח:תתת|(2)}} כלל לא נתן לממשלה הודעה תוך 3 (שלושה) חדשים מהתאריך בו נעשתה ההצעה, או
{{ח:תתת|(3)}} הודיע לממשלה על נכונותו לקבל את ההצעה תוך 3 (שלושה) חדשים מהתאריך בו נעשתה ההצעה, אולם לא הניח דעתה של הממשלה במידה מספקת, תוך 6 (ששה) חדשים מהתאריך בו הוענק לו הזכיון החדש, שהוא אמנם עוסק בביצועה המהיר והיעיל של בניית קו־הצינור לפי תנאי הזכיון החדש.

{{ח:סעיף*|37|חידוש|עוגן=תוספת א פרט 37}}
{{ח:ת}} אם יבקש בעל הזכיון, לא יאוחר משנתיים לפני תום זכיון זה, את הארכתו או חידושו, מתחייבת בזה הממשלה לעיין באהדה בדבר הארכתו או חידושו של הזכיון לתקופה נוספת של 49 (ארבעים ותשע) שנים בתנאים שיוסכם עליהם.

{{ח:סעיף*|38|סיוע בתנאי התחרות|עוגן=תוספת א פרט 38}}
{{ח:ת}} הממשלה מסכימה בזה עם בעל הזכיון שאם איזו הוראה מהוראות זכיון זה או איזו סיבה אחרת יקשו על בעל הזכיון לעמוד נוכח תנאי התחרות בסחר הבין־לאומי, רשאי בעל הזכיון לבקש מאת הממשלה סיוע נאות, והממשלה מסכימה ליתן תשומת לב אוהדת לבקשה כזאת.

{{ח:סעיף*|39|מעבר בין־לאומי|עוגן=תוספת א פרט 39}}
{{ח:ת}} שום רשיונות, היתרים או הרשאות אחרות מאת הממשלה לא יידרשו לטען בין־לאומי של נפט דרך קו־הצינור.

{{ח:סעיף*|40|שינויים|עוגן=תוספת א פרט 40}}
{{ח:תת|(א)}} השר יהיה מוסמך, מזמן לזמן, באישור קודם של ועדת הכספים של הכנסת, לעשות כל שינויים בזכיון בתנאי שהצדדים הסכימו על שינויים אלה.
{{ח:תת|(ב)}} הצדדים מתחייבים להוציא לפועל את התנאים וההוראות של זכיון זה בהתאם לעקרונות האמון והרצון הטוב ההדדי, תוך כיבוד רוחם ולשונם של התנאים וההוראות האמורים.
{{ח:תת|(ג)}} כל מעשה חקיקה כללית או מיוחדת או פעולות מינהליות או מעשה אחר כלשהוא הנובע מהממשלה או מרשות ממשלתית בישראל (בין רשות מרכזית או מקומית) לא יבטלו זכיון זה ולא ישנו או יתקנו את הוראותיו ולא ימנעו או יכשילו את ביצועם הראוי והיעיל של תנאיו. ביטול, תיקון או שינויים כאלה יעשו אך ורק בהסכמת הצדדים לזכיון זה.

{{ח:סעיף*|41|הודעות|עוגן=תוספת א פרט 41}}
{{ח:ת}} כל אימת שיש למסור לפי זכיון זה הודעות, בקשות, דרישות או ידיעות (הקרויות כולן בזה ”הודעות“), יהיו ההודעות בכתב ויראו אותן כאילו נמסרו כדין אם נשלחו בדואר רשום ומשולם מראש אל הצדדים לפי המענים שלהלן:
{{ח:תת}} אי.פי.סי. הולדינגס לטד. – ע״י פרנק קוברט, בנין בנק אוף קנדה, הליפקס, נובה סקוטיה, קנדה
{{ח:תת}} הממשלה – שר האוצר, ירושלים, ישראל
{{ח:ת}} או לפי כל מען אחר במדינת ישראל או בכל ארץ אחרת שכל צד מן הצדדים יודיע עליו למשנהו בהודעה דומה. כל הודעה שנשלחה כך יהיו רואים אותה כהודעה שנמסרה כתום 10 (עשרה) ימים מתאריך דיוורו של מכתב רשום שדמי שיגורו שולמו מראש, המכיל את ההודעה כשהוא ממוען כהלכה. כל הודעה שעל הממשלה למסרה לפי זכיון זה יהיו רואים אותה, אם נמסרה לבעל הזכיון, כהודעה בת־תוקף לכל בעל זכיון משנה או לכל בעל רשיון של בעל הזכיון.

