חוק ביטוח בריאות ממלכתי

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000111}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ד, 156|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211132.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 43|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211077.pdf}}, {{ח:תיבה|50|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211083.pdf}}, {{ח:תיבה|81|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211073.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 253|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211300.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 22|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 1997)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211373.pdf}}, {{ח:תיבה|190|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211440.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 58|חוק להגברת הצמיחה והתעסוקה ולהשגת יעדי התקציב לשנת הכספים 1998 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211461.pdf}}, {{ח:תיבה|135|חוק דחיית מועד הגשת דין וחשבון (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211474.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 101, 105|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 1999)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211661.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 69|חוק ההסדרים במשק מדינת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2000)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300181.pdf}}, {{ח:תיבה|126|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300188.pdf}}, {{ח:תיבה|180|חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השניה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300209.pdf}}, {{ח:תיבה|222|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300226.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 119|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300319.pdf}}, {{ח:תיבה|229|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300363.pdf}}, {{ח:תיבה|241|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300364.pdf}}, {{ח:תיבה|396|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300381.pdf}}, {{ח:תיבה|432|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300390.pdf}}, {{ח:תיבה|433|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300391.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 93|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300445.pdf}}, {{ח:תיבה|94|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300446.pdf}}, {{ח:תיבה|167|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300554.pdf}}, {{ח:תיבה|472|תיקון מס׳ 12 לחוק נכי המלחמה בנאצים|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300513.pdf}}, {{ח:תיבה|489|תיקון מס׳ 52 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300525.pdf}}, {{ח:תיבה|518|תיקון מס׳ 54 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300538.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 69|תיקון מס׳ 4 לחוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300587.pdf}}, {{ח:תיבה|175|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300607.pdf}}, {{ח:תיבה|474, 477|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו־2004)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299931.pdf}}, {{ח:תיבה|534|תיקון מס׳ 23|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299868.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 58|חוק גיל פרישה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300990.pdf}}, {{ח:תיבה|92, 94|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 26|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299683.pdf}}, {{ח:תיבה|132|תיקון מס׳ 28 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299648.pdf}}, {{ח:תיבה|190|חוק יישום תכנית ההתנתקות|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299869.pdf}}, {{ח:תיבה|382|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf}}, {{ח:תיבה|465|תיקון מס׳ 31|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301937.pdf}}, {{ח:תיבה|695|תיקון מס׳ 32|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_306560.pdf}}, {{ח:תיבה|814|תיקון מס׳ 147 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299994.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 169|תיקון מס׳ 34|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299921.pdf}}, {{ח:תיבה|314|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300065.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 55|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2007)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300638.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 108|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300816.pdf}}, {{ח:תיבה|140|תיקון מס׳ 37|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300861.pdf}}, {{ח:תיבה|180|תיקון מס׳ 39|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300091.pdf}}, {{ח:תיבה|405|חוק השתלת אברים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_299614.pdf}}, {{ח:תיבה|609|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300843.pdf}}, {{ח:תיבה|654|תיקון מס׳ 41|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300703.pdf}}, {{ח:תיבה|729|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300058.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 96|תיקון מס׳ 43|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300086.pdf}}, {{ח:תיבה|148|תיקון מס׳ 44|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301066.pdf}}, {{ח:תיבה|174|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 300|תיקון לחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301147.pdf}}, {{ח:תיבה|302|תיקון מס׳ 47|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300965.pdf}}, {{ח:תיבה|441|תיקון מס׳ 48|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301112.pdf}}, {{ח:תיבה|570|תיקון מס׳ 49|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301137.pdf}}, {{ח:תיבה|596|תיקון מס׳ 50|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301227.pdf}}, {{ח:תיבה|631|תיקון מס׳ 2 לחוק יישום תכנית ההתנתקות|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301215.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 123|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2269.pdf}}, {{ח:תיבה|146|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301268.pdf}}, {{ח:תיבה|978|תיקון מס׳ 53|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300975.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 582|תיקון מס׳ 11 לחוק הדואר|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 137|תיקון מס׳ 160 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306620.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 249|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316719.pdf}}, {{ח:תיבה|1078|תיקון מס׳ 57|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_347821.pdf}}, {{ח:תיבה|1178|תיקון מס׳ 58|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348530.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 245|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}, {{ח:תיבה|331|חוק להחלפת המונח מפגר (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366910.pdf}}, {{ח:תיבה|427|תיקון מס׳ 192 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_369728.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 52|תיקון מס׳ 62|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_395596.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 50|תיקון מס׳ 63|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_520419.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 257|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}, {{ח:תיבה|833|תיקון מס׳ 13 לחוק הדואר|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_622725.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 18|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783627.pdf}}, {{ח:תיבה|259|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}, {{ח:תיבה|624|תיקון מס׳ 67|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3020042.pdf}}, {{ח:תיבה|727|תיקון מס׳ 8 לחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3056762.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 606|תיקון מס׳ 69 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4227554.pdf}}, {{ח:תיבה|1090|תיקון מס׳ 2 לחוק שיקום נכי נפש בקהילה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4693413.pdf}}, {{ח:תיבה|1114|חוק ניוד מידע רפואי|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4715833.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 180|תיקון מס׳ 72 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5482809.pdf}}.

''שינוי התוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1459|שינוי התוספות השניה והשלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5682.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 79|שינוי התוספות השניה והשלישית לחוק [תשנ״ה] (ביטול)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5791.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 1132|שינוי התוספת השניה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5995.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 757|שינוי התוספת השניה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6046.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 90|שינוי התוספת השניה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6133.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 262|שינוי התוספת השניה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6213.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 546|שינוי התוספת השניה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6316.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 839|שינוי התוספת החמישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6490.pdf}}, {{ח:תיבה|1106|שינוי התוספת השניה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6510.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 419|שינוי התוספת השניה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6643.pdf}}, {{ח:תיבה|474|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6646.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 84|שינוי התוספת השניה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6820.pdf}}, {{ח:תיבה|1250|שינוי התוספת השניה לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6899.pdf}}, {{ח:תיבה|1277|הוספת תחום בתוספת הראשונה לחוק (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6901.pdf}}, {{ח:תיבה|1277|שינוי התוספת השניה לחוק (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6901.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1380|שינוי התוספת השניה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7033.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1095|שינוי התוספת השנייה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7115.pdf}}, {{ח:תיבה|1600|שינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7154.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 14|שינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7166.pdf}}, {{ח:תיבה|630|שינוי התוספת השנייה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7212.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 333|תיקון התוספות השנייה והשלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7316.pdf}}, {{ח:תיבה|1795|שינוי התוספת החמישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7426.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 679|תיקון התוספות השנייה והשלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7477.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 180|תיקון התוספות השנייה והשלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7574.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1684|שינוי התוספת החמישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7853.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2856|שינוי התוספת השנייה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10152.pdf}}, {{ח:תיבה|3346|שינוי התוספת השנייה לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10236.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 94|תיקון התוספות השנייה והשלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10353.pdf}}, {{ח:תיבה|1986|תיקון התוספות השנייה והשלישית לחוק (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10693.pdf}}, {{ח:תיבה|2422|שינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10762.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 902|תיקון התוספות השנייה והשלישית לחוק [תשפ״ג] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10989.pdf}}, {{ח:תיבה|1582|שינוי התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11129.pdf}}, {{ח:תיבה|2704|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11316.pdf}}, {{ח:תיבה|3768|תיקון התוספות השנייה והשלישית לחוק [תשפ״ג] (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11488.pdf}}, {{ח:תיבה|3790|שינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11493.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 384|שינוי התוספת השנייה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11583.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ז, 634|עדכון תשלומים בעד שירותי בריאות ותרופות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5827.pdf}}.

''הארכת הוראות מעבר:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 485|הארכת תקופת זכאות לשירותי רפואת שיניים כלליים בלא רישום|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6963.pdf}}, {{ח:תיבה|1139|הארכת תקופת זכאות לשירותי רפואת שיניים כלליים בלא רישום (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7012.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 105|הארכת תקופת זכאות לשירותי רפואת שיניים כלליים בלא רישום|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7048.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳ – פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳ – עקרונות יסוד}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳ – מימון שירותי הבריאות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳ – חלוקת התקבולים}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳ – מתן שירותי בריאות}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳ – קופות חולים}}

{{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1 – כללים לניהול עניניה של קופת חולים}}

{{ח:פנימי|פרק ו2|פרק ו׳2: תאגיד ייעודי}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳ – פיקוח ובקרה}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳ – מידע}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳ – נציב קבילות}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳ – עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א – מועצת הבריאות}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב – הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק יג|פרק י״ג – הוראות מעבר}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 1|חלק ראשון: שירותי הבריאות של קופת החולים של ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל לחבריה במועד הקובע}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 2|חלק שני: שרותים בהשתתפות כספית עצמית של המבוטח}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית: {{מוקטן|שירותי הבריאות שנתנה המדינה לפרט במועד הקובע}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית {{ח:הערה|(בוטלה)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 6|תוספת שישית {{ח:הערה|(בוטלה)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 7|תוספת שביעית}}

{{ח:פנימי|תוספת 8|תוספת שמינית}}

{{ח:סעיף|1|ביטוח הבריאות הממלכתי}}
{{ח:ת}} ביטוח הבריאות הממלכתי לפי חוק זה, יהא מושתת על עקרונות של צדק, שוויון ועזרה הדדית.

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳ – פרשנות}}

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ה־3, תשנ״ז, תשנ״ט, תש״ע־5}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי ביטוח לאומי“ – דמי ביטוח המשולמים למוסד לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“, ”יחד עם אחרים“ ו”שליטה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה“ – הכנסת עובד שממנה חייב מעבידו בתשלום דמי ביטוח לאומי, ולגבי מי שאינו עובד כאמור – ההכנסה שממנה הוא חייב בתשלום דמי ביטוח לאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המוסד“, ”עובד“, ”מעביד“ ו”עובד עצמאי“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – י״ח בטבת התשנ״ד (1 בינואר 1994);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר“ – מי שרשום בקופת חולים כחבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה לתועלת הציבור“, ”נושא משרה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מס מקביל“ – {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|חוק מס מקביל, התשל״ג–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבוטח“ – מי שזכאי לשירותי בריאות לפי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מד״א“ – האגודה ”מגן דוד אדום בישראל“ שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק מגן דוד אדום|חוק מגן דוד אדום, התש״י–1950}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד יוקר הבריאות“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצת הבריאות“ – המועצה לביטוח הבריאות הממלכתי המוקמת לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן שירותים“ – מוסד רפואי כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 24|בסעיף 24 לפקודת בריאות העם, 1940}};
{{ח:ת}} ”סל שירותי הבריאות“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צד קשור“ לתאגיד ייעודי – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שמחזיק ב־10% או יותר מאמצעי השליטה בתאגיד הייעודי או מי שהתאגיד הייעודי מחזיק ב־20% או יותר מאמצעי השליטה בו;
{{ח:תתת|(2)}} מי שרשאי למנות, במישרין או בעקיפין, את המנהל הכללי של התאגיד הייעודי;
{{ח:תתת|(3)}} מי שמכהן כנושא משרה בתאגיד הייעודי;
{{ח:תתת|(4)}} תאגיד שהחברות בו מותנית בחברות בתאגיד הייעודי;
{{ח:תתת|(5)}} מי שאחד מהמנויים בפסקאות (1) עד (4) מחזיק ב־20% או יותר מאמצעי השליטה בו או שולט בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד ייעודי“ – חברה שהוכרה לפי {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק ו׳2}} כמבטחת ייעודית לבריאות השן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת חולים“ – תאגיד שהוכר לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיפים 24}} {{ח:פנימי|סעיף 25|ו־25}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב“ – מי שהוא תושב לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}, לרבות תושב ישראל באזור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 378|בסעיף 378 לחוק האמור}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳ – עקרונות יסוד}}

{{ח:סעיף|3|הזכות לשירותי בריאות|תיקון: תש״ע־5}}
{{ח:תת|(א)}} כל תושב זכאי לשירותי בריאות לפי חוק זה, אלא אם כן הוא זכאי להם מכוח חיקוק אחר.
{{ח:תת|(ב)}} המדינה אחראית למימון סל שירותי הבריאות מהמקורות המנויים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}.
{{ח:תת|(ג)}} קופת חולים אחראית כלפי מי שרשום בה למתן מלוא שירותי הבריאות שלהם הוא זכאי לפי חוק זה ואולם לגבי מי שרשום בתאגיד ייעודי – יהיה התאגיד הייעודי אחראי כלפיו למתן שירותי רפואת השיניים הכלליים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}.
{{ח:תת|(ד)}} שירותי הבריאות הכלולים בסל שירותי הבריאות יינתנו בישראל, לפי שיקול דעת רפואי, באיכות סבירה, בתוך זמן סביר ובמרחק סביר ממקום מגורי המבוטח, והכל במסגרת מקורות המימון העומדים לרשות קופות החולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}.
{{ח:תת|(ה)}} שירותי הבריאות יינתנו תוך שמירה על כבוד האדם, הגנה על הפרטיות ושמירה על הסודיות הרפואית.

{{ח:סעיף|3א|קביעת תושבות|תיקון: תשנ״ט, תש״ס־2, תשס״ב, תשס״ג־5}}
{{ח:תת|(א)}} מי שאינו רשום בקופת חולים ומבקש להירשם בקופת חולים, יגיש למוסד בקשה לקבלת אישור כי הוא תושב (להלן – מגיש הבקשה), וכן בקשה לרישום בקופת חולים, לרבות בקשה לרישום ילדו הקטין, בטופס שקבע המוסד (להלן – בקשה לקביעת תושבות).
{{ח:תת|(ב)}} סעיף קטן (א) לא יחול על –
{{ח:תתת|(1)}} קטין הנמצא במשמורתו של הורהו או של אפוטרופסו החוקי, וההורה או האפוטרופוס, רשום בקופת חולים ונמצא בישראל, ובלבד שהקטין והורהו או אפוטרופסו, רשומים במרשם האוכלוסין;
{{ח:תתת|(2)}} מי שהיה רשום בקופת חולים תכוף לפני הגיעו לגיל 18 וטרם חלפו 12 חודשים מיום שמלאו לו 18 שנים;
{{ח:תתת|(3)}} מי שהיה רשום בקופת חולים תכוף לפני שנעשה לחייל כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 55|בסעיף 55}} וטרם חלפו 12 חודשים מהיום שחדל להיות חייל כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} מי שהיה רשום בקופת חולים תכוף לפני שהיה לאסיר או לעציר וטרם חלפו 12 חודשים מיום שחרורו ממאסר או ממעצר;
{{ח:תתת|(5)}} מי שטרם חלפה תקופה של 90 ימים מיום שנכנס לראשונה לישראל לפי אשרת עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, התש״י–1950}} (להלן – חוק השבות), או מיום שניתנה לו תעודת עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות}}, לגבי התקופה שמיום קבלת אשרת העולה או תעודת העולה, כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} קבע המוסד כי מגיש הבקשה אינו תושב, יודיע על כך למגיש הבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} קבע המוסד כי מגיש הבקשה הוא תושב, יקבע גם את המועד שממנו יש לראותו כתושב (להלן – מועד תחילת התושבות), וירשום אותו ואת ילדו הקטין, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 4א|בסעיף 4א}}, בקופת החולים שצוינה בבקשה לקביעת תושבות; המוסד יודיע על הקביעה והרישום למגיש הבקשה (להלן – קביעת המוסד) ולקופת החולים; רישום לפי סעיף קטן זה יהיה בתוקף ממועד הודעת המוסד ויראו בקשה לרישום שהוגשה לפי סעיף קטן (א) כבקשה לרישום שהוגשה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}}.
{{ח:תת|(ה)}} קבע המוסד כי מועד תחילת התושבות קדם למועד מתן הודעת המוסד, יחולו, על אף האמור בחוק זה, הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מגיש הבקשה, אינו זכאי, בתקופה שקדמה להגשת הבקשה לקביעת תושבות, לשירותי בריאות לפי חוק זה, או להחזר תשלום בעד שירותי בריאות כאמור, והכל כפוף לאמור בפסקאות (2) ו־(3) להלן:
{{ח:תתת|(2)|(א)}} שילם מגיש הבקשה לקופת חולים תשלום עבור ביטוח רפואי (להלן – תשלום לקופה) בעד חודש קלנדרי שחל בתקופה שממועד תחילת התושבות עד למועד הגשת הבקשה לקביעת תושבות, זכאי מגיש הבקשה להחזר סכום התשלום לקופה, עד לסכום דמי ביטוח בריאות שהוא חייב בתשלומו לפי חוק זה בעד אותו חודש;
{{ח:תתתת|(ב)}} שילם מגיש הבקשה תשלום לקופת חולים בעד חודש קלנדרי שחל בתקופה שממועד הגשת הבקשה לקביעת תושבות ועד למועד מתן הודעת המוסד, זכאי מגיש הבקשה להחזר סכום התשלום לקופה עד לסכום מרבי שקבע שר הבריאות בהסכמת שר האוצר ושר העבודה והרווחה;
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר תשלום בעד ביטוח רפואי)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר תשלום בעד ביטוח רפואי), התש״ס–2000}}.}}
{{ח:תתתת|(ג)}} המוסד ינכה את סכומי ההחזר לפי פסקאות משנה (א) ו־(ב) מסכומים שגבה כדמי ביטוח בריאות, וישלמם למגיש הבקשה לפי כללים, תנאים ובמועדים שקבע שר העבודה והרווחה בהסכמת שר הבריאות ושר האוצר;
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (ניכוי ותשלום החזר בעד דמי ביטוח רפואי)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (ניכוי ותשלום החזר בעד דמי ביטוח רפואי), התש״ס–2000}}.}}
{{ח:תתת|(3)|(א)}} מגיש הבקשה זכאי להחזר בשל תשלום ששילם תמורת שירותי בריאות שניתנו לו בישראל בתקופה המתחילה ביום שקדם בשישה חודשים למועד הגשת הבקשה לקביעת התושבות או מיום תחילת התושבות, לפי המאוחר, והמסתיימת במועד שבו ניתנה לו הודעת המוסד, לפי כללים ותנאים שקבע שר הבריאות בהסכמת שר האוצר, ובסכום שתקבע ועדה שמינה שר הבריאות; לענין זה, ”שירותי בריאות“ – שירותי הבריאות שבסל {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת השניה}} ובצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ז)}};
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר בעד שירותי בריאות)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר בעד שירותי בריאות), התש״ס–2000}}.}}
{{ח:תתתת|(ב)}} חברי הועדה יהיו נציג שר הבריאות, נציג שר האוצר ונציג המוסד לביטוח לאומי שימנה שר העבודה והרווחה;
{{ח:תתתת|(ג)}} קבעה הועדה כי מגיש הבקשה זכאי להחזר לפי הוראות פסקת משנה (א), ינכה המוסד את הסכום שקבעה הועדה מהסכומים שגבה כדמי ביטוח בריאות, וישלמם למגיש הבקשה בהתאם להוראות ובמועדים שקבע שר העבודה והרווחה בהסכמת שר הבריאות ושר האוצר;
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (ניכוי ותשלום החזר בעד שירותי בריאות)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (ניכוי ותשלום החזר בעד שירותי בריאות), התש״ס–2000}}.}}
{{ח:תתתת|(ד)}} האמור בסעיף זה יחול גם לגבי ילדו של מגיש הבקשה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף קטן (ה)(2)(א) ו־(3) יחולו, בשינויים המחויבים, גם לגבי מבוטחים כאמור בפסקאות (2) עד (5), של סעיף קטן (ב), בתקופות הנזכרות בהן, לפי הענין.
{{ח:תת|(ז)}} סכומים ששולמו לפי סעיף זה, יראו אותם לענין {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13}} כסכומים ששולמו לקופות החולים למימון עלות הסל לקופות.

{{ח:סעיף|4|חברות בקופת חולים|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ח, תשס״א־4, תש״ע־5}}
{{ח:תת|(א)}} תושב שמלאו לו 18 שנים חייב להירשם כחבר בקופת חולים, לפי בחירתו, ולרשום בה גם את ילדו הקטין (להלן – הילד), ובלבד שלא יירשמו ביותר מקופת חולים אחת; רישום ילד בידי הורה אחד פוטר את ההורה השני.
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} ניתן להירשם בתאגיד ייעודי נוסף על החברות בקופת חולים;
{{ח:תתת|(2)}} ניתן לרשום ילד בתאגיד ייעודי, אף אם הורהו אינו רשום בו.
{{ח:תת|(ב)}} תושב שאינו רשום בקופת חולים יראו אותו כרשום בקופת חולים שקבע שר הבריאות, בהתאם ליחס שבין מספר המבוטחים בכל אחת מקופות החולים לבין סך כל מספר המבוטחים בכל קופות החולים; שר הבריאות, בהסכמת שר העבודה והרווחה, יקבע כללים ונהלים לרישום ולמועדו, לרבות בדבר הגשת בקשה לרישום, אימות הפרטים שבבקשה, דחיית הבקשה אם לא נתקיימו התנאים לרישום לפי החוק, ומתן הודעה על כניסת הרישום לתוקף.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים ונהלי מעבר)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים ונהלי מעבר), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} קופת חולים תקבל כל תושב שבחר להירשם בה, לא תגביל את רישומו ולא תתנה אותו בתנאי או בתשלום כלשהו.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} מעביד לא יבקש ממועמד לעבודה פרטים לגבי זהות קופת החולים שאליה הוא שייך, אלא לצורך הפניית המועמד לבדיקה רפואית, לפי בקשת המעביד או בהתאם לדרישות כל דין, לשם קביעת כשירותו של המועמד לתפקיד המוצע לו;
{{ח:תתת|(2)}} מעביד לא יתנה עבודה בתנאי כלשהו הקשור להשתייכות לקופת חולים מסוימת ולא יחייב עובד להירשם בקופת חולים מסוימת.

{{ח:סעיף|4א|רישום ומעבר|תיקון: תשנ״ח, תשע״ב, תשפ״ב־2}}
{{ח:ת}} בקשה לרישום בקופת חולים, הודעה על מעבר בין קופות החולים, והודעה בדבר ביטול הודעה על מעבר כאמור, לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}, יוגשו באופן בלעדי לבנק הדואר או לגוף אחר שיקבע שר הבריאות בהתייעצות עם שר העבודה והרווחה ועם השר הממונה על אותו גוף לפי הענין (בסעיף זה – הגוף המבצע); שר הבריאות בהסכמת שר האוצר ובהסכמת השר הממונה על הגוף המבצע, לפי הענין, יקבע את גובה התשלום אשר הגוף המבצע יהיה רשאי לגבות בעד הטיפול כאמור ואשר ישמש למימון פעולות אלה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מהיום הקובע לתחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|חוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}}, ביום 31.12.2026):}} בקשה לרישום בקופת חולים, הודעה על מעבר בין קופות החולים, והודעה בדבר ביטול הודעה על מעבר כאמור, לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}, יוגשו באופן בלעדי לחברה הבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}} או לגוף אחר שיקבע שר הבריאות בהתייעצות עם שר העבודה והרווחה ועם השר הממונה על אותו גוף לפי הענין (בסעיף זה – הגוף המבצע); שר הבריאות בהסכמת שר האוצר ובהסכמת השר הממונה על הגוף המבצע, לפי הענין, יקבע את גובה התשלום אשר הגוף המבצע יהיה רשאי לגבות בעד הטיפול כאמור ואשר ישמש למימון פעולות אלה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תשלומים לחברת הדואר)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תשלומים לחברת הדואר), התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:סעיף|5|מעבר מקופת חולים אחת לקופת חולים אחרת|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ח, תשס״ה, תשס״ה־2, תשס״ט־3, תש״ע־5, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף להוראות סעיף זה, רשאי תושב לבטל את חברותו בקופת החולים שבה הוא רשום ולהירשם כחבר בקופת חולים אחרת לפי בחירתו, הכל בהתאם לנהלים שיקבע שר הבריאות.
{{ח:תת|(ב)}} תושב יהיה רשאי לבטל את חברותו בקופת חולים כאמור בסעיף קטן (א) פעמיים במהלך פרק זמן של שנים עשר חודשים; לעניין זה לא יראו רישום בתאגיד ייעודי כביטול חברות בקופת חולים, ואולם תושב יהיה רשאי לבטל חברות בתאגיד ייעודי פעמיים במהלך פרק זמן של 12 חודשים.
{{ח:תת|(ג)}} תושב המעונין לעבור מקופת חולים אחת לאחרת (בסעיף קטן זה – קופת החולים הקולטת) ימסור על כך הודעה; הקבלה בקופת החולים הקולטת תיכנס לתוקף ביום 1 בינואר, 1 במרס, 1 במאי, 1 ביולי, 1 בספטמבר או 1 בנובמבר, הכל לפי המועד הקרוב ליום מסירת ההודעה (בסעיף קטן זה – יום הקבלה), ובלבד שההודעה הוגשה לא יאוחר מיום 15 בחודש שלפני החודש שקדם ליום הקבלה.
{{ח:תת|(ד)}} שר הבריאות רשאי, באישור ועדת הבריאות של הכנסת, לקבוע בתקנות שיעור שנתי מרבי של חברים שקופת חולים רשאית לקלוט מקופת חולים אחרת על בסיס ארצי או אזורי.
{{ח:תת|(ה)}} נקבע שיעור מרבי לקליטת חברים לפי סעיף קטן (ד), תהיה זכות המעבר של התושב לפי סדר הקדימות של מועד מסירת ההודעה.
{{ח:תת|(ו)}} שר הבריאות, בהסכמת שר העבודה והרווחה, רשאי לקבוע כללים ונהלים לענין ביצוע האמור {{ח:פנימי|סעיף 4א|בסעיף 4א}} למסירת ההודעה לפי סעיף קטן (ג), לאימות הפרטים שבהודעה, לדחיית ההודעה אם לא נתקיימו התנאים למעבר לפי החוק, ולמתן הודעה על כניסת הרישום לתוקף.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים ונהלי מעבר)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים ונהלי מעבר), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הגבלת מעברים בין קופות חולים) (חרבות ברזל) (הוראת שעה)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הגבלת מעברים בין קופות חולים) (חרבות ברזל) (הוראת שעה), התשפ״ד–2023}}.}}

{{ח:סעיף|5א|חזקת רישום|תיקון: תשנ״ה־2}}
{{ח:ת}} בתקנות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}} יקבע שר הבריאות בהסכמת שר העבודה והרווחה, כללים בדבר קופת החולים שבה ייחשב תושב כרשום אם לא נרשם בקופת חולים לפי הוראות חוק זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים ונהלי מעבר)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים ונהלי מעבר), התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|5ב|השגה על רישום|תיקון: תשנ״ה־2, תשס״ה־2}}
{{ח:ת}} מי שרואה עצמו נפגע מקביעה בקשר לרישומו או לרישום ילדו בקופת חולים או למעבר מקופת חולים אחת לאחרת, רשאי להשיג על כך לפני המנהל או מי שהוא הסמיכו לכך; לענין זה, ”בקשר לרישומו או לרישום ילדו בקופת חולים או למעבר מקופת חולים אחת לאחרת“ – לרבות בקשר לסגירת מרפאה או הפסקת התקשרות, כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 23א|בסעיף 23א}}, החייבת במסירת הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 23א|סעיף 23א}}.

{{ח:סעיף|6|תחומי שירותי הבריאות|תיקון: תשנ״ז, תש״ע־5, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שירותי הבריאות יינתנו על־פי סל שירותי הבריאות בתחומים אלה –
{{ח:תתת|(1)}} רפואה מונעת אישית וחינוך לבריאות;
{{ח:תתת|(2)}} אבחון רפואי;
{{ח:תתת|(3)}} טיפול רפואי אמבולטורי, לרבות טיפול נפשי, בין במרפאה ובין בבית, לרבות במעון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות|בחוק הפיקוח על מעונות, התשכ״ה–1965}};
{{ח:תתת|(4)}} אשפוז כללי, אשפוז פסיכיאטרי, אשפוז פסיכוגריאטרי ואשפוז כרוני סיעודי;
{{ח:תתת|(5)}} שיקום רפואי, לרבות שיקום פסיכולוגי, פיזיותרפיה, ריפוי הדיבור, ריפוי בעיסוק ועבודה סוציאלית בתחום הבריאות;
{{ח:תתת|(6)}} הספקת תרופות;
{{ח:תתת|(7)}} מכשירים ואבזרי עזר רפואיים;
{{ח:תתת|(8)}} רפואת שיניים מונעת לילדים, עד גיל שיקבע שר הבריאות בתקנות;
{{ח:תתת|(9)}} עזרה רפואית ראשונה, והסעת לבית חולים או למרפאה;
{{ח:תתת|(10)}} שירותי רפואה בעבודה;
{{ח:תתת|(11)}} טיפול רפואי ונפשי לגמילה לנפגעי סמים ואלכוהול;
{{ח:תתת|(12)}} בריאות השן.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבריאות רשאי בצו, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת, להוסיף על התחומים המפורטים בסעיף קטן (א) (1) עד (11); הוספת תחום תפורסם {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|7|סל שירותי הבריאות|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סל שירותי הבריאות“ – הפירוט {{ח:פנימי|סעיף 7א|שבסעיף 7א}} {{ח:פנימי|תוספת 2|ושבתוספות השניה}} {{ח:פנימי|תוספת 3|והשלישית}} של שירותי הבריאות שיינתנו למבוטח בכל תחום מהתחומים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}} {{ח:פנימי|תוספת 1|ובתוספת הראשונה}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סל השירותים הבסיסי“ –
{{ח:תתתת|(1)}} שירותי הבריאות שנתנה קופת החולים של ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל לחבריה במועד הקובע לרבות תשלומים מיוחדים ששילם החבר, הכל כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}};
{{ח:תתתת|(2)}} שירותי הבריאות שנתנה המדינה לפרט במועד הקובע, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, והכל לפי התנאים והתשלומים שהיו נהוגים ערב תחילתו של חוק זה ושיפרסם שר הבריאות ברשומות;
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר תנאים ותשלומים לשירותי בריאות שנתנה המדינה לפרט במועד הקובע|הודעה בדבר תנאים ותשלומים לשירותי בריאות שנתנה המדינה לפרט במועד הקובע}} לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994 (י״פ תשנ״ה, 2271).}}
{{ח:תתתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(4)}} שירותי רפואה בעבודה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7א|בסעיף 7א}};
{{ח:תתתת|(5)}} רשימת התרופות והתשלומים עבורן שהיו נהוגים במועד הקובע בקופת החולים של ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל כפי שיפורט בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ז)}}.
{{ח:תת|(ב)}} סל השירותים הבסיסי הוא סל שירותי הבריאות.

{{ח:סעיף|7א|שירותי רפואה בעבודה|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות ושר העבודה והרווחה יקבעו סוגים, מקומות, מועדים, דרכים והיקף של שירותי הרפואה בעבודה; נקבע בתקנות כי שירותים כאמור יבוצעו במקום העבודה לגבי כלל העובדים או סוג מסוים מהם, יכול שיבוצעו על ידי קופת חולים אחת כפי שייקבע.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס מקביל (שירותי בריאות בעבודה)|תקנות מס מקביל (שירותי בריאות בעבודה), תשל״ג–1973}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} נטל ההוצאה של שירותי רפואה בעבודה יתחלק באופן יחסי בין קופות החולים לפי כללים שיקבעו שר הבריאות ושר העבודה והרווחה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות כאמור יחולו, בשינויים המחויבים, גם לגבי עובד עצמאי.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:חיצוני|תקנות מס מקביל (שירותי בריאות בעבודה)|תקנות מס מקביל (שירותי בריאות בעבודה), התשל״ג–1973}}, כנוסחן ביום כ״א בטבת התשנ״ז (31 בדצמבר 1996), למעט {{ח:חיצוני|תקנות מס מקביל (שירותי בריאות בעבודה)#פרק ג|פרק ג׳: פעולה מונעת ומחקר בבריאות בעבודה}}, יראו אותן כאילו הותקנו לפי סעיף זה בכל הנוגע לתקופה המתחילה ביום כ״ב בטבת התשנ״ז (1 בינואר 1997).

