תקנות הנמלים (מניעת זיהום משפכים מכלי שיט)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנמלים (מניעת זיהום משפכים מכלי שיט), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 2476|תקנות הנמלים (מניעת זיהום משפכים מכלי שיט)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11283.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 60|סעיף 60(1)(ד), (יא), (יד), (יז) ו־(יח) ו־(2)(א), (ג) ו־(ח)}} {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים|לפקודת הנמלים [נוסח חדש], התשל״א–1971}} (להלן – הפקודה), לאחר התייעצות עם שר הבריאות, לפי הצעת רשות הספנות והנמלים מכוח {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 32|סעיף 32(א) לחוק רשות הספנות והנמלים, התשס״ד–2004}} (להלן – חוק רשות הספנות והנמלים), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות ותחולה}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ב|סימן ב׳: תחולה}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הסדרת הרקה}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: איסור הרקת שפכים}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: סייגים לאיסור הרקת שפכים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: ציוד}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: מיתקני קליטה}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: בדיקות של כלי שיט ישראליים}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן א׳: חובת עריכת בדיקות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: הבדיקות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן ג׳: תוצאות הבדיקות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|סימן ד׳: שמירה על כשירות כלי השיט}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ה|סימן ה׳: חובת דיווח על תאונה או פגם מהותי}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: תעודה בין־לאומית למניעת זיהום הים משפכים}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳: החזקה והנפקה של תעודה}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: משך התעודה ותוקפה}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: אמצעי פיקוח על כלי שיט שאינו ישראלי}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: גילוי הפרות ואכיפה}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן א|סימן א׳: בדיקת הרקה והסדרתה}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: בדיקה לפי בקשת רשות מוסמכת זרה}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עונשין וערובה}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות ותחולה}}
{{ח:קטע3|פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור מיוחד“ – אזור ים כמפורט להלן, שמחמת סיבות טכניות הקשורות למצבו האוקינוגרפי והאקולוגי ולאופי התעבורה בו, נדרש לגביו שימוש בשיטות מיוחדות למניעת זיהום הים משפכים:
{{ח:תתת|(1)}} אזור הים הבלטי עצמו עם מפרץ בות׳ניה, לרבות מפרץ פינלנד והכניסה לים הבלטי המתוחמת בקו הרוחב של סקאו בסקאגראק ב־'44.8 °57 צפון;
{{ח:תתת|(2)}} כל אזור נוסף שהמנהל יודיע על הכרזתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|תקנה 48}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האזור הימי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ספנות חופית (היתר לכלי שיט זר)|בחוק ספנות חופית (היתר לכלי שיט זר), התשס״ו–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אימ״ו“, ”אתר אינטרנט“, ”הרשות“, ”חברת סיווג“ ו”מנהל הרשות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (חומרים נוזליים מזיקים בצובר)|בתקנות הנמלים (חומרים נוזליים מזיקים בצובר), התשע״ו–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אונייה“ ו”מדינת הדגל“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)|בתקנות הנמלים בטיחות השיט}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוניית נוסעים“ – אונייה המובילה או המיועדת להוביל יותר מ־12 נוסעים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אסדה“ – מיתקן המוצב בים, בין בחיבור לקרקע ובין במצב ציפה, בין באופן קבוע ובין באופן זמני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארגון מוכר“ – חברת סיווג שמנהל הרשות הכיר בה לעניין תקנות אלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|תקנה 47}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בודק מוסמך“ – מפקח כלי שיט או ארגון מוכר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל כלי שיט“ – הבעל הרשום של כלי השיט, חוכר כלי השיט, בעל השליטה בו, הסוכן שלו או מפעילו; לעניין זה, ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט זר בשליטה של גורם ישראלי)|בחוק הספנות כלי שיט זר בשליטה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האמנה“ – האמנה הבין־לאומית בדבר מניעת זיהום ים מאוניות, 1973, כפי שתוקנה בפרוטוקול משנת 1978, שישראל צד לה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היבשה הקרובה ביותר“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (השלכת אשפה מכלי שיט)|בתקנות הנמלים השלכת אשפה מכלי שיט}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – סגן מנהל הרשות לעניינים טכניים או הממונה הארצי על כלי שיט קטנים ומשיטים ברשות הספנות והנמלים, לפי העניין, או מי שהם הסמיכו לעניין מסוים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המרשם הישראלי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)|בחוק הספנות (כלי שיט)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנחיות אימ״ו“ – החלטות, הנחיות או אמות מידה של אימ״ו שאליהן מפנות תקנות אלה, כפי שיעודכנו מזמן לזמן, המפורסמות באתר האינטרנט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרקה“ – הוצאת שפכים מכלי שיט בכל דרך, לרבות סילוק, שפיכה, שאיבה, פליטה, ניקוז או ריקון ולרבות נזילה ודליפה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הספנות (כלי שיט)“ – {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)|חוק הספנות (כלי שיט), התש״ך–1960}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הספנות כלי שיט זר בשליטה“ – {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט זר בשליטה של גורם ישראלי)|חוק הספנות (כלי שיט זר בשליטה של גורם ישראלי), התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיבור הרקה תקני“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 7|בתקנה 7}} וכמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי שיט“ – כלי שיט מכל סוג שהוא, הפועל בסביבה הימית, לרבות אוניית נוסעים, סנפירית, רחפת, כלי שיט תת־ימי ואסדה, ולמעט כלי שיט צבאי וכלי שיט שמופעל על ידי צבא ההגנה לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי שיט ישראלי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} כלי שיט הרשום במרשם הישראלי לפי {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)|חוק הספנות (כלי שיט)}}, לרבות כלי שיט החייב ברישום או הופטר ממנו, לפי {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)|החוק האמור}};
{{ח:תתת|(2)}} למעט לעניין {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}} – כלי שיט הרשום או החייב ברישום בפנקס הרישום המתנהל לפי {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט זר בשליטה של גורם ישראלי)|חוק הספנות כלי שיט זר בשליטה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן קליטה“ – מיתקן נייד או נייח המיועד לקליטה של שפכים מכלי שיט, לרבות מכל, מכלית, ביבשה או בכלי שיט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן רפואי“ – בית מרקחת, מרפאה או בית חולים, כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הספנות (ימאים) (מגורי צוות)#סעיף 42|בתקנות 42}} {{ח:חיצוני|תקנות הספנות (ימאים) (מגורי צוות)#סעיף 43|ו־43 לתקנות הספנות (ימאים) (מגורי צוות), התשמ״ג–1983}}, הנמצאים בכלי שיט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכל אגירה“ – מכל המשמש לאגירה ולאחסנה של שפכים בכלי שיט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסע בין־לאומי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)|בתקנות הנמלים בטיחות השיט}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפליג“ – נוסע, איש צוות וכל אדם אחר שנמצא על כלי השיט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל רציף“, ”רציף“ ו”נמל בישראל“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (השלכת אשפה מכלי שיט)|בתקנות הנמלים השלכת אשפה מכלי שיט}}, ולעניין נמל חדרה יראו את מנהל הנמל כמפעיל רציף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח כלי שיט“ – כל אחד מאלה: מפקח כלי שיט כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)|בתקנות הנמלים בטיחות השיט}} שהוא עובד הרשות או מפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 29|סעיף 29 לחוק רשות הספנות והנמלים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח למניעת זיהום הים“ – כהגדרת מפקח הגנת הסביבה {{ח:חיצוני|חוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה)|בחוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה), התשע״א–2011}}, שהוסמך לעניין {{ח:חיצוני|פקודת מניעת זיהום מי-ים בשמן|פקודת מניעת זיהום מי־ים בשמן [נוסח חדש], התש״ם–1980}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נוסע“ – כל מפליג מלבד אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תינוק שגילו פחות משנה;
{{ח:תתת|(2)}} הקברניט, איש צוות וכל אדם אחר שמשרת או מועסק בתפקיד כלשהו בכלי השיט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נספח“ – הנספח הרביעי לאמנה שעניינו מניעת זיהום הים משפכים מכלי שיט, לרבות תוספותיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעולה מתקנת“ – פעולה הנדרשת לתיקון ליקוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|תקנה 19(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 39|39}} {{ח:פנימי|סעיף 41|או 41}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותים“ – בתי שימוש, משתנות, ופתחי ניקוז הממוקמים בהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שלב בנייה דומה“ – שלב בנייה של כלי שיט שמתקיימים לגביו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מתחילה בנייה הניתנת לזיהוי עם כלי שיט מסוים;
{{ח:תתת|(2)}} התחילה הרכבתו של כלי שיט המכילה 50 טונות לפחות או אחוז אחד מהמסה המשוערת של כל חומר הבנייה, הנמוך שבהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שפכים“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ניקוז ופסולת של שירותים בכל צורה;
{{ח:תתת|(2)}} ניקוז ממיתקן רפואי היוצא דרך כיורים, אמבטיות ופתחי ניקוז הממוקמים במיתקן כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} ניקוז מחללים המכילים בעלי חיים;
{{ח:תתת|(4)}} נוזלי פסולת אחרים כשהם מעורבים בניקוז כאמור בפסקאות (1) עד (3);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיקון, שינוי או חידוש מהותי“ – תיקון, שינוי או חידוש, לפי העניין, שיש בו כדי להשפיע על איסוף, קליטה או הרקת שפכים, ובכלל זה תיקון, שינוי או חידוש של אחד מאלה: המבנה, הציוד, המערכות, האבזרים, הסידורים והחומרים של כלי השיט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודה“ – התעודה הבין־לאומית למניעת זיהום הים משפכים (ISPP – International Sewage Pollution Prevention Certificate) כמפורט {{ח:פנימי|פרק ו סימן א|בסימן א׳ בפרק ו׳}}, שנוסחה מובא {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תפוסה ברוטו“ – נפח האונייה הכולל שנקבע לפי מדידת התפוסה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות הספנות (כלי שיט) (מדידת תפוסתם של כלי שיט)|בתקנות הספנות (כלי שיט) (מדידת תפוסתם של כלי שיט), התשמ״ג–1983}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הנמלים בטיחות השיט“ – {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)|תקנות הנמלים (בטיחות השיט), התשמ״ג–1982}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הנמלים השלכת אשפה מכלי שיט“ – {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (השלכת אשפה מכלי שיט)|תקנות הנמלים (השלכת אשפה מכלי שיט), התשפ״ב–2022}}.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ב|סימן ב׳: תחולה}}

