gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות שימור הקרקע (אזור הנגב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שימור הקרקע (אזור הנגב), תשי״א–1951}}
{{ח:קטע3||תקנות שימור הקרקע באזור הנגב}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״א, 918|תקנות שימור הקרקע (אזור הנגב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0170.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)|לפקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה), 1941}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הכרזה על אזור מיוחד}}
{{ח:ת}} השטח הנקוב {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, וכפי שנתחם בגבולות שטומנו בתרשים מיוחד אזור מיוחד בשם ”תרשים האזור המיוחד לשימור הקרקע בנגב“, מוכרז בזה באזור מיוחד לצורך {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2 לפקודה}} (להלן – האזור המיוחד).

{{ח:סעיף|2|הפקדת התרשים}}
{{ח:ת}} התרשים המיוחד יופקד במשרד החקלאות, המדור לשמירת הקרקע, הקריה והעתק ממנו במשרד כל רשות מקומית הנמצאת באזור המיוחד, וכל מעונין זכאי לעיין בהם בשעות הקבועות לקבלת קהל במשרדים אלה.

{{ח:סעיף|3|הסדר עיבוד ומרעה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעבד. אדם אדמה באזור המיוחד אלא בהתאם להוראותיו של מנהל המדור לשמירת הקרקע שבמשרד החקלאות (להלן – המנהל).
{{ח:תת|(ב)}} לא ירעה אדם באזור המיוחד ולא יעביר דרכו צאן, בקר או חית בית אחרת, אלא בהתאם להוראות המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי, בהודעה שתפורסם בדרך הטובה בעיניו, לאסור כליל עיבוד אדמה או מרעה, או העברת צאן, בקר או חית בית אחרת, בשטח מסויים או בשטחים מסויימים שבתחומי האזור המיוחד.
{{ח:תת|(ד)}} לצרכי תקנה זו, ”עיבוד“ כולל – כריתה, עקירה, שריפה וסילוק של כל צמח, בין שהוא נטוע ובין שהוא גידול בר.

{{ח:סעיף|4|כניסה לאדמות האזור המיוחד}}
{{ח:ת}} המנהל, וכן כל אדם המורשה לכך על ידיו, רשאים להיכנס לכל שטח שבתחומי האזור המיוחד, לשם פיקוח על קיום הוראות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|5|ענשים}}
{{ח:ת}} העובר על תקנות אלה, או על הוראה שניתנה על פיהן דינו – מאסר עד ששה חדשים או קנס עד 50.- ל״י או שני הענשים כאחד.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שימור הקרקע (אזור הנגב), תשי״א–1951“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} כל שטח מדינת ישראל דרומית מהקו המתחיל במערב בנקודת הקואורדינטה 107000/119000 על יד שפת הים באשקלון, ונמשך מזרחה דרך מגדל גד לאורך הכביש העובר את עירק־סואידן, פלוג׳ה, עירק־מנשיה, בית ג׳וברין עד גבול הממלכה הירדנית.

{{ח:חתימות|כ״ה באדר ב׳ תשי״א (2 באפריל 1951)}}
* '''פנחס לבון'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שימור הקרקע (תחום המועצה האזורית חוף-השרון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שימור הקרקע (תחום המועצה האזורית חוף־השרון), תש״ך–1960}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שימור הקרקע בתחום המועצה האזורית חוף־השרון}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 1244|תקנות שימור הקרקע (תחום המועצה האזורית חוף־השרון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1018.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת סחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|פקודת סחף הקרקע (מניעה)|לפקודת סחף הקרקע (מניעה), 1941}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה“ – המועצה האזורית חוף השרון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל האגף לשימור הקרקע שבמשרד החקלאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עיבוד“ – לרבות כריתה, עקירה, שריפה וסילוק של כל צמח בין שהוא נטוע ובין שהוא גידול בר.

{{ח:סעיף|2|אכרזה על אזור מיוחד}}
{{ח:ת}} תחום המועצה כפי שפורט {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות)#תוספת 1 פרט כו|בפרט (כו) לתוספת לצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), תשי״ח–1958}}, מוכרז כאזור מיוחד לצורך {{ח:חיצוני|פקודת סחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2 לפקודה}} (להלן – האזור המיוחד).

{{ח:סעיף|3|עיבוד אדמה}}
{{ח:ת}} לא יעבד אדם אדמה באזור המיוחד אלא בהתאם להוראות המנהל.

{{ח:סעיף|4|מרעה}}
{{ח:ת}} לא ירעה אדם באזור המיוחד ולא יעביר דרכו צאן או חיית בית אחרת, אלא בהתאם להוראות המנהל.

{{ח:סעיף|5|סמכויות המנהל}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי, בהודעה שתפורסם בדרך הנראית לו, לאסור כליל עיבוד אדמה או מרעה, או העברת צאן או בקר או חיית בית אחרת, בשטח מסויים או בשטחים מסויימים שבתחום האזור המיוחד.

{{ח:סעיף|6|פעולות למניעת סחף}}
{{ח:ת}} המועצה תפעל בתחומי האזור המיוחד למניעת סחף הקרקע, ותקים לשם כך מפעלים לפי הצורך ולפי תכנית שתוסכם בינה ובין המנהל ותדאג להחזקתם של מפעלים אלה.

{{ח:סעיף|7|פגיעה בפעולות או מפעלים}}
{{ח:ת}} לא יפגע אדם ולא יעשה כל דבר העלול לפגוע בשלמות הפעולות או המפעלים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}} או ביעילותם.

{{ח:סעיף|8|כניסה לאזור מיוחר}}
{{ח:ת}} המנהל וכל אדם המורשה לכך על ידיו או על ידי המועצה רשאים להיכנס לכל שטח שבתחומי האזור המיוחד, לשם פיקוח על קיום הוראות תקנות אלה, לשם ביצוע הפעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}} ועריכת החקירות והמדידות הדרושות לכך.

{{ח:סעיף|9|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על תקנות אלה או על הוראה שניתנה על פיהן, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס חמישים לירות או שני הענשים כאחד.

{{ח:סעיף|10|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שימור הקרקע (תחום המועצה האזורית חוף־השרון), תש״ך–1960“.

{{ח:חתימות|ג׳ בסיון תש״ך (29 במאי 1960)}}
* '''משה דיין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שימור הקרקע (תחום המועצה האזורית יואב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שימור הקרקע (תחום המועצה האזורית יואב), תשט״ו–1955}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שימור הקרקע בתחום המועצה האזורית יואב}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ו, 153|תקנות שימור הקרקע (תחום המועצה האזורית יואב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0484.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)|לפקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה), 1941}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} ז בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה“ – המועצה האזורית יואב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל המחלקה לשימור הקרקע שבמשרד החקלאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עיבוד“ – לרבות כריתה, עקירה, שריפה וסילוק של כל צמח, בין שהוא נטוע ובין שהוא גידול בר.

{{ח:סעיף|2|אכרזה על אזור מיוחד}}
{{ח:ת}} תחום המועצה כפי שפורט {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות)#תוספת 1 פרט כח|בתוספת לצו המועצות המקומיות (מועצה אזורית יואב), תשי״ב–1952}}, מוכרז כאזור מיוחד לצורך {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2 לפקודה}} (להלן – האזור המיוחד).