{{ח:סעיף|8|שינויים בשירותי הבריאות ותשלומים|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ח, תשנ״ט, תש״ס־3, תש״ס־4, תשס״א, תשס״א־3, תשס״א־5, תשס״ב־3, תשס״ב־4, תשס״ב־6, תשס״ג, תשס״ג־3, תשס״ג־4, תשס״ד, תשס״ד־3, תשס״ה־6, תשס״ח־4, תשס״ט־3, תשע״א־3, תשע״ו, תשע״ז, תשע״ז־3, תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות רשאי בצו, לערוך שינויים בסל שירותי הבריאות המפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} {{ח:פנימי|תוספת 3|והשלישית}} ובלבד שלא יעשה שינוי הגורע מן הסל או המוסיף לעלותו.
{{ח:תת|(א1)|(1)}} קופת חולים רשאית להציע:
{{ח:תתתת|(א)}} הוספה לסל שירותי הבריאות {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת השניה}} ובצו לפי סעיף קטן (ז) (להלן – {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת}} והצו);
{{ח:תתתת|(ב)}} גריעה של הוספה שנוספה כאמור בפסקת משנה (א);
{{ח:תתתת|(ג)}} תשלומים שיחולו על החברים בקופת חולים עבור הסל {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת}} ובצו, השונים מהתשלומים {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת}} ובצו, וכן תשלומים עבור שירותים שהוספו כאמור בפסקת משנה (א).
{{ח:תתת|(2)}} בשינויים כאמור בפסקה (1) יתקיימו עקרונות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אין בהם כדי להביא לדחיה של חברים על רקע מצבם הכלכלי או הבריאותי;
{{ח:תתתת|(ב)}} תשלומי החברים, בין כהשתתפות עצמית ובין כתשלום עתי קבוע, יהיו אחידים ובלתי מפלים, ובלא תלות בהכנסות החברים;
{{ח:תתתת|(ג)}} נקבעו תשלומי חברים שאינם מפורטים בסל {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת}} ובצו, ייקבעו ביחס אליהם הנחות או פטורים לחברים בקבוצות האלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} חבר שטרם מלאו לו 18 שנים;
{{ח:תתתתת|(2)}} חבר שהגיע לגיל פרישת חובה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}} (בסעיף זה – חוק גיל פרישה);
{{ח:תתתתת|(3)}} חבר שהגיע לגיל פרישה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה}}, ומשתלמת בעדו גמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}} (בחוק זה – חוק הבטחת הכנסה), או לפי {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם#סעיף 11|סעיף 11 לחוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם, התשנ״ב–1992}}, ובלבד שהשתלמה לחבר בתכוף להגשת התביעה לקבלת תגמול לפי {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם#סעיף 11|הסעיף האמור}} גמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}} בעד תקופה של שישה חודשים לפחות;
{{ח:תתתתת|(4)}} חבר והתלויים בו שמשתלמת בעדם גמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ט׳ לחוק הביטוח הלאומי}} וכן חבר שטרם מלאו לו 18 שנים ו־3 חודשים, שמשתלמת בעדו גמלה לפי {{ח:חיצוני|הסכם בדבר גמלת ניידות|הסכם בדבר גמלת ניידות}} שנערך לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי}}, וחבר והתלויים בו שמשתלמת בעדם קצבת אזרח ותיק לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא|פרק י״א לחוק הביטוח הלאומי}} ותכוף לפני שהשתלמה בעדם קצבה כאמור השתלמה בעדם גמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ט׳ לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתתתת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתתת|(6)}} חולה במחלה כרונית;
{{ח:תתתתת|(7)}} חבר במשפחה אשר לה 4 ילדים או יותר; לענין זה, ”משפחה“ – יחיד ובן זוגו וילדיהם עד גיל 18, או יחיד וילדיו עד גיל 18, הרשומים בקופת חולים אחת;
{{ח:תתתתת|(8)}} חבר שהוא עולה חדש, ב־12 החודשים הראשונים לאחר עלייתו לישראל;
{{ח:תתתת|(ג1)}} הנחה או פטור שנקבעו לענין פסקה מפסקאות משנה (ג)(1) עד (8) יחולו על כלל החברים המנויים באותה פסקת משנה;
{{ח:תתתת|(ד)}} שר הבריאות ושר האוצר רשאים להוסיף קבוצות אוכלוסיה שיהיו זכאיות להנחה לפי פסקת משנה (ג), ובלבד שנמצא מקור מימון להנחות אלה.
{{ח:תת|(א2)|(1)}} שינוי כאמור בסעיף קטן (א1) טעון אישור שר הבריאות; שר הבריאות רשאי להתנגד לשינוי, אם יש בו כדי לפגוע בבריאות הציבור או אם הוא אינו עומד בעקרונות המפורטים בסעיף קטן (א1); כל החלטה על שינוי בתשלומי החברים בקופת חולים, לפי סעיף קטן (א1), טעונה גם אישור של ועדת הכספים של הכנסת. נקבעה במסגרת שינוי כאמור תקרה לתשלום בעבור תרופות לחולים כרוניים, תחול התקרה גם על הציוד המתכלה שהחולה הכרוני נזקק לו.
{{ח:תתת|(2)}} נקבע שינוי לפי הוראות פסקה (1) לתשלום השתתפות עצמית, בעבור ביקור אצל רופא, מכון או מרפאת חוץ, לא יחול התשלום האמור על שירותים הכלולים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 1 פרט 20|בסעיף 20 בתוספת השניה}}, וההשתתפות העצמית בעדם תיעשה, לפי האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 2 פרט 6|בפרט 6 בפרק שירותים בהשתתפות כספית עצמית של המבוטח שבתוספת השניה}}, ובלבד שעל חבר קופה הזכאי לגמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}}, יחול הפטור כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 2 פרט 6|בסיפה לפרט 6 האמור}}.
{{ח:תתת|(3)}} קופת חולים לא תגבה מנפגע תאונת דרכים תשלום השתתפות עצמית בעבור שירותים הכלולים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} ובצו לפי סעיף קטן (ז) הניתנים לו לפי חוק זה בשל הפגיעה האמורה.
{{ח:תתת|(4)}} מבוטח יהיה פטור מתשלום השתתפות עצמית בעבור שירותים הכלולים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} או בצו לפי סעיף קטן (ז) הניתנים לו לפי חוק זה בשל פגיעה בעבודה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|בפרק ה׳ לחוק הביטוח הלאומי}} או בשל פגיעה שחלות לגביה הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יג|פרקים י״ג}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יג1|או י״ג1 לחוק האמור}}; גבתה קופת חולים תשלום ממבוטח כאמור, לפני שנתברר לה כי השירות ניתן בשל פגיעה בעבודה כאמור, תשיב לו את הסכומים שגבתה בתוך 50 ימים מהיום שבו נוכחה לדעת, בין על פי בקשת המבוטח ובין בדרך אחרת, כי השירות שבעדו נגבה התשלום ניתן למבוטח בשל פגיעה כאמור.
{{ח:תת|(א3)}} בקשה לשינוי יכול שתוגש פעם בשנה או יותר, במועדים שיקבע שר הבריאות; החלטת שר הבריאות בבקשה לאישור השינוי תינתן תוך 60 ימים ממועד הגשתה על ידי קופת החולים.
{{ח:תת|(א4)}} קופת חולים תפרסם הודעה על שינויים שאושרו לפי סעיף זה, בהתאם לכללים שקבע שר הבריאות; שר הבריאות יקבע כללים גם לפרסום סל השירותים והתשלומים המחייב את קופת החולים (להלן – סל השירותים והתשלומים של הקופה).
{{ח:תת|(א5)}} שינוי שאושר בידי שר הבריאות לפי סעיף זה, יחול על חברי קופת החולים החל ביום ה־30 לאחר פרסום ההודעה לפי סעיף קטן (א4).
{{ח:תת|(א6)}} שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר, רשאי לקבוע תקרה שנתית להכנסות קופת חולים מתשלומי חברים, כשיעור מחלקה של כל קופה במקורות המימון לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|פסקאות (1) עד (5) של סעיף 13(א)}}, וכן תקרת תשלום שנתית למשפחה; לענין זה, ”משפחה“ – כהגדרתה בסעיף קטן (א1)(2)(ג)(7).
{{ח:תת|(א7)}} שילם חבר תשלום השתתפות עצמית בעבור שירות של ביקור אצל רופא, מכון או מרפאת חוץ, שנקבע לגביו תשלום אחת לרבעון, יהיה החבר פטור מתשלום בעבור אותו שירות במשך שלושה חודשים מיום הביקור כאמור, גם אם התקופה האמורה חלה לאחר תום הרבעון שבו היה אותו ביקור.
{{ח:תת|(א8)}} גבתה קופת חולים תשלום מחברי משפחה מעבר לתקרת התשלום שנקבעה לפי סעיף קטן (א1)(2)(ג)(7) או לפי סעיף קטן (א6), תשיב את הסכומים שגבתה מעבר לתקרה האמורה, ולא תידרש לשם כך בקשה מצד החבר; שר הבריאות רשאי להורות על הדרך והמועד להשבת הסכומים.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר ובאישור הממשלה רשאי, בצו, להוסיף על סל שירותי הבריאות המפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} {{ח:פנימי|תוספת 3|והשלישית}}, ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת לגרוע ממנו, ובלבד שצו לענין {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א)(10)}} יינתן גם בהסכמת שר העבודה והרווחה; הוספה או גריעה כאמור יחולו גם על סל השירותים והתשלומים של כל קופת חולים.
{{ח:תתת|(2)|(א)}} שר הבריאות, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור הממשלה רשאי, בצו, להוסיף לסל שירותי הבריאות שירותים או תרופות, כנגד גריעה של שירותים או תרופות מהסל, אם שר האוצר אישר כי הצו האמור אינו מוסיף לעלות הסל ואינו מפחית ממנה.
{{ח:תתתת|(ב)}} נקבעו בצו כאמור בפסקת משנה (א) גריעה והוספה של שירותים ותרופות בשיעור העולה בשנת תקציב אחת על 1% מעלות הסל לאותה שנה, טעון הצו אישור ועדת הבריאות של הכנסת.
{{ח:תתתת|(ג)}} בצו לפי פסקה זו רשאי שר הבריאות כאמור, לקבוע הוראות לענין המשך מתן השירות או התרופה שנגרעו מהסל בידי קופת החולים, גם לאחר שנגרעו, למי שהחל לקבל את השירות או התרופה האמורים בתקופה שבה נכללו בסל.
{{ח:תת|(ג)}} בצו לפי סעיף קטן (א) או (ב) יפורטו שירותי הבריאות שיינתנו בתשלום, שירותי הבריאות שיינתנו ללא תשלום וכן גובה התשלום.
{{ח:תת|(ד)}} שר הבריאות רשאי, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת, לשנות את גובה התשלומים עבור שירותי הבריאות הכלולים בסל השירותים הבסיסי, וכן את דרכי התשלום.
{{ח:תת|(ה)}} לא ייווסף שירות לסל שירותי הבריאות ללא תשלום או בתשלום הנמוך מעלותו, אלא אם כן נמצא לכך מקור מימון נוסף על המקורות לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}, או מקור שהתפנה עקב ביטול שירות או התייעלות.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ז)|(1)}} שר הבריאות יפרסם בצו את רשימת התרופות הכלולות בסל שירותי הבריאות ואת גובה תשלום החבר בעדן בהתאם לרשימת התרופות והתשלומים שהיו נהוגים בקופת החולים של ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל ביום הקובע.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו ביטוח בריאות ממלכתי (תרופות בסל שירותי הבריאות)|צו ביטוח בריאות ממלכתי (תרופות בסל שירותי הבריאות), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} שר הבריאות רשאי בצו לשנות את רשימת התרופות, ובלבד שהשינוי לא יוסיף לעלות סל שירותי הבריאות. השר יביא את הצו לידיעת ועדת הבריאות של הכנסת, והוא ייכנס לתוקף בתום 14 ימים מהמועד שהובא לידיעת הועדה, אלא אם כן החליטה הועדה אחרת.
{{ח:תתת|(3)}} אזרח ותיק, שמשתלמת לו גמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם#סעיף 11|סעיף 11 לחוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם, התשנ״ב–1992}}, ובלבד שהשתלמה לחבר בתכוף להגשת התביעה לקבלת תגמול לפי {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם#סעיף 11|הסעיף האמור}} גמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}} בעד תקופה של שישה חודשים לפחות; וכן מבוטח אשר הוכיח להנחת דעתו של המוסד כי אלמלא הוראת {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 251|סעיף 251 לחוק הביטוח הלאומי}} היה זכאי לגמלה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק האמור}}, יהיה זכאי להנחה בשיעור של 50% מתשלום החבר בעד תרופות הכלולות בסל שירותי הבריאות; שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר, לאחר התייעצות עם שר העבודה והרווחה ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת, יקבע כללים ונהלים למתן ההנחה; לענין זה, ”אזרח ותיק“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הותיקים|בחוק האזרחים הותיקים, התש״ן–1989}}.
{{ח:תתת|(3א)}} על אף האמור בהגדרה ”אזרח ותיק“ שבפסקה (3), בשנים 2022 עד 2025, יראו כאזרח ותיק לעניין הפסקה האמורה גם אישה תושבת ישראל שהגיעה, לפי הרישום במרשם האוכלוסין, לגיל 62.
{{ח:תתת|(4)}} ותיק מלחמה נזקק כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השניה|בחוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השניה, התש״ס–2000}}, וכן ותיק מלחמה, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השניה#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק האמור}}, אשר הוכיח להנחת דעתו של המוסד כי אלמלא הוראת {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 251|סעיף 251 לחוק הביטוח הלאומי}}, היה זכאי לגמלה לפי הוראת {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}}, זכאי להנחה בשיעור 75% מתשלום החבר בעד תרופות הכלולות בסל שירותי הבריאות לפי כללים ונהלים שקבע שר הבריאות בהסכמת שר האוצר.
{{ח:תתת|(5)}} נכה נתמך כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 24ב|בסעיף 24ב לחוק נכי המלחמה בנאצים, התשי״ד–1954}}, יהיה זכאי להנחה בשיעור של 50% מתשלום החבר בעד תרופות הכלולות בסל שירותי הבריאות, לפי כללים ונהלים שקבע שר הבריאות בהסכמת שר האוצר.
{{ח:תת|(ז1)}} תורם כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השתלת אברים|בחוק השתלת אברים, התשס״ח–2008}}, יהיה פטור מתשלומי חברים המפורטים בסל שבתוספת ובצו, וכן מתשלומי השתתפות עצמית שאושרו כאמור בסעיף קטן (א2), בעד כל שירות הכלול בסל שירותי הבריאות שנזקק לו בשל נטילת האבר או בשל תוצאותיה.
{{ח:תת|(ח)}} התשלומים עבור שירותי בריאות ותרופות הכלולים בסל שירותי הבריאות או בסל השירותים והתשלומים של הקופה, יעודכנו ב־1 באפריל של כל שנה בשיעור עליית מדד יוקר הבריאות בשנה הקודמת; המנהל יפרסם ברשומות הודעה על התשלומים כפי שעודכנו כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (שינויים ועדכונים בתכנית התשלומים והשירותים של קופה ופרסומם)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (שינויים ועדכונים בתכנית התשלומים והשירותים של קופה ופרסומם), התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:סעיף|9|עלות סל שירותי בריאות|תיקון: תשנ״ז, תשפ״ג, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות ושר האוצר יקבעו, עם תחילתו של חוק זה, באישור ועדת הבריאות של הכנסת את עלות סל שירותי הבריאות, ובלבד שעלות הסל לא תפחת מסך כל ההוצאה של קופות החולים בתקציבן הרגיל בשנת 1993 בתוספת הסכומים ממקורות המימון {{ח:פנימי|סעיף 13|שבסעיף 13(א)(3) ו־(4)}} בשנת 1993.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|עלות הסל היא 14,555 מיליון ש״ח, במחירי מדד יוקר הבריאות הממוצע לשנת 1996 (ק״ת תשנ״ח, 773). סכום זה מתעדכן ב־1 בינואר של כל שנה החל ב־1.1.1996 בהתאם לצו ביטוח בריאות ממלכתי (עלות סל שירותי הבריאות), התשנ״ו–1995 (ק״ת תשנ״ו, 232).}}
{{ח:תת|(א1)|(1)}} החל בשנת 1997, תפורסם מדי שנה, בסמוך למועד העדכון לפי סעיף קטן (ב)(2), עלות סל שירותי הבריאות.
{{ח:תתת|(2)}} עלות סל שירותי הבריאות מהווה את סכום המרכיבים המפורטים להלן לאחר עדכונם לפי שיטות העדכון השונות שנקבעו להן:
{{ח:תתתת|(א)}} עלות מתן שירותי הבריאות בידי קופות החולים לפי חוק זה, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} {{ח:פנימי|סעיף 7א|ובסעיף 7א}} (להלן – עלות הסל לקופות);
{{ח:תתתת|(ב)}} עלות מתן שירותי הבריאות לפרט, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}.
{{ח:תתת|(3)}} בפרסום לפי סעיף קטן זה יפורטו גם מרכיבי עלות הסל, כמפורט בפסקה (2).
{{ח:תת|(ב)|(1)}} עלות הסל לקופות תתעדכן מדי שנה בשיעור עליית מדד יוקר הבריאות שתפרסם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; מרכיבי מדד יוקר הבריאות יהיו כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}.
{{ח:תתת|(2)}} שר הבריאות ושר האוצר יקבעו, באישור ועדת הבריאות של הכנסת, את מועדי העדכון.
{{ח:תתת|(3)}} שר הבריאות ושר האוצר רשאים, על פי המלצת מועצת הבריאות ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת לשנות בצו את הרכב מדד יוקר הבריאות, או לעדכן את עלות הסל לקופות בשל השינויים הדמוגרפיים שחלו באוכלוסיה.
{{ח:תת|(ג)}} בכל אחת מהשנים 2024 עד 2027, יגדלו עלות סל שירותי הבריאות או תקציב משרד הבריאות למבחני התמיכה והתוכניות הלאומיות למערכת הבריאות הציבורית בהיקף שלא יפחת משווי הסטת הפעילות הניתוחית מחברות הביטוח לתוכניות השב״ן בשנה שקדמה לה, הנובעת מהוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#פרק ז3|פרק ז׳3 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|10|שירותי בריאות נוספים|תיקון: תשנ״ח, תשס״ח, תשס״ט־3, תש״ע־5, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} קופת חולים רשאית להציע לחבריה תכניות לשירותי בריאות נוספים שאינם כלולים בסל השירותים והתשלומים של הקופה (להלן – תכנית לשירותים נוספים), בין בעצמה ובין באמצעות חברה־בת בשליטה מלאה (להלן בסעיף זה – הקופה); תכנית לשירותים נוספים, וכל שינוי בה, טעונים אישור שר הבריאות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|השר אצל את סמכותו לפי סעיף 10(א) לסגן מנכ״ל לפיקוח על קופות חולים ושירותי בריאות נוספים במשרד הבריאות (י״פ תש״ע, 746).}}
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), תאגיד ייעודי לא יהיה רשאי להציע לחבריו תכנית לשירותים נוספים, אלא בתחום בריאות השן בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} תכנית לשירותים נוספים תוצע לחברי הקופה כהסדר של איזון משותף הדדי בלבד, בכפוף לכללים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} השירותים שבתכנית יינתנו אך ורק במסגרת המקורות שנגבו לענין זה ממי שהצטרף לתכנית (להלן – עמיתים) וממקורות מימון המגיעים ממבטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#פרק ז3|פרק ז׳3 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:תתת|(2)}} הקופה רשאית לשנות, מעת לעת, את זכויות העמיתים בתכנית ואת תשלומי העמיתים;
{{ח:תתת|(3)}} התכנית תהיה למתן שירותים בפועל בלבד, בידי הקופה או באישורה, למעט שירותי סיעוד ולמעט בחירת רופא מנתח לביצוע ניתוח, בלא שיידרש מהעמית תשלום השתתפות עצמית, ולא תכלול מתן פיצוי כספי לעמית כתחליף לשירות;
{{ח:תתת|(4)}} התכנית לא תכלול תרופות מצילות חיים או מאריכות חיים.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} קופת חולים תצרף לתכנית כל חבר המבקש להצטרף לתכנית, ללא קשר למצבו הבריאותי או הכלכלי, ולא תגביל את הצטרפותו או את זכויותיו בעת הצטרפותו בתנאי כלשהו, למעט תקופות אכשרה סבירות, שייקבעו לגבי כלל העמיתים בתכנית לענין מתן שירותים שונים במסגרתה, ובלבד שלא תיקבע תקופת אכשרה כאמור לענין שירותים שהיו כלולים בסל השירותים והתשלומים של הקופה לגבי מי שהיה חבר בקופה והצטרף לתכנית לא יאוחר משנה אחת אחרי השינוי בסל השירותים והתשלומים של הקופה.
{{ח:תתת|(1א)|(א)}} מבוטח שעבר מקופת חולים אחת שבה היה עמית בתכנית לשירותים נוספים (בפסקה זו – הקופה הקודמת) לקופת חולים אחרת (בפסקה זו – הקופה הקולטת), והצטרף לתכנית לשירותים נוספים של הקופה הקולטת בתוך 90 ימים מהמועד שבו נרשם כחבר בה, יהיה פטור מתקופת אכשרה בתכנית לשירותים נוספים של הקופה הקולטת שנקבעה כאמור בסעיף קטן זה, כמשך תקופת חברותו בתכנית לשירותים נוספים בקופה הקודמת, לרבות תקופת האכשרה שעבר במסגרת אותה תכנית, הכל בכפוף להוראות פסקת משנה (ב).
{{ח:תתתת|(ב)}} הקביעה כאמור בפסקת משנה (א) תחול במעבר בין רבדים מקבילים בתכנית לשירותים נוספים בקופת החולים הקודמת ובקופת החולים הקולטת, ואולם אם המבוטח עבר מרובד נמוך בקופה הקודמת לרובד גבוה יותר בקופה הקולטת תחול על המבוטח תקופת האכשרה החלה בקופה הקולטת שנקבעה לגבי מעבר בין הרובד הנמוך לרובד הגבוה יותר שאליו הצטרף; לעניין זה, ”רבדים מקבילים“, ”רובד נמוך“ ו”רובד גבוה“ – לפי המדרג הפנימי של התכניות לשירותים נוספים שקבעה כל קופת חולים, בלא קשר להיקף השירותים הכלולים בכל רובד.
{{ח:תתת|(2)}} הקופה רשאית לקבוע, לענין תקופות אכשרה כאמור בפסקה (1), הוראות שונות לגבי מעבר מתכנית של קופה אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} בכפוף לאמור בסעיף קטן (ג), קופת חולים לא תפלה בין עמיתים בתכנית, בין בעת ההצטרפות אליה ובין במתן השירותים במסגרתה.
{{ח:תת|(ה)}} מחיר התכנית יהיה אחיד לכל קבוצת גיל, ללא תלות במספר שנות החברות בתכנית, או במצבו הבריאותי או הכלכלי של העמית.
{{ח:תת|(ו)}} קופת חולים תיתן את שירותי הבריאות הנוספים במסגרת התכנית באופן שהוצאותיה, בכל שנה, לא יעלו על הכנסותיה מתשלומי העמיתים וממקורות מימון המגיעים ממבטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#פרק ז3|פרק ז׳3 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}.
{{ח:תת|(ז)}} סמכויות הפיקוח והבקרה לפי חוק זה יחולו על הקופה גם לענין מתן שירותי הבריאות הנוספים לפי סעיף זה; ראה שר הבריאות כי לא עמדה הקופה בתנאים שבסעיף זה או מצא פגם או ליקוי במתן שירותים לפי התכנית, דרך כלל או לענין מסוים, רשאי הוא, לאחר שנתן לקופה הזדמנות להשמיע את טענותיה, להורות על תיקון הליקוי וכן, אם הליקויים לא תוקנו, להורות לקופה להימנע מצירוף עמיתים חדשים לתכנית, עד לתיקון הליקויים להנחת דעתו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|השר אצל סמכותו לפי סעיף 10(ז) לסגן מנכ״ל לפיקוח על קופות חולים ושירותי בריאות נוספים במשרד הבריאות (י״פ תש״ע, 746).}}
{{ח:תת|(ח)}} שר הבריאות רשאי לקבוע כללים בכל הקשור להפעלה ראויה של תכניות לפי סעיף זה, לרבות לענין פרסום זכויות העמיתים בתכנית, הודעה על שינויים שאושרו בה וקביעת מועד תחילתם של השינויים; כן רשאי שר הבריאות לקבוע כללים בדבר החובה של קופת חולים לנהל חשבונות ולדווח דיווח כספי בקשר למתן שירותים לפי התכנית, וזאת מבלי לגרוע מהוראות כל דין; ספרי החשבונות, הדוחות והמאזנים הכספיים הקשורים למתן השירותים לפי התכנית יתנהלו בנפרד ובאופן שניתן להבחין בין שירותים אלה לבין שאר הפעילות הכספית של קופת החולים.
{{ח:תת|(ט)}} חברות של אדם בתכנית לשירותי בריאות נוספים בתאגיד ייעודי לא תשלול ולא תגביל את זכאותו לשירותים בתחום בריאות השן הכלולים בתכנית לשירותי בריאות נוספים בקופת החולים שבה הוא חבר, אלא אם כן קבע שר הבריאות הוראות אחרות לעניין זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פרסום, שיווק וקידום מכירות)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פרסום, שיווק וקידום מכירות), התשנ״ח–1998}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תכנית לשירותים נוספים ושינויים בה)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תכנית לשירותים נוספים ושינויים בה), התשנ״ט–1998}}.}}

{{ח:סעיף|11|שירותי בריאות במדינות חוץ}}
{{ח:ת}} שר הבריאות רשאי לקבוע כי שירות בריאות מסוים הכלול בסל שירותי הבריאות יכול שיינתן במדינת חוץ, בהתקיים נסיבות רפואיות מיוחדות, וכן רשאי הוא לקבוע את התנאים והנהלים לכך ואת שיעור ההשתתפות הכספית של המבוטח בעד השירות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (שירותי בריאות במדינות חוץ)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (שירותי בריאות במדינות חוץ), התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|12|מתן שירותי בריאות על בסיס ארצי ואזורי}}
{{ח:ת}} שירותי הבריאות, כולם או חלקם, יינתנו על בסיס ארצי, אזורי או בין אזורי, הכל כפי שיקבע שר הבריאות.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳ – מימון שירותי הבריאות}}

{{ח:סעיף|13|מקורות המימון|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ח, תשנ״ט, תשס״ח, תשפ״ג־4}}
{{ח:תת|(א)}} מקורות המימון של שירותי הבריאות הניתנים לפי חוק זה יהיו:
{{ח:תתת|(1)}} דמי ביטוח בריאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}} וכן סכומים שהעבירה הקרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים למוסד לביטוח לאומי לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים#סעיף 12ו|סעיף 12ו(א) לחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל״ה–1975}};
{{ח:תתת|(1א)}} סכומים שגבה המוסד בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58(ד)}};
{{ח:תתת|(2)}} תקבולי המס המקביל לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|חוק מס מקביל}} בעד התקופה המסתיימת ביום כ״א בטבת התשנ״ז (31 בדצמבר 1996);
{{ח:תתת|(3)}} ההקצאה השנתית למשרד הבריאות כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 237|בסעיף 237(ב) ו־(ג) בחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(4)|(א)}} הסכומים המופיעים במועד הקובע בתקציב משרד הבריאות והמשמשים למתן שירותי בריאות לפרט, לרבות בתחומי הרפואה המונעת, הפסיכיאטריה, הגריאטריה ומכשירי השיקום;
{{ח:תתתת|(א1)}} הסכומים המופיעים בתקציב משרד הבריאות לשנת 1997 המיועדים להעברה לקופות החולים כמקור מימון לפי סעיף זה, למעט הסכומים לפי פסקה (5);
{{ח:תתתת|(ב)}} הסכומים האמורים בפסקת משנה (א) יעודכנו בכל שנה, במועד ולפי המדדים המשמשים לעדכון תקציב המדינה;
{{ח:תתת|(5)}} סכומים נוספים מתקציב המדינה כפי שייקבעו מדי שנה בחוק התקציב השנתי ואשר ישלימו את מימון עלות הסל לקופות בניכוי סכום שייחשב לענין זה כמקור המימון לפי פסקה (6); הסכום שינוכה כאמור יהיה סכום השווה לשיעור של 6.45% מעלות הסל לקופות;
{{ח:תתת|(6)}} התקבולים של קופת החולים משירותי בריאות שניתנים בתשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} קופת חולים לא תגבה, במישרין או בעקיפין, דמי ביטוח בריאות או כל תשלום אחר עבור שירותי הבריאות הכלולים בסל שירותי הבריאות, או עבור שירותי בריאות אחרים. ואולם רשאית היא לגבות תשלומים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}}, או תשלומים עבור ביטוח משלים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}}.
{{ח:תתת|(2)}} קופת חולים רשאית לממן מתן שירותי בריאות גם ממקורות נוספים על המפורטים בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} הייתה קופת חולים רשאית לגבות השתתפות עצמית לפי חוק זה עבור שירות בריאות הניתן על ידי רופא, תהיה קופת החולים רשאית לגבות את ההשתתפות העצמית גם אם אותו שירות ניתן על ידי עמית רופא לפי הרשאה אישית שקיבל מרופא מומחה; לעניין זה, ”הרשאה אישית“, ”עמית רופא“ ו”רופא מומחה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|בפקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל״ז–1976}}.

{{ח:סעיף|14|חובת תשלום דמי ביטוח בריאות|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשנ״ט, תשס״ב־5, תשס״ב־6, תשס״ג־3, תשס״ד־3, תשס״ה־3, תשס״ה־4, תשס״ה־7, תש״ע־2, תש״ע־6, תשע״ה, תשע״ז־3, תשפ״ג, תשפ״ד, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום המינימום“ – סכום של 47 שקלים חדשים לחודש {{ח:הערה|(נכון לשנת 1995, בשנת 2025, 120 ש״ח)}} שיעודכן החל ביום כ״ט בטבת התשנ״ה (1 בינואר 1995), במועדים ובשיעורים שבהם מתעדכנות קיצבאות כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי}}, לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 2|סעיף 2 לחוק האמור}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גמלת אזרח ותיק מיוחדת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קצבת אזרח ותיק“ – קצבת אזרח ותיק כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי}} או גמלת אזרח ותיק מיוחדת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עקרת בית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 238|בסעיף 238 לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דמי הסתגלות מיוחדים“, ”גמול פרישה“ ו”קצבת התאמה“ – דמי הסתגלות, גמול פרישה וקצבת התאמה לפי {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות#פרק ה סימן ג|סימן ג׳ לפרק ה׳ לחוק יישום תכנית ההתנתקות, התשס״ה–2005}} (בסעיף זה – חוק יישום תכנית ההתנתקות).
{{ח:תת|(ב)|(1)}} מעביד חייב לשלם למוסד דמי ביטוח בריאות בעד כל עובד מעובדיו שהוא מבוטח ושהמעביד חייב בתשלום דמי ביטוח לאומי בעדו, בשיעור של 5.17% {{ח:הערה|(עד ועד בכלל 2024, 5%; בינואר 2025, 5.16%)}} מהכנסת העובד; המעביד ינכה את דמי ביטוח הבריאות משכרו של העובד.
{{ח:תתת|(2)}} מבוטח שהוא עובד ושמעבידו אינו חייב בתשלום דמי ביטוח לאומי בעדו, אך העובד חייב בתשלומם בעד עצמו, חייב לשלם למוסד דמי ביטוח בריאות בשיעור של 5.17% {{ח:הערה|(בינואר 2025, 5.16%)}} מהכנסתו.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} מבוטח שהוא עובד עצמאי החייב בתשלום דמי ביטוח לאומי בעד עצמו, חייב לשלם למוסד דמי ביטוח בריאות בשיעור של 5.17% {{ח:הערה|(עד ועד בכלל 2024, 5%; בינואר 2025, 5.16%)}} מהכנסתו.
{{ח:תתת|(2)}} מבוטח שאינו עובד ואינו עובד עצמאי החייב בתשלום דמי ביטוח לאומי בעד עצמו, חייב לשלם למוסד דמי ביטוח בריאות בשיעור של 5.17% {{ח:הערה|(עד ועד בכלל 2024, 5%; בינואר 2025, 5.16%)}} מהכנסתו, ובלבד שסכום דמי ביטוח הבריאות שישולמו על ידיו לא יפחת מסכום המינימום; סכום המינימום לענין זה יעודכן החל ביום כ״ט בטבת התשנ״ה (1 בינואר 1995), במועדים בהם מתעדכנת הכנסת המינימום הקבועה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח יא פרט 4|בפרט 4 בלוח י״א לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} מבוטח שמשתלמת לו גימלה מאת המוסד, כמפורט בפסקה (2) שבסעיף קטן זה, חייב בתשלום דמי ביטוח בריאות מסכום הגימלה, בשיעורים בהם חייב מעביד בתשלום דמי ביטוח בריאות בעד עובדו.
{{ח:תתת|(2)|(א)}} דמי פגיעה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ה׳ לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תתתת|(ב)}} דמי תאונה המשתלמים לעובד או לעובד עצמאי, לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ו|פרק ו׳ לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תתתת|(ג)}} דמי לידה וגימלה לשמירת הריון כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ג|בפרק ג׳ לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תתתת|(ד)}} דמי אבטלה כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ז|בפרק ז׳ לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תתתת|(ה)}} גימלה המשתלמת לעובד בשל חוב שכר עבודה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ח|פרק ח׳ לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תתתת|(ו)}} תגמול המשתלם לעובד המשרת במילואים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יב|פרק י״ב לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תתת|(3)}} שולמה גימלה כאמור בפסקה (2) על ידי המעביד, או שילם המעביד לעובדו שכר במקום אותה גימלה, יחול האמור בסעיף קטן (ב)(1) בשינויים המחוייבים, ולענין זה תיחשב הגימלה כהכנסת העובד.
{{ח:תתת|(4)}} המדינה תשלם למוסד דמי ביטוח בריאות בעד מי שמקבל דמי הסתגלות מיוחדים, בסכום השווה למכפלה של השיעור האמור בסעיף קטן (ב)(1) בדמי ההסתגלות המיוחדים; המינהלה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות|בחוק יישום תכנית ההתנתקות}} תנכה את דמי ביטוח הבריאות מדמי ההסתגלות המיוחדים, ותעבירם למוסד.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} מבוטח, שמשתלמת לו קצבת אזרח ותיק בתוספת גימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}} (להלן – השלמת הכנסה), ומבוטח שמשתלמת לו גמלה נוספת לנכה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 251|בסעיף 251 לחוק הביטוח הלאומי}}, חייב לשלם למוסד דמי ביטוח בריאות בסכום המינימום.
{{ח:תתת|(2)}} מבוטח שמשתלמת לו קצבת אזרח ותיק ללא השלמת הכנסה, חייב לשלם למוסד דמי ביטוח בריאות בסכום של 88 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 1995, בשנת 2025, 231 ש״ח)}} לחודש, ואולם מבוטח כאמור שמשולמת לו תוספת לקיצבה בעד בן־זוג וכן מבוטח כאמור שלבן־זוגו משולמת קצבת אזרח ותיק, חייב לשלם דמי ביטוח בריאות בסכום של 128 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 1995, בשנת 2025, 332 ש״ח)}} לחודש. הסכומים הקבועים בפסקה זו יעודכנו במועדים ובשיעורים שבהם מתעדכן סכום המינימום.
{{ח:תתת|(3)}} האמור בפסקה (2) יחול גם על מבוטח שבשל הכנסתו אינו זכאי לגמלת אזרח ותיק מיוחדת, וכן על מבוטח שמשתלמת לו קיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 261|סעיפים 261}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 320|ו־320(ד) או (ה) לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תתת|(4)}} מבוטח החייב בתשלום דמי ביטוח בריאות לפי סעיף קטן זה, לא יהיה חייב בתשלום דמי ביטוח בריאות לפי סעיפים קטנים (ב) עד (ד) ו־(ו1).
{{ח:תת|(ה1)}} מבוטח שמשתלמים לו פנסיה מוקדמת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 345ב|בסעיף 345ב לחוק הביטוח הלאומי}}, גמול פרישה או קצבת התאמה, חייב לשלם למוסד דמי ביטוח בריאות, בשיעורים המשתלמים מהכנסת עובד לפי הוראות סעיף קטן (ב), ויחולו לענין זה ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 345ב|סעיף 345ב לחוק האמור}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ו)}} מבוטח שאין משתלמים בעדו דמי ביטוח בריאות לפי סעיפים קטנים (ב) עד (ה1) או (ו1), חייב לשלם דמי ביטוח בריאות בסכום המינימום.
{{ח:תת|(ו1)}} {{ח:הערה|(חל על דמי ביטוח בריאות הנגבים בעד חודש ינואר 2025 ואילך):}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ד) ו־(ה1), מעסיק החייב לשלם דמי ביטוח בריאות בעד עובד, עובד החייב בתשלום דמי ביטוח בריאות בעד עצמו ועובד עצמאי החייב בתשלום דמי ביטוח בריאות לפי אותם סעיפים קטנים, ישלמו על החלק מההכנסה שאינו עולה על הסכום המופחת שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 341|סעיף 341 לחוק הביטוח הלאומי}}, דמי ביטוח בריאות בשיעור של 3.23%.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(עד 2024 נקבעו דמי ביטוח בריאות בשיעור של 3.1% על הסכום המופחת על פי {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (שיעורים מופחתים של דמי ביטוח בריאות)#סעיף 1|תקנה 1 תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (שיעורים מופחתים של דמי ביטוח בריאות), התשנ״ה–1995}}, שלא בוטלה).}}
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ו1), לא ישולמו דמי ביטוח בריאות בעד מבוטח שטרם מלאו לו 18 שנים, בעד עקרת בית ובעד תלמיד או מתגייס שחל לגביו פטור מדמי ביטוח לאומי לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 351|סעיף 351(יא)(2א) או (2ב) לחוק הביטוח הלאומי}}, ובעד מי שחל לגביו פטור מדמי ביטוח לאומי לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 351|סעיף 351(יא)(2ג) לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תת|(ז1)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ו1), ובלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ז), לא ישולמו דמי ביטוח בריאות בעד מבוטח שהוא תורם כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השתלת אברים|בחוק השתלת אברים, התשס״ח–2008}}, שתרם בישראל אבר, בחייו, לנתרם שהוא תושב ישראל, לתקופה שקבע שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר.
{{ח:תת|(ח)}} שר הבריאות רשאי, בהסכמת שר העבודה והרווחה ובאישור שר האוצר וועדת הבריאות של הכנסת, לקבוע בתקנות –
{{ח:תתת|(1)}} שיעורים וסכומים שונים של דמי ביטוח בריאות מאלה שנקבעו בסעיפים קטנים (א) עד (ו1), לכלל המבוטחים;
{{ח:תתת|(2)}} פטורים ושיעורים מופחתים של תשלומים עבור שירותי בריאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, לסוגי מבוטחים.
{{ח:תת|(ט)}} שר העבודה והרווחה רשאי, בהסכמת שר הבריאות ובאישור שר האוצר וועדת הבריאות של הכנסת לקבוע בתקנות –
{{ח:תתת|(1)}} לכלל המבוטחים או לסוגים מהם, לרבות מבוטחים המנויים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 371|בסעיף 371 לחוק הביטוח הלאומי}} –
{{ח:תתתת|(א)}} כללים והוראות מיוחדות, בדבר תשלום דמי ביטוח בריאות ודרכי גבייתם;
{{ח:תתתת|(ב)}} פטורים מדמי ביטוח בריאות ושיעור מופחת של דמי ביטוח בריאות לגבי חלק מהכנסתו של מבוטח;
{{ח:תתת|(2)}} שיעורים וסכומים שונים של דמי ביטוח בריאות, מאלה שנקבעו בסעיפים קטנים (א) עד (ו1), לסוגי מבוטחים כאמור בפסקה (1).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח בריאות)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח בריאות), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (שיעורים מופחתים של דמי ביטוח בריאות)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (שיעורים מופחתים של דמי ביטוח בריאות), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תשלום דמי ביטוח בריאות לגבי עובד במשק בית)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תשלום דמי ביטוח בריאות לגבי עובד במשק בית), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:תת|(י)}} על אף האמור בכל דין –
{{ח:תתת|(1)}} רשאי המוסד לנכות מכל גימלה או תשלום אחר שהוא משלם לפי כל דין, את דמי ביטוח הבריאות שבהם חייב מקבל הגימלה או התשלום; שר העבודה והרווחה רשאי לקבוע בתקנות כללים והוראות בדבר ניכוי דמי ביטוח בריאות כאמור;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (העברת דמי ביטוח בידי משרד הבטחון כמשלם תגמול)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (העברת דמי ביטוח בידי משרד הבטחון כמשלם תגמול), התשנ״ו–1996}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} משלם תגמול כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 350|בפסקאות (3) ו־(4) לסעיף 350(א) לחוק הביטוח הלאומי}}, יעביר למוסד את דמי ביטוח הבריאות שבהם חייב מקבל התגמול לפי סעיף קטן (ו), לפי מועדים וכללים, לרבות כללים לענין קביעת זהות החייבים בתשלום דמי ביטוח בריאות כאמור, שיקבעו בתקנות שר העבודה והרווחה ושר הבריאות, באישור שר האוצר; משלם התגמול רשאי לנכות מהתגמול את דמי ביטוח הבריאות שהועברו למוסד.