{{ח:סעיף*|42|ויתור|עוגן=תוספת א פרט 42}}
{{ח:ת}} ויתר צד אחד למשנהו על הפרת הוראה מהוראות הזכיון הזה לא יראו את הויתור כויתור על כל הפרה שלאחר מכן של אותה הוראה או של כל הוראה אחרת הדומה לה או שונה ממנה בטיבה.

{{ח:סעיף*|43|נוחלים וקוני־זכויות|עוגן=תוספת א פרט 43}}
{{ח:ת}} זכיון זה יעבור לנוחליהם וקוני זכויותיהם של הצדדים לו על כל חובותיו וטובותיו.

{{ח:סעיף*|44|כותרות או הערות שוליים|עוגן=תוספת א פרט 44}}
{{ח:ת}} הכותרות או הערות השוליים בזכיון זה אינן אלא לנוחות הצדדים ולא יושם אליהן לב כל עיקר כשיבואו לפרש את הוראותיו.

{{ח:סעיף*|45|ויתור על הודעה נוטריונית|עוגן=תוספת א פרט 45}}
{{ח:ת}} הצדדים לזכיון זה מוותרים בזה על הצורך בהודעה נוטריונית או בהודעה או מחאה רשמית אחרת לגבי כל הפרה או אי קיום או אי מילוי של כל הוראה מהוראותיו.

{{ח:סעיף*|46|פעולה ממשלתית|עוגן=תוספת א פרט 46}}
{{ח:ת}} כל דבר שעל פי זכיון זה הותר לממשלה לעשותו או לבצעו או נדרש ממנה לעשותו או לבצעו, וכל הסכמה שהממשלה חייבת על פיו לתת יהיה הדבר עשוי ומבוצע כדין וההסכמה תהיה נתונה כדין על ידי שר האוצר או על ידי כל אדם שנתמנה בחתימתו לצורך זה.

{{ח:סעיף*|47|תאריך התחלה|עוגן=תוספת א פרט 47}}
{{ח:ת}} שטר זכיון זה יחשב כנכנס לתקפו בתאריך שצויין לעיל אם הכנסת תחוקק חוק הנותן תוקף לשטר זכיון זה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''ולראיה חתמו הצדדים על זכיון זה בידם ביום ובשנה הכתובים בראשית שטר הזכיון הזה.'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | | | {{ממורכז|'''פנחס ספיר''' {{ש}} {{מוקטן|שר האוצר {{ש}} בעד ובשם {{ש}} מדינת ישראל}}}} | {{ממורכז|'''ישראל ר׳ קוזלוב''' {{ש}} {{מוקטן|יו״ר הדירקטוריון {{ש}} בעד ובשם {{ש}} אי. פי. סי. הולדינגס לטד.}}}}}}

{{ח:קטע2|תוספת ב|תוספת ב}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} כ״ו באדר תשכ״ח {{ש}} 26 במרס 1968

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|אי. פי. סי. הולדינגס לטד. {{ש}} וחברת קו־צינור אילת אשקלון בע״מ}} {{ש}} בהסכמת מדינת ישראל}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|{{מוגדל|שטר זכיון־משנה}}}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} שטר זכיון־משנה זה שנעשה ביום כ״ו באדר תשכ״ח (28 במרס 1968) בין אי. פי. סי. הולדינגס לטד. (A. P. C. Holdings Ltd.‎), חברה מאורגנת וקיימת לפי חוקי קנדה, אשר משרדה הראשי הוא בקנדה, הליפקס, מחוז נובה סקוטיה, בנין בנק אוף קנדה (Bank of Canada Building, City of Halifax in the Province of Nova Scotia, Canada) (להלן – בעל הזכיון), מצד אחד, ובין חברת קו־צינור אילת אשקלון בערבון מוגבל, אשר שמה באנגלית הוא (Eilat Ashkelon Pipeline Company Ltd.‎), חברה מאורגנת וקיימת לפי חוקי מדינת ישראל, אשר משרדה הרשום הוא ברח׳ הלני המלכה 11 ירושלים, ישראל (להלן – בעל זכיון המשנה), מצד שני, בהסכמת מדינת ישראל, המיוצגת על ידי ממשלת ישראל והפועלת באמצעות שר האוצר (להלן – הממשלה).