{{ח:סעיף|2|תחולה על כלי שיט ישראלי}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות אלה יחולו על כלי שיט ישראלי שמתקיים בו אחד מאלה גם כשהוא מחוץ לשטח ישראל:
{{ח:תתת|(1)}} תפוסתו ברוטו 400 טונות ומעלה;
{{ח:תתת|(2)}} תפוסתו ברוטו פחות מ־400 טונות וכלי השיט מורשה לשאת יותר מ־15 מפליגים;
{{ח:תתת|(3)}} חייב בהתקנת בתי שימוש וברזים לשטיפת ידיים לפי {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)#סעיף 57י|תקנה 57י לתקנות הנמלים בטיחות השיט}}.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות אלה לא יחולו על כלי שיט {{ח:חיצוני|תקנות המים (מניעת זיהום מים) (סילוק שפכים מכלי שיט)|שתקנות המים (מניעת זיהום מים) (סילוק שפכים מכלי שיט), התשנ״ט–1998}}, חלות עליו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), ארבה, כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)|בתקנות הנמלים בטיחות השיט}}, שאינה מאוישת פטורה מהוראות תקנות אלה אם מתקיימים בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא אינה מונעת באמצעים מכניים;
{{ח:תתת|(2)}} היא אינה נושאת על סיפונה מפליגים או בעלי חיים;
{{ח:תתת|(3)}} היא אינה משמשת להחזקת שפכים;
{{ח:תתת|(4)}} אין בה סידורים שעשויים לייצר שפכים.

{{ח:סעיף|3|תחולה על כלי שיט שאינו ישראלי}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על כלי שיט שאינו ישראלי, שחלים לגביו התנאים כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)}}, כשהוא בשטח ישראל, לרבות באזור הימי.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הסדרת הרקה}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: איסור הרקת שפכים}}