{{ח:סעיף|15|גביית דמי ביטוח בריאות ותשלומים|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ז־2, תשס״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} המוסד יגבה את דמי ביטוח הבריאות בדרך שבה הוא גובה את דמי הביטוח הלאומי; לענין הגביה והתשלום של דמי ביטוח הבריאות יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}, בשינויים המחויבים לפי הענין, כאילו היו דמי ביטוח לאומי.
{{ח:תת|(ב)}} ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}, לרבות ההוראות שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק טו סימן ה|פרק ט״ו סימן ה׳}}, יחולו בשינויים המחויבים לענין דמי ביטוח בריאות כאילו היו דמי ביטוח לאומי.
{{ח:תת|(ג)}} המוסד ינכה, מהסכומים שגבה כדמי ביטוח בריאות, את ההוצאות שהיו לו בקשר למילוי תפקידיו לפי חוק זה, בשיעורים ולפי דרכי חישוב שיקבעו שר העבודה והרווחה ושר האוצר, ובלבד שסך כל הוצאות המוסד שינוכו כאמור, לא יעלה על חצי אחוז מהסכומים שגבה כדמי ביטוח בריאות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הוצאות המוסד)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הוצאות המוסד), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} קופת־חולים או נותן שירותים יגבו ישירות את התשלום ממזיק או ממבטחו או מכל אדם אחר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22}}, וכן את התשלומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}}.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|15א|דיווח לכנסת – הוראת שעה|תיקון: תשפ״ד, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2025 עד יום 31.12.2032):}}
{{ח:ת}} שר הבריאות ידווח לוועדת הבריאות של הכנסת, ב־1 בנובמבר בכל שנה החל משנת 2025, על כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} התוספת התקציבית לתוכנית הלאומית לבריאות הנפש ולמבחני התמיכה למערכת בריאות הנפש המוצעת בהצעת חוק התקציב השנתי שהונחה באותה שנת כספים, והתוספת התקציבית כאמור שמומשה באותה שנת כספים עד למועד הדיווח, והכול לפי תחומי הוצאה אלה:
{{ח:תתת|(א)}} הרחבת השירות לטיפול מרפאתי שניתן במערכת הציבורית בקהילה, על ידי הגדלת מספר המטפלים במערכת הציבורית, ומספר המגעים הטיפוליים;
{{ח:תתת|(ב)}} חיזוק החוסן הקהילתי המקומי;
{{ח:תתת|(ג)}} יצירת רצף טיפולי וחיזוק חלופות אשפוז;
{{ח:תתת|(ד)}} שיפור האיכות באשפוז הפסיכיאטרי;
{{ח:תת|(2)}} אם לא מונחת הצעת חוק תקציב שנתי באותה שנת כספים – התוספת התקציבית הצפויה לשנת הכספים שלאחר מועד הדיווח, והתוספת התקציבית כאמור שמומשה באותה שנת כספים עד למועד הדיווח, והכול לפי תחומי ההוצאה המנויים בפסקה (1);
{{ח:תת|(3)}} הגידול בגביית דמי ביטוח בריאות הנובע מהוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4227554.pdf|חוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס׳ 69 והוראת שעה), התשפ״ד–2024}} {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5482809.pdf|וחוק ביטוח בריאות ממלכתי (תיקון מס׳ 72 והוראת שעה), התשפ״ה–2025}}, באותה שנת כספים עד למועד הדיווח ותחזית הגידול בגבייה בשנת הכספים הבאה, בהתאם לנתונים שימסור המוסד לשר הבריאות.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳ – חלוקת התקבולים}}

{{ח:סעיף|16|העברת כספי מקורות המימון|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ח־2, תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} המוסד יעביר מדי חודש –
{{ח:תתת|(1)}} לקופות החולים – את הכספים שקיבל ממקורות המימון המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(א)}} לאחר ניכוי ההוצאות והסכומים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} למועצת הבריאות – סכום כספי שיקבע שר הבריאות ולא יעלה על 0.1 אחוז מדמי ביטוח בריאות שיגבה המוסד;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו ביטוח בריאות ממלכתי (מימון מועצת הבריאות)|צו ביטוח בריאות ממלכתי (מימון מועצת הבריאות), התשס״ב–2002}}.}}
{{ח:תתת|(4)}} למד״א – סכום כספי שיקבע שר הבריאות בצו, בהסכמת שר האוצר, ושלא יעלה על החלק השנים עשר של 11 מיליון שקלים חדשים, במחירי מדד יוקר הבריאות הממוצע לשנת 1998; בקביעת הסכום כאמור, יתחשבו השרים בהיקף פעילותו של מד״א בפינוי מבוטחים בניידות טיפול נמרץ לצורך קבלת שירותים לפי חוק זה, למעט נפגעים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|בחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל״ה–1975}}, וכן בעלות של פעילות זו למד״א בתנאים של הפעלה יעילה של שירותיה ובקיומם של הסדרים הקובעים חלוקה של נטל העלות בין קופות החולים לבין גופים אחרים.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו ביטוח בריאות ממלכתי (העברת סכום כספי למד"א)|צו ביטוח בריאות ממלכתי (העברת סכום כספי למד״א), התשנ״ט–1999}}.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (העברת סכום כספי למד"א)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (העברת סכום כספי למד״א), התשנ״ט–1999}}.}}
{{ח:תת|(א1)}} סכומים ששולמו לפי סעיף קטן (א)(4) יראו אותם, לענין {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13}}, כסכומים ששולמו לקופות החולים למימון עלות הסל לקופות; האמור בסעיף קטן (א)(4) אין בו כדי לשנות את הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} לענין השתתפות כספית עצמית של המבוטח או לענין החזר של הוצאה בידי הקופה, בכל הנוגע לשירותי חירום או לדמי נסיעה והסעות המבוצעים בידי מד״א.
{{ח:תת|(ב)}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17}} יקבעו שר הבריאות, שר האוצר ושר העבודה והרווחה כללים, תנאים ומועדים –
{{ח:תתת|(1)}} לחלוקת הכספים לפי סעיף קטן (א)(1) בין קופות החולים;
{{ח:תתת|(2)}} לתשלום מקדמות לקופות החולים מן הכספים האמורים בסעיף קטן (א)(1);
{{ח:תתת|(3)}} להתחשבנות בין המוסד לבין קופות החולים או בין קופות החולים בדבר כספים שחולקו ביתר או בחסר לפי סעיף קטן (א)(1);
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(5)}} להעברת הכספים למועצת הבריאות לפי סעיף קטן (א)(3).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (חלוקת תקבולים)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (חלוקת תקבולים), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הקצאה למועצת בריאות)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הקצאה למועצת בריאות), התשנ״ו–1996}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} נדחה מועד תשלום למוסד, לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 353|סעיף 353(ב) לחוק הביטוח הלאומי}}, יידחה מועד תשלום לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, והוא יחול במועד הקבוע לתשלום לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 353|הסעיף האמור}}.

{{ח:סעיף|17|אופן חלוקת התקבולים|תיקון: תשנ״ז, תש״ע־5, תשע״ו־3, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ההקצאה לקופות החולים של הכספים ממקורות המימון המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(א)(1) עד (5)}} תיעשה בהתאם ליחס שבין מספר המבוטחים המשוקלל בכל אחת מקופות החולים לבין סך כל מספר המבוטחים המשוקלל בכל קופות החולים; לענין זה, ”מספר המבוטחים המשוקלל“ – מספר המבוטחים כשלכל אחד מהם ניתן משקל לפי גילו, ריחוק מקום מגוריו ממרכזי אוכלוסיה ולפי אמות מידה נוספות, הכל כפי שיקבע שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר, לאחר ששר העבודה והרווחה אישר כי בידי המוסד הכלים לחישוב מספר המבוטחים המשוקלל, ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת.
{{ח:תת|(א1)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נוכח שר הבריאות כי אין במספר המבוטחים המשוקלל, לרבות לאחר קביעת אמות מידה נוספות כאמור באותו סעיף קטן, כדי להבטיח חלוקה יעילה והוגנת של מקורות המימון לגבי תחום הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 8|בתוספת השמינית}}, כולו או שירותים מסוימים במסגרתו (בסעיף קטן זה – תחום), רשאי הוא, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת, לקבוע כי ההקצאה לקופות החולים של שיעור מהכספים ממקורות המימון המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(א)(1) עד (5)}}, המיוחס לתחום כאמור, תיעשה לפי מרכיב ההוצאות הצפויות באותו תחום, בין כאמת מידה יחידה ובין כאמת מידה נוספת למספר המבוטחים המשוקלל בהתאם ליחס שייקבע בתקנות כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} שר הבריאות רשאי, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת, לשנות בצו את התחומים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 8|בתוספת השמינית}}.
{{ח:תתת|(3)}} שר הבריאות ימסור לוועדת הבריאות של הכנסת, אחת לשנה ממועד תחילתן של תקנות לפי פסקה (1), דיווח על אופן ההקצאה לפי סעיף קטן זה ועל הנתונים המשמשים להערכת ההוצאות הצפויות.
{{ח:תתת|(4)}} לעניין סעיף קטן זה, ”מרכיב ההוצאות הצפויות“ – הערכת ההוצאות הצפויות של קופות החולים, והיחס בין ההוצאות הצפויות של כל קופת חולים להוצאות הצפויות של קופות החולים האחרות, והכול בין שההערכה היא לפי היקף צריכת השירותים של קופות החולים באותו תחום בפועל ובין שההערכה נעשתה בדרך אחרת, לרבות לפי גורמים המשפיעים על היקף ההוצאות הצפויות או על היחס שבין היקפי ההוצאות הצפויות כאמור, או לפי מאפיינים של ההיקף או של היחס כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע את המשקל שיינתן לכל מבוטח הזכאי לשירותי רפואת השיניים הכלליים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}, וזאת לפי אמות מידה שיקבע לעניין זה באישור ועדת הבריאות של הכנסת; משקל זה יהיה נפרד מהמשקל הניתן לכל מבוטח לפי סעיף קטן (א), והוא ייוחס לקופת החולים או לתאגיד הייעודי שמהם זכאי המבוטח לקבל שירותים כאמור, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 32ה|סעיף 32ה}}.
{{ח:תת|(ג)}} שר הבריאות ושר האוצר ימסרו לוועדת הבריאות של הכנסת, אחת לחמש שנים, דיווח על המלצות לשינויים בכללי ההקצאה לפי סעיף זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הקצאה לקופות החולים)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הקצאה לקופות החולים), התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|18|חלוקת תקבולים|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ט, תשס״ו, תשס״ו־2, תשע״ו־3, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”סכום לחלוקה“ – סכום שהמוסד קבע, עם פרסום מאזן המוסד לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 31|סעיף 31 לחוק הביטוח הלאומי}}, לחלוקה בין קופות החולים מתוך סך כל התקבולים ממקורות המימון המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(א)(1), (2) ו־(3)}} בשנת הכספים שלגביה נערך המאזן, לאחר ניכוי ההוצאות או הסכומים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיפים 3א}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|15(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16(א)(3) ו־(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}} {{ח:פנימי|סעיף 46א|ו־46א(א)}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 6|סעיף 6 לחוק מס מקביל}}.
{{ח:תת|(ב)}} המוסד יחשב לכל קופת חולים, במועדים ועל פי הנתונים כמפורט להלן, שיעור מהסכום לחלוקה על פי כללי ההקצאה שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}:
{{ח:תתת|(1)}} ב־1 בינואר, ב־1 באפריל, ב־1 ביולי וב־1 באוקטובר של כל שנה – על פי הנתונים המעודכנים שבידיו;
{{ח:תתת|(2)}} ב־1 בכל חודש שאינו אחד מהחודשים המפורטים בפסקה (1) – על פי הנתונים ששימשו לצורך החישוב לפי אותה הפסקה, תוך התאמת הנתונים כאמור בדבר גיל המבוטחים למועד החישוב, וכן על פי הנתונים המעודכנים שבידיו בענינים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לידות ופטירות;
{{ח:תתתת|(ב)}} מבוטחים חדשים;
{{ח:תתתת|(ג)}} כל נתון אחר שיקבע שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר, לאחר ששר הרווחה אישר כי בידי המוסד הכלים לעדכון אותו נתון, ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת;
{{ח:תתת|(3)}} ב־1 בינואר של כל שנה – על פי הנתונים שימסור שר הבריאות לעניין כללי ההקצאה שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(א1)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הסכום לחלוקה יהיה בתוקף לגבי השנה שלגביה נערך המאזן; השיעור שחישב המוסד לפי סעיף קטן (ב) לכל קופת חולים יהיה בתוקף מיום הקביעה ואילך למשך חודש.

{{ח:סעיף|19|מחלה קשה}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות יקבע רשימה של מחלות קשות, ובהסכמת שר האוצר את עלות מתן השירותים הרפואיים למבוטח הלוקה במחלה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} המוסד ינכה מהסכומים שגבה כדמי ביטוח בריאות את הסכום הכולל של העלויות שקבע שר הבריאות בעד שירותים רפואיים לכל המבוטחים הלוקים במחלות קשות; הניכוי האמור והעברת הסכום שנוכה למשרד הבריאות יהיו במועדים ובדרך שיקבע שר הבריאות בהסכמת שר העבודה והרווחה.
{{ח:תת|(ג)}} משרד הבריאות יעביר לקופות החולים את הסכומים שייקבעו כאמור לפי מספר החברים הלוקים במחלות הקשות, בכל קופת חולים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (ניכוי עלות מחלות קשות)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (ניכוי עלות מחלות קשות), התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|20|ייעוד המימון}}
{{ח:ת}} התקבולים ממקורות המימון המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} ישמשו אך ורק למטרות אלה:
{{ח:תת|(1)}} למתן שירותי בריאות הכלולים בסל שירותי הבריאות;
{{ח:תת|(2)}} למחקר רפואי לפי כללים שיקבע שר הבריאות;
{{ח:תת|(3)}} למימון פעולותיה של מועצת הבריאות ולכיסוי תשלומי המוסד והוצאותיו כאמור בחוק זה.

{{ח:סעיף|20א|היקף ההוצאה המרבית של קופת חולים בבית חולים כללי פרטי|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בית חולים כללי פרטי“ – בית חולים כללי שאינו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} בית חולים ממשלתי כללי, לרבות פעילות המתבצעת בו בידי תאגיד בריאות, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:תתתת|(2)}} בית חולים כללי שבבעלות קופת חולים;
{{ח:תתתת|(3)}} בית חולים כללי שבבעלות רשות מקומית;
{{ח:תתתת|(4)}} בית חולים שהוא תאגיד שהוא מוסד ציבורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9|בסעיף 9 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בית חולים ציבורי כללי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבריאות ושר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאים לקבוע, בצו, את היקף ההוצאה המרבית שרשאית להוציא כל קופת חולים, מדי שנה, ממקורות המימון המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}, לצורך רכישת שירותי אשפוז מכלל בתי החולים הכלליים הפרטיים; היקף ההוצאה המרבית כאמור לא יפחת מהיקף ההוצאה שהוציאה בפועל קופת החולים בעד רכישת שירותי אשפוז בבתי חולים כלליים פרטיים בשנת 2007; בסעיף קטן זה, ”היקף ההוצאה המרבית“ – שיעור מסך ההוצאה של כל קופת חולים בבתי חולים ציבוריים כלליים, בעד שירותי אשפוז.
{{ח:תת|(ג)}} צו לפי סעיף קטן (ב) יעמוד בתוקפו, בכל פעם, לתקופה שלא תעלה על שנתיים.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳ – מתן שירותי בריאות}}

{{ח:סעיף|21|חובת קופת חולים למתן שירותים|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} קופת חולים תיתן לכל מי שהיא אחראית כלפיו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ג)}} את כל שירותי הבריאות שלהם הוא זכאי לפי חוק זה, בין בעצמה ובין באמצעות נותני שירותים, ללא כל הפליה ולא תתנה מתן שירותים הכלולים בסל השירותים שלה בהצטרפות או בחברות בתכנית לשירותים נוספים לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}.
{{ח:תת|(ב)}} אי תשלום או פיגור בתשלום דמי ביטוח בריאות לא יפטרו את קופת החולים מחובתה לתת את שירותי הבריאות הכלולים בסל שירותי הבריאות.

{{ח:סעיף|21א|שירותי בריאות לתלמיד|תיקון: תשנ״ז־2}}
{{ח:ת}} שירותי הבריאות לתלמידים בבתי הספר, המנויים {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 1|בתוספת השלישית בסעיף 1(7)}}, יינתנו בידי משרד הבריאות.

{{ח:סעיף|21ב|שירותים במקצועות הבריאות|תיקון: תשס״ח־7, תש״ע, תשפ״ג־4}}
{{ח:ת}} שירותי בריאות הניתנים לפי חוק זה במקצוע בריאות יינתנו על ידי בעל תעודה במקצוע הבריאות; לעניין זה, ”בעל תעודה במקצוע בריאות“ ו”מקצוע בריאות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות|בחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס״ח–2008}}.

{{ח:סעיף|21ג|איסור פיצול מרשמים|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:ת}} קופת חולים או בית מרקחת המספק תכשיר מרשם למבוטח מטעם קופת חולים, יספקו למבוטח תכשיר מרשם המשווק בישראל, באריזה שבה כמות הקרובה ביותר לכמות התכשיר הרשומה במרשם, באופן שיימנע תשלום יתר של המבוטח בהשתתפות העצמית; בסעיף זה, ”בית מרקחת“ ו”תכשיר מרשם“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|בפקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|21ד|ניפוק תכשיר מרשם שניתן במרשם אלקטרוני|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לשם ניפוק תכשיר מרשם שניתן במרשם אלקטרוני תאפשר קופת חולים לכל בית מרקחת, ובכלל זה לבית מרקחת שאינו נותן שירותים לקופת החולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}} (בסעיף זה – הסדר), לקבל גישה למערכת הממוחשבת שלה, והכול בהתאם להוראות סעיף זה; בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בית מרקחת“ ו”תכשיר מרשם“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 21ג|בסעיף 21ג}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מרשם אלקטרוני“ – מרשם כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|בפקודת הרוקחים}}, החתום בידי מי שמוסמך לכך לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 26|סעיף 26 לפקודה האמורה}}, שהוא מסר אלקטרוני החתום בחתימה אלקטרונית מאובטחת; לעניין זה, ”חתימה אלקטרונית מאובטחת“ ו”מסר אלקטרוני“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רוקח אחראי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|בפקודת הרוקחים}}.
{{ח:תת|(ב)}} הגישה של בית מרקחת למערכת הממוחשבת כאמור בסעיף קטן (א) תהיה רק למידע על תכשירי מרשם שטרם נופקו, בכפוף לכך שהמבוטח הציג כרטיס חבר של קופת החולים, ובאופן שימזער, ככל האפשר ובשים לב לחלופות טכנולוגיות מקובלות, את הסיכון לפגיעה בפרטיותו של המבוטח.
{{ח:תת|(ג)}} רוקח שניפק תכשיר מרשם שניתן במרשם אלקטרוני, ידווח על כך לקופת החולים באמצעות המערכת הממוחשבת כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} לא יעביר אדם מידע או נתונים על מידע שהגיע אליו לפי סעיף זה, לא יעיין בהם בלא זכות גישה ולא יעשה בהם כל שימוש אלא לשם ניפוק תכשיר מרשם למבוטח ובהתאם להוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|פקודת הרוקחים}} ובהיקף הנדרש לשם כך.
{{ח:תת|(ה)}} רוקח אחראי בבית המרקחת שקיבל גישה למערכת ממוחשבת של קופת חולים יודיע לקופת החולים על פריצה למערכת או שימוש לא מורשה בה מיד כשנודע לו על כך.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} קופת חולים רשאית לגבות מבית מרקחת תשלום בסכום סביר בעד קבלת גישה למערכת הממוחשבת שלה, ויכול שהגבייה תיעשה באמצעות מי שקופת החולים התקשרה עמו לעניין מתן הגישה כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} לא ייגבה מבית מרקחת שאינו בהסדר עם קופת החולים תשלום כאמור בפסקה (1) בסכום העולה על הסכום שייגבה מבית מרקחת שבהסדר עמה.
{{ח:תתת|(3)}} שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר, רשאי לקבוע סכום מרבי לתשלום כאמור בסעיף קטן זה אם סבר כי הדבר נדרש כדי למנוע פגיעה ביכולתם של בתי המרקחת לקבל גישה למערכת הממוחשבת של קופת החולים.
{{ח:תת|(ז)}} אין בהוראות סעיף קטן (א) כדי לחייב קופת חולים לתת שירותים למבוטח בה באמצעות בית מרקחת שאין לו הסדר עמה או כדי לזכות את המבוטח בהטבה לעניין תשלום בעבור תכשיר המרשם בבית מרקחת כאמור; לעניין זה, ”הטבה“ – פטור מתשלום או הנחה, לפי כל דין, הוראת מינהל או לפי הסכם בין קופת חולים ובין גוף אחר.
{{ח:תת|(ח)}} אין בהוראות סעיף זה כדי למנוע מסירת מידע אחר בין קופת חולים ובין בית מרקחת המותרת לפי כל דין.

{{ח:סעיף|21ה|הצגת כלל המידע הרפואי על אודות המבוטח|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 24.1.2028):}}
{{ח:תת|(א)}} קופת חולים תאפשר למבוטח שירות של הצגת כלל המידע הרפואי על אודותיו לפי הוראות סעיף קטן (ב), באופן דיגיטלי באזור האישי של המבוטח באתר האינטרנט של הקופה.
{{ח:תת|(ב)}} מידע שהועבר לקופת החולים לפי {{ח:חיצוני|חוק ניוד מידע רפואי|חוק ניוד מידע רפואי, התשפ״ד–2024}}, יוצג כאמור בסעיף קטן (א), ובלבד שהועבר למטרת הצגתו, והכול בהתאם לרשימת מקורות המידע המנוהלת לגבי המבוטח במערכת לניהול הרשאות הגישה כאמור {{ח:חיצוני|חוק ניוד מידע רפואי#סעיף 17|בסעיף 17(ב) לחוק האמור}}.

{{ח:סעיף|22|הטבת נזק|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} קופת חולים או נותן שירותים, שנתנו שירותי בריאות למי שחלה או למי שנפגע ממזיק זכאים להיפרע את הטבת הנזק מהמזיק או ממבטחו או מכל אדם אחר, בשל חבותם לפי כל דין או לפי כל חוזה ביטוח, בסכום ההוצאות אשר הוציאו בפועל למתן שירותי הבריאות למי שנפגע או שחלה כאמור; לענין סעיף זה ולענין {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הנזיקין האזרחיים (הטבת נזקי גוף)|חוק לתיקון דיני הנזיקין האזרחיים (הטבת נזקי גוף), התשכ״ד–1964}}, ”מזיק“ – למעט קופת חולים או נותן שירותים.

{{ח:סעיף|23|בחירה מבין נותני השירותים|תיקון: תשס״ח־7, תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} חבר בקופת החולים זכאי לבחור נותן שירותים עבור עצמו ועבור ילדו הרשום בה מבין נותני השירותים של הקופה או מטעמה, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}.
{{ח:תת|(ב)}} קופת חולים תקבע את הסדרי הבחירה והיקפה במידה שהיא קשורה עם יותר מנותן שירותים אחד; קופת החולים תביא את ההסדרים לידיעת שר הבריאות ותפרסמם בקרב חבריה.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”נותן שירותים“ – לרבות בעל מקצוע רפואי או פארה רפואי, ובלבד שקיבל רשיון או הכרה במעמד מן המנהל או שהוא בעל תעודה לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס״ח–2008}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הסדרי בחירה בין נותני שירותים)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הסדרי בחירה בין נותני שירותים), התשס״ה–2005}}.}}

{{ח:סעיף|23א|הודעה על סגירת מרפאה או הפסקת התקשרות|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} החליטה קופת חולים לסגור מרפאה או להפסיק התקשרות למתן שירות רפואי, לא תעשה כן, אלא לאחר שחלפו שלושה חודשים לפחות, מן המועד שבו מסרה על כך הודעה כמפורט להלן –
{{ח:תתת|(1)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 5ב|סעיף 5ב}}, למנהל או למי שהוא הסמיכו לכך;
{{ח:תתת|(2)}} לכל המבוטחים שקיבלו שירות רפואי באותה מרפאה או במסגרת אותה התקשרות, בחצי השנה שקדמה לאותו מועד.
{{ח:תת|(ב)}} נודע לקופת חולים על הפסקת שירות רפואי, תמסור על כך הודעה למנויים בפסקאות (1) ו־(2) של סעיף קטן (א), לא יאוחר מ־30 ימים מהמועד שנודע לקופת החולים על הפסקת השירות הרפואי.
{{ח:תת|(ג)}} שר הבריאות יקבע הוראות וכללים לביצוע סעיף זה, לרבות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} דרכי מסירת ההודעה למבוטחים;
{{ח:תתת|(2)}} דרכים ומועדים למסירת מידע על ידי נותן השירות הרפואי לקופת חולים;
{{ח:תתת|(3)}} תוכן ההודעה, לרבות הודעה על המקום הקרוב לקבלת שירות רפואי מאותו הסוג שנסגר;
{{ח:תתת|(4)}} תוכן ההודעה בדבר זכות המבוטח לפנות למנהל או למי שהוא הסמיכו לכך לענין {{ח:פנימי|סעיף 5ב|סעיף 5ב}}, בבקשה לעבור לקופת חולים אחרת, אף לפני מועד המעבר האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(ב)}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הודעה על סגירת מרפאה או על הפסקת התקשרות למתן שירות רפואי)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הודעה על סגירת מרפאה או על הפסקת התקשרות למתן שירות רפואי), התשס״ה–2005}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפסקת התקשרות“ – לרבות אי חידוש התקשרות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מרפאה“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 29ב|בסעיף 29ב(ג)(1)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שירות רפואי“ – שירות הניתן בידי רופא משפחה, רופא ילדים, אחות או מעבדה, שהוא היחיד מאותו סוג הניתן על ידי הקופה, או מטעמה, באותו יישוב.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳ – קופות חולים}}

{{ח:סעיף|24|הכרה בקופת חולים}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות רשאי להכיר בקופת חולים לענין חוק זה; הודעה על הכרה תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} סירב שר הבריאות להכיר בקופת חולים, ימסור למבקש הודעה בכתב על כך.

{{ח:סעיף|25|תנאי הכרה}}
{{ח:ת}} שר הבריאות לא יכיר בקופת חולים אלא אם כן נתקיימו בה כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} התאגיד המבקש הוא תאגיד שהמסמכים שעל פיו הוא נתכונן ופועל מחייבים את השקעת כל הרווחים בו לשם ביצוע מטרותיו, אינם מתירים חלוקת רווחים בין חבריו או בעלי מניותיו, לפי הענין, ומחייבים את העברת יתרת נכסיו למטרה הקרובה למטרותיו בעת פירוקו או חיסולו;
{{ח:תת|(2)}} לתאגיד המבקש היכולת הכלכלית לספק לאורך זמן את כל שירותי הבריאות לפי חוק זה, בין בעצמו ובין באמצעות נותני שירותים, ברמה רפואית ומקצועית נאותה על פי אמות מידה שקבע שר הבריאות;
{{ח:תת|(3)}} תוך פרק זמן שיקבע שר הבריאות, יהיה מספר המבוטחים בקופת החולים לפחות כמספר שקבע השר;
{{ח:תת|(4)}} התאגיד המבקש אינו בבעלות של נותן שירותים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הכרה בקופת חולים)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הכרה בקופת חולים), התשנ״ו–1995}}.}}

{{ח:סעיף|26|תקנון קופת חולים|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} לקופת החולים יהיה תקנון אשר יקבע את זכויות חבריה, וכן דרכים להגשת תלונות ובירורן, וסדרים לתיקון ליקויים שנתגלו; בתקנון כאמור ייקבעו גם הליכים לבוררות או לפישור בתביעות של חבר, ובלבד שהליכים אלה לא יתקיימו אלא לפי בקשתו.
{{ח:תתת|(2)}} בתקנון קופת חולים ייקבעו, בין היתר, מוסדות הקופה, וכן דרכי מינוים, סמכויותיהם ותקופת כהונתם של החברים בהם.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} תקנון הקופה טעון אישור השר בעת ההכרה בקופה.
{{ח:תתת|(2)}} שינוי בתקנון או במסמכי ההתאגדות של הקופה לענין מינוי, פיטורין ותקופת כהונה של החברים במועצת קופת חולים או בדירקטוריון הקופה, של המנהל הכללי ושל נושאי משרה בכירים, וכן שינוי כאמור לענין סמכויותיהם, יהיו טעונים אישור השר; לענין זה, ”דירקטוריון“ – לרבות גוף הממלא תפקיד דומה אף אם כינויו שונה.
{{ח:תתת|(3)}} כל שינוי אחר בתקנון או במסמכי היסוד של הקופה, שלא נכלל בפסקה (2), יובא לידיעת השר.
{{ח:תת|(ב1)}} השר יהיה רשאי לסרב ליתן אישורו לשינוי בתקנון כאמור בסעיף זה אם לדעתו השינוי המוצע עשוי לפגוע בניהולה העצמאי והתקין של הקופה לטובת חבריה, או במטרה אחרת ממטרות חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} כל תושב זכאי לעיין בתקנון ולקבל ממנו עותק תמורת תשלום הוגן.
{{ח:תת|(ד)}} הוראה בתקנון קופת חולים הסותרת הוראה לפי חוק זה או הגורעת מזכויות מבוטחיה על פי החוק או שינוי בתקנון שלא אושר בידי השר כאמור בסעיף זה – בטלים.
{{ח:תת|(ה)}} כל קופת חולים תפרסם ברבים את השירותים העומדים לרשות חבריה, היכן ניתן לקבלם ומיהם נותני השירותים מטעמה; קופת חולים תעמיד מידע זה לרשות כל חבר, לפי דרישתו.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} קופת חולים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67}}, יהיה תקנונה טעון אישור השר בנושאים הנזכרים בסעיף קטן (ב)(2).
{{ח:תתת|(2)}} קופה כאמור בפסקה (1) תגיש את תקנונה לאישור עד ליום כ״ב באדר א׳ התשנ״ז (1 במרס 1997); השר יאשר את התקנונים בנושאים האמורים בפסקה (1) או יודיע על סירובו לאשרם, תוך 90 ימים מהיום שבו הוגשו לאישורו.
{{ח:תתת|(3)}} השר, לאחר התייעצות עם שר האוצר, יהיה רשאי לסרב ליתן אישורו להוראות בתקנון, בנושאים הטעונים אישורו לפי סעיף קטן זה, אם לדעתו יש בהן כדי לפגוע בניהולה התקין של הקופה לטובת חבריה, והכל בשים לב, בין היתר, למספר חבריה של הקופה, למצבה הכלכלי ולהיקף הכספי של פעולותיה; סירב השר ליתן אישורו כאמור, יתן לקופה הזדמנות לתקן את הטעון תיקון, תוך 60 ימים מיום מתן הודעתו.
{{ח:תתת|(4)}} לא תיקנה הקופה את הטעון תיקון לפי הוראת השר, או לא אישר השר את התיקון שהוצע, רשאי הוא להורות לקופה לחדול מלקבל חברים חדשים כל עוד לא תוקן הטעון תיקון.
{{ח:תתת|(5)}} קופת חולים שתקנונה או שינוי שנעשה בו לפני המועד הקבוע בפסקה (2) לא אושרו בידי השר, לא תהיה רשאית לפעול על פיהם בכל הנוגע לענין מינוי, פיטורין, ותקופת כהונה של המועצה, הדירקטוריון, המנהל הכללי או נושאי משרה בכירים בה או לענין הוראה הנוגעת לסמכויותיהם, כל עוד לא אישר השר את התקנון או את השינויים בו, הכל כאמור בסעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(6)}} קופה שתקנונה אושר כאמור בסעיף קטן זה, יחולו על שינויים נוספים בו, הוראות סעיפים קטנים (ב) ו־(ב1).

{{ח:סעיף|27|מועצת קופת־חולים|תיקון: תש״ע־5}}
{{ח:תת|(א)}} הגוף המנהל העליון של קופת החולים הוא מועצת קופת החולים, והיא תיקרא בשם זה או בשם אחר שייקבע בתקנון קופת החולים; למועצת קופת החולים יהיו הסמכויות הקבועות בתקנון.
{{ח:תת|(ב)}} במועצת קופת החולים יהיו נציגים של חברי קופת החולים אשר ייבחרו בדרך שתיקבע בתקנון, ובלבד שלא יהיו עובדי קופת החולים ולא יהיו קשורים בקשר עסקי עמה; מספר נציגי החברים יהיה לפחות עשירית מכלל חברי המועצה ולא פחות משניים.
{{ח:תת|(ג)}} שר בריאות רשאי למנות משקיף מטעמו למועצת קופת החולים.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה לא יחולו לגבי תאגיד ייעודי.

{{ח:סעיף|28|אחראי לבירור תלונות החברים|תיקון: תש״ע־5}}
{{ח:ת}} מועצת קופת החולים, ובתאגיד ייעודי – דירקטוריון התאגיד הייעודי, ימנו אחראי לבירור תלונות החברים, אשר יצביע על ליקויים שיתגלו בקופת החולים או בתאגיד הייעודי, לפי העניין, וימליץ המלצות לתיקונם; לאחראי יהיו הסמכויות של מבקר פנימי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביקורת הפנימית|חוק הביקורת הפנימית, התשנ״ב–1992}}, ככל שלא נקבעו סמכויותיו בתקנון קופת החולים או בתקנון התאגיד הייעודי, לפי העניין.

{{ח:קטע2|פרק ו1|פרק ו׳1 – כללים לניהול עניניה של קופת חולים|תיקון: תשנ״ז}}

{{ח:סעיף|29|שליטה בתאגיד אחר|תיקון: תשנ״ז, תשס״ט־2, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 29א|ובסעיף 29א}}, ”חזקה“, ”רכישה“, ”שליטה“, ”אמצעי שליטה“ ו”בעל ענין“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}.
{{ח:תת|(ב)}} קופת חולים לא תחזיק ולא תרכוש אמצעי שליטה בשיעור כלשהו בתאגיד אחר, בין שהוא רשום ובין שאינו רשום, ולא תהיה בעל ענין בו, במישרין או בעקיפין, ולא תתקשר במטרה ליצור מיזם, אלא אם כן נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פעילות התאגיד האחר או המיזם (להלן – התאגיד האחר), היא בתחום הבריאות בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אמצעי השליטה של הקופה הם בשיעור של 20% לפחות מכל סוג של אמצעי שליטה;
{{ח:תתתת|(ב)}} אמצעי השליטה של הקופה הם בשיעור נמוך מ־20% והתאגיד האחר הוא חברה שמטרתה להוביל, על בסיס רעיון טכנולוגי חדשני, לפיתוח של מוצר או תהליך חדשני, שיש להם שימוש מסחרי או שהתאגיד האחר הוא מרכז ליזמות טכנולוגית שמטרתו לקדם פיתוח של רעיונות טכנולוגיים חדשניים באמצעות הקמת חברות כאמור, והכול ובלבד שלקופת החולים מעורבות מהותית בגיבוש או בפיתוח הרעיון הטכנולוגי שביסוד פעילות התאגיד האחר (להלן – תאגיד לפיתוח רעיון טכנולוגי);
{{ח:תתת|(3)}} ניתן לכך היתר מראש מאת שר הבריאות ושר האוצר.
{{ח:תת|(ב1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), קופת חולים רשאית להחזיק או לרכוש אמצעי שליטה בתאגיד אחר אף אם פעילותו אינה בתחום הבריאות, ובלבד שעיסוקו של התאגיד האחר הוא אספקת שירותי עזר משקיים בתחומי הפעילות של קופת חולים לפי חוק זה או בתחומי הפעילות של בתי חולים, והתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} קופת החולים מחזיקה במלוא אמצעי השליטה בתאגיד האחר, ואולם רשאים שר הבריאות ושר האוצר לקבוע בהיתר לפי פסקה (3) כי הקופה תחזיק בחלק מאמצעי השליטה בתאגיד האחר, ובלבד שהקופה תהיה בעלת השליטה באותו תאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} עיקר פעילות התאגיד האחר הוא אספקת שירותי עזר משקיים לאותה קופה או לבתי חולים שבבעלותה, ורשאים שר הבריאות ושר האוצר לקבוע בהיתר לפי פסקה (3) כי כל פעילותו של התאגיד האחר תהיה אספקת שירותי עזר משקיים לקופת החולים או לבתי חולים שבבעלותה;
{{ח:תתת|(3)}} ניתן לכך היתר מראש מאת שר הבריאות ושר האוצר.
{{ח:תת|(ג)}} בבוא שר הבריאות ושר האוצר לדון בבקשה למתן היתר לפי סעיפים קטנים (ב) ו־(ב1) ישקלו, בין היתר, אם ברכישה או בהחזקה של אמצעי שליטה בתאגיד האחר –
{{ח:תתת|(1)}} יש כדי לקדם את מטרות קופת החולים לפי חוק זה ואת מתן השירותים לחבריה;
{{ח:תתת|(2)}} אין משום הטלת מחויבות על קופת החולים העשויה לסכל את מתן שירותי הבריאות לפי החוק או לפגוע ביכולתה לפעול באיזון תקציבי בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32}};
{{ח:תתת|(3)}} אין כדי לפגוע בדרך אחרת במטרה ממטרות חוק זה.
{{ח:תת|(ג1)}} שר הבריאות ושר האוצר רשאים לקבוע, בהיתר לפי סעיפים קטנים (ב) ו־(ב1), תנאים; חדל להתקיים תנאי מהתנאים לפי סעיף זה או תנאי שנקבע בהיתר, יפוג תוקף ההיתר בתום פרק הזמן שקבעו; פרק הזמן ייקבע לאחר שנתנו השרים לקופה הזדמנות להשמיע את טענותיה.
{{ח:תת|(ד)}} רכשה או החזיקה קופת החולים אמצעי שליטה בתאגיד אחר ללא היתר לפי סעיף זה או לאחר שפג תוקפו של היתר כאמור בסעיף קטן (ג1), יורו שר הבריאות ושר האוצר לקופת החולים למכור את אמצעי השליטה בתאגיד האחר בתוך המועד שיקבע; לא מילאה קופת החולים אחר הוראת המכירה, רשאי היועץ המשפטי לממשלה לפנות לבית המשפט המחוזי בירושלים בבקשה שיתן צו למכירת אמצעי השליטה כאמור, לרבות על ידי אדם מיוחד שיתמנה לשם כך; על פעילותו של אותו אדם יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 8א|פקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}, לענין פעילות כונס נכסים.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיפים קטנים (ב), (ב1) ו־(ג) יחולו גם על התאגיד האחר בשינויים המחויבים; לא מילא התאגיד האחר אחר הוראות אלה, רשאי שר הבריאות להורות לקופת החולים למכור את אמצעי השליטה שהיא מחזיקה בתאגיד האחר כאמור בסעיף קטן (ד).