{{ח:סעיף|3|הסדר של עיבוד אדמה ומרעה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעבד אדם אדמה באזור המיוחד אלא בהתאם להוראות המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} לא ידעה אדם באזור המיוחד ולא יעביר דרכו צאן או בקר או חיית בית אחרת, אלא בהתאם להוראות המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי, בהודעה שתפורסם בדרך הנראית לו, לאסור כליל עיבוד אדמה או מרעה, או העברת צאן או בקר או חיית בית אחרת, בשטח מסויים או בשטחים מסויימים שבתחום האזור המיוחד.

{{ח:סעיף|4|פעולות למניעת סחף}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה תפעל בתחומי האזור המיוחד למניעת סחף הקרקע, ותקים לשם כך מפעלים לפי הצורך ולפי תכנית שתוסכם בינה ובין המנהל ותדאג להחזקתם של מפעלים אלה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפגע אדם, ולא יעשה כל דבר העלול לפגוע בשלמות הפעולות או המפעלים כאמור בתקנה זו או ביעילותם.

{{ח:סעיף|5|סמכות כניסה לאזור המיוחד}}
{{ח:ת}} המנהל וכל אדם המורשה לכך על ידיו או על ידי המועצה רשאים להיכנס לכל שטח שבתחומי האזור המיוחד, לשם פיקוח על קיום הוראות תקנות אלה, לשם ביצוע הפעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}} ועריכת החקירות והמדידות הדרושות לכך.

{{ח:סעיף|6|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על תקנות אלה או על הוראה שניתנה על פיהן, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס חמישים ל״י או שני הענשים כאחד.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שימור הקרקע (תחום המועצה האזורית יואב), תשט״ו–1954“.

{{ח:חתימות|א׳ בחשון תשט״ו (28 באוקטובר 1954)}}
* '''פרץ נפתלי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שימור הקרקע (תחום המועצה האזורית שפיר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שימור הקרקע (תחום המועצה האזורית שפיר), תש״ך–1960}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שימור הקרקע בתחום המועצה האזורית שפיר}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 1330|תקנות שימור הקרקע (תחום המועצה האזורית שפיר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1021.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת סחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|פקודת סחף הקרקע (מניעה)|לפקודת סחף הקרקע (מניעה), 1941}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 2|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה“ – המועצה האזורית שפיר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל האגף לשימור הקרקע שבמשרד החקלאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עיבוד“ – לרבות כריתה, עקירה, שריפה וסילוק של כל צמח בין שהוא נטוע ובין שהוא גידול בר.

{{ח:סעיף|2|אכרזה על אזור מיוחד}}
{{ח:ת}} תחום המועצה כפי שפורט {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות)#תוספת 1 פרט מט|בפרט (מט) לתוספת לצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), תשי״ח–1958}}, מוכרז כאזור מיוחד לצורך {{ח:חיצוני|פקודת סחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2 לפקודה}} (להלן – האזור המיוחד).

{{ח:סעיף|3|עיבוד אדמה}}
{{ח:ת}} לא יעבד אדם אדמה באזור המיוחד אלא בהתאם להוראות המנהל.

{{ח:סעיף|4|מרעה}}
{{ח:ת}} לא ירעה אדם באזור המיוחד ולא יעביר דרכו צאן או חיית בית אחרת, אלא בהתאם להוראות המנהל.

{{ח:סעיף|5|סמכויות המנהל}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי, בהודעה שתפורסם בדרך הנראית לו, לאסור כליל עיבוד אדמה או מרעה, או העברת צאן או בקר או חיית בית אחרת, בשטח מסויים או בשטחים מסויימים שבתחום האזור המיוחד.

{{ח:סעיף|6|פעולות למניעת סחף}}
{{ח:ת}} המועצה תפעל בתחומי האזור המיוחד למניעת סחף הקרקע, ותקים לשם כך מפעלים לפי הצורך ולפי תכנית שתוסכם בינה ובין המנהל ותדאג להחזקתם של מפעלים אלה.

{{ח:סעיף|7|פגיעה בפעולות או מפעלים}}
{{ח:ת}} לא יפגע אדם ולא יעשה כל דבר העלול לפגוע בשלמות הפעולות או המפעלים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}} או ביעילותם.

{{ח:סעיף|8|כניסה לאזור מיוחד}}
{{ח:ת}} המנהל וכל אדם המורשה לכך על ידיו או על ידי המועצה רשאים להיכנס לכל שטח שבתחומי האזור המיוחד, לשם פיקוח על קיום הוראות תקנות אלה, לשם ביצוע הפעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}} ועריכת החקירות והמדידות הדרושות לכך.

{{ח:סעיף|9|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על תקנות אלה או על הוראה שניתנה על פיהן, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס חמישים לירות או שני הענשים כאחד.

{{ח:סעיף|10|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שימור הקרקע (תחום המועצה האזורית שפיר), תש״ך–1960“.

{{ח:חתימות|כ״ה בסיון תש״ך (20 ביוני 1960)}}
* '''משה דיין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק בשל התמשכות משבר הקורונה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק בשל התמשכות משבר הקורונה), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 1586|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8605.pdf}}, {{ח:תיבה|1973|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8689.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 21|סעיף 21(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי|לחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גריעת שיק שסורב}}
{{ח:ת}} סורב שיק בחשבונו של יחיד או של תאגיד, ייגרע אותו שיק ממניין השיקים לעניין {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}}, אם היום שסורב בו חל בתקופה שמיום ח׳ באדר התש״ף (4 במרס 2020) עד יום ל׳ בסיוון התש״ף (22 ביוני 2020).

{{ח:סעיף|2|ביטול הגבלה}}
{{ח:תת|(א)}} הגבלה לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}} שהתמלא בה התנאי לפי תקנות אלה – בטלה.
{{ח:תת|(ב)}} על ביטול הגבלה לפי תקנה זו ידווח הבנק לבנק ישראל, ובנק ישראל יעביר לכל בנק את הפרטים בדבר ביטול ההגבלה, הכול כפי שקבע המפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 13|סעיף 13 לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|גריעת שיקים לעניין הודעה לאדם המבקש להצטרף לחשבון}}
{{ח:ת}} נגרע שיק לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 לתקנות אלה}}, לא יימנה השיק במספר השיקים הנזכרים {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 3א1|בסעיף 3א1(ב)(1) לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|גריעת שיק לעניין התראה על שיקים שסורבו}}
{{ח:ת}} נגרע שיק לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 לתקנות אלה}}, לא יימנה השיק במספר השיקים הנזכרים {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 2|בסעיף 2(א1) לחוק}}.

{{ח:חתימות|כ״ב בסיוון התש״ף (14 ביוני 2020)}}
* '''אבי ניסנקורן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק בשל התמשכות משבר הקורונה) (מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק בשל התמשכות משבר הקורונה) (מס׳ 2), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 2102|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק בשל התמשכות משבר הקורונה) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8718.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 21|סעיף 21(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי|לחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גריעת שיק שסורב}}
{{ח:ת}} סורב שיק בחשבונו של יחיד או של תאגיד, ייגרע אותו שיק ממניין השיקים לעניין {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}}, אם היום שסורב בו חל בתקופה שמיום א׳ בתמוז התש״ף (23 ביוני 2020) עד יום כ׳ באב התש״ף (10 באוגוסט 2020).

