gkour/israeli_law huggingface dataset:
הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס' 3)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס׳ 3), התשפ״א–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 1222|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9033.pdf}}, {{ח:תיבה|1438|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9070.pdf}}, {{ח:תיבה|1586|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9104.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה של הממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|סעיף 22ג}} {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף–2020}} (להלן – החוק), ולאחר ששוכנעה הממשלה כי יש סיכון מוגבר להגעת חולים לישראל מחוצה לה מכל מדינות העולם, וכי כניסתם לישראל עלולה להביא להחמרה ברמת התחלואה במדינה, על סמך חוות דעת אפידמיולוגית מטעם משרד הבריאות, ולאחר שבחנה הממשלה דרכי פעולה חלופיות ושקלה את הצורך בהכרזה מול מידת הפגיעה בזכויות של חוזר, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|סעיף 22ג(ב)(2) לחוק}}, מכריזה הממשלה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|11|הכרזה לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|סעיף 22ג לחוק}}}}
{{ח:ת}} חוזר החייב בבידוד ישהה במקום לבידוד מטעם המדינה.

{{ח:סעיף|2|תנאים שבהם יהיה ניתן לקיים בידוד במקום בידוד אחר}}
{{ח:ת}} על אף האמור, חוזר שמתקיימים בו כל אלה יוכל לקיים את חובת הבידוד בבית מגוריו או במקום אחר העומד לרשותו לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 20|סעיף 20 לפקודת בריאות העם, 1940}} (להלן – מקום בידוד אחר), או להשלים את חובת הבידוד במקום:
{{ח:תת|(1)}} ביצע בדיקת PCR ל־nCov בשדה התעופה, ואם החל לבצע את הבידוד במקום בידוד מטעם המדינה – לפני המעבר למקום בידוד אחר;
{{ח:תת|(2)}} ביצע את האמור {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ב|בסעיף 22ב(א) לחוק}} טרם מעבר למקום בידוד אחר;
{{ח:תת|(3)}} התחייב בכתב טרם מעבר למקום בידוד אחר לבצע בדיקת PCR נוספת ל־nCov ביום התשיעי לתקופת הבידוד, וביצע אותה כאמור;
{{ח:תת|(4)}} חוזר שביצע בדיקה כאמור בפסקה (3) לאחר היום התשיעי לתקופת הבידוד, יוכל לקיים את חובת הבידוד במקום בידוד אחר, החל ממועד ביצוע הבדיקה.

{{ח:סעיף|3|תוקף|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2}}
{{ח:ת}} הכרזה זו תעמוד בתוקפה עד יום י״ט בשבט התשפ״א (1 בפברואר 2021).

{{ח:חתימות|י״ד בטבת התשפ״א (29 בדצמבר 2020)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס' 5)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס׳ 5), התשפ״א–2021}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 1780|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס׳ 5)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9134.pdf}}, {{ח:תיבה|1874|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9158.pdf}}, {{ח:תיבה|2180|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9198.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה של הממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|סעיף 22ג}} {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף–2020}} (להלן – החוק), ולאחר ששוכנעה הממשלה כי יש סיכון מוגבר להגעת חולים לישראל מחוצה לה מכל מדינות העולם וכי כניסתם לישראל עלולה להביא להחמרה ברמת התחלואה במדינה, על סמך חוות דעת אפידמיולוגית מטעם משרד הבריאות, ולאחר שבחנה הממשלה דרכי פעולה חלופיות ושקלה את הצורך בהכרזה מול מידת הפגיעה בזכויות של חוזר, ובהתאם {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|לסעיף 22ג(א), (ב) ו־(ח) לחוק}}, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|סעיף 22ג(ח)(2) לחוק}}, מכריזה הממשלה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הכרזה לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|סעיף 22ג לחוק}}}}
{{ח:ת}} חוזר החייב בבידוד ישהה במקום לבידוד מטעם המדינה.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס' 4)|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס׳ 4), התשפ״א–2021}} – בטלה.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתה של הכרזה זו ביום כ׳ בשבט התשפ״א (2 בפברואר 2021).

{{ח:סעיף|4|תוקף|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2}}
{{ח:ת}} תוקפה של הכרזה זו עד יום י׳ באדר התשפ״א (22 בפברואר 2021).

{{ח:חתימות|י״ח בשבט התשפ״א (31 בינואר 2021)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס' 6)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס׳ 6), התשפ״א–2021}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 2236|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס׳ 6)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9210.pdf}}, {{ח:תיבה|2286|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9229.pdf}}, {{ח:תיבה|2412|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9243.pdf}}, {{ח:תיבה|2432|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9247.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה של הממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|סעיף 22ג}} {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף–2020}} (להלן – החוק), ולאחר ששוכנעה הממשלה כי יש סיכון מוגבר להגעת חולים לישראל מחוצה לה מכל מדינות העולם וכי כניסתם לישראל עלולה להביא להחמרה ברמת התחלואה במדינה, על סמך חוות דעת אפידמיולוגית מטעם משרד הבריאות, ולאחר שבחנה הממשלה דרכי פעולה חלופיות ושקלה את הצורך בהכרזה מול מידת הפגיעה בזכויות של חוזר, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, מכריזה הממשלה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס׳ 6), התשפ״א–2021 – בטלה''' ביום 7.3.2021.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הכרזה לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|סעיף 22ג לחוק}}}}
{{ח:ת}} חוזר החייב בבידוד ישהה במקום לבידוד מטעם המדינה.

{{ח:סעיף|2|תוקף|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2}}
{{ח:ת}} תוקפה של הכרזה זו עד יום כ״ג באדר התשפ״א (7 במרס 2021).