{{ח:סעיף|29א|שליטה בתאגיד חוץ|תיקון: תשנ״ז, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} קופת חולים לא תרכוש ולא תחזיק, במישרין או בעקיפין, אמצעי שליטה בשיעור כלשהו, בתאגיד שהתאגד על פי דין זר או בתאגיד שמרכז ניהול עסקיו או עיקר פעילותו מחוץ לישראל, ולא תעסוק דרך קבע, במישרין או בעקיפין, בצורה כלשהי מחוץ לישראל, אלא אם כן –
{{ח:תתת|(1)}} פעילות כאמור היא בתחום הבריאות בלבד ויש בה כדי לסייע במישרין למתן שירותי בריאות לפי חוק זה לחברי הקופה;
{{ח:תתת|(2)}} לקופה או למספר קופות ביחד אמצעי שליטה בתאגיד האחר בשיעור של מחצית מכל סוג של אמצעי שליטה, והם מקנים לקופה או למספר קופות ביחד שליטה בתאגיד האחר; ואם כל מטרתו של התאגיד האחר היא להקים ולהפעיל תאגיד לפיתוח רעיון טכנולוגי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29(ב)(2)(ב)}} – גם אם לקופה או לכמה קופות יחד אמצעי שליטה בשיעור נמוך יותר;
{{ח:תתת|(3)}} ניתן לכך היתר מראש מאת שר הבריאות ושר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(ג) עד (ה)}} יחולו, בשינויים המחויבים, על מתן היתר לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (א), לא יחולו על השקעת כספים והחזקת נכסים שאינם מקנים אמצעי שליטה שבוצעו בהתאם לכללים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 29ב|סעיף 29ב(ב)(1)}}.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”מחוץ לישראל“ – למעט אזורי יהודה שומרון וחבל עזה.

{{ח:סעיף|29א1|פטור מדרישת היתר מראש לעניין אמצעי שליטה בתאגיד לפיתוח רעיון טכנולוגי|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיפים 29(ב)(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 29א|ו־29א(א)(3)}}, שר הבריאות ושר האוצר רשאים לקבוע תנאים או נסיבות שבהתקיימם לא יידרש היתר מראש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 29|באותם סעיפים}} לעניין החזקה או רכישה של אמצעי שליטה בתאגיד לפיתוח רעיון טכנולוגי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29(ב)(2)(ב)}}.

{{ח:סעיף|29ב|הוראות בדבר ניהול עניניה של קופת חולים|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ח, תשס״ז, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} קופת חולים לא תיתן אשראי, לרבות הלוואה מכל סוג שהוא, ולא תערוב לחוב של אחר; שר הבריאות ושר האוצר רשאים להתיר לקופות החולים או לקופה מסוימת לתת אשראי או לערוב כאמור, דרך כלל או לסוגים, והכל בתנאים שיקבעו לרבות בדבר היקף האשראי.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר, רשאי לקבוע הוראות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} דרכי החזקה והשקעה של נכסי קופת חולים;
{{ח:תתת|(2)}} דרכי פרסום, שיווק וקידום מכירות של קופת חולים וכן היקף ההוצאה השנתית שרשאית קופה להוציא לענין זה;
{{ח:תתת|(3)}} כללים ותנאים להקמת תשתיות למתן שירותי בריאות לפי חוק זה, דרך כלל או לסוגים, וכן הסדרים בדבר דרכי רכישת שירותי תשתית ושירותי בריאות בין הקופות לבין עצמן, כמתחייב מקיומן של תשתיות משותפות לפי הכללים האמורים, לרבות לענין קביעת מחירים בכפוף לאמור בסעיף קטן (ג); לענין כללים לפי פסקה זו רשאי השר להתחשב בין היתר, גם בגודל האוכלוסיה בישוב ובהרכבה, במספר המרפאות הפועלות בו, ובהשפעה העשויה להיות לתוספת התשתיות על היקף ההוצאה הציבורית לבריאות; בסעיף זה, ”תשתיות“ – ציוד ומבנים לרבות מרפאות כהגדרן {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 34|בסעיף 34 לפקודת בריאות העם, 1940}} הדרושים למתן שירותי הבריאות לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(4)}} עסקאות בין הקופה לתאגיד קשור או עם בעל ענין; לענין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”בעל ענין“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד קשור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 1|בסעיף 96א לפקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}, וכן תאגיד שהחברות בו מותנית בחברות בקופת חולים.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} קופת חולים המפעילה מרפאה ביישוב שאוכלוסייתו אינה עולה על 10,000 תושבים, תיתן במרפאה שירות רפואי גם לחברי קופת חולים אחרת שאינה מפעילה מרפאה באותו יישוב, באופן שוויוני, בכפוף לסל השירותים והתשלומים של הקופה שבה הם חברים; בסעיף קטן זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מרפאה“ – מבנה בהחזקת קופת חולים שבו ניתנים שירותי בריאות לפי חוק זה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שירות רפואי“ – שירות הניתן בידי רופא משפחה, רופא ילדים, רופא נשים, אחות, מעבדה, או בית מרקחת לרבות חדר תרופות.
{{ח:תתת|(2)}} שר הבריאות, באישור ועדת הבריאות של הכנסת, יקבע הוראות לענין מתן שירות רפואי לפי סעיף זה ולענין כללי ההתחשבנות בין הקופות.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (שירות רפואי למבוטחי קופת חולים ביישובים קטנים)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (שירות רפואי למבוטחי קופת חולים ביישובים קטנים), התשס״ח–2007}}.}}

{{ח:סעיף|30|התקשרויות קופת חולים}}
{{ח:ת}} שר הבריאות רשאי לקבוע שהתקשרויות מסוימות בין קופת חולים לבין נותן שירותים או לבין קופת חולים אחרת יהיו טעונות אישורו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תנאים לאישור התקשרות בין קופת חולים לבין נותן שירותים)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תנאים לאישור התקשרות בין קופת חולים לבין נותן שירותים), התשפ״ה–2024}}.}}

{{ח:סעיף|31|איסור הפליה}}
{{ח:ת}} בהתקשרות של קופת חולים עם נותן שירותים ובהפניית חבריה לנותן שירותים תפעל קופת החולים ללא הפליה בין נותני השירותים, בתום לב ומשיקולים עניניים של טובת החבר וטובת כלל חברי קופת החולים.

{{ח:סעיף|32|איזון תקציבי|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} תקציב קופת חולים יהיה מורכב מתקציב רגיל ומתקציב פיתוח; תקציב הפיתוח יוכן מדי שנה במתכונת תלת־שנתית והוא טעון אישור שר הבריאות ושר האוצר.
{{ח:תת|(א1)}} עשתה קופת חולים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא הגישה תקציב פיתוח לאישור שר הבריאות ושר האוצר;
{{ח:תתת|(2)}} חרגה מתקציב הפיתוח המאושר;
{{ח:תתת|(3)}} לא עמדה בחובתה לאיזון תקציבי כאמור בסעיף קטן (ב);
{{ח:תת}} רשאים שר הבריאות ושר האוצר להורות לקופה בכתב על הפסקת הוצאה של כספים למטרות פיתוח, לתקופה ובתנאים שיקבעו, וכן רשאים הם להורות לקופה להימנע מלהתקשר בהסכמים למטרות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} קופת החולים תיתן את שירותי הבריאות לפי חוק זה באופן שהוצאותיה בתקציב הרגיל בכל שנה לא יעלו על הכנסותיה; לענין זה ”תקציב רגיל“ – לרבות החזרי קרן וריבית על הלוואות.
{{ח:תת|(ג)}} שר הבריאות ושר האוצר רשאים לקבוע בצו שיעור שנתי מרבי של חברים שקופת חולים רשאית לקלוט בשנה או בשנים שלאחר שנה שבה לא עמדה אותה קופה בחובתה לאיזון תקציבי לפי סעיף קטן (ב), ויחולו לענין זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ה)}}.

{{ח:קטע2|פרק ו2|פרק ו׳2: תאגיד ייעודי|תיקון: תש״ע־5}}

{{ח:סעיף|32א|הכרה בתאגיד ייעודי|תיקון: תש״ע־5}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר, רשאי להכיר בחברה לתועלת הציבור ({{ח:פנימי|פרק ו2|בפרק זה}} – חברה), כתאגיד ייעודי שפעילותו תוגבל למתן שירותים למבוטחיו בתחום בריאות השן בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} חברה המבקשת להכיר בה כתאגיד ייעודי, תגיש בקשה לשר הבריאות ולשר האוצר ותכלול בה את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התקנון המוצע של התאגיד הייעודי;
{{ח:תתת|(2)}} פרטים בדבר הספקים שבאמצעותם היא מתכוונת לספק את שירותי רפואת השיניים, ובדבר איכות השירותים, נגישותם וזמינותם;
{{ח:תתת|(3)}} רשימת המחזיקים באמצעי השליטה בחברה המבקשת, וכן –
{{ח:תתתת|(א)}} אם מחזיקי אמצעי השליטה בחברה המבקשת הם תאגידים – רשימה של הדירקטורים או חבר בתאגיד הממלא תפקיד דומה אף אם כינויו שונה, של מנהלי העסקים ושל בעלי השליטה בהם;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם מחזיקי אמצעי השליטה בחברה המבקשת אינם תאגידים – רשימה של מי שהם פועלים כשלוחיהם או כנאמניהם;
{{ח:תתתת|(ג)}} כל פרט נוסף הנדרש לשם בחינת מבנה השליטה בה, לרבות פרטים על מייסדי החברה וגופים או יחידים הקשורים אליה או לבעלי השליטה בה;
{{ח:תתת|(4)}} פרטים בדבר האמצעים הכספיים של החברה המבקשת ושל בעלי השליטה בה, וכן האמצעים הכספיים של כל גוף או יחיד אחר הקשור אליה, ככל שהדבר נדרש לשם בחינת איתנותה הכספית של החברה ויציבותה הכלכלית;
{{ח:תתת|(5)}} פרטים, נתונים ומסמכים נוספים אשר לדעת שר הבריאות או שר האוצר, או מי שהם הסמיכו לעניין זה, דרושים לשם בחינת הבקשה.

{{ח:סעיף|32ב|הוראות ותנאים במסגרת הכרה בתאגיד ייעודי|תיקון: תש״ע־5}}
{{ח:תת|(א)}} ההכרה בחברה כתאגיד ייעודי תכלול הוראות ותנאים הנדרשים לשם הבטחת קיומן של הוראות חוק זה ולשם ניהולו התקין של התאגיד הייעודי, ובכלל זה יכול שתכלול הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות להבטחת יציבותו של התאגיד הייעודי, ובכלל זה ההון העצמי הנדרש מהתאגיד הייעודי;
{{ח:תתת|(2)}} ערבויות שימציאו המחזיקים באמצעי השליטה בתאגיד הייעודי או השולטים בו, או כל יחיד או גוף אחר שזיקתו לתאגיד הייעודי משפיעה על איתנותו הכספית ויציבותו הכלכלית, תנאי הערבויות והמועדים והדרכים למימושן, וכן התחייבויות שעל כל אחד מאלה להמציא לשם השלמת ההון העצמי של התאגיד הייעודי, תנאי ההתחייבויות והמועדים והדרכים למימושן;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות לעניין הגבלה של העברת מידע הנוגע למבוטחים;
{{ח:תתת|(4)}} הוראות הנדרשות למניעת דחייה של מבוטחים על רקע מצבם הכלכלי או הבריאותי;
{{ח:תתת|(5)}} הוראות לעניין התקשרויות בין התאגיד הייעודי לבין צד קשור לתאגיד הייעודי, לרבות לעניין קבלת שירותים או רכישת טובין;
{{ח:תתת|(6)}} הוראות לעניין מתן שירותים נוספים, רפואיים או אחרים, לחברי התאגיד הייעודי בידי צד קשור לתאגיד הייעודי, שלא במסגרת תכנית לשירותים נוספים כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבריאות ושר האוצר רשאים, מזמן לזמן, לשנות תנאים שנכללו בהכרה כאמור בסעיף קטן (א) ולהוסיף תנאים, לאחר שניתנה לתאגיד הייעודי הזדמנות להביא את טענותיו לעניין זה בתוך תקופה שיקבעו ובאופן שיקבעו.

{{ח:סעיף|32ג|ייחוד פעילותה של חברה שהוכרה כתאגיד ייעודי|תיקון: תש״ע־5}}
{{ח:ת}} חברה שהוכרה כתאגיד ייעודי תעסוק רק בפעילות שהותרה לה לפי הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|32ד|שליטה בתאגיד ייעודי|תיקון: תש״ע־5}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישלוט אדם בתאגיד ייעודי, ולא ירכוש ולא יחזיק בו או בתאגיד השולט בו, יותר מעשרה אחוזים מסוג מסוים של אמצעי שליטה, והכל בין בעצמו ובין עם אחרים, אלא על פי היתר מאת שר הבריאות ושר האוצר; השרים רשאים לקבוע בהיתר כי היקף אמצעי השליטה של בעל שליטה בתאגיד ייעודי לא יפחת משיעור כפי שהורו, או כי שיעור אמצעי השליטה שמחזיקים בעלי השליטה, במצטבר, לא יפחת משיעור כפי שהורו.
{{ח:תת|(ב)}} במתן היתר לפי סעיף זה יביאו שר הבריאות ושר האוצר בחשבון, בין השאר, את התאמתו של המבקש לשלוט או להחזיק כמות אמצעי שליטה כמבוקש, ובכלל זה את ניסיונו העסקי, עיסוקיו האחרים, חוסנו הכלכלי וניקיון כפיו.
{{ח:תת|(ג)}} לא יינתן היתר לפי סעיף זה –
{{ח:תתת|(1)}} לקופת חולים או לתאגיד שבשליטתה או שבשליטת בעל השליטה בה;
{{ח:תתת|(2)}} לתאגיד שקופת חולים או שבעל השליטה בה, מחזיקים יותר מעשרים אחוזים מאמצעי השליטה בו;
{{ח:תתת|(3)}} לתאגיד ששר הבריאות ושר האוצר סברו שיש לו זיקה מהותית לקופת חולים;
{{ח:תתת|(4)}} למבטח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על השירותים הפיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}, לרבות לתאגיד שבשליטתו.
{{ח:תת|(ד)}} שר הבריאות ושר האוצר רשאים לבטל היתר שניתן לפי סעיף זה, או לשנותו, לאחר שניתנה לבעל ההיתר הזדמנות להביא את טענותיו או לתקן את הטעון תיקון בתוך תקופה שיקבעו ובאופן שיקבעו, אם היה יסוד סביר להניח שהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעל ההיתר הפר תנאי מהותי מתנאי ההיתר;
{{ח:תתת|(2)}} בעל ההיתר או נושא משרה בו הורשע בעבירה אשר מהותה, חומרתה או נסיבותיה מצדיקות את ביטול ההיתר או את שינויו;
{{ח:תתת|(3)}} הוגש נגד בעל ההיתר או נגד נושא משרה בו כתב אישום בשל עבירה כאמור בפסקה (2) וטרם ניתן בו פסק דין סופי או שמתנהלת נגד מי מהם חקירה פלילית בשל עבירה כאמור – לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין בעל היתר שהוא תאגיד – ניתן צו לפירוקו, או מונה כונס נכסים לנכסיו או לחלק מהותי מהם בשל אי־תשלום חוב, ולעניין בעל היתר שהוא יחיד – ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל;
{{ח:תתת|(5)}} קיים חשש ממשי לפגיעה ביציבותו של התאגיד הייעודי, או קיים חשש לפגיעה בטובת הציבור או בקיומן של הוראות חוק זה, אם לא יבוטל או ישונה ההיתר.
{{ח:תת|(ה)}} מי שמחזיק אמצעי שליטה בתאגיד ייעודי לא יעביר אותם לאחר, אם יהיה בכך כדי להביא להפרה של הוראות סעיף זה או של הוראות היתר לפי סעיף זה, או ביודעו שהנעבר זקוק להיתר לפי סעיף זה ואין בידו היתר.
{{ח:תת|(ו)}} רכש אדם שליטה או אמצעי שליטה בתאגיד ייעודי או בתאגיד השולט בו, קיבל שליטה או אמצעי שליטה בתאגיד ייעודי בהעברה על פי דין, או שלט או החזיק אמצעי שליטה בתאגיד ייעודי, בניגוד להוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} רשאים שר הבריאות ושר האוצר להורות כי לא יופעלו זכויות ההצבעה או זכויות למינוי דירקטורים מכוח אמצעי השליטה וכן להורות על ביטול הצבעה או מינוי שנעשו מכוח אמצעי שליטה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} רשאי בית המשפט, לבקשת שר הבריאות ושר האוצר, למנות כונס נכסים למכירת אמצעי השליטה, כולם או חלקם; מונה כונס נכסים כאמור, תהיה לו, בכפוף להוראות בית המשפט, הזכות הבלעדית להפעיל את אמצעי השליטה שלגביהם מונה ואת הזכויות הנובעות מהם, עד אשר ימכרם.

{{ח:סעיף|32ה|תנאי לקבלת שירותי רפואת שיניים|תיקון: תש״ע־5}}
{{ח:ת}} מבוטח הזכאי לשירותי רפואת השיניים הכלליים, המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}, חייב, כתנאי לקבלת השירותים האמורים, להירשם או לרשום את ילדו, לפי העניין, בתאגיד ייעודי או ברישום מיוחד בקופת החולים שבה הוא או ילדו חברים, לפי העניין.

{{ח:סעיף|32ו|תחולת הוראות על תאגיד ייעודי|תיקון: תש״ע־5}}
{{ח:ת}} כל הוראה על פי כל דין החלה על קופת חולים, לרבות הוראה המטילה חובות, המקנה זכויות למבוטח או המעניקה סמכויות לגוף או לאדם כלפי קופת חולים, יראו אותה כחלה גם על תאגיד ייעודי, אלא אם כן נקבע במפורש, לעניין הוראה מסוימת, כי לא תחול על התאגיד הייעודי או כי תחול עליו בשינויים.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳ – פיקוח ובקרה}}

{{ח:סעיף|33|ביקורת מבקר המדינה}}
{{ח:ת}} קופת החולים היא גוף מבוקר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 9|בסעיף 9(6) לחוק מבקר המדינה, התשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}.

{{ח:סעיף|34|חובת ניהול רשומות}}
{{ח:ת}} לצורך הפיקוח והבקרה לפי חוק זה רשאי שר הבריאות לקבוע בתקנות סוגי רשומות רפואיות ומינהליות שחובה על קופת חולים לקיים ולנהל.

{{ח:סעיף|35|פיקוח ובקרה}}
{{ח:תת|(א)}} משרד הבריאות יפקח על פעילותן של קופות החולים לפי חוק זה ויבקר את איכות שירותיהן; דרכי הפיקוח והבקרה ייקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבריאות יקבע בתקנות הוראות בדבר חובת הדיווח של קופות החולים למשרד הבריאות ומועדו, ואת תקופות הדיווח בכל הנוגע לעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נתונים סטטיסטיים על החברים וילדיהם הרשומים בקופת החולים;
{{ח:תתת|(2)}} דרכי הניהול הכספי של קופת החולים;
{{ח:תתת|(3)}} שירותי הבריאות שנתנה קופת החולים בתקופת הדיווח והתנאים שבהם ניתנו;
{{ח:תתת|(4)}} מצב הציוד ומלאי התרופות;
{{ח:תתת|(5)}} ההתקשרויות עם נותני שירותים ופרטיהם;
{{ח:תתת|(6)}} מידע ניהולי, כספי או רפואי.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (דיווח של קופות חולים על ניפוק תכשירים)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (דיווח של קופות חולים על ניפוק תכשירים), התשנ״ט–1998}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פיקוח ובקרה פיננסית על קופות החולים)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פיקוח ובקרה פיננסית על קופות החולים), התשס״ו–2006}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הגשת דוח)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הגשת דוח), התשע״ג–2013}}.}}

{{ח:סעיף|36|ידיעות והסברים}}
{{ח:ת}} המנהל או מי שהוא הסמיכו לכך רשאי לדרוש מקופת חולים או מנותן שירותים ידיעות, מסמכים, לרבות רשומות רפואיות והסברים שברשותם בדבר פעילותה של קופת החולים על פי חוק זה; מי שנדרש לכך חייב למסור את המידע האמור.

{{ח:סעיף|37|נקיטת אמצעים נגד קופת חולים|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשנ״ח, תשנ״ט־2, תש״ס, תשס״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} סבר המנהל כי קופת חולים אינה מקיימת הוראה לפי חוק זה או שאינה מתנהלת כראוי או שקיים חשש שלא תוכל לתת לחבריה את שירותי הבריאות לפי חוק זה, רשאי הוא לשלוח לה הודעה בכתב שבה יתרה בה כי עליה למלא אחר הוראות החוק או לתקן את הליקויים שיפרט תוך תקופה שיקבע.
{{ח:תת|(ב)}} לא מילאה קופת החולים אחר ההתראה של המנהל כאמור בסעיף קטן (א), יודיע על כך המנהל ליושב ראש הדירקטוריון ולמבקר הפנים של הקופה; יושב ראש הדירקטוריון יכנס את הדירקטוריון לדיון בהתראה של המנהל, בתוך 21 ימים ממועד קבלתה; לא כונס הדירקטוריון, רשאי המנהל להורות על כינוסו במועד ובמקום שיקבע; הדירקטוריון ידון בהתראה של המנהל ויודיע למנהל את החלטתו.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} ראה המנהל כי לא כונס הדירקטוריון או כי לא מילאה קופת החולים אחר התראת המנהל כאמור בסעיף קטן (א) יודיע על כך לשר הבריאות שיהא רשאי למנות ועדה שתבדוק את הענין (להלן – הועדה הבודקת) ותגיש לו את המלצותיה; מספר חברי הועדה הבודקת לא יפחת משלושה ולא יעלה על חמישה; אחד מחברי הועדה הבודקת יהיה נציג היועץ המשפטי לממשלה.
{{ח:תתת|(2)}} שר הבריאות ושר האוצר רשאים למנות חשב מלווה לתקופת עבודתה של הועדה הבודקת, אם ראו צורך בכך לאחר התייעצות בועדה, ולאחר שנתנו לקופה הזדמנות להשמיע את טענותיה.
{{ח:תת|(ד)}} הועדה הבודקת תקבע את ממצאיה, בתוך תקופה שיקבע המנהל ושלא תפחת מ־15 ימים, ולאחר שנתנה לקופת החולים הזדמנות להשמיע את טענותיה.
{{ח:תת|(ה)}} ראה שר הבריאות, לאחר שעיין בממצאיה של הועדה הבודקת, כי קופת החולים איננה ממלאת אחר הוראות לפי חוק זה או שאינה מתנהלת כראוי או קיים חשש שלא תוכל לתת לחבריה את שירותי הבריאות לפי חוק זה רשאי הוא להורות למנהל לפרסם את ממצאי הועדה.
{{ח:תת|(ה1)}} ראה שר הבריאות כי לא תוקן ליקוי שבשלו נתן הוראה לפי סעיף קטן (ה), בתוך 14 ימים ממועד מתן ההוראה כאמור, רשאי הוא לנקוט אחד או יותר מהאמצעים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} להשעות נושא משרה של קופת החולים לתקופה שיקבע; הושעה נושא משרה כאמור, ימונה אחר תחתיו לתקופת ההשעיה, בהתאם להוראות חוק זה ולתקנון קופת החולים;
{{ח:תתת|(1א)}} להורות לקופה, בהסכמת שר האוצר, שלא להוציא כספים לצורכי פרסום, שיווק וקידום מכירות, לתקופה שיקבע בהוראה; הוראה שניתנה לפי פסקה זו תגבר על קביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 29ב|סעיף 29ב(ב)(2)}};
{{ח:תתת|(1ב)}} להורות למוסד, בהסכמת שר האוצר, על עיכוב של סכום מכספי מקדמות כמשמעותן לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(ב)(2)}}, לתקופה שיקבע בהוראה, ובלבד שהסכום המצטבר המעוכב על פי פסקה זו לא יעלה על 2.5% מן הסכום שהועבר לקופת החולים על ידי המוסד בחודש הקלנדרי שקדם לחודש שבו ניתנה הוראת העיכוב; נסתיימה תקופת העיכוב יחזיר המוסד את הסכום שעוכב לקופת החולים בצירוף ריבית חשב כללי כמשמעותה בהודעה בדבר שיעורי ריבית החשב הכללי כפי שהיא מתפרסמת ברשומות;
{{ח:תתת|(1ג)}} למנות לקופת חולים חשב מלווה אף אם לא התקיימו התנאים למינויו לפי {{ח:פנימי|סעיף 37א|סעיף 37א(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} למנות מנהל מורשה שינהל את קופת החולים במקום הנהלתה או שיפקח עליה (להלן – מנהל מורשה), ורשאי הוא לפרט את תפקידי הניהול והפיקוח ואת סמכויות המנהל המורשה;
{{ח:תתת|(3)}} למנות לקופת החולים ועדה שתייעץ למנהל המורשה;
{{ח:תתת|(4)}} לבטל את ההכרה בקופת החולים (להלן – ביטול הכרה) ולקבוע את מועד הביטול, ובלבד שהועדה הבודקת המליצה על כך.
{{ח:תת|(ו)}} נקט שר הבריאות אמצעי לפי סעיף קטן (ה) ימסור על כך הודעה בכתב לקופת החולים; הודעה על ביטול הכרה בקופת חולים תפורסם גם ברשומות ובשני עתונים יומיים.
{{ח:תת|(ז)}} לועדה הבודקת יהיו הסמכויות המוקנות למבקר פנימי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבקורת הפנימית|חוק הבקורת הפנימית, התשנ״ב–1992}}, וכן יהיו לה סמכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 9|סעיפים 9 עד 11 לחוק ועדות חקירה, התשכ״ט–1968}}.
{{ח:תת|(ז1)}} על חשב מלווה שהתמנה לפי סעיף זה יחולו, בשינויים המחויבים, ההוראות החלות על חשב מלווה לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ח)}} עם מתן הודעה על ביטול הכרה בקופת חולים, יקבע שר הבריאות הסדרים שיבטיחו את המשך מתן שירותי הבריאות לחברי קופת החולים ורישומם בקופות חולים אחרות, ובכלל זה את החובה של קופת חולים להעביר את הרשומות הרפואיות למי שהוא יקבע; כן רשאי הוא למנות מנהל מטעמו לביצוע ההסדרים.

{{ח:סעיף|37א|מינוי חשב מלווה|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} נתקיים בקופת חולים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לקופה גרעון בפועל בשנה הקודמת וגרעון מתוכנן לשנה השוטפת בשיעור של 5% או יותר, או שלקופה גרעון בפועל בשיעור האמור במשך שתי שנות תקציב רצופות; שיעורו של הגרעון ייקבע ביחס לתקבולי הקופה ממקורות המימון המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}, לאותה שנה; לענין סעיף זה, ”גרעון“ – עודף הוצאות, לרבות הוצאות עקב תשלומי ריבית, על הכנסות, בצירוף חריגה מתקציב הפיתוח המאושר;
{{ח:תתתת|(ב)}} הקופה הפרה הוראה שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32(א1)}};
{{ח:תתת}} רשאים שר הבריאות ושר האוצר למנות לקופה חשב מלווה לאחר שנתנו לה הזדמנות להשמיע את טענותיה.
{{ח:תתת|(2)}} שר הבריאות ושר האוצר רשאים לקבוע, באישור ועדת הכספים של הכנסת, תנאים נוספים שבהתקיימם יתמנה לקופה חשב מלווה לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על מינוי חשב מלווה לפי סעיף זה ועל עיקרי סמכויותיו לפי חוק זה תפורסם ברשומות ובשני עיתונים יומיים, שכל אחד מהם הוא עיתון נפוץ כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 1א|בסעיף 1א לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}.

{{ח:סעיף|37ב|תקופת מינוי חשב מלווה|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} חשב מלווה ימונה לשנה אחת; מי שמינה חשב מלווה רשאי להאריך את תקופת מינויו, ובלבד שמשך המינוי הכולל לא יעלה על שנתיים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), רשאי מי שמינה את החשב המלווה להאריך את מינויו לתקופה שיקבע, ובלבד שהארכה לפי סעיף זה תיעשה לאחר עיון בממצאיה של ועדה בודקת שמונתה לענין זה.
{{ח:תת|(ג)}} שכרו של החשב המלווה ייקבע בידי שר האוצר וישולם בידי קופת החולים.

{{ח:סעיף|37ג|סמכויות החשב המלווה ופעולות הטעונות אישורו|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} מונה חשב מלווה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} החשב המלווה יפקח על מערך ההכנסות של קופת החולים מכל מקור שהוא, לרבות על התקבולים מהמוסד ועל גביית התשלומים עבור שירותים הניתנים בתשלום לפי חוק זה, ורשאי הוא ליתן לקופה הוראות לענין הפיקוח כאמור;
{{ח:תת|(2)}} החל במועד מינויו של חשב מלווה, לא תתחייב הקופה בכל דרך שהיא בהתחייבות כספית או בהתחייבות אחרת אשר לה השלכה ישירה על מצבה הכספי, וכן לא תיטול על עצמה מחויבות כספית אחרת כלשהי, אלא אם כן אושר הדבר מראש בידי החשב המלווה;
{{ח:תת|(3)}} החל במועד מינויו של חשב מלווה, לא תקבל הקופה עובד ולא תקבע את תנאי העסקתו, וכן לא תשנה את תנאי העסקתם של עובדיה אלא באישור החשב המלווה; החשב המלווה רשאי לסרב ליתן אישורו משיקולים תקציביים בלבד; מונה אדם כעובד קופה בניגוד לאמור, רשאי החשב המלווה להורות לקופה לפעול לסיום העסקתו; לענין זה, ”עובד קופה“ – לרבות עובד ארעי, עובד זמני ועובד על פי חוזה מיוחד;
{{ח:תת|(4)}} כל נושא תפקיד ניהולי בקופה חייב למלא אחר הוראות החשב המלווה שניתנו במסגרת סמכויותיו ומכוחן, ולספק לו כל מידע ומסמך הדרושים לו לשם מילוי תפקידיו.

{{ח:סעיף|37ד|דין וחשבון והמלצות החשב המלווה|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} החשב המלווה יגיש לשר הבריאות ולשר האוצר דין וחשבון על מצבה הכספי של הקופה לגבי כל רבעון המסתיים ביום האחרון של החודש השלישי, השישי, התשיעי והשנים־עשר של השנה, ויפרט בו את הכנסותיה והוצאותיה באותו רבעון, וכן פרטים נוספים שייקבעו; החשב המלווה יגיש, 30 ימים לפני תום תקופת מינויו, דין וחשבון כאמור ביחס לכל תקופת כהונתו מיום מינויו.
{{ח:תת|(ב)}} סבר החשב המלווה כי נתקיימו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(ה)}}, רשאי הוא להמליץ בפני שר הבריאות על הקמת ועדה בודקת בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}}; החשב המלווה יהיה חבר בועדה הבודקת שמונתה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על חשב שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37(ג)(2)}}.

{{ח:סעיף|37ה|תביעה בשם קופת חולים|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} היועץ המשפטי לממשלה רשאי, לבקשת שר הבריאות, לתבוע בשם קופת חולים, חבר דירקטוריון או נושא משרה אחר בשל נזק שנגרם לקופה ממעשה או ממחדל בניגוד לחובותיו כלפיה על פי דין; לענין זה, ”נושא משרה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 1|בסעיף 96כד לפקודת החברות}}.

{{ח:סעיף|38|פירוק מרצון של קופת חולים}}
{{ח:תת|(א)}} החלטת קופת חולים על פירוק מרצון טעונה, בנוסף לאמור בכל דין, החלטה של מועצת קופת החולים ברוב של שני שלישים מהנוכחים בהצבעה ובלבד שבמנין קולות הרוב האמור ייכלל רוב קולות הנציגים הנבחרים של חברי קופת החולים.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה קופת חולים על פירוק מרצון תודיע על כך, מיד, לשר הבריאות.
{{ח:תת|(ג)}} שר הבריאות יקבע הסדרים למתן שירותים רפואיים לחברי קופת חולים בפירוק מרצון, ורשאי הוא לחייב את קופת החולים להמשיך במתן שירותי הבריאות לחבריה עד להשתלבותם בקופת חולים אחרת.

{{ח:סעיף|39|נכסי קופת חולים}}
{{ח:ת}} קופת חולים שחוסלה או פורקה על פי כל דין, יהפכו נכסיה, לאחר כיסוי חובותיה, להקדש ציבורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות|בחוק הנאמנות, התשל״ט–1979}}, שמטרתו מתן שירותי בריאות לתושבי המדינה והם ינוהלו בידי הנאמן הציבורי שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות#סעיף 36|סעיף 36 לחוק האמור}} כל עוד לא מינה בית המשפט נאמן אחר.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳ – מידע}}

{{ח:סעיף|40|מסירת מידע למוסד ולמשרד הבריאות|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשנ״ח, תשס״ד־2, תשע״ב, תשע״ד, תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} קופת חולים תעביר למוסד או למשרד הבריאות, לפי דרישתם, את כל הנתונים הדרושים לשם ביצוע תפקידיו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} לא המציאה קופת חולים למוסד נתונים שנדרשו לפי סעיף קטן (א), וחלפו 60 ימים ממועד הדרישה, רשאי המוסד לעכב כספים המגיעים לקופת החולים לפי חוק זה.
{{ח:תתת|(2)}} לא המציאה הקופה למשרד הבריאות נתונים שנדרשו לפי סעיף קטן (א), וחלפו 60 ימים מיום הדרישה, רשאי שר הבריאות, לאחר שנתן לקופה הזדמנות להשמיע את טענותיה, להורות למוסד לעכב כספים המגיעים לקופת החולים לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} מי שחייב בתשלום דמי ביטוח בריאות בעד עצמו או בעד אחר וכן מי שמשתלמים בעדו דמי ביטוח בריאות, חייב למסור למעבידו או למוסד, לפי דרישתם, כל נתון הדרוש למוסד לביצוע תפקידיו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} המוסד רשאי להעביר לקופת חולים מידע הדרוש לה לאימות נתונים לגבי מי שרשום בה, לצורך ביצוע תפקידיה לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ד1)}} המוסד רשאי להעביר לחברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}} (בסעיף זה – חוק הדואר), בנותנה שירותים לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|סעיף 88א לאותו חוק}} או לגוף שייקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}}, מידע הדרוש לו לביצוע תפקידיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 4א|הסעיף האמור}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מהיום הקובע לתחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|חוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}}, ביום 31.12.2026):}} המוסד רשאי להעביר לחברה הבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}} (בסעיף זה – חוק הדואר), או לגוף שייקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}}, מידע הדרוש לו לביצוע תפקידיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 4א|הסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ה)}} המוסד רשאי להעביר למנהל או למי שהוסמך על ידו, לפי דרישתם, מידע המצוי ברשות המוסד והדרוש למשרד הבריאות לביצוע תפקידיו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ו)}} משרד הבריאות וכן החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר}}, בנותנה שירותים לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|סעיף 88א לאותו חוק}} או גוף אחר שייקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}} רשאים להעביר למוסד לפי דרישתו את כל הנתונים לצורך ביצוע תפקידיו לפי חוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מהמועד היום לתחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|חוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}}, ביום 31.12.2026):}} משרד הבריאות וכן החברה הבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר}} או גוף אחר שייקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}} רשאים להעביר למוסד לפי דרישתו את כל הנתונים לצורך ביצוע תפקידיו לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|40א|דיווח על תרומות בתחום הבריאות|תיקון: תשס״ח־5, תשע״א־2, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} תורם שנתן לגוף העוסק בתחום הבריאות תרומה בסכום כלשהו, או שנתן לרופא, לרוקח או לחוקר בתחום הרפואה או הבריאות, תרומה בסכום מצטבר העולה על 2,500 שקלים חדשים בשנה, ימסור לשר הבריאות, בכל שנה, עד 1 במרס, רשימה של התרומות שנתן כאמור בשנה הקודמת, ויציין לצד כל תרומה למי ניתנה, את סכומה או את שווייה, וכן לגבי תרומה בכסף – את ייעודה, ולגבי תרומה בשווה כסף – את תיאורה.
{{ח:תת|(ב)}} גוף העוסק בתחום הבריאות שקיבל מתורם תרומה בסכום כלשהו, ימסור לשר הבריאות, בכל שנה, עד 1 במרס, רשימה של התרומות שקיבל כאמור בשנה הקודמת, ויציין לצד כל תרומה ממי נתקבלה, את סכומה או את שווייה, וכן, לגבי תרומה בכסף – את ייעודה, ולגבי תרומה בשווה כסף – את תיאורה.
{{ח:תת|(ג)}} רופא, רוקח או חוקר בתחום הרפואה או הבריאות, שקיבל מתורם תרומה בסכום מצטבר העולה על 2,500 שקלים חדשים לשנה, ימסור לשר הבריאות, בכל שנה, עד 1 במרס, רשימה של התרומות שקיבל כאמור בשנה הקודמת, ויציין לצד כל תרומה ממי נתקבלה, את סכומה או את שווייה, וכן, לגבי תרומה בכסף – את ייעודה, ולגבי תרומה בשווה כסף – את תיאורה.
{{ח:תת|(ד)}} עד 1 במאי, בכל שנה, יפרסם שר הבריאות או מי שהוא הסמיך לכך, באתר האינטרנט של משרד הבריאות את הרשימות שהועברו לו לפי סעיפים קטנים (א) עד (ג).
{{ח:תת|(ה)}} שר הבריאות או מי שהוא הסמיך לכך, יפרסם באתר האינטרנט של משרד הבריאות רשימה של התרומות שקיבל המשרד מתורמים ויציין לצד כל תרומה ממי נתקבלה, את סכומה או את שווייה, וכן, לגבי תרומה בכסף – את ייעודה, ולגבי תרומה בשווה כסף – את תיאורה.
{{ח:תת|(ו)}} שר הבריאות או מי שהוא הסמיך לכך ימסור את הרשימות כאמור בסעיפים קטנים (ד) ו־(ה) ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ז)}} הסכומים האמורים בסעיפים קטנים (א) ו־(ג) יעודכנו ב־1 בינואר בכל שנה, בשיעור עליית מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שפורסם לאחרונה לפני מועד העדכון לעומת המדד כאמור שפורסם לאחרונה לפני 1 בינואר של השנה שקדמה לה, ויעוגלו ל־100 השקלים החדשים הקרובים; שר הבריאות יפרסם הודעה ברשומות על הסכומים כפי שעודכנו כאמור.
{{ח:תת|(ח)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישום“ – מי שקיבל תעודת רישום של תכשיר בפנקס לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|פקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ״א–1981}} (בחוק זה – פקודת הרוקחים);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף העוסק בתחום הבריאות“ – כל אחד מאלה, ובלבד שהגופים המפורטים בפסקאות (1) עד (3) פועלים שלא למטרת רווח:
{{ח:תתתת|(1)}} גוף העוסק בהספקת שירותים, במחקר ובפיתוח בתחום הבריאות, ובכלל זה בביצוע ניסויים קליניים;
{{ח:תתתת|(2)}} גוף העוסק בייצוג חולים או עובדים בתחום הבריאות;
{{ח:תתתת|(3)}} גוף העוסק בקידום תחום הבריאות או בהגברת המודעות לנושאים בתחום הבריאות;
{{ח:תתתת|(4)}} קופת חולים;
{{ח:תתתת|(5)}} בית חולים ציבורי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (מתנות)#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק שירות הציבור (מתנות), התש״ם–1979}};
{{ח:תתתת|(6)}} גוף שקבע שר הבריאות בצו, באישור ועדת הבריאות של הכנסת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפנקס“ ו”תכשיר“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|בפקודת הרוקחים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ציוד רפואי“ – לרבות מכשיר, תוכנת מחשב, אבזר, חומר כימי, מוצר ביולוגי או מוצר ביוטכנולוגי, המשמשים בטיפול רפואי או הנדרשים לצורך פעולתם של מכשיר, תוכנה, אבזר, חומר כימי, או מוצר כאמור במסגרת טיפול רפואי, ולמעט תכשיר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תורם“ – תושב ישראל או תאגיד הרשום בישראל שהוא אחד המפורטים להלן, ולעניין דיווח על תרומות לפי סעיפים קטנים (ב), (ג) ו־(ה) – גם מי שאינו תושב ישראל וכן תאגיד הרשום מחוץ לישראל, שהוא אחד המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(1)}} יצרן, יבואן או משווק של ציוד רפואי;
{{ח:תתתת|(2)}} בעל רישום של תכשיר;
{{ח:תתתת|(3)}} יצרן, יבואן או משווק של תכשיר, אף אם אינו בעל הרישום;
{{ח:תתתת|(4)}} תאגיד השולט או המצוי בשליטת אחד הגורמים המנויים בפסקאות (1) עד (3);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תרומה“ – בכסף או בשווה כסף.

