חוק התחרות הכלכלית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק התחרות הכלכלית, התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000247}} '''חוק קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ט, 152|חוק ההגבלים העסקיים|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_210124.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 4|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_ec_317317.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 34|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_210123.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 141|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210122.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 18|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210121.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 148|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210120.pdf}}.

'''חוק חדש:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ח, 128|חוק ההגבלים העסקיים|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210423.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 48|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211692.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 149|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211316.pdf}}, {{ח:תיבה|305|חוק תובענות ייצוגיות (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211685.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 53|חוק להגברת הצמיחה והתעסוקה ולהשגת יעדי התקציב לשנת הכספים 1998 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211461.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 98|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 1999)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211661.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 113|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300184.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 165|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300554.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 147|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 279|חוק תובענות ייצוגיות|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299748.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 78|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2007)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300638.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 191|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301268.pdf}}, {{ח:תיבה|984|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301276.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 382|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301424.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 412|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301577.pdf}}, {{ח:תיבה|471|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301636.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 33|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306584.pdf}}, {{ח:תיבה|111|תיקון מס׳ 5 לחוק החוזים האחידים|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306610.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1262|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348687.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1200|חוק העיצובים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390481.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 911|תיקון מס׳ 20 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504230.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 246|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528392.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 227|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}, {{ח:תיבה|406|תיקון מס׳ 23 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2722039.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 166|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}.

''דחיית תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 1084|דחיית תחילה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6686.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 497|דחיית תחילה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7068.pdf}}, {{ח:תיבה|1362|דחיית תחילה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7136.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ט, 1069|שינוי סכום}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 315|שינוי סכום}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 669|שינוי סכום}}; {{ח:תיבה|י״פ תשע״ה, 6719|הודעה בדבר עדכון סכום עיצום כספי}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 3643|הודעה בדבר עדכון סכום עיצום כספי}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 2660|הודעה בדבר עדכון סכום עיצום כספי}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 4194|הודעה בדבר עדכון סכום עיצום כספי}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 6385|הודעה בדבר עדכון סכום עיצום כספי}}, {{ח:תיבה|7032|ת״ט}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 2997|הודעה בדבר עדכון סכום עיצום כספי}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 2879|הודעה בדבר עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 4239|הודעה בדבר עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 3048|הודעה בדבר עדכון סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11050.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 3028|הודעה בדבר עדכון סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-12002.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2940|הודעה בדבר עדכון סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13114.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הסדר כובל}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: הסדר כובל מהו}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: איסור הסדר כובל}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: רישום הסדר כובל ואישורו}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: מיזוג חברות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: תחולה ואיסור מיזוג}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: הודעת מיזוג והסכמת הממונה}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: הפרדת חברות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: מונופולין}}

{{ח:פנימי|פרק ד1|פרק ד׳1: קבוצת ריכוז}}

{{ח:פנימי|פרק ד2|פרק ד׳2: ייבוא מקביל וייבוא אישי}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: בית הדין לתחרות}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: רשות התחרות והממונה, תפקידו וסמכויותיו}}

{{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1: תובענה ייצוגית {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: עונשין ותרופות}}

{{ח:פנימי|פרק ז1|פרק ז׳1: עיצום כספי}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת: {{מוקטן|רשימת מעשים לעניין איסור פגיעה בייבוא מקביל או בייבוא אישי בידי יבואן ישיר}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ד, תשע״ט, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אב בית הדין“ – לרבות המשנה לאב בית הדין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד עסקי“ – חבר־בני־אדם, בין מאוגד ובין שאינו מאוגד, שמטרותיו, כולן או חלקן, הן קידום ענייניהם העסקיים של החברים בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארגון צרכנים“ – ארגון המייצג צרכנים שאישר שר המשפטים לענין חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר האינטרנט“ – אתר האינטרנט של רשות התחרות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית הדין“ – בית הדין לתחרות המוקם לפי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הגבל עסקי“ – הסדר כובל, מונופולין או מיזוג חברות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסדר“ – בין במפורש ובין מכללה, בין בכתב ובין בעל פה או בהתנהגות, בין אם הוא מחייב על פי דין ובין אם לאו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה“ – חברה שנוסדה ונרשמה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}, לרבות חברת חוץ שנרשמה כאמור, אגודה שיתופית רשומה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|בפקודת האגודות השיתופיות}}, עמותה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק העמותות|בחוק העמותות, התש״ם–1980}}, ושותפות כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|בפקודת השותפויות [נוסח חדש], התשל״ה–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת בת“ – חברה שחברה אחרת שולטת בה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר“ – לרבות הפרשי הצמדה למדד או למטבע, ריבית, שיעורי תשלום ותנאי תשלום אחרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיזוג חברות“ – לרבות רכישת עיקר נכסי חברה בידי חברה אחרת או רכישת מניות בחברה בידי חברה אחרת המקנות לחברה הרוכשת יותר מרבע מהערך הנקוב של הון המניות המוצא, או מכוח ההצבעה או מהכוח למנות יותר מרבע מהדירקטורים או השתתפות ביותר מרבע ברווחי החברה; הרכישה יכול שתהא במישרין או בעקיפין או באמצעות זכויות המוקנות בחוזה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – הממונה על התחרות שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – מטלטלין, מקרקעין וזכויות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסק“ – עיסוק בייצור נכס, במכירתו, בשיווקו, ברכישתו, ביבואו או ביצואו, וכן עיסוק במתן שירות או בקבלתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ –
{{ח:תתת|(1)}} זכות ההצבעה באסיפה כללית של חברה או בגוף מקביל של תאגיד אחר;
{{ח:תתת|(2)}} הזכות למנות דירקטורים של התאגיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הכלכלה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הסדר כובל}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: הסדר כובל מהו}}

{{ח:סעיף|2|הסדר כובל}}
{{ח:תת|(א)}} הסדר כובל הוא הסדר הנעשה בין בני אדם המנהלים עסקים, לפיו אחד הצדדים לפחות מגביל עצמו באופן העלול למנוע או להפחית את התחרות בעסקים בינו לבין הצדדים האחרים להסדר, או חלק מהם, או בינו לבין אדם שאינו צד להסדר.
{{ח:תת|(ב)}} מבלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף קטן (א) יראו כהסדר כובל הסדר שבו הכבילה נוגעת לאחד העניינים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} המחיר שיידרש, שיוצע או שישולם;
{{ח:תתת|(2)}} הריווח שיופק;
{{ח:תתת|(3)}} חלוקת השוק, כולו או חלקו, לפי מקום העיסוק או לפי האנשים או סוג האנשים שעמם יעסקו;
{{ח:תתת|(4)}} כמות הנכסים או השירותים שבעסק, איכותם או סוגם.

{{ח:סעיף|3|הסדרים שאינם הסדרים כובלים|תיקון: תשע״א, תשע״ד, תשע״ה, תשע״ז, תשע״ט, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, לא ייחשבו כהסדרים כובלים ההסדרים הבאים:
{{ח:תת|(1)}} הסדר שכל כבילותיו נקבעו על פי דין.
{{ח:תת|(2)}} הסדר שכל כבילותיו נוגעות לזכות השימוש באחד הנכסים הבאים: פטנט, מדגם, עיצוב, סימן מסחרי, זכות יוצרים, זכות מבצעים או זכות מטפחים ובלבד שנתקיימו שניים אלה –
{{ח:תתת|(א)}} ההסדר הוא בין בעל נכס כאמור ובין מקבל זכות השימוש בו;
{{ח:תתת|(ב)}} אם נכס כאמור טעון רישום על פי דין – שהוא נרשם.
{{ח:תת|(3)}} הסדר, בין מי שמקנה זכות במקרקעין לבין מי שרוכש את הזכות, שכל כבילותיו נוגעות לסוג הנכסים או השירותים בהם יעסוק רוכש הזכות באותם מקרקעין.
{{ח:תת|(4)|(א)}} הסדר שכל כבילותיו נוגעות לגידול ושיווק בסיטונות של תוצרת חקלאית מגידול מקומי מסוגים אלה: פירות ירקות, גידולי שדה, חלב, ביצים, דבש, בקר, צאן, עופות או דגים (להלן – תוצרת חקלאית), ומתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} כל הצדדים להסדר הם המגדלים של כל התוצרת החקלאית שאליה נוגע ההסדר;
{{ח:תתתת|(2)}} כל הצדדים להסדר הם מגדלים של תוצרת חקלאית מאותו סוג שאליו נוגע ההסדר; ובלבד שלא יהיה צד להסדר מי שהוא או אדם קשור אליו הוא משווק סיטונאי של תוצרת חקלאית מאותו סוג שאליו נוגע ההסדר, אשר למעלה ממחצית התוצרת החקלאית כאמור שהוא משווק מקורה במגדלים אחרים, ואם הוא תאגיד מגדלים – מקורה של למעלה ממחצית התוצרת החקלאית כאמור שהוא משווק במגדלים שאינם מחזיקים בתאגיד;
{{ח:תתתת|(3)}} הצדדים להסדר הם מגדל אחד או יותר ורוכש תוצרת חקלאית של אותו מגדל או של אותם מגדלים, וכל כבילותיו נוגעות לשיווק בסיטונות של התוצרת החקלאית שאותו מגדל או שאותם מגדלים מכרו לרוכש.
{{ח:תתת|(ב)}} הוראת פסקת משנה (א) לא תחול על אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מוצרים שיוצרו מתוצרת חקלאית;
{{ח:תתתת|(2)}} הסדר כאמור בפסקת משנה (א) – אם אחד הצדדים להסדר הוא מגדל עופות שהוא או אדם קשור אליו מחזיק משחטה.
{{ח:תתת|(ב1)}} על אף האמור בפסקת משנה (ב)(2), על הסדר כאמור בפסקת משנה (א) בין מגדל שהוא או אדם קשור אליו מחזיק במשחטה אחת בלבד ובין מגדל שהוא או אדם קשור אליו מחזיק במשחטה אחת בלבד שהיא אותה משחטה, יחולו הוראות פסקת משנה (א); לעניין זה, יראו מגדל המחזיק במשחטה שהיא או אדם קשור לה שולט במשחטה אחת נוספת או יותר כמי שמחזיק במשחטה אחת בלבד.
{{ח:תתת|(ג)}} השר, בהסכמת שר החקלאות ופיתוח הכפר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי, בצו, להוסיף סוגים של תוצרת חקלאית לסוגים המנויים בפסקת משנה (א) או לגרוע מהם.
{{ח:תתת|(ד)}} בפסקה זו –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”אדם קשור“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} אדם השולט בתאגיד;
{{ח:תתתתת|(2)}} תאגיד הנשלט בידי אדם כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתתתת|(3)}} תאגיד הנשלט בידי מי מהאמורים בפסקאות (1) ו־(2);
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“, ”החזקה“ ו”שליטה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מגדל“ – מי שעוסק בגידול תוצרת חקלאית לשיווק או תאגיד מגדלים;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”משחטה“ – מיתקן המיועד לביצוע פעולה אחת או יותר מפעולות אלה: שחיטת עופות, מריטת נוצותיהם או הוצאת איברים מהם;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד מגדלים“ – תאגיד שמי שעוסקים בגידול תוצרת חקלאית לשיווק מחזיקים לפחות 75% מאמצעי השליטה ומהזכות לרווחים בו, ומתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} אם הוא תאגיד העוסק בשיווק סיטונאי של תוצרת חקלאית ויש לו בעל שליטה או שיש אדם שזכאי להשתתף ביותר ממחצית מרווחיו – בעל השליטה או האדם האמור מגדל את החלק הגדול ביותר מהתוצרת החקלאית שמשווק התאגיד לעומת החלק שמגדל כל אחד מהמחזיקים בתאגיד שאינם שולטים בו;
{{ח:תתתתת|(2)}} מי שאינו עוסק בגידול תוצרת חקלאית לשיווק אינו שולט בתאגיד ואין לו זכות להשתתף ביותר ממחצית מרווחיו;
{{ח:תתתתת|(3)}} מי שאינו עוסק בגידול תוצרת חקלאית לשיווק, והוא משווק סיטונאי או משווק קמעונאי של תוצרת חקלאית, או אדם קשור למי מהם, לא מחזיק בתאגיד, בשיעור כלשהו;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”סוג“, של תוצרת חקלאית – סוג מסוגי התוצרת החקלאית המפורטים בפסקת משנה (א), או פרט מפרטי אותו סוג, אם החליט על כך הממונה כדי למנוע חשש לפגיעה בתחרות; החלטת הממונה לפרוט סוג כאמור לפרטים תיכנס לתוקפה בתום שלושים ימים מיום פרסומה ברשומות; ההחלטה תפורסם באתר האינטרנט.
{{ח:תת|(5)}} הסדר שהצדדים לו הם חברה וחברת בת שלה.
{{ח:תת|(6)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(7)}} הסדר שכל כבילותיו נוגעות לתובלה בינלאומית באויר, או לתובלה בינלאומית משולבת, באויר וביבשה ובלבד שכל הצדדים לו הם –
{{ח:תתת|1.}} מובילים באויר; או,
{{ח:תתת|2.}} מובילים באויר, ואיגוד בינלאומי של חברות תעופה שאושר לענין זה על־ידי שר התחבורה;
{{ח:תת}} ושהודעה עליו נמסרה לשר התחבורה בדרך שקבע; שר התחבורה יודיע, אחת לשנה, לועדת הכלכלה של הכנסת על הודעות כאמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ההגבלים העסקיים (הסדר שכל כבילותיו נוגעות לתובלה בין-לאומית)|תקנות ההגבלים העסקיים (הסדר שכל כבילותיו נוגעות לתובלה בין־לאומית), תשכ״ד–1964}}.}}
{{ח:תת|(8)}} התחייבות של מוכר עסק, בשלמותו, כלפי רוכש העסק שלא לעסוק באותו סוג עסק, כשההתחייבות אינה בניגוד לנוהגים סבירים ומקובלים.
{{ח:תת|(9)}} הסדר שארגון עובדים או ארגון מעבידים צד לו וכל כבילותיו נוגעות להעסקתם של עובדים ולתנאי העבודה.