{{ח:חתימות|י״ב באדר התשפ״א (24 בפברואר 2021)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (תשפ"א מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס׳ 2), התשפ״א–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 1006|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9009.pdf}}, {{ח:תיבה|1222|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9033.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה של הממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|סעיף 22ג}} {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף–2020}} (להלן – החוק), ולאחר ששוכנעה הממשלה כי יש סיכון מוגבר להגעת חולים לישראל מחוצה לה מכל מדינות העולם, וכי כניסתם לישראל עלולה להביא להחמרה ברמת התחלואה במדינה, על סמך חוות דעת אפידמיולוגית מטעם משרד הבריאות, ולאחר שבחנה הממשלה דרכי פעולה חלופיות ושקלה את הצורך בהכרזה מול מידת הפגיעה בזכויות של חוזר, וכן לאחר שהתקיים האמור {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|בסעיף 22ג(ב)(2) לחוק}}, מכריזה הממשלה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|הכרזה זו בטלה החל ממועד תחילתה של {{ח:חיצוני|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס' 3)|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס׳ 3), התשפ״א–2020}}, ביום 30.12.2020.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הכרזה לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|סעיף 22ג לחוק}}}}
{{ח:ת}} חוזר החייב בבידוד ישהה במקום לבידוד מטעם המדינה, זולת אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} פורסמה באתר האינטרנט של משרד הבריאות הודעת המנהל בעקבות צפי למחסור במקומות בידוד מטעם המדינה ובה פורטו המדינות שלגביהן לא קיים סיכון גבוה יותר להתפשטות המוטציה לעומת מדינות אחרות, ולכן לגבי החוזרים מהן לא תחול הכרזה זאת בכפוף לביצוע בדיקות לפי פסקה (3) וכן התקופה שלגביה מתקיים האמור בפסקה זאת; הודעה כאמור תפורסם בהקדם האפשרי ברשומות;
{{ח:תת|(2)}} החוזר שהה ב־14 הימים האחרונים שלפני הגעתו לישראל במדינה אחת או יותר מהמדינות שהמנהל הודיע עליהן כאמור בפסקה (1), ובהן בלבד;
{{ח:תת|(3)}} החוזר הסכים לבצע בדיקות לאבחון הנגיף כאמור {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)#סעיף 2|בסעיף 2(ג3) לצו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתה של הכרזה זו ביום ח׳ בטבת התשפ״א (23 בדצמבר 2020) בשעה 22:00.

{{ח:סעיף|3|תוקף}}
{{ח:ת}} תוקפה של הכרזה זו עד יום י״ז בטבת התשפ״א (1 בינואר 2021).

{{ח:חתימות|ז׳ בטבת התשפ״א (22 בדצמבר 2020)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (תשפ"א)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות), התשפ״א–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 956|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9001.pdf}}, {{ח:תיבה|1006|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9009.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה של הממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|סעיף 22ג}} {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף–2020}} (להלן – החוק), ולאחר ששוכנעה הממשלה כי יש סיכון מוגבר להגעת חולים לישראל מחוצה לה מהמדינות המפורטות להלן, וכי כניסתם לישראל עלולה להביא להחמרה ברמת התחלואה במדינה, על סמך חוות דעת אפידמיולוגית מטעם משרד הבריאות, ולאחר שבחנה הממשלה דרכי פעולה חלופיות ושקלה את הצורך בהכרזה מול מידת הפגיעה בזכויות של חוזר, מכריזה הממשלה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|הכרזה זו בטלה החל ממועד כניסתה לתוקף של {{ח:חיצוני|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (תשפ"א מס' 2)|הכרזת סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (בידוד של אדם שנכנס לישראל בנסיבות מיוחדות) (מס׳ 2), התשפ״א–2020}}, ביום 23.12.2020 בשעה 22:00.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הכרזה על מדינות לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 22ג|סעיף 22ג לחוק}}}}
{{ח:ת}} המדינות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת|בטור א׳ בתוספת}}, מוכרזות מדינות שחוזר ששהה בהן ב־14 הימים שקדמו להגעתו לישראל, למעט מי ששהה עד 12 שעות בשטח שדה תעופה של אותה מדינה ובו בלבד, וחזר בתקופות המצוינות {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳ לצדן}}, החייב בבידוד, ישהה בבידוד במקום לבידוד מטעם המדינה.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} תקופת ההכרזה

(1)	בריטניה	עד יום י״א בטבת התשפ״א (26 בדצמבר 2020);

(2)	דנמרק	עד יום י״א בטבת התשפ״א (26 בדצמבר 2020);

(3)	דרום אפריקה	עד יום י״א בטבת התשפ״א (26 בדצמבר 2020).

{{ח:חתימות|ה׳ בטבת התשפ״א (20 בדצמבר 2020)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
הנחיות המפלגות (מורשה חתימה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|הנחיות המפלגות (מורשה חתימה), התשנ״ה–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 9|הנחיות המפלגות (מורשה חתימה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5624.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המפלגות#סעיף 24|סעיף 24}} {{ח:חיצוני|חוק המפלגות|לחוק המפלגות, התשנ״ב–1992}}, ולפי {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 6א|סעיף 6א}} {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות|לחוק מימון מפלגות, התשל״ג–1973}} (להלן – חוק המימון), ושאר סמכויות המוקנות לי לפי חוק, אני קובעת הנחיות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} לענין הנחיות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סיעה“ ו”רשימת מועמדים“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות|בחוק המימון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עיתון נפוץ“ – עיתון שנכלל ברשימת העיתונים הנפוצים ביותר במדינה בשפה העברית, אשר פרסם שר הפנים ברשומות בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 1א|סעיף 1א(ב) לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות|בחוק המימון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשם המפלגות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המפלגות#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק המפלגות, התשנ״ב–1992}}.

{{ח:סעיף|2|פרסום מורשה חתימה}}
{{ח:ת}} הודעה על קביעתה של סיעה או רשימת מועמדים בדבר מי שמורשה ליתן התחייבות ממונית בשמה, תפורסם על ידיה בשני עיתונים יומיים בשפה העברית, שלפחות אחד מהם הוא עיתון נפוץ, ובעיתון יומי בשפה הערבית.

{{ח:סעיף|3|מועדים}}
{{ח:ת}} פרסום כאמור ייעשה בכל אחד מהמועדים המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} לא יאוחר משבועיים לאחר קביעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} וכן מכל שינוי שיחול בה;
{{ח:תת|(2)}} בשבוע הראשון של כל שנה קלנדרית;
{{ח:תת|(3)}} בשבוע שבו חל היום הקובע.

{{ח:סעיף|4|המצאת הודעה}}
{{ח:ת}} סיעה או רשימת מועמדים תמציא למבקר המדינה ולרשם המפלגות, במועדים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, העתק מכל הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}.

{{ח:חתימות|ט״ז באלול התשנ״ד (23 באוגוסט 1994)}}
* '''מרים בן־פורת'''
מבקרת המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
הנחיות מימון מפלגות (קווים מנחים לרואה חשבון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|הנחיות מימון מפלגות (קווים מנחים לרואה חשבון), התשנ״ה–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 462|הנחיות מימון מפלגות (קווים מנחים לרואה חשבון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5647.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 5א|סעיף 5א(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות|לחוק מימון מפלגות, התשל״ג–1973}} (להלן – החוק), ושאר סמכויות המוקנות לי לפי {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות|{{ח:הערה|ה}}חוק}}, אני קובעת קווים מנחים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בקווים מנחים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבונות הסיעה“ – לרבות דין וחשבון כספי המוגש על פי {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 10|סעיף 10(א) או (ג) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רואה חשבון“ – מי שנתמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 5א|סעיף 5א(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סיעה“ – לרבות רשימת מועמדים.