{{ח:סעיף|40ב|מסירת מידע מרשויות המדינה|תיקון: תשע״ו־2, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות רשאי לקבוע כי רשות מרשויות המדינה, החייבת במתן שירותי בריאות למבוטח לפי חיקוק אחר ובשל כך הוא אינו זכאי לאותם שירותי בריאות לפי חוק זה, תודיע על כך לקופת החולים שבה רשום המבוטח, רק לשם הסדרת ההתחשבנות בין קופת החולים ובין אותה רשות, לגבי מבוטחים כאמור ובמידה הנדרשת לשם כך; בתקנות כאמור ייקבעו הפרטים שייכללו בהודעה, אופן מסירתה והמועד למסירתה.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראת {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)}}, קופת חולים לא תסרב לתת שירות בריאות למבוטח שהודעה לגביו נמסרה לה כאמור בסעיף קטן (א), ואולם היא תהיה זכאית לחזור לרשות כאמור לשם הסדרת ההתחשבנות לגבי שירות בריאות שנתנה והרשות היתה חייבת לתתו למבוטח.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה כאמור בסעיף קטן (א) תימסר לאדם שמינה לכך המנהל הכללי של קופת החולים והודעה על מינויו נמסרה למנהל הכללי של משרד הבריאות (בסעיף זה – האחראי על ההתחשבנות).
{{ח:תת|(ד)}} קופת חולים והאחראי על ההתחשבנות לא יעשו כל שימוש במידע שנמסר בהודעה לפי סעיף קטן (א) אלא לשם הסדרת ההתחשבנות כאמור באותו סעיף קטן ולא יעבירוהו לאחר.
{{ח:תת|(ה)}} תקנות לפי סעיף זה ייקבעו בהסכמת שר המשפטים, בהתייעצות עם השר הממונה על החיקוק האחר ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (מסירת מידע ממשרד הביטחון)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (מסירת מידע ממשרד הביטחון), התשע״ח–2017}}.}}

{{ח:סעיף|41|חובת שמירה על סודיות}}
{{ח:תת|(א)}} מסירת מידע ונתונים לפי הוראות חוק זה לא תיעשה אלא במידה הנדרשת לביצוע הוראותיו, ותוך הגנה על הפרטיות של המבוטח ושמירה על הסודיות של המידע הרפואי הנוגע לו.
{{ח:תת|(ב)}} כל אדם שהגיע אליו מידע לפי חוק זה לגבי מבוטח תוך כדי מילוי תפקידו או במהלך עבודתו, ישמרו בסוד ולא יעשה בו כל שימוש ולא יגלה אותו לאחר, אלא במידה הנדרשת לביצוע הוראות חוק זה, ובכפוף להוראות כל דין או על פי צו בית משפט.

{{ח:סעיף|42|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} באות להוסיף על הוראות כל דין.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳ – נציב קבילות}}

{{ח:סעיף|43|מינוי נציב קבילות}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות ימנה, באישור הממשלה ובאישור מועצת הבריאות, נציב שתפקידו לטפל בקבילות הציבור (להלן – הנציב); על מינוי הנציב תחול הוראת {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 23|סעיף 23 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}}.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת כהונתו של הנציב תהיה חמש שנים מיום המינוי, וניתן למנותו לתקופת כהונה נוספת של חמש שנים.

{{ח:סעיף|44|תנאים למינוי הנציב}}
{{ח:ת}} לא ימונה ולא יכהן כנציב –
{{ח:תת|(1)}} מי שאינו אזרח ישראל;
{{ח:תת|(2)}} מי שהורשע בעבירה שלדעת היועץ המשפטי לממשלה יש עמה קלון;
{{ח:תת|(3)}} מי שקשור, במישרין או בעקיפין, בעצמו או על ידי קרובו, סוכנו או שותפו בחוזה או בעסקה עם קופת חולים או עם נותן שירותים או עם מי שהוא בעל ענין בתאגיד הקשור עמם.

{{ח:סעיף|45|הגשת תלונה}}
{{ח:ת}} כל תושב רשאי להגיש לנציב תלונה נגד קופת חולים, נותן שירותים כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23(ג)}}, עובד מעובדיהם או כל מי שפועל מטעמם, בכל הקשור למילוי תפקידיהם לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|46|סמכויות ודרכי בירור}}
{{ח:תת|(א)}} הסמכויות הנתונות לנציב תלונות הציבור {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 41|בסעיפים 41}}, {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 42|42}}, {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 43|43}} {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 45|ו־45 לחוק מבקר המדינה, התשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}, יהיו נתונות גם לנציב, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} הנציב ידווח למנהל על תוצאות הבירור של כל תלונה.
{{ח:תת|(ג)}} הנציב רשאי להמליץ לכל גורם מוסמך לנקוט אמצעים מתאימים נגד מי שהוגשה עליו תלונה.
{{ח:תת|(ד)}} הנציב רשאי להשתתף בישיבות מועצת הבריאות ולבקש ממנה כל חומר הקשור לעבודת המועצה כפי שיראה לנכון.
{{ח:תת|(ה)}} אין בסמכויות הנציב לפי {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}} כדי לגרוע מסמכויותיו ומתפקידיו של נציב תלונות הציבור לפי {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה|חוק מבקר המדינה, התשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}.

{{ח:סעיף|46א|תלונה שענינה אי מתן שירותי בריאות|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} החליט הנציב כי תלונה של מבוטח שענינה אי מתן שירותי בריאות היא מוצדקת ולא פעלה קופת חולים על פי החלטת הנציב בתוך 21 ימים מיום מתן ההחלטה, יהיה המבוטח רשאי לפנות למנהל או למי שהוא הסמיך לכך (בסעיף זה – המנהל) בבקשה לאכוף את החלטת הנציב (בסעיף זה – הבקשה); הוגשה בקשה ורכש המבוטח את שירותי הבריאות, יורה המנהל למוסד על ביצוע החזר למבוטח בעד הרכישה, בסכום שיקבע, מתוך מקורות המימון המגיעים לקופה לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(א)(1)}}.
{{ח:תת|(ב)}} לענין הפעלת סמכותו לפי סעיף זה, יחולו על המנהל ההוראות החלות על הוועדה שמינה שר הבריאות לענין {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ה)(3)(א)}}, בשינויים המחויבים, ולענין ביצוע ההחזר יחולו על המוסד ההוראות החלות עליו לענין ביצוע החלטת הוועדה האמורה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הוגשה לבית הדין לעבודה תובענה שענינה זכאותו של המבוטח לשירותי בריאות נשוא התלונה, תודיע על כך קופת החולים שבה רשום המבוטח בכתב למנהל.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הוגשה תובענה כאמור בפסקה (1) במועד מוקדם מהמועד שבו הוגשה הבקשה, לא יעשה המנהל, או המוסד אם המנהל הודיע לו על כך, שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} מבוטח לא יהא זכאי להחזר כאמור בסעיף קטן (א), בעד שירותי בריאות שרכש בטרם ניתנה החלטת הנציב כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|46ב|מתן מידע לציבור|תיקון: תשס״ח־3}}
{{ח:ת}} קופת חולים תציב שלט בכל מרפאה, במקום בולט, ובו מידע בדבר הנציב ובדבר האחראי לבירור תלונות החברים שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}}, תפקידיהם, סמכויותיהם והדרכים שבהן ניתן לפנות אליהם; מידע כאמור ייכלל גם בפרסום שיישלח לחברים אחת לשנה; בסעיף זה, ”מרפאה“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 29ב|בסעיף 29ב(ג)(1)}}.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳ – עונשין}}

{{ח:סעיף|47|עונשין|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשנ״ח, תשס״א־4, תש״ע־5, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} מי שעשה ביודעין אחד מאלה, דינו – מאסר שנה או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (להלן – חוק העונשין), ואם הוא תאגיד – כפל הקנס האמור:
{{ח:תתת|(1)}} סירב לרשום תושב שביקש להירשם בקופת החולים, הגביל את הרישום או התנה אותו בתנאי או בתשלום כלשהו, בניגוד לאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(ג)}};
{{ח:תתת|(1א)}} ביקש ממועמד לעבודה פרטים לגבי זהות קופת החולים שאליה הוא שייך, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ד)(1)}} או התנה עבודה בתנאי כלשהו הקשור להשתייכות לקופת חולים מסויימת, או חייב עובד להירשם בקופת חולים מסויימת, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ד)(2)}};
{{ח:תתת|(2)}} גבה דמי ביטוח בריאות או כל תשלום אחר עבור שירותי הבריאות או עבור ביטוח משלים, שלא כפי שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיפים 7}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8}} {{ח:פנימי|סעיף 10|ו־10}}, או בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ב)(1)}};
{{ח:תתת|(3)}} לא שילם דמי ביטוח בריאות עבור עובדו כפי שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14(ב)(1)}};
{{ח:תתת|(4)}} קיבל כספים ממקורות המימון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} והשתמש בתקבולים למטרה שאינה אחת המטרות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20}};
{{ח:תתת|(5)}} היה אחראי למתן שירותי בריאות לפי חוק זה ולא נתנם למי שזכאי להם לפי חוק זה או הפלה בין זכאים במתן שירותים כאמור;
{{ח:תתת|(5א)}} החזיק אמצעי שליטה בתאגיד ייעודי או שלט בתאגיד ייעודי, בלי שהיה בידו היתר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32ד|סעיף 32ד(א)}};
{{ח:תתת|(5ב)}} העביר אמצעי שליטה בתאגיד ייעודי, אם היה בכך כדי להביא להפרה של הוראות {{ח:פנימי|סעיף 32ד|סעיף 32ד}} או של הוראות היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 32ד|סעיף 32ד}}, או ביודעו שהנעבר זקוק להיתר ואין בידו היתר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32ד|סעיף 32ד(ה)}};
{{ח:תתת|(6)}} לא מסר למנהל או למי שהמנהל הסמיכו לכך, ידיעה, מסמך או הסבר שברשותו אשר נדרש למסרם לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}};
{{ח:תתת|(7)}} לא מסר למוסד או למשרד הבריאות מידע שחייב למוסרו לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40}};
{{ח:תתת|(8)}} לא שמר על סודיות מידע שהגיע אליו לפי חוק זה, עשה בו שימוש או גילה אותו לאחר שלא במידה הנדרשת לביצוע הוראות חוק זה;
{{ח:תתת|(9)}} לא ניהל חשבונות או רשומות, או לא קיים חובת הדיווח, הכל כפי שקבע שר הבריאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 34|34}} {{ח:פנימי|סעיף 35|או 35}}, לפי הענין;
{{ח:תתת|(10)}} לא פעל בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 37ג|סעיף 37ג}}.
{{ח:תת|(א1)}} מי שביודעין לא מסר דיווח על תרומות בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 40א|סעיף 40א(א) עד (ג)}}, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}, ואם הוא תאגיד – כפל הקנס האמור.
{{ח:תת|(ב)}} מי שעשה ביודעין אחד מאלה, דינו – קנס:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} לא שילם דמי ביטוח בריאות כפי שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14(ב)(2) עד 14(ו)}};
{{ח:תתת|(3)}} הפר חובתו לפרסם מידע או להעמידו לרשותו של חבר, כפי שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיף 26(ה)}}.
{{ח:תתת|(4)}} הפר הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיפים 29}} {{ח:פנימי|סעיף 29א|ו־29א}} או הפר הוראה שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(ז)}} {{ח:פנימי|סעיף 32|ו־32(א1)}}.
{{ח:תת|(ג)}} נעברה עבירה לפי סעיף זה בידי תאגיד, יואשם בה גם כל אדם אשר בשעת ביצוע העבירה היה בו מנהל פעיל או שותף, למעט שותף מוגבל, או עובד מינהלי בכיר האחראי למעשה נושא העבירה, אלא אם כן הוכיח שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שהעבירה נעברה שלא בידיעתו;
{{ח:תתת|(2)}} שהוא נקט את כל האמצעים הסבירים למנוע את ביצוע העבירה.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א – מועצת הבריאות}}

{{ח:סעיף|48|הקמת מועצת הבריאות}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה מועצה לביטוח הבריאות הממלכתי (להלן – מועצת הבריאות).
{{ח:תת|(ב)}} שר הבריאות יהיה יושב ראש מועצת הבריאות; השר רשאי למנות את המנהל לממלא מקום דרך כלל, או למנות חבר מועצת הבריאות לממלא מקום לענין מסוים.
{{ח:תת|(ג)}} תקופת כהונתה של מועצת הבריאות תהיה ארבע שנים.
{{ח:תת|(ד)}} מועצת הבריאות תתכנס לפחות אחת לשלושה חודשים.
{{ח:תת|(ה)}} מועצת הבריאות תקבע את סדרי עבודתה ככל שלא נקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ו)}} מועצת הבריאות רשאית למנות ועדות מבין חבריה לתקופה שתקבע, לקבוע יושב ראש לועדה, להעביר לועדה מתפקידיה ולאצול לה מסמכויותיה, וכן רשאית היא להיעזר במומחים שלא מבין חבריה.

{{ח:סעיף|49|הרכב מועצת הבריאות}}
{{ח:תת|(א)}} מספר חברי מועצת הבריאות ובכלל זה היושב ראש יהיה 46 והם –
{{ח:תתת|(1)}} שר הבריאות וששה חברים שימנה שר הבריאות מקרב עובדי משרד הבריאות;
{{ח:תתת|(2)}} שני חברים מקרב עובדי משרד העבודה והרווחה, ושני חברים מקרב עובדי המוסד לביטוח לאומי, שימנה שר העבודה והרווחה;
{{ח:תתת|(3)}} חבר אחד שימנה שר האוצר מקרב עובדי משרד האוצר;
{{ח:תתת|(4)}} חבר אחד שימנה שר המשפטים מקרב עובדי משרד המשפטים;
{{ח:תתת|(5)}} קצין רפואה ראשי בצבא־הגנה־לישראל או נציגו;
{{ח:תתת|(6)}} חמישה מומחים מתחומי הרפואה, המינהל, הכלכלה, האתיקה הרפואית ומדעי החברה שימנה שר הבריאות;
{{ח:תתת|(7)}} עשרה נציגים של קופות חולים בחלוקה לפי מפתח יחסי שיקבע שר הבריאות בהתחשב במספר החברים בכל קופת חולים;
{{ח:תתת|(8)}} שני נציגים של ההסתדרות הרפואית הישראלית;
{{ח:תתת|(9)}} נציג אחד של ההסתדרות לרפואת שיניים בישראל;
{{ח:תתת|(10)}} נציג אחד של הסתדרות הרוקחים;
{{ח:תתת|(11)}} שני נציגים של ארגון האחים והאחיות;
{{ח:תתת|(12)}} נציג אחד של הארגונים הפארה־רפואיים;
{{ח:תתת|(13)}} נציג אחד של ארגון העובדים הסוציאליים;
{{ח:תתת|(14)}} נציג אחד של הדיקנים של בתי הספר לרפואה המוכרים בישראל;
{{ח:תתת|(15)}} נציג אחד של ארגון יציג של עובדים;
{{ח:תתת|(16)}} נציג אחד של ארגוני מעסיקים;
{{ח:תתת|(17)}} נציג אחד של מרכז השלטון המקומי;
{{ח:תתת|(18)}} נציג אחד של ארגון המועצות האזוריות;
{{ח:תתת|(19)}} חבר אחד שימנה שר הבריאות מקרב מנהלי בתי חולים שהבעלות בהם היא ברובה פרטית;
{{ח:תתת|(20)}} שני חברים שימנה שר הבריאות מקרב מועמדים שיציעו ארגוני החולים;
{{ח:תתת|(21)}} נציג אחד שימנה שר הבריאות מתוך רשימת המומלצים שתוגש בידי מועצת הפסיכולוגים והסתדרות הפסיכולוגים.
{{ח:תת|(ב)}} בהרכב החברים שימונו מקרב עובדי הממשלה יהיה ייצוג לשני המינים בלפחות רבע מכלל ההרכב, בהרכב הנציגים של גוף המיוצג בידי שלושה ומעלה יהיה ייצוג לשני מינים.

{{ח:סעיף|50|פקיעת כהונה כחבר מועצת הבריאות}}
{{ח:ת}} חבר מועצת הבריאות יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתה של מועצת הבריאות באחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} התפטר במסירת כתב התפטרות ליושב ראש מועצת הבריאות;
{{ח:תת|(2)}} אם נתמנה בהיותו עובד המדינה – פרש או הושעה מן השירות;
{{ח:תת|(3)}} אם נתמנה בהיותו עובד, חבר או ממלא תפקיד בגוף מסוים – סיים עבודתו או חדל להיות חבר או חדל למלא אותו תפקיד באותו גוף.

{{ח:סעיף|51|העברה מכהונה}}
{{ח:ת}} מי שמינה או שבחר חבר למועצת הבריאות רשאי להעבירו מכהונתו לפני תום תקופת כהונתה של מועצת הבריאות באחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} נבצר ממנו, דרך קבע, למלא את תפקידו;
{{ח:תת|(2)}} הוגש נגדו כתב אישום בשל עבירה שלדעת היועץ המשפטי לממשלה יש עמה קלון.

{{ח:סעיף|52|תפקידי מועצת הבריאות|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} תפקידי מועצת הבריאות יהיו אלה:
{{ח:תת|(1)}} לייעץ לשר הבריאות לענין חוק זה בנושאים הבאים:
{{ח:תתת|(א)}} שיעורי דמי ביטוח בריאות;
{{ח:תתת|(ב)}} שינויים בסל שירותי הבריאות בהתחשב בין היתר, בטכנולוגיות חדשות ועלויותיהן;
{{ח:תתת|(ג)}} קידום השוויונות באיכות שירותי הבריאות, זמינותם ונגישותם בהתאם להוראות החוק;
{{ח:תתת|(ד)}} אמות מידה להקצאת מקורות להרחבת שירותי הבריאות;
{{ח:תתת|(ה)}} תשלומים של מבוטחים בעד שירותי הבריאות;
{{ח:תתת|(ו)}} סוגיות ערכיות במישור הממלכתי בתחום הבריאות;
{{ח:תתת|(ז)}} סדרי עדיפות וקדימה בתחום הבריאות לניצול משאבים לפי צרכים שונים;
{{ח:תתת|(ח)}} מתן שירותי בריאות על בסיס אזורי או בין אזורי;
{{ח:תתת|(ט)}} כל נושא אחר שיקבע שר הבריאות, או ששליש מחברי מועצת הבריאות יבקשו לדון בו;
{{ח:תת|(2)}} לקיים מעקב אחר ביצוע החוק ולערוך מחקרים, סקרים וחוות דעת מקצועיות באמצעות מכון שיקבע השר;
{{ח:תת|(3)}} לפרסם מידע עדכני ושוטף לחברי קופות החולים בדבר זכויותיהם לפי החוק, השירותים העומדים לרשותם, היכן ניתן לקבלם ומי הם נותני השירותים מטעם כל קופת חולים;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(5)}} למלא את התפקיד שיועד לה {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37}} לענין נקיטת אמצעים נגד קופת חולים;
{{ח:תת|(6)}} לאשר מינוי נציב קבילות לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}}.

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב – הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|53|ערעור קופת חולים על החלטת שר הבריאות}}
{{ח:תת|(א)}} הרואה עצמו נפגע מסירובו של שר הבריאות להכיר בו לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}} או הרואה עצמו נפגע מנקיטת אחד האמצעים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(ה)}} רשאי לערער על החלטת שר הבריאות לפני בית המשפט המחוזי בירושלים תוך 45 ימים מיום מסירת ההודעה על הסירוב או נקיטת האמצעי.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש ערעור כאמור על ביטול הכרה בקופת חולים יעוכב ביצוע ההחלטה עד מתן פסק דין סופי בערעור, אלא אם כן ציווה בית המשפט אחרת.

{{ח:סעיף|54|פניה לערכאות|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} קופת חולים לא תגביל ולא תשלול זכותו של חבר או של כל אדם אחר לפנות לערכאות.
{{ח:תת|(ב)}} לבית הדין לעבודה תהיה סמכות ייחודית לדון בכל תובענה למעט תביעת נזיקין, שבין מבוטח או מי שהוא טוען שהוא מבוטח לבין שר הבריאות, המנהל, המוסד, קופת חולים, נותן שירותים לפי חוק זה או הועדה שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}}, או שבין המוסד לבין קופת חולים או לבין מי שחייב בתשלום דמי ביטוח בריאות.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים, בהתייעצות עם שר הבריאות ושר העבודה והרווחה, רשאי לקבוע בתקנות מועדים להגשת תובענות וערעורים לענין סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|55|שירותי בריאות לחייל|תיקון: תשס״ג־2, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} חוק זה לא יחול על חייל בשירות סדיר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 1|בפסקה (1) של הגדרת ”חייל“ בסעיף 1 לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}} (להלן – החייל), במשך תקופת שירותו, למעט חייל בשירות חובה בתקופת שירות ללא תשלום.
{{ח:תת|(ב)}} חייל יהיה זכאי לשירותי בריאות מחיל הרפואה של צבא־הגנה־לישראל או מי שפועל מטעמו.
{{ח:תת|(ג)}} מי שחדל לחלוטין או לשעה מלהיות חייל מכל סיבה שהיא, יהיה זכאי לשירותי בריאות לפי חוק זה, מהמועד שבו חדל להיות חייל, ויחולו עליו כל החובות הקבועות בחוק.
{{ח:תת|(ד)}} שר הבריאות רשאי, בהתייעצות עם שר הבטחון ושר העבודה והרווחה, לקבוע הסדרים לגבי בן־הזוג והילדים הקטינים של חייל, בדבר רישום בקופת חולים ומתן שירותי בריאות, וכן בדבר שיעור דמי ביטוח בריאות ודרכי גבייתם, ופטורים מתשלומים לשירותי הבריאות.
{{ח:תת|(ה)}} שר הבריאות רשאי, בהתייעצות עם שר העבודה והרווחה, ובהסכמת שר הבטחון ושר האוצר, לקבוע הסדרים לגבי חייל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, בדבר רישום בקופת חולים, דרך מתן שירותי הבריאות וכן בדבר שיעור דמי ביטוח בריאות, דרכי גבייתם, פטורים מתשלומים והסדרי תשלום אחרים ובלבד ששיעור דמי ביטוח בריאות מהשכר המשולם לחייל, המשרת בשירות סדיר לפי התחייבות לשירות קבע, יהיה זהה לשיעור המשתלם בעד עובד לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ב)(1)}}; תקנות לפי סעיף קטן זה יובאו לאישור ועדת הבריאות של הכנסת תוך שנתיים מיום תחילתו של חוק זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הסדרים לגבי חיילים ובני משפחותיהם)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הסדרים לגבי חיילים ובני משפחותיהם), התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|56|הסדרים מיוחדים}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות רשאי לקבוע הסדרים מיוחדים –
{{ח:תתת|(1)}} בדבר רישום בקופת החולים ודרך מתן שירותי הבריאות –
{{ח:תתתת|(א)}} למבוטח המתגורר במעון, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות|בחוק הפיקוח על מעונות, התשכ״ה–1965}}, או במעון נעול כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)|בחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), התשל״א–1971}};
{{ח:תתתת|(ב)}} למבוטח המאושפז בבית חולים לחולי נפש כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש|בחוק טיפול בחולי נפש, התשנ״א–1991}};
{{ח:תתתת|(ג)}} למבוטח שנתמנה לו אפוטרופוס או שנמצא במשמורתו של אדם אחר על פי כל דין;
{{ח:תתתת|(ד)}} למי שנמצא בישראל ואינו מבוטח לפי חוק זה בהיקף ובתנאים שיקבע;
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים, זכויות וחובות של מקבלי היתר שהייה לפי חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים, זכויות וחובות של מקבלי היתר שהייה לפי חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ״ב–2022), התשע״ו–2016}}.}}
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הסדרים לעניין רישום בקופת חולים ומתן שירותי בריאות לנמצאים בישראל שאינם מבוטחים לפי החוק)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הסדרים לעניין רישום בקופת חולים ומתן שירותי בריאות לנמצאים בישראל שאינם מבוטחים לפי החוק), התשפ״ד–2024}}.}}
{{ח:תתתת|(ה)}} לאסיר או לעציר;
{{ח:תתת|(2)}} לביצוע הסכמים שנעשו בין ישראל ובין מדינת חוץ בעניני ביטוח בריאות;
{{ח:תתת|(3)}} בדבר הכרה, על בסיס הדדי, בשירותי בריאות הניתנים מחוץ לישראל.
{{ח:תת|(ב)}} הסדרים לפי סעיף קטן (א) פסקה (1)(א), (ג) ו־(ד) ופסקאות (2) ו־(3) ייקבעו באישור שר העבודה והרווחה; הסדרים לפי סעיף קטן (א)(1)(ד) ייקבעו גם באישור שר האוצר.

{{ח:סעיף|57|פטורים ושיעורים מיוחדים|תיקון: תשנ״ה־2}}
{{ח:ת}} שר הבריאות ושר האוצר, באישור שר העבודה והרווחה, רשאים לקבוע שיעור דמי ביטוח בריאות מיוחדים ופטורים וכן דרכי גביה –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(2)}} למנויים {{ח:פנימי|סעיף 56|בסעיף 56(א)(1)}};
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות למתגורר במעון)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות למתגורר במעון), התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|58|הגבלת זכותו של תושב ששהה מחוץ לישראל|תיקון: תשנ״ט, תשס״א־6, תשס״ג־2, תשס״ה־5, תשס״ח־6}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שנת היעדרות“ – תקופה של 12 חודשים רצופים שבמהלכם התגורר אדם 182 ימים מחוץ לישראל, ובלבד שבמנין הימים האמורים לא תובא בחשבון –
{{ח:תתתת|(1)}} תקופה שקדמה ליום י״ד באדר התשס״א (1 במרס 2001);
{{ח:תתתת|(2)}} תקופה שקדמה למועד שבו נעשה לראשונה לעולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות}};
{{ח:תתתת|(3)}} תקופה שקדמה למועד שבו ניתנו לו לראשונה אשרה או רשיון לישיבת קבע, לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|חוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}};
{{ח:תתתת|(4)}} תקופה של 24 חודשים שחלה תכוף לאחר תום השירות הסדיר של חייל משוחרר, או מיום סיום שירות קבע של תקופה שאינה עולה על 24 חודשים; לענין זה –
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} ”חייל משוחרר“ ו”שירות סדיר“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק קליטת חיילים משוחררים#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} ”שירות קבע“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}};
{{ח:תתתת|(5)}} תקופה שבה היה קטין, לרבות תקופה שחלה תכוף לאחריה, ובלבד שפקיד שומה קבע לגביו לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 35|סעיף 35 לפקודת מס הכנסה}}, כי דינו כדין עולה;
{{ח:תתתת|(6)}} תקופה שבה תושב ישראל באזור, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 378|בסעיף 378 לחוק הביטוח הלאומי}}, התגורר באזור;
{{ח:תתתת|(7)}} תקופה שלכל אורכה הוא היה תושב ואשר בעדה שילם למוסד את דמי ביטוח הבריאות החלים עליו לפי חוק זה; לענין זה ייחשב אדם כמי ששילם דמי ביטוח בריאות בעד תקופה כאמור אם לא היה קיים לגביו חוב של דמי ביטוח בריאות בעד אותה תקופה או בעד כל חלק ממנה, שהפיגור בתשלומו עולה על 12 חודשים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת היעדרות“ – שתי שנות היעדרות רצופות לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהיה תושב, במועד שקדם לתקופת היעדרות, לא יהיה זכאי לשירותי בריאות לפי חוק זה, למשך תקופה של חודש כנגד כל שנת היעדרות שבתקופת ההיעדרות, ובלבד שהתקופה לא תעלה על שישה חודשים (להלן – תקופת המתנה). לענין סעיף קטן זה, ”חודש“ – תקופה של 25 ימי שהייה רצופים בישראל של אדם במהלך שנה שהיא אינה שנת היעדרות של אותו אדם או תקופה קצרה יותר של ימי שהייה כאמור, שקבע המוסד לגבי אדם מסוים, אם אותו אדם הוכיח למוסד כי בשל עיסוקו קיימות נסיבות מיוחדות המצדיקות את קיצור התקופה או אם הוכיח למוסד כי בשל טיפולים רפואיים שהוא נזקק להם, הוא שהה מחוץ לישראל.
{{ח:תת|(ב1)}} היה אדם חייב בתקופת המתנה, ימסור על כך המוסד הודעה לקופת החולים שבה הוא רשום; בהודעה תפורט תקופת ההמתנה הנדרשת ממנו.
{{ח:תת|(ב2)}} המוסד יעדכן את קופת החולים לגבי שינויים בתקופת ההמתנה הנדרשת מאדם בהתאם למשך היעדרותו.
{{ח:תת|(ב3)}} אדם שהשלים תקופת המתנה יהיה זכאי לקבל שירותי בריאות לפי חוק זה, מתום אותה תקופה, ובלבד שעד אותו מועד לא נצברה לגביו שנת היעדרות נוספת; המוסד ייתן הודעה לקופת החולים שבה רשום האדם כי אותו אדם סיים את תקופת ההמתנה הנדרשת ממנו.
{{ח:תת|(ב4)}} מצא המוסד לגבי אדם כי תקופת ההמתנה הושלמה כאמור בסעיף קטן (ב3) בשנה שנתברר כי היא, לגביו, תקופת היעדרות, יודיע על כך המוסד לקופת החולים שבה רשום אותו אדם; מהיום שקופת החולים קיבלה את ההודעה תיפסק זכאותו של אותו אדם לשירותי בריאות לפי חוק זה, כל עוד לא השלים את תקופת ההמתנה הנדרשת ממנו לגבי מלוא תקופת היעדרותו, וההודעה לפי סעיף קטן (ב3) – בטלה;
{{ח:תת}} המוסד יעדכן את קופת החולים לגבי השינויים בתקופת ההמתנה הנדרשת מאותו אדם כאמור בסעיף קטן (ב2); במנין תקופת ההמתנה הנדרשת מאותו אדם לא תבוא בחשבון תקופת המתנה שלגביה מצא המוסד כי היא הושלמה בשנה שנתברר כי היא, לגביו, תקופת היעדרות.
{{ח:תת|(ג)}} מי שחלה לגביו תקופת המתנה והמוסד קבע לגביו, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}}, כי מועד תחילת התושבות קדם למועד מתן הודעת המוסד –
{{ח:תתת|(1)}} התקופה שממועד תחילת התושבות ועד ליום שבו ניתנה לו הודעת המוסד, תובא במנין תקופת ההמתנה;
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ה)(2) ו־(3)}} לא יחולו לגבי תקופת ההמתנה.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} בסעיף זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תשלום מיוחד“ – דמי ביטוח בריאות החלים לפי חוק זה, לגבי עובד שהכנסתו היא השכר הממוצע, כשהם מוכפלים בשלושים;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”השכר הממוצע“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק הביטוח הלאומי}}, כפי שהיה ידוע בחודש ינואר החל סמוך לפני תחילת ביצוע התשלום המיוחד, ולגבי מי שהחל לשלם את התשלום המיוחד לראשונה בחודש ינואר – השכר הממוצע של חודש ינואר האמור.
{{ח:תתת|(2)}} אדם החייב בתקופת המתנה לפי סעיף זה רשאי לשלם למוסד, חרף תקופת ההמתנה, תשלום מיוחד לפי הוראות סעיף זה באחת הדרכים האלה (להלן – תקופת התשלום):
{{ח:תתתת|(א)}} במספר תשלומים חודשיים שווים ורצופים שאינו עולה על שישה בהתאם לבקשת המבוטח;
{{ח:תתתת|(ב)}} בתשלום חד פעמי.
{{ח:תתת|(3)}} שילם אדם תשלום מיוחד, לא יהיה חייב בתקופת המתנה מיום תום תקופת התשלום ועד ליום שבו נוצרה לגביו תקופת היעדרות נוספת, ובלבד שלא היה קיים לגביו, לגבי תקופת התשלום, חוב בעד התשלום המיוחד שהפיגור בתשלומו עולה על שלושה חודשים; ואולם, בתקופה שתחילתה ביום פירעון מלוא התשלום המיוחד וסיומה בתום תקופת ההמתנה שהיה חייב בה אילולא שילם את התשלום המיוחד, לא יהיה זכאי אותו אדם לשירותי בריאות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, וכן לשירותי בריאות המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 1 פרט 6|בפרט 6(ד) לתוספת השניה}}.
{{ח:תתת|(4)}} שילם אדם תשלום מיוחד לפי סעיף קטן זה, ימסור המוסד הודעה על כך לקופת החולים שבה הוא רשום.
{{ח:תתת|(5)}} החל אדם לשלם תשלום מיוחד לפי פסקה (2), ונוצר לגביו, לגבי תקופת התשלום, חוב בעד התשלום המיוחד שהפיגור בתשלומו עולה על שלושה חודשים, לא יהיה זכאי לכל זכות הנתונה בפסקה האמורה למי ששילם תשלום מיוחד במהלך תקופת תשלום מלאה, והוא יהיה זכאי להחזר הסכומים ששילם.
{{ח:תת|(ד1)}} השלים אדם את תקופת ההמתנה החלה לגביו לפי הוראות סעיף קטן (ב), או שילם תשלום מיוחד חלף תקופת ההמתנה לפי הוראות סעיף קטן (ד), והמוסד לא נתן על כך הודעה לקופת החולים שבה רשום האדם לפי הוראות סעיף קטן (ב3) או (ד)(4), לפי הענין, זכאי אותו אדם להחזר בשל תשלום ששילם תמורת שירותי בריאות שניתנו לו בישראל בתקופה שמתום תקופת ההמתנה או תקופת התשלום, לפי הענין, ועד למועד מתן ההודעה כאמור, לפי הכללים והתנאים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ה)(3)(א)}} ובסכום שתקבע הוועדה שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|אותו סעיף}}, ובלבד שאותו אדם היה זכאי לקבל את שירותי הבריאות האמורים מקופת החולים; קבעה הוועדה את זכאותו של אדם להחזר כאמור, ינכה המוסד את הסכום שקבעה הוועדה מהסכומים שגבה כדמי ביטוח בריאות, וישלמם לאותו אדם בהתאם להוראות ובמועדים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ה)(3)(ג)}}.
{{ח:תת|(ה)}} שר העבודה והרווחה, באישור שר הבריאות ושר האוצר, יקבע כללים, תנאים ומועדים לביצוע סעיף זה.