{{ח:סעיף|3א|הסדרים בין מובילים באוויר|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(7)}}, הסדר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|באותו סעיף}} ייחשב כהסדר כובל אם מתקיים לגביו תנאי מהתנאים המפורטים בפסקאות (1) עד (3):
{{ח:תתת|(1)}} הצדדים להסדר הם מובילים באוויר שהם ישראלים;
{{ח:תתת|(2)}} הצדדים להסדר הם מובילים באוויר שאחד מהם לפחות הוא ישראלי ואחד מהם לפחות אינו ישראלי;
{{ח:תתת|(3)}} מתקיימים שניים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הצדדים להסדר הם מובילים באוויר שאינם ישראלים ואחד מהם לפחות מקיים פעילות או בעל נציגות בישראל;
{{ח:תתתת|(ב)}} אחד מעניניו העיקריים של ההסדר הוא תובלה אווירית לישראל או ממנה והכבילות בהסדר נוגעות לפעילות או להימנעות מפעילות בישראל של מי מהצדדים.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א)(2) או (3) לא יחולו לגבי הסדר כאמור באותו סעיף קטן אם ההסדר אושר בידי שר החוץ ושר התחבורה, בהחלטה מנומקת, מטעמים של מניעת פגיעה ממשית ביחסי החוץ של ישראל, לרבות יחסי החוץ הכלכליים–מסחריים שלה, או לשם הבטחת רציפות זכויות הטיס בין ישראל למדינות אחרות; אישור כאמור יינתן לאחר התייעצות עם שר האוצר ולאחר שהתקבלה עמדתו של הממונה לענין זה.

{{ח:סעיף|3ב|הסדרים בין מגדלי עופות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר ושר החקלאות ופיתוח הכפר (בסעיף זה – השרים), בהתייעצות עם המועצה לענף הלול ועם הממונה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאים לקבוע בצו כי הסדר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(4)(ב)(2)}} לא ייחשב כהסדר כובל, לתקופה שיקבעו, שלא תעלה על שישה חודשים; בסעיף זה, ”המועצה לענף הלול“ – המועצה שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק)|חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ״ד–1963}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יקבעו השרים צו כאמור בסעיף קטן (א), אלא אם כן שקלו, בין היתר, את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רמת ההכנסה הממוצעת של מגדלי עופות שהם או אדם קשור אליהם אינם מחזיקים במשחטה, עלולה להביא לסיום פעילותם;
{{ח:תתת|(2)}} התועלת מקביעת הצו עולה על הנזק העלול להיגרם לצרכן אם ייקבע;
{{ח:תתת|(3)}} פגיעה משמעותית בענף העוף;
{{ח:תתת|(4)}} שיקולים של מניעה או צמצום של עודפי תוצרת עוף תוך מניעת פגיעה בצרכנים.
{{ח:תת|(ג)}} סבר אחד השרים (בסעיף זה – השר היוזם) כי יש לקבוע צו לפי השיקולים כאמור בסעיף קטן (ב), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} השר היוזם יפנה לממונה ולמועצה לענף הלול כדי לקבל את עמדתם, והם ימסרו לו את עמדתם בתוך שבעה ימי עבודה; לא נמסרה עמדת אחד הגופים האמורים בתקופה האמורה, יראו, בתום אותה תקופה, כאילו קוימה עימו חובת ההתייעצות לפי סעיף זה;
{{ח:תתת|(2)}} השר היוזם יפנה לשר האחר וימסור לו את עמדתו בדבר הצורך לקבוע את הצו, בצירוף נימוקים וכל חומר אחר הדרוש לעניין, ובכלל זה עמדת המועצה לענף הלול והממונה;
{{ח:תתת|(3)}} השר האחר יחליט בתוך 21 ימי עבודה;
{{ח:תתת|(4)}} התנגד השר האחר לעמדת השר היוזם, יביא השר היוזם את המחלוקת להכרעת הממשלה, והממשלה תכריע בעניין בתוך 14 ימי עבודה.
{{ח:תת|(ד)}} ועדת הכלכלה של הכנסת רשאית לקבל החלטה בדבר פנייה לשרים כי יבחנו את השיקולים כאמור בסעיף קטן (ב) לעניין קביעת צו לפי סעיף זה, אם סברה כי יש לבחון את הצורך בקביעתו; פנתה הוועדה לאחד השרים, יעביר השר את עמדתו לוועדה בתוך חודשיים; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מסמכות הוועדה לפי כל דין לפקח על עבודת הממשלה.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בתקופה מיום ט״ז בתשרי התשפ״ד (1 באוקטובר 2023) ועד יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024), רשאים השרים לקבוע כי תקופת תוקפו של הצו לפי אותו סעיף קטן לא תעלה על תשעה חודשים.
{{ח:תת|(ו)}} צו לפי סעיף זה יפורסם גם באתרי האינטרנט של משרד האוצר ושל משרד החקלאות ופיתוח הכפר.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: איסור הסדר כובל}}

{{ח:סעיף|4|איסור הסדר כובל|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} לא יהיה אדם צד להסדר כובל, כולו או מקצתו, אלא אם כן קיבל מאת בית הדין אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} או היתר זמני לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} או פטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}, או שכל הכבילות שבהסדר פטורות בהתאם לפטור סוג שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א}}; היו האישור, ההיתר הזמני, הפטור או פטור הסוג מותנים – לא יהיה להם תוקף, אלא אם כן נתמלאו תנאיהם.

{{ח:סעיף|5|קביעת קו פעולה בידי איגוד עסקי}}
{{ח:ת}} קו פעולה שקבע איגוד עסקי לחבריו או חלקם העלול למנוע או להפחית תחרות בעסקים ביניהם, או קו פעולה כאמור שהמליץ עליו לפניהם יראו כהסדר כובל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, ואת האיגוד העסקי וכל אחד מחבריו הפועל על פיו כצד להסדר כובל.

{{ח:סעיף|6|התאמת פעולה להסדר כובל}}
{{ח:ת}} אדם המנהל עסק וביודעו על קיום הסדר כובל מתאים את פעולותיו להסדר, כולו או מקצתו, יראו אותו כצד להסדר.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: רישום הסדר כובל ואישורו}}

{{ח:סעיף|7|בקשה לאישור הסדר כובל}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש לעשות הסדר כובל יגיש לבית הדין בקשה לאישור ההסדר הכובל, בדרך שתיקבע בתקנות, לאחר שהעתק ממנה נרשם לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} המבקש ימסור העתק מן הבקשה לממונה; הממונה ירשום את הבקשה במרשם המנוהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42}} ויפרסם על כך הודעה ברשומות ובשני עתונים יומיים; פרטי הפרסום ודרכיו ייקבעו בתקנות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות התחרות הכלכלית (מרשם, פרסום ודיווח על עסקאות)|תקנות התחרות הכלכלית (מרשם, פרסום ודיווח על עסקאות), התשס״ד–2004}}.}}

{{ח:סעיף|8|שמיעת הממונה והתנגדויות|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יוזמן להשמיע בפני בית הדין את עמדתו וטענותיו בענין הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} אדם העלול להיפגע מהסדר כובל, איגוד עסקי וכן ארגון צרכנים רשאים להגיש לבית הדין התנגדות מנומקת בכתב תוך שלושים ימים מיום פרסום ההודעה ברשומות לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(ב)}}.

{{ח:סעיף|9|החלטת בית הדין}}
{{ח:ת}} בית הדין יחליט לאשר הסדר כובל, כולו או חלקו, אם הוא סבור כי הדבר הוא לטובת הציבור, ורשאי הוא להתנות את אישורו בתנאים.

{{ח:סעיף|10|שיקולים לטובת הציבור}}
{{ח:ת}} בעת שיבחן את טובת הציבור לענין {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} ישקול בית הדין, בין השאר, את תרומת ההסדר הכובל לענינים המפורטים להלן ואם התועלת הצפויה לציבור תעלה באופן ממשי על הנזק העלול להיגרם לציבור או לחלק ממנו או למי שאינו צד להסדר ואלה הענינים:
{{ח:תת|(1)}} יעול הייצור והשיווק של נכסים או שירותים, הבטחת איכותם או הורדת מחיריהם לצרכן;
{{ח:תת|(2)}} הבטחת היצע מספיק של נכסים או שירותים לציבור;
{{ח:תת|(3)}} מניעת תחרות בלתי הוגנת העלולה להביא להגבלת התחרות באספקת הנכסים או השירותים שבהם עוסקים הצדדים להסדר, מצד אדם שאינו צד להסדר;
{{ח:תת|(4)}} מתן אפשרות לצדדים להסדר להשיג אספקה של נכסים או שירותים בתנאים סבירים מידי אדם שבידיו חלק ניכר של האספקה, או לספק בתנאים סבירים נכסים או שירותים לאדם שבידיו חלק ניכר של הרכישה של אותם נכסים או שירותים;
{{ח:תת|(5)}} מניעת פגיעה חמורה בענף החשוב למשק המדינה;
{{ח:תת|(6)}} שמירה על המשך קיום מפעלים כמקור תעסוקה באיזור שבו עלולה להיווצר אבטלה ממשית כתוצאה מסגירתם או מצמצום הייצור בהם;
{{ח:תת|(7)}} שיפור מאזן התשלומים של המדינה על ידי צמצום היבוא או הוזלתו או על ידי הגדלת היצוא וכדאיותו.

{{ח:סעיף|11|תקופת האישור אישור}}
{{ח:ת}} בית הדין יהא לתקופה שהוא יקבע; לא קבע בית הדין תקופה, יהא ההסדר מאושר לתקופה שקבעו הצדדים או לשלוש שנים, לפי הקצר.

{{ח:סעיף|12|ביטול ושינוי אישור|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} בית הדין רשאי לבטל אישור שנתן או לשנות את תנאיו, אם שוכנע, על פי בקשה של הממונה, כי חלו שינויים מהותיים בנסיבות שהיו קיימות בעת מתן האישור.
{{ח:תת|(ב)}} אדם העלול להיפגע מהסדר כובל וכן ארגון צרכנים ואיגוד עסקי הסבורים שחל שינוי מהותי בנסיבות הסדר שאושר, רשאים לפנות לממונה בבקשה להפעיל סמכותו לפי סעיף קטן (א); החליט הממונה שהנסיבות אינן מצדיקות הפעלת סמכותו כאמור, יודיע על כך לפונה, בכתב מנומק, תוך שלושים ימים מיום קבלת הפניה.

{{ח:סעיף|13|היתר זמני}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשה לאישור הסדר כובל, רשאי אב בית הדין, אם הממונה המליץ על כך ואם שוכנע כי לכאורה ההסדר הוא לטובת הציבור כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}}, לתת לצדדים, על פי בקשתם, היתר זמני לנהוג על פי ההסדר; ההיתר יהיה לתקופה קצובה שלא תעלה על שנה, או עד למתן החלטת בית הדין לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, לפי המוקדם; אב בית הדין רשאי להתנות את ההיתר בתנאים.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה ימסור הודעה על מתן היתר זמני למי שהגיש התנגדות לאותו הסדר לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}.
{{ח:תת|(ג)}} אב בית הדין רשאי, לפי בקשת הממונה או מי שהגיש התנגדות להסדר, לבטל היתר זמני שנתן או לשנות את תנאיו, ובלבד שניתנה לצדדים להסדר הכובל ולממונה וכן למבקש הביטול, הזדמנות להשמיע טענותיהם.

{{ח:סעיף|14|פטור מקבלת אישור|תיקון: תש״ס, תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי, לבקשת צד להסדר כובל ולאחר התייעצות עם הועדה לפטורים ולמיזוגים לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}} (להלן – הועדה), לפטור, בהחלטה מנומקת, צדדים להסדר כובל מהחובה לקבל את אישור בית הדין להסדר, אם שוכנע כי התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכבילות שבהסדר הכובל אינן מגבילות את התחרות בחלק ניכר של שוק המושפע מן ההסדר, או שהן עלולות להגביל את התחרות בחלק ניכר משוק כאמור, אך אין בהן כדי לפגוע פגיעה של ממש בתחרות בשוק כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} עיקרו של ההסדר הכובל אינו בהפחתת התחרות או במניעתה, ואין בו כבילות שאינן נחוצות למימוש עיקרו.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי, לאחר התייעצות עם הועדה, להתנות את הפטור בתנאים, לשנותו או לבטלו.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על פטור ותנאיו, על שינוי בתנאים ועל ביטול פטור, תימסר לצדדים להסדר ולאב בית הדין ותפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} הוגשה בקשה לפטור לגבי הסדר בענין שהוא בתחום אחריותו של משרד ממשרדי הממשלה, יודיע הממונה למנהל הכללי של אותו משרד על דבר הבקשה ולא יחליט בבקשה לפני שעברו ארבעה עשר ימים מיום שנשלחה ההודעה.
{{ח:תת|(ה)}} הגשת בקשה לפטור מקבלת אישור בית הדין להסדר לפי סעיף זה מותנית בתשלום אגרה, כפי שיקבעו השר ושר האוצר. בתקנות לפי סעיף קטן זה רשאים השרים לקבוע את דרך עדכון האגרה.

{{ח:סעיף|14א|מועד למתן החלטת הממונה|תיקון: תש״ס, תשע״ד, תשע״ט}}
{{ח:ת}} הממונה ייתן את החלטתו בתוך 30 ימים מהיום שבו הגיעה לידיו בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}, אלא אם כן מצא כי בדיקת בקשת הפטור מצדיקה את הארכת התקופה בפרקי זמן שלא יעלו במצטבר על 120 ימים נוספים; על הארכה כאמור ימסור הממונה לצדדים הודעה מנומקת, בכתב.

{{ח:סעיף|15|ביטול הפטור|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} אדם העלול להיפגע מהסדר כובל שניתן עליו פטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}, איגוד עסקי וכן ארגון צרכנים, רשאים, בכתב מנומק, לערור בפני אב בית הדין על החלטת הממונה, להעניק פטור או לערור על החלטתו שלא לבטל את הפטור שהעניק.
{{ח:תת|(ב)}} ראה אב בית הדין כי ההסדר הכובל אינו ממלא אחר התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14(א)}} – יבטל את הפטור; תוקף הביטול יהיה מהמועד שיקבע אב בית הדין.
{{ח:תת|(ג)}} החלטת אב בית הדין לא תינתן אלא לאחר שניתנה לצדדים להסדר ולממונה הזדמנות להשמיע טענותיהם.