{{ח:סעיף|2|ביטול הגבלה}}
{{ח:תת|(א)}} הגבלה לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}} שהתמלא בה התנאי לפי תקנות אלה – בטלה.
{{ח:תת|(ב)}} על ביטול הגבלה לפי תקנה זו ידווח הבנק לבנק ישראל, ובנק ישראל יעביר לכל בנק את הפרטים בדבר ביטול ההגבלה, הכול כפי שקבע המפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 13|סעיף 13 לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|גריעת שיקים לעניין הודעה לאדם המבקש להצטרף לחשבון}}
{{ח:ת}} נגרע שיק לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 לתקנות אלה}}, לא יימנה השיק במספר השיקים הנזכרים {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 3א1|בסעיף 3א1(ב)(1) לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|גריעת שיק לעניין התראה על שיקים שסורבו}}
{{ח:ת}} נגרע שיק לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 לתקנות אלה}}, לא יימנה השיק במספר השיקים הנזכרים {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 2|בסעיף 2(א1) לחוק}}.

{{ח:חתימות|ו׳ באלול התש״ף (26 באוגוסט 2020)}}
* '''אבי ניסנקורן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק – שירות חירום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק – שירות חירום), התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 1378|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק – שירות חירום)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 21|סעיף 21(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי|לחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מגוייס“ – מי שמשרת שירות חירום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות חירום“ – שירות שהוכרז שירות חירום לענין {{ח:חיצוני|חוק הארכת מועדים|חוק הארכת מועדים, התשל״ה–1974}} (להלן – חוק הארכת מועדים).

{{ח:סעיף|2|שיקים שייגרעו מהמנין}}
{{ח:ת}} ממנין השיקים לענין {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}} ייגרע שיק אם הוכח לבנק כי ביום שבו השיק סורב, או תוך שלושים הימים שלפני כן, היה בעל החשבון מגוייס, או לא עברו חמישה עשר ימים מהיום שבעל החשבון חדל להיות מגוייס.

{{ח:סעיף|3|דין נופלים, שבויים ונעדרים}}
{{ח:תת|(א)}} במנין השיקים לענין {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}} ייגרע שיק שהאדם שחתם עליו כמושך, נפטר בהיותו מגוייס.
{{ח:תת|(ב)}} במנין השיקים לענין {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}} ייגרע שיק אם ביום שבו השיק סורב או תוך שלושים הימים שלפני כן, האדם שחתם עליו כמושך נפל בשבי האוייב או נעדר, בהיותו מגוייס, או אם ביום שבו השיק סורב לא עברו תשעים ימים מהיום שבו הוא חזר מן השבי או חדל להיות נעדר; לענין זה, ”נעדר“ – מי שהשליש הראשי של צה״ל אישר לגביו שהוא נעדר.

{{ח:סעיף|4|שינוי תקופות}}
{{ח:ת}} שונה משך תקופה הנקובה {{ח:חיצוני|חוק הארכת מועדים#סעיף 2|בסעיפים 2(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הארכת מועדים#סעיף 7|ו־7 לחוק הארכת מועדים}}, תבוא התקופה החדשה במקום התקופות המקבילות {{ח:פנימי|סעיף 2|שבתקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}.

{{ח:סעיף|5|תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} לא יחולו אם במועד הסירוב היה בחשבון שותף שאינו מגוייס ושאינו בן־זוגו של המגוייס.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} יחולו גם על שיק שסורב שנמשך על חשבון של שותפות או של חברת מעטים כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 76|בסעיף 76 לפקודת מס הכנסה}}, אם השליטה בחברה או ב־50% לפחות מנכסי השותפות היא בידי מגוייס.

{{ח:סעיף|6|תעודה מאת רשות צבאית}}
{{ח:ת}} המבקש גריעת שיק מהמנין או ביטול הגבלה לפי תקנות אלה, ימציא לבנק, לפי דרישתו, תעודה מאת רשות צבאית המאשרת כי שירת שירות חירום בציון התקופה שבה שירת, או שחלות הנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}.

{{ח:סעיף|7|ביטול הגבלה}}
{{ח:תת|(א)}} בנק שהטיל הגבלה על פי {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}} ונוכח כי על פי האמור בתקנות אלה לא נתמלאו התנאים להטלתה, יבטל את ההגבלה.
{{ח:תת|(ב)}} על ביטול הגבלה לפי סעיף זה ידווח הבנק לבנק ישראל ויחול האמור {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 13|בסעיף 13 לחוק}}.

{{ח:חתימות|כ״א בתמוז התשמ״ב (12 ביולי 1982)}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק) (מלחמת התקומה) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק) (מלחמת התקומה) (הוראת שעה), התשפ״ו–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ו, 208|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק) (מלחמת התקומה) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12098.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 21|סעיף 21(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי|לחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גריעת שיק שסורב}}
{{ח:ת}} סורב שיק בתקופה שמיום י״ז בסיוון התשפ״ה (13 ביוני 2025) עד יום ד׳ בתמוז התשפ״ה (30 ביוני 2025), ייגרע אותו שיק ממניין השיקים לעניין {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|ביטול הגבלה}}
{{ח:תת|(א)}} הגבלה לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}} שהתמלא בה התנאי לפי תקנות אלה – בטלה.
{{ח:תת|(ב)}} על ביטול הגבלה לפי תקנה זו ידווח הבנק לבנק ישראל, ובנק ישראל יעביר לכל בנק את הפרטים בדבר ביטול ההגבלה.

{{ח:סעיף|3|גריעת שיק לעניין הודעה לאדם המבקש להצטרף לחשבון}}
{{ח:ת}} נגרע שיק לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}}, לא יימנה השיק במספר השיקים הנזכרים {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 3א1|בסעיף 3א1(ב)(1) לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|גריעת שיק לעניין התראה על שיקים שסורבו}}
{{ח:ת}} נגרע שיק לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}}, לא יימנה השיק במספר השיקים הנזכרים {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 2|בסעיף 2(א1) לחוק}}.

{{ח:חתימות|כ״ח בחשוון התשפ״ו (19 בנובמבר 2025)}}
* '''יריב לוין'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות בטחון (אמצעי זיהוי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות בטחון (אמצעי זיהוי), התשמ״ט–1989}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ט, 734|תקנות שירות בטחון (אמצעי זיהוי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5182.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 11|סעיף 11}} {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|לחוק שירות בטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אמצעי זיהוי}}
{{ח:ת}} אלה אמצעי זיהוי לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 11|סעיף 11 לחוק}}:
{{ח:תת|(1)}} טביעת אצבעות;
{{ח:תת|(2)}} צילומי שיניים.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות שירות בטחון (טביעת אצבעות), התשל״ד–1974 – בטלות.

{{ח:חתימות|כ״ו באדר ב׳ התשמ״ט (2 באפריל 1989)}}
* '''יצחק רבין'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות בטחון (הכשרה חקלאית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות בטחון (הכשרה חקלאית), תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הכשרה חקלאית ובדבר הסדרים והמשטר שלה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 1520|תקנות שירות בטחון (הכשרה חקלאית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2228.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ל, 10|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2452.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 21|סעיפים 16(א)(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 57|ו־45}} {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|לחוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”הישוב“ – הישוב החקלאי שבו ניתנת ההכשרה החקלאית.