{{ח:סעיף|59|מתן שירותי בריאות למבוטחי חוץ}}
{{ח:ת}} מבוטח הזכאי על פי דיני מדינת חוץ לקבל בישראל שירותי בריאות או לקבל מאת מדינת חוץ או מאת גוף הפועל במדינת החוץ – החזר עבור ההוצאות או תשלום עבור שירותי הבריאות שקיבל, יהיה זכאי לקבל את השירותים האמורים מקופת החולים שבה הוא רשום ויהא עליו להעביר לקופת החולים את ההחזר עבור ההוצאות או התשלום שיקבל ממדינת החוץ או מאת הגוף הפועל בה; שר הבריאות רשאי להתקין תקנות לענין סעיף זה.

{{ח:סעיף|60|ביצוע ותקנות|תיקון: תשנ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות וצווים לפי חוק זה ייקבעו בשים לב למקורות המימון המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות בכל הנוגע להקצאה של הכספים ממקורות המימון לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} יותקנו בהסכמת שר העבודה והרווחה ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שר העבודה והרווחה ממונה על ביצוע חוק זה בכל הנוגע לגביה, לחלוקה ולהעברה של הכספים שהמוסד קיבל ממקורות המימון המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(א)}}, והוא רשאי להתקין תקנות לענין זה, בהסכמת שר הבריאות.

{{ח:סעיף|61|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} חוק זה בא להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע ממנו.

{{ח:סעיף|62|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|תקנות-שעת-חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|בתקנות־שעת־חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ״ז–1967}}.}}

{{ח:סעיף|63||תיקון: תשנ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|בחוק מס מקביל, התשל״ג–1973}}.}}

{{ח:סעיף|64||תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|65|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|בחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|66|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש|בחוק טיפול בחולי נפש, התשנ״א–1991}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יג|פרק י״ג – הוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|67|הכרה בקופת חולים קיימת|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} קופת חולים ששמה מופיע {{ח:פנימי|תוספת 7|בתוספת השביעית}} (להלן – קופת חולים קיימת) היא קופת חולים מוכרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}} ויחולו עליה הוראות חוק זה לכל דבר וענין.

{{ח:סעיף|68|רישום קופת חולים וחישוב השיעור מהסכום לחלוקה|תיקון: תשנ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהיה זכאי לשירותי בריאות בקופת חולים קיימת ערב תחילתו של חוק זה, הוא מבוטח באותה קופת החולים ויראו אותו כרשום בה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א)}}, ויחולו עליו הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} תושב שערב תחילתו של החוק היה רשום ביותר מקופת חולים אחת, יראו אותו כמי שנרשם בקופת החולים שבה נרשם לאחרונה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(ב)}}, תושב שלא היה רשום בקופת חולים ערב תחילתו של החוק, ושנרשם בהתאם לקביעת השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}}, יהיה רשאי לעבור לקופת חולים אחרת החל במועד הקרוב לאחר תחילת החוק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(ג)}}, ובכפוף לו.
{{ח:תת|(ד)}} נתונים שהיו בידי המוסד ערב תחילתו של חוק זה לצורך ביצוע תפקידיו לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|חוק מס מקביל}} בדבר מספר הנפשות הזכאיות לטיפול בקופת חולים מסוימת ומועד תחילת הזכאות, יהוו ראיה לכאורה בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} זכאות לקבלת שירותי בריאות באותה קופת חולים ביום תחילתו של חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} מנין תקופת השנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב)}};
{{ח:תתת|(3)}} מועדי הרישום בקופת החולים לענין סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ה)}} המוסד יערוך את החישוב הראשון של השיעור מהסכום לחלוקה לכל קופת חולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ב)}} לפי הנתונים שהיו בידיו ערב תחילתו של החוק לצורך ביצוע תפקידיו לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|חוק מס מקביל}} והוא יחלק את תקבולי המס המקביל שיתקבלו בחודש ינואר 1995, בין קופות החולים לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 6|סעיף 6 לחוק מס מקביל}}, כנוסחו ערב תחילתו של החוק.
{{ח:תת|(ו)}} שר הבריאות, בהסכמת שר העבודה והרווחה, יקבע כללים בדבר מתן הודעה לתושב על רישומו או רישום ילדו הקטין לפי סעיף זה ומועד כניסת הרישום כאמור לתוקף.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים ונהלי מעבר)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים ונהלי מעבר), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:תת|(ז)}} הרואה עצמו נפגע מקביעה בדבר רישום בקופת חולים לפי סעיף זה, רשאי בתנאים שייקבעו בתקנות, להשיג עליה לפני המנהל או מי שהוא הסמיך לכך.

{{ח:סעיף|69|שירותי בריאות לפרט|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ו, תשנ״ז, תשנ״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} שירותי הבריאות שניתנו לפרט על ידי המדינה ערב תחילתו של חוק זה, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, ימשיכו להינתן על ידי משרד הבריאות, בין בעצמו ובין באמצעות נותני שירותים או רשות מקומית, אלא אם כן החליט שר הבריאות, בהסכמת שר האוצר ובאישור הממשלה, כי שירותי הבריאות שניתנו לפרט כאמור יינתנו, כולם או חלקם, על ידי קופות החולים; הוחלט כאמור, יתוקנו {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספות השניה}} {{ח:פנימי|תוספת 3|והשלישית}} בהתאם.
{{ח:תת|(א1)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), שירותי הרפואה המונעת המנויים {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 1|בתוספת השלישית בסעיף 1(1), (2), (4)(א) עד (ד) ו־(6)}} יינתנו בידי משרד הבריאות, בין בעצמו ובין באמצעות נותני שירותים או רשויות מקומיות.
{{ח:תת|(א2)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), שירותי הבריאות לתלמידים בבתי הספר, המנויים {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 1|בתוספת השלישית בסעיף 1(7)}}, יינתנו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21א|בסעיף 21א}} בידי משרד הבריאות.
{{ח:תת|(ב)}} כל עוד לא העבירה המדינה לקופות החולים את שירותי הבריאות האמורים בסעיף קטן (א) לא יהיו קופות החולים חייבות לתת את השירותים האמורים.
{{ח:תת|(ג)}} מימון השירותים שיתן משרד הבריאות כאמור בסעיף קטן (א) יהיה ממקורות המימון המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיפים 13(א)(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13(א)(4)}} והמוסד לא יעבירם לקופות החולים על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(א)}}.

{{ח:סעיף|69א|מימון על ידי המדינה|תיקון: תשנ״ז־2}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א) בפסקה (2) להגדרה ”סל השירותים הבסיסי“}}, ועל אף האמור בכל דין, שירותי הבריאות לתלמידים בבתי הספר, המנויים {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 1|בתוספת השלישית בסעיף 1(7)}}, יינתנו על חשבון אוצר המדינה.

{{ח:סעיף|70|מתן שירותי בריאות בתקופת הביניים|תיקון: תשנ״ח, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”תקופת הביניים“ – התקופה שמתחילתו של חוק זה, ועד יום ו׳ בתמוז התשנ״ח (30 ביוני 1998), למעט לענין מתן שירותי בריאות נוספים לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}} למצטרפים חדשים אחרי יום ג׳ בטבת התשנ״ח (1 בינואר 1998) זולת אם יקבע שר הבריאות, באישור ועדת הבריאות של הכנסת תקופה אחרת או תקופות אחרות, לענין מסוים; הודעה על התקופה האחרת תפורסם ברשומות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה על תקופה אחרת ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4661.pdf|י״פ תשנ״ח, 4448}}), לפיה תקופת הביניים תימשך עד יום י״ב בטבת התשנ״ט (31 בדצמבר 1998); הוראה זו לא תחול על אותן תרופות שבצו ביטוח בריאות ממלכתי (תרופות בסל שירותי הבריאות), התשנ״ה–1995, שקופת חולים לא סיפקה במועד הקובע או שהוספו לצו האמור לאחר תחילתו, והתשלום בעדן.}}
{{ח:תת|(ב)}} בתקופת הביניים רשאית קופת חולים קיימת להמשיך ולתת למי שרשום בה את שירותי הבריאות שהיו נהוגים אצלה במועד הקובע באותם הכללים והתנאים שהיו נהוגים אצלה באותו מועד, ובלבד שעד תום תקופת הביניים תיערך למתן שירותי הבריאות לפי הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|71|תחילה|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ט בטבת התשנ״ה (1 בינואר 1995).

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: ק״ת תש״ע־3, תש״ע־5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק)}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(א)}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק 1|חלק ראשון: שירותי הבריאות של קופת החולים של ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל לחבריה במועד הקובע|תיקון: ק״ת תשפ״ב}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} ביקורים במרפאות
{{ח:תת|(א)}} רפואה ראשונית להתייעצות, אבחון וטפול:
{{ח:תתת|(1)}} רפואה כללית;
{{ח:תתת|(2)}} רפואת משפחה;
{{ח:תתת|(3)}} רפואת ילדים.
{{ח:תת|(ב)}} רפואה מקצועית – להתייעצות, אבחון וטיפול:
{{ח:תתת|(1)}} אף אוזן גרון;
{{ח:תתת|(2)}} אונקולוגיה;
{{ח:תתת|(3)}} אורולוגיה;
{{ח:תתת|(4)}} אורטופדיה וכירורגית כף היד;
{{ח:תתת|(5)}} אימונולוגיה;
{{ח:תתת|(6)}} אלרגיה;
{{ח:תתת|(7)}} אנדוקרינולוגיה וסוכרת;
{{ח:תתת|(8)}} גנטיקה;
{{ח:תתת|(9)}} גריאטריה;
{{ח:תתת|(10)}} המטולוגיה;
{{ח:תתת|(11)}} התפתחות הילד;
{{ח:תתת|(12)}} ילדים;
{{ח:תתת|(13)}} כירורגיה כללית וילדים;
{{ח:תתת|(14)}} כירורגיה פלסטית;
{{ח:תתת|(15)}} לב חזה וכלי דם;
{{ח:תתת|(16)}} נפרולוגיה;
{{ח:תתת|(17)}} נוירוכירורגיה;
{{ח:תתת|(18)}} נוירולוגיה;
{{ח:תתת|(19)}} גינקולוגיה וילוד;
{{ח:תתת|(20)}} עור;
{{ח:תתת|(21)}} גסטרואנטרולוגיה;
{{ח:תתת|(22)}} עיניים;
{{ח:תתת|(23)}} פסיכיאטריה;
{{ח:תתת|(24)}} פנימית;
{{ח:תתת|(25)}} רוימטולוגיה;
{{ח:תתת|(26)}} קרדיולוגיה;
{{ח:תתת|(27)}} ריאות;
{{ח:תתת|(28)}} רדיולוגיה;
{{ח:תתת|(29)}} רפואה גרעינית;
{{ח:תתת|(30)}} רפואה תעסוקתית;
{{ח:תתת|(31)}} רפואת פה ולסת (למעט רפואת שיניים);
{{ח:תתת|(32)}} רפואת שיקום.
{{ח:תת|(ג)}} למקצועות פארה־רפואיים – להתייעצות אבחון וטיפול.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} אשפוז בבית חולים כללי – להתייעצות, אבחון וטיפול.

{{ח:סעיף*|3||תיקון: ק״ת תש״ס, ק״ת תשס״ו־2, ק״ת תש״ע, ק״ת תשע״א־3, ק״ת תשע״ג, ק״ת תשע״ד, ק״ת תשפ״ג־3, קת תשפ״ד־5|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} בדיקות מעבדה –
{{ח:תת|(א)}} בדיקות ביוכימיות, כגון:
{{ח:תתת|(1)}} ביוכימיה כללית;
{{ח:תתת|(2)}} אנזימים;
{{ח:תתת|(3)}} אלקטרוליטים ומתכות;
{{ח:תתת|(4)}} תיפקודי כליה וכבד;
{{ח:תתת|(5)}} כימיה של נוזלי הגוף (כולל תבחין זיעה);
{{ח:תתת|(6)}} בדיקות כימיות בצואה ובשתן;
{{ח:תתת|(7)}} ויטמינים;
{{ח:תתת|(8)}} פורפירינים;
{{ח:תתת|(9)}} ליקויים מטבוליים;
{{ח:תתת|(10)}} כרומטוגרפיה של חלבונים;
{{ח:תתת|(11)}} חלבון עוברי.
{{ח:תת|(ב)}} פרמקולוגיה קלינית, כגון:
{{ח:תתת|(1)}} בדיקת תרופות בדם.
{{ח:תת|(ג)}} בדיקות אנדוקרינולוגיות, כגון:
{{ח:תתת|(1)}} הורמוני ההיפופיזה – כולל תבחינים דינמיים ודיכוי;
{{ח:תתת|(2)}} בדיקת תיפקוד בלוטת התריס;
{{ח:תתת|(3)}} הורמוני אדרנל – כולל תבחינים דינמיים ודיכוי;
{{ח:תתת|(4)}} הורמון אנטי דיורטי;
{{ח:תתת|(5)}} הורמוני מין;
{{ח:תתת|(6)}} הורמוני כליה;
{{ח:תתת|(7)}} הורמוני לבלב;
{{ח:תתת|(8)}} הורמוני מערכת העיכול;
{{ח:תתת|(9)}} הורמון פארה־תירואיד.
{{ח:תת|(ד)}} בדיקות המטולוגיות, כגון:
{{ח:תתת|(1)}} המטולוגיה כללית;
{{ח:תתת|(2)}} תיפקודי קרישה;
{{ח:תתת|(3)}} המוגלובינים;
{{ח:תתת|(4)}} אנזימי הכדורית האדומה;
{{ח:תתת|(5)}} תיפקוד הכדורית הלבנה.
{{ח:תת|(ה)}} בדיקות פתולוגיה, ציטולוגיה וציטוכימיה, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} ציטולוגיה וציטוכימיה של המערכת ההמופוייטית (לשד העצם, קשרי לימפה טחול);
{{ח:תתת|(2)}} ציטולוגיה של נוזלי הגוף והפרשות – (חלל החזה, הבטן, עמוד השדרה כיח);
{{ח:תתת|(3)}} ציטולוגיה וציטוכימיה של תאים סרטניים;
{{ח:תתת|(4)}} ציטולוגיה מ־FNA מגושים חשודים לסרטן;
{{ח:תתת|(5)}} ביופסיות לפתולוגיה וניתוחים שלאחר המוות, כולל לצורך יעוץ גנטי;
{{ח:תתת|(6)}} אימונוהיסטופתולוגיה, כולל סמנים ממברניים;
{{ח:תתת|(7)}} נוזל מיפרקי;
{{ח:תתת|(8)}} בדיקת גבישים בנוזל מפרקי;
{{ח:תתת|(9)}} סמנים לממאירות;
{{ח:תתת|(10)}} אבחון מולקולרי ומעקב אחר מחלה שארית – לחולים עם גידולים המטולוגיים ממאירים;
{{ח:תתת|(11)}} אפיון גנוטיפי לילדים החולים במחלה ממארת;
{{ח:תתת|(12)}} בדיקת סידור גנים לקולטני תאי B או T בחולים החשודים כלוקים בלימפומה B או T ושהבדיקות האימונוהיסטוכימיות וההיסטולוגיות שנעשו להם לא הורו תוצאות חד משמעיות.
{{ח:תת|(ו)}} בדיקות אימונולוגיה הומורלית ואימונוהמטולוגיה, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} הערכה תיפקודית של מערכת החיסון ההומורלית
{{ח:תתתת|–}} אלקטרופורזה של חלבוני הנסיוב;
{{ח:תתתת|–}} קביעה כמותית של אימונוגלובולינים
{{ח:תתתת|–}} אימונואלקטרופורזה
{{ח:תתתת|–}} מערכת המשלים
{{ח:תתתת|–}} חלבוני השלב החריף;
{{ח:תתת|(2)}} אנטיגנים מיוחדים;
{{ח:תתת|(3)}} נוגדנים נגד מרכיבי תאים שונים – כגון:
{{ח:תתת}} כדוריות לבנות, טסיות דם ונוגדנים אחרים, למעט בדיקות לאלרגנים ספציפיים (specific IgE);
{{ח:תתת|(4)}} נוגדנים מסוג אנטי גליאדין ואנטיאנדומיזיאל, נוגדנים נגד מרכיבי הגרעין, ציטופלסמה ונוגדנים עצמיים שונים.
{{ח:תת|(ז)}} פוריות הגבר והאישה, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} אבחון כמותי של תאי הזרע;
{{ח:תתת|(2)}} אבחון כמותי ואיכות של תנועת תאי הזרע;
{{ח:תתת|(3)}} אבחון מורפולוגי של תאי הזרע כולל מיקרוסקופ אלקטרוני (אקרוזומיה);
{{ח:תתת|(4)}} בדיקה בקטריולוגית מקפת של נוכחות מיקרואורגניזמים בשתן, בזירמה ובהפרשות הערמונית;
{{ח:תתת|(5)}} בדיקות ביוכימיות ואנזימטיות שונות המשקפות פעילותם התקינה של בלוטות העור המישניות בתעלה הזיכרית;
{{ח:תתת|(6)}} בדיקות לברור עקרות האישה לרבות בדיקות לצורך הפריה מלאכותית.
{{ח:תת|(ח)}} בדיקות בקטריולוגיות, סרולוגיות, לחיידקים, טפילים, נגיפים ופיטריות, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} תרביות כלליות (הפרשות, נוזלי גוף, רקמות ועוד);
{{ח:תתת|(2)}} תרביות דם;
{{ח:תתת|(3)}} תרביות צואה;
{{ח:תתת|(4)}} תרביות מדרכי נשימה;
{{ח:תתת|(5)}} תרביות מדרכי שתן;
{{ח:תתת|(6)}} תרביות כמותיות מדרכי המין;
{{ח:תתת|(7)}} בדיקות לזהוי טפילים;
{{ח:תתת|(8)}} קביעת רמות אנטיביוטיקה;
{{ח:תתת|(9)}} סרולוגיה אבחנתית;
{{ח:תתת|(10)}} פעילות אנטיבקטריאלית של סרום ונוזלי גוף;
{{ח:תתת|(11)}} בדיקות לשחפת;
{{ח:תתת|(12)}} מעקב אפידמיולוגי;
{{ח:תתת|(13)}} נוזל סינוביאלי.
{{ח:תת|(ט)}} בדיקות דחופות, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} בדיקות ביוכימיות;
{{ח:תתת|(2)}} בדיקות טוקסיקולוגיות;
{{ח:תתת|(3)}} בדיקות PH וגזים בדם;
{{ח:תתת|(4)}} בדיקות המטולוגיות;
{{ח:תתת|(5)}} בדיקות שתן.
{{ח:תת|(י)}} בדיקות שתן, צואה, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} שתן כללית;
{{ח:תתת|(2)}} תבחינים מיוחדים בשתן;
{{ח:תתת|(3)}} בדיקות צואה – ביוכימיה;
{{ח:תתת|(4)}} דם סמוי בצואה.
{{ח:תת|(יא)}} אולטרה סטרוקטורה של התא (מיקרוסקופיה אלקטרונית) כגון:
{{ח:תתת|(1)}} מבנים תוך תאיים של המערכת ההמופוייטית;
{{ח:תתת|(2)}} מיקרוסקופיה סורקת.
{{ח:תת|(יב)}} בדיקות בהריון, כגון –
{{ח:תת}} בדיקה BHCG.
{{ח:תת|(יג)}} בדיקה לאבחון יתר חום ממאיר –
{{ח:תתת|(1)}} מטופל שקיים לגביו חשד כי הוא לוקה בתסמונת יתר חום ממאיר;
{{ח:תתת|(2)}} במטופל שיש לו קרוב משפחה בקרבת דם מדרגה ראשונה עם תסמונת יתר חום ממאיר.
{{ח:תת|(יד)}} בדיקת עמידות לנגיף HIV לטיפול תרופתי – לנשאי הנגיף HIV וחולי איידס במצבים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} במטופלים שבהם נכשל טיפול ”קוקטיל“ התרופות המקובל כעבור שלושה חודשים של טיפול, או שנצפתה בהם עליה מחודשת בעומס נגיפי אחרי ירידה ראשונית;
{{ח:תתת|(2)}} בנשים הרות נשאיות הנגיף HIV;
{{ח:תתת|(3)}} בחולי AIDS ונשאי HIV לפני תחילת טיפול (נאיביים לטיפול).
{{ח:תת|(טו)}} בדיקת עומס נגיפי בנשאי HBV.
{{ח:תת|(טז)}} טרופיזם CCR5
{{ח:תת}} לצורך בדיקת התאמת הטיפול לנשאי HIV וחולי AIDS המועמדים לקבל טיפול ב־Maraviroc.
{{ח:תת|(יז)}} בדיקת עומס נגיפי בנשאי HCV.
{{ח:תת|(יח)}} בדיקת מוטציה מסוג BRAF במצבים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} בדיקת התאמת הטיפול ב־Vemurafenib לחולי מלנומה מתקדמת (גרורתית או שאינה נתיחה);
{{ח:תתת|(2)}} בדיקת התאמת הטיפול במעכב BRAF לחולה סרטן תירואיד מתקדם מקומי או גרורתי;
{{ח:תתת|(3)}} בדיקת התאמת הטיפול במעכב BRAF לחולה סרטן ריאה מתקדם מסוג NSCLC;
{{ח:תתת|(4)}} בדיקת התאמת הטיפול במעכב BRAF לחולה באחת מהממאירות האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} pHGG (pediatric high grade glioma);
{{ח:תתתת|(ב)}} pLGG (pediatric low grade glioma);
{{ח:תתתת|(ג)}} Ameloblastoma;
{{ח:תתתת|(ד)}} aHGG (adult high grade glioma);
{{ח:תתתת|(ה)}} BTC (billiary tract cancer);
{{ח:תתתת|(ו)}} PTC (Papillary thyroid cancer);
{{ח:תתתת|(ז)}} ASI (Adenocarcinoma of the small intestine);
{{ח:תתתת|(ח)}} LGOC (Low grade ovarian cancer).
{{ח:תת|(יט)}} בדיקת EGFR לצורך אבחון חולי סרטן ריאה המועמדים לטיפול ב־gefitinib או ב־erlotinib או Osimertinib.
{{ח:תת|(כ)}} בדיקת מוטציה מסוג ALK לצורך בדיקת התאמת הטיפול במצבים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} טיפול במעכב ALK לצורך בדיקת לחולי אדנוקרצינומה של הריאה מסוג NSCLC;
{{ח:תתת|(2)}} חולה בסרטן ריאה מסוג NCSLC בשלב מחלה II או III נתיח.
{{ח:תת|(כא)}} בדיקת פיברוטסט לקביעת רמת פיברוזיס כבדית.
{{ח:תת|(כב)}} בדיקת פיברוסקאן לקביעת רמת פיברוזיס כבדית.
{{ח:תת|(כג)}} בדיקה גנטית לאיתור נשאות הגן HLA B*5701 ברזולוציה נמוכה בנשאי HIV, בעבור נשאי HIV במטרה לבחון רגישות לתרופה Abacavir.
{{ח:תת|(כד)}} בדיקה גנטית לאיתור נשאות הגן HLA B*5701 ברזולוציה גבוהה בנשאי HIV, בעבור נשאי HIV במטרה לבחון רגישות לתרופה Abacavir, למטופלים שנמצאו חיוביים לבדיקה ברזולוציה נמוכה.
{{ח:תת|(כה)}} בדיקת ROS1 rearrangement להתאמת הטיפול במעכב ROS בחולה סרטן ריאה מתקדם מסוג NSCLC.
{{ח:תת|(כו)}} בדיקת PDL1 המיועדת לאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חולי סרטן ריאה מתקדם מסוג NSCLC;
{{ח:תתת|(2)}} התאמת הטיפול ב־Durvalumab בחולה סרטן שלפוחית השתן בקו טיפול מתקדם;
{{ח:תתת|(3)}} התאמת הטיפול במעכב Checkpoint בחולה סרטן בדרכי השתן (urothelial) מתקדם מקומי או גרורתי ineligible cisplatin;
{{ח:תתת|(4)}} התאמת הטיפול במעכב Checkpoint בחולה סרטן צוואר רחם חוזר או גרורתי;
{{ח:תתת|(5)}} התאמת הטיפול במעכב Checkpoint בחולה סרטן שד מתקדם מקומי לא נתיח או גרורתי מסוג negative triple;
{{ח:תתת|(6)}} התאמת הטיפול במעכב Checkpoint בחולה סרטן בדרכי השתן שחדר את שכבת השריר (MIUC);
{{ח:תתת|(7)}} התאמת הטיפול במעכב Checkpoint בחולה סרטן ריאה מסוג NCSLC בשלב מחלה II או III נתיח;
{{ח:תתת|(8)}} התאמת הטיפול במעכב Checkpoint בחולה סרטן צוואר רחם עיקש (persistent) או חוזר;
{{ח:תתת|(9)}} התאמת הטיפול במעכב Checkpoint בחולה סרטן דרכי שתן מתקדם מקומי או גרורתי, אשר מחלתם לא התקדמה בקו ראשון;
{{ח:תתת|(10)}} לחולים המועמדים לטיפול קו ראשון בסרטן ושט מסוג תאי קשקש (ESCC) לא נתיח, מתקדם או גרורתי, בשילוב עם כימותרפיה.
{{ח:תת|(כז)}} בדיקה לאבחון מוטציה סומטית מסוג BRCA במצבים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} התאמת טיפול במעכב PARP בחולה בסרטן שחלה עם מחלה חוזרת רגישה לפלטינום שלא נמצאה נשאית למוטציה מולדת ב־BRCA;
{{ח:תתת|(2)}} התאמת טיפול במעכב PARP כטיפול אחזקה בקו ראשון בחולה סרטן שחלה אפיתליאלי או סרטן חצוצרות או סרטן פריטוניאלי ראשוני;
{{ח:תתת|(3)}} חולים המועמדים לטיפול בסרטן ערמונית גרורתי עמיד לסירוס שמחלתם התקדמה לאחר טיפול קודם ב־Enzalutamide או Abiraterone.
{{ח:תת|(כח)}} בדיקת MSI או בדיקת dMMR להתאמת טיפול במעכב Checkpoint בחולה עם גידול מתקדם לא נתיח או גרורתי באבחנות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} סרטן קולורקטאלי;
{{ח:תתת|(2)}} סרטן ריאה מסוג SCLC;
{{ח:תתת|(3)}} סרטן מרה ודרכי מרה;
{{ח:תתת|(4)}} סרטן ושט;
{{ח:תתת|(5)}} סרטן גסטרי ו־junction GE;
{{ח:תתת|(6)}} סרטן לבלב;
{{ח:תתת|(7)}} סרטן מעי דק;
{{ח:תתת|(8)}} סרטן שד גרורתי מסוג HER2 חיובי;
{{ח:תתת|(9)}} סרטן שד מסוג HR (Hormone Receptor) חיובי;
{{ח:תתת|(10)}} סרטן שד מסוג Negative Triple;
{{ח:תתת|(11)}} סרטן רחם;
{{ח:תתת|(12)}} סרטן בלוטת התריס;
{{ח:תתת|(13)}} סרטן ערמונית;
{{ח:תתת|(14)}} סרקומה;
{{ח:תתת|(15)}} אנדוקרצינומה רטרופריטונאלית;
{{ח:תתת|(16)}} סרטן נוירואנדוקריני;
{{ח:תתת|(17)}} מזותליומה;
{{ח:תתת|(18)}} קרצינומה אדרנוקורטיקלית;
{{ח:תתת|(19)}} סרטן צוואר הרחם;
{{ח:תתת|(20)}} סרטן שחלה;
{{ח:תתת|(21)}} סרטן מוח;
{{ח:תתת|(22)}} סרטן בבלוטות הרוק;
{{ח:תתת|(23)}} סרטן האשכים;
{{ח:תתת|(24)}} סרטן של האמפולה על שם ווטר (Vater).
{{ח:תת|(כט)}} בדיקת פרופיל מולקולרי מקיף של גידולים סולידיים להתאמת טיפול במצבים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} חולי סרטן ריאה מסוג NSCLC מתקדם או גרורתי;
{{ח:תתת|(2)}} חולי סרטן מעי גס וחלחולת גרורתי;
{{ח:תתת|(3)}} חולי סרטן שלפוחית שתן גרורתי;
{{ח:תתת|(4)}} חולי סרטן ממקור לא ידוע (CUP) גרורתי;
{{ח:תתת|(5)}} חולי סרטן בלוטת תריס גרורתי;
{{ח:תתת|(6)}} סרטן גרורתי של הקיבה והמעי מסוג סרקומה – Gastrointestinal Stromal Tumor (GIST);
{{ח:תתת|(7)}} סרטן גרורתי של דרכי המרה כולנגיוקרצינומה;
{{ח:תתת|(8)}} סרטן גרורתי של הערמונית;
{{ח:תתת|(9)}} סרטן גרורתי של המעי הדק;
{{ח:תתת|(10)}} סרטן גרורתי של הוושט (אנדוקרצינומה) ומעבר ושט קיבה (GEJ);
{{ח:תתת|(11)}} סרטן גרורתי של יותרת הכליה Adrenocortical Carcinoma;
{{ח:תתת|(12)}} סרטן שד Triple Negetive גרורתי לנשים עם בדיקת PD-L1 שלילית;
{{ח:תתת|(13)}} גידולים גרורתיים נדירים;
{{ח:תתת|(14)}} גידולים סולידיים והמטולוגיים ממאירים בילדים ומתבגרים עד גיל 25;
{{ח:תתת|(15)}} חולי סרטן רירית רחם מתקדם או גרורתי או בסיכון גבוה להישנות.
{{ח:תת|(ל)}} בדיקת פרופיל מולקולרי מקיף של גידולים סולידיים לקביעת אבחנה או התאמת טיפול במצבים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} סרקומה של רקמה רכה במחלה גרורתית או לא נתיחה;
{{ח:תתת|(2)}} גידולי מוח.
{{ח:תת|(לא)}} בדיקת FGFR להתאמת הטיפול במעכב FGFR בחולה סרטן דרכי שתן (urothelial) מתקדם מקומי או גרורתי, שמחלתו התקדמה.
{{ח:תת|(לב)}} בדיקת NTRK לצורך בדיקת התאמת הטיפול במעכב NTRK במצבים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} ילדים עם ממאירות סולידיות, שמחלתם מתקדמת מקומית או גרורתית;
{{ח:תתת|(2)}} מבוגרים עם ממאירות סולידיות, שמחלתם גרורתית או שטיפול בהסרה כירורגית יביא לתחלואה חמורה.
{{ח:תת|(לג)}} בדיקת aquaporin-4 בחולי NMOSD המועמדים לטיפול ב־Satralizumab.
{{ח:תת|(לד)}} בדיקת CYP2C9 לחולים בטרשת נפוצה המועמדים לטיפול ב־siponimod.
{{ח:תת|(לה)}} בדיקת ADAMTS-13 להתאמת הטיפול ולמעקב אחר חולי aTTP המטופלים ב־Caplacizumab.
{{ח:תת|(לו)}} בדיקת מוטציה מסוג PIK3CA לצורך בדיקת התאמת הטיפול בחולי סרטן שד מתקדם המועמדים לטיפול ב־Alpelisib.
{{ח:תת|(לז)}} בדיקת סטטוס Homologous Recombination Deficiency (HRD) לצורך בדיקת התאמת הטיפול במעכב PARP בחולה סרטן מתקדם מסוג שחלה אפיתליאלי, חצוצרות או פריטונאלי ראשוני בלא מוטציה מסוג BRCA.
{{ח:תת|(לח)}} בדיקת HLA לצורך בדיקת התאמת הטיפול ב־Tebentafusp בחולה במלנומה לא נתיחה או גרורתית של ענביית העין.
{{ח:תת|(לט)}} בדיקת פרופיל מולקולרי לצורך אבחון וקבלת החלטה להשתלת מח עצם, במחלות ההמטולוגיות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} Acute myeloid leukemia;
{{ח:תתת|(2)}} Acute lymphoblastic leukemia;
{{ח:תתת|(3)}} Myelodysplastic syndrome;
{{ח:תתת|(4)}} Myeloproliferative neoplasm – חולי מיאלופיברוזיס ראשוני או משני;
{{ח:תתת|(5)}} כשל של מח עצם.
{{ח:תת|(מ)}} בדיקה לאבחון חסר פעילות האנזים (Dihydropyrimidine Dehydrogenase DPD) בחולים המועמדים לטיפול בתרופות ממשפחת הפלואורופירימידינים.

{{ח:סעיף*|4||תיקון: ק״ת תש״ס, ק״ת תשס״ב, ק״ת תשס״ד, ק״ת תשס״ו־2, ק״ת תש״ע־2, ק״ת תשע״ד, ק״ת תשע״ו, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} רפואה גרעינית –
{{ח:תת|(א)}} מכלול הדגמות במערכות שונות, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} מיפוי לב;
{{ח:תתת|(2)}} מיפוי עם פיברינוגן מסומן;
{{ח:תתת|(3)}} אנגיוגרפיה;
{{ח:תתת|(4)}} ספקטליום;
{{ח:תתת|(5)}} הדמיית גידולים עם סומטוסטטין;
{{ח:תתת|(6)}} בדיקת דימות באמצעות FDG במכשיר PET בהתוויות האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לחולים בסרטן ריאה מסוג non small cell;
{{ח:תתתת|(ב)}} לחולים בסרטן הקולון רקטום;
{{ח:תתתת|(ג)}} לחולים בלימפומה;
{{ח:תתתת|(ד)}} לחולים במלנומה ממאירה;
{{ח:תתתת|(ה)}} לחולות בסרטן צוואר הרחם;
{{ח:תתתת|(ו)}} לחולים בסרטן ראש־צוואר;
{{ח:תתתת|(ז)}} לחולים בסרטן הוושט;
{{ח:תתתת|(ח)}} לחולים בסרטן התירואיד;
{{ח:תתתת|(ט)}} לחולים בסרטן השד;
{{ח:תתתת|(י)}} לחולים בסרטן שחלה;
{{ח:תתתת|(יא)}} לחולים בסרקומות (יואינג, אסטאוגנית, רקמות רכות);
{{ח:תתתת|(יב)}} לחולים בנוירובלסטומה;
{{ח:תתתת|(יג)}} לחולים בסרטן המוח;
{{ח:תתתת|(יד)}} איתור מוקד אפילפטי בחולה המועמד לניתוח להסרת המוקד האפילפטי;
{{ח:תתתת|(טו)}} לחולים בסרטן אשכים;
{{ח:תתתת|(טז)}} לחולים עם מיאלומה נפוצה;
{{ח:תתתת|(יז)}} לחולי סרטן (קרצינומה) ממקור לא ידוע;
{{ח:תתתת|(יח)}} לחולים בסרטן קיבה;
{{ח:תתתת|(יט)}} לחולים בסרטן האנוס;
{{ח:תתתת|(כ)}} לחולים בסרטן הפלאורה;
{{ח:תתתת|(כא)}} לחולים בסרטן הערמונית;
{{ח:תתתת|(כב)}} לחולים בסרטן לבלב;
{{ח:תתתת|(כג)}} לחולים בסרטן כליה;
{{ח:תתתת|(כד)}} לחולים בסרטן שלפוחית השתן;
{{ח:תתתת|(כה)}} לחולות בסרטן הרחם;
{{ח:תתתת|(כו)}} לחולות בסרטן העריה;
{{ח:תתתת|(כז)}} לחולים עם תסמונות פאראניאופלסטיות;
{{ח:תתתת|(כח)}} לחולים עם מצבים מורכבים של זיהום ודלקת;
{{ח:תתתת|(כט)}} לחולים עם ממאירות של הכבד;
{{ח:תתתת|(ל)}} לחולים עם ממאירות של כיס מרה ודרכי מרה;
{{ח:תתת|(7)}} בדיקת דימות באמצעות מכשיר PET CT עם F-Dopa18 לצורך גילוי גידולים נוירואנדוקריניים.
{{ח:תת|(ב)}} מערכת האנדוקרינית, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} מיפוי אדרנל;
{{ח:תתת|(2)}} מיפוי תירואיד;
{{ח:תתת|(3)}} מיפוי פארתירואיד;
{{ח:תתת|(4)}} זיהוי גרורות.
{{ח:תת|(ג)}} מערכת העיכול, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} תבחין שילינג;
{{ח:תתת|(2)}} תבחיני תת־ספיגה;
{{ח:תתת|(3)}} ספיגת סידן;
{{ח:תתת|(4)}} רפלוקס בושט;
{{ח:תתת|(5)}} מיפוי לדימום במערכת העיכול;
{{ח:תתת|(6)}} מיפוי דרכי מרה;
{{ח:תתת|(7)}} מיפוי כבד וטחול;
{{ח:תתת|(8)}} מיפוי בלוטות רוק.
{{ח:תת|(ד)}} מערכת המין והשתן, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} מיפוי כליה דינמי;
{{ח:תתת|(2)}} קביעת קצב פינוי;
{{ח:תתת|(3)}} מיפוי אשכים;
{{ח:תתת|(4)}} פוסטולוגרפיה;
{{ח:תתת|(5)}} אורטרוגרפיה;
{{ח:תתת|(6)}} היסטרוסלפינגוגרפיה.
{{ח:תת|(ה)}} מערכת ההמטופואיטית, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} נפח פלזמה;
{{ח:תתת|(2)}} הישרדות כדוריות הדם;
{{ח:תתת|(3)}} מיפוי מוח העצם;
{{ח:תתת|(4)}} פרוקינטיקה.
{{ח:תת|(ו)}} מערכת המוסקולוסקלטלית, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} מיפוי עצמות (גליום וטכנציום);
{{ח:תתת|(2)}} מיפוי עם גליום;
{{ח:תתת|(3)}} מיאלוגרפיה;
{{ח:תתת|(4)}} בדיקת צפיפות העצם מסיבות רפואיות בלבד, כגון: במחלה ממארת, בטיפול ממושך בקורטיקוסטרואידים ובהפרעה בפעילות הפארתירואיד, ואי ספיקת כליות קשה;
{{ח:תתת|(5)}} בדיקת צפיפות עצם בשיטת DEXA במקרים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לנשים וגברים מעל גיל 60 – אחת ל־5 שנים;
{{ח:תתתת|(ב)}} לנשים שגילן מעל 50 – אחת לשנתיים ובהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} שבר קיים;
{{ח:תתתתת|(2)}} שבר אוסטיאופורוטי בקרוב משפחה בקרבת דם מדרגה ראשונה;
{{ח:תתתתת|(3)}} BMI‏ (Body Mass Index) נמוך מ־19;
{{ח:תתתתת|(4)}} לנשים המקבלות טיפול בתרופות ALENDRONATE SODIUM או RALOXIFENE או RISEDRONATE SODIUM על פי ההוראות שנקבעו {{ח:חיצוני|צו ביטוח בריאות ממלכתי (תרופות בסל שירותי הבריאות)|בצו ביטוח בריאות ממלכתי (תרופות בסל שירותי הבריאות), התשנ״ה–1995}};
{{ח:תתתת|(ב1)}} לגברים שגילם מעל 50 – אחת לשנתיים ובהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} שבר קיים;
{{ח:תתתתת|(2)}} שבר אוסטיאופורוטי בקרוב משפחה בקרבת דם מדרגה ראשונה;
{{ח:תתתתת|(3)}} BMI‏ (Body Mass Index) נמוך מ־19;
{{ח:תתתתת|(4)}} מקבלים טיפול בתרופה Alendronate Sodium על פי ההוראות שנקבעו {{ח:חיצוני|צו ביטוח בריאות ממלכתי (תרופות בסל שירותי הבריאות)|בצו ביטוח בריאות ממלכתי (תרופות בסל שירותי הבריאות), התשנ״ה–1995}};
{{ח:תתתת|(ג)}} לנשים או גברים, הלוקים באחת המחלות הכרוכות בסיכון יתר לאוסטיאופורוזיס או המטופלים בתכשיר גלוקוקורטיקואידי במשך שלושה חודשים ומעלה – תבוצע הבדיקה בלא מגבלת גיל ובתדירות שתתאים לכל אחת מהמחלות או לטיפול בתכשיר.
{{ח:תת|(ז)}} מערכת העצבים, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} מיפוי מוח;
{{ח:תתת|(2)}} מחזור הנוזל הצרברוספינלי.
{{ח:תת|(ח)}} מערכת הנשימה, כגון –
{{ח:תת}} מיפוי ריאות – ונטילציה, פרפוזיה, ברונכוגרפיה.
{{ח:תת|(ט)}} לימפואנגיוגרפיה.
{{ח:תת|(י)}} מיפוי גידולים בעיניים.
{{ח:תת|(יא)}} מיפוי דרכי הדמעות.
{{ח:תת|(יב)}} מיפוי גוף שלם.