{{ח:סעיף|15א|פטור סוג|תיקון: תש״ס, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי, באישור הועדה, לקבוע כללים לסוגי הסדרים כובלים אשר צדדים להם יהיו פטורים מקבלת אישור בית הדין (להלן – כללי פטור סוג), ובלבד שמתקיימים בהם כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכבילות שבהסדרים אינן מגבילות את התחרות בחלק ניכר של שוק המושפע מן ההסדרים, או שהן עלולות להגביל את התחרות בחלק ניכר משוק כאמור, אך אין בהן כדי לפגוע פגיעה משמעותית בתחרות בשוק כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} עיקרם של ההסדרים אינו בהפחתת התחרות או במניעתה והם אינם כוללים כבילות שאינן נחוצות למימוש עיקרם.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יפרסם, בשני עיתונים יומיים, הודעה בדבר כוונתו להגיש כללי פטור סוג לאישור הועדה, לפחות 60 ימים בטרם הגשתם, ויעמיד את נוסחם לעיון הציבור.
{{ח:תת|(ג)}} נתקבלו טענות מן הציבור בקשר לכללי פטור סוג, יפרט הממונה, בעת הגשת הכללים לאישור הועדה, את תגובתו לטענות.
{{ח:תת|(ד)}} אישרה הועדה את כללי פטור הסוג, יגישם הממונה לחתימת השר; השר יחתום על הכללים אלא אם כן שוכנע, מטעמים מיוחדים, כי אין לאשרם.
{{ח:תת|(ה)}} תוקפו של פטור סוג יהיה לחמש שנים אלא אם כן נקבע מועד מוקדם מכך בכללי פטור הסוג.
{{ח:תת|(ו)}} הממונה רשאי, באישור הועדה, לתקן את כללי פטור הסוג מעת לעת, וכן לחדשם לתקופות נוספות שלא יעלו על חמש שנים בכל פעם, בשינויים או בלא שינויים; הוראות סעיף זה יחולו גם לענין תיקון או חידוש הכללים.
{{ח:תת|(ז)}} הממונה רשאי לקבוע כי פטור המוענק בכללי פטור הסוג לא יחול על הסדר כובל מסוים ממועד שיקבע, ולהורות לצדדים לו לקבל אישור מבית הדין לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי ההגבלים העסקיים (הוראות והגדרות כלליות)|כללי ההגבלים העסקיים (הוראות והגדרות כלליות), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמי רכישה בלעדית) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמי רכישה בלעדית) (הוראת שעה), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמי הפצה בלעדית) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמי הפצה בלעדית) (הוראת שעה), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמי זכיינות) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמי זכיינות) (הוראת שעה), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (הוראות והגדרות כלליות) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (הוראות והגדרות כלליות) (הוראת שעה), התשס״ו–2006}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג למיזמים משותפים) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג למיזמים משותפים) (הוראת שעה), התשס״ו–2006}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמים שפגיעתם בתחרות קלת ערך) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמים שפגיעתם בתחרות קלת ערך) (הוראת שעה), התשס״ו–2006}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג לכבילות נלוות למיזוגים) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג לכבילות נלוות למיזוגים) (הוראת שעה), התשס״ט–2009}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמים בין חברות קשורות) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמים בין חברות קשורות) (הוראת שעה), התשע״א–2011}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסדרים תפעוליים שעניינם תובלה בין-לאומית בים) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסדרים תפעוליים שעניינם תובלה בין־לאומית בים) (הוראת שעה), התשע״ג–2012}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסדרים שאינם אופקיים) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסדרים שאינם אופקיים) (הוראת שעה), התשע״ג–2013}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסדרים בין מובילים באוויר) (מס' 2) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסדרים בין מובילים באוויר) (מס׳ 2) (הוראת שעה), התשע״ד–2013}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג למיזמים משותפים לשם שיווק ואספקה בחוץ לארץ של ציוד ביטחוני) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג למיזמים משותפים לשם שיווק ואספקה בחוץ לארץ של ציוד ביטחוני) (הוראת שעה), התשע״ה–2015}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסדרים שעניינם ייצוא של ציוד ביטחוני מחוץ למדינת ישראל) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסדרים שעניינם ייצוא של ציוד ביטחוני מחוץ למדינת ישראל) (הוראת שעה), התשע״ז–2017}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסדרי הלוואות משותפות) (הוראת שעה)|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסדרי הלוואות משותפות) (הוראת שעה), התשע״ח–2018}}.}}

{{ח:סעיף|16|שינוי בהסדר כובל|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} שינוי בפרט מהותי בהסדר כובל שאישר בית הדין או בהסדר שניתן לגביו היתר זמני לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} או בהסדר שניתן עליו פטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}, דינו כדין הסדר כובל חדש, הטעון בקשה לאישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, בקשה להיתר זמני לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}, או בקשה לפטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}, תוך שלושים ימים מיום השינוי.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”שינוי“ – לרבות הוספת צד להסדר או השמטת צד ממנו.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: מיזוג חברות}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: תחולה ואיסור מיזוג}}

{{ח:סעיף|17|תחולה|תיקון: תשמ״ט, תשנ״ט, [ק״ת הודעות], תשע״ט, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} יחולו על מיזוג חברות שמתקיים בהן אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} כתוצאה מהמיזוג יהפכו החברות המתמזגות לבעל מונופולין, כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיף 26(א)(1)}};
{{ח:תתת|(2)}} מחזור המכירות של החברות המתמזגות ביחד, בשנת המאזן שקדמה למיזוג, עולה על סכום של 360 מיליון שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019; בשנת 2025, 414,010,000 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} אחת החברות המתמזגות היא בעל מונופולין כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיף 26(א)(1)}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} הסכום האמור בסעיף קטן (א)(2) יעודכן ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון) לפי שיעור שינוי המדד לעומת המדד היסודי.
{{ח:תתת|(2)}} סכום מעודכן כאמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10,000 שקלים חדשים.
{{ח:תתת|(3)}} הממונה יפרסם הודעה על סכום מעודכן כאמור, בסמוך למועד עדכונו, באתר האינטרנט וברשומות.
{{ח:תתת|(4)}} בסעיף זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם, ולענין יום העדכון הראשון המדד שפורסם בחודש ספטמבר 2018.
{{ח:תת|(ג)}} השר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לקבוע בתקנות את דרך קביעת חלקה של חברה לעניין סעיף קטן (א)(1), ומחזור המכירות כאמור בסעיף קטן (א)(2).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות התחרות הכלכלית (מרשם, פרסום ודיווח על עסקאות)|תקנות התחרות הכלכלית (מרשם, פרסום ודיווח על עסקאות), התשס״ד–2004}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|18|מיזוג עם חברה העוסקת בחוץ לארץ}}
{{ח:ת}} במיזוג עם חברה המנהלת עסקים הן בישראל והן מחוץ לישראל יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} רק לגבי מחזור המכירות של החברה בישראל ולגבי חלקה בישראל של החברה בייצור נכס, במכירתו, ברכישתו, בשיווקו או במתן שירות או בקבלתו בישראל.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: הודעת מיזוג והסכמת הממונה}}

{{ח:סעיף|19|איסור מיזוג חברות}}
{{ח:ת}} לא יתמזגו חברות אלא אם כן ניתנה תחילה הודעת מיזוג ונתקבלה למיזוג הסכמת הממונה, ואם היתה הסכמתו מותנית – לפי התנאים שקבע, הכל לפי האמור {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף|20|הודעת מיזוג|תיקון: תשס״ב, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} כל אחת מהחברות שבכוונתן להתמזג תודיע על כך לממונה, בהודעה שפרטיה ייקבעו בתקנות (להלן – הודעת מיזוג); הממונה רשאי לדרוש פרטים נוספים הנראים לו נחוצים לבדיקת הבקשה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות התחרות הכלכלית (מרשם, פרסום ודיווח על עסקאות)|תקנות התחרות הכלכלית (מרשם, פרסום ודיווח על עסקאות), התשס״ד–2004}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} תוך שלושים ימים מיום שקיבל הודעת מיזוג מאת כל החברות המבקשות להתמזג, יודיע להן הממונה אם הוא מסכים למיזוג או מתנגד לו או מתנה אותו בתנאים שיציין בהודעתו; אי מתן הודעה כאמור תוך שלושים הימים האמורים דינו כהודעה על הסכמה, אלא אם כן הוארך המועד לפי סעיף קטן (ב1) או לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}}.
{{ח:תת|(ב1)}} מצא הממונה כי בדיקת הודעת מיזוג מצדיקה את הארכת התקופה הקבועה בסעיף קטן (ב), רשאי הוא להאריכה בשתי תקופות נוספות של שלושים ימים כל אחת; האריך הממונה את התקופה בשישים ימים, רשאי הוא, לאחר התייעצות עם הוועדה לפטורים ולמיזוגים, להאריך את התקופה בשישים ימים נוספים; על הארכות כאמור ימסור הממונה לצדדים הודעה מנומקת, בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} נמסרה לממונה הודעת מיזוג ותחום פעולתן של החברות המבקשות להתמזג הוא בתחום אחריותו של משרד ממשרדי הממשלה, יעביר הממונה למנהל הכללי של אותו משרד העתק מן הבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} הגשת הודעת מיזוג לממונה לפי הוראות סעיף זה מותנית בתשלום אגרה, כפי שיקבעו השר ושר האוצר; בתקנות לפי סעיף זה רשאים השרים לקבוע את דרך עדכון האגרה.

{{ח:סעיף|21|החלטת הממונה|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יתנגד למיזוג חברות או יתנה אותו בתנאים אם לדעתו קיים חשש סביר כי כתוצאה מן המיזוג כפי שהוצע תיפגע באופן משמעותי התחרות באותו ענף או ייפגע הציבור באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} רמת המחירים של נכס או של שירות;
{{ח:תתת|(2)}} איכות נמוכה של נכס או של שירות;
{{ח:תתת|(3)}} הכמות המסופקת של הנכס או היקף השירות, או סדירות האספקה ותנאיה.
{{ח:תת|(ב)}} על החלטת הממונה להסכים למיזוג חברות, להתנגד לו או להתנותו בתנאים יפרסם הממונה הודעה ברשומות, באתר האינטרנט ובשני עתונים יומיים.

{{ח:סעיף|22|ערר על החלטת הממונה}}
{{ח:תת|(א)}} התנגד הממונה למיזוג חברות, או התנה את הסכמתו בתנאים, רשאית כל אחת מהחברות המבקשות להתמזג להגיש ערר לבית הדין תוך שלושים ימים מיום שקיבלה את החלטת הממונה.
{{ח:תת|(ב)}} הסכים הממונה למיזוג חברות, בין בתנאים ובין ללא תנאים, רשאים כל אדם העלול להיפגע מן המיזוג, איגוד עסקי וכן ארגון צרכנים להגיש לבית הדין ערר על החלטת הממונה, תוך שלושים ימים מיום שההודעה על החלטת הממונה פורסמה בשני עתונים יומיים.
{{ח:תת|(ג)}} בית הדין רשאי לאשר את החלטת הממונה, לבטלה או לשנותה.(ד) הגשת ערר לפי סעיף קטן (ב) לא תעכב את המיזוג אלא אם כן ניתן צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}.

{{ח:סעיף|23|ועדה לפטורים ומיזוגים|תיקון: תש״ס, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} תוקם ועדה לפטורים ולמיזוגים.
{{ח:תת|(ב)}} השר יקבע רשימה של חמישה חברים עובדי המדינה בעלי ידע ומומחיות בכלכלה, בראיית חשבון, במינהל עסקים או במשפט (בסעיף זה – תחומי עיסוקה של הועדה), וכן רשימה של שמונה חברים נציגי ציבור ובהם –
{{ח:תתת|(1)}} ארבעה חברים שהם בעלי מוניטין במחקר והוראה בתחומי עיסוקה של הועדה;
{{ח:תתת|(2)}} ארבעה חברים מקרב הציבור שהם בעלי תואר אקדמי בתחומי עיסוקה של הועדה, ולהם ידע ונסיון מצטבר של שבע שנים לפחות בתחומים האמורים.
{{ח:תת|(ב1)}} מבין חברי הוועדה יהיו –
{{ח:תתת|(1)}} לפחות חמש נשים;
{{ח:תתת|(2)}} לפחות שלושה משפטנים.
{{ח:תת|(ג)}} השר ימנה יושב ראש לועדה מבין חברי הועדה נציגי הציבור; הודעה על מינוי יושב ראש הועדה ועל מינוי חבריה תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} יושב ראש הועדה ימנה את מותבי הועדה מבין חבריה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לענין אישור כללי פטור סוג – שבעה חברים, מהם ארבעה מרשימת החברים נציגי הציבור ובהם יושב ראש הועדה, שיהיה יושב ראש המותב;
{{ח:תתת|(2)}} לענין הודעת מיזוג ובקשת פטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}} – שלושה חברים, מהם שניים מרשימת החברים נציגי הציבור, שאחד מהם ימונה על ידיו כיושב ראש המותב;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ז1|פרק ז׳1}} – שלושה חברים, מהם אחד לפחות הוא משפטן ושניים מרשימת החברים ונציגי הציבור, ואחד מנציגי הציבור ימונה על ידיו כיושב ראש המותב.
{{ח:תת|(ה)}} יושב ראש הועדה רשאי למנות ועדות משנה מקרב חברי הועדה לשם מילוי תפקידי הועדה.
{{ח:תת|(ו)}} טענות שיתקבלו מן הציבור בנוגע לכללי פטור סוג לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א(ג)}}, יובאו בפני הועדה או בפני ועדת משנה אשר ימנה יושב ראש הועדה; נתמנתה ועדת משנה כאמור, יובאו מסקנותיה והמלצותיה בפני חברי המותב לפחות שבעה ימים לפני מועד הדיון באישור הכללים.

{{ח:סעיף|23א|ניגוד ענינים|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} לא יכהן כחבר הועדה מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב תדיר של ניגוד ענינים בין תפקידו כחבר הועדה לבין ענין אחר שלו או של קרובו או של תאגיד שהוא או קרובו הם בעלי ענין בהם;
{{ח:תת}} לענין סעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – בן זוג, הורה או צאצא של אחד מאלה וכל אדם הסמוך על שולחנו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל ענין“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הועדה שעשוי להיות לו ענין, במישרין או בעקיפין, בנושא העומד לדיון במותב של הועדה, יודיע על כך ליושב ראש הועדה מיד לאחר שנודע לו על כך ולא יהיה נוכח בכל דיון באותו נושא.