{{ח:סעיף|2|פעולות רואה החשבון}}
{{ח:ת}} על פעולות רואה חשבון בביקורת חשבונות סיעה ובמתן חוות דעתו לפי {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 10|סעיף 10(ד1) לחוק}} יחולו {{ח:חיצוני|תקנות רואי חשבון (דרך פעולתו של רואה חשבון)|תקנות רואי חשבון (דרך פעולתו של רואה חשבון), התשל״ג–1973}}, והוא יודרך בעבודתו על־ידי הכללים, התקנים והנהלים המקובלים במקצוע.

{{ח:סעיף|3|מסירת מידע למבקר המדינה}}
{{ח:ת}} רואה החשבון ימציא למבקר המדינה, בכל עת שיידרש לכך, פרטים על היקף הבדיקות שעשה.

{{ח:סעיף|4|ביצוע בדיקות}}
{{ח:תת|(א)}} רואה החשבון ינקוט את כל האמצעים הסבירים כדי להבטיח ביצוע בדיקותיו בזמן הקבוע ובהיקף הנראה לו דרוש.
{{ח:תת|(ב)}} רואה החשבון יבדוק את שלמות הרישומים של התקבולים ושל ההוצאות והתאמתם לתיעוד המשמש אסמכתה לרישום.
{{ח:תת|(ג)}} רואה החשבון ירחיב את היקף בדיקותיו או יערוך בדיקות בנושאים נוספים, אם מבקר המדינה דרש זאת ממנו בכתב.

{{ח:סעיף|5|אי יכולת להשלים בדיקות}}
{{ח:ת}} נמנע מרואה החשבון, אם בשל ליקויים בניהול מערכת החשבונות של סיעה ואם משום שלא נמסרו לו ידיעות שביקש ממנה, להשלים את בדיקותיו או לתת חוות דעתו על חשבונות הסיעה ועל הדין וחשבון הכספי שלה, כאמור {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 10|בסעיף 10(ד1) לחוק}}, יודיע על כך בכתב לסיעה וישלח העתק מההודעה למבקר המדינה.

{{ח:סעיף|6|חוות דעת של רואה החשבון}}
{{ח:תת|(א)}} בחוות הדעת שיגיש רואה החשבון לפי {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 10|סעיף 10(ד1) לחוק}} יפרט:
{{ח:תתת|(1)}} את הבדיקות שערך לגבי כל אחד מסעיפי הדין וחשבון הכספי של הסיעה;
{{ח:תתת|(2)}} את הסטיות המהותיות מהוראות {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות|החוק}} הנוגעות לניהול חשבונות או {{ח:חיצוני|הנחיות מבקר המדינה לפי חוק מימון מפלגות בדבר ניהול ענייניה הכספיים של סיעה|מהנחיות מימון מפלגות (ניהול חשבונות סיעה), התשל״ח–1978}}, שמצא;
{{ח:תתת|(3)}} את הערותיו בדבר תקינותם ושלמותם של החשבונות ובדבר ניהול מערכת החשבונות בהתאם להנחיות מבקר המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} חוות הדעת תכלול הודעה של רואה החשבון שתיערך בהתאם {{ח:פנימי|תוספת|לתוספת}}.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב)}})}}}}
{{ח:קטע3||הודעת רואה חשבון}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:חתימות|ט״ז בטבת התשנ״ה (19 בדצמבר 1994)}}
* '''מרים בן־פורת'''
מבקר המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק איסור הכחשת אירועי טבח 7 באוקטובר 2023 (טבח שמיני עצרת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק איסור הכחשת אירועי טבח 7 באוקטובר 2023 (טבח שמיני עצרת), התשפ״ה–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2227653}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ה, 240|חוק איסור הכחשת אירועי טבח 7 באוקטובר 2023 (טבח שמיני עצרת)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5565194.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרת החוק}}
{{ח:ת}} מטרת חוק זה להיאבק בהכחשת אירועי הטבח שאירעו במסגרת מתקפת הטרור הרצחנית שביצעו ארגון הטרור חמאס ושותפיו באופן מאורגן ומכוון באזרחי ישראל ובתושביה בכ״ב ובכ״ג בתשרי התשפ״ד (7 ו־8 באוקטובר 2023), מעשים המהווים פשעים כלפי העם היהודי ופשעים כלפי האנושות.

{{ח:סעיף|2|הגדרה}}
{{ח:ת}} בחוק זה, ”טבח 7 באוקטובר (טבח שמיני עצרת)“ – אירועי הטבח שביצעו ארגון הטרור חמאס ושותפיו באופן מאורגן ומכוון בכ״ב ובכ״ג בתשרי התשפ״ד (7 ו־8 באוקטובר 2023).

{{ח:סעיף|3|איסור הכחשה של טבח 7 באוקטובר (טבח שמיני עצרת)}}
{{ח:ת}} המפרסם, בכתב או בעל פה, דברים המכחישים את טבח 7 באוקטובר (טבח שמיני עצרת) בכוונה להגן על ארגון הטרור חמאס ושותפיו, להביע להם אהדה או להזדהות עימם, דינו – מאסר חמש שנים.

{{ח:סעיף|4|פרסום מותר}}
{{ח:ת}} לא יראו כעבירה לפי חוק זה פרסום שנעשה באקראי, בתום לב או למטרה כשרה, ובכלל זה לשם העמדת מידע לציבור או לשם מחקר, או במסגרת הליך משפטי.

{{ח:סעיף|5|הגשת אישום}}
{{ח:ת}} כתב אישום על עבירה לפי חוק זה לא יוגש אלא בידי היועץ המשפטי לממשלה או בהסכמתו.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״א בטבת התשפ״ה (21 בינואר 2025).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק איסור הכחשת השואה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק איסור הכחשת השואה, התשמ״ו–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000083}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ו, 196|חוק איסור הכחשת השואה|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210432.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה, ”פשע כלפי העם היהודי“ ו”פשע כלפי האנושות“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם|בחוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם, התש״י–1950}}.

{{ח:סעיף|2|איסור הכחשת השואה}}
{{ח:ת}} המפרסם, בכתב או בעל פה, דברים המכחישים את המעשים שבוצעו בתקופת השלטון הנאצי ושהם פשעים כלפי העם היהודי או פשעים כלפי האנושות, או ממעיטים את ממדיהם, בכוונה להגן על מבצעי הפשעים הללו או להביע להם אהדה או הזדהות, דינו – מאסר חמש שנים.