{{ח:סעיף|4|איסור הרקת שפכים}}
{{ח:תת|(א)}} לא יריק אדם שפכים לים מכלי שיט, אלא בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} השפכים טופלו במערכת טיפול בשפכים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6(א)(1)}}, ובלבד שהם אינם מוצקים, לא יצופו מעל פני המים ולא ישנו את צבע המים;
{{ח:תתת|(2)}} השפכים טופלו במערכת לכתישה ולחיטוי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6(א)(2)}}, ויורקו במרחק של יותר משלושה מיל ימיים מן היבשה הקרובה ביותר;
{{ח:תתת|(3)}} השפכים יישמרו במכל אגירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(א)(3)}} ויורקו במרחק של יותר משנים עשר מיל ימיים מן היבשה הקרובה ביותר.
{{ח:תת|(ב)}} בהרקה לפי תקנת משנה (א)(2) או (3), לא יריק אדם שפכים שאוחסנו במכלי אגירה או שמקורם בחללים המכילים בעלי חיים, בבת אחת אלא בקצב מתון ובעת שכלי השיט נמצא בדרך ומתקדם במהירות שלא תפחת מ־4 קשרים; המנהל או הרשות המוסמכת הזרה יאשרו את קצב ההרקה ויצרפו אישור כאמור לתעודה.
{{ח:תת}} לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קצב הרקה“ – בכלי שיט ישראלי בקצב שאישר המנהל, ובכלי שיט זר בקצב שאישרה הרשות המוסמכת של מדינת הדגל, והכול לפי הנחיית אימ״ו לעניין המלצות ותקנים לקצב ההרקה של שפכים לא מטופלים [MEPC.157(55) ‏{{ח:הערה|(Recommendation on standards for the rate of discharge of untreated sewage from ships, as amended)}}];
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בדרך“ – בנתיב בים לרבות בסטייה מהדרך הישירה והקצרה ביותר, לצורך הרקה יעילה, אם הדבר מעשי מבחינת ניווט.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} לא יריק אדם שפכים לים, ובכלל זה שפכים שטופלו לפי תקנות משנה (1) או (2) של התקנה האמורה, בתחום נמל;
{{ח:תתת|(2)}} לא יריק אדם שפכים לים מאוניית נוסעים באזור מיוחד אלא אם כן טופלו לפי תקנת משנה (א)(1).

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: סייגים לאיסור הרקת שפכים}}

{{ח:סעיף|5|סייגים לאיסור הרקת שפכים}}
{{ח:ת}} דרישות ההרקה לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} לא יחולו על הרקה לים שמתקיים לגביה אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} ההרקה נחוצה לשם הצלת חיים בים או הבטחת בטיחותו של כלי השיט ושל הנמצאים על כלי השיט;
{{ח:תת|(2)}} ההרקה היא תוצאה של נזק לכלי השיט או לציודו, ובלבד שננקטו כל אמצעי הזהירות הסבירים, לפני התרחשות הנזק או לאחריו, לפי העניין, לשם מניעתה או מזעורה של ההרקה ובעל כלי השיט או קברניטו לא פעלו בכוונה לגרום נזק לכלי השיט או לציודו, או בחוסר זהירות ובידיעה כי קרוב לוודאי שייגרם נזק כאמור;
{{ח:תת|(3)}} כלי השיט נמצא במים שבסמכות השיפוט של מדינה אחרת שאינה צד לאמנה ומריק שפכים לפי דרישות פחות מחמירות מדרישות תקנות אלה, ובלבד שההרקה היא לפי התנאים שדורשת המדינה האחרת.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: ציוד}}

{{ח:סעיף|6|מערכות שפכים}}
{{ח:תת|(א)}} בעל כלי השיט וקברניטו יוודאו כי כלי שיט שתקנות אלה חלות עליו מצויד באחת ממערכות שפכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מערכת לטיפול בשפכים שאישרו המנהל או רשות מוסמכת זרה במדינת הדגל לאחר ששוכנעו כי היא עומדת בתקנים ובשיטות הבדיקה כמפורט בהנחיות אימ״ו לעניין יישום תקן הקולחים ובדיקת הביצועים למערכות טיפול בשפכים [MEPC.227(64)‏ {{ח:הערה|(2012 Guidelines on implementation of effluent standards and performance tests for sewage treatment plants, as amended)}}, או MEPC.159(55) ‏{{ח:הערה|(Revised guidelines on implementations of effluents standards and performance tests for sewage treatment plants)}} או MEPC.2(VI) ‏{{ח:הערה|(Recommendation on international effluent standards and guidelines for performance tests for sewage treatment plants)}}, לפי העניין];
{{ח:תתת|(2)}} מערכת לכתישה ולחיטוי של שפכים, שמצוידת במכל אגירה לאחסנה זמנית של השפכים, שאישרו המנהל או רשות מוסמכת זרה במדינת הדגל;
{{ח:תתת|(3)}} מכל אגירה בעל קיבולת לאגירת כל השפכים, שאישרו המנהל או רשות מוסמכת זרה במדינת הדגל בהתייחס לפעילות כלי השיט, מספר המפליגים על סיפונו ושיקולים אחרים הנוגעים לעניין; מכל האגירה ייבנה לפי הנחיות המנהל או רשות מוסמכת זרה במדינת הדגל ויהיה מצויד באמצעי לציון חזותי של כמות תכולתו.
{{ח:תת|(ב)}} בעל אוניית נוסעים המפליגה באזור מיוחד וקברניטה יוודאו כי האונייה מצוידת במערכת לטיפול בשפכים כאמור בתקנת משנה (א)(1) או במכל אגירה כאמור בתקנת משנה (א)(3).
{{ח:תת|(ג)}} בעל כלי שיט שהשידרית שלו הונחה או שנמצא בשלב בנייה דומה בכ״ה בתשרי התשמ״ד (2 באוקטובר 1983) או לפני תאריך זה, יוודא כי בכלי השיט יותקן ציוד, שיעמוד ככל האפשר בדרישות {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}} לעניין הרקת שפכים לים לפי האישור שנתנו לו המנהל או רשות מוסמכת זרה במדינת הדגל.

{{ח:סעיף|7|חיבור הרקה תקני}}
{{ח:ת}} בעל כלי השיט וקברניטו יוודאו כי כלי השיט מצויד בצינור עם חיבור הרקה תקני לפי {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: מיתקני קליטה}}

{{ח:סעיף|8|החזקת שפכים שאסור להריקם}}
{{ח:ת}} שפכים שאסור להריקם לים לפי תקנות אלה, יוחזקו בכלי השיט ורשאי הקברניט להריקם למיתקן קליטה לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|9|מיתקן קליטה לקליטת שפכים}}
{{ח:תת|(א)}} מפעיל רציף או מספנה בנמל בישראל יקצה, בין בעצמו ובין באמצעות אחר, מיתקן קליטה מתאים לקליטת השפכים מכלי שיט הפוקד את הרציף לשם סילוקם למקום המיועד לכך לפי דין.
{{ח:תת|(ב)}} השירות לקליטת השפכים כאמור בתקנת משנה (א) יינתן באופן שלא יגרום עיכוב מיותר לכלי השיט הפוקד את הרציף.
{{ח:תת|(ג)}} מפעיל הרציף או המספנה, בין בעצמו ובין באמצעות אחר, יצייד את מיתקן הקליטה הנמלי בצינור עם חיבור הרקה תקני לפי {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|10|פיקוח על מיתקן קליטה}}
{{ח:ת}} מפקח כלי שיט ומפקח למניעת זיהום הים רשאים, בכל עת, לאחר שהזדהו, להיכנס לכל מקום שבו חלה חובה להקצות מיתקן קליטה או שבו מותקן מיתקן כאמור ולערוך בו בדיקה, ואולם לא ייכנסו למקום המשמש למגורים בלבד אלא לפי צו של בית משפט.