{{ח:סעיף|23ב|סדרי דין|תיקון: תש״ס, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} המנין החוקי בישיבות הועדה הוא רוב חברי המותב.
{{ח:תת|(ב)}} החלטות הועדה יתקבלו ברוב דעות של חברי המותב המצביעים הנוכחים באותה ישיבה, ובמקרה של קולות שקולים יהיה ליושב ראש הועדה קול נוסף.
{{ח:תת|(ג)}} בישיבות הועדה ייערך פרוטוקול, שבו יירשמו המסמכים שהובאו בפניה וההחלטות שנתקבלו; בישיבות לאישור כללי פטור סוג יירשם גם תקציר הדיונים; בישיבות לעניין עיצום כספי יירשם פרוטוקול מלא; הפרוטוקול יהיה פתוח לעיון הציבור ובלבד שהמידע שיפורסם לא יכלול מידע שאין למסרו או שאין חובה למסרו לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9 לחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}.
{{ח:תת|(ד)}} הממונה יוזמן לכל דיון של הועדה; בישיבות הוועדה לעניין עיצום כספי יביא הממונה לפני חברי הוועדה את עמדתו, לרבות עיקרי הראיות שעליה היא נסמכת, וכן טענות שהגיש המפר לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ז|סעיף 50ז}}, בכתב, ולגבי מפר שטען גם בעל־פה – פרוטוקול של טיעון בעל־פה כאמור
{{ח:תת|(ה)}} יושב ראש הועדה יקבע את סדרי עבודתה של הועדה ככל שלא נקבעו בסעיף זה.
{{ח:תת|(ו)}} קיום הועדה, סמכויותיה ותוקף החלטותיה לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר.

{{ח:סעיף|23ג|דין חברי הועדה שאינם עובדי המדינה|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} חברי הועדה שאינם עובדי המדינה, דינם כדין עובדי המדינה לענין חיקוקים אלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (מתנות)|חוק שירות הציבור (מתנות), התש״ם–1979}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}}, לענין הוראות הנוגעות לעובדי הציבור;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}.

{{ח:סעיף|23ד|סיום וחדילה מכהונה|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} חברי הועדה ימונו לתקופה של שלוש שנים וניתן לחזור ולמנותם, ובלבד שלא יכהנו יותר משלוש תקופות כהונה רצופות.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הועדה יחדל לכהן בה לפני תום תקופת כהונתו, אם נתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התפטר במסירת כתב התפטרות ליושב ראש הועדה;
{{ח:תתת|(2)}} נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו, והשר, בהסכמת יושב ראש הועדה, העבירו מכהונתו בהודעה בכתב;
{{ח:תתת|(3)}} הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש חבר ועדה;
{{ח:תתת|(4)}} חדלו לגביו התנאים לפיהם היה כשיר להתמנות חבר ועדה.
{{ח:תת|(ג)}} הוגש כתב אישום נגד חבר הועדה בעבירה, שלדעת השר מתקיים בה לכאורה, האמור בסעיף קטן (ב)(3), רשאי השר להשעותו מכהונתו עד למתן פסק דין סופי בענינו.

{{ח:סעיף|24|חובת התייעצות|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} לא יסכים הממונה למיזוג חברות, בין בתנאים ובין ללא תנאים, אלא לאחר התייעצות עם הועדה.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה ימציא ליושב ראש הועדה עותק מכל הודעת מיזוג מיד עם קבלתה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: הפרדת חברות}}

{{ח:סעיף|25|סמכות בית הדין להפריד חברות שמוזגו}}
{{ח:תת|(א)}} ראה בית הדין, על פי פניה של הממונה, כי קיים חשש סביר כי כתוצאה ממיזוג חברות, שנעשה בניגוד להוראות חוק זה, תיפגע באופן משמעותי התחרות באותו ענף או ייפגע הציבור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}}, רשאי הוא לצוות על הפרדתן של החברות שמוזגו.
{{ח:תת|(ב)}} הפרדת החברות שמוזגו תהא בדרך של החזרת המצב לקדמותו או בדרך של העברת חלק מהמניות לגוף, לפי בחירתן, שאינו קשור להן, או הקמת חברה נוספת אליה יועברו חלק מנכסי החברות או בכל דרך אחרת שתיראה לבית הדין.
{{ח:תת|(ג)}} היה תחום פעולתה של החברה בתחום אחריותו של משרד ממשרדי הממשלה יעביר הממונה למנהל הכללי של אותו משרד העתק מן הבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} אין באמור בסעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}}.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: מונופולין}}

{{ח:סעיף|26|מונופולין ובעל מונופולין|תיקון: תשע״א־2, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק זה, ”בעל מונופולין“, כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אדם שחלקו בכלל האספקה של נכסים או בכלל רכישתם, בכלל מתן שירותים או בכלל רכישתם, עולה על מחצית;
{{ח:תתת|(2)}} אדם המחזיק כוח שוק משמעותי ביחס לאספקת נכסים או רכישתם, או ביחס למתן שירותים או רכישתם.
{{ח:תת|(א1)}} הממונה יכריז על קיומו של בעל מונופולין בהודעה ברשומות ובאתר האינטרנט; על הכרזה כאמור יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(ב) עד (ה)}}, כאילו היתה קביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} המונופולין יכול שיהיה באזור מסויים.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} הממונה ימסור לועדת הכלכלה של הכנסת, אחת לששה חדשים, רשימה של בעלי מונופולין.
{{ח:תת|(ו)}} בסעיף זה, ”אדם“ – לרבות חברה ובנותיה, בנות של חברה אחת וכן אדם וחברה שהוא שולט בה.

{{ח:סעיף|27||תיקון: תשע״ה־2, תשע״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|28||תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|29|סירוב בלתי סביר|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} לא יסרב בעל מונופולין סירוב בלתי סביר לספק או לרכוש את הנכס או השירות שבמונופולין.

{{ח:סעיף|29א|ניצול מעמד לרעה|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בעל מונופולין לא ינצל לרעה את מעמדו בשוק באופן העלול להפחית את התחרות בעסקים או לפגוע בציבור.
{{ח:תת|(ב)}} יראו בעל מונופולין כמנצל לרעה את מעמדו בשוק באופן העלול להפחית את התחרות בעסקים או לפגוע בציבור, בכל אחד מן המקרים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} קביעה של רמת מחירי קניה או מכירה בלתי הוגנים של הנכס או של השירות שבמונופולין;
{{ח:תתת|(2)}} צמצום או הגדלה של כמות הנכסים או היקף השירותים המוצעים על־ידי בעל מונופולין, שלא במסגרת פעילות תחרותית הוגנת;
{{ח:תתת|(3)}} קביעת תנאי התקשרות שונים לעסקות דומות אשר עשויים להעניק ללקוחות או לספקים מסויימים יתרון בלתי הוגן כלפי המתחרים בהם;
{{ח:תתת|(4)}} התניית ההתקשרות בדבר הנכס או השירות שבמונופולין בתנאים אשר מטבעם או בהתאם לתנאי מסחר מקובלים אינם נוגעים לנושא ההתקשרות.
{{ח:תת}} הוראות סעיף קטן זה באות להוסיף על הוראות סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|30|הסדרת פעולות מונופולין|תיקון: תשנ״ח, תשע״א־2, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} ראה הממונה כי כתוצאה מקיומו של מונופולין או מהתנהגותו של בעל מונופולין, נפגעת התחרות בעסקים או נפגע הציבור, רשאי הוא לתת לבעל המונופולין הוראות בדבר הצעדים שעליו לנקוט כדי למנוע את הפגיעה.
{{ח:תת|(ב)}} ראה הממונה כי כתוצאה מהתנהגותו של בעל מונופולין קיים חשש לפגיעה משמעותית בתחרות או לפגיעה משמעותית בציבור, רשאי הוא לתת לבעל המונופולין הוראות בדבר הצעדים שעליו לנקוט כדי למנוע את הפגיעה.
{{ח:תת|(ג)}} יראו כפגיעה בתחרות בעסקים או כפגיעה בציבור כל פגיעה הנוגעת לאחד הענינים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} מחיר של נכס או של שירות;
{{ח:תתת|(2)}} איכות הנכס או השירות;
{{ח:תתת|(3)}} כמות הנכסים או היקף השירות;
{{ח:תתת|(4)}} אספקת הנכס או השירות, סדירותה או תנאיה;
{{ח:תתת|(5)}} חסם כניסה לענף או חסם למעבר בענף; לעניין זה, ”חסם למעבר בענף“ – חסם המגביל את יכולתו של לקוח לעבור בין ספקים בענף – לעניין מונופולין באספקת נכסים או שירותים, או חסם המגביל את יכולתו של ספק לעבור בין לקוחות בענף – לעניין מונופולין ברכישת נכסים או שירותים;
{{ח:תת}} הוראות סעיף קטן זה באות להוסיף על הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב).
{{ח:תת|(ד)}} הממונה יפרסם בשני עיתונים יומיים ובאתר האינטרנט את דבר כוונתו ליתן הוראות לפי סעיף זה, לפחות 14 ימים מראש, ויעמיד לעיון הציבור את נוסח ההוראות.
{{ח:תת|(ה)}} הממונה ימסור את ההוראות לבעל המונופולין ויפרסם את דבר נתינתן בשני עיתונים יומיים ובאתר האינטרנט; נוסח ההוראות שניתנו ייכלל במרשם של מונופולין לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42}}; היה הממונה סבור כי אינטרס הציבור מחייב פרסום נוסח ההוראות, יפרסמן בעיתונים כאמור ובאתר האינטרנט.
{{ח:תת|(ו)}} בעל מונופולין שנמסרו לו הוראות הממונה, ארגון צרכנים וכל אדם אחר הנפגע מהוראות אלה, רשאי להתנגד בכתב, בפירוט נימוקיו, להוראות הממונה בפני בית הדין, בתוך 30 ימים ממועד פרסום דבר מתן ההוראות בעיתונים כאמור בסעיף קטן (ה); בית הדין רשאי, לאחר ששמע את הצדדים, לאשר את הוראות הממונה, לבטלן או לשנותן.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות הממונה ייכנסו לתוקף בתום 30 ימים ממועד הפרסום בשני עיתונים יומיים האמור בסעיף קטן (ה) או במועד מאוחר יותר שקבע הממונה; הגיש בעל המונופולין התנגדות להוראות, רשאי בית הדין להתלות את תוקפן עד מועד ההחלטה בהתנגדות או עד מועד אחר שקבע.
{{ח:תת|(ח)}} הוראות סעיף זה באות להוסיף על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}.

{{ח:סעיף|30א|מכירת נכס בידי מונופולין|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בית הדין רשאי, בעקבות פנייה של הממונה, להורות לבעל מונופולין למכור נכס שבידו, כולו או חלקו, אם מצא, כי יש בכך כדי למנוע פגיעה או חשש לפגיעה משמעותית בתחרות בעסקים או בציבור.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף קטן (א), יראו כפגיעה בתחרות בעסקים או כפגיעה בציבור, כל פגיעה הנוגעת לאחד העניינים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(ג)}}.

{{ח:סעיף|31|הפרדת מונופולין|תיקון: תשנ״ח, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} ראה בית הדין, על פי פניה של הממונה, כי כתוצאה מקיומו של מונופולין, נפגע הציבור, באופן משמעותי, באחד מן הדברים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30}} או בכל דרך אחרת, וכי לא ניתן באופן יעיל למנוע את הפגיעה על ידי הסדרת פעולות המונופולין לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 30א|סעיף 30א}} אלא רק בהפרדת המונופולין לשני תאגידים עסקיים נפרדים, או יותר, רשאי הוא לצוות על הפרדת המונופולין.
{{ח:תת|(ב)}} הפרדת המונופולין תהא בדרך של העברת חלק מהמניות לגוף שאינו קשור לבעל המונופולין, לפי בחירתו של בעל המונופולין, או הקמת חברה נוספת שאליה יועברו חלק מנכסי המונופולין או בכל דרך אחרת שתיראה לבית הדין.
{{ח:תת|(ג)}} היה תחום פעולתו של בעל המונופולין בתחום אחריותו של משרד ממשרדי הממשלה, יעביר הממונה למנהל הכללי של אותו משרד העתק מפנייתו לבית הדין.

{{ח:קטע2|פרק ד1|פרק ד׳1: קבוצת ריכוז|תיקון: תשע״א־2}}

{{ח:סעיף|31א|הגדרות לעניין {{ח:פנימי|פרק ד1|פרק ד׳1}}|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיף 26(ו)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חסם למעבר בענף“ – חסם המגביל את יכולתו של לקוח לעבור בין ספקים בענף – לעניין קבוצת ריכוז באספקת נכסים או שירותים, או חסם המגביל את יכולתו של ספק לעבור בין לקוחות בענף – לעניין קבוצת ריכוז ברכישת נכסים או שירותים.