{{ח:סעיף|3|איסור פרסום אהדה לפשעי הנאצים}}
{{ח:ת}} המפרסם, בכתב או בעל פה, דברים של שבח, אהדה או הזדהות למעשים שנעשו בתקופת השלטון הנאצי ושהם פשעים כלפי העם היהודי או פשעים כלפי האנושות, דינו – מאסר חמש שנים.

{{ח:סעיף|4|פרסום מותר}}
{{ח:ת}} פרסום דין וחשבון נכון והוגן על פרסום האסור לפי חוק זה לא יראו כעבירה לפי חוק זה, ובלבד שלא נעשה מתוך כוונה להביע אהדה או הזדהות עם מבצעי הפשעים כלפי העם היהודי או כלפי האנושות.

{{ח:סעיף|5|הגשת אישום}}
{{ח:ת}} כתב אישום על עבירות לפי חוק זה לא יוגש אלא בידי היועץ המשפטי לממשלה או בהסכמתו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום א׳ בתמוז התשמ״ו (8 ביולי 1986).}}
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''שמעון פרס'''
ראש הממשלה
* '''יצחק מודעי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק איסור הקמת מצבות זכרון לזכר מבצעי מעשי טרור

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק איסור הקמת מצבות זכרון לזכר מבצעי מעשי טרור, התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000086}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ח, 236א|חוק איסור הקמת מצבות זכרון לזכר מבצעי מעשי טרור|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211493.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 26|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_ec_317274.pdf}}, {{ח:תיבה|41|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_ec_317265.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 927|חוק המאבק בטרור|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_343902.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|בתוספת לחוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ״ח–1967}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצבת זכרון“ – למעט הקבר והמצבה שעליו.

{{ח:סעיף|2|איסור הקמה}}
{{ח:ת}} לא תוקם מצבת זכרון לזכר מבצע מעשה טרור.

{{ח:סעיף|3|חובת הסרה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} מצבת זכרון שהקמתה מהווה עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 24|סעיף 24 לחוק המאבק בטרור, התשע״ו–2016}}, תוסר ממקומה.

{{ח:סעיף|4|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|5|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו גם על מצבות זכרון שהוקמו לפני תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|6|הרחבת תחולה|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} שר הבטחון יורה למפקד כוחות צבא הגנה לישראל באזור, להורות על הסרת מצבות זכרון שהוקמו באזור ושהקמתן מהווה עבירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ח׳ בסיון התשנ״ח (2 ביוני 1998).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''אליהו סויסה'''
שר הפנים
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''דן תיכון'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק איסור פעילות מסחרית במוסדות חינוך

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק איסור פעילות מסחרית במוסדות חינוך, התשס״ח–2007}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000092}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ח, 101|חוק איסור פעילות מסחרית במוסדות חינוך|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300096.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך“ – מוסד חינוך רשמי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}, וכן בית ספר או גן ילדים שבו מתחנכים תלמידים באופן שיטתי, שניתן בו חינוך גן ילדים, חינוך יסודי, חינוך על יסודי או חינוך מיוחד, ושחל עליו {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי ספר|חוק פיקוח על בתי ספר, התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפרסם“ – מי שמטעמו נעשית הפרסומת, מי שמביא את דבר הפרסומת לפרסום וגורם בכך לפרסומה, מי שמפיץ פרסומת או מי שמחליט בפועל על הפרסום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק“ – מי שמוכר נכס או נותן שירות דרך עיסוק, כולל יצרן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרסומת“ – לרבות פרסום שממומן או שנתמך בידי גורם מסחרי הקשור לנושא הפרסום, או שהמפרסם קיבל בעדו, מראש או בדיעבד, תשלום או כל טובת הנאה אחרת, או התחייבות לקבלם מאת גורם מסחרי כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר החינוך.

{{ח:סעיף|2|פעולות אסורות}}
{{ח:ת}} מנהל מוסד חינוך לא יאפשר ביצוע של פעולות אלה מטעם עוסק או מפרסם בשטח מוסד החינוך –
{{ח:תת|(1)}} כניסה לשם פרסום, שיווק, קידום מכירות או הצגת מוצר או שירות מסחרי לכל מטרה שהיא, בשעות שבהן מתקיימת פעילות מוסד החינוך;
{{ח:תת|(2)}} הצגת פרסומות בכל דרך;
{{ח:תת|(3)}} חלוקת חומר פרסומי או מתנות, עריכת הגרלות או החתמת תלמידים על מסמכים, בשעות שבהן מתקיימת פעילות מוסד החינוך;
{{ח:תת|(4)}} שימוש בעזרי לימוד לשם פרסום או קידום מכירות;
{{ח:תת|(5)}} קבלת פרטים מזהים מתלמידים, שלהם או של בני משפחתם.

{{ח:סעיף|3|איסור מסירה של פרטים}}
{{ח:ת}} מי שהגיעו אליו, תוך כדי מילוי תפקידו או במהלך עבודתו במוסד חינוך, פרטי מידע על תלמידים או על בני משפחתם, לא ימסרם לעוסק או למפרסם; אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מחובת סודיות לפי כל דין.

{{ח:סעיף|4|אישור מיוחד}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, רשאי המנהל הכללי של משרד החינוך או מי שהוא הסמיכו לכך, לפי פנייה של מנהל מוסד חינוך או של אדם אחר, לתת אישור מיוחד, מטעמים שיירשמו, לביצוע פעולה מהפעולות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 2|באותו סעיף}}; אישור כאמור יכול שיהא לעניין מסוים או באופן כללי לסוגי עניינים לתקופה שתיקבע.

{{ח:סעיף|5|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה באות להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן.

{{ח:סעיף|6|דיווח לכנסת}}
{{ח:ת}} המנהל הכללי של משרד החינוך ימסור לוועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת, מדי שנה, לא יאוחר מיום א׳ בכסלו, דין וחשבון על אישורים שניתנו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, בשנה שקדמה למועד הדיווח.

{{ח:סעיף|7|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו, לרבות לעניין דרכי הפיקוח על קיום הוראותיו.

{{ח:סעיף|8|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה שישים ימים מיום פרסומו.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ט״ז בטבת התשס״ח (25 בדצמבר 2007).}}
* '''אהוד אולמרט'''
ראש הממשלה
* '''יולי תמיר'''
שרת החינוך
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''דליה איציק'''
יושבת ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק איסור פתיחת בתי עינוגים בתשעה באב (הסמכה מיוחדת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק איסור פתיחת בתי עינוגים בתשעה באב (הסמכה מיוחדת), התשנ״ח–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000093}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ח, 8|חוק איסור פתיחת בתי עינוגים בתשעה באב (הסמכה מיוחדת)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211446.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 426|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300499.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תשעה באב}}
{{ח:ת}} תשעה באב הוא יום אבל לעם היהודי על חורבן בית המקדש.