{{ח:סעיף|11|הודעה על הרקה למיתקן קליטה}}
{{ח:תת|(א)}} קברניט כלי שיט שבכוונתו לרוקן שפכים יודיע למפעיל רציף או מספנה בנמל בישראל שהוא עתיד לפקוד, עשרים וארבע שעות לפחות לפני מועד הפקידה, על כמות השפכים המשוערת המיועדת לריקון כאמור; נמשך המסע פחות מעשרים וארבע שעות, ידווח קברניט כלי השיט כאמור מייד עם תחילת המסע.
{{ח:תת|(ב)}} הודעתו של הקברניט לפי תקנת משנה (א) תיערך לפי הנחיית אימ״ו לעניין טופס הודעה מוקדמת למיתקן קליטה [MEPC.1/Circ.834/Rev.1 – Appendix 2 ‏{{ח:הערה|(Standard format of the advance notification form for waste delivery to port reception facility, as amended)}}]; הרשות תפרסם באתר האינטרנט טופס הודעה לדוגמה.

{{ח:סעיף|12|הקצאת מיתקן קליטה – לפי אישור המנהל}}
{{ח:תת|(א)}} מפעיל רציף או מספנה בנמל בישראל לא יקצה מיתקן קליטה אלא לפי תוכנית מפורטת שאישר לו המנהל מראש, לאחר התייעצות עם מנהל היחידה הארצית להגנה על הסביבה הימית במשרד להגנת הסביבה; תוכנית כאמור תיערך לפי הנחיית אימ״ו לעניין מיתקני קליטה [MEPC.1/Circ.834 ‏{{ח:הערה|(Consolidated guidance for port reception facility for providers and users, as amended)}}].
{{ח:תת|(ב)}} לא הקצה מפעיל רציף או מספנה מיתקן קליטה או שהקצה מיתקן קליטה בלא אישור המנהל לפי תקנת משנה (א) או בניגוד לתוכנית מפורטת שאישר המנהל כאמור, רשאי הממונה על הנמלים לנקוט את הפעולות הדרושות למניעת זיהום הים משפכים, להפסקתו או לצמצומו, לרבות הפסקת פעילות הרציף, המספנה או מיתקן הקליטה.
{{ח:תת|(ג)}} בנקיטת פעולות כאמור בתקנת משנה (ב), ישקול הממונה על הנמלים את מידת הנזק, שלפי מיטב ידיעתו נגרם או עלול להיגרם עקב אי־קיום הוראות תקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|13|אישור הרקה למיתקן קליטה}}
{{ח:תת|(א)}} רוקנו שפכים למיתקן קליטה, ינפיק מפעיל הרציף או המספנה, בעצמו או באמצעות אחר מטעמו, לקברניט כלי השיט אישור מודפס באנגלית וחתום בידו בדבר כמות השפכים שרוקנו (בסעיף זה – אישור הרקה).
{{ח:תת|(ב)}} אישור הרקה ייערך לפי הנחיית אימ״ו לעניין טופס לאישור הרקה למיתקן קליטה [MEPC.1/Circ.834/Rev.1 – Appendix 3 ‏{{ח:הערה|(Standard format for the waste delivery receipt, as amended)}}] והוא יכלול את הפרטים האלה לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי מיתקן הקליטה;
{{ח:תתת|(2)}} פרטי כלי השיט;
{{ח:תתת|(3)}} כמות השפכים שרוקנו.
{{ח:תת|(ג)}} הרשות תפרסם באתר האינטרנט אישור הרקה לדוגמה.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: בדיקות של כלי שיט ישראליים}}
{{ח:קטע3|פרק ה סימן א|סימן א׳: חובת עריכת בדיקות}}

{{ח:סעיף|14|בדיקות כלי שיט בידי בודק מוסמך}}
{{ח:תת|(א)}} כלי שיט ישראלי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} ייבדק בידי בודק מוסמך, כמפורט {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} התקשר מנהל הרשות עם ארגון מוכר כבודק מוסמך, יסמיכו לערוך בדיקות כאמור בחלק זה וכן יסמיכו, בין השאר, לפעול כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מבעל כלי השיט או קברניטו לבצע תיקונים בכלי השיט;
{{ח:תתת|(2)}} לבצע בדיקות אם התקבלה בקשה מהרשות המוסמכת הזרה במדינת נמל שאותו פוקד כלי השיט.

{{ח:סעיף|15|חובת העמדה לבדיקה}}
{{ח:ת}} בעל כלי שיט ישראלי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} או קברניטו חייב להעמידו לבדיקה, כמפורט {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}}.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: הבדיקות}}

{{ח:סעיף|16|בדיקה ראשונית}}
{{ח:ת}} כלי שיט ישראלי כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} ייבדק בידי בודק מוסמך בבדיקה ראשונית לפני הכנסתו לשירות או לפני שהתעודה מונפקת בפעם הראשונה ({{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} {{ח:פנימי|פרק ו|ובפרק ו׳}} – בדיקה ראשונית); בדיקה כאמור תכלול בדיקה מלאה של המבנה, הציוד, המערכות, האבזרים, הסידורים והחומרים כדי לוודא שהם מקיימים במלואם את דרישות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|17|בדיקת חידוש}}
{{ח:ת}} כלי שיט ישראלי כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} ייבדק בידי בודק מוסמך בבדיקת חידוש בסמוך לפני מועד תום תוקף התעודה בכפוף לאמור {{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|בסימן ב׳ בפרק ו׳}} ({{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} {{ח:פנימי|פרק ו|ובפרק ו׳}} – בדיקת חידוש); בדיקה כאמור תכלול בדיקה מלאה של המבנה, הציוד, המערכות, האבזרים, הסידורים והחומרים כדי לוודא שהם מקיימים במלואם את דרישות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|18|בדיקה נוספת}}
{{ח:ת}} כלי שיט ישראלי כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} ייבדק בידי בודק מוסמך בבדיקה נוספת, כללית או חלקית, לפי העניין, אחרי שנעשה תיקון, שינוי או חידוש מהותי או אחרי תיקון הנובע מתאונה או פגם מהותי לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|תקנה 24}}; הבדיקה כאמור נועדה לוודא כי התיקונים, השינויים או החידושים כאמור שנעשו בפועל עומדים בדרישות התקנות.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ג|סימן ג׳: תוצאות הבדיקות}}

{{ח:סעיף|19|תוצאות הבדיקה ופעולה מתקנת}}
{{ח:ת}} מצא בודק מוסמך בבדיקה לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳ לפרק זה}}, שמצב כלי השיט או ציודו אינו תואם במידה מהותית את פרטי התעודה או שכלי השיט אינו כשיר להפליג בלי שיהווה איום בלתי סביר לגרום נזק לסביבה הימית –
{{ח:תת|(1)}} יורה הבודק המוסמך על נקיטת פעולה מתקנת באופן מיידי; בודק מוסמך ידווח למנהל, בלא דיחוי, על מתן הוראה כאמור;
{{ח:תת|(2)}} בעל כלי השיט או קברניטו ימלא אחר הוראות הבודק המוסמך כאמור בפסקה (1).