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|'''מעיד:'''}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הואיל ובעל הזכיון ביקש מאת הממשלה, והממשלה נתנה לבעל הזכיון, לפי שטר זכיון הנושא עליו אותו תאריך שלעיל, זכיון להובלת נפט ולבנייתו או רכישתו, החזקתו והפעלתו של קו־צינור בקוטר של 42 אינצ׳ החוצה את שטח ישראל, כמובא ביתר פירוט באותו שטר זכיון;
{{ח:ת}} והואיל בעל הזכיון הסכים, בהסכמת הממשלה, להעניק לבעל זכיון המשנה זכיון־משנה בנוסח ובתנאים של שטר זה,

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''הילכך מוצהר בזה לאמור:'''}}

{{ח:סעיף*|1|משמעותם של מונחים|עוגן=תוספת ב פרט 1}}
{{ח:ת}} הביטויים המשמשים בזכיון משנה זה משמעותם שניתנה להם בשטר הזכיון, שנערך ונחתם ביום זה בידי הממשלה ובידי בעל הזכיין, זולת אם תשתמע מן ההקשר משמעות אחרת.

{{ח:סעיף*|2|נושא זכיון המשנה|עוגן=תוספת ב פרט 2}}
{{ח:תת|(א)}} בעל הזכיון, בהסכמת הממשלה, מעניק בשטר זה לבעל זכיון המשנה ובעל זכיון המשנה מקבל בזה מבעל הזכיון את הזכויות והרשיון:
{{ח:תתת|(1)}} להוביל בצינור דרך שטח ישראל נפט המיובא דרך ים סוף או שמקורו בכל מקום בתחום שטח הנמצא בין חוף ים סוף ובין קו מדומה הנמשך במקביל לאותו חוף במרחק 50 (חמישים) קילומטר הימנו; וכן
{{ח:תתת|(2)}} לבנות או לרכוש, להחזיק ולהפעיל, לצורך הובלת נפט. את קו הצינור בקוטר של 42 אינצ׳ עם כושר תזרומת סופי שבין 55 ל־60 מיליון טון נפט לשנה החוצה את שטח ישראל מנקודת ציון 143/882 בחוף מפרץ אילת לנקודת ציון 105/116 בחוף אשקלון וכל מיתקנים לשאיבה, להחסנה ולטרמינוסים וכל מיתקני לואי אחרים ולעשות את כל הדברים הנחוצים בקשר לכך.
{{ח:תת|(ב)}} הזכויות והרשיון האמורים לעיל, ייקרא להם להלן ”נושא זכיון המשנה“.

{{ח:סעיף*|3|משך זמן זכיון המשנה|עוגן=תוספת ב פרט 3}}
{{ח:ת}} משך זמנו של זכיון משנה זה יהיה לתקופה של 49 (ארבעים ותשע) שנים, פחות חודש אחד, המתחילה בתאריך ההתחלה, זולת אם יובא לידי קץ בתאריך מוקדם יותר כפי שנקבע להלן.