{{ח:סעיף|2|ענפי המשק שהם בגדר הכשרה חקלאית}}
{{ח:ת}} ההכשרה בענפי המשק המנויים להלן היא בגדר הכשרה חקלאית:
{{ח:תת|(1)}} ענף הפלחה;
{{ח:תת|(2)}} ענף השלחין;
{{ח:תת|(3)}} ענף המטעים;
{{ח:תת|(4)}} ענף צמחיית נוי;
{{ח:תת|(5)}} ענף הייעור;
{{ח:תת|(6)}} ענף החי;
{{ח:תת|(7)}} ענף הדיג;
{{ח:תת|(8)}} ענפי שירותים המשרתים את הענפים המנויים בפסקאות (1) עד (7);
{{ח:תת|(9)}} ענפי שירותים המשרתים את הישוב;
{{ח:תת|(10)}} ענפי המשק האחרים בישוב המכשירים להתיישבות.

{{ח:סעיף|3|הסדרים בהכשרה חקלאית|תיקון: תש״ל}}
{{ח:תת|(א)}} ראש אגף הנוער והנח״ל שבמשרד הבטחון או מי שהוא הסמיכו לכך יקבע מזמן לזמן בתיאום עם מוסדות הישוב את הסדרים בהכשרה חקלאית שיחולו על יוצא צבא שבאותו ישוב ומפקד היחידה שעימה נמנה אותו יוצא צבא יקיים סדרים אלה בהתאם לחובות המוטלות עליו בפקודת הצבא.
{{ח:תת|(ב)}} מספר שעות ההכשרה החקלאית של יוצא־צבא לא יעלה על מספר שעות העבודה של תושב הישוב.

{{ח:סעיף|4|המשמעת בהכשרה חקלאית}}
{{ח:ת}} לענין משמעת דינו של יוצא־צבא בהכשרה חקלאית כשל כל יוצא־צבא אחר המשרת בשירות סדיר, ודין ההכשרה החקלאית כתפקיד צבאי שהוטל עליו כדין.

{{ח:סעיף|5|אימונים ופעילות צבאית אחרת}}
{{ח:ת}} תקנות אלה אינן גורעות מחובתו של יוצא־צבא בהכשרה חקלאית להשתתף באימונים או למלא כל תפקיד אחר שהוטל עליו כדין, בין במקום ההכשרה החקלאית ובין בנוסף לה ולרבות מילוי חובת שמירה על הישוב, הכל בהתאם לפקודות הצבא כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, תשט״ו–1955}}, ובלבד שלא יהיה באימונים ובתפקיד האחר כדי לפגוע בצורה ניכרת בהכשרה החקלאית.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות בטחון (הכשרה חקלאית), תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|ב׳ באייר תשכ״ח (30 באפריל 1968)}}
* '''משה דיין'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות בטחון (פטור נשים משירות בטחון מטעמים שבהכרה דתית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות בטחון (פטור נשים משירות בטחון מטעמים שבהכרה דתית), תשל״ח–1978}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור נשים מטעמים שבהכרה דתית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 2176|תקנות שירות בטחון (פטור נשים משירות בטחון מטעמים שבהכרה דתית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3895.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 40|סעיפים 30א}} {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 57|ו־45}} {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|לחוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המצהירה“ – מיועדת לשירות בטחון שהצהירה כאמור {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 40|בסעיף 30א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תצהיר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 40|בסעיף 30א לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הסמכת פוקד}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון יסמיך פוקד כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 50|בסעיף 39 לחוק}} להיות פוקד לענין תקנות אלה (להלן – פוקד מוסמך).
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על הסמכת פוקד מוסמך ועל מענו תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|3|הגשת תצהיר}}
{{ח:ת}} המצהירה תגיש לפוקד מוסמך תצהיר לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|4|מועד הגשת תצהיר}}
{{ח:תת|(א)}} המצהירה תגיש לפוקד מוסמך את התצהיר, אישית או על ידי משלוח בדואר רשום, לא יאוחר מאחד המועדים הבאים, הכל לפי המועד המאוחר:
{{ח:תתת|(1)}} היום התשעים לפני היום שנקבע להתיצבותה לשירות בטחון;
{{ח:תתת|(2)}} היום השלושים לאחר יום קבלת ההודעה האישית הראשונה להתייצבות לשירות בטחון;
{{ח:תתת|(3)}} היום השלושים לפני היום שבו רשאי פוקד לקרוא למצהירה להתייצב לשירות בטחון.
{{ח:תת|(ב)}} פוקד מוסמך רשאי לקבל את התצהיר במועד מאוחר מהמועד האמור בתקנת משנה (א), אם ראה לעשות כן מטעמים מיוחדים.

{{ח:סעיף|5|אישור ופטור משירות}}
{{ח:ת}} הגישה המצהירה תצהיר במועד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}}, יינתן לה אישור בדבר קבלת התצהיר, ולאחר מכן יתן לה פוקד מוסמך תעודה המעידה שהיא פטורה מחובת שירות בטחון לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 40|סעיף 30א לחוק}}.

{{ח:סעיף|6|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} הוגשה בקשה לפטור מחובת שירות בטחון לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209537.pdf|חוק שירות בטחון (תיקון מס׳ 13), תשל״ח–1978}}, רשאית המצהירה להגיש תצהיר תוך התקופות שנקבעו בתקנות אלה או תוך ששים יום מיום שהמבקשת קיבלה מפוקד הודעה על זכותה להגיש תצהיר כאמור, הכל לפי המועד המאוחר.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות בטחון (פטור נשים משירות בטחון מטעמים שבהכרה דתית), תשל״ח–1978“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}})}}}}
{{ח:קטע3||תצהיר}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:חתימות|כ״ט באב תשל״ח (1 בספטמבר 1978)}}
* '''עזר ויצמן'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות בטחון (שירות מילואים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות בטחון (שירות מילואים), תשכ״ד–1964}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שירות מילואים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 812|תקנות שירות בטחון (שירות מילואים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1547.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 1140|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2847.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 502|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5575.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 7|הסעיפים 24}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 31|ו־45}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|לחוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אופן חישוב שנה|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} שנה לצורך {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 7|הסעיפים 19 עד 21 לחוק}} תתחיל באחד בינואר ותסתיים בשלושים ואחד בדצמבר הבא אחריו.

{{ח:סעיף|2|דינו של מי שסיים שירות סדיר}}
{{ח:ת}} מי שסיים שירותו הסדיר תוך שנה מסויימת, יחולו עליו לגבי אותה שנה הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#פרק ג|הסעיפים 19 עד 21 לחוק}}, ובלבד שלא ייקרא באותה שנה לשירות מילואים שנתי, אלא כתום ששה חדשים מהיום שבו סיים את שירותו הסדיר.