{{ח:סעיף|2|תחילת יום האבל וסיומו}}
{{ח:ת}} תחילתו של יום האבל הוא משקיעת החמה וסיומו עם צאת הכוכבים למחרת; חל יום תשעה באב בשבת, יקוים יום האבל ביום ראשון שלאחריו.

{{ח:סעיף|3|איסור עינוגים ציבוריים|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, תהא רשות מקומית מוסמכת להתקין חוק עזר שיאסור קיום עינוגים ציבוריים ביום האבל, או פתיחת בתי אוכל בליל יום האבל, מתחילת האבל ועד לזריחת השמש למחרתו.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה,
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עינוג ציבורי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 3|בחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968, בסעיף 3(ב)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בתי אוכל“ – לרבות בתי קפה, מסעדות, בתי תה, בתי משקה, מזנונים ומוסדות אחרים כיו״ב, כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 249.20|סעיף 249(20) לפקודת העיריות}}.

{{ח:סעיף|4|תחולת האיסור}}
{{ח:ת}} רשות מקומית רשאית להטיל איסור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}} על כל אזור שיפוטה או על חלק מסוים ממנו, ובלבד שיחול על כל האוכלוסיה באותו אזור או באותו חלק ממנו.

{{ח:סעיף|5|ביצוע}}
{{ח:ת}} רשות מקומית רשאית להסמיך מפקחים לצורך ביצוע הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|6|עונשין}}
{{ח:ת}} עונשו של העובר על חוק עזר שהותקן לפי חוק זה כעונשו של העובר על חוק עזר שהותקן לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|פקודת העיריות}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|פקודת המועצות המקומיות}}, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף|7|בית המשפט המוסמך}}
{{ח:ת}} בית המשפט לענינים מקומיים מוסמך לדון בעבירות לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|8|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} חוק עזר העוסק באיסורים החלים בתשעה באב, שהתקינה רשות מקומית לפני תחילתו של חוק זה, ואשר היה נעשה כדין אילו חוק זה היה בתוקפו אותה שעה, יראוהו מיום תחילתו של חוק זה כאילו הותקן לפיו.

{{ח:סעיף|9|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ד׳ בחשון התשנ״ח (4 בנובמבר 1997).}}
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''דן תיכון'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק אכסון עולים בדירות שכורות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק אכסון עולים בדירות שכורות, תשל״ה–1974}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000072}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ה, 30|חוק אכסון עולים בדירות שכורות|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_207897.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פינוי דירה שהושכרה לעולה}}
{{ח:תת|(א)}} דירה ששכרה המדינה או הסוכנות היהודית כדי לאכסן בה עולה, והשוכרת או המאוכסן בה לא פינה אותה בתום תקופת השכירות, רשאי המשכיר, ואם לא פינה אותה המאוכסן – גם השוכרת, להגיש את הסכם השכירות ללשכת ההוצאה לפועל לשם ביצוע פינוי הדירה מכל מי שמחזיק בה, ולענין זה יראו את הסכם השכירות כפסק דין סופי לפינוי הדירה, ואין צורך בצו בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} בחוק זה, ”עולה“ – מי שבידו אשרת עולה או תעודת עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, תש״י–1950}}, או מי שזכאי לאשרה או לתעודה כאמור ובידו אשרה או רשיון לישיבת ארעי לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|חוק הכניסה לישראל, תשי״ב–1952}}, או מי שנמנה עם סוג בני אדם שהשר לקליטת העליה קבע, בהודעה שפורסמה ברשומות, שדינם כדין עולה לענין זה.

{{ח:סעיף|2|פיצוי משכיר}}
{{ח:תת|(א)}} המדינה תפצה משכיר דירה שהושכרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}} בעד נזק שנגרם לדירה מחמת האכסון, בעד נזק שנגרם למשכיר בשל איחור בפינוי הדירה ובעד נזק או הוצאות שנגרמו למשכיר עקב השימוש בדירה או בציודה שלא לפי הסכם השכירות.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה לפיצוי תוגש, לא יאוחר מששים יום מהיום שהדירה פונתה ממי שהחזיק בה, לרשות שימנה שר המשפטים לענין זה, והפיצוי ישולם למשכיר תוך ששים יום מהיום שהגיש אישור מהרשות האמורה על סכום הנזק וההוצאות שנגרמו לו עקב האכסון.
{{ח:תת|(ג)}} אין באמור בסעיף זה כדי למנוע מהמשכיר לנקוט בהליכים משפטיים נגד השוכרת או נגד המאוכסן, או נגד שניהם, לפיצוי או לכל תרופה אחרת בשל נזק או הוצאות שנגרמו לו עקב האכסון, אלא אם פנה לרשות לפי סעיף קטן (ב) ולא הודיע לה על ביטול הפניה או על סירובו לקבל את הסכום שאישרה לו.

{{ח:סעיף|3|תחולה על השכרה קיימת}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו גם על דירה ששכרה המדינה או הסוכנות היהודית לפני תחילתו, כדי לאכסן בה עולה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ב׳ בטבת תשל״ה (16 בדצמבר 1974).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק אמנת האיגוד הבין-לאומי לפיתוח

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק אמנת האיגוד הבין־לאומי לפיתוח, תשכ״א–1960}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000098}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״א, 8|חוק אמנת האיגוד הבין־לאומי לפיתוח|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_207910.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 664|חוק אמנות הבנקים הבין־לאומיים לפיתוח (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_501303.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמנת האיגוד“ – פרקי ההסכם בדבר כינון האיגוד הבין־לאומי לפיתוח (להלן – האיגוד).

{{ח:סעיף|2|תשלומים לאיגוד}}
{{ח:ת}} משעה שאמנת האיגוד תהיה חתומה בשם המדינה יהיה שר האוצר רשאי –
{{ח:תת|(1)}} לשלם בשם המדינה לאיגוד את הסכומים שיש לשלמם על פי אמנת האיגוד;
{{ח:תת|(2)}} להוציא בשם המדינה, בהתאם לפרק ב׳, סעיף 2(ה) של אמנת האיגוד, שטרי חוב שאינם סחירים, אינם נושאים ריבית ומשתלמים עם הדרישה בערכם הנקוב.

{{ח:סעיף|3|ייצוג|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} שר האוצר ייצג את המדינה בכל ענין הנוגע לחברות המדינה באיגוד.