{{ח:סעיף*|4|הענקת זכויות, סמכויות, זכויות־יתר וחסינויות|עוגן=תוספת ב פרט 4}}
{{ח:ת}} מבלי להגביל בדרך כלשהיא את הזכויות וזכויות היתר שניתנו לבעל הזכיון ואת ההתחייבויות שהוטלו עליו על פי הזכיון יהיו לבעל זכיון המשנה, בנושא זכיון המשנה ובקשר אתו, כל הזכויות, הסמכויות, זכויות היתר והחסינויות שהוענקו לבעל הזכיון בשטר הזכיון, ויהיה זכאי להשתמש בהן, באותה מידה מלאה ובאותו תוקף פעולה כאילו זכויות, סמכויות, זכויות יתר וחסינויות אלה הוענקו על פיו במישרין לבעל זכיון המשנה במקומו של בעל הזכיון. מבלי להגביל במשהו את האמור לעיל, יהיו לבעל זכיון המשנה – בין שאר דברים – בנושא זכיון המשנה ובקשר אתו, כל הזכויות, זכויות היתר, הסמכויות והחסינויות של בעל הזכיון לרכוש, לנצל ולהוציא מרשותו קרקע וטובות הנאה בקרקעות, לרבות חכירות, חכירות־משנה וזכויות שימוש, לקבל הספקת מים הולמת, לייבא ולייצא חמרים וציוד, להעסיק מומחים מאושרים ועובדים אחרים, לבנות ולנצל מיתקני קשר, נמל וים, ליהנות מזכויות יתר לגבי מטבע מקומי ומטבע חוץ, ליהנות מפטורים ממס, מסי יבוא ומסי בלו ולהשתמש בכל אותן הזכויות, זכויות היתר, הסמכויות והחסינויות האחרות המוענקות לבעל הזכיון מכוח הזכיון.

{{ח:סעיף*|5|קבלת עול התחייבויות וחבויות|עוגן=תוספת ב פרט 5}}
{{ח:ת}} בעל זכיון המשנה מקבל עליו ומסכים בזה למלא את כל החבויות וההתחייבויות המוטלות על בעל הזכיון, בנושא זכיון המשנה ובקשר אתו, מכוח הזכיון. באותה מידה מלאה ובאותו תוקף פעולה כאילו בעל זכיון המשנה נטל על עצמו במישרין את החבויות וההתחייבויות האלה במקום בעל הזכיון על פי הזכיון.

{{ח:סעיף*|6|אכיפה|עוגן=תוספת ב פרט 6}}
{{ח:תת|(א)}} בעל זכיון המשנה יודיע מיד לבעל הזכיון על כל הפרה או איום הפרה מצד הממשלה של התחייבות מהתחייבויותיה לבעל זכיון המשנה, ולבעל הזכיון תהיה הזכות בכל זמן שהוא או מזמן לזמן לנקוט בפעולות כאלה בשם בעל זכיון המשנה, כפי שבעל הזכיון יראה לנכון על מנת להביא את הממשלה למילוי התחייבויותיה כלפי בעל זכיון המשנה.
{{ח:תת|(ב)}} בכל תובענה, תביעה או הליך שיובאו על ידי בעל הזכיון לתכלית זו יהיה בעל הזכיון זכאי לגבות את מלוא התשלום שיגיע לבעל זכיון המשנה.
{{ח:תת|(ג)}} כל סכום ששולם לבעל הזכיון כתוצאה מתובענה, תביעה או הליך כאמור יוחזק על ידיו בנאמנות, אולם בעל הזכיון יהיה זכאי לשמור בידיו כל סכום כזה ששולם לבעל הזכיון כתוצאה מתובענה, תביעה או הליך כאמור, כפרעון לבעל הזכיון של סכומים המגיעים לו, או שיגיעו לו, מבעל זכיון המשנה, או כבטחון לפרעון סכומים שיגיעו לו בעתיד מבעל זכיון המשנה או שבדרך הרגילה היו משתלמים לו על ידי בעל זכיון המשנה, אם כדיבידנדים, כריבית, כאגרה או בכל צורה אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} האמור בזה לא יראו אותו כפוגע מאיזו בחינה שהיא בזכותו של בעל זכיון המשנה לאכוף את התחייבויות הממשלה כלפיו לפי זכיון משנה זה, אלא שכל סכום ששולם על ידי הממשלה לבעל הזכיון כתוצאה מכל תובענה, תביעה או הליך שהובאו על ידי בעל הזכיון בשם בעל זכיון המשנה יפטור את הממשלה, עד למידת אותו תשלום, מהתחייבויותיה כלפי בעל זכיון המשנה. בקשר לכל ענינים אחרים המתייחסים לנושא זכיון המשנה יהיה בעל זכיון המשנה זכאי להביא כל הליך, להגיש ולנהל כל תובענה ולתבוע ולהיתבע בשמו הוא.