{{ח:סעיף|31ב|קבוצת ריכוז|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי לקבוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(א)(6)}} כי קבוצה מצומצמת של בני אדם המנהלים עסקים שבידיהם נתון ריכוז של יותר ממחצית מכלל אספקת נכסים או מכלל מתן שירותים, או מכלל רכישתם, היא קבוצת ריכוז ({{ח:פנימי|פרק ד1|בפרק זה}} – קבוצת ריכוז), וכל אחד מבני האדם כאמור הוא חבר בקבוצת ריכוז, אם ראה כי מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בין חברי הקבוצה או בענף שבו הם פועלים קיימת תחרות מועטה בעסקים או שמתקיימים תנאים לתחרות מועטה בעסקים;
{{ח:תתת|(2)}} נקיטת צעדים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31ג|בסעיף 31ג}} עשויה למנוע פגיעה או חשש לפגיעה משמעותית בציבור או בתחרות בעסקים בין חברי הקבוצה או בענף שבו הם פועלים, או עשויה להגביר את התחרות בענף באופן משמעותי או ליצור תנאים להגברה משמעותית של התחרות בענף.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף קטן (א)(1), יראו, בין השאר, חסם כניסה לענף יחד עם שניים או יותר מהתנאים המפורטים להלן, כתנאים לתחרות מועטה בעסקים בין חברי קבוצת ריכוז או בענף שבו הם פועלים:
{{ח:תתת|(1)}} חסם למעבר בענף;
{{ח:תתת|(2)}} אדם מחזיק בזכות כלשהי באדם אחר הפועל באותו ענף ואחד מהם לפחות הוא חבר הקבוצה, או ששני בני אדם הפועלים באותו ענף שאחד מהם לפחות הוא חבר הקבוצה מחזיקים בזכות כלשהי באדם שלישי, או שאדם מחזיק בזכות כלשהי בשני בני אדם או יותר הפועלים באותו ענף אשר אחד מהם לפחות הוא חבר הקבוצה;
{{ח:תתת|(3)}} לחברי הקבוצה נתחי שוק דומים באספקה או ברכישה של נכסים או של שירותים בענף;
{{ח:תתת|(4)}} הנכסים או השירותים שמספקים או שרוכשים חברי הקבוצה בענף דומים זה לזה במידה רבה;
{{ח:תתת|(5)}} חברי הקבוצה מספקים נכסים או שירותים בענף למספר רב של לקוחות או של ספקים או רוכשים נכסים או שירותים כאמור ממספר רב של לקוחות או של ספקים;
{{ח:תתת|(6)}} לכל אחד מחברי הקבוצה, או למרביתם, יש אפשרות לדעת את עיקרם של תנאי ההתקשרות, בין לקוחות או ספקים לבין מרבית מחברי הקבוצה האחרים, לאספקה או לרכישה של נכסים או שירותים בענף.

{{ח:סעיף|31ג|הסדרת פעולות של קבוצת ריכוז|תיקון: תשע״א־2, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי להורות לחברי קבוצת ריכוז, כולם או חלקם, בדבר צעדים שעליהם לנקוט כדי למנוע פגיעה או חשש לפגיעה משמעותית בציבור או בתחרות בעסקים בין חברי הקבוצה או בענף שבו הם פועלים, או כדי להגביר באופן משמעותי את התחרות בין חברי הקבוצה או בענף או ליצור תנאים להגברה משמעותית של התחרות בענף, ובכלל זה רשאי הממונה –
{{ח:תתת|(1)}} להורות על הסרתם או על צמצומם של חסמי כניסה לענף או של חסמים למעבר בענף, שהם תוצאה של מעשה או מחדל של מי מחברי הקבוצה;
{{ח:תתת|(2)}} להורות על הפסקת פעילות מסוימת של חבר הקבוצה אם סבר שהפעילות האמורה מקלה על מי מחברי הקבוצה להתאים את התנהגותו להתנהגות של חבר קבוצה אחר;
{{ח:תתת|(3)}} לאסור על העברה או על פרסום של מידע בין חברי הקבוצה או בין חברי הקבוצה לבין אדם אחר, אם יש בהעברה או בפרסום כאמור כדי להקל על מי מחברי הקבוצה להתאים את התנהגותו להתנהגות של חבר קבוצה אחר.
{{ח:תת|(ב)}} ראה בית הדין, בעקבות פנייה של הממונה, כי אדם מחזיק בזכות כלשהי באדם אחר הפועל באותו ענף ואחד מהם לפחות הוא חבר קבוצת ריכוז, או כי שני בני אדם הפועלים באותו ענף שאחד מהם לפחות הוא חבר קבוצת ריכוז, מחזיקים בזכות כלשהי באדם שלישי, או כי אדם מחזיק בזכות כלשהי בשני בני אדם או יותר הפועלים באותו ענף אשר אחד מהם לפחות הוא חבר קבוצת ריכוז, רשאי הוא להורות על מכירת ההחזקות כאמור, כולן או חלקן, וכן לקבוע מועד למכירתן, אם מצא כי יש בכך כדי למנוע פגיעה או חשש לפגיעה משמעותית בציבור או בתחרות בעסקים בין חברי הקבוצה או בענף שבו הם פועלים, או כדי להגביר משמעותית את התחרות בין חברי הקבוצה או בענף או ליצור תנאים להגברה משמעותית של התחרות כאמור.
{{ח:תת|(ב1)}} בית הדין רשאי, בעקבות פנייה של הממונה, להורות על מכירת נכס של חבר בקבוצת ריכוז, כולו או חלקו, אם מצא כי יש בכך כדי למנוע פגיעה או חשש לפגיעה משמעותית בציבור או בתחרות בעסקים בין חברי הקבוצה או בענף שבו הם פועלים, או כדי להגביר משמעותית את התחרות בין חברי הקבוצה או בענף או ליצור תנאים להגברה משמעותית של התחרות כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין קבוצת ריכוז הפועלת בענף שהסדרתו היא בתחום אחריותו של משרד ממשרדי הממשלה או שלגוף אחר נתונות על פי דין סמכויות לעניין הסדרתו, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הממונה יתייעץ עם המשרד או עם הגוף כאמור בנוגע למתן הוראות לפי סעיף קטן (א) שנועדו למנוע פגיעה או חשש לפגיעה משמעותית בציבור או בתחרות בעסקים בין חברי הקבוצה או בענף וכן בנוגע לפנייה לבית הדין לפי סעיף קטן (ב) או (ב1);
{{ח:תתת|(2)}} הממונה יקבל את הסכמת המשרד או הגוף כאמור למתן הוראות לפי סעיף קטן (א) שנועדו להגביר באופן משמעותי את התחרות בין חברי הקבוצה או בענף או ליצור תנאים להגברה משמעותית של התחרות כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30(ג) עד (ח)}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין הוראות הממונה לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|31ד|הוראות מיוחדות לעניין קבוצת ריכוז בתחום הבנקאות ובתחום הביטוח|תיקון: תשע״א־2, תשע״ו, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יתייעץ עם נגיד בנק ישראל והמפקח על הבנקים בנוגע לכוונתו לקבוע כי קבוצה מצומצמת של בני אדם היא קבוצת ריכוז, וכן יודיע להם על כוונתו לתת הוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 31ג|סעיף 31ג(א)}} שנועדה למנוע פגיעה או חשש לפגיעה משמעותית בציבור או בתחרות בעסקים בין חברי הקבוצה או בענף שבו הם פועלים, אם הקביעה או ההוראה כאמור נוגעות לאדם הפועל בענף שבתחום אחריותו של בנק ישראל לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|חוק בנק ישראל}}; ראה נגיד בנק ישראל או המפקח על הבנקים, לאחר קבלת הודעה לפי סעיף זה, כי מתן הוראה כאמור יסכן את יציבותו של תאגיד בנקאי או את יציבותה של המערכת הבנקאית, יודיע על כך לממונה והוא יימנע ממתן ההוראה.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יתייעץ עם הממונה על שוק ההון בנוגע לכוונתו לקבוע כי קבוצה מצומצמת של בני אדם היא קבוצת ריכוז, וכן יודיע לו על כוונתו לתת הוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 31ג|סעיף 31ג(א)}} שנועדה למנוע פגיעה או חשש לפגיעה משמעותית בציבור או בתחרות בעסקים בין חברי הקבוצה או בענף שבו הם פועלים, אם הקביעה או ההוראה כאמור נוגעות לאדם הפועל בענף שבתחום אחריותו של הממונה על שוק ההון; ראה הממונה על שוק ההון, לאחר קבלת הודעה לפי סעיף זה, כי מתן הוראה כאמור יסכן את יציבותו של מבטח או את יציבותה של מערכת הביטוח והחיסכון הפנסיוני, יודיע על כך לממונה והוא יימנע ממתן ההוראה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} נמנע הממונה ממתן הוראה בעקבות הודעת נגיד בנק ישראל, המפקח על הבנקים או הממונה על שוק ההון, לפי הוראות סעיף זה, יפרסם באתר האינטרנט את דבר קבלת ההודעה, בלא נימוקיה, בסמוך למועד קבלתה, ואת נימוקיה – שישה חודשים מיום קבלתה;
{{ח:תתת|(2)}} על אף הוראות פסקה (1), הוסכם בין הממונה לבין נגיד בנק ישראל, המפקח על הבנקים או הממונה על שוק ההון, לפי העניין, כי פרסום כאמור באותה פסקה עלול לפגוע ביציבות הגופים או המערכות המפורטים בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), ידחה הממונה את הפרסומים, כולם או חלקם, למועד שיוסכם ביניהם.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק בנק ישראל“ – {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|חוק בנק ישראל, התש״ע–2010}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על שוק ההון“ – הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המפקח על הבנקים“ – המפקח על הבנקים שמונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}.

{{ח:קטע2|פרק ד2|פרק ד׳2: ייבוא מקביל וייבוא אישי|תיקון: תשע״ח, תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|31ה|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ד2|פרק ד׳2}}|תיקון: תשע״ח, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד2|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיף 26(ו)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייבוא אישי“ – ייבוא של טובין על ידי יחיד, לרבות באמצעות סחר מקוון, שאינו מיועד לצורכי אספקה, ייצור או מתן שירותים ואינו במסגרת של פעילות מסחרית, ובלבד שהטובין מיובאים בכמות סבירה לשימושו האישי או המשפחתי של אותו יחיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייבוא מקביל“ – ייבוא לישראל של טובין שאינו ייבוא אישי, בידי מי שאינו יבואן ישיר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יבואן ישיר“ – אדם שמתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מייבא לישראל טובין או מפיץ טובין שיובאו לישראל, בהתאם להסדר עם יצרן הטובין במדינת חוץ;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מייצר טובין בישראל, מכוח הסדר עם אדם במדינת חוץ.

{{ח:סעיף|31ו|איסור פגיעה בייבוא מקביל או בייבוא אישי בידי יבואן ישיר|תיקון: תשע״ח, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעשה יבואן ישיר מעשה מהמעשים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, אם מתקיים לגבי המעשה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} כתוצאה ממנו עלול להיפגע ייבוא מקביל או ייבוא אישי בענף שבו פועל היבואן הישיר, ובשל כך עלולה להיפגע התחרות בענף;
{{ח:תתת|(2)}} עיקרו מניעה או הפחתה של התחרות מצד ייבוא מקביל או ייבוא אישי;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עלול למנוע או להפחית את התחרות מצד ייבוא מקביל או ייבוא אישי ואינו נחוץ למימוש עיקרו של ייבוא הטובין על ידו כיבואן ישיר.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהמלצת הממונה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}.

{{ח:סעיף|31ז|דיווח לכנסת – הוראת שעה|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} הממונה ידווח לוועדת הכלכלה של הכנסת, לא יאוחר מיום 1 ביולי בכל שנה, במשך ארבע שנים החל משנת 2025, על יישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ד2|פרק זה}} ופעולות האכיפה שנעשו לפיו, ובכלל זה על מספר העיצומים הכספיים שהוטלו וסכומם.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: בית הדין לתחרות|תיקון: תשע״ט}}

{{ח:סעיף|32|הקמת בית הדין ומינוי חבריו|תיקון: תש״ס, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מוקם בזה בית דין לתחרות.
{{ח:תת|(ב)}} מספר חברי בית הדין לא יעלה על שבעה עשר.
{{ח:תת|(ג)}} אב בית הדין ומשנהו יהיו שופטים של בית משפט מחוזי שימנה שר המשפטים בהתייעצות עם נשיא בית המשפט העליון.
{{ח:תת|(ג1)}} נבצר מאב בית הדין או ממשנהו למלא את תפקידיהם, למשך תקופה שלא תעלה על שנה, רשאי שר המשפטים בהתייעצות עם נשיא בית המשפט העליון, למנות להם ממלא מקום, שהוא שופט של בית משפט מחוזי, לאותה תקופה או לחלקה.
{{ח:תת|(ד)}} יתר חברי בית הדין ימונו בידי שר המשפטים, לפי המלצת השר, ובהם יהיו לפחות שלושה נציגים של ארגוני צרכנים ושלושה נציגים של ארגונים כלכליים; מספר החברים שהם עובדי המדינה לא יעלה על שליש מכלל החברים.
{{ח:תת|(ה)}} תקופת כהונתם של חברי בית הדין תהיה שלוש שנים; חבר שתקופת כהונתו תמה יכול שיתמנה מחדש, ובלבד שלא יכהן חבר, שאינו אב בית הדין או משנהו, יותר משלוש תקופות כהונה רצופות.
{{ח:תת|(ו)}} הודעה של מינוי חברי בית הדין תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|33|מותב בית הדין|תיקון: תשנ״ד, תש״ס}}
{{ח:ת}} בית הדין ידון בשלושה, ואולם רשאי השופט היושב לדין בישיבה מקדמית להורות כי הדיון יתקיים בדן יחיד והוא אב בית הדין או משנהו; החלטה על קיום הדיון בדן יחיד תינתן לאחר שמיעת הצדדים.

{{ח:סעיף|34|ניגוד ענינים}}
{{ח:תת|(א)}} מי שעיסוקיו האחרים עלולים ליצור ניגוד ענינים עם תפקידו כחבר מותב של בית הדין בהליך מסויים או שיש לו ענין אישי בהליך – לא יהיה חבר במותב שידון באותו הליך וימסור הודעה על כך לאב בית הדין.
{{ח:תת|(ב)}} היה לחבר מותב ספק אם עלול להיווצר ניגוד ענינים יודיע על כך לאב בית הדין.

{{ח:סעיף|35|סמכויות נילוות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} החליט בית הדין בענין שהובא לפניו, רשאי הוא, באותה החלטה או בהחלטה נוספת, ליתן כל צו הנראה לו דרוש כדי להבטיח שהחלטתו תקויים.

{{ח:סעיף|36|צווי ביניים}}
{{ח:ת}} בכל ענין שהובא לפני בית הדין או לפני אב בית הדין, רשאי בית הדין או אב בית הדין להוציא צו ביניים, אם מצאו כי מן הראוי לעשות כן בנסיבות הענין.

{{ח:סעיף|37|ראיות וסדרי דין}}
{{ח:תת|(א)}} בית הדין ואב בית הדין לא יהיו קשורים בדיני הראיות, פרט לדינים בדבר חסינות עדים ובדבר ראיות חסויות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#פרק ג|בפרק ג׳ לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.
{{ח:תת|(ב)}} לענין הזמנת עדים וגביית ראיות יהיו לאב בית הדין הסמכויות שיש לבית משפט מחוזי בענין אזרחי; ולענין ביצוע הצווים ובזיון בית המשפט דין צו בית הדין כדין צו בית משפט מחוזי בענין אזרחי.