{{ח:סעיף|4|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצוען של הוראות אמנת האיגוד ולמילוי התחייבויותיה של המדינה על פיהן; ובמיוחד בדבר מעמדם, חסינויותיהם וזכויות היתר של האיגוד ושל נגידיו, מנהליו, חליפיו, פקידיו, ועובדיו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט״ז בכסלו תשכ״א (3 בדצמבר 1960).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק אמנת הבנק האירופי לשיקום ולפיתוח

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק אמנת הבנק האירופי לשיקום ולפיתוח, התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000099}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ח, 604|חוק אמנת הבנק האירופי לשיקום ולפיתוח|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300874.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 664|חוק אמנות הבנקים הבין־לאומיים לפיתוח (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_501303.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמנת הבנק“ – {{ח:חיצוני|http://ec.europa.eu/world/agreements/downloadFile.do?fullText{{=}}yes&treatyTransId{{=}}1357|פרקי ההסכם בדבר הקמת הבנק אשר נחתמו בפריס ביום ה׳ בסיוון התש״ן (29 במאי 1990)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הבנק“ – {{ח:חיצוני|https://www.ebrd.com/home|הבנק האירופי לשיקום ולפיתוח (European Bank for Reconstruction and Development)}}.

{{ח:סעיף|2|האישיות המשפטית של הבנק}}
{{ח:ת}} לבנק תהיה אישיות משפטית בישראל בהתאם להוראות אמנת הבנק.

{{ח:סעיף|2א|ייצוג|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} שר האוצר ייצג את המדינה בכל עניין הנוגע לחברות המדינה בבנק.

{{ח:סעיף|3|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצוען של הוראות אמנת הבנק ולמילוי התחייבויותיה של המדינה על פיהן, לרבות בדבר המעמד, החסינויות וזכויות היתר של הבנק, של נגידיו ומנהליו וחליפיהם, של פקידיו ועובדיו ושל מומחים המבצעים משימות מטעם הבנק.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות אמנת הבנק האירופי לשיקום ולפיתוח (פרישה והשעיית חברות, השעיה זמנית, סיום פעילות, חסינויות, זכויות יתר ופטורים)|תקנות אמנת הבנק האירופי לשיקום ולפיתוח (פרישה והשעיית חברוּת, השעיה זמנית, סיום פעילות, חסינויות, זכויות יתר ופטורים), התשע״ג–2013}}.}}

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״א בסיוון התשס״ח (24 ביוני 2008).}}
* '''אהוד אולמרט'''
ראש הממשלה
* '''רוני בר־און'''
שר האוצר
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''דליה איציק'''
יושבת ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק אמנת הבנק האסייני להשקעות בתשתיות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק אמנת הבנק האסייני להשקעות בתשתיות, התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2002350}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ו, 339|חוק אמנת הבנק האסייני להשקעות בתשתיות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_320101.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמנת הבנק“ – פרקי ההסכם בדבר הקמת הבנק אשר נחתמו בבייג׳ינג ביום י״ב בתמוז התשע״ה (29 ביוני 2015);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הבנק“ – הבנק האסייני להשקעות בתשתיות (Asian Infrastructure Investment Bank).

{{ח:סעיף|2|האישיות המשפטית של הבנק}}
{{ח:ת}} לבנק תהיה אישיות משפטית בישראל בהתאם להוראות אמנת הבנק.

{{ח:סעיף|3|ייצוג המדינה ותיקונים באמנת הבנק}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר, או מי שהוא הסמיך לכך, ייצג את המדינה לעניין חברותה בבנק.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר יביא לידיעת הממשלה תיקונים באמנת הבנק, טרם כניסתם לתוקף.
{{ח:תת|(ג)}} בעת ביצוע תיקונים באמנת הבנק, למעט בעניינים כספיים ופיננסיים, יפעל שר האוצר בהסכמת שר החוץ ושר המשפטים.

{{ח:סעיף|4|דיווח לכנסת}}
{{ח:ת}} שר האוצר ידווח לוועדת הכספים של הכנסת, אחת לשנה, על פעילותו של הבנק והשקעותיו.

{{ח:סעיף|5|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, באישור ועדת הכספים של הכנסת, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצוען של הוראות אמנת הבנק ולמילוי התחייבויותיה של המדינה על פיהן.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות כאמור בסעיף קטן (א), בדבר החסינויות וזכויות היתר של הבנק, נגידיו, מנהליו וחליפיהם, נשיא הבנק וסגנו, פקידי הבנק, עובדיו ומומחים ויועצים המבצעים משימות מטעם הבנק, כפי שהן קבועות באמנת הבנק, למעט בעניינים כספיים ופיננסיים, יותקנו בהסכמת שר החוץ ושר המשפטים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות אמנת הבנק האסייני להשקעות בתשתיות (חסינויות, זכויות יתר ופטורים)|תקנות אמנת הבנק האסייני להשקעות בתשתיות (חסינויות, זכויות יתר ופטורים), התשע״ח–2018}}.}}

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום א׳ בשבט התשע״ו (11 בינואר 2016).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק אמנת הבנק הבין-אמריקני לפיתוח

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק אמנת הבנק הבין־אמריקני לפיתוח, תשל״ו–1976}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000100}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ו, 158|חוק אמנת הבנק הבין־אמריקני לפיתוח|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_211656.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 664|חוק אמנות הבנקים הבין־לאומיים לפיתוח (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_501303.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה, ”אמנת הבנק“ – פרקי ההסכם בדבר כינון הבנק הבין־אמריקני לפיתוח (להלן – הבנק).

{{ח:סעיף|2|תשלומים לבנק}}
{{ח:ת}} משעה שאמנת הבנק תיחתם בשם המדינה יהיה שר האוצר רשאי –
{{ח:תת|(1)}} לשלם בשם המדינה לבנק את הסכומים שעליה לשלמם על פי אמנת הבנק;
{{ח:תת|(2)}} להוציא בשם המדינה, בהתאם להוראות אמנת הבנק, שטרי חוב שאינם סחירים ואינם נושאים ריבית והם משתלמים עם דרישה בערכם הנקוב.

{{ח:סעיף|3|ייצוג|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} שר האוצר ייצג את המדינה לענין החברות בבנק.

{{ח:סעיף|4|שינויים באמנת הבנק}}
{{ח:ת}} הממשלה רשאית, באישור ועדת הכספים של הכנסת, להסכים לשינויים באמנת הבנק.