{{ח:סעיף|3|אי־תחולה|תיקון: תשל״ב}}
{{ח:ת}} התנאי המגביל {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} לא יחול על כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מי שערב סיום שירותו הסדיר היה חבר גרעין התיישבותי כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות שירות בטחון 1949#סעיף 11|בתקנת משנה (ז) לתקנה 11 לתקנות שירות בטחון, תש״י–1949}};
{{ח:תת|(2)}} מי שסיים שירותו הסדיר בעקבות צו בדבר הפחתת שירות על פי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 36|פסקה (1) לסעיף 28 לחוק}}, לאחר תקופת שירות שאינה עולה על ששה חדשים;
{{ח:תת|(3)}} מי שסיים שירותו הסדיר לאחר שהמשך שירותו נדחה לפי בקשתו על פי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 37|סעיף 29 לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|שירות מילואים שנתי המתחיל בשנה אחת ומסתיים בשנה שלאחריה|תיקון: תשל״ב}}
{{ח:ת}} תקופת שירות מילואים שנתי שהתחילה בשלהי שנה אחת ונסתיימה, תוך כדי שירות רצוף, בשנה שלאחריה, דינה כאילו היתה כולה בשנה שבה התחילה; אולם ראש המטה הכללי של צבא־הגנה לישראל רשאי להורות בצו, שיפורסם בכל דרך שימצא לנכון, לגבי יוצא־צבא מסויים או לגבי סוג מסויים של יוצאי־צבא, כי תקופת שירות מילואים כאמור תתחלק מקצתה כתקופת שירות שהיתה בשנה שבה התחילה ומקצתה כתקופת שירות שהיתה בשנה שלאחריה, או שיראו אותה כתקופת שירות שהיתה כולה בשנה שלאחרי השנה בה התחילה, הכל כפי שיורה ראש המטה הכללי בצו.

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות שירות מילואים (מס׳ 2), תשי״א–1951 – בטלות.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות בטחון (שירות מילואים), תשכ״ד–1964“.

{{ח:חתימות|י״ט בשבט תשכ״ד (2 בפברואר 1964)}}
* '''לוי אשכול'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות ביטחון (אישור של הכשרה תעסוקתית מיועדת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות ביטחון (אישור של הכשרה תעסוקתית מיועדת), התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ז, 714|תקנות שירות ביטחון (אישור של הכשרה תעסוקתית מיועדת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7777.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון#סעיף 26יג|סעיף 26יג}} {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|לחוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}} אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אישור מסלולי הכשרה תעסוקתית מיועדת}}
{{ח:ת}} מסלולי הלימוד המפורטים להלן מאושרים בזה כ"הכשרה תעסוקתית מיועדת":
{{ח:תת|(1)}} לימודי הנדסאות במכללה טכנולוגית מוכרת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|בחוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, התשע״ג–2012}};
{{ח:תת|(2)}} קורסי הכשרה מקצועית המתוקצבים באופן מלא או חלקי או המוכרים בידי האגף הבכיר להכשרה ולפיתוח כוח אדם במשרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים (להלן – המשרד);
{{ח:תת|(3)}} קורסי הכשרה מקצועית כמשמעם {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/employment-procedures-01-06|ב”תכנית למתן שוברים להשתתפות בתשלום בקורסים להכשרה מקצועית לקראת השתלבות בעולם העבודה“ הקבועה בהוראת מנכ״ל 1.6 של המשרד}};
{{ח:תת|(4)}} מכינות לקורסי הכשרה מקצועית או קורסים להשלמת השכלה הנערכים במימון מלא או חלקי של המשרד או של כל משרד ממשלתי אחר;
{{ח:תת|(5)}} סדנאות הכנה לעבודה בנושאים כגון: כישורים רכים ומסוגלות תעסוקתית, כתיבת קורות חיים הנערכות במימון מלא או חלקי של המשרד;
{{ח:תת|(6)}} קורסים של מערך המעוף של הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.

{{ח:חתימות|י״ח בטבת התשע״ז (16 בינואר 2017)}}
* '''חיים כץ'''
שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות ביטחון (מסירת פרטים על מחלות נפש)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות ביטחון (מסירת פרטים על מחלות נפש), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 1114|תקנות שירות ביטחון (מסירת פרטים על מחלות נפש)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5994.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 44|סעיפים 44}} {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 57|ו־57}} {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|לחוק שירות בטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}}, ולאחר התייעצות עם שר הבריאות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|דרישת פרטים}}
{{ח:ת}} מחלות הנפש שרק לגביהן רשאי פוקד לדרוש מסירת פרטים הן כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} הפרעות נפשיות עקב נזק מוחי וליקוי תפקודי וכתוצאה ממחלה גופנית;
{{ח:תת|(2)}} הפרעות באישיות ובהתנהגות עקב מחלה, נזק או ליקוי תפקודי של המוח;
{{ח:תת|(3)}} הפרעות נפשיות והתנהגותיות כתוצאה משימוש בחומרים פסיכואקטיביים;
{{ח:תת|(4)}} סכיזופרניה והפרעות סכיזוטיפליות ודלוזיונליות, לרבות:
{{ח:תתת|(א)}} הפרעות דלוזיונליות מתמידות;
{{ח:תתת|(ב)}} הפרעות דלוזיונליות מושרות;
{{ח:תתת|(ג)}} הפרעות סכיזואפקטיביות;
{{ח:תתת|(ד)}} הפרעות פסיכוטיות לא אורגניות;
{{ח:תתת|(ה)}} פסיכוזה לא אורגנית, לא מסווגת;
{{ח:תת|(5)}} הפרעות אפקטיביות במצב הרוח, לרבות:
{{ח:תתת|(א)}} אפיזודה מאנית;
{{ח:תתת|(ב)}} הפרעה אפקטיבית דוקוטבית;
{{ח:תתת|(ג)}} אפיזודה דכאונית;
{{ח:תתת|(ד)}} אפיזודה דכאונית חוזרת;
{{ח:תתת|(ה)}} הפרעות מתמידות במצב הרוח;
{{ח:תתת|(ו)}} הפרעות אחרות במצב הרוח;
{{ח:תתת|(ז)}} הפרעה לא מסווגת במצב הרוח;
{{ח:תת|(6)}} תגובה לדחק חמור והפרעות הסתגלות, אם היה ניסיון אובדני בקשר למצב כאמור;
{{ח:תת|(7)}} הפרעת אישיות פרנואידית;
{{ח:תת|(8)}} הפרעת אישיות דיסוציאלית;
{{ח:תת|(9)}} הפרעת אישיות לא יציבה מבחינה רגשית, אימפולסיבית או גבולית;
{{ח:תת|(10)}} כל הפרעת אישיות, שהצריכה אשפוז, ואשר היה ניסיון אובדני לפני האשפוז, או במהלכו;
{{ח:תת|(11)}} הפרעות של הרגלים ושל דחפים, לרבות:
{{ח:תתת|(א)}} הימור פתולוגי;
{{ח:תתת|(ב)}} הצתה פתולוגית (פירומניה);
{{ח:תתת|(ג)}} גניבה פתולוגית (קלפטומניה);
{{ח:תת|(12)}} הפרעת התנהגות הגורמת ליצירה מכוונת או בידוי של סימפטומים או נכויות גופניים או נפשיים (הפרעה של זיוף);
{{ח:תת|(13)}} פיגור שכלי;
{{ח:תת|(14)}} הפרעות התפתחותיות רחבות היקף;
{{ח:תת|(15)}} הפרעות התנהגות שגררו אשפוז של יותר משבועיים, והאשפוז הסתיים פחות מ־3 שנים לפני מועד בקשת המידע;
{{ח:תת|(16)}} הפרעות מעורבות של התנהגות ושל רגשות, שגררו אשפוז של יותר משבועיים, והאשפוז הסתיים פחות משלוש שנים לפני מועד בקשת המידע;
{{ח:תת|(17)}} הפרעות נאורוטיות, תלויות דחק וסומטופורמיות, לרבות:
{{ח:תתת|(א)}} הפרעות חרדה;
{{ח:תתת|(ב)}} הפרעות דיסוציאטיביות;
{{ח:תתת|(ג)}} הפרעות נאורוטיות אחרות;
{{ח:תת|(18)}} תסמונות התנהגותיות הקשורות להפרעות ולגורמים גופניים, לרבות:
{{ח:תתת|(א)}} הפרעות אכילה;
{{ח:תתת|(ב)}} הפרעות שינה לא אורגניות;
{{ח:תתת|(ג)}} ליקוי בתפקוד המיני;
{{ח:תתת|(ד)}} הפרעות נפשיות או התנהגותיות הקשורות למשכב הלידה;
{{ח:תתת|(ה)}} שימוש לרעה בחומרים שאינם ממכרים.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות שירות בטחון (מסירת פרטים על מחלות נפש), התשל״ו–1976 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|י׳ באב התשנ״ט (23 ביולי 1999)}}
* '''אהוד ברק'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הביטחון הכללי (הגבלות על עובדי השירות בתקופת עבודתם בשירות ולאחריה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הביטחון הכללי (הגבלות על עובדי השירות בתקופת עבודתם בשירות ולאחריה), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 832|תקנות שירות הביטחון הכללי (הגבלות על עובדי השירות בתקופת עבודתם בשירות ולאחריה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6331.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 20|סעיפים 20(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 21|ו־21(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}} (להלן – החוק), באישור ועדת השרים ובאישור ועדת הכנסת לעניני השירות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תחומי הגבלות על עובד השירות}}
{{ח:תת|(א)}} לשם שמירה על ביטחונם האישי או למניעת פגיעה בפעילות מבצעת של השירות יחולו על עובדי השירות, בתקופת עבודתם בשירות, הגבלות שיפורטו בנוהלי השירות, בתחומים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מקום המגורים;
{{ח:תתת|(2)}} התקנת אמצעי ביטחון והשימוש בהם במקום המגורים ובכלי הרכב;
{{ח:תתת|(3)}} קשרים ומגעים עם גורמי סיכון;
{{ח:תתת|(4)}} נסיעות למקומות בתחומי מדינת ישראל ומחוצה לה.
{{ח:תת|(ב)}} נדרש עובד השירות לשנות את מקום מגוריו או להתקין אמצעי ביטחון, יעמיד השירות לרשותו את האמצעים הדרושים, והכל בגדר הסביר ועל פי נהלים שייקבעו לענין זה.