{{ח:סעיף|38|הארכת מועדים}}
{{ח:ת}} מועד שנקבע לפי חוק זה, רשאי אב בית הדין לפי בקשת הממונה או אדם מעונין, להאריכו אף שנסתיים המועד, אם ראה שקיימים טעמים מיוחדים לעשות כן.

{{ח:סעיף|39|זכות ערעור|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} בעל דין שנפגע מהחלטת בית הדין, לרבות החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}} וצו ביניים, או מהיתר זמני שנתן אב בית הדין לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}, רשאי לערער עליהם לפני בית המשפט העליון תוך ארבעים וחמישה ימים מיום שהודעו לו; ערעור על צו ביניים, על החלטת בית הדין בערר לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}} או על היתר זמני יידון לפני שופט יחיד אלא אם כן קבע נשיא בית המשפט העליון אחרת.

{{ח:סעיף|40|סדרי דין}}
{{ח:תת|(א)}} בית הדין ואב בית הדין ידונו לפי סדרי הדין שהתקין שר המשפטים לפי סעיף קטן (ב); באין סדרי דין כאלה ידונו בדרך הנראית להם מועילה ביותר להכרעה צודקת ומהירה.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות סדרי דין –
{{ח:תתת|(1)}} לדיונים לפני בית הדין או אב בית הדין ובכלל זה הוראות בדבר –
{{ח:תתתת|(א)}} אנשים וארגונים שיהיו רשאים לטעון לטובת בעל דין או שיהיו רשאים להיות משיבים או שיש לשמוע אותם בטרם תינתן החלטה;
{{ח:תתתת|(ב)}} רציפות הדיון;
{{ח:תתתת|(ג)}} תשלום הוצאות, שכר טרחה ודמי בטלה של עדים;
{{ח:תתתת|(ד)}} אגרות;
{{ח:תתת|(2)}} לדיונים לפני בית המשפט העליון בערעורים לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות התחרות הכלכלית (סדרי דין בבית הדין ובערעור)|תקנות התחרות הכלכלית (סדרי דין בבית הדין ובערעור), התשמ״ט–1988}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ההגבלים העסקיים (אגרות)|תקנות ההגבלים העסקיים (אגרות), התשמ״ט–1989}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: רשות התחרות והממונה, תפקידו וסמכויותיו|תיקון: תשע״ט}}

{{ח:סעיף|41|הממונה|תיקון: תשנ״ד, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תמנה, לפי הצעת השר, ממונה על התחרות; הממונה יהיה עובד מדינה;
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על המינוי תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|41א|הרשות|תיקון: תשנ״ד, תש״ס, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזאת רשות התחרות (להלן – הרשות).
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יהיה מנהל הרשות.
{{ח:תת|(ג)}} תקציב הרשות ייקבע בחוק התקציב בסעיף תקציב נפרד כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}. הממונה על סעיף תקציב זה, לענין {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|החוק האמור}}, יהיה מנהל הרשות.
{{ח:תת|(ד)}} מנהל הרשות יהיה מורשה, ביחד עם חשב הרשות, לייצג את הממשלה בעסקאות כאמור {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 4|בסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 5|ו־5 לחוק נכסי המדינה, התשי״א–1951}}, למעט עסקאות במקרקעין למטרת ביצוע הוראות חוק זה, ולחתום בשם המדינה על מסמכים הנוגעים לעסקאות כאמור.

{{ח:סעיף|41ב|עובדי הרשות|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} עובדי הרשות יהיו עובדי המדינה ויחולו עליהם הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}}, ואולם מנהל הרשות מורשה, באישור השר, ביחד עם חשב הרשות, לייצג את המדינה בעשיית חוזים מיוחדים עם עובדים.
{{ח:תת|(ב)}} עובדי הרשות יפעלו לפי הוראות מנהל הרשות ובפיקוחו.

{{ח:סעיף|42|ניהול מרשם ופרסום ברשומות|תיקון: תשס״א}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה ינהל מרשם של בקשות להסדרים כובלים ושל הסדרים כובלים שאושרו, מרשם של היתרים זמניים שניתנו, מרשם של פטורים שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}, מרשם של מיזוגי חברות שניתנו עליהם הסכמת הממונה או אישור בית הדין, מרשם של מונופולין ומרשם של קבוצות ריכוז.
{{ח:תת|(ב)}} המרשם יהיה פתוח לעיון הציבור; אולם רשאי בית הדין להורות כי ענין פלוני לא יהיה פתוח לעיון הציבור אם הוא סבור שיש לעשות כן מטעמים של בטחון המדינה, יחסי החוץ שלה או ענין חיוני אחר, לרבות עניינו של אדם בסוד מסחרי.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה יפרסם ברשומות הודעה על החלטות של בית הדין ועל החלטות של בית המשפט העליון בערעורים עליהם, בענינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אישור הסדר כובל לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}};
{{ח:תתת|(2)}} החלטה בערר בדבר מיזוג חברות לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}};
{{ח:תתת|(3)}} הוראות לבעל מונופולין לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}};
{{ח:תתת|(4)}} הוראות לחברי קבוצות ריכוז לפי {{ח:פנימי|סעיף 31ג|סעיף 31ג}}.

{{ח:סעיף|43|קביעת הממונה|תיקון: תשנ״ו, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי לקבוע אם –
{{ח:תתת|(1)}} הסדר או הסדר שצדדים מבקשים להגיע אליו, הינו הסדר כובל;
{{ח:תתת|(2)}} קו פעולה שאיגוד עסקי קבע או המליץ עליו, או מבקש לקבוע או להמליץ עליו, שהינו הסדר כובל;
{{ח:תתת|(3)}} במיזוג חברות מתקיימים תנאי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(5)}} בעל מונופולין ניצל לרעה את מעמדו בשוק לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29א|סעיף 29א}};
{{ח:תתת|(6)}} קבוצה מצומצמת של בני אדם היא קבוצת ריכוז כאמור {{ח:פנימי|פרק ד1|בפרק ד׳1}}.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על קביעת הממונה תימסר לצדדים להסדר כובל, לצדדים למיזוג החברות, לבעלי המונופולין ולחברי קבוצת הריכוז, לפי הענין, והוא רשאי אף לפרסמה ברשומות; היה הממונה בדעה שאינטרס הציבור מחייב פרסום, יפרסם את הקביעה ברשומות ובשני עתונים יומיים, לאחר שלושים ימים מיום המצאת ההודעה.
{{ח:תת|(ג)}} מי שנמסרה לו הודעה לפי סעיף קטן (ב) החולק על הקביעה, או על חלקה, רשאי לערור לפני בית הדין תוך שלושים ימים מיום שהודעה עליה הומצאה לו. חובת הראיה בפני בית הדין היא על העורר.
{{ח:תת|(ד)}} בית הדין, לאחר ששמע את הצדדים, רשאי לאשר את קביעת הממונה, לבטלה או לשנותה.
{{ח:תת|(ה)}} קביעת הממונה תהא ראיה לכאורה לנקבע בה בכל הליך משפטי.
{{ח:תת|(ו)}} אין בשימוש הממונה בסמכותו לפי סעיף זה, או באי שימוש בה, מניעה מלהעמיד לדין אדם שעבר על הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|43א|חוות דעת מקדמיות|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי ליתן חוות דעת מקדמיות וכן לקבוע ולפרסם נוהל למתן חוות דעת כאמור; אין בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בשיקול דעתו של הממונה אם ליתן חוות דעת מיקדמית, ולעניין זה רשאי הממונה להביא בחשבון גם את נסיבות המקרה ואת סדרי העדיפויות בפעילות הרשות.

{{ח:סעיף|44|פניית הממונה לבית הדין|תיקון: תשע״א־2, תשע״ה}}
{{ח:ת}} הממונה יפנה לבית הדין כדי שיפעיל סמכותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, {{ח:פנימי|סעיף 30א|30א}}, {{ח:פנימי|סעיף 31|31}} {{ח:פנימי|סעיף 31ג|או 31ג(ב) או (ב1)}} לפי הענין, אם ראה כי –
{{ח:תת|(1)}} קיים חשש סביר כי כתוצאה ממיזוג חברות שנעשה בניגוד להוראות חוק זה תיפגע באופן משמעותי התחרות באותו ענף או ייפגע הציבור באחד העניינים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21(א)}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(3)}} הפגיעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30}} אינה ניתנת למניעה על ידי הסדרת המונופולין אלא רק על ידי הפרדתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31}};
{{ח:תת|(3א)}} יש במתן הוראה לבעל מונופולין למכירת נכס כדי למנוע פגיעה או חשש לפגיעה משמעותית בתחרות בעסקים או בציבור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 30א|בסעיף 30א}};
{{ח:תת|(4)}} אדם מחזיק בזכות כלשהי באדם אחר הפועל באותו ענף ואחד מהם לפחות הוא חבר בקבוצת ריכוז, או כי שני בני אדם הפועלים באותו ענף אשר לפחות אחד מהם הוא חבר קבוצת ריכוז מחזיקים בזכות כלשהי באדם שלישי, או כי אדם מחזיק בזכות כלשהי בשני בני אדם או יותר הפועלים באותו ענף אשר לפחות אחד מהם הוא חבר קבוצת ריכוז, ויש במתן הוראה על מכירת ההחזקות כאמור, כולן או חלקן, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31ג|בסעיף 31ג(ב)}}, כדי למנוע פגיעה או חשש לפגיעה משמעותית בציבור או בתחרות בעסקים בין חברי הקבוצה או בענף, או כדי להגביר את התחרות בין חברי הקבוצה או בענף או ליצור תנאים להגברת התחרות;
{{ח:תת|(5)}} יש במתן הוראה על מכירת נכס של חבר בקבוצת ריכוז כדי למנוע פגיעה או חשש לפגיעה משמעותית בציבור או בתחרות בעסקים בין חברי הקבוצה או בענף שבו הם פועלים, או כדי להגביר משמעותית את התחרות בין חברי הקבוצה או בענף או ליצור תנאים להגברה משמעותית של התחרות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31ג|בסעיף 31ג(ב1)}}.

{{ח:סעיף|44א|בדיקות לגבי רמת התחרות בענפים שונים|תיקון: תשע״ד־2, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי לערוך בדיקות לגבי רמת התחרות בענפי משק שונים, לרבות בחינת קיומם של כשלים בתחרות וחסמים לתחרות, וכן רשאי הוא למסור את המסקנות המנומקות של בדיקותיו ואת המלצותיו לשר שנושא הבדיקה הוא בתחום אחריותו ולשר האוצר, ובענף שהסדרתו לפי דין היא בתחום אחריותו של גוף אחר – גם למי שעומד בראש אותו גוף.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יפרסם את מסקנות בדיקותיו באתר האינטרנט ובכל דרך אחרת שימצא לנכון.

{{ח:סעיף|45|חיפוש ותפיסות|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה, או מי שהוא הסמיך לכך מבין עובדי המדינה, רשאי, אם יש לו יסוד סביר להניח שהדבר דרוש כדי הבטיח את ביצועו של חוק זה או למנוע עבירה על הוראותיו –
{{ח:תתת|(1)}} להיכנס לכל מקום שבו מתנהל עסק ולערוך בו חיפוש; אולם אין להיכנס למקום המשמש למגורים אלא על פי צו חיפוש מאת בית משפט מוסמך; הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 26|סעיפים 26 עד 29 לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}}, יחולו, בשינויים המחוייבים, על חיפוש לפי פסקה זו;
{{ח:תתת|(2)}} לתפוס כל חפץ, כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)|בפקודה האמורה}}, שיש לו יסוד סביר להניח כי הוא עשוי לשמש ראיה במשפט על עבירה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} חפץ שנתפס לפי סעיף קטן (א), מותר להחזיק בו עד שבית משפט שאליו הוגש כתב אישום על עבירה הקשורה באותו חפץ ואם טרם הוגש כתב אישום – עד שבית הדין או בית המשפט שאליו הוגשה בקשה הקשורה באותו חפץ, יחליט מה ייעשה בו; לא הוגש כתב אישום או בקשה כאמור בתוך ששה חודשים מיום התפיסה – יוחזר החפץ; נתעורר ספק למי להחזירו, יכריע בית משפט השלום שבתחום שיפוטו נתפס החפץ על פי בקשת אדם התובע זכות בו, או על פי בקשת הממונה, או על פי בקשת מי שהוא הסמיך לכך.
{{ח:תת|(ב1)}} בית משפט שלום רשאי, לבקשת הממונה, להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (ב) בתקופות נוספות, ורשאי הוא לעשות כן בתנאים.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} בחוק זה, ”מסמך“ – לרבות חומר מחשב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}}.
{{ח:תתת|(2)}} נתפס מסמך של אדם לפי סעיף קטן (א), יאפשר התופס, לבקשת אותו אדם, להעתיק את המסמך.
{{ח:תתת|(3)}} הממונה רשאי לדחות בקשה כאמור בפסקה (2) לתקופה של שלושה חודשים מיום התפיסה, אם לדעתו העתקת המסמך עלולה לשבש חקירה בקשר לעבירה לפי חוק זה.
{{ח:תתת|(4)}} בית משפט שלום רשאי, לבקשת הממונה, להאריך את התקופה האמורה בפסקה (3) בתקופות נוספות, ורשאי הוא לעשות כן בתנאים.
{{ח:תת|(ג1)}} על החלטת הממונה לפי סעיף קטן (ג) רשאי האדם שמסמכו נתפס לערור בפני בית משפט שלום.
{{ח:תת|(ד)}} המחזיק חפץ שנתפס לפי סעיף קטן (א) יטפל בו כדרך בעלים; לא טיפל כך והחפץ נשמד או ניזוק, ישולמו לבעליו פיצויים מאוצר המדינה.
{{ח:תת|(ה)}} בית משפט השלום שבתחום שיפוטו נתפס חפץ, רשאי לפי בקשת הממונה או על פי בקשת מי שהוא הסמיך לכך או לפי בקשת אדם התובע זכות בחפץ, לצוות כי החפץ יימסר לתובע הזכות בו או לפלוני או שינהגו בו אחרת כפי שיורה בית המשפט והכל בתנאים שיקבע.