{{ח:סעיף|20|ביטול התעודה וערר}}
{{ח:תת|(א)}} לא ננקטה פעולה מתקנת באופן מיידי –
{{ח:תתת|(1)}} יבטל הבודק המוסמך את התעודה שהונפקה ויראו את כלי השיט כבלתי כשיר לשיט;
{{ח:תתת|(2)}} הבודק המוסמך ימציא לבעל כלי השיט או קברניטו הודעה על ביטול התעודה; בודק מוסמך ידווח על ביטול התעודה כאמור למנהל;
{{ח:תתת|(3)}} נמצא כלי השיט בנמל של מדינה שהיא צד לאמנה, יודיע הבודק המוסמך על כך גם לרשות מוסמכת זרה במדינת הנמל.
{{ח:תת|(ב)}} בעל כלי השיט או קברניטו, שהומצאה לו הודעה על ביטול התעודה כאמור בתקנת משנה (א), רשאי לערור על ביטול התעודה לפני מנהל הרשות, בתוך 15 ימים מיום ההמצאה.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל הרשות ייתן את החלטתו בערר בתוך 24 שעות ממועד קבלת הערר.

{{ח:סעיף|21|נקיטת פעולות עד הסרת איום בלתי סביר לנזק לסביבה הימית}}
{{ח:ת}} בוטלה תעודה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20}}, ינקוט המנהל כל פעולה הדרושה לדעתו כדי להבטיח שכלי השיט לא יפליג עד שיוכל לצאת לים או לעזוב את הנמל למטרת יציאה אל המספנה הזמינה והקרובה ביותר, בלי שיהווה איום בלתי סביר לגרום נזק לסביבה הימית.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ד|סימן ד׳: שמירה על כשירות כלי השיט}}

{{ח:סעיף|22|שמירת כשירות כלי השיט}}
{{ח:ת}} בעל כלי שיט ישראלי או קברניטו ישמור על הכשירות והתקינות של כלי השיט וציודו, לרבות המערכות, האבזרים, הסידורים או החומרים שבו, באופן שיאפשר עמידה בהוראות תקנות אלה במלואן ויוודא שכלי השיט יהיה כשיר מכל הבחינות לצאת לים בלי שיהווה איום בלתי סביר לגרום נזק לסביבה.

{{ח:סעיף|23|איסור עשיית שינויים מהותיים בכלי השיט לאחר השלמת בדיקה}}
{{ח:ת}} הושלמה בדיקת כלי שיט הנדרשת לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳ לפרק זה}}, לא יעשה בעל כלי השיט או קברניטו כל תיקון, שינוי או חידוש מהותי בכלי השיט לאחר השלמת הבדיקה בלא אישור המנהל; לעניין תקנה זו לא יראו החלפה של ציוד ואבזרים זהים כאמור כשינוי מהותי.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ה|סימן ה׳: חובת דיווח על תאונה או פגם מהותי}}

{{ח:סעיף|24|דיווח על תאונה או פגם מהותי}}
{{ח:תת|(א)}} התרחשה תאונה או שהתגלה פגם והיה לבעל כלי השיט הישראלי או קברניטו יסוד סביר להניח כי הדבר עלול להשפיע על עמידת כלי השיט בתקנות אלה, ידווח על כך, בלא דיחוי, למנהל; היה הבודק המוסמך ארגון מוכר, יועבר הדיווח גם לו; הדיווח יכלול פרטים כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)#סעיף 98|בתקנה 98(ב) לתקנות הנמלים בטיחות השיט}}.
{{ח:תת|(ב)}} נמצא כלי שיט ישראלי בנמל של מדינה זרה שהיא צד לאמנה, ידווח הקברניט או בעל כלי השיט על כך גם לרשות המוסמכת הזרה במדינת הנמל.
{{ח:תת|(ג)}} קיבל המנהל דיווח כאמור בתקנת משנה (א), רשאי הוא להורות על עריכת בדיקה נוספת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בתקנה 18}}.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: תעודה בין־לאומית למניעת זיהום הים משפכים}}
{{ח:קטע3|פרק ו סימן א|סימן א׳: החזקה והנפקה של תעודה}}

{{ח:סעיף|25|חובת החזקת תעודה}}
{{ח:ת}} בכל כלי שיט ישראלי כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)}} הנמצא במסע בין־לאומי תימצא תעודה ולא יוציאה אדם מכלי השיט.

{{ח:סעיף|26|מתן התעודה}}
{{ח:ת}} המנהל ינפיק לכלי שיט ישראלי כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 25|בתקנה 25}}, תעודה לאחר שהבודק המוסמך מצא בבדיקה ראשונית או בבדיקת חידוש, כי כלי השיט עומד בדרישות תקנות אלה במלואן.

{{ח:סעיף|27|עריכת התעודה}}
{{ח:ת}} התעודה תיערך כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}, בשפה העברית, כשהיא כוללת תרגום של האמור בה לשפה האנגלית; במקרה של אי־התאמה או סתירה – תקבע השפה העברית.

{{ח:סעיף|28|בדיקה ומתן תעודה בידי גורם אחר}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מסמכותו של המנהל להנפיק את התעודה לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|תקנה 26}}, רשאי המנהל לבקש מארגון מוכר או מרשות מוסמכת זרה במדינה שהיא צד לאמנה לבצע את בדיקת כלי השיט לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|התקנה האמורה}}, וכשיתברר כי מולאו כל הדרישות לגביו, להנפיק לו את התעודה.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: משך התעודה ותוקפה}}

{{ח:סעיף|29|הגבלת תקופת תוקפה של התעודה}}
{{ח:ת}} המנהל ינפיק תעודה לתקופה של חמש שנים, אלא אם כן מצא, מנימוקים שיירשמו, כי יש להנפיקה לתקופה קצרה יותר.