{{ח:סעיף|2|תחומי הגבלות על עובד השירות לשעבר}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(א)(3) ו־(4)}} יחולו גם על עובד השירות לשעבר, וזאת בהתחשב, בין השאר, במשך עבודתו בשירות ובסוג המידע שאליו נחשף במהלך עבודתו בשירות והכל במידה סבירה שאינה עולה על הנדרש.
{{ח:תת|(ב)}} בנוהלי השירות ייקבעו הוראות לענין דרכי השגה על החלטה לפי תקנה זו.
{{ח:תת|(ג)}} נוהלי השירות לפי סעיף זה יובאו לידיעתו של עובד השירות טרם סיום תפקידו בשירות, או לידיעתו של עובד השירות לשעבר, לפי הענין.

{{ח:סעיף|3|פרסום}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה יובאו לידיעת עובד השירות עם קבלתו לעבודה.

{{ח:חתימות|כ״א באייר התשס״ד (12 במאי 2004)}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הביטחון הכללי (העסקה לפי חוזה מיוחד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הביטחון הכללי (העסקה לפי חוזה מיוחד), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 2138|תקנות שירות הביטחון הכללי (העסקה לפי חוזה מיוחד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8015.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 2|סעיפים 2(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 21|ו־21(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם נציב שירות המדינה, ובכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ולהוראות חוק התקציב השנתי, ובאישור ועדת השרים לענייני שירות הביטחון הכללי וועדת הכנסת לענייני השירות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השירות“ – שירות הביטחון הכללי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כתב העסקה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הביטחון הכללי (העסקה לפי כתב העסקה)|בתקנות שירות הביטחון הכללי (העסקה לפי כתב העסקה), התשס״ח–2008}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציב השירות“ – נציב שירות המדינה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 6|בסעיף 6 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}} (להלן – חוק המינויים), או מי שהוא הסמיכו לכך לעניין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ראש השירות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק}} או מי שהוא הסמיכו לכך לעניין תקנות אלה.

{{ח:סעיף|2|העסקה בחוזה מיוחד}}
{{ח:ת}} ראש השירות רשאי, באישור נציב השירות, להורות כי בתפקיד שיחליט לפי מאפייניו המיוחדים של השירות או של התפקיד, יועסק עובד בחוזה מיוחד.

{{ח:סעיף|3|דין חוזה מיוחד}}
{{ח:ת}} על חוזה מיוחד לפי תקנות אלה יחול {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|סעיף 40 לחוק המינויים}} בכפוף לאמור בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|4|ניוד למשרה המובילה לקביעות}}
{{ח:ת}} עובד המועסק בחוזה מיוחד לפי תקנות אלה רשאי בחלוף שנתיים ממועד תחילת תוקף החוזה להתמודד על משרות בתקן המובילות לקביעות בשירות, והכול לפי {{ח:חיצוני|כללי שירות הביטחון הכללי (מינוי עובד למשרה בתקן בשירות)|כללי שירות הביטחון הכללי (מינוי עובד למשרה בתקן בשירות), התשע״א–2011}}.

{{ח:סעיף|5|תקופת העסקה בחוזה מיוחד}}
{{ח:ת}} תקופת העסקה בחוזה מיוחד לפי תקנות אלה לא תעלה על חמש שנים והיא ניתנת להארכה לתקופה שלא תעלה על חמש שנים בכל פעם.

{{ח:סעיף|6|ייצוג הממשלה}}
{{ח:ת}} בעשיית חוזה מיוחד לפי תקנות אלה ייצג את הממשלה נציב השירות, והוא רשאי לאצול מסמכותו זו לראש השירות ולראש אגף משאבי אנוש בשירות.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|8|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} הועסק עובד לפי כתב העסקה ונקבע כי עובדים מסוגו יועסקו לפי חוזה מיוחד לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, ימשיך להיות מועסק בכתב העסקה אלא אם כן הורתה ועדת כוח אדם, כהגדרתה {{ח:חיצוני|כללי שירות הביטחון הכללי (מינוי עובד למשרה בתקן בשירות)|בכללי שירות הביטחון הכללי (מינוי עובד למשרה בתקן בשירות), התשע״א–2011}}, כי יועסק לפי חוזה מיוחד.