{{ח:סעיף|5|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצוען של הוראות אמנת הבנק ולמילוי התחייבויותיה של המדינה על פיהן, ובמיוחד בדבר המעמד, החסינויות וזכויות היתר של הבנק, של נגידיו ומנהליו וחליפיהם ושל פקידיו ועובדיו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות אמנת הבנק הבין-אמריקני לפיתוח (חסינות וזכויות יתר)|תקנות אמנת הבנק הבין־אמריקני לפיתוח (חסינות וזכויות יתר), תשל״ו–1976}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ט באדר ב׳ תשל״ו (31 במרס 1976).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק אמנת החברה הבין-אמריקנית להשקעות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק אמנת החברה הבין־אמריקנית להשקעות, התשמ״ו–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000101}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ו, 280|חוק אמנת החברה הבין־אמריקנית להשקעות|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210499.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 664|חוק אמנות הבנקים הבין־לאומיים לפיתוח (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_501303.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בחוק זה, ”אמנת החברה“ – ההסכם בדבר כינון החברה הבין־אמריקנית להשקעות (להלן – החברה).

{{ח:סעיף|2|ייצוג|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} שר האוצר ייצג את המדינה לענין החברות בחברה.

{{ח:סעיף|3|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצוען של הוראות אמנת החברה ולמילוי התחייבויותיה של המדינה על פיהן, ובמיוחד בדבר המעמד, החסינויות וזכויות היתר של החברה, של נגידיה ומנהליה וחליפיהם ושל פקידיה ועובדיה.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות כאמור בסעיף קטן (א), בדבר פטורים והקלות במסים, אגרות ותשלומי חובה אחרים, טעונים אישור ועדת הכספים של הכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות כאמור בסעיף קטן (א), בדבר החסינויות של החברה, של נגידיה ומנהליה וחליפיהם ושל פקידיה ועובדיה, טעונות הסכמת שר החוץ ושר המשפטים.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ט באב התשמ״ו (3 בספטמבר 1986).}}
* '''שמעון פרס'''
ראש הממשלה
* '''משה נסים'''
שר האוצר
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק אמנת החברה הבינלאומית למימון

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק אמנת החברה הבינלאומית למימון, תשט״ז–1956}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000102}} {{ח:תיבה|ס״ח תשט״ז, 98|חוק אמנת החברה הבינלאומית למימון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_207912.pdf}}, {{ח:תיבה|VII|ת״ט}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 664|חוק אמנות הבנקים הבין־לאומיים לפיתוח (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_501303.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמנת החברה“ – פרקי ההסכם לכינון החברה הבינלאומית למימון (להלן – החברה).

{{ח:סעיף|2|תשלומים לחברה}}
{{ח:ת}} שר האוצר מורשה בזה לשלם בשם המדינה לחברה את הסכומים שיש לשלמם על פי אמנת החברה.

{{ח:סעיף|3|ייצוג בפני החברה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} שר האוצר ייצג את המדינה בכל ענין הנוגע לחברוּת המדינה בחברה.

{{ח:סעיף|4|ביצוע ותקנות|תיקון: תשט״ז}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא יתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצוען של הוראות אמנת החברה ולמילוי התחייבויותיה של המדינה על פיהן; ובמיוחד בדבר מעמדם, חסינויותיהם וזכויות היתר של החברה ושל נגידיה, מנהליה, חליפיהם, פקידיה ועובדיה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות אמנת החברה הבינלאומית למימון (חסינות וזכויות-יתר)|תקנות אמנת החברה הבינלאומית למימון (חסינות וזכויות־יתר), תשי״ז–1956}}.}}

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום שאמנת החברה תיחתם בשם מדינת ישראל.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ז באב תשט״ז (25 ביולי 1956).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק ביטול עונש מלקות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק ביטול עונש מלקות, תש״י–1950}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000115}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״י, 261|חוק ביטול עונש מלקות|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209230.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ביטול עונש מלקות}}
{{ח:ת}} לא יהא עונש מלקות במדינה.

{{ח:סעיף|2|ביטולי הוראות חוק}}
{{ח:ת}} בטלים –
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)|בפקודת העבריינים הצעירים, 1937}};}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)|בתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945}};}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת בתי-הסוהר|בפקודת בתי־הסוהר, 1946}}.}}

{{ח:סעיף|3|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״א באב תש״י (25 ביולי 1950).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
* '''יוסף שפרינצק'''
יושב ראש הכנסת
ממלא מקום נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק בית המשפט לימאות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק בית המשפט לימאות, תשי״ב–1952}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000118}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ב, 232|חוק בית המשפט לימאות|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208141.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|החלפת שם}}
{{ח:ת}} בכל חוק ובכל מסמך שכתוב בהם ”בית משפט לאדמירליות“ קרי: ”בית משפט לימאות“.

{{ח:סעיף|2|העברת סמכויות}}
{{ח:ת}} כל הסמכויות שהיו נתונות לבית המשפט העליון כבית משפט לאדמירליות ערב תחילת תקפו של חוק זה, יהיו מסורות מיום תחילת תקפו של חוק זה לבית המשפט המחוזי בחיפה, ששימש מאותו יום כבית המשפט לימאות.

{{ח:סעיף|3|מקום מושבו של בית המשפט לימאות והרכבו}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט לימאות ישב בדין בחיפה, או בכל מקום אחר שייקבע על ידי בית המשפט לצורך משפט מסויים, או לצורך שלב משלבי הדין במשפט מסויים.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט לימאות ידון בשופט אחד, שיהיה רשאי להזמין יועץ או יועצים מתוך חבר אנשים שיתמנו על ידי שר המשפטים, יועצים אלה ישתתפו בדיון אך לא במתן פסק הדין.

{{ח:סעיף|4|סדרי הדין}}
{{ח:ת}} סדרי הדין שחלו בבית המשפט העליון כבית משפט לאדמירליות ערב תחילת תקפו של חוק זה, יחולו בשינויים המחוייבים לפי הענין בבית המשפט לימאות, במידה שלא ישונו בתקנות שיתקין שר המשפטים לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}.

{{ח:סעיף|5|רשמים}}
{{ח:ת}} כל רשם של בית משפט מחוזי ישמש רשם של בית המשפט לימאות.

{{ח:סעיף|6|ערעור}}
{{ח:תת|(א)}} החלטה של בית המשפט לימאות ניתנת לערעור לפני בית המשפט העליון.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט העליון הדן בערעור לפי סעיף זה, יהיו לו נוסף על סמכויותיו כבית משפט לערעורים כל הסמכויות הנתונות לבית המשפט לימאות.

{{ח:סעיף|7|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} היה ענין תלוי ועומד, ערב תחילת תקפו של חוק זה, בבית המשפט העליון כבית משפט לאדמירליות, ימשיך בית המשפט העליון לדון בו כאילו חוק זה לא נכנס לתקפו.

{{ח:סעיף|8|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו, ובכלל זה תקנות הקובעות את סדרי הדין בבית המשפט לימאות ובערעור על החלטותיו ואת אגרות בית המשפט.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט לעניני שלל מלחמה|תקנות בתי המשפט לעניני שלל מלחמה, 1939}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית המשפט לימאות (אגרות וסדרי הדין בערעורים)|תקנות בית המשפט לימאות (אגרות וסדרי הדין בערעורים), תשי״ח–1958}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הספנות (הגבלת אחריותם של בעלי כלי שיט) (סדרי דין)|תקנות הספנות (הגבלת אחריותם של בעלי כלי שיט) (סדרי דין), התש״ל–1970}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הספנות (ימאים) (סדרי דין בבית הדין המשמעתי)|תקנות הספנות (ימאים) (סדרי דין בבית הדין המשמעתי), תשל״ז–1977}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית המשפט לימאות (סדרי דין מיוחדים בבקשה להחרמת ספינה) (חרבות ברזל) (הוראת שעה)|תקנות בית המשפט לימאות (סדרי דין מיוחדים בבקשה להחרמת ספינה) (חרבות ברזל) (הוראת שעה), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ח באייר תשי״ב (18 במאי 1952).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''דב יוסף'''
של המשפטים
* '''יוסף שפרינצק'''
יושב ראש הכנסת
ממלא מקום נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק בית התפוצות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק בית התפוצות, התשס״ו–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000122}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ו, 90|חוק בית התפוצות|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299680.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרת החוק}}
{{ח:ת}} חוק זה נועד להכיר בבית התפוצות שמקום מושבו בתל אביב (בחוק זה – בית התפוצות), כמרכז הלאומי לקהילות ישראל בארץ ובעולם, ולהבטיח את קיומו.

{{ח:סעיף|2|בית התפוצות ותפקידיו}}
{{ח:ת}} בית התפוצות יהא המרכז הלאומי לקהילות ישראל בארץ ובעולם ותפקידיו יהיו:
{{ח:תת|(1)}} הצגה של פריטים הקשורים לקהילות ישראל ולתולדות העם היהודי, ובכלל זה ספרים, כלים וחפצים וכן הצגה של יצירות של יהודים בתפוצות;
{{ח:תת|(2)}} מחקר, תיעוד, איסוף וריכוז של ידע בנושאים הקשורים לעם היהודי לדורותיו, לרבות בדבר –
{{ח:תתת|(א)}} קהילות, בתי כנסת, תנועות, ארגונים ומוסדות ציבור, ובכלל זה מוסדות תרבות, חינוך, דת וחסד שהוקמו או שומרו בקהילות ישראל בעולם;
{{ח:תתת|(ב)}} יצירותיהם, פועלם ומאבקם של יהודים לשם שמירת היהדות, ערכיה, מנהגיה והלכותיה;
{{ח:תתת|(ג)}} פועלם ותרומתם של יהודים בתחומי התרבות, האמנות, המדע והדעת השונים;
{{ח:תתת|(ד)}} פריטים ובכלל זה ספרים, כלים וחפצים הקשורים לקהילות ישראל בעולם;
{{ח:תת|(3)}} לימוד, הוראה והנחלה בארץ ובעולם של תולדות העם היהודי ושל תחומי דעת הקשורים בעם היהודי;
{{ח:תת|(4)}} הנצחת פועלם של יהודים ושל בתי אב ומשפחות בקהילות ישראל כדי לשמר את המסורת היהודית;
{{ח:תת|(5)}} קיום מאגר אילן היוחסין ומאגר שמות המשפחות היהודיות בעולם;
{{ח:תת|(6)}} קיום מאגר מידע על קהילות ישראל בעולם ותולדותיהן.

{{ח:סעיף|3|ביצוע תפקידי בית התפוצות}}
{{ח:ת}} החברה הרשומה בישראל בשם ”בית התפוצות בע״מ“ (בחוק זה – חברת בית התפוצות) תפעל לביצוע תפקידי בית התפוצות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.

{{ח:סעיף|4|תקציב}}
{{ח:ת}} השתתפות אוצר המדינה בהחזקת בית התפוצות תיקבע בסעיף תקציב נפרד בחוק התקציב השנתי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}} (בחוק זה – חוק יסודות התקציב).

{{ח:סעיף|5|גוף מבוקר}}
{{ח:ת}} חברת בית התפוצות היא גוף מבוקר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה|בחוק מבקר המדינה, התשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}.

{{ח:סעיף|6|גוף נתמך}}
{{ח:ת}} חברת בית התפוצות היא גוף נתמך כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 32|בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב}}.

{{ח:סעיף|7|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר החינוך התרבות והספורט ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ה׳ בכסלו התשס״ו (6 בדצמבר 2005).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''לימור לבנת'''
שרת החינוך התרבות והספורט
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''ראובן ריבלין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק בשר ומוצריו

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק בשר ומוצריו, התשנ״ד–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000675}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ד, 104|חוק יבוא בשר קפוא|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211054.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 92|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211141.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בשר“ – כל סוגי בשר ומוצריו הראויים למאכל אדם, לרבות בשר ומוצריו של בעלי כנף לסוגיהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת הכשר“ – תעודת הכשר לבשר מיובא שנתנה מועצת הרבנות הראשית לישראל או מי שהיא הסמיכה לענין זה.

{{ח:סעיף|2|יבוא בשר}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין, ובכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, לא ייבא אדם בשר אלא אם כן קיבל לגביו תעודת הכשר.

{{ח:סעיף|3|מקרים מיוחדים}}
{{ח:ת}} שר התעשיה והמסחר רשאי לאשר מתן רשיונות לייבוא בשר שלא ניתנה לגביו תעודת הכשר, באותה מתכונת ובאותם מקרים כפי שהיה נהוג עד יום י״ב בתמוז התשנ״ב (13 ביולי 1992).

{{ח:סעיף|4|סמכות הממשלה|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} אין באמור בחוק זה כדי לגרוע מזכותה של הממשלה לייבא בשר בעצמה או באמצעות אחרים מטעמה, לרבות לצרכי מלאי חירום, ובלבד שניתנה לגביו תעודת הכשר.

{{ח:סעיף|4א|העברת בשר|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} חוק זה יחול גם על העברת בשר משטחי עזה ויריחו; לענין זה, ”שטחי עזה ויריחו“ – כפי שיקבע שר התעשיה והמסחר בתקנות, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

{{ח:סעיף|5|תוקף}}
{{ח:ת}} תוקפו של חוק זה הוא על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: חופש העיסוק|בחוק־יסוד: חופש העיסוק}}.

{{ח:סעיף|6|תוקפו של רשיון שניתן}}
{{ח:ת}} אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מתוקפו של רשיון לייבוא בשר שניתן לפני קבלתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|7|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר התעשיה והמסחר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ז בטבת התשנ״ה (30 בדצמבר 1994).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''מיכה חריש'''
שר התעשיה והמסחר
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]