{{ח:סעיף*|5||תיקון: ק״ת תשע״ו|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} רדיולוגיה טיפולית ואבחנתית –
{{ח:תת|(א)}} רדיולוגיה טיפולית, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} רדיותרפיה בממאירויות שונות כולל תירואיד, פארתירואיד, הערמונית, גרורות בעצמות, במערכת עצבים מרכזית;
{{ח:תתת|(2)}} טיפול על־ידי מחטי אירידיום ורדיואיזוטופים במחלות התירואיד, סרטן הערמונית, פוליציתמיה, מיימת ונוזל פלוירלי עקב ממאירות, ארטריטיס ועוד;
{{ח:תתת|(3)}} טיפול בקובלט;
{{ח:תתת|(4)}} טיפול במאיץ קווי;
{{ח:תתת|(5)}} הקרנות רנטגן שטחיות ועמוקות.
{{ח:תת|(ב)}} רדיולוגיה אבחנתית – (צילום, עם ובלי חומר ניגוד, שיקוף וסקירה), כגון –
{{ח:תתת|(1)}} מינוגרף;
{{ח:תתת|(2)}} בית־חזה;
{{ח:תתת|(3)}} בטן;
{{ח:תתת|(4)}} עצמות ומפרקים;
{{ח:תתת|(5)}} עמוד שדרה ואגן;
{{ח:תתת|(6)}} מערות האף, עצמות הפנים, דרכי אויר עליונות;
{{ח:תתת|(7)}} גולגולת;
{{ח:תתת|(8)}} אזניים.
{{ח:תת|(ג)}} דרכי העיכול, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} ושט;
{{ח:תתת|(2)}} קיבה;
{{ח:תתת|(3)}} מעי־דק;
{{ח:תתת|(4)}} מעי־גס כולל קונטרסט כפול.
{{ח:תת|(ד)}} דרכי המרה, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} מילוי דרך הפה של חומר ניגוד;
{{ח:תתת|(2)}} הזרקה/הזלפה תוך ורידית של חומר ניגוד;
{{ח:תתת|(3)}} מילוי רטרוגרדי – של חומר ניגוד;
{{ח:תתת|(4)}} P.T.C, E.R.C.P‏.‎
{{ח:תת|(ה)}} דרכי השתן, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} אורוגרפיה תוך ורידית;
{{ח:תתת|(2)}} מילוי רטרוגרדי.
{{ח:תת|(ו)}} שונות –
{{ח:תתת|(1)}} טומוגרפיה וטומוגרפיה ממוחשבת (CT);
{{ח:תתת|(2)}} ממוגרפיה;
{{ח:תתת|(3)}} היסטרו־סלפינגוגרפיה;
{{ח:תתת|(4)}} אורטרוגרפיה;
{{ח:תתת|(5)}} פיסטולוגרפיה;
{{ח:תתת|(6)}} ברונכוגרפיה;
{{ח:תתת|(7)}} פנאומוגרפיה גולגולת/בטן;
{{ח:תתת|(8)}} מיאלוגרפיה;
{{ח:תתת|(9)}} לימפוגרפיה;
{{ח:תתת|(10)}} אנגיוגרפיה;
{{ח:תתת|(11)}} אנגיו־קרדיוגרפיה;
{{ח:תתת|(12)}} אולטרסאונד;
{{ח:תתת|(12א)}} בדיקת סקר לגילוי מוקדם של מפרצת אאורטלית בטנית;
{{ח:תתת}} בדיקת סקר חד־פעמית באמצעות סונר (אולטראסאונד) ממוקד לאאורטה;
{{ח:תתת}} הבדיקה תבוצע בגברים מעשנים או שעישנו בעבר, בגילאי 65 שנים עד 74 שנים;
{{ח:תתת|(13)}} M.R.I.‎;
{{ח:תתת|(14)}} ארתרוגרפיה.

{{ח:סעיף*|6||תיקון: ק״ת תש״ס, ק״ת תש״ע, ק״ת תש״ע־2, ק״ת תשע״א־3, ק״ת תשע״ג, ק״ת תשע״ד, ק״ת תשע״ה, ק״ת תשע״ו, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} פעולות אבחון וטיפול נוספות:
{{ח:תת|(א)}} אלרגיה, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} דסנסיטיזציה אקוטית;
{{ח:תתת|(2)}} היפוסנסיטיזציה;
{{ח:תתת|(3)}} תבחיני עור כגון תבחינים לרעלנים;
{{ח:תתת|(4)}} טסטים פרובוקטיבים ברונכיאלים;
{{ח:תתת|(5)}} תבחין מנטו;
{{ח:תתת|(6)}} תבחין עור לאלרגנים לפנצילין.
{{ח:תת|(ב)}} עירויים וזריקות, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} עירוי דם כולל ערוי משלימי הדם, החלפת פלסמה;
{{ח:תתת|(2)}} עירוי נוזלים לוריד, הזנה פראנטרלית;
{{ח:תתת|(3)}} B.C.G.‎;
{{ח:תתת|(4)}} הזרקות למפרקים, גידים ובורסות;
{{ח:תתת|(5)}} כימוטרפיה כולל כימוטרפיה ביתית;
{{ח:תתת|(6)}} הזרקות תוך שריריות, תת עוריות ותוך עוריות;
{{ח:תתת|(7)}} חיסונים (למעט חיסונים לנוסעים לחוץ לארץ) פעולת החיסון בלבד;
{{ח:תתת|(8)}} הזרקות ליצירת חסם בעצבים וגנגליונים;
{{ח:תתת|(9)}} זילוח מבודד לגפה באמצעות חומר הגורם לנמק התאים – למטופלים הלוקים בסרקומה גרורתית מבודדת;
{{ח:תתת|(10)}} פוטופרזיס חוץ־גופי, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המטופל סובל מלימפומה עורית ולא הגיב לטיפול אחר;
{{ח:תתתת|(ב)}} המטופל סובל ממחלת שתל כנגד מאכסן ולא הגיב לטיפול אחר;
{{ח:תתתת|(ג)}} המטופל הוא מושתל לב או לב־ריאה, הסובל מתהליך של דחיית שתל, ולא הגיב לטיפול אחר;
{{ח:תתת|(11)}} אפרזיס של LDL‏ (LOW DENSITY LIPOPROTEIN) לחולים עם היפרכולסטרולמיה משפחתית ובהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} החולה הוא הומוזיגוט למחלה, עם ערכי LDL גבוהים מ־‎500 mg/dl;
{{ח:תתתת|(ב)}} החולה הוא הטרוזיגוט למחלה, בלא עדות למחלת לב כלילית אשר למרות טיפול תרופתי מרבי נותר עם ערכי LDL הגבוהים מ־‎300 mg/dl;
{{ח:תתתת|(ג)}} החולה הוא הטרוזיגוט למחלה, עם מחלת לב כלילית אשר למרות טיפול תרופתי מרבי נותר עם ערכי LDL הגבוהים מ־‎mg/dl 200.
{{ח:תת|(ג)}} טיפול נמרץ, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} פעולות החייאה במצבי חירום כגון בדום לב, טראומה כשלון לב־ראות;
{{ח:תתת|(2)}} השתלות קוצב לב טרנסטורקלי;
{{ח:תתת|(3)}} אינטובציה אנדוטרכאלית;
{{ח:תתת|(4)}} טיפול נמרץ ליילוד ולפג כולל ניטור מדדים חיוניים והזנה מלאכותית;
{{ח:תתת|(5)}} טיפול נמרץ כללי כולל סיוע נשימתי;
{{ח:תתת|(6)}} טיפול היפרברי;
{{ח:תתת|(7)}} דיאליזה – המודיאליזה, דיאליזה פריטונאלית, דיאליזה ביתית.
{{ח:תת|(ד)}} אבחון וטיפול בעקרות, כגון:
{{ח:תתת|(1)}} תבחינים לצורך בירור עקרות ולצורך הפריה מלאכותית;
{{ח:תתת|(2)}} טיפול בעקרות;
{{ח:תתת|(3)}} הפריה מלאכותית – כולל טיפולים להשבחת זרע וטיפול הורמונלי;
{{ח:תתת|(4)}} טיפולי הפריה חוץ־גופית – ניתנים לצורך הולדת ילד ראשון ושני, לבני זוג שלהם אין ילדים בנישואיהם הנוכחיים, וכן לאישה בלא ילדים המעוניינת להקים משפחה חד־הורית, וכן לגברים שהם בני זוג שלהם אין ילדים או לגבר בלא ילדים המעוניין להקים משפחה חד־הורית, בתהליך פונדקאות.
{{ח:תת|(ד1)}} שימור פוריות לילדות, לנערות ולנשים המיועדות לקבל טיפול בכימותרפיה או בהקרנות: השירות יינתן לנשים המיועדות לקבל טיפול בכימותרפיה או בהקרנות שעלול לפגוע בפוריותן מבין החלופות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} שימור עוברים;
{{ח:תתת|(2)}} שימור ביציות;
{{ח:תתת|(3)}} שימור והשתלה של רקמת שחלה;
{{ח:תת}} הטיפול ניתן לצורך הולדת ילד ראשון ושני לבני זוג שלהם אין ילדים בנישואיהם הנוכחיים וכן לאישה, נערה או ילדה, בלא ילדים, למטרת שימור פוריות.
{{ח:תת|(ד2)}} השתלת רקמת שחלה (על רקע ממאירות) למטרת שימור פוריות (עד שני ילדים במשפחה).
{{ח:תת|(ד3)}} שימור פוטנציאל הפוריות לנשים עם סיכון מוגבר לאל־וסת מוקדם בהתוויות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} נשים עם רזרבה שחלתית ירודה;
{{ח:תתת|(2)}} נשים לפני טיפול גונדוטוקסי שלא עקב ממאירות;
{{ח:תתת|(3)}} נשים המועמדות לניתוח של הסרה של יותר משחלה אחת;
{{ח:תת}} הטיפול יינתן לצורך הולדת ילד ראשון ושני לבני זוג שלהם אין ילדים בנישואיהם הנוכחיים וכן לאישה, נערה או ילדה, בלא ילדים, למטרת שימור פוריות.
{{ח:תת|(ה)}} אבחון מערכת העצבים והשריר, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} ביופסיה משריר;
{{ח:תתת|(2)}} EMG ומבחני העברה עצבית;
{{ח:תתת|(3)}} EEG.
{{ח:תת|(ו)}} אבחון וטיפול במפרקים, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} מניפולציות;
{{ח:תתת|(2)}} ארטרוסקופיה.
{{ח:תת|(ו1)}} בדיקה ממוחשבת תלת־ממדית של התנועה וההליכה לאבחון והחלטה טיפולית בהפרעות תנועה בילדים הסובלים מאחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מחלות נוירו־אורתופדיות כגון: שיתוק מוחין, Myelomeningocele, ומחלות אחרות;
{{ח:תתת|(2)}} מחלות נוירולוגיות, קשיי הליכה או הפרעות מוטוריות בהתפתחות;
{{ח:תתת|(3)}} מחלות אורתופדיות של הגפיים התחתונות, עמוד השדרה והגפיים העליונות.
{{ח:תת|(ז)}} פניה לחדר מיון של בית חולים.
{{ח:תת|(ח)}} טיפול תרופתי בהרטבה לילית.
{{ח:תת|(ט)}} טיפול שיניים בחולים אונקולוגיים לפני ואחרי טיפול כימותרפי/קרינתי.
{{ח:תת|(י)}} טיפולי שיניים מיוחדים לחולים עם פגיעה בהתפתחות עצמות הפנים (Hemifacial Microsomia).
{{ח:תת|(יא)}} טיפולי שיניים מיוחדים לבעלי פגמים מולדים במשנן (Cleidocranial Dysplasia).
{{ח:תת|(יב)}} טיפולי שיניים מיוחדים לבעלי חיך ושפה שסועים.
{{ח:תת|(יב1)}} טיפול שיניים לבעלי פגיעה מערכתית מולדת במבנה ובחומר השן – טיפול שיניים משמר ומשקם לשיניים שנפגעו באופן ישיר מהמחלות Dentinogenesis imperfecta,‏ Amelogenesis imperfecta;
{{ח:תת}} הטיפול יינתן למטופלים שלא מלאו להם 25 שנים.
{{ח:תת|(יב2)}} טיפול דנטלי מקיף רב־תחומי, עד גיל 30, בחולי תסמונת Treacher Collins –
{{ח:תת}} הטיפול האמור יינתן לאחר אבחון שיבצע רופא או רופא שיניים מומחה;
{{ח:תת}} הטיפול יינתן בידי רופא שיניים מומחה ברפואת שיניים, כירורגיית הפה והלסתות ושיקום הפה, בעל ניסיון בטיפול בחולים אלה;
{{ח:תת}} הטיפול יכלול סבב טיפולי שיניים הכולל רפואת שיניים בתחומי מניעה, טיפול משמר, אורתודונטיה ושיקום הפה.
{{ח:תת|(יב3)}} טיפול דנטלי מקיף רב־תחומי, עד גיל 30, בתסמונות סגירה מוקדמת של תפרי הגולגולת (כגון תסמונות Apart,‏ Crouzon ו־Pfeiffer)
{{ח:תת}} הטיפול יינתן לאחר אבחון שיבצע רופא או רופא שיניים מומחה;
{{ח:תת}} הטיפול יינתן בידי רופא שיניים מומחה ברפואת שיניים, כירורגיית הפה והלסתות ושיקום הפה, בעל ניסיון בטיפול בחולים אלה;
{{ח:תת}} הטיפול יכלול סבב טיפולי שיניים הכולל רפואת שיניים בתחומי מניעה, טיפול משמר, אורתודונטיה ושיקום הפה.
{{ח:תת|(יב4)}} טיפולי שיניים עד גיל 40, לסובלים מחוסר מולד מרובה של 6 שיניים ומעלה –
{{ח:תת}} הטיפול יינתן לאחר אבחון שיבצע רופא או רופא שיניים מומחה;
{{ח:תת}} הטיפול יינתן בידי רופא שיניים מומחה ברפואת שיניים, כירורגיית הפה והלסתות ושיקום הפה, בעל ניסיון בטיפול בחולים אלה;
{{ח:תת}} הטיפול יכלול סבב טיפולי שיניים הכולל אורתודונטיה ושיקום הפה וכן רפואת שיניים בתחומי מניעה, טיפול משמר, ותותבות אקריליות זמניות.
{{ח:תת|(יב5)}} טיפולי שיניים מונעים ומשמרים עד גיל 24 שנים ללוקים בתסמונות נוירו־התפתחותיות המלוות בלקות ביד או בלסת ובלבד שאלה –
{{ח:תתת|(1)}} יינתנו לאחר אבחון נוירולוג שיציין קיומה של מחלת עצב־שריר או פגיעה מוחית מולדת או נרכשת, נוסף על אחת מהלקויות האלה לפחות:
{{ח:תתתת|(א)}} לקות מוטורית בגפה עליונה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הפרעה אוראלית המשרה מחלות דנטליות או פריודונטליות שהיא הפרעה בטונוס שרירי הלסת או אפרקסיה המונעת לעיסה ובליעה תקינים או הפרעה בגזע המוח הגורמת להפרעה בתפקוד עצבים קרניאליים האחראים על תפקוד שרירי הלעיסה והבליעה או נשימת פה;
{{ח:תתת|(2)}} יינתנו למטופלים שאינם חוסים במוסדות.
{{ח:תת|(יב6)}} טיפולים אורתודנטיים (יישור שיניים) מכינים ונלווים לניתוחים אורתודנטיים במטופלים הזכאים לניתוחים במסגרת הסל.
{{ח:תת|(יב7)}} טיפולי שיניים מונעים ומשמרים עד גיל 24 שנים ללוקים במוגבלות שכלית התפתחותית, שאינם חוסים במוסדות או מגורים של משרד הרווחה.
{{ח:תת|(יב8)}} טיפול דנטלי בחבלות שיניים בילדים, כולל עזרה ראשונה, אבחון, ייעוץ, טיפולים משמרים והרדמה (אם ההפניה להרדמה ניתנת עד 6 חודשים מהחבלה), למעט טיפול משקם שאינו הדבקת והארכה של כותרת, ולמעט אורתודנטיה.
{{ח:תת|(יג)}} טיפולים בפצעים קשי ריפוי –
{{ח:תת}} הטיפולים יינתנו לאחר מיצוי הטיפול המקובל בפצעים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 1 פרט 19|בסעיף 19(ב)(3)}} וזאת לטיפול בפצעים קשי ריפוי על רקע מחלות כרוניות, פצעי לחץ, פצעי טראומה או פצעים שאינם נרפאים כצפוי אחרי ניתוח.
{{ח:תת|(יד)}} טיפול כימותרפי בממאירויות בילדים –
{{ח:תת}} טיפולים כימותרפיים בילדים לממאירויות הייחודיות לגיל הילדות ולפי פרוטוקולים מקובלים בעולם.

{{ח:סעיף*|7||תיקון: ק״ת תשס״ב, ק״ת תש״ע, ק״ת תשע״ג, ק״ת תשע״ד, ק״ת תשע״ה, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} מיילדות, כגון –
{{ח:תת|(א)}} בדיקת רופא וקביעת הריון.
{{ח:תת|(ב)}} מחלה בזמן הריון ומעקב אחר הריון בר־סיכון.
{{ח:תת|(ג)}} פנייה לועדה להפסקת הריון וביצוע הפסקת הריון.
{{ח:תת|(ג1)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(ד)}} סקירת מערכות עובר.
{{ח:תת|(ה)}} אקו לב עובר – (לאחר שעלה חשד למום לב בעובר).
{{ח:תת|(ו)}} הרדמה אפידורלית בעת תהליך הלידה.
{{ח:תת|(ז)}} בדיקה לזיהוי מוקדם של מומים בעובר.
{{ח:תת|(ח)}} בדיקת מי שפיר כאשר הסיכוי לתיסמונת דאון בלידה, הוא מעל 1:380; לפי חלבון עוברי, BHCG אסטריול וגיל האשה.
{{ח:תת|(ט)}} בדיקת שקיפות עורפית בהיריון לאבחון תסמונת דאון הבדיקה כוללת בדיקת אולטראסאונד של מדידת עובי השקיפות העורפית (nuchal translucency – NT) עם תיעוד מצולם; הבדיקה תבוצע בין שבוע 0+11 לשבוע 6+13 של ההיריון.
{{ח:תת|(ט1)}} בדיקת סקר ביוכימי PAPP-A ו־free beta hCG לנשים הרות בטרימסטר ראשון; הבדיקה תבוצע בין שבוע 0+11 לשבוע 6+13 של ההיריון באמצעות בדיקת דם של האישה לרמות של PAPP-A ו־free beta hCG.
{{ח:תת|(י)}} סליל לחסימת חצוצרות למניעת היריון – שימוש באבזר סלילי בטכניקה היסטרוסקופית לסגירת החצוצרות לשם מניעת היריון בנשים שהיריון מהווה סיכון לחייהן, ואשר מסיבות רפואיות לא מתאימות להתערבויות כירורגיות.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 8}}
{{ח:ת}} פעולות ניתוחיות
{{ח:תת|(א)}} ניתנים כל הניתוחים הטיפולים בכל מערכות הגוף.
{{ח:תת|(ב)}} השתלות איברים.
{{ח:תת|(ג)}} שחזור פלסטי, למעט טיפולים וניתוחים קוסמטיים.
{{ח:תת|(ד)}} משתלים פנימיים.
{{ח:תת|(ה)}} הרדמה לסוגיה.

{{ח:סעיף*|9||תיקון: ק״ת תשס״ב, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 9}}
{{ח:ת}} עור ושד – אבחנה, טפול ופעולות ניתוחיות, כגון:
{{ח:תת|(א)}} ניקוז מורסה או המטומה –
{{ח:תתת|(1)}} שאיבה לצורך בדיקה ציטולוגית;
{{ח:תתת|(2)}} ביופסיות עור מכל סוג;
{{ח:תתת|(3)}} כריתה של נגעי עור כמו ורוקות, פפילומות, נבוסים ציסטות המנגיומות;
{{ח:תתת|(4)}} ליפומות, דרמואיד ציסט, פילונידל ציסט;
{{ח:תתת|(4א)}} פוטותרפיה ופוטוכימותרפיה לטיפול בלימפומה עורית וליכן־פלאנוס;
{{ח:תתת|(5)}} הסרת גוף זר.
{{ח:תת|(ב)}} טפול בכוויות, כולל דברידמנט והשתלות עור.
{{ח:תת|(ג)}} תפרים בעור ובתת עור.
{{ח:תת|(ד)}} ביופסיות שד, אספירציה של ציסטה, ניקוז מורסה או המטומה.
{{ח:תת|(ה)}} כריתת שד, גידול או למפקטומיה. כריתת שד בגבר שלא מסיבות קוסמטיות.
{{ח:תת|(ו)}} שחזור שד לאחר כריתה בשל ממאירות.
{{ח:תת|(ז)}} פסוריאזיס –
{{ח:תתת|(1)}} טיפול תרופתי;
{{ח:תתת|(2)}} שהייה בים המלח;
{{ח:תתת|(3)}} טיפול ”פובה“;
{{ח:תת}} הערה – לא תינתן השתתפות לטיפול בים המלח ולטיפול ”פובה“ באותה שנה.
{{ח:תת|(ח)}} טיפולי ”פובה“ לחולי ”ויטיליגו“.
{{ח:תת|(ט)}} פאה משיער טבעי לחולי אלופציה אראטה טוטאליס או אוניברסליס.

{{ח:סעיף*|10||תיקון: ק״ת תש״ע, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 10}}
{{ח:ת}} מערכת השלד והשרירים – אבחנה, טפול ופעולות ניתוחיות כגון:
{{ח:תת|(א)}} כף יד ושורש כף יד, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} קטיעה;
{{ח:תתת|(2)}} ארטרודזיס;
{{ח:תתת|(3)}} ארטרופלסטיקה;
{{ח:תתת|(4)}} ארטרוסקופיה;
{{ח:תתת|(5)}} ארטרוטומיה;
{{ח:תתת|(6)}} נטילת ביופסיה מעצמות, ממפרק או משריר;
{{ח:תתת|(7)}} דקומפרסיה של העצב המדיאני או עצבים אחרים;
{{ח:תתת|(8)}} חתכים וניקוז במקרי אוסטאומיאליטיס;
{{ח:תתת|(9)}} סינובקטומיה כימית או ניתוחית;
{{ח:תתת|(10)}} חתך בפסיה או גידים;
{{ח:תתת|(11)}} מניפולציה של כף היד ושרש כף היד;
{{ח:תתת|(12)}} אוסטאוטומיה;
{{ח:תתת|(13)}} טפול בפסוידוארטרוזיס;
{{ח:תתת|(14)}} רקונסטרוקציה של העצמות, ליגמנטים, עצבים, גידים, ראימפלנטציה;
{{ח:תתת|(15)}} שחרור גידים;
{{ח:תתת|(16)}} רדוקציה של שברים בעצמות כף היד ושרש כף היד.
{{ח:תת|(ב)}} אמה ומרפק, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} קטיעה;
{{ח:תתת|(2)}} ארטרודזיס;
{{ח:תתת|(3)}} ארטרוסקופיה;
{{ח:תתת|(4)}} אספירציה;
{{ח:תתת|(5)}} הזרקה למפרק או לגיד או לבורסה;
{{ח:תתת|(6)}} ביופסיה;
{{ח:תתת|(7)}} דקומפרסיה ודנרווציה;
{{ח:תתת|(8)}} ניקוז;
{{ח:תתת|(9)}} מניפולציה;
{{ח:תתת|(10)}} אקסיזיה של בורסה באולקרנון;
{{ח:תתת|(11)}} סינובקסומיה;
{{ח:תתת|(12)}} כריתה של גידולים ברקמה רכה או העצם;
{{ח:תתת|(13)}} רקונסטרוקציה;
{{ח:תתת|(14)}} רדוקציה של דיסלוקציות;
{{ח:תתת|(15)}} טיפול בשברים של עצמות האמה והמרפק;
{{ח:תתת|(16)}} נתוחי החלפת מפרקים.
{{ח:תת|(ג)}} כתף, זרוע ובית החזה, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} קטיעה;
{{ח:תתת|(2)}} ארטרודזיס;
{{ח:תתת|(3)}} ארטרוסקופיה;
{{ח:תתת|(4)}} שאיבת נוזל;
{{ח:תתת|(5)}} הזרקה למרפק;
{{ח:תתת|(6)}} ביופסיה;
{{ח:תתת|(7)}} כריתה וניקוז;
{{ח:תתת|(8)}} מניפולציות;
{{ח:תתת|(9)}} אקסיזיה של עצמות;
{{ח:תתת|(10)}} סינובקטומיה;
{{ח:תתת|(11)}} כריתת בורסות;
{{ח:תתת|(12)}} מניסקוטומיה;
{{ח:תתת|(13)}} רקונסטרוקציה של עצבים. שרירים ורקמה רכה;
{{ח:תתת|(14)}} רדוקציה ותיקון שברים ודיסלוקציות בעצמות הכתף, היד ובית החזה;
{{ח:תתת|(15)}} רדוקציות סגורות ורדוקציות ניתוחיות פתוחות;
{{ח:תתת|(16)}} נתוחי החלפת מפרקים.
{{ח:תת|(ד)}} גולגולת ומנידבולה, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} ארטרופלסטיקה;
{{ח:תתת|(2)}} שחזור פלסטי, למעט ניתוחים קוסמטיים;
{{ח:תתת|(3)}} ביופסיה;
{{ח:תתת|(4)}} כריתה וניקוז;
{{ח:תתת|(5)}} ניתוחים אורביטו־קרניאליים;
{{ח:תתת|(6)}} אקסיזיות;
{{ח:תתת|(7)}} רדוקציה וטפול בשברים בגולגולת ובלסת התחתונה;
{{ח:תתת|(8)}} טיפול בדיסלוקציות.
{{ח:תת|(ה)}} עמוד השדרה, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} דקומפרסיה;
{{ח:תתת|(2)}} דיסקוטומיה;
{{ח:תתת|(3)}} למינקטומיה;
{{ח:תתת|(4)}} אקספלורציה אחורית;
{{ח:תתת|(5)}} פתיחת דורה;
{{ח:תתת|(6)}} ניקוז (באוסטאומיאליטיס) מניפולציה;
{{ח:תתת|(7)}} חיתוך עצמות, שרירים, רקמה רכה;
{{ח:תתת|(8)}} אוסטאוטומיה;
{{ח:תתת|(9)}} הכנסת שתלים לעמוד השדרה;
{{ח:תתת|(10)}} רדוקציה של שברים ונקעים;
{{ח:תתת|(11)}} VEPTR – מערכת מודולרית להרחבת צלעות בתינוקות וילדים עם תסמונת בית חזה לא מספק (thoracic insufficiency syndrome) שבהם התפקוד הריאתי פגום, באופן משני למומי לידה של איחוי או חוסר צלעות ועקמת, לצורך התפתחות תקינה של עמוד השדרה;
{{ח:תתת|(12)}} חגורת גב (מחוך) לטיפול בעקמת של עמוד השדרה, אצל ילדים לפני סיום הגדילה, במקרים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} עקמת אידיופטית קלה עד בינונית של עמוד השדרה;
{{ח:תתתת|(ב)}} קיפוזיס אידיופתי;
{{ח:תתתת|(ג)}} עקמת לאחר טראומה לעמוד השדרה או לאחר גידולים או זיהומים;
{{ח:תתתת|(ד)}} עקמת מולדת;
{{ח:תתתת|(ה)}} עקמת על רקע מחלה נוירומוסקולרית.
{{ח:תת|(ו)}} אגן הירכיים ומפרקי הירכיים, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} אמפוטציה;
{{ח:תתת|(2)}} ארטרודזיס;
{{ח:תתת|(3)}} ארטרופלסטיקה;
{{ח:תתת|(4)}} ארטרוסקופיה של מפרק הירך;
{{ח:תתת|(5)}} ארטרוטומיה;
{{ח:תתת|(6)}} ניקוז ושאיבה;
{{ח:תתת|(7)}} ביופסיות;
{{ח:תתת|(8)}} דנרבציה;
{{ח:תתת|(9)}} מניפולציות;
{{ח:תתת|(10)}} אקסיזיות;
{{ח:תתת|(11)}} אוסטאוטומיה;
{{ח:תתת|(12)}} רדוקציה וטיפול בנקעים ובשברים;
{{ח:תתת|(13)}} סד לפריקה התפתחותית במפרקי הירכיים Developmental Dysplasia Of Hip (DDH).
{{ח:תת|(ז)}} ירך וברכיים, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} אמפוטציה;
{{ח:תתת|(2)}} ביופסיה;
{{ח:תתת|(3)}} חיתוך וניקוז (כגון אוסטאומיאליטיס), כריתת עצם, שריר, רקמה רכה;
{{ח:תתת|(4)}} ניתוחי רקונסטרוקציה;
{{ח:תתת|(5)}} ניתוחי רדוקציה של שברים ונקעים;
{{ח:תתת|(6)}} כריתת מניסקוס;
{{ח:תתת|(7)}} החלפת מפרקים;
{{ח:תתת|(8)}} שאיבה או הזרקת מפרק הברך.
{{ח:תת|(ח)}} שוק, כף הרגל ושרש כף הרגל, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} אמפוטציות;
{{ח:תתת|(2)}} ביופסיות;
{{ח:תתת|(3)}} דקומפרסיה, חיתוך וניקוז;
{{ח:תתת|(4)}} טיפול בפסוידוארוזיס;
{{ח:תתת|(5)}} אוסטאוטומיה;
{{ח:תתת|(6)}} רדוקציה של שברים ונקעים;
{{ח:תתת|(7)}} ארטרוסקופיה;
{{ח:תתת|(8)}} ארטרוטומיה;
{{ח:תתת|(9)}} הזרקה למפרקים הנ״ל;
{{ח:תתת|(10)}} סד לכף רגל קלובה (club foot).

{{ח:סעיף*|11||תיקון: ק״ת תש״ס, ק״ת תשס״ו־2, ק״ת תש״ע, ק״ת תש״ע־2, ק״ת תשע״ג, ק״ת תשע״ד, ק״ת תשע״ה, ק״ת תשע״ו, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 11}}
{{ח:ת}} מערכת הנשימה – אבחנה, טיפול ופעולות ניתוחיות, כגון –
{{ח:תת|(א)}} נזופרינקס –
{{ח:תתת|(1)}} ביופסיה;
{{ח:תתת|(2)}} כריתת נגעים וגידולים;
{{ח:תתת|(3)}} גלוסוטומיה;
{{ח:תתת|(4)}} אנדוסקופיה של דרכי אויר העליונות.
{{ח:תת|(ב)}} אף –
{{ח:תתת|(1)}} ניקוז מורסה והמטומה;
{{ח:תתת|(2)}} כריתת פוליפים;
{{ח:תתת|(3)}} ביופסיות;
{{ח:תתת|(4)}} סילוק גוף זר;
{{ח:תתת|(5)}} רינופלסטיקה לשם תיקון שפה שסועה;
{{ח:תתת|(6)}} טיפולים בדימומים מהאף;
{{ח:תתת|(7)}} יישור מחיצה;
{{ח:תתת|(8)}} בדיקת פוטנציאל ממברנת האף במטופל שקיים לגביו חשד כי הוא לוקה במחלת לייפת כיסתית (סיסטיק פיברוזיס), על אף אי גילוי המחלה בבדיקות גנטיות או במבחן זיעה.
{{ח:תת|(ג)}} סינוסים –
{{ח:תתת|(1)}} שטיפה וניקוז;
{{ח:תתת|(2)}} סינוסקטומיה;
{{ח:תתת|(3)}} סגירת פיסטולות.
{{ח:תת|(ד)}} גרון –
{{ח:תתת|(1)}} אנדוסקופיה;
{{ח:תתת|(2)}} כריתת גרון עם או בלי כריתה חלקית או שלמה של בלוטת התירואיד;
{{ח:תתת|(3)}} לרינגופלסטיקה;
{{ח:תתת|(4)}} הסרת פוליפים ויבלות ממיתרי הקול;
{{ח:תתת|(5)}} השתלת תותב דיבור, אחזקתו והחלפתו לחולים שעברו כריתת גרון שלמה עקב ממאירות;
{{ח:תתת|(6)}} מכשיר דיבור אלקטרוני לאחר כריתת גרון שלמה – לחולים לאחר כריתת גרון אשר בעקבות מצבם הפיסי או הטיפול האונקולוגי לא יכולים להשתמש בתותב דיבור;
{{ח:תתת|(7)}} שסתום דיבור לחולים לאחר פיום קנה (טרכאוסטומיה).
{{ח:תת|(ה)}} קנה הנשימה והברונכים –
{{ח:תתת|(1)}} ברונכוסקופיה עם או בלי ביופסיות;
{{ח:תתת|(2)}} שאיבות והזרקת חומר ניגודי;
{{ח:תתת|(3)}} אספירציות;
{{ח:תתת|(4)}} חיתוך קנה;
{{ח:תתת|(5)}} החדרת צינור לקנה;
{{ח:תתת|(6)}} כריתת קנה הנשימה;
{{ח:תתת|(7)}} כריתת הקרינה.
{{ח:תת|(ו)}} דופן בית־החזה ומדיאסטינום –
{{ח:תתת|(1)}} כריתת גידולים;
{{ח:תתת|(2)}} כריתת צלעות;
{{ח:תתת|(3)}} כריתת הסטרנום;
{{ח:תתת|(4)}} פיקסציה של בית־החזה;
{{ח:תתת|(5)}} טורקופלסטיקה;
{{ח:תתת|(6)}} ביופסיות;
{{ח:תתת|(7)}} מדיאסטינוסקופיה;
{{ח:תתת|(8)}} מכשיר משעל בעבור חולים במחלות ניוון ופגיעה בשרירים או עצבים (מחלות נוירומוסקולריות), הגורמות לפגיעה משמעותית בדופן בית החזה ותנועת הסרעפת, שבהם מתקיים קושי בביצוע פעולת שיעול אפקטיבית (על רקע היחלשות השיעול ופעולות ריאה נלוות), וצבירת הפרשות בדרכי הנשימה בלא אפשרות לנקזן באופן יעיל;
{{ח:תתת|(9)}} מערכת לקיצוב חשמלי של הסרעפת, הטכנולוגיה תינתן לעונים על אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מטופלים עם פגיעה בעמוד שדרה צווארי, הגורמת להגבלה בנשימה ותלות בהנשמה חיצונית;
{{ח:תתתת|(ב)}} חולי ALS עם הגבלה בנשימה והנזקקים לתמיכה נשימתית.
{{ח:תת|(ז)}} ריאות וקרום הריאה –
{{ח:תתת|(1)}} אספירציה אבחנתית;
{{ח:תתת|(2)}} ניקוז;
{{ח:תתת|(2א)}} סיוע ביתי בניקוז ריאתי לחולים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} חולי לייפת כיסתית;
{{ח:תתתת|(ב)}} חולי PCD (primary ciliary dyskinesia);
{{ח:תתתת|(ג)}} חולי דיסאוטונומיה משפחתית (FD);
{{ח:תתתת|(ד)}} חולי Ataxia Telangiectasia (AT);
{{ח:תתת|(3)}} הכנסת חומר כמוטרפי או סקלרוזנטי;
{{ח:תתת|(4)}} אנדוסקופיות;
{{ח:תתת|(5)}} ביופסיה מהראיה;
{{ח:תתת|(6)}} ביופסיה מהפלוירה;
{{ח:תתת|(7)}} ניקוז נוזל פלוירלי או פנוימטורקס;
{{ח:תתת|(8)}} דקורטיקציה של הריאה;
{{ח:תתת|(9)}} כריתת ריאה עם או בלי דיסקציה של בלוטות המדיאסטינום;
{{ח:תתת|(10)}} לובקטומיה;
{{ח:תתת|(11)}} כריתת סגמנט ריאתי;
{{ח:תתת|(12)}} בולקטומיה;
{{ח:תתת|(13)}} כריתת פלוירה;
{{ח:תתת|(14)}} השתלת ריאות;
{{ח:תתת|(15)}} טיפול במשאבה לחולים ביתר לחץ ריאתי המקבלים טיפול בתכשיר REMODULIN בהתאם למסגרת הכללתו בסל;
{{ח:תתת|(16)}} מכשירי אינהלציה לתרופות ייעודיות לסיסטיק פיברוזיס (CF{{ח:הערה|)}} ו־Primary Ciliary Dyskinesia (PCD{{ח:הערה|)}};
{{ח:תתת|(17)}} מכשירים מסוג Technology Mesh Vibrating (VMT) יינתנו לחולים שהם אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ילדים עד גיל 18 שנים החולים בלייפת כיסתית (CF);
{{ח:תתתת|(ב)}} בגירים חולי CF או PCD המטופלים בתרופות אשר יכולות להינתן רק באמצעות מכשיר מסוג זה.
{{ח:תת|(ח)}} תיפקודי ריאות.
{{ח:תת|(ט)}} בדיקת EGFR לצורך אבחון חולי סרטן ריאה המועמדים לטיפול ב־TKIs.
{{ח:תת|(י)}} שירותי שיקום ריאתי:
{{ח:תתת|(1)}} חולי מחלת ריאות חסימתית כרונית (COPD) –
{{ח:תתתת|(א)}} סדנת שיקום ריאתי תינתן בתדירות של אחת לשנה לחולים עם מחלת ריאות חסימתית (COPD) קשה (דרגה 3 עד 4 לפי דירוג GOLD);
{{ח:תתתת|(ב)}} סדנת שיקום ריאתי תינתן לחולים עם מחלת ריאות חסימתית (COPD) בדרגה בינונית ומעלה (דרגה 2 ומעלה לפי דירוג GOLD) לפני ניתוח חזה ובטן ולאחריו;
{{ח:תתת|(2)}} שיקום ריאתי לחולים הנמצאים ברשימת המתנה להשתלת ריאה;
{{ח:תתת|(3)}} שיקום ריאתי לחולים לאחר השתלת ריאה;
{{ח:תתת|(4)}} סדנת שיקום ריאתי בתדירות של אחת לשנה לחולי יתר לחץ דם ריאתי עורקי (קבוצה 1 של ארגון הבריאות העולמי);
{{ח:תתת|(5)}} סדנת שיקום ריאתי בתדירות של אחת לשנה לחולים עם ברונכיאקטזות;
{{ח:תתת|(6)}} סדנת שיקום ריאתי בתדירות של אחת לשנה לחולים עם מחלת ריאה אינטרסטיציאלית.