{{ח:חתימות|ט״ז בסיוון התשע״ח (30 במאי 2018)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הביטחון הכללי (העסקה לפי כתב העסקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הביטחון הכללי (העסקה לפי כתב העסקה), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 341|תקנות שירות הביטחון הכללי (העסקה לפי כתב העסקה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6639.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 2|סעיפים 2(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 21|ו־21(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם נציב שירות המדינה, ובכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ולהוראות חוק התקציב השנתי, ובאישור ועדת השרים לענייני שירות הביטחון הכללי וועדת הכנסת לענייני השירות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השירות“ – שירות הביטחון הכללי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי העסקה“ – מדיניות העסקה במשרות או בסוגי משרות בשירות, לרבות תנאי קבלה, משך תקופת ניסיון, משך העסקה, העברה ממשרה למשרה, תנאי עבודה, שכר ותנאי שירות נלווים, סיום העסקה ועניינים נוספים שהורה עליהם ראש השירות באישור נציב השירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כתב העסקה“ – מסמך התקשרות עם עובד או סוגי עובדים בשירות, שהורה עליו ראש השירות, באישור נציב השירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציב השירות“ – נציב שירות המדינה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 6|בסעיף 6 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}} (להלן – חוק המינויים) או מי שהוא הסמיכו לכך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ראש השירות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|בחוק}} או מי שהוא הסמיכו לכך.

{{ח:סעיף|2|העסקה בכתב העסקה}}
{{ח:תת|(א)}} ראש השירות רשאי, באישור נציב השירות, לקבוע לעובדים בשירות או לסוגי עובדים בו, אשר המאפיינים המיוחדים של תפקידם בשירות מחייבים זאת, כתב העסקה וכללי העסקה, הכל כמפורט בנוהלי השירות.
{{ח:תת|(ב)}} עובדים או סוגי עובדים כאמור בתקנת משנה (א) יועסקו בכתב העסקה חתום בידם ובידי ראש השירות; כתב העסקה כאמור, ניתן להארכה על ידי ראש השירות, לתקופות נוספות, כמפורט בנוהלי השירות.

{{ח:סעיף|3|הסכמים והסדרים אחרים}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 15|סעיפים 15}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 17|17}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|40}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 48|ו־48 לחוק המינויים}} לא יחולו על העסקת עובדים לפי תקנות אלה; הסכמים והסדרים אחרים החלים על עובדי השירות יוסיפו לחול על העסקת עובדים לפי תקנות אלה, ככל שאין בהם משום סתירה לאמור בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 90 ימים מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|5|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות תקנות אלה יחולו על עובד השירות אשר ערב תחילתן הועסק בשירות בחוזה מיוחד מכוח {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|סעיף 40 לחוק המינויים}} ובלבד שנתן לכך את הסכמתו בכתב, או בתום תקופת חוזהו, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ב)}} עבר עובד השירות, שהועסק ערב תחילתן של תקנות אלה בחוזה מיוחד לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|סעיף 40 לחוק המינויים}}, להעסקה בכתב העסקה לפי תקנות אלה, תבוא תקופת העסקתו בחוזה מיוחד במניין תקופת העסקתו לפי תקנות אלה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות תקנות אלה לא יחולו על עובד השירות אשר ערב תחילתן הועסק בשירות בכתב מינוי.

{{ח:חתימות|ט״ז בטבת התשס״ח (25 בדצמבר 2007)}}
* '''אהוד אולמרט'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הביטחון הכללי (חפץ שנתפס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הביטחון הכללי (חפץ שנתפס), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 833|תקנות שירות הביטחון הכללי (חפץ שנתפס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6331.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 9|סעיפים 9(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 21|ו־21(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}} (להלן – החוק), באישור ועדת השרים ובאישור ועדת הכנסת לעניני השירות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|החזקת חפץ שנתפס}}
{{ח:תת|(א)}} נתפס חפץ, כאמור {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 9|בסעיף 9(א) או (ב) לחוק}}, יוחזר לאדם שממנו נלקח בהקדם האפשרי לאחר שהסתיימה עילת התפיסה, ולא יאוחר מ־10 ימים מיום תפיסתו.
{{ח:תת|(ב)}} ראש האגף בשירות המופקד על הנושא רשאי להאריך את התקופה האמורה בתקנת משנה (א) לתקופה או לתקופות נוספות שלא יעלו על 10 ימים כל אחת, ובלבד שסך כל תקופת התפיסה לא תעלה על 30 ימים מיום תפיסת החפץ.
{{ח:תת|(ג)}} ראש השירות רשאי, מנימוקים שיירשמו, להאריך את התקופה האמורה בתקנת משנה (ב) לתקופה או לתקופות נוספות שלא יעלו על 30 ימים כל אחת, ובלבד שסך כל תקופת התפיסה לא תעלה על 90 ימים מיום תפיסת החפץ.

{{ח:סעיף|2|תפיסת חפץ לצמיתות}}
{{ח:תת|(א)}} ראש השירות רשאי, מנימוקים של ביטחון המדינה, להחליט כי חפץ שנתפס לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 9|סעיף 9(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 9|או 9(ב) לחוק}} לא יוחזר לאדם שממנו נלקח, והוא יוחזק לצמיתות או יושמד; החליט ראש השירות כאמור, תימסר על כך הודעה בכתב לאדם שממנו נלקח בתוך שלושים ימים מיום החלטת ראש השירות, ובלבד שאם החליט ראש השירות על השמדת החפץ תימסר הודעה כאמור 14 ימים לפחות לפני השמדתו.
{{ח:תת|(ב)}} מצא ראש השירות כי מנימוקים של ביטחון המדינה לא ניתן למסור הודעה כאמור בתקנת משנה (א), רשאי ראש השירות, באישור היועץ המשפטי לממשלה, להחליט כי לא תימסר הודעה וכי ינהגו בחפץ בדרך שיורה.

{{ח:סעיף|3|חפץ שנתפס לצמיתות, שאבד או ניזוק}}
{{ח:ת}} נתפס חפץ לצמיתות או הושמד או אבד או ניזוק, רשאי ראש השירות להחליט כי יוחזר תחתיו חפץ זהה או שווה ערך או כי השירות יפצה את האדם שממנו נלקח החפץ בסכום שיקבע ראש השירות, בהתחשב בשווי החפץ או הנזק שנגרם.

{{ח:חתימות|כ״א באייר התשס״ד (12 במאי 2004)}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הביטחון הכללי (סמכויות שוטר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הביטחון הכללי (סמכויות שוטר), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 832|תקנות שירות הביטחון הכללי (סמכויות שוטר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6311.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 8|סעיפים 8(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 21|ו־21(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}}, בהתייעצות עם שר המשפטים ועם שר התחבורה, באישור ועדת השרים ובאישור ועדת הכנסת לעניני השירות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הענקת סמכויות שוטר}}
{{ח:ת}} בעל תפקיד בשירות הביטחון הכללי (להלן – השירות), אשר הוסמך, לפי כללים שהותקנו מכוח {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|החוק}}, להפעיל סמכויות שוטר, יחזיק תעודה המעידה על כך שהוא רשאי להפעיל סמכויות, כמפורט בה, לצורך מילוי תפקידו (להלן – התעודה).