{{ח:סעיף|45א|מינוי חוקר|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} לא יסמיך הממונה חוקר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46(א)}}, אלא אם כן הוא עובד המדינה והתקיימו שניים אלה:
{{ח:תת|(1)}} משטרת ישראל לא הודיעה, תוך חודש מפנייתה של הרשות אליה, כי היא מתנגדת למינויו מטעמים של בטחון הציבור;
{{ח:תת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה, כפי שנקבעה בין הממונה לבין משטרת ישראל.

{{ח:סעיף|46|חקירות ומסירת ידיעות|תיקון: תש״ס, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} התעורר חשד לביצוע עבירה לפי חוק זה, או התעורר חשד אגב חקירה בעבירה לפי חוק זה כי נעברה עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 242|סעיפים 242}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 244|244}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 245|245}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 246|246}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 249|ו־249 לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, בקשר לעבירה הנחקרת, רשאי הממונה, או מי שהוא הסמיך לכך (להלן – חוקר), לחקור כל אדם הקשור לעבירה מעבירות כאמור, או שעשויות להיות לו ידיעות הנוגעות להן, ולדרוש מכל אדם כאמור להתייצב בפניו לשם חקירה כאמור, להתלוות אליו לחקירה ולמסור לו כל פרט, מסמך וידיעה הנוגעים לאותה עבירה; על החקירה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 3|ו־3 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)}}.
{{ח:תת|(ב)}} כל אדם חייב, לפי דרישתו של הממונה, או מי שהוא הסמיך לכך מבין עובדי המדינה, למסור לו את הידיעות, המסמכים, הפנקסים, ושאר התעודות שלדעת הממונה יש בהם כדי להבטיח או להקל את ביצועו של חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}} יחולו, בשינויים המחוייבים, על החזקתן והחזרתן של תעודות שנמסרו לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} בעבירה שניתן לחקור בה לפי סעיף קטן (א), שהיא בת מעצר לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}} (להלן – חוק המעצרים), יהיו לממונה, למנהל מחלקת החקירות של הרשות ולסגנו ולחוקרים אחרים שהממונה הסמיך לכך, סמכויות עיכוב, מעצר ושחרור לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 23|סעיפים 23(א)(2),(3),(6), 23(ב), 23(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 27|27}}, {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 67|67}} – למעט הסמכות לעכב אדם העומד לעבור עבירה, {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 68|וסעיף 68 לחוק המעצרים}} והוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#פרק ב|פרק ב׳ לחוק המעצרים}} יחולו בשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ה)}} לענין זה יראו את מנהל מחלקת החקירות ברשות ואת סגנו כ”קצין הממונה“ לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|חוק המעצרים}}, ומשרדי הרשות שהוכרזו בצו של הממונה כ”תחנת משטרה“, ובלבד שלא יוחזק עצור שאינו נתון בחקירה באותה עת, במשרדי הרשות לאחר שעה 20:00, אלא יובא לתחנת משטרה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו ההגבלים העסקיים (קביעת תחנת משטרה)|צו ההגבלים העסקיים (קביעת תחנת משטרה), התש״ס–2000}}, לפיו משרדי רשות ההגבלים העסקיים ברחוב המסגר 14 בתל אביב, משרדי רשות ההגבלים העסקיים ברחוב יהדות קנדה 1 באור יהודה ומשרדי רשות ההגבלים העסקיים ברחוב עם ועולמו 4 בירושלים, נקבעים בזה כתחנת משטרה לענין חקירות לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}}, בקשר לחקירות לפי החוק.}}

{{ח:קטע2|פרק ו1|פרק ו׳1: תובענה ייצוגית {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשנ״ו־2, תשס״ו}}

{{ח:סעיף|46א||תיקון: תשנ״ו־2, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46ב||תיקון: תשנ״ו־2, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46ג||תיקון: תשנ״ו־2, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46ד||תיקון: תשנ״ו־2, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46ה||תיקון: תשנ״ו־2, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46ו||תיקון: תשנ״ו־2, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46ז||תיקון: תשנ״ו־2, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46ח||תיקון: תשנ״ו־2, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46ט||תיקון: תשנ״ו־2, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46י||תיקון: תשנ״ו־2, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: עונשין ותרופות}}

{{ח:סעיף|47|עונשין|תיקון: תשנ״ו, תש״ס, תשע״א־2, תשע״ח, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מי שעשה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} לא קיים תנאי שעל פיו אושר ההסדר הכובל או שעל פיו ניתן ההיתר הזמני או הפטור, לפי הענין;
{{ח:תתת|(3)}} לא הודיע על מיזוג חברות או עשה מעשה שיש בו משום מיזוג, מלא או חלקי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}};
{{ח:תתת|(4)}} לא קיים תנאי שנקבע באישור המיזוג;
{{ח:תתת|(4א)}} ניצל לרעה את מעמדו בשוק לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29א|סעיף 29א}}, ובלבד שהוכחה כוונתו להפחית את התחרות בעסקים או לפגוע בציבור;
{{ח:תתת|(5)}} עבר על הוראה שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיפים 30}} {{ח:פנימי|סעיף 31ג|או 31ג}} או על צו שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיפים 25}} {{ח:פנימי|סעיף 31|או 31}};
{{ח:תתת|(6)}} עבר על צו שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיפים 35}} {{ח:פנימי|סעיף 36|או 36}},
{{ח:תת}} דינו – מאסר שלוש שנים או קנס שהוא פי עשרה מן הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (להלן – חוק העונשין) וקנס נוסף שהוא פי עשרה מן הקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(ג) לחוק העונשין}} (להלן – קנס נוסף), לכל יום שבו נמשכת העבירה, ואם היתה עבירה על פסקה (3) – לכל יום שבו נמשכת העבירה לאחר שנמסרה הודעת הממונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 43|בסעיף 43}}; אם היה תאגיד – כפל הקנס או הקנס הנוסף, לפי הענין.
{{ח:תת|(א1)}} מי שהיה צד להסדר כובל שלא אושר כדין לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} ולא ניתן לו היתר זמני לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} או פטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}, ואינו פטור בכללי פטור סוג לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א}}, דינו – מאסר חמש שנים או קנס פי עשרה מן הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}, וקנס נוסף לכל יום שבו נמשכת העבירה לאחר שנמסרה הודעת הממונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 43|בסעיף 43}}; אם היה תאגיד – כפל הקנס או הקנס הנוסף, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} מי שעבר על הוראה אחרת מהוראות חוק זה, דינו – מאסר שנה או קנס שהוא פי עשרה מן הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}} וקנס נוסף לכל יום שבו נמשכת העבירה; אם היה תאגיד – כפל הקנס האמור או הקנס הנוסף, לפי הענין.

{{ח:סעיף|47א|נסיבות מחמירות|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} העובר עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א)}} בנסיבות מחמירות, דינו – מאסר חמש שנים או קנס כאמור בסיפה {{ח:פנימי|סעיף 47|לסעיף 47(א)}}; לעניין סעיף זה, ”נסיבות מחמירות“ – נסיבות שבהן עלולה להיגרם פגיעה משמעותית בתחרות בעסקים, בין היתר בשל אחד או יותר מאלה:
{{ח:תת|(1)}} חלקו ומעמדו של הנאשם בענף המושפע מן העבירה;
{{ח:תת|(2)}} פרק הזמן שבו התקיימה העבירה;
{{ח:תת|(3)}} הנזק שנגרם או הצפוי להיגרם לציבור בשל העבירה;
{{ח:תת|(4)}} טובת ההנאה שהפיק הנאשם.

{{ח:סעיף|48|אחריות נושא משרה|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירה לפי חוק זה בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו; המפר הוראה זו, דינו – מאסר שנה והקנס הקבוע ליחיד בשל אותה עבירה.
{{ח:תת|(ב)}} נעברה עבירה לפי חוק זה בידי תאגיד או בידי עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא משרה בתאגיד הפר את חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בתאגיד, שותף למעט שותף מוגבל, או פקיד האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו בוצעה העבירה.

{{ח:סעיף|49|הגנה לעובדים ולמורשים}}
{{ח:ת}} תהיה זו הגנה טובה לעובד או למורשה הנאשם בעבירה לפי חוק זה, אם יוכיח שפעל בשם מעבידו או בשם מרשו ובהתאם להוראותיו, וכי האמין בתום לב שאין במעשהו משום עבירה על חוק זה.

{{ח:סעיף|50|עוולה בנזיקין|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} דין מעשה ומחדל בניגוד להוראות חוק זה, כדין עוולה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראה של הממונה או תנאי שהטיל לפי חוק זה יראו אותם, לעניין {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 63|סעיף 63 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, כחיקוק.

{{ח:סעיף|50א|צו לא תעשה|תיקון: תשנ״ו, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} לפי בקשת הממונה, רשאי אב בית הדין ובהעדרו, שופט אחר של בית המשפט המחוזי בירושלים –
{{ח:תת|(1)}} לצוות על כל אדם להימנע ממעשה שיש בו הפרה של הוראות חוק זה, ולתת ערובה לכך;
{{ח:תת|(2)}} לצוות על כל פעולה הדרושה למניעת הפרה כאמור.

{{ח:סעיף|50ב|צו מוסכם|תיקון: תש״ס, תשע״ב, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט המוסמך לדון בעבירות לפי חוק זה, או בית הדין (להלן בסעיף זה – בית המשפט) רשאי, לפי בקשת הממונה וחלף הליכים לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיפים 26}}, {{ח:פנימי|סעיף 43|43}}, {{ח:פנימי|סעיף 47|47}}, {{ח:פנימי|סעיף 48|48}} {{ח:פנימי|סעיף 50א|או 50א}}, או לפי {{ח:פנימי|פרק ז1|פרק ז׳1}}, לתת להסכמה בין הממונה לבין אדם אחר תוקף של צו (להלן – צו מוסכם); צו מוסכם כאמור יכול שיהיה בלא הודאה בחבות בנוגע לתקופה שקדמה למועד נתינתו ויכול שיכלול, בין השאר, חיוב בתשלום סכום כסף לאוצר המדינה מצד אותו אדם, וחיוב מצדו לעשות דבר או להימנע מעשייתו.
{{ח:תת|(ב)}} בקשת הממונה למתן צו מוסכם תהיה מנומקת ויפורטו בה, בין השאר, חלופות שנשקלו על ידו למתן צו מוסכם.
{{ח:תת|(ג)}} תוקפו של צו מוסכם שאושר בידי בית המשפט, יהיה כתוקפו של פסק דין שניתן בידי בית משפט מחוזי, לכל דבר וענין.
{{ח:תת|(ד)}} בקשה לאישור צו מוסכם תידון בבית המשפט רק לאחר שנתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הממונה פרסם, שלושים ימים לפחות טרם הגשת הבקשה, הודעה באתר האינטרנט ובשני עיתונים יומיים בדבר כוונתו להגיש צו מוסכם לאישור בית המשפט; בהודעה כאמור יוזמן כל אדם העלול להיפגע מן הצו המוסכם וכן ארגון צרכנים או איגוד עסקי, להביא את טענותיהם בקשר לצו בפני הממונה;
{{ח:תתת|(2)}} הממונה צירף לבקשה לאישור הצו המוסכם פירוט הטענות שהובאו בפניו לפי פסקה (1), ואת תגובתו לטענות אלה.
{{ח:תת|(ה)}} בית המשפט רשאי לשנות בכל עת את הוראות הצו המוסכם באחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} כל הצדדים לצו המוסכם הגישו בקשה בהסכמה לשינוי הצו;
{{ח:תתת|(2)}} הממונה או האדם שעמו הגיע הממונה לצו מוסכם, הגיש בקשה לשינוי הצו ובית המשפט שוכנע כי חל שינוי מהותי בנסיבות שהיו קיימות בעת מתן הצו המוסכם; על הגשת בקשה לשינוי הוראות צו מוסכם שהוגשה לפי פסקה (1) או שהגיש הממונה לפי פסקה (2), יחולו הוראות סעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ו)}} החליט בית המשפט שלא לאשר צו מוסכם, לא יהיו הצו, כל מה שנאמר בדיון באישורו, וכל מסמך אשר הוכן לבקשת הממונה בידי האדם שעמו מבקש הממונה להגיע לצו מוסכם לצורך הדיון, קבילים כראיה בהליך משפטי אחר, ואולם אין באי־אישורו של הצו המוסכם כדי למנוע מן הממונה לפתוח בהליך אחר לפי חוק זה

{{ח:סעיף|50ג|פרסום הודעה|תיקון: תש״ס, תשע״ט}}
{{ח:ת}} כל הודעה שעל הממונה לפרסם לפי חוק זה בשני עיתונים יומיים, תפורסם לפחות בעיתון יומי אחד בעל תפוצה רחבה בשפה העברית, ובעתון יומי או עיתון המתפרסם מדי שבוע לפחות בעל תפוצה רחבה היוצא לאור בישראל בשפה הערבית, וכן תפורסם ההודעה גם באתר האינטרנט.