{{ח:סעיף|30|תוקף תעודה לאחר בדיקת חידוש}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 29|בתקנה 29}} –
{{ח:תת|(1)}} אם בדיקת החידוש הושלמה בתוך 3 חודשים שקדמו לתום תוקף התעודה הקיימת, התעודה החדשה תהיה תקפה מיום השלמת בדיקת החידוש ולתקופה שלא תעלה על 5 שנים מהיום שבו תם תוקף התעודה הקיימת;
{{ח:תת|(2)}} אם בדיקת החידוש הושלמה אחרי תום תוקף התעודה הקיימת, התעודה החדשה תהיה תקפה מיום השלמת בדיקת החידוש ולתקופה שלא תעלה על 5 שנים מהיום שבו תם תוקף התעודה הקיימת;
{{ח:תת|(3)}} אם בדיקת החידוש הושלמה מעל 3 חודשים לפני תום תוקף התעודה הקיימת, התעודה החדשה תהיה תקפה מיום השלמת בדיקת החידוש לתקופה שלא תעלה על 5 שנים מיום השלמת בדיקת החידוש.

{{ח:סעיף|31|הארכת תעודה שתוקפה פחות מחמש שנים}}
{{ח:ת}} הונפקה תעודה לתקופה של פחות מחמש שנים, רשאי בודק מוסמך להאריך את תוקף התעודה, מעבר לתום תוקפה, לתקופה המרבית כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 29|בתקנה 29}}, ורשאי הוא להתנות את הארכת התוקף בקיום בדיקה נוספת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בתקנה 18}}.

{{ח:סעיף|32|הארכת תעודה כשלא ניתן להנפיק תעודה חדשה או למוסרה}}
{{ח:ת}} הושלמה בדיקת החידוש ולא ניתן להנפיק תעודה חדשה או למוסרה לכלי השיט לפני יום תום תוקף התעודה הקיימת, רשאי בודק מוסמך להאריך את תוקף התעודה ובלבד שהארכת התוקף לא תעלה על 5 חודשים מתום תוקף התעודה הקיימת.

{{ח:סעיף|33|הארכת תעודה כשכלי השיט אינו בנמל הבדיקה}}
{{ח:תת|(א)}} אם במועד תום תוקף התעודה, לא נמצא כלי השיט בנמל שבו הוא אמור לעבור בדיקה, רשאי בודק מוסמך להאריך את תוקף התעודה, ובלבד שהתקיימו כל התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} ההארכה נדרשת כדי לאפשר לכלי השיט להשלים את הפלגתו אל הנמל שבו הוא אמור לעבור בדיקה;
{{ח:תתת|(2)}} המנהל מצא כי סביר וראוי לעשות כן, בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ב)}} ההארכה תינתן לתקופה שלא תעלה על 3 חודשים.
{{ח:תת|(ג)}} ניתנה לכלי השיט הארכה כאמור בתקנת משנה (א), לא יהיה רשאי כלי השיט לעזוב את הנמל שבו היה אמור לעבור את הבדיקה בלא תעודה חדשה.
{{ח:תת|(ד)}} עם השלמת בדיקת החידוש, תהיה התעודה החדשה תקפה לתקופה שהחליט המנהל ושלא תעלה על 5 שנים מיום תום תוקף התעודה הקיימת לפני מתן ההארכה.

{{ח:סעיף|34|הארכת תעודה לכלי שיט העוסק בהפלגה קצרה}}
{{ח:ת}} בודק מוסמך רשאי להאריך תוקף של תעודה שהונפקה לכלי שיט העוסק בהפלגה קצרה ושלא הוארכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|תקנות 31 עד 33}}, לתקופה שלא תעלה על חודש אחד ממועד תום תוקף התעודה הקיימת; עם השלמת בדיקת החידוש, תהיה התעודה החדשה תקפה לתקופה שהחליט המנהל ושלא תעלה על 5 שנים ממועד תום תוקף התעודה הקיימת לפני מתן ההארכה; לעניין זה, ”הפלגה קצרה“ – הפלגה שאורכה אינו עולה על 1,000 מיל ימי מנמל המוצא עד החזרה לאותו נמל.

{{ח:סעיף|35|מתן תוקף תעודה בנסיבות מיוחדות}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 30|בתקנות 30(1) או (2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33}} {{ח:פנימי|סעיף 34|או 34}}, בנסיבות מיוחדות שהחליט עליהן המנהל, תהיה התעודה החדשה תקפה לתקופה שיורה המנהל ושלא תעלה על 5 שנים ממועד השלמת בדיקת החידוש.

{{ח:סעיף|36|תום תוקף התעודה}}
{{ח:תת|(א)}} תעודה שהונפקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|תקנה 26}} {{ח:פנימי|סעיף 28|או 28}} תחדל להיות תקפה בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} כלי השיט לא הועמד לבדיקות הנדרשות לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳ בפרק ה׳}} או שלא השלים בדיקות כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} עם העברת כלי השיט לדגל זר;
{{ח:תתת|(3)}} לא הוארך תוקף התעודה לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|תקנות 31 עד 34}}.
{{ח:תת|(ב)}} חדלה תעודה כאמור בתקנת משנה (א) להיות תקפה, יודיע על כך הבודק המוסמך למנהל ולבעל כלי השיט או קברניטו, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20(ב) ו־(ג)}} לעניין ביטול התעודה וערר, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|37|הנפקת תעודה חדשה לכלי שיט בדגל ישראל}}
{{ח:ת}} נרשם כלי שיט במרשם הישראלי, ינפיק לו המנהל תעודה חדשה, ובלבד שנוכח כי כלי השיט עבר בדיקות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנות 16}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17}}.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: אמצעי פיקוח על כלי שיט שאינו ישראלי}}