{{ח:סעיף*|7|שיפוי|עוגן=תוספת ב פרט 7}}
{{ח:ת}} בעל זכיון המשנה מסכים בזה לשפות את בעל הזכיון ולשמרו לבל תיגרם לו רעה בשל כל חבות, הפסד או נזק שבעל הזכיון עלול להתחייב בהם או לסבול מהם עקב עשייתו או אי עשייתו של כל דבר שהוא על ידי בעל זכיון המשנה לפי זכיון משנה זה או בקשר להפעלת קו הצינור.

{{ח:סעיף*|8|מקרים של הבאת זכיון המשנה לידי קץ|עוגן=תוספת ב פרט 8}}
{{ח:ת}} הדברים האמורים להלן יהוו מקרים שכל אחד מהם ישמש לבעל הזכיון נימוק להביא לידי קץ את הזכויות המוענקות לפי זכיון משנה זה:
{{ח:תת|(א)}} כל הפרה או אי מילוי על ידי בעל זכיון המשנה של התחייבויותיו כלפי בעל הזכיון על פי זכיון משנה זה וההפרה או אי המילוי אינם באים על תיקונם תוך זמן סביר אחרי הודעה בכתב על ידי בעל הזכיון, המפרטת את ההפרה או אי המילוי האמורים; או אם בעל זכיון המשנה, אחרי בקשה סבירה מצד בעל הזכיון, אינו עושה מעשה או אינו נוקט בקו התנהגות הנדרשים לפי זכיון משנה זה, לפי הזכיון או לפי החוק החל, או אם אינו חדל או אינו נמנע מלעשות מעשה או מלנקוט בקו התנהגות האסורים לפי זכיון משנה זה, לפי הזכיון או לפי החוק החל, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} הפירוק מרצון של בעל זכיון המשנה בלי הסכמתו הקודמת של בעל הזכיון או הפירוק מאונס של בעל זכיון המשנה בתוקף צו סופי של בית משפט בעל שיפוט מוסמך.
{{ח:תת|(ג)}} הבאת הזכיון לידי קץ מכל סיבה שהיא.
{{ח:תת|(ד)}} בהתרחש מקרה מהמקרים המפורטים לעיל תהיה לבעל הזכיון הזכות, לפי ברירתו, להביא לידי קץ זכיון משנה זה וכל הזכויות וזכויות היתר של בעל זכיון המשנה לפי זכיון משנה זה. האמור בזה לא יראו אותו כאילו הוא מגביל את זכותו של בעל הזכיון לגבות דמי נזק בגלל כל הפרה של זכיון משנה זה או בגלל הפרת כל התחייבות אחרת של בעל זכיון המשנה כלפי בעל הזכיון, שלא פורטו כאן במיוחד, או את זכותו לבקש כל תרופות אחרות שנקבעו בזכיון משנה זה או בכל הסכם אחר שבין הצדדים או כל תרופה אחרת שנקבעה בחוק.

{{ח:סעיף*|9|התחייבויות עם הבאת זכיון המשנה לידי קץ|עוגן=תוספת ב פרט 9}}
{{ח:ת}} הובא זכיון משנה זה לידי קץ בשל כל נימוק, יהיה בעל הזכיון, בכפיפות להוראות הזכיון, זכאי, לפי ברירתו לקבל לידיו, או להתיר לכל אדם אחר באישורה הקודם של הממשלה לקבל לידיו, את הפעלתו של קו־הצינור המופעל על ידי בעל זכיון המשנה, ובעל זכיון המשנה ינקוט בכל הפעולות הדרושות כדי להקל על קבלת ההפעלה כאמור, לרבות – מבלי הגבלה – ההעברה לבעל הזכיון, או לאדם שנבחר על ידיו ושאושר על ידי הממשלה של כל זכויות שימוש, טובות ההנאה בקרקעות וזכויות מים, העברת כל החוזים הקיימים ומסירת תעודות קנין נאותות המקנות לבעל הזכיון או לאותו אדם אחר כל זכויות, זכויות קנין וטובות הנאה של בעל זכיון המשנה בקו הצינור ובכל מיתקני הלואי שלו, וכל כלי רכב, מכונות, ציוד, חמרים וחלקי חילוף המשמשים בהפעלתו.