{{ח:סעיף*|12||תיקון: ק״ת תשנ״ט, ק״ת תש״ס, ק״ת תשס״ג, ק״ת תשס״ד, ק״ת תשס״ו־2, ק״ת תשס״ח, ק״ת תש״ע, ק״ת תש״ע־2, ק״ת תשע״ד, ק״ת תשע״ה, ק״ת תשע״ו, ק״ת תשפ״ג־3, ק״ת תשפ״ד־5|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 12}}
{{ח:ת}} מערכת לב־ריאה וכלי דם – אבחנה, טיפול ופעולות ניתוחיות, כגון –
{{ח:תת|(א)}} הלב וקרום הלב –
{{ח:תתת|(1)}} מסג׳ לב – סגור ופתוח;
{{ח:תתת|(2)}} אספירציה מהפריקרד;
{{ח:תתת|(3)}} הזרקת חמרים סקלרוזנטיים לפריקרד;
{{ח:תתת|(4)}} ביופסית פריקרד;
{{ח:תתת|(5)}} פריקרדיאקטומיה;
{{ח:תתת|(6)}} קרדיוטומיה עם אקספלורציה;
{{ח:תתת|(7)}} אבלציה של הצרור ע״ש היס;
{{ח:תתת|(8)}} אבלציה על־ידי גלי רדיו;
{{ח:תתת|(9)}} כריתת גידול החדר;
{{ח:תתת|(10)}} כריתת אנאוריזמה של הסינוס ע״ש ולסלווה;
{{ח:תתת|(11)}} אנדארטרקטומיה של העורקים הכליליים;
{{ח:תתת|(12)}} ניתוחים לתיקון מומים מולדים של הלב וכלי הדם ולרבות ניתוח לתיקון מומים מולדים במחיצות הלב באמצעות התקנים מלאכותיים;
{{ח:תתת|(13)}} השתלת לב;
{{ח:תתת|(14)}} שוק חשמלי קרדיאלי;
{{ח:תתת|(15)}} צינטור הלב כולל מבחנים המודינמיים, זרימה ומטבוליים שמאלי, לב ימני ומיהול על־ידי צבע;
{{ח:תתת|(16)}} תפוקת הלב;
{{ח:תתת|(17)}} תבחיני מאמץ בעת צינטור;
{{ח:תתת|(18)}} תבחין לתיפקוד לב ריאה;
{{ח:תתת|(19)}} איזוטופים בעת צינטור;
{{ח:תתת|(20)}} אנגיוגרפיה כולל בעקבות ניתוחי מעקף;
{{ח:תתת|(21)}} תומכנים ותומכנים עורקיים כליים משחררי תרופה;
{{ח:תתת|(22)}} מבחנים אלקטרופיסיולוגיים וקיצוב הלב;
{{ח:תתת|(23)}} מיפוי אנדוקרדיאלי;
{{ח:תתת|(24)}} הכנסת אלקטרודה אנדוקרדיאלית זמנית, ומיקומה;
{{ח:תתת|(25)}} השתלת קוצב לב;
{{ח:תתת|(26)}} ביופסיה אנדומיוקרדיאלית;
{{ח:תתת|(27)}} אלקטרוקרדיוגרפיה;
{{ח:תתת|(27א)}} קלט אלקטרוקרדיוגרפיה אוטומטי מושתל תת־עורי –
{{ח:תתתת|(א)}} לאחר מיצוי בירור של סינקופה;
{{ח:תתתת|(ב)}} בהמלצת קרדיולוג המתמחה באלקטרופיסיולוגיה;
{{ח:תתת|(28)}} הולטר;
{{ח:תתת|(29)}} מבחן מאמץ על־ידי דיפירידמול־טליום;
{{ח:תתת|(30)}} קרדיוביפר;
{{ח:תתת|(31)}} קרדיוגרפיה בלתי פולשנית כגון: אקו׳, אקו׳ דופלר;
{{ח:תתת|(32)}} אבחנה, טפול ומעקב אחר חולי לב;
{{ח:תתת|(33)}} שיקום חולי לב – לאחר שחרור מבית החולים;
{{ח:תתת|(34)}} מכשיר עזר לחדר השמאלי של הלב –
{{ח:תתתת|(א)}} לחולים שנמצאו מועמדים כשירים להשתלת לב ומצבם הידרדר באופן שחייב אשפוז ותמיכה בקטכולאמינים או בבלון אינטרה־אאורטלי;
{{ח:תתתת|(ב)}} לחולי אי־ספיקת לב סופנית שאינם מיועדים להשתלת לב – כטיפול קבע ארוך טווח;
{{ח:תתת|(34א)}} מערכת לב מלאכותי לחולים עם אי־ספיקת לב דו־חדרית המועמדים להשתלה, כגישור לפני השתלה;
{{ח:תתת|(35)}} בדיקת אקו לב במאמץ עם דובוטמין;
{{ח:תתת|(36)}} מערכת קיצוב דו־חדרית לטיפול בחולה הסובל מאי ספיקת לב קשה למרות טיפול קונבנציונלי מיטבי (הכולל: טיפול תרופתי, רהוסקולריזציה ותיקון בעיות מסתמיות) ועונה על כל התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דרגה תפקודית III-IV;
{{ח:תתתת|(ב)}} תפוקת לב (LVEF) נמוכה מ־35%;
{{ח:תתתת|(ג)}} הגדלת חדר שמאל (55 מ״מ < LVEDD בבדיקת אקו);
{{ח:תתתת|(ד)}} הפרעת הולכה חשמלית המתבטאת ברוחב QRS של 130 מילי/שניות ומעלה;
{{ח:תתת|(37)}} סוגר אוזנית לעלייה שמאלית בלב, בחולים הסובלים מפרפור עליות, כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} חולים הסובלים מפרפור עליות המצויים בסיכון גבוה לשבץ מוחי ואינם יכולים להיות מטופלים בנוגדי קרישה;
{{ח:תתתת|(ב)}} חולים הסובלים מפרפור עליות, המצויים בסיכון בינוני־גבוה לשבץ מוחי (CHADS2 score בדרגה 2 ומעלה) ושאינם יכולים להיות מטופלים בנוגדי קרישה ושסבלו מאירוע דימום משמעותי עם או בלי נוגדי קרישה.
{{ח:תת|(ב)}} מסתמי לב –
{{ח:תתת|(1)}} וולווטומיה;
{{ח:תתת|(2)}} אנולופלסטיקה;
{{ח:תתת|(3)}} החלפת מסתמים;
{{ח:תתת|(4)}} רזקציות של שריר החדר;
{{ח:תתת|(5)}} אאורטופלסטיקה;
{{ח:תתת|(6)}} השתלת מסתם אאורטלי בשיטה מלעורית בחולים בסיכון גבוה;
{{ח:תתת|(7)}} השתלת מסתם ריאתי בגישה מלעורית על רקע מום מולד;
{{ח:תתת|(8)}} התקן קליפ לתיקון דלף מיטרלי בגישה מלעורית לחולים עם mitral severe regurgitation שהם בעלי סיכון גבוה לניתוח; הטיפול מיועד לחולים עם דלף מיטרלי קשה (severe MR) הנמצאים בסיכון ניתוחי גבוה או שאינם מתאימים לניתוח ושמבנה המסתם שלהם מתאים לתיקון באמצעות ההתקן;
{{ח:תתת|(9)}} תיקון דלף במסתם הטריקוספידלי באמצעות קירוב עלי המסתם בגישה מלעורית; הטיפול מיועד לחולים עם אי־ספיקת לב בלא עדות למחלה מיטראלית משמעותית, למרות מיצוי הטיפול התרופתי לאי־ספיקת לב ושאינם מתאימים לניתוח על רקע גורמי סיכון.
{{ח:תת|(ג)}} עורקים –
{{ח:תתת|(1)}} החדרת עירוי לעורק להחלפת נוזלים או כימותרפיה;
{{ח:תתת|(2)}} ארטריוטומיה;
{{ח:תתת|(3)}} תפירת עורקים;
{{ח:תתת|(4)}} קשירת עורקים;
{{ח:תתת|(5)}} ארטריופלסטיקה;
{{ח:תתת|(6)}} אנדארטרקטומיה;
{{ח:תתת|(7)}} ניתוחי האאורטה ולרבות טיפול תוך עורקי במפרצת של אב העורקים באמצעות תומך שתל (STENT);
{{ח:תתת|(7א)}} טיפול תוך עורקי, בתומך שתל, במפרצת של אב־העורקים בחזה, בכל אחד ממצבים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מפרצת של האאורטה;
{{ח:תתתת|(ב)}} קרע של האאורטה;
{{ח:תתתת|(ג)}} דיסקציה של האאורטה;
{{ח:תתת|(8)}} ניתוחי אנאוריזמות במערכות הקרדיווסקולרית;
{{ח:תתת|(9)}} ניתוחי מעקפים בכלי הדם פריפרים כגון: אאורטו־איליאק, איליו פמורל;
{{ח:תתת|(10)}} ניקור עורק;
{{ח:תתת|(11)}} קנולציה של כלי הדם.
{{ח:תת|(ד)}} ורידים –
{{ח:תתת|(1)}} כריתת פיסטולה או אנאוריזמה;
{{ח:תתת|(2)}} סגירה של ורידים ודליות – ספנוס, פמורל, פופליטאל, ג׳וגולר, איליאק;
{{ח:תתת|(3)}} קשירה גבוהה וקילוף דליות (למעט טיפולים קוסמטיים);
{{ח:תתת|(4)}} ניתוחי וריד חלול עליון ותחתון;
{{ח:תתת|(5)}} אמבולקוטמיה ריאתית;
{{ח:תתת|(6)}} טרומבקטומיה;
{{ח:תתת|(7)}} מעקף ספלנו־רנלי ו־Porto caval;
{{ח:תתת|(8)}} התקנת אנסטומוזות כולל התקנת שנט לדיאליזה;
{{ח:תתת|(9)}} טיפולים בדליות וורידים למעט טיפולים קוסמטיים;
{{ח:תתת|(10)}} ניקור ורידי;
{{ח:תתת|(11)}} ונסקציה;
{{ח:תתת|(12)}} הכנסת קטטר היקמן והוצאתו;
{{ח:תתת|(13)}} פיקוח על טיפול נגד קרישה;
{{ח:תתת|(14)}} Continuous Enhanced Circulation Therapy למניעת Venous Thromboembolism (VTE) לחולים העוברים ניתוחי החלפת ירך או ברך שבהם יש הוריית נגד לטיפול בנוגדי קרישה.
{{ח:תת|(ה)}} טחול ומח עצם –
{{ח:תתת|(1)}} אספירציה מהטחול או מח עצם;
{{ח:תתת|(2)}} ביופסיות;
{{ח:תתת|(3)}} כריתת טחול ניקוז;
{{ח:תתת|(4)}} ביופסיה וכריתת בלוטות לימפה;
{{ח:תתת|(5)}} השתלת מוח עצם, למעט השתלה בשיטה של הפרדת תאי אב;
{{ח:תתת|(6)}} השתלת מוח עצם, בשיטה של הפרדת תאי אב, במקרים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המטופל מאובחן כחולה בלוקמיה, זקוק להשתלת מוח עצם ולא נמצא לו תורם מתאים;
{{ח:תתתת|(ב)}} המטופל סובל ממחלה גנטית מסכנת חיים, זקוק להשתלת מוח עצם ולא נמצא לו תורם מתאים;
{{ח:תתת|(7)}} שימור דם טבורי למשפחות בסיכון שבהן יש קרוב משפחה מדרגה ראשונה עם אבחנה ידועה של מחלה המטואונקולוגיה או כשל של מח העצם bone marrow failure הניתנת לטיפול על ידי השתלת מח עצם.

{{ח:סעיף*|13||תיקון: ק״ת תשנ״ט, ק״ת תש״ס, ק״ת תשס״ב, ק״ת תשס״ח, ק״ת תשס״ח־2, ק״ת תש״ע, ק״ת תש״ע־2, ק״ת תשע״ה, ק״ת תשע״ו, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 13}}
{{ח:ת}} מערכת העיכול – אבחנה, טיפול ופעולות ניתוחיות, כגון –
{{ח:תת|(א)}} חלל הפה והלוע – למעט שיניים וחניכיים, אלא אם כן הם מהווים שלבהכרחי ומציל חיים על־פי קביעה רפואית
{{ח:תתת|(1)}} ניקוז מורסה והמטומה;
{{ח:תתת|(2)}} ביופסיה;
{{ח:תתת|(3)}} קשירת לשון;
{{ח:תתת|(4)}} כריתת לזיות;
{{ח:תתת|(5)}} כריתת לשון מלאה או חלקית;
{{ח:תתת|(6)}} אובולקטומיה;
{{ח:תתת|(7)}} טיפול בחיך שסוע;
{{ח:תתת|(8)}} סגירת פיסטולות;
{{ח:תתת|(9)}} פרינגופלסטיקה;
{{ח:תתת|(10)}} כריתת לוע חלקית;
{{ח:תתת|(11)}} כריתת לוע וגרון עם {{ח:הערה|[כך במקור]}} בלי כריתת תירואיד;
{{ח:תתת|(12)}} נתוח לתירוגלוסל רקס;
{{ח:תתת|(13)}} טונסילקטומיה;
{{ח:תתת|(14)}} אדנואידקטומיה;
{{ח:תתת|(15)}} הרדמה לצורך טיפולי שיניים במקרים מיוחדים כגון: חולי נפש, שיתוק מוחין, תסמונת דאון וחולי לב המקבלים קומדין;
{{ח:תתת|(16)}} טיפול בפתולוגיה ראשונית בלבד של מפרק הלסת, למעט בעיות הנובעות מהשיניים;
{{ח:תתת|(17)}} ניתוחים אורטוגנטים – רק אלו המתחייבים מהפרעה תיפקודית קשה.
{{ח:תת|(ב)}} בבלוטות הרוק והשפתיים –
{{ח:תתת|(1)}} סיאלוליטוסמיה;
{{ח:תתת|(2)}} פעולות בבלוטות הרוק;
{{ח:תתת|(3)}} ביופסיה;
{{ח:תתת|(4)}} כריתה חלקית או מלאה של השפתיים;
{{ח:תתת|(5)}} מפוי בלוטת הרוק.
{{ח:תת|(ג)}} ושט –
{{ח:תתת|(1)}} אזופגוסקופיה;
{{ח:תתת|(2)}} הרחבת הושט;
{{ח:תתת|(3)}} הזרקת לדליות בושט;
{{ח:תתת|(4)}} אזופגוסטומיה;
{{ח:תתת|(5)}} כריתת דליות בושט;
{{ח:תתת|(6)}} כריתת דיברקטיקולום;
{{ח:תתת|(7)}} כריתת ושט חלקית;
{{ח:תתת|(8)}} מיוטומיה;
{{ח:תתת|(9)}} רקונסטרוקציה של הושט;
{{ח:תתת|(10)}} טיפולי היאטוס הרניה;
{{ח:תתת|(11)}} נתוח לסטריקטורה;
{{ח:תתת|(12)}} תיקון קרעים בושט;
{{ח:תתת|(13)}} אזופגו־גסטרוסטומיה;
{{ח:תתת|(14)}} סגירת פיסטולות;
{{ח:תתת|(15)}} תיפקודי תנועת הושט;
{{ח:תתת|(16)}} תיפקודי חומצת הושט.
{{ח:תת|(ד)}} קיבה –
{{ח:תתת|(1)}} אנדוסקופיות;
{{ח:תתת|(2)}} גסטרוסטומיה;
{{ח:תתת|(2א)}} התקן גסטרוסטומיה מסוג כפתור לחולים הזקוקים להזנה ממושכת דרך גסטרוסטומיה ושחולים באחת ממחלות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דיסאוטונומיה משפחתית;
{{ח:תתתת|(ב)}} סיסטיק פיברוזיס;
{{ח:תתתת|(ג)}} מחלת קרוהן;
{{ח:תתתת|(ד)}} קוליטיס אלצרטיבית;
{{ח:תתתת|(ה)}} מחלה מטבולית;
{{ח:תתתת|(ו)}} תסמונת דאון;
{{ח:תתתת|(ז)}} מחלת אגירה של גליקוגן (מסוג 1 או 2);
{{ח:תתתת|(ח)}} שיתוק מוחין;
{{ח:תתתת|(ט)}} מחלה נוירומוסקולריות;
{{ח:תתתת|(י)}} מחלה המתבטאת בפרכוסים בלתי נשלטים;
{{ח:תתתת|(יא)}} מום מולד או נרכש, או כל תסמונת אחרת;
{{ח:תתת|(3)}} פילורומיוטומיה;
{{ח:תתת|(4)}} ביופסיות;
{{ח:תתת|(5)}} גסטרקטומיה מלאה או חלקית;
{{ח:תתת|(6)}} וגוטומיה – מלאה או סלקטיבית;
{{ח:תתת|(7)}} פילורופלסטיקה;
{{ח:תתת|(8)}} גסטרואנטרוסטומיה;
{{ח:תתת|(9)}} כריתת קיבה מסיבות השמנה תיעשה רק לצורך טיפול מציל חיים;
{{ח:תתת|(10)}} גסטרודואודנוסטומיה;
{{ח:תתת|(11)}} סגירת פיסטולית;
{{ח:תתת|(12)}} שטיפת קיבה;
{{ח:תתת|(13)}} מבחני הפרשת הקיבה;
{{ח:תתת|(14)}} גסטרופלסטיה לפרוסקופית לטיפול בהשמנת יתר חולנית של חולים בעלי BMI‏ (Body mass index) גבוה –
{{ח:תתתת|(א)}} מ־40, לאחר כישלון של ניסיון ממשי לירידה במשקל;
{{ח:תתתת|(ב)}} מ־35, הסובלים ממחלות הנובעות ממשקלם כגון יתר לחץ דם, מחלת לב איסכמית או הפסקת נשימה.
{{ח:תת|(ה)}} מעיים –
{{ח:תתת|(1)}} אנדוסקופיות – קיבה ותריסריון, ומעי לארכו;
{{ח:תתת|(2)}} דילטציות של חסימות;
{{ח:תתת|(3)}} כריתת פוליפים;
{{ח:תתת|(4)}} קואגולציה;
{{ח:תתת|(5)}} אנטרוטומיה;
{{ח:תתת|(6)}} איליאוסטומיה;
{{ח:תתת|(7)}} לפרוסקופיה;
{{ח:תתת|(8)}} קולוסטומיה;
{{ח:תתת|(8א)}} ניקוז הפרשות של חולי סטומה בציוד מתכלה;
{{ח:תתת|(9)}} צקוסטומיה;
{{ח:תתת|(10)}} אנטרו־אנטרוסטומיה;
{{ח:תתת|(11)}} רזקציות במעיים;
{{ח:תתת|(12)}} תיקון פיסטולות;
{{ח:תתת|(13)}} כריתת מעי;
{{ח:תתת|(14)}} טיפול בחסימת מעיים כולל באטרזיה של הילוד;
{{ח:תתת|(15)}} סגירת כולוסטומיה;
{{ח:תתת|(16)}} צקופקסיה;
{{ח:תתת|(17)}} סיגמואידופקסיה;
{{ח:תתת|(18)}} רדוקציה של פרולפס;
{{ח:תתת|(19)}} טיפול בדילטציה;
{{ח:תתת|(20)}} כריתת מזנטריום;
{{ח:תתת|(21)}} ניתוחי התוספתן;
{{ח:תתת|(22)}} מבחן כוליציסטוקינין;
{{ח:תתת|(23)}} בדיקת KRAS לצורך אבחון חולי סרטן מעי גס המועמדים לטיפול ב־Cetuximab או Panitumumab, בהתאם להתוויות הכלולות {{ח:חיצוני|צו ביטוח בריאות ממלכתי (תרופות בסל שירותי הבריאות)|בצו ביטוח בריאות ממלכתי (תרופות בסל שירותי הבריאות), התשנ״ה–1995}};
{{ח:תתת|(24)}} נוירומודולציה עצבית (גירוי חשמלי של שורשי העצב הסקראלי) לטיפול באי־נקיטת צואה; הטכנולוגיה תינתן לחולים עם אי־נקיטת צואה לאחר כישלון טיפול שמרני (התנהגותי, תרופתי, משוב ביולוגי);
{{ח:תתת|(24)}} {{ח:הערה|(מספור שגוי במקור):}} בדיקה לנוכחות מוטציה מסוג NRAS לצורך בחינת התאמה טיפולית של חולי סרטן מעי גס לטיפול תרופתי.
{{ח:תת|(ו)}} רקטום ואנוס –
{{ח:תתת|(1)}} אנדוסקופיה;
{{ח:תתת|(2)}} כריתה קדמית של הרקטום;
{{ח:תתת|(3)}} כריתה בטנית – פרינאלית;
{{ח:תתת|(4)}} ניתוח הרטמן;
{{ח:תתת|(5)}} ביופסיות;
{{ח:תתת|(6)}} פיוקטוטומיה;
{{ח:תתת|(7)}} כריתת סרטן הרקטום;
{{ח:תתת|(8)}} כריתת פוליפים;
{{ח:תתת|(9)}} טיפול צניחת הרקטום;
{{ח:תתת|(10)}} סגירת פיסטולות;
{{ח:תתת|(11)}} טיפול בדילטציות;
{{ח:תתת|(12)}} הרחקת גוף זר;
{{ח:תתת|(13)}} טיפול טחורים;
{{ח:תתת|(14)}} חיתוך ספינקטר האנוס;
{{ח:תתת|(15)}} כריתת נגעים ממאירים ושפירים;
{{ח:תתת|(16)}} תיקון פיסטולה באנוס. הזרקות לטחורים;
{{ח:תתת|(17)}} תיקון מום מלידה באנוס;
{{ח:תתת|(18)}} תיקון ספניקטר האנוס;
{{ח:תתת|(19)}} טיפול בקונדילומות;
{{ח:תתת|(20)}} מנומטריה רקטלית.
{{ח:תת|(ז)}} הכבד ודרכי המרה –
{{ח:תתת|(1)}} ביופסיות כבד;
{{ח:תתת|(2)}} כריתת כבד מלאה או חלקית;
{{ח:תתת|(3)}} לפרוטומיה;
{{ח:תתת|(4)}} השתלת כבד;
{{ח:תתת|(5)}} הכנסת צנטר למערכת המרה;
{{ח:תתת|(6)}} ניקוז דרך העור טרנס כבדי;
{{ח:תתת|(7)}} כולציסטקטומיה או טיפול אחר מקובל באבני מרה;
{{ח:תתת|(8)}} כולדוכוטומיה;
{{ח:תתת|(9)}} ספינקטרוסטומיה;
{{ח:תתת|(10)}} כולדוכו־דואדנוסטומיה;
{{ח:תתת|(11)}} כולדוכואנטרוסטומיה;
{{ח:תתת|(12)}} כולציסטוגסטרוסטומיה;
{{ח:תתת|(13)}} הכנסת תומך (STENT) לכלי הדם התוך־כבדיים למטופלים הסובלים מיתר לחץ פורטאלי, ובהתקיים תנאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דימומים חוזרים מדליות בושט שלא ניתן לעצרם על ידי טיפול סקלורזציה או קשירה של הדליות;
{{ח:תתתת|(ב)}} מיימת שאינה ניתנת לטיפול בדרך אחרת;
{{ח:תתת|(14)}} בדיקת אלסטרוגפיה (Fibroscan) או בדיקת מדדים לא ישירים בדם (Fibrotext):
{{ח:תתת|(א)}} בחולים חדשים המאובחנים עם HCV עם גנוטיפים 1, 2, 3 ו־4 לקביעת דרגת הפיברוזיס לצורך החלטה על התחלת טיפול;
{{ח:תתת|(ב)}} בחולים מכל הגנוטיפים עם דרגות פיברוזיס F2-F0, מעקב עד להחלטה על התחלת טיפול.
{{ח:תת|(ח)}} לבלב –
{{ח:תתת|(1)}} ביופסיה;
{{ח:תתת|(2)}} כריתה;
{{ח:תתת|(3)}} ניקוז;
{{ח:תתת|(4)}} ניתוח ע״ש ויפל;
{{ח:תתת|(5)}} כריתה דיסטלית.
{{ח:תת|(ט)}} הבטן והפריטוניאום
{{ח:תתת|(1)}} אספירציה אבחנתית;
{{ח:תתת|(2)}} מתן כמוטרפיה;
{{ח:תתת|(3)}} לפרוטומיה;
{{ח:תתת|(4)}} לפרוטומיה עקב טראומה;
{{ח:תתת|(5)}} ספלנקטומיה;
{{ח:תתת|(6)}} תיקון הסרעפת;
{{ח:תתת|(7)}} תיקון נזק למעיים;
{{ח:תתת|(8)}} ניתוח כבד פגוע;
{{ח:תתת|(9)}} כריתת כליה;
{{ח:תתת|(10)}} ניקוז מורסה;
{{ח:תתת|(11)}} התקנת נקז פריטונאי־ג׳גולרי;
{{ח:תתת|(12)}} כריתת גידולים בדופנות הבטן ובחלל הבטן;
{{ח:תתת|(13)}} אומנטופקסיה;
{{ח:תתת|(14)}} הרניוטומיה;
{{ח:תתת|(15)}} נתוחי הרניה דיאפרגמטית.
{{ח:תת|(י)}} יעוץ דיאטני למטרה רפואית בלבד.
{{ח:תת|(יא)}} הערכה של הפרעות במנגנון הבליעה בילדים והטיפול בהן.
{{ח:תת|(יב)}} אנדוסקופיה באמצעות קפסולה לאחר מיצוי אמצעי אבחון אחרים תינתן להתוויות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} דימום סמוי חוזר במערכת העיכול ממקור לא ידוע;
{{ח:תתת|(2)}} חשד למחלת מעי דלקתית (Inflammatory bowel disease – IBD);
{{ח:תתת|(3)}} חולים עם מחלת קרוהן ידועה עם חשד להתלקחות, לאחר איליאוקולונוסקופיה ובדיקת דימות חתך (MRE או CTE).

{{ח:סעיף*|14||תיקון: ק״ת תש״ס, ק״ת תשס״ג, ק״ת תש״ע, ק״ת תשע״ו, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 14}}
{{ח:ת}} הכליות ומערכת המין והשתן – אבחנה טיפול ופעולות ניתוחיות, כגון –
{{ח:תת|(א)}} הכליה והפרינפרום
{{ח:תתת|(1)}} ביופסית כליה;
{{ח:תתת|(2)}} ניקוז מורסה כליתית או פרינפרית;
{{ח:תתת|(3)}} נפרוטומיה;
{{ח:תתת|(4)}} פיאלוטומיה;
{{ח:תתת|(5)}} כריתת כלי דם אברנטיים;
{{ח:תתת|(6)}} כריתת גביעי כליה;
{{ח:תתת|(7)}} כריתת כליה מלאה או חלקית;
{{ח:תתת|(8)}} כריתת כליה ואורטר;
{{ח:תתת|(9)}} פיאלופלסטיקה;
{{ח:תתת|(10)}} נפרופקסיה;
{{ח:תתת|(11)}} כריתת גידולים רטרופריטונאליים;
{{ח:תתת|(12)}} הסרת אבני כליה וריסוק אבני כליה;
{{ח:תתת|(13)}} השתלת כליה.
{{ח:תת|(ב)}} אורטר –
{{ח:תתת|(1)}} אנדוסקופיות;
{{ח:תתת|(2)}} אורטרוטומיה;
{{ח:תתת|(3)}} כריתת אורטר;
{{ח:תתת|(4)}} אנסטומוזות;
{{ח:תתת|(5)}} ראימפלטנציה;
{{ח:תתת|(6)}} תיקוני פיסטולות אורטרו – וגינליות;
{{ח:תתת|(7)}} התקנת CONDUIT אורטרו־אליאלי.
{{ח:תת|(ג)}} שלפוחית השתן –
{{ח:תתת|(1)}} ציסטוסקופיות עם או בלי ביופסיות;
{{ח:תתת|(2)}} מנומטריה;
{{ח:תתת|(3)}} ביופסית הערמונית;
{{ח:תתת|(4)}} כריתת שאתות;
{{ח:תתת|(5)}} סילוק גוף זר;
{{ח:תתת|(6)}} קטטריזציה;
{{ח:תתת|(7)}} הכנסת תרופות דרך קטטר לשלפוחית;
{{ח:תתת|(8)}} ציסטוטומיה וציסטוסטומיה;
{{ח:תתת|(9)}} כריתת שלפוחית השתן;
{{ח:תתת|(10)}} סגירת פיסטולות;
{{ח:תתת|(11)}} סוגר מלאכותי לשלפוחית השתן;
{{ח:תתת|(12)}} הזרקת טפלון לילדים הסובלים מרפלוקס;
{{ח:תתת|(13)}} ניתוח זעיר לתיקון דליפת שתן אגב מאמץ בעזרת סרט סינתטי;
{{ח:תתת|(14)}} טיפול משולב בהיפרתרמיה מקומית וכימותרפיה בסרטן שלפוחית השתן מסוג TCC – טיפול משלים לחולים הנמצאים בסיכון בינוני עד גבוה להישנות המחלה (חזרה והתקדמות), לאחר ביצוע ניתוח ראשוני לכריתת הגידול (Trabsurethral resection – TUR) ואחרי כישלון טיפול קודם בשטיפות מקומיות (אימונותרפיה [BCG] או כימותרפיה [כגון מיטומיצין]), או בחולים שבהם נכשלו הטיפולים בשטיפות מקומיות ואשר בהם קיימת הוריית נגד לביצוע הניתוח;
{{ח:תתת|(15)}} מתן תוך־שלפוחיתי של גליקוזאמינוגליקאנים;
{{ח:תתת}} הטיפול יינתן בעבור חולים הסובלים מדלקת של שלפוחית השתן (ציסטיטיס) חמורה שהופיעה לאחר הקרנות לאזור האגן;
{{ח:תתת|(16)}} נוירומודולציה עצבית (גירוי חשמלי של שורשי העצב הסקראלי):
{{ח:תתתת|(א)}} לטיפול באצירת שתן לא חסימתית אידיופתית כרונית;
{{ח:תתתת|(ב)}} לטיפול בפעילות יתר של שלפוחית השתן (overactive bladder) ו־urge incontinence לאחר מיצוי טיפול שמרני ותרופתי.
{{ח:תת|(ד)}} שופכה –
{{ח:תתת|(1)}} אנדוסקופיה;
{{ח:תתת|(2)}} ביופסיה;
{{ח:תתת|(3)}} אורטרוסטומיה;
{{ח:תתת|(4)}} מיאטוטומיה;
{{ח:תתת|(5)}} כריתת פפילומות;
{{ח:תתת|(6)}} כריתת סעיפים;
{{ח:תתת|(7)}} כריתת מסתמים בתוך השופכה;
{{ח:תתת|(8)}} אורטרופקסיה;
{{ח:תתת|(9)}} אורטרופלסטיקה;
{{ח:תתת|(10)}} תיקון קרעים ופיסטולות;
{{ח:תתת|(11)}} הרחבות של סטרוקטורות;
{{ח:תתת|(12)}} התקן להרחבת שפכה לחולים עם קטטר ממושך ובהיצרות שופכה.
{{ח:תת|(ה)}} מערכת המין בגבר –
{{ח:תתת|1.}} איבר המין –
{{ח:תתתת|–}} ביופסיה;
{{ח:תתתת|–}} אמפוטציה;
{{ח:תתתת|–}} טיפול בקונדילומטה;
{{ח:תתתת|–}} תיקון היפוספדיאס;
{{ח:תתתת|–}} השתלת תותב לאין אונות;
{{ח:תתת|2.}} אשכים –
{{ח:תתתת|–}} ניקור מורסה;
{{ח:תתתת|–}} ביופסיה;
{{ח:תתתת|–}} כריתת אשכים;
{{ח:תתתת|–}} ניתוח לתיקון אשך טמיר;
{{ח:תתתת|–}} ניקוז מורסה באפידידימיס;
{{ח:תתתת|–}} כריתת ספרמטוצלה;
{{ח:תתתת|–}} אספירציה של הידרוצלה וכריתתו;
{{ח:תתתת|–}} ניקוז או כריתה של שק האשכים;
{{ח:תתתת|–}} הדגמה וקשירה של הוס־דפרנס וחבל הזרע;
{{ח:תתתת|–}} מאמני נרתיק לנשים הסובלות מ־Genito-pelvic pain/penetration disorder;
{{ח:תתת|3.}} ערמונית –
{{ח:תתתת|–}} ביופסיה;
{{ח:תתתת|–}} אנדוסקופיה;
{{ח:תתתת|–}} הפרתרמיה לחולים שאינם יכולים לעמוד בהרדמה;
{{ח:תתתת|–}} טיפול בהקפאה עמוקה בסרטן הערמונית יינתן לחולים שאינם יכולים לעבור טיפול ניתוחי או לחולים שלגביהם קיימת הוריית נגד לטיפול בקרינה, בהיעדר עדות לגרורות;
{{ח:תתתת|–}} סוגר מלאכותי לשלפוחית השתן;
{{ח:תתתת|–}} תותב ע״ש ניסנקורן לחולים עם ערמונית מגדלים שאינם יכולים לעמוד בהרדמה;
{{ח:תתת|4.}} טיפול בהפרעות בתיפקוד מיני.
{{ח:תת|(ו)}} מערכת המין באישה
{{ח:תתת|(1)}} ניקוז מורסה, ביופסיה, קשירת ורידים בוולווה;
{{ח:תתת|(2)}} נרתיק –
{{ח:תתתת|–}} אנדוסקופיה;
{{ח:תתתת|–}} ניקוז וחיתוך מורסה;
{{ח:תתתת|–}} תיקון מקרים של צניחