פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פטורין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פיטורין), 1938}}
{{ח:קטע3||פקודה הקובעת הוראות בנידון פיטורין ידועים ממסי העיריה, ממסי מועצה מקומית, ממסי הרכוש העירוני וממס הרכוש החקלאי.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000948}} {{ח:תיבה|ע״ר 1938, תוס׳ 1, 27|פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פיטורין)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561290.pdf}}; {{ח:תיבה|1940, תוס׳ 1, 43|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561575.pdf}}; {{ח:תיבה|1941, תוס׳ 1, 30|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561710.pdf}}; {{ח:תיבה|1943, תוס׳ 1, 12|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561891.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 155|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208848.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ד, 142|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208849.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 112|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_208817.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 54|תיקון מס׳ 8 (ביטול ארנונות רכוש) לפקודת העיריות|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_209146.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 92|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210710.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 43|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210830.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 15|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_203792.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 50|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211692.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 101|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211090.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 22|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211272.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 64|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211396.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 67, 68|חוק להגברת הצמיחה והתעסוקה ולהשגת יעדי התקציב לשנת הכספים 1998 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211461.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 192|חוק בתי משפט לענינים מינהליים|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300273.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 150|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300607.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 124|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 368|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf}}, {{ח:תיבה|751|תיקון מס׳ 15 לחוק בתי משפט לענינים מינהליים|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299627.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 317|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300065.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 67|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2007)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300638.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 423|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301035.pdf}}, {{ח:תיבה|450|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301015.pdf}}, {{ח:תיבה|634|תיקון מס׳ 18|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301177.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 203|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301178.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 178|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301433.pdf}}, {{ח:תיבה|234|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300940.pdf}}, {{ח:תיבה|473|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300958.pdf}}, {{ח:תיבה|590|תיקון מס׳ 131 לפקודת העיריות|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301280.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 45|תיקון מס׳ 24|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306595.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 244|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316719.pdf}}, {{ח:תיבה|1178|תיקון מס׳ 26|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348529.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 25|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_364212.pdf}}, {{ח:תיבה|217|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}, {{ח:תיבה|516|תיקון מס׳ 29|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382386.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 114|תיקון מס׳ 8 לחוק שירותי הסעד|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_489215.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 33|חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_518940.pdf}}, {{ח:תיבה|186|תיקון מס׳ 32|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528385.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1090|תיקון מס׳ 2 לחוק שיקום נכי נפש בקהילה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4693413.pdf}}.

''קביעת שרים:'' {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, 22|הודעה בדבר סמכויות השרים}}; {{ח:תיבה|י״פ תש״ט, 237|הודעה בדבר סמכוית השרים}}; {{ח:תיבה|י״פ תשי״ט, 1727|הודעה בדבר סמכוית השרים}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
הנציב העליון לפלשתינה (א״י) מחוקק בזה בעצתה של המועצה הפלשתינאית (א״י) לאמור:–

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|בסעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|ו־15 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל סמכות שהיתה נתונה על פי החוק בידי מלך בריטניה או בידי הנציב העליון תהא נתונה לממשלה, וכל מקום בו נאמר בחוק ”פלשתינה (א״י)“ ייקרא מעתה ”ישראל“. פורסמה הודעה על הענקת סמכויות הנציב העליון לשר האוצר (ע״ר תש״ח, 22); הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(י)}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5(ז) לפקודה}} הוענקו לשר הפנים (י״פ תש״ט, 237; י״פ תשי״ט, 1727). מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 11|בסעיף 11 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}} – לפיו החוק הקיים בארץ־ישראל נשאר בתקפו, בשינויים הנובעים מתוך הקמת המדינה ורשויותיה – מקום בו נאמר ”מושל המחוז“, ייקרא מעתה ”ממונה על המחוז“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|חלק א|חלק א׳ – פיטורין ממסי עיריה}}

{{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳ – פיטורין ממס הרכוש החקלאי}}

{{ח:פנימי|חלק ג|חלק ג׳ – פיטורין ממס הרכוש העירוני}}

{{ח:פנימי|חלק ד|חלק ד׳ – הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} פקודה זו תקרא {{ח:הערה|”}}פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פיטורין), 1938{{ח:הערה|“}}.

{{ח:קטע2|חלק א|חלק א׳ – פיטורין ממסי עיריה}}

{{ח:סעיף|2|פירוש|תיקון: תשכ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק א|בחלק זה מפקודה זו}}:–
{{ח:תת|(א)}} המלים ”בנין“, ”קרקע תפושה“, ”בעלים“ ו”מחזיק“ יהיו להן הפירושים שניתנו להן {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 269|בסעיף 101 מפקודת העיריות, 1934}}, וכן
{{ח:תת|(ב)}} ”ארנונה כללית“ פירושו כאמור {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 274ב|בסעיף 274ב לפקודת העיריות}}.

{{ח:סעיף|3|הממשלה ואנשים המחזיקים בקרקע בשם הממשלה יהיו פטורים ממס|תיקון: תש״ח, תשי״ד, תשכ״ח, תשנ״ב, תשנ״ג, תשנ״ד, תשנ״ה, תשנ״ו, תשנ״ח, תשנ״ח־2, תשס״ד, תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} למרות כל דבר האמור {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות, 1934}}:–
{{ח:תת|(א)|(1)}} בשל נכסים בתחומי רשויות מקומיות, שחל עליהם סעיף 3(ב) תשולם ארנונה כללית, בכל שנת כספים, בשיעור הקבוע בפסקה (3) מהארנונה הכללית שהיתה משולמת ברשות המקומית אלמלא הוראת סעיף 3(ב) האמור, והכל בהתאם לסכומים ולסוגי הנכסים הנוהגים באותה רשות מקומית, באופן שלא ייקבע סיווג נפרד לנכסי המדינה, אלא אם כן נקבע בתקנות לפי סעיף קטן (ג) סיווג נפרד לנכסים כאמור; באין סיווג מתאים – יחול הסיווג הדומה ביותר.
{{ח:תתת|(2)}} בשל הנכסים האמורים בפסקה (1), לא תשולם אגרת סילוק אשפה או כל אגרה אחרת, המשולמת לרשות המקומית בידי מי שפטור מתשלום ארנונה כללית, ובלבד שסכום הארנונה הכללית בכל שנת כספים, בשל נכס מסוים מן הנכסים האמורים, לא יפחת מסכום האגרות כאמור, ששולם בפועל לרשות המקומית בשנת 1994 בשל אותו נכס, בתוספת שיעורי העדכון שנקבעו, מדי שנה, בתקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה, להשגת יעדי התקציב)#פרק ד|פרק ד׳ לחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה, להשגת יעדי התקציב), התשנ״ג–1992}}.
{{ח:תתת|(3)}} שיעור הארנונה הכללית בהתאם לפסקה (1) יהיה –
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי נכסים שמחזיקים בהם משרד הבטחון או צבא הגנה לישראל או מטעמם, לרבות יחידות הסמך שלהם – 30%;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי נכסים המשמשים בתי חולים או מרפאות – 45%;
{{ח:תתתת|(ג)}} לגבי נכסים אחרים – 55%.
{{ח:תת|(ב)}} ארנונה כללית לא תוטל על כל בנין או קרקע תפושה שהמחזיקים בהם הם הממשלה {{ח:הערה|[במקור: הכתר או הנציב העליון או מזכיר הממלכה]}} או כל אדם אחר או מוסד אחר המחזיקים בהם בשם הממשלה {{ח:הערה|[במקור: הכתר]}}, והמשמשים לצרכי הממשלה {{ח:הערה|[במקור: הכתר או לצרכי הנציב העליון או לצרכי מזכיר הממלכה]}} או לצרכי כל אדם אחר או מוסד אחר המחזיקים בהם בשם הממשלה {{ח:הערה|[במקור: הכתר]}}, ושום בנין או קרקע תפושה לא ייחשבו כאילו הם משמשים לאחד מן הצרכים האלה אם המחזיק באותו בנין או באותה קרקע תפושה הוא פקיד מטעם הממשלה {{ח:הערה|[במקור: הכתר]}} המשלם שכר דירה בעדם אם במישרין או בצורת ניכויים ממשכורתו.
{{ח:תת|(ג)}} שר הפנים ושר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאים לקבוע בתקנות סיווגים נפרדים לנכסי המדינה, שהמדינה עושה בהם שימוש שהוא שימוש ייחודי לה, וכן סכומים מרביים לארנונה הכללית אשר יטילו הרשויות המקומיות על כל אחד מסוגי הנכסים כאמור וכללים בדבר עדכונם; כן רשאים שר הפנים ושר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע את היחס שבין הסכומים אשר יוטלו בשל כל אחד מסוגי הנכסים האמורים, בינם לבין עצמם וביחס לסוגי נכסים אחרים, ובלבד שלא תיקבע ארנונה בסכום אפס.
{{ח:ת}} הוראות סעיף זה לא יחולו בתחום עירית ירושלים.

{{ח:סעיף|4|מדינות זרות, עדות דתיות או מוסדות דתיים, מוסדות צדקה ומוסדות חנוך יהיו פטורים ממס|תיקון: 1940, תשכ״ח, תשנ״ז}}
{{ח:ת}} למרות כל האמור {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות, 1934}}:–
{{ח:תת|(א)}} ארנונה כללית לא תוטל על כל בנין או קרקע תפושה אשר:–
{{ח:תתת|(I)}} הבעלות עליהן הן בידי מדינה או בידי כל אדם המחזיק בהן בשם כל מדינה, בתנאי שאותה מדינה משתמשת באותו בנין או באותה קרקע תפושה לצורך קונסוליה בשביל הקונסול הכללי או בשביל כל פקיד קונסולרי קבוע של אותה מדינה;
{{ח:תתת|(II)}} הבעלות והחזקה עליהם הן בידי כל עדה דתית או מוסד דתי, בתנאי שהבנין או הקרקע התפושה משמשים לאותה עדה דתית או לאותו מוסד דתי:
{{ח:תתתת|(א)}} כמקום תפילה, מקווה טהרה, או
{{ח:תתתת|(ב)}} כמנזר, או
{{ח:תתתת|(ג)}} כבית־חולים, מרפאה או בית־הבראה, או
{{ח:תתתת|(ד)}} כגן־ילדים, בית־ספר, בית־יתומים, סמינר, או בית־ספר מקצועי, או
{{ח:תתתת|(ה)}} כבית־מחסה לעניים ולנצרכים, או
{{ח:תתתת|(ו)}} כפונדק או כבית הכנסת־אורחים המשמשים אך ורק לאיכסון עולי־רגל בחנם, או
{{ח:תתתת|(ז)}} כתקייה, זוויה או בית־תמחוי, או
{{ח:תתתת|(ח)}} כדירתו של ראש אותה עדה, או
{{ח:תתתת|(ט)}} כבית משפט דתי;
{{ח:תתת|(III)}} הבעלות והחזקה עליהם הן בידי כל אגודת צדקה, בתנאי שהבנין או הקרקע התפוסה משמשים לאותה אגודת־צדקה:–
{{ח:תתתת|(א)}} כבית־חולים, מרפאה או בית־הבראה, או
{{ח:תתתת|(ב)}} כבית־יתומים או בית מחסה לעניים ולנצרכים, או
{{ח:תתתת|(ג)}} כפונדק או כבית הכנסת־אורחים המשמשים אך ורק לאיכסון עולי־רגל או מהגרים בחנם, או
{{ח:תתתת|(ד)}} כתקיה, זוויה או בית־תמחוי;
{{ח:תתת|(IV)}} הבעלות והחזקה עליהם הן בידי כל מוסד חנוך, בתנאי שהבנין או הקרקע התפוסה משמשים לאותו מוסד־חנוך:–
{{ח:תתתת|(א)}} כגן־ילדים, בית־ספר, סמינר או בית־ספר מקצועי, או
{{ח:תתתת|(ב)}} כבית־חנוך לעורים, לאלמים או לחרשים, או
{{ח:תתתת|(ג)}} כספריה צבורית;
{{ח:תת}} בתנאי כי לא יפטרו ממס כל בנין או קרקע תפושה שהבעלות והחזקה עליהם הן בידי כל מדינה, או כל אדם המחזיק מטעם כל מדינה, עדה דתית או מוסד דתי, אגודת צדקה או מוסד חנוך, אם אותה מדינה או אותה עדה דתית או אותו מוסד דתי, או אותה אגודת צדקה או אותו מוסד חנוך משתמשים בבנין או בקרקע התפושה לאיזה צורך שתכליתו הפקת ריוח כספי.
{{ח:תת|(ב)}} ארנונה כללית לא תוטל על כל בנין או קרקע תפושה שהבעלות עליהם היא בידי כל מדינה או עדה דתית או מוסד דתי או אגודת צדקה או מוסד חנוך, אם אותה מדינה או אותה עדה או אותו מוסד דתי או אותה אגודה או אותו מוסד חנוך משתמשים בהם לאחד מן הצרכים המפורטים בפסקא (א)(I), (II), (III) ו־(IV) מסעיף זה:–
{{ח:תת}} בתנאי שלא יפטרו מארנונות אלה כל בנין או קרקע תפושה שהבעלות עליהם הן בידי כל מדינה, עדה דתית או מוסד דתי, אגודת צדקה או מוסד חנוך אם אותה מדינה או אותה עדה או אותה אגודה או אותו מוסד משתמשים בבנין או בקרקע התפושה לאיזה צורך שתכליתו הפקת ריוח כספי.

{{ח:סעיף|5|פיטורים שונים|תיקון: 1940, תש״ח, תשכ״ח, תש״ן, תשנ״ב, תשנ״ג, תשנ״ד, תשנ״ה, תשנ״ו, תשנ״ח־2, תשס״ה, תשע״א, תשע״ו־2, תשע״ז־2, תשע״ט־2}}
{{ח:ת}} הנכסים דלקמן יהיו פטורים מהארנונה הכללית, דהיינו:–
{{ח:תת|(א)}} כל מקום שהוא מצבה היסטורית או מקום היסטורי עפ״י {{ח:חיצוני|חוק העתיקות|פקודת העתיקות}} ואשר, לדעת הממונה על המחוז, חלות עליו ההגבלות המוטלות עפ״י {{ח:חיצוני|חוק העתיקות|אותה פקודה}} על השמוש בו למטרות ריוח;
{{ח:תת|(ב)}} כל בנין, קרקע פנויה או קרקע תפושה של הקדש לצרכי צדקה שנוסד בתור כזה בפני בית דין דתי או עפ״י {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות#פרק ג|פקודת ההקדשות לצרכי צדקה}} ושאין מנהלים אותו למטרות ריוח, או של הקדש לצרכי חנוך שפירותיו משמשים אך ורק להחזקת בתי ספר;
{{ח:תת|(ג)}} כל בית־קברות או חלק מבית־קברות, שאינו משמש למטרות ריוח;
{{ח:תת|(ד)}} כל מגרש צבורי, מקום פתוח, מגרש משחקים או קרקע שאסור להקים עליהן בנין ואשר, באישורו של שר האוצר, יעדום לשמוש הצבור;
{{ח:תת|(ה)}} כל בית המשמש לבעליו אך ורק כבית חיילים או כבית מלחים;
{{ח:תת|(ו)}} כל רכוש השייך לחברת צער בעלי חיים ומשמש אך ורק למטרותיה, או השייך {{ח:חיצוני|https://pdsa.org.uk/|למרפאה העממית לריפוי בעלי חיים חולים של אנשים עניים בארץ (People's Dispensary for the Sick Animals of the Poor in Palestine)}} והמשמש למטרותיה;
{{ח:תת|(ז)}} כל רכוש השייך לאגודה או למוסד שיתופי שמטרתם העיקרית היא לספק, שלא על מנת לקבל פרס, עזרה רפואית ולהחזיק בתי־חולים, בתי־הבראה, מרפאות או קליניקות, בתנאי שרכוש זה משמש אך ורק לאחת מאותן המטרות או ליותר מאחת, ובתנאי שאותה אגודה או אותו מוסד שיתופי אושרו מטעם שר הפנים לצרכי פיטורים עפ״י סעיף זה;
{{ח:תת|(ח)}} כל קרקע או בנין המשמשים אך ורק לצרכי ספורט או תרבות הגוף שלא למטרות ריווח;
{{ח:תת|(ט)}} כל רכוש המשמש לבעליו אך ורק כבית נכאת צבורי;
{{ח:תת|(י)|(1)}} כל רכוש שמוסד־מתנדב לשירות הצבור משתמש בו אך ורק לשירות הצבור, בתנאי שאותו מוסד קיבל את אישור מועצת הרשות המקומית לצורך פיטורין עפ״י סעיף זה; ואולם מתן פטור על פי סעיף זה למוסד מתנדב שעיקר פעילותו בענייני בריאות, בענייני רווחה או בענייני חינוך לתלמידים עד גיל 25, לא יותנה בכך שפעילותו משרתת בעיקר את תושבי הרשות המקומית שבה הוא פועל, ולעניין מוסד שעיקר פעילותו בענייני חינוך כאמור – מתן פטור כאמור לא יותנה גם בקיומו של רישוי, הוראות פסקה זו לעניין מוסד שעיקר פעילותו בענייני חינוך כאמור, יחולו גם על מוסד חינוך כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5ג|או 5ג}} שאינו מקבל פטור מארנונה לפי אותם סעיפים, בשל אי־עמידה בתנאים שנקבעו בהם; לעניין זה, ”רישוי“ – כל אחד מאלה: רישיון או פטור כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי ספר|בחוק פיקוח על בתי ספר, התשכ״ט–1969}}, אכרזה או הוראת פטור – לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|חוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}, רישיון או הכרה – לפי {{ח:חיצוני|חוק מוסדות תרבותיים יחודיים|חוק מוסדות תרבותיים יחודיים, התשס״ח–2008}}, ורישום או פטור – לפי {{ח:חיצוני|פקודת החינוך|פקודת החינוך [נוסח חדש], התשל״ח–1978}};
{{ח:תתת|(2)}} פטור מארנונה כאמור בסעיף קטן זה יהיה לתקופה שלא תפחת משלוש שנים, ובלבד שהחל מהשנה השנייה למתן הפטור ימסור המוסד, בתחילת כל שנה, תצהיר ולפיו לא חל שינוי במטרותיו ופעילותו מעת קבלת הפטור;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף קטן זה יחולו לגבי כל הרשויות המקומיות המתוקצבות בתקציב המדינה;
{{ח:תתת|(4)}} מועצת הרשות המקומית תאשר מתן פטור לפי סעיף קטן זה רק בהתאם לתנאים וכללים שקבע המנהל הכללי של משרד הפנים ולאחר שהונחה לפניה חוות דעתה של ועדת ההנחות של הרשות המקומית לעניין בקשה שהוגשה למתן פטור; תנאים וכללים כאמור אינם טעונים פרסום ברשומות;
{{ח:תתת|(5)}} לא אישרה מועצת רשות מקומית מתן פטור לפי סעיף קטן זה, יאשר שר הפנים את מתן הפטור אם התקיימו במבקש הפטור התנאים והכללים כאמור בפסקה (4);
{{ח:תתת|(6)}} בסעיף קטן זה, ”ועדת הנחות“ –
{{ח:תתתת|(א)}} בעירייה – כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 149ד|בסעיף 149ד לפקודת העיריות}};
{{ח:תתתת|(ב)}} במועצה מקומית – כמשמעותה בהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)#סעיף 12|סעיף 12 לחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ״ג–1992}};
{{ח:תת|(יא)}} נכס המשמש כאכסניית נוער ששר החינוך התרבות והספורט ושר הפנים אישרו כי הנכס האמור מוחזק על ידי עמותה הפועלת שלא למטרות רווח וחברה {{ח:חיצוני|https://www.hihostels.com/|בפדרציה הבין־לאומית של אכסניות הנוער (I.Y.H.F.‎)}} או שאישרו כי הוא נכס המשמש כבית ספר שדה המוחזק בידי עמותה הפועלת שלא למטרות רווח, שבהחזקתה לפחות שבעה בתי ספר שדה שמספר המיטות בהם הוא לפחות 1,800 ומחציתם לפחות בנגב או בגליל, ומתקיימת בהם פעילות חינוכית והדרכה לקטינים, ובלבד שבשנת הכספים שקדמה לשנה שלגביה יינתן הפטור מהארנונה הכללית כאמור בסעיף זה, שיעור המתאכסנים תמורת תשלום באותה אכסניה או באותו בית ספר שדה שגילם אינו עולה על 21 שנים, עלה על 60% מבין המתאכסנים.

{{ח:סעיף|5א|פיטורין ממסי מועצה מקומית|תיקון: 1940, תשי״ד, תשכ״ח, תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} למרות כל האמור {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|בפקודת המועצות המקומיות}} או בכל צו שניתן עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 2|סעיף 2 הימנה}}, הרי כל רכוש אשר, אילו היה מצוי בתחומי אזור עיריה היה פטור, עפ״י {{ח:פנימי|חלק א|חלק זה של הפקודה}}, מתשלום ארנונה כללית, יהא פטור מכל ארנונה כללית שהוטלה ע״י מועצה מקומית, אם מצוי הוא בתוך תחומי אזור השפוט של אותה מועצה מקומית.

{{ח:סעיף|5ב|הסוכנות היהודית ומוסדותיה|תיקון: תשי״ד, תשכ״ח}}
{{ח:ת}} כדי להסיר ספק נאמר בזה, כי הסוכנות היהודית לארץ ישראל, קרן קיימת לישראל וקרן היסוד בע״מ, אינם פטורים מתשלום ארנונה כללית, אלא במידה שפטור כאמור ניתן להם על פי הוראות {{ח:פנימי|חלק א|חלק זה}}.

{{ח:סעיף|5ג|הטלת ארנונה על נכסים לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}|תיקון: תשס״ג, תשס״ה, תשס״ו, תשס״ז, תש״ע, תש״ע־2, תש״ע־3, תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ב־3, תשע״ב־4, תשע״ה, תשע״ו, תשע״ז, תשע״ז־3, תשע״ח, תשע״ט, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}, והאמור בכל דין, תוטל ארנונה כללית על הנכסים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}, בשיעורים שלהלן, שיחושבו מסכום הארנונה הכללית שהיתה משולמת לרשות המקומית אלמלא הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}, ובהתאם לסכומים ולסוגי הנכסים הנוהגים באותה רשות מקומית, באופן שלא ייקבע סיווג נפרד לנכסים האמורים; באין סיווג מתאים – יחול הסיווג הדומה ביותר (להלן – נכסים פטורים חלקית):
{{ח:תתת}} בשנת 2003 – 6%;
{{ח:תתת}} בשנת 2004 – 15%;
{{ח:תתת}} בשנת 2005 – 24%;
{{ח:תתת}} בשנת 2006 ואילך – 33%.
{{ח:תת|(ב)}} לא קיים ברשות המקומית סיווג מתאים או סיווג דומה כאמור בסעיף קטן (א) – תוטל ארנונה כללית על הנכסים האמורים, בשיעורים המפורטים להלן, שיחושבו מתעריף הארנונה הנמוך ביותר ברשות המקומית בשל בנין או קרקע, לפי הענין:
{{ח:תתת}} בשנת 2003 – 12%;
{{ח:תתת}} בשנת 2004 – 30%;
{{ח:תתת}} בשנת 2005 – 48%;
{{ח:תתת}} בשנת 2006 – 66%.
{{ח:תת|(ג)}} בשנים 2003 עד 2005 לא תשולם בשל נכסים פטורים חלקית, אגרת סילוק אשפה או כל אגרה או תשלום אחר, המשולמים בזיקה לפטור מהארנונה הכללית (בסעיף זה – אגרה), ובלבד שסכום הארנונה הכללית אשר תשולם בכל אחת מהשנים האלה, למרות האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), לא יפחת מסכום האגרה ששולמה בפועל לרשות המקומית בשל אותו נכס באחת משלוש השנים שקדמו לתשלום, לפי הגבוה, בתוספת שיעורי העדכון כפי שנקבעו מדי שנה בתקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)#פרק ב|פרק ב׳ לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ״ג–1992}}.
{{ח:תת|(ד)}} החל בשנת 2006 לא תשולם אגרה בשל נכסים פטורים חלקית.
{{ח:תת|(ה)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (א) עד (ד), לא תוטל ארנונה כללית או אגרה על שטח נכס המשמש לאחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} כנסיה, מסגד או בית תפילה אחר, לרבות מבנה או חלק ממבנה שייעודו העיקרי הוא קיום תפילה, והשימושים הנוספים בו, אם ישנם, הם ללימודי אותה דת או לצרכים הנובעים מקיום התפילה ומלימודי הדת כאמור, ושאין בו פעילות עסקית;
{{ח:תתת|(1א)}} בית כנסת, לרבות מבנה או חלק ממבנה שייעודו העיקרי הוא קיום תפילה, והשימושים הנוספים בו, ככל שישנם, הם ללימוד תורה או לצרכים הנובעים מקיום התפילה ומלימוד התורה, ושאין בו פעילות עסקית; בלי לגרוע מהאמור, במבנה שייעודו העיקרי לימוד תורה והוא משמש ללימוד תורה, יראו כבית כנסת את החלק במבנה האמור המיועד ומשמש לקיום תפילה באופן קבוע וסדיר נוסף על ייעודו ושימושיו ללימוד תורה, ובלבד שאין בו פעילות עסקית;
{{ח:תתת|(2)}} מקווה;
{{ח:תתת|(2א)}} כל בית קברות או חלק מבית קברות שאינו משמש למטרות רווח;
{{ח:תתת|(3)}} מוסד חינוך מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}, מוסד חינוך כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק האמור}} ובית ספר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי ספר|בחוק פיקוח על בתי ספר, התשכ״ט–1969}}, שחל עליו {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי ספר|החוק האמור}}, שבו לומדים או מתחנכים באופן שיטתי יותר מ־10 תלמידים ושניתן בו חינוך גן ילדים, חינוך יסודי וחינוך על יסודי לתלמידים עד גיל 18 שנים, וכן בית ספר מקצועי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החניכות|בחוק החניכות, התשי״ג–1953}}, והכל אם אינו למטרות רווח ולגבי השטח המשמש לחינוך או ללימוד כאמור ואשר אין בו פעילות עסקית;
{{ח:תתת|(4)}} מעון יום {{ח:הערה|[צ״ל: מעון]}} כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות|בחוק הפיקוח על מעונות, התשכ״ה–1965}}, וכן מעון יום לפעוטות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות|בחוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התשע״ט–2018}}, ובלבד שחל עליו מחיר מרבי לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ״ו–1996}};
{{ח:תתת|(5)}} מקלט לנשים מוכות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|בחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}};
{{ח:תתת|(6)}} מעון כמשמעותו בתע״ס המספק הגנה וטיפול לילדים ולנערות בסיכון ובמצוקה; לענין זה, ”תע״ס“ – הנחיות והוראות המנהל הכללי של משרד העבודה והרווחה (תקנון לעבודה סוציאלית – תע״ס), כתוקפן מזמן לזמן, המצויות לעיון הציבור במחלקות לשירותים חברתיים ובלשכות המחוזיות של המשרד האמור;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|תקנון עבודה סוציאלית (תע״ס) מפורסם {{ח:חיצוני|http://www.molsa.gov.il/CommunityInfo/Regulations/SocialRegulations/Pages/Open_Tass.aspx|באתר האינטרנט של משרד הרווחה והשירותים החברתיים}}.}}
{{ח:תתת|(7)}} מבנה המוחזק בידי תנועת נוער ששר התרבות החינוך והספורט אישר כי לפי המבחנים לצורך תמיכה, קיבלה תנועת הנוער בשנת הכספים שקדמה לשנה שלגביה לא מוטלת ארנונה כללית לפי הוראות סעיף קטן זה תמיכה, ובלבד שעיקר שימושו של המבנה הוא לקיום פעילויות לחניכי אותה תנועה כפי שמקובל לקיימן על ידי תנועות נוער; לענין פסקה זו, ”מבחנים לצורך תמיכה“ – מבחנים לצורך תמיכה של משרד החינוך התרבות והספורט במוסדות ציבור לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, לתמיכה בתנועות נוער;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|http://www.justice.gov.il/Units/Tmihot/Tavhinim/Tavhinim/TestYouthMovements.pdf|מבחנים לצורך תמיכה של משרד החינוך בתנועות נוער}} (י״פ תשע״ח, 652).}}
{{ח:תתת|(8)}} מדרשה תורנית ציונית ליהדות וללימודי ארץ ישראל ששר החינוך אישר כי לפי המבחנים לצורך תמיכה, קיבלה תמיכה בשנת הכספים שקדמה לשנה שלגביה לא מוטלת ארנונה כללית לפי הוראות סעיף קטן זה; לענין פסקה זו, ”מבחנים לצורך תמיכה“ – מבחנים לצורך תמיכה של משרד החינוך במוסדות ציבור לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, לתמיכה במדרשות תורניות ציוניות ליהדות וללימודי ארץ ישראל;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|http://www.justice.gov.il/Units/Tmihot/Tavhinim/Tavhinim/מבחני%20תמיכה%20של%20משרד%20החינוך%20במדרשות%20שילוב%20ללימודי%20יהדות%20וחברה%20ולהכשרת%20מנהיגות%20צעירה%20-%20יפ%206808.pdf|מבחנים לחלוקת כספים למוסדות ציבור לצורך תמיכה של משרד החינוך במדרשות שילוב ללימודי יהדות וחברה ולהכשרת מנהיגות צעירה}} (י״פ תשע״ד, 5754).}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|http://www.justice.gov.il/Units/Tmihot/Tavhinim/Tavhinim/מבחנים%20לצורך%20תמיכה%20של%20משרד%20החינוך%20במוסדות%20ציבור%20בתחום%20מדרשות%20ליהדות%20וללימודי%20ארץ%20ישראל-%20יפ%207343.pdf|מבחנים לצורך תמיכה של משרד החינוך במוסדות ציבור בתחום מדרשות ליהדות וללימודי ארץ ישראל}} (י״פ תשע״ו, 10001).}}
{{ח:תתת|(9)}} מפעל מוגן, לרבות מרכז עבודה שיקומית, המספק תעסוקה לאנשים עם מוגבלות, שמשרד הרווחה והשירותים החברתיים הכיר בו, ובלבד שלפחות 85 אחוזים מהאנשים עם מוגבלות כאמור משתתפים בתעסוקה בו לפי הפניה של משרד הרווחה והשירותים החברתיים, משרד הבריאות, משרד הביטחון או המוסד לביטוח לאומי; בסעיף קטן זה, ”אדם עם מוגבלות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}}, שמלאו לו 18 שנים;
{{ח:תתת|(10)}} מסגרת יומית שעיקר ייעודה מתן שירות שיקום בתחום התעסוקה, למתמודדי נפש הזכאים לו לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה|חוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה, התש״ס–2000}}; לעניין פסקה זו, ”שירות שיקום בתחום התעסוקה“ – שירות המנוי {{ח:חיצוני|חוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה#תוספת פרט א|בפסקאות (1), (2), (3)(ג) או (4) לפרט א׳ בתוספת לחוק האמור}};
{{ח:תתת|(11)}} מסגרת יומית, לרבות מרכז יום, מרכז שיקום ומרכז הכשרה, שעיקר ייעודה מתן אבחון, שיקום, טיפול או הכשרה, מקצועיים–תעסוקתיים, לאנשים עם מוגבלות, שמשרד הרווחה והשירותים החברתיים הכיר בה, ובלבד שלפחות 85 אחוזים מהאנשים עם מוגבלות שוהים בה לפי הפניה של המשרד האמור או המוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תתת|(12)}} אתר הנצחה ממלכתי או אתר הנצחה חילי שהוכרזו לפי {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה#סעיף 45|סעיף 45 לחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ״ח–1998}}, שהם פתוחים לציבור, והכול אם אינם למטרות רווח ולגבי השטח המשמש אתר הנצחה כאמור ואשר אין בו פעילות עסקית;
{{ח:תתת|(13)}} עד 200 מ״ר משטח מערכת לייצור חשמל על ידי שימוש באנרגיית השמש בטכנולוגיה פוטו־וולטאית או תרמו־סולרית אשר אינה עושה שימוש בדלקים פוסיליים מעבר לקבוע {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (עסקאות עם ספק שירות חיוני)#סעיף 1|בפסקה (2) להגדרה ”מיתקן אנרגיה מתחדשת“ שבסעיף 1 לכללי משק החשמל (עסקאות עם ספק שירות חיוני), התש״ס–2000}}, הממוקמת על גג נכס;
{{ח:תתת|(14)}} ארכיון ציבורי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הארכיונים|בחוק הארכיונים, התשט״ו–1955}}, לגבי השטח המשמש ארכיון ציבורי כאמור ואשר אין בו פעילות עסקית.

{{ח:קטע2|חלק ב|חלק ב׳ – פיטורין ממס הרכוש החקלאי}}

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשכ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: תש״ח, תשכ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: 1940, תשכ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9||תיקון: 1940, תש״ח, תשכ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|חלק ג|חלק ג׳ – פיטורין ממס הרכוש העירוני}}

{{ח:סעיף|10||תיקון: תשכ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11||תיקון: תש״ח, תשכ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|12||תיקון: 1940, תשכ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|13||תיקון: 1940, תש״ח, תש״ט, תשכ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|חלק ד|חלק ד׳ – הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|14|סמכותו של ממונה על מחוז להחליט מתי חלה הפקודה|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} כל שאלה באם איזו עדה היא עדה דתית או אם איזה מוסד הוא מוסד דתי או אם איזו אגודה היא אגודת צדקה או אם איזה מוסד הוא מוסד חנוך יחליט בה הממונה על המחוז שבו נמצא הנכס אשר ביחס אליו נתבעים הפטורין ע״י אותה עדה או אותו מוסד דתי או אותה אגודת צדקה או אותו מוסד חנוך.

{{ח:סעיף|15||תיקון: 1941, 1943, תש״ח, תש״ס, תשס״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16|תקנות|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} יכול שר האוצר להתקין תקנות לביצוען של הוראות פקודה זו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מסי העיריה ומסי הממשלה (פיטורין)|תקנות מסי העיריה ומסי הממשלה (פיטורין), 1940}}.}}

{{ח:סעיף|17|ביטול}}
{{ח:תת|(1)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב בפקודת מס הרכוש העירוני.}}
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב בפקודת מס הרכוש החקלאי, 1935.}}
{{ח:תת|(3)}} המודעה הקובעת הוראות בנידון מחילת מס בתים וקרקע על מוסדות חינוך רשומים, שנתפרסמה בעתון הרשמי מיום 1 בנובמבר, 1922, מבוטלת בזה.

{{ח:חתימות|24 ביוני, 1938.}}
* '''הרולד מק־מיכל'''
נציב עליון.
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]