{{ח:סעיף|2|הזדהות}}
{{ח:ת}} בעל תפקיד בשירות המפעיל סמכויות שוטר כלפי אדם, יזהה את עצמו בפני אותו אדם בציון שמו או כינויו הרשמי ובציון היותו עובד השירות, וכן יציג את התעודה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}; חובת ההזדהות כעובד השירות כאמור, לא תחול אם ההזדהות כעובד השירות עלולה לגרום לפגיעה בביטחונו של עובד השירות או של אדם אחר, או שהיא עלולה לסכל או לשבש את ביצוע הפעילות שלשמה הופעלה הסמכות.

{{ח:סעיף|3|הוראות לענין הכשרה}}
{{ח:ת}} ראש השירות, בהתייעצות עם המפקח הכללי של המשטרה, יקבע בנוהלי השירות, הוראות לענין הכשרתם של בעלי תפקידים שהוסמכו להפעיל סמכויות שוטר.

{{ח:חתימות|כ״א באייר התשס״ד (12 במאי 2004)}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הביטחון הכללי (פרטים אחרים בנוגע לשירות אשר הם חסויים והיתר לפרסום מידע האסור לפרסום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הביטחון הכללי (פרטים אחרים בנוגע לשירות אשר הם חסויים והיתר לפרסום מידע האסור לפרסום), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 831|תקנות שירות הביטחון הכללי (פרטים אחרים בנוגע לשירות אשר הם חסויים והיתר לפרסום מידע האסור לפרסום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6331.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 19|סעיפים 19(א)(1) ו־(3)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 21|ו־21(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}} (להלן – החוק), באישור ועדת השרים ובאישור ועדת הכנסת לעניני השירות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפועל מטעם השירות“ – לרבות חייל המוצב בשירות, משרת בשירות לאומי המוצב בשירות, אדם המסייע לשירות כאמור {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 8|בסעיף 8(א)(4) לחוק}}, חניך, יועץ, עובד קבלן וכן כוח אדם עזר, כוח אדם מקצועי וכוח אדם מומחה – כהגדרתם בנוהלי השירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרסום“ ו”פרסם“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 34כד|בסעיף 34כד לחוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צנזור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)#סעיף 86|בתקנה 86 לתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945}}.

{{ח:סעיף|2|פרטים אחרים שפרסומם או גילוים אסור}}
{{ח:ת}} פרטים בנושאים המפורטים להלן הם חסויים וגילוים או פרסומם אסור, אלא אם כן ניתן היתר לגילוי או לפרסום בהתאם {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|לחוק}} או לתקנות אלה:
{{ח:תת|(1)}} פרטיו האישיים של עובד השירות, וכן של הפועל מטעם השירות בעבר או בהווה, מקום מגוריו וכל פרט אחר שיש בו כדי לזהותו כעובד השירות או כמי שפעל או שפועל מטעמו;
{{ח:תת|(2)}} זיהוים של מיתקני השירות, לרבות מיקומם, כתובתם ותכניותיהם הפנימיות;
{{ח:תת|(3)}} פרטים שיש בהם כדי לחשוף משימות, יכולות, דרכי פעולה ותכניות פעולה חשאיות, כשירות מבצעית ואמצעים מסווגים של יחידות השירות;
{{ח:תת|(4)}} מקורות מידע של השירות וכל פרט שעלול להביא לזיהוים;
{{ח:תת|(5)}} מידע אחר שמקורו בשירות ואשר נקבע לגביו סיווג ביטחוני.

{{ח:סעיף|3|היתר לפרסום}}
{{ח:תת|(א)}} הצנזור רשאי, לפי בקשה כאמור בתקנת משנה (ב), להתיר פרסום מידע האסור בפרסום לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|החוק}} ותקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש לפרסם מידע האסור לפרסום לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|החוק}} ותקנות אלה, יפנה בבקשה לצנזור אשר יחליט בבקשה לאחר שהתייעץ בענין, במידת הצורך, עם הגורם המופקד על הנושא בשירות, וזאת בהתאם לנוהל עבודה שנקבע לענין זה בין השירות לצנזור באישור ועדת השרים.

{{ח:חתימות|כ״א באייר התשס״ד (12 במאי 2004)}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (גימלאות) (הגשת תביעות, הצהרות והודעות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (הגשת תביעות, הצהרות והודעות), תשי״ז–1956}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הגשת תביעות, הצהרות והודעות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 602|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (הגשת תביעות, הצהרות והודעות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0664.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 1584|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2231.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 841|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2824.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)#סעיף 109|סעיף 72}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)|לחוק שירות המדינה (גימלאות), תשט״ו–1955}} – ובהמלצת ועדת השירות שניתנה לאחר משא ומתן עם האיגוד הארצי של עובדי המדינה ועם ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ־ישראל – אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגשת תביעה לגימלה}}
{{ח:תת|(א)}} עובד או שאירו התובעים גימלה יגישו תביעתם לממונה, באמצעות המשרד שבו שירת העובד לאחרונה ובטופס שיורה הממונה, ויצרפו אליה תעודות שיש בהן לבסס את תביעתם.
{{ח:תת|(ב)}} שאירו של זכאי לקצבת פרישה התובע גימלה יגיש תביעתו לממונה, במכתב רשום ובטופס שיורה הממונה, ויצרף אליה תעודות שיש בהן לבסס את תביעתו.

{{ח:סעיף|2|הגשת הצהרות}}
{{ח:ת}} מקבל גימלה יצהיר, לפי דרישת הממונה, כי לא אירע מאורע שיש בו כדי להשפיע על זכותו לקבל גימלה או על שיעור הגימלה המשתלמת לו.

{{ח:סעיף|3|מסירת הודעות|תיקון: תשכ״ח, תשל״ב}}
{{ח:ת}} ואלה המאורעות שמקבל הגימלה יודיע עליהם לממונה תוך שלושים יום מיום שאירעו לו:
{{ח:תת|(1)}} קבלת משכורת מאוצר המדינה או מקופה ציבורית שנקבעה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)#סעיף 35|סעיף 28 לחוק}} (להלן בסעיף זה – קופה ציבורית), ושיעורה;
{{ח:תת|(2)}} קבלת קיצבה מהמוסד לביטוח לאומי ושיעורה;
{{ח:תת|(3)}} קבלת גימלה לפי חוקי השיקום, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)#סעיף 34|בסעיף 27 לחוק}}, ושיעורה;
{{ח:תת|(4)}} קבלת קיצבה נוספת לפי החוק או פיצויים שבועיים לפי {{ח:חיצוני|פקודת הפיצויים לעובדים|פקודת הפיצויים לעובדים, 1947}}, או קיצבה או תשלום כיוצא בה המשתלמים על פי חוק אחר או הסכם או הסדר כלשהו מאוצר המדינה או מקופה ציבורית, או מקרן פנסיה או מקרן תגמולין שהקופה הציבורית קשורה בהן;
{{ח:תת|(5)}} נישואין, גירושין, פטירתו של תלוי, או היות ילד או תלוי לעומד ברשות עצמו;
{{ח:תת|(6)}} כל מאורע אחר שיש בו כדי להשפיע על זכותו לקבל גימלה או על שיעור הגימלה המשתלם לו;
{{ח:תת|(7)}} שינוי המען של מקבל הגמלה, בציון המען החדש.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות המדינה (גימלאות) (הגשת תביעות, הצהרות והודעות), תשי״ז–1956“.

{{ח:חתימות|ו׳ בטבת תשי״ז (10 בדצמבר 1956)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]