{{ח:סעיף|38|בדיקת תעודות ומסמכים}}
{{ח:ת}} לגבי כלי שיט כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, רשאי בודק מוסמך לבדוק את התעודה וכל מסמך נלווה לה לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|39|נקיטת פעולות בעקבות גילוי ליקויים ודיווח על תאונה או פגם מהותי}}
{{ח:תת|(א)}} מצא בודק מוסמך כי התקיים אחד מאלה, יורה על עריכת בדיקה מפורטת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)#סעיף 52ו|בתקנה 52ו לתקנות {{ח:הערה|[הנמלים]}} בטיחות השיט}}, לגבי הדרישות המפורטות בתקנות אלה, ורשאי הוא להורות על ביצוע פעולה מתקנת:
{{ח:תתת|(1)}} התעודה או מסמכים הנלווים לה אינם עונים על הנדרש בתקנות אלה;
{{ח:תתת|(2)}} הקברניט או צוות כלי השיט אינם בקיאים בפעילות החיונית לתפעול כלי השיט בכל הנוגע למניעת זיהום משפכים מכלי השיט לפי תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} הורה בודק מוסמך על נקיטת פעולה מתקנת כאמור בתקנת משנה (א), יורה המנהל לנקוט את הפעולות הדרושות כדי להבטיח שכלי השיט לא יפליג עד שיעמוד בדרישות תקנות אלה, לרבות בדיקה חוזרת עד שתוקנו הליקויים להנחת דעתו, עיכוב הפלגת כלי השיט ואיסור כניסה לתחום, והכול כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)#סעיף 52ח|בתקנות 52ח עד 52י לתקנות הנמלים בטיחות השיט}}.
{{ח:תת|(ג)}} התרחשה תאונה או שהתגלה פגם מהותי בכלי שיט שאינו ישראלי והיה לבעל כלי השיט או קברניטו יסוד סביר להניח כי הדבר עלול להשפיע על עמידת כלי השיט בתקנות אלה, ידווח על כך, בלא דיחוי, למנהל; קיבל המנהל דיווח כאמור, רשאי הוא להורות על עריכת בדיקה מפורטת כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|40|החלת הוראות}}
{{ח:ת}} על {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)#פרק 5א|פרק חמישי א׳ לתקנות הנמלים בטיחות השיט}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: גילוי הפרות ואכיפה}}
{{ח:קטע3|פרק ח סימן א|סימן א׳: בדיקת הרקה והסדרתה}}

{{ח:סעיף|41|ביקורת בכלי שיט שהריק שפכים בניגוד לתקנות}}
{{ח:תת|(א)}} היה למנהל יסוד סביר להניח שכלי שיט הריק שפכים בניגוד להוראות תקנות אלה, רשאי בודק מוסמך לערוך ביקורת בכל עת בכלי השיט כדי לברר אם ההרקה בוצעה שלא לפי ההוראות הקבועות בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} מצא בודק מוסמך בביקורת שערך בכלי שיט הפרה של הוראה מהוראות תקנות אלה, יודיע על כך למנהל, לקברניט כלי השיט ולרשות מוסמכת זרה במדינת הדגל, לפי העניין, יורה על עריכת בדיקה מיוחדת כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)#סעיף 30|בתקנה 30 לתקנות הנמלים בטיחות השיט}} או לעניין כלי שיט שאינו ישראלי – בדיקה מפורטת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 39|בתקנה 39}}, ורשאי הוא להורות על ביצוע פעולה מתקנת.
{{ח:תת|(ג)}} הורה בודק מוסמך על ביצוע פעולה מתקנת כאמור בתקנת משנה (ב), יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|תקנות 19 עד 21}} {{ח:פנימי|סעיף 39|או 39(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 40|ו־40}}, לפי העניין.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: בדיקה לפי בקשת רשות מוסמכת זרה}}

{{ח:סעיף|42|בדיקה לפי בקשת רשות מוסמכת זרה}}
{{ח:תת|(א)}} לבקשת רשות מוסמכת זרה של מדינה שהיא צד לאמנה, המנהל רשאי להורות לבודק מוסמך לבדוק הרקה או לערוך בדיקה בכלי שיט שאינו כלי שיט ישראלי בעת פקידתו נמל או מסוף בישראל, אם שוכנע מהראיות שצורפו לבקשה כי כלי השיט האמור הריק, בכל מקום שהוא, שפכים שלא לפי ההוראות הקבועות בתקנות אלה; על בדיקה כאמור יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל ידווח לרשות שלבקשתה בוצעה הבדיקה ולמדינת הדגל על תוצאות הבדיקה.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: עונשין וערובה}}

{{ח:סעיף|43|ערובה}}
{{ח:תת|(א)}} היה למנהל או למנהל היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית במשרד להגנת הסביבה יסוד סביר להניח כי נעברה עבירה של הרקת שפכים מכלי שיט לים בניגוד לתקנות אלה, רשאי הוא להורות לבעל כלי השיט או קברניטו, שבקשר אליו נעברה העבירה, להפקיד ערבות או עירבון כספי בגובה הקנס האמור {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 54|בסעיף 54 לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} היה למנהל יסוד סביר להניח כי נעברה עבירה של הפרת הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנות 4}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|15}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}}, {{ח:פנימי|סעיף 22|22}}, {{ח:פנימי|סעיף 23|23}}, {{ח:פנימי|סעיף 24|24}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25}} לרבות התוספות שאליהן הן מפנות, רשאי הוא להורות לבעל כלי השיט או קברניטו על הפקדת ערבות או עירבון כאמור בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ג)}} הורה המנהל או מנהל היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית במשרד להגנת הסביבה כאמור בתקנת משנה (א) או (ב), יודיע על כך, בלא דיחוי, למנהל הנמל שכלי השיט נמצא בו.
{{ח:תת|(ד)}} הוגש כתב אישום בתוך 180 ימים מיום שניתנו הערבות או העירבון לפי תקנת משנה (א) או (ב), בשל העבירה שבעדה הופקדו, יוחזרו הערבות או העירבון, עם מתן פסק דין חלוט, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.
{{ח:תת|(ה)}} לא הוגש כתב אישום בשל אותה העבירה בתוך 180 ימים מיום שהופקדו הערבות או העירבון לפי תקנת משנה (א) או (ב) בשל העבירה שבעדה הופקדו, יוחזרו הערבות או העירבון למי שהפקידם.
{{ח:תת|(ו)}} נקבעה עבירה על תקנות אלה כעבירה מינהלית לפי {{ח:חיצוני|חוק העבירות המינהליות|חוק העבירות המינהליות, התשמ״ו–1985}}, יחולו תקנות משנה (א) עד (ד) בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הערבות והעירבון יהיו עד גובה הקנס המינהלי הקבוע לאותה עבירה;
{{ח:תתת|(2)}} על החזרת הערבות והעירבון יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לא הומצאה הודעה על הטלת קנס מינהלי בשל אותה עבירה, בתוך 180 ימים מיום שהופקדו הערבות או העירבון, הם יוחזרו למי שהפקידם;
{{ח:תתתת|(ב)}} הומצאה הודעה על הטלת קנס מינהלי בשל אותה עבירה, בתוך 180 ימים מיום שהופקדו הערבות או העירבון, יוחזרו הערבות והעירבון עם תשלום הקנס המינהלי או עם ביטול הקנס אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת;
{{ח:תתתת|(ג)}} הומצאה הודעה על הטלת קנס מינהלי בשל אותה עבירה בתוך 180 ימים מיום שהופקדו הערבות או העירבון והנקנס הודיע כי ברצונו להישפט על העבירה, יוחזרו הערבות או העירבון, עם מתן פסק דין חלוט, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|44|אחריות בעל כלי שיט וקברניטו לקיום הוראות התקנות}}
{{ח:תת|(א)}} בעל כלי שיט וקברניטו חייבים לפקח ולעשות כל שניתן כדי למנוע ביצוע עבירה על הוראות תקנות אלה בידי כל אדם בכלי השיט.
{{ח:תת|(ב)}} נעברה עבירה על הוראות תקנות אלה בידי אדם בכלי השיט, חזקה היא כי בעל כלי השיט או קברניטו הפר את חובתו לפי תקנת משנה (א), אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