{{ח:סעיף*|10|מעמד בעל זכיון המשנה|עוגן=תוספת ב פרט 10}}
{{ח:ת}} שום זכות או סמכות אינה מוענקת לבעל זכיון המשנה ליטול עליו או ליצור כל התחייבות או חבות, במפורש או מכללא, בשם בעל הזכיון או לחייב את בעל הזכיון בכל דרך שהיא.

{{ח:סעיף*|11|גישה אל רשומות, קבלת דו״חות|עוגן=תוספת ב פרט 11}}
{{ח:ת}} בעל זכיון המשנה יעמיד בכל עת לרשות בעל הזכיון, לשם בדיקה במשרדי בעל זכיון המשנה בשעות סבירות, את כל פנקסיו וחשבונותיו, רשומותיו, רשימותיו ומסמכיו מכל תיאור שהוא, וימציא לבעל הזכיון, באמצעות פקידיו המתאימים, כל ידיעות שיהיו דרושות לו בכל ענינים המתייחסים או הנוגעים לבנייתו או רכישתו, החזקתו והפעלתו של קו הצינור או לעסקיו של בעל זכיון המשנה.

{{ח:סעיף*|12|מקום התשלום ואופן התשלום|עוגן=תוספת ב פרט 12}}
{{ח:ת}} כל דמי נזק המשתלמים על ידי בעל זכיון המשנה לבעל הזכיון עקב כל הפרה, אי קיום או אי מילוי של התחייבויות בעל זכיון המשנה יהיו משתלמים בדולרים של ארצות הברית באותו מקום – במדינת ישראל או בכל ארץ אחרת – שבעל הזכיון יפרט בכל עת שהיא או מזמן לזמן.

{{ח:סעיף*|13|העברה|עוגן=תוספת ב פרט 13}}
{{ח:ת}} הזכויות המוענקות בזה לבעל זכיון המשנה לא יהיו ניתנות להעברה על ידיו. בעל הזכיון תהיה לו הזכות ההחלטית להעביר את זכויותיו והתחייבויותיו שבזכיון משנה זה בהתאם {{ח:פנימי|תוספת א פרט 35|לסעיף 35 לזכיון}}.

{{ח:סעיף*|14|נוחלים וקוני זכויות|עוגן=תוספת ב פרט 14}}
{{ח:ת}} בכפיפות להוראות {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 13|סעיף 13 דלעיל}} יעבור זכיון משנה זה לנוחליהם וקוני זכויותיהם של הצדדים לו על חובותיו וטובותיו.

{{ח:סעיף*|15|ויתור|עוגן=תוספת ב פרט 15}}
{{ח:ת}} ויתר צד אחד למשנהו על הפרת הוראה מהוראות זכיון משנה זה לא יראו את הויתור כויתור על כל הפרה שלאחר מכן של אותה הוראה או של כל הוראה אחרת הדומה לה או שונה ממנה בטיבה.

{{ח:סעיף*|16|חידוש|עוגן=תוספת ב פרט 16}}
{{ח:ת}} אם בגמר תקופת הזכיון או לפני כן יקבל בעל הזכיון מהממשלה ארכה לזכיון יהיה בעל זכיון המשנה זכאי לבקש מבעל הזכיון ארכה לזכיון משנה זה באותם הוראות ותנאים שיהיו סבירים בנסיבות הקיימות אותה שעה, ובעל הזכיון מסכים ליתן תשומת לב אוהדת לבקשה כזאת.

{{ח:סעיף*|17|כותרות או הערות שוליים|עוגן=תוספת ב פרט 17}}
{{ח:ת}} הכותרות או הערות השוליים בזכיון משנה זה אינן אלא לנוחות הצדדים ולא יושם אליהן לב כל עיקר כשיבואו לפרש את הוראותיו.