{{ח:קטע2|פרק ז1|פרק ז׳1: עיצום כספי|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|50ד|עיצום כספי|תיקון: תשע״ב, תשע״ח, תשע״ט, תשפ״ג־2, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} הפר אדם הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט להלן, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1|פרק זה}}, בסכום של עד מיליון שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לחודש דצמבר 2011; בשנת 2025, 1,189,940 ש״ח)}}; היה המפר תאגיד והיה לו, בשנה שקדמה לשנת הכספים שבה בוצעה ההפרה, מחזור מכירות בסכום העולה על עשרה מיליון שקלים חדשים, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי בשיעור של עד שמונה אחוזים ממחזור המכירות כאמור, ובלבד שסכום העיצום לא יעלה על 100 מיליון שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019; בשנת 2025, 118,994,440 ש״ח)}}:
{{ח:תתת|(1)}} היה צד להסדר כובל, כולו או מקצתו, בלא אישור, היתר זמני, פטור או פטור סוג, או הפר תנאי מהתנאים שבהם הותנה אישור, היתר או פטור כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:תתת|(2)}} עשה מעשה שיש בו משום מיזוג, מלא או חלקי, שלא בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, ובכלל זה הפר תנאי שקבע בית הדין או הממונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 22|או 22(ג)}};
{{ח:תתת|(3)}} עשה מעשה המהווה סירוב בלתי סביר לספק או לרכוש נכס או שירות שבמונופולין, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}}, או המהווה ניצול לרעה של מעמדו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 29א|סעיף 29א}}, ובלבד שהמעשה הוא מסוג המעשים שקבע לעניין זה הממונה, ברשומות;
{{ח:תתת|(4)}} הפר הוראה שנתן הממונה לגבי מונופולין לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}};
{{ח:תתת|(5)}} הפר הוראה שנתן הממונה לגבי קבוצת ריכוז לפי {{ח:פנימי|סעיף 31ג|סעיף 31ג}};
{{ח:תתת|(5א)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תתת|(6)}} הפר הוראה מהוראות צו מוסכם שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ב|סעיף 50ב}};
{{ח:תתת|(7)}} יבואן ישיר שעשה מעשה המנוי {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 31ו|סעיף 31ו}}.
{{ח:תת|(ב)}} הפר אדם דרישה למסור ידיעות, מסמכים, פנקסים או שאר תעודות, שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(ב)}}, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1|פרק זה}}, בסכום של עד 300 אלף שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לחודש דצמבר 2011; בשנת 2025, 356,980 ש״ח)}}; היה המפר תאגיד והיה לו, בשנה שקדמה לשנת הכספים שבה בוצעה ההפרה, מחזור מכירות בסכום העולה על עשרה מיליון שקלים חדשים, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי בשיעור של עד שלושה אחוזים ממחזור המכירות כאמור, ובלבד שסכום העיצום לא יעלה על שמונה מיליון שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לחודש דצמבר 2011; בשנת 2025, 9,519,560 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”מחזור מכירות“ – כמשמעותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|50ה|שיקולים בקביעת סכום העיצום הכספי|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} בבואו לקבוע את סכום העיצום הכספי שיטיל לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ד|סעיף 50ד}}, ישקול הממונה, בין השאר, את הנסיבות והשיקולים שלהלן, לפי העניין:
{{ח:תת|(1)}} משך ההפרה;
{{ח:תת|(2)}} מידת הפגיעה שההפרה עלולה לגרום לתחרות או לציבור;
{{ח:תת|(3)}} חלקו של המפר בהפרה, ומידת השפעתו על ביצועה;
{{ח:תת|(4)}} קיומן או העדרן של הפרות קודמות ומועד ביצוען;
{{ח:תת|(5)}} פעולות שנקט המפר למניעת הישנות ההפרה או להפסקתה, לרבות דיווח מיוזמתו על ההפרה, או פעולות שנקט לתיקון תוצאות ההפרה;
{{ח:תת|(6)}} לגבי מפר שהוא יחיד – יכולתו הכלכלית, ובכלל זה הכנסתו שהופקה או שנצמחה מתאגיד הקשור בהפרה, וכן נסיבות אישיות שבעטיין בוצעה ההפרה או נסיבות אישיות קשות המצדיקות שלא למצות את הדין עם הפר;
{{ח:תת|(7)}} לגבי מפר שהוא תאגיד – קיומו של חשש משמעותי כי כתוצאה מהטלת העיצום לא יוכל המפר לפרוע את חובותיו ופעילותו תופסק.

{{ח:סעיף|50ו|הודעה על כוונת חיוב|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} היה לממונה יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50ד|בסעיף 50ד}} ({{ח:פנימי|פרק ז1|בפרק זה}} – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ד|אותו סעיף}}, ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ({{ח:פנימי|פרק ז1|בפרק זה}} – הודעה על כוונת חיוב).
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה על כוונת חיוב יציין הממונה בין השאר את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המעשה או המחדל ({{ח:פנימי|פרק ז1|בפרק זה}} – המעשה), המהווה את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} סכום העיצום הכספי שבכוונתו להטיל על המפר לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ד|סעיף 50ד}} והתקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(3)}} זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני הממונה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ז|סעיף 50ז}}.

{{ח:סעיף|50ז|זכות הטיעון|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ה|סעיף 50ה}}, רשאי לטעון את טענותיו, בכתב, לפני הממונה, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 60 ימים ממועד מסירת ההודעה; מפר שטען את טענותיו בכתב, רשאי לטעון את טענותיו לפני הממונה גם בעל פה.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (א) בתקופה שלא תעלה על 90 ימים, מנימוקים שיירשמו.

{{ח:סעיף|50ח|החלטת הממונה ודרישת תשלום|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הממונה יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ז|סעיף 50ז}}, ולאחר התייעצות עם הוועדה, אם להטיל על המפר עיצום כספי ואת סכום העיצום הכספי שיוטל;
{{ח:תתת|(2)}} החלטת הממונה תינתן בתוך 30 ימים מתום התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 50ז|בסעיף 50ז(א) או (ב)}}, לפי המאוחר; ואולם מצא הממונה כי נדרשות בדיקות נוספות לשם קבלת החלטתו, ייתן את החלטתו בתוך 30 ימים ממועד סיום הבדיקות הנדרשות.
{{ח:תת|(ב)}} החליט הממונה לפי הוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה, בכתב, לשלם את העיצום הכספי ({{ח:פנימי|פרק ז1|בפרק זה}} – דרישת תשלום); בדרישת התשלום יציין הממונה, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן והתקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(2)}} שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על כך, בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} בדרישת התשלום או בהודעה, לפי סעיף קטן (ב), יפרט הממונה את נימוקי החלטתו, לרבות לעניין סכום העיצום הכספי.
{{ח:תת|(ד)}} לא טען המפר את טענותיו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ז|סעיף 50ז}}, בתוך 60 ימים מיום שנמסרה לו ההודעה על כוונת חיוב או בתוך תקופה ארוכה יותר שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ז|סעיף 50ז(ב)}}, ככל שנקבעה, יראו את ההודעה על כוונת החיוב, בתום התקופה האמורה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

{{ח:סעיף|50ט|סכום מעודכן של העיצום הכספי|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני הממונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50ז|בסעיף 50ז}} – ביום מסירת ההודעה על כוונת החיוב; הוגש ערר לפי {{ח:פנימי|סעיף 50יג|סעיף 50יג}} או ערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}} ועוכב תשלומו של העיצום הכספי – יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערר או בערעור.
{{ח:תת|(ב)}} סכומי העיצום הכספי הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 50ד|בסעיף 50ד}} יעודכנו ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד הידוע ביום העדכון לעומת מדד חודש דצמבר 2011; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה יפרסם הודעה ברשומות על סכומי העיצום הכספי המעודכנים לפי סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|50י|המועד לתשלום העיצום הכספי|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} העיצום הכספי ישולם בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50ח|בסעיף 50ח}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הממונה רשאי לדחות, ב־30 ימים, את תשלום העיצום וכן להחליט על פריסת התשלום של עיצום כספי, ובלבד שמספר התשלומים לא יעלה על עשרה תשלומים חודשיים, והכל על פי בקשתו של המפר ובשל נסיבות מיוחדות שהתקיימו לגביו.

{{ח:סעיף|50יא|ריבית שקלית ודמי פיגורים|תיקון: תשע״ב, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא שולם עיצום כספי במועד, ייתוספו עליו, לתקופת הפיגור, ריבית שקלית ודמי פיגורים, עד לתשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|50יב|גבייה|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו תחול {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}.

{{ח:סעיף|50יג|ערר לבית הדין|תיקון: תשע״ב, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על דרישת תשלום רשאי מפר לערור לפני בית הדין בתוך 30 ימים מיום מסירת הדרישה למפר, ויחולו על ערר כאמור הוראות {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(ג)}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהגשת ערר לבית הדין לפי סעיף קטן (א) או בהגשת ערעור על החלטת בית הדין בערר, לבית המשפט העליון, לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}}, כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך הממונה או אם הורה בית הדין או בית המשפט אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית הדין לקבל את הערר שהוגש לפי סעיף קטן (א) או החליט בית המשפט העליון לקבל ערעור שהוגש לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}}, לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1|פרק זה}}, יוחזר הסכום ששולם בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|50יד|פרסום|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל הממונה עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1|פרק זה}}, יפרסם בציור את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום כספי:
{{ח:תתת|(1)}} דבר הטלת העיצום הכספי;
{{ח:תתת|(2)}} מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה;
{{ח:תתת|(3)}} סכום העיצום הכספי שהוטל ועיקרי הנימוקים לעניין סכומו;
{{ח:תתת|(4)}} פרטים על אודות המפר, הנוגעים לעניין;
{{ח:תתת|(5)}} שמו של המפר – אם הוא תאגיד.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש ערר לבית הדין, לפי {{ח:פנימי|סעיף 50יג|סעיף 50יג}}, או ערעור לבית המשפט העליון, לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}}, יפרסם הממונה את דבר הגשת הערר או הערעור, לפי העניין, ואת תוצאותיו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (א)(5), רשאי הממונה לפרסם את שמו של מפר שהוא יחיד, אם סבר שהדבר נחוץ לצורך אזהרת הציבור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם הממונה פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}, וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה, שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק האמור}}.

{{ח:סעיף|50טו|שמירת אחריות פלילית|תיקון: תשע״ב, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום עיצום כספי לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה, המנויות {{ח:פנימי|סעיף 50ד|בסעיף 50ד}}, המהווה עבירה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שילם המפר עיצום כספי בשל הפרה כאמור באותו סעיף קטן, לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותו מעשה, אלא אם כן התגלו עובדות או ראיות חדשות, המצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ג)}} הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יחויב בשל אותה הפרה בתשלום עיצום כספי, ואם שילם המפר עיצום כספי והוגש נגדו כתב אישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) – יוחזר לו הסכום ששולם בתוספת ריבית שקלית, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|50טז|איסור שיפוי וביטוח|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, ובלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 262|סעיפים 262 עד 264 לחוק החברות}} –
{{ח:תתת|(1)}} אין לבטח, במישרין או בעקיפין, הליך לפי {{ח:פנימי|פרק ז1|פרק זה}} (בסעיף זה – הליך);
{{ח:תתת|(2)}} חוזה לביטוח למקרה ביטוח של הליך – בטל;
{{ח:תתת|(3)}} תאגיד לא ישפה ולא ישלם, במישרין או בעקיפין, עיצום כספי שהוטל בהליך על בעל השליטה בו, על נושא משרה או על עובד שלו;
{{ח:תתת|(4)}} בעל שליטה בתאגיד לא ישפה ולא ישלם, במישרין או בעקיפין, עיצום כספי שהוטל בהליך על התאגיד, על נושא משרה או על עובד בתאגיד;
{{ח:תתת|(5)}} הוראה או התחייבות לשיפוי בשל הליך – בטלה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), תאגיד או בעל שליטה בו רשאי לשפות או לבטח אדם בשל הוצאות שהוציא בקשר עם הליך שהתנהל בעניינו של האדם, לרבות הוצאות התדיינות סבירות, ובכלל זה שכר טרחת עורך דין, ולרבות בדרך של שיפוי מראש;
{{ח:תתת|(2)}} לא יהיה תוקף להתחייבות לשיפוי או לביטוח לפי פסקה (1) של נושא משרה בתאגיד, אלא אם כן נקבעה בתקנון החברה הוראה המתירה זאת.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|51|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|52|פטור}}
{{ח:ת}} השר רשאי, לאחר התייעצות עם ועדת הכלכלה של הכנסת, לפטור הגבל עסקי מהוראות חוק זה, כולן או מקצתן, אם הוא סבור שהדבר דרוש מטעמים של מדיניות חוץ או בטחון המדינה.

{{ח:סעיף|53|ביטול}}
{{ח:ת}} חוק ההגבלים העסקיים, התשי״ט–1959 (להלן – החוק הקודם) – בטל.

{{ח:סעיף|54|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה בתום שלושה חדשים מיום פרסומו.

{{ח:סעיף|55|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} הסדר כובל שאושר לפי החוק הקודם או היתר זמני שניתן לפי החוק הקודם – יראו אותם כאילו נעשו על פי הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} החלה המועצה להגבלים עסקיים בדיון לפי החוק הקודם לפני תחילתו של חוק זה תסיים את הדיון לפי החוק הקודם אף לאחר תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|55א|הוראת מעבר לעניין עבירה של הסדר כובל בנסיבות מחמירות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תיקון מס׳ 21“ – {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528392.pdf|חוק ההגבלים העסקיים (תיקון מס׳ 21) (חיזוק האכיפה והקלת נטל האסדרה), התשע״ט–2019}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – יום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528392.pdf|תיקון מס׳ 21}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528392.pdf|סעיף 22 לתיקון מס׳ 21}}, על עבירה של הסדר כובל לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א)(1)}} שנעברה ערב יום התחילה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א)}} כנוסחו ערב יום התחילה, ואם נעברה העבירה בנסיבות מחמירות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 47א|בסעיף 47א}}, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47א|סעיף 47א}}.
{{ח:תת|(ג)}} נעברה ערב יום התחילה עבירה לפי חוק זה, לא יראו – לעניין {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 4|סעיף 4 לחוק העונשין}} – את תיקון {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}} {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528392.pdf|בתיקון מס׳ 21}} כביטולו והוא יחול על עבירה כאמור כנוסחו מיום התחילה ואילך.

{{ח:סעיף|56|פרסום}}
{{ח:ת}} חוק זה יפורסם ברשומות תוך שלושים ימים מיום קבלתו.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 31ו|סעיף 31ו}})}}}}
{{ח:קטע3||רשימת מעשים לעניין איסור פגיעה בייבוא מקביל או בייבוא אישי בידי יבואן ישיר}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} היותו של היבואן הישיר צד להסדר.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} התניה או דרישה של תנאים מסחריים.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} שינוי תנאים מסחריים באופן מוסכם או באופן חד־צדדי.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} התערבות אצל קמעונאי בעניין סימון שונה או אופן הצגה שונה של טובין שיובאו בייבוא מקביל לעומת טובין שיובאו על ידי יבואן ישיר.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} סירוב לספק טובין או שירות.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} דיווח על טובין שמקורם בייבוא מקביל באופן המאפשר מעקב אחר שרשרת האספקה, כולה או חלקה, של אותם טובין.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} שינוי במאפיינים או בתכונות של טובין.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ב באב התשמ״ח (26 ביולי 1988).}}
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''אריאל שרון'''
שר התעשיה והמסחר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]