{{ח:סעיף|45|חובה להחזיק בתעודה ולהציגה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל כלי השיט וקברניטו יוודאו כי התעודה תימצא בכלי שיט, בכל עת, וכי איש לא יוציאה מכלי השיט.
{{ח:תת|(ב)}} קברניט יציג את התעודה והמסמכים הנלווים לה במקומות ולפני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בנמל בישראל – לפני מפקח כלי שיט ומפקח למניעת זיהום הים, לפי דרישתם;
{{ח:תתת|(2)}} בנמל או במסוף הנמצא במדינה זרה – לפי דרישת הרשויות המוסמכות של אותה מדינה או דרישת בודק מוסמך.

{{ח:סעיף|46|סמכות מפקח כלי שיט}}
{{ח:ת}} מפקח כלי שיט רשאי בכל עת לעלות על כלי שיט שתקנות אלה חלות עליו כדי לבצע בו בדיקה לשם פיקוח על עמידתו בהוראות תקנות אלה; בדיקה כאמור יכול שתכלול את בדיקת התעודה וכל מסמך אחר לעניין תקנות אלה וכן גופו, ציודו ומכונותיו של כלי השיט; לעניין כלי שיט שאינו ישראלי, יחולו הוראות תקנה זו בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}.

{{ח:סעיף|47|הכרה בארגון מוכר והסמכתו כבודק מוסמך}}
{{ח:ת}} מנהל הרשות רשאי להכיר בחברת סיווג כארגון מוכר אם חברת הסיווג חברה באיגוד חברות הסיווג הבין־לאומי (IACS) ופועלת בהתאם לקוד הבין־לאומי לארגונים מוכרים (RO CODE ‏{{ח:הערה|(Code for Recognized Organizations (RO Code), Resolution MEPC 237(65), as amended)}}), לרבות תוספותיו, כפי שיעודכן מזמן לזמן; הכיר מנהל הרשות בחברת סיווג כארגון מוכר לפי תקנה זו, רשאית הרשות להתקשר עימו בהסכם כדי שישמש כבודק מוסמך לעניין תקנות אלה; הרשות תפרסם את רשימת הבודקים המוסמכים שעימם התקשרה באתר האינטרנט.

{{ח:סעיף|48|הודעה על הכרזת אזור מיוחד נוסף}}
{{ח:ת}} הכריז אימ״ו על אזור נוסף כאזור מיוחד, יפרסם המנהל באתר האינטרנט הודעה על אזור שהוכרז כאמור ועל מועד תחילת תוקפה של ההכרזה לעניין תקנות אלה, ובלבד שמועד התחילה לא יפחת משלושים ימים ממועד הפרסום.

{{ח:סעיף|49|שמירת דינים}}
{{ח:תת|(א)}} אין בתקנות אלה כדי לגרוע מהוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים|פקודת הנמלים}} ומהוראות חיקוק אחר שעניינו ביצוע האמנה.
{{ח:תת|(ב)}} מקום שהשפכים מעורבים בחומר הנדון בחיקוק אחר, אין באמור בתקנות אלה כדי לגרוע מכל דרישה המתחייבת מהחיקוק האמור.

{{ח:סעיף|50|הפקדה לעיון הציבור}}
{{ח:ת}} הנוסח המעודכן של הוראות הנספח ותוספותיו, יופקד לעיון הציבור במשרדי המנהל.

{{ח:סעיף|51|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 45 ימים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|ההגדרה ”חיבור הרקה תקני“ בתקנה 1}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ותקנות 7}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9(ג)}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:תת|(א)}} הצינורות במיתקן הקליטה הנמלי ובכלי השיט יהיו מצוידים בחיבור הרקה תקני לפי הטבלה שלהלן:
{{ח:תת}} {{ממורכז|'''ממדים תקניים של אוגן (flange) לחיבור הרקה'''}}
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} תיאור	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} ממד

{{ח:תת|(1)}} קוטר חיצוני
210 מילימטרים

{{ח:תת|(2)}} קוטר פנימי
לפי הקוטר החיצוני של הצינור

{{ח:תת|(3)}} קוטר מעגל הברגים
170 מילימטרים

{{ח:תת|(4)}} חריצים באוגן
4 נקבים בקוטר 18 מילימטרים במרחקים שווים על מעגל הבורג בקוטר האמור בפרט משנה (3), מחורצים עד לשפתו החיצונית של האוגן; רוחב החריצים יהיה 18 מילימטרים

{{ח:תת|(5)}} עובי האוגן
16 מילימטרים

{{ח:תת|(6)}} ברגים ואומים: כמות וקוטר
4, כל אחד מהם בעל קוטר של 16 מילימטרים ואורכו מתאים

{{ח:תת|(ב)}} האוגן מיועד לקבל צינורות שקוטרם הפנימי המרבי מגיע עד 100 מילימטרים ויהיה מפלדה או מחומר שווה ערך אחר, בעל משטח מישורי; האוגן, יחד עם אטם, יהיה מתאים ללחץ עבודה של 600 קילו פסקל.
{{ח:תת|(ג)}} לכלי שיט בעלי עומק דפוסי של 5 מטרים או פחות, יכול שהקוטר הפנימי של חיבור ההרקה יהיה 38 מילימטרים.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} לעניין כלי שיט בשימוש ייעודי, צינור ההרקה של כלי השיט יכול להיות מצויד בחיבור הרקה שהמנהל אישר; לעניין זה, ”כלי שיט בשימוש ייעודי“ – כלי שיט שהמנהל אישר ככזה לעניין {{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת זו}}, כגון כלי שיט המצויד בצינור הרקה בעל מחבר מהיר.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|ההגדרה ”תעודה“ בתקנה 1}} {{ח:פנימי|סעיף 27|ותקנה 27}})}}}}

{{ח:חתימות|כ״ז בניסן התשפ״ד (5 במאי 2024)}}
* '''מירי רגב'''
שרת התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]