{{ח:סעיף*|18|ויתור על הודעה נוטריונית|עוגן=תוספת ב פרט 18}}
{{ח:ת}} הצדדים לזכיון משנה זה מוותרים בזה על הצורך בהודעה נוטריונית או בהודעה או מחאה רשמית אחרת לגבי כל הפרה או אי קיום או אי מילוי של כל הוראה מהוראותיו.

{{ח:סעיף*|19|פעולה ממשלתית|עוגן=תוספת ב פרט 19}}
{{ח:ת}} כל דבר שעל פי זכיון משנה זה מותר לממשלה לעשותו או לבצעו, או נדרש ממנה לעשותו או לבצעו, וכל הסכמה שצריכה להינתן על ידי הממשלה, יהיה הדבר עשוי ומבוצע כדין וההסכמה תהיה נתונה כדין על ידי שר האוצר או על ידי כל אדם שנתמנה בחתימתו לצורך זה.

{{ח:סעיף*|20|פירוש|עוגן=תוספת ב פרט 20}}
{{ח:ת}} שטר זכיון משנה זה לא יראו אותו כהעברת הזכיון, כולו או מקצתו, וכן לא יראו אותו כאילו הוא משנה או מרחיב איזו שהיא מן הזכויות, הסמכויות, זכויות היתר והחסינויות שהוענקו לבעל הזכיון על פי הזכיון.

{{ח:סעיף*|21|תאריך ההתחלה|עוגן=תוספת ב פרט 21}}
{{ח:ת}} שטר זכיון משנה זה ייכנס לתקפו בתאריך בו ייכנס לתקפו שטר הזכיון כפי שנקבע {{ח:פנימי|תוספת א פרט 47|בסעיף 47 לזכיון}}.

{{ח:סעיף*|22|הודעות|עוגן=תוספת ב פרט 22}}
{{ח:ת}} כל אימת שיש למסור לפי זכיון משנה זה הודעות, בקשות, דרישות או ידיעות (הקרויות כולן בזה ”הודעות“) יהיו ההודעות בכתב ויראו אותן כאילו נמסרו כדין אם נשלחו בדואר רשום ומשולם מראש אל הצדדים לפי המענים שלהלן:
{{ח:תת}} חברת קו־צינור אילת אשקלון בע״מ – רח׳ הלני המלכה 11, ירושלים, ישראל;
{{ח:תת}} אי.פי.סי, הולדינגס לטד. – ע״י פרנק קוברט, בנין בנק אוף קנדה, הליפקס נובה סקוטיה, קנדה;
{{ח:ת}} או לפי כל מען אחר שכל צד מן הצדדים יודיע עליו למשנהו בהודעה דומה. כל הודעה שנשלחה כך יהיו רואים אותה בהודעה שנמסרה כתום 10 (עשרה) ימים מתאריך דיוורו של מכתב רשום ומשולם מראש המכיל את ההודעה, כשהוא ממוען כהלכה. כל הודעה שנשלחה לבעל הזכיון על פי הזכיון והמתייחסת לנושא זכיון המשנה תועבר מיד על־ידי בעל הזכיון לבעל זכיון המשנה, זולת אם נשלחה הודעה דומה לבעל זכיון המשנה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''ולראיה חתמו הצדדים על שטר זכיון משנה זה בידם ביום ובשנה הכתובים בראשית שטר זכיון משנה זה.'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | | {{ממורכז|'''אהרן וינר''' {{ש}} {{מוקטן|יו״ר הדירקטריון {{ש}} בעד ובשם {{ש}} חברת קו־צינור אילת אשקלון בע״מ}}}} | {{ממורכז|'''ישראל נ׳ קוזלוב''' {{ש}} {{מוקטן|יו״ר הדירקטוריון {{ש}} בעד ובשם {{ש}} אי. פי. סי. הולדינגס לטד.}}}} | {{ממורכז|{{מוקטן|הסכמתי בשם מדינת ישראל {{ש}} בהתאם {{ח:פנימי|תוספת א פרט 4|לסעיף 4 לשטר הזכיון}}}} {{ש}} '''פנחס ספיר''' {{ש}} {{מוקטן|שר האוצר {{ש}} בעד ובשם {{ש}} מדינת ישראל}}}}}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ו באדר תשכ״ח (28 במרס 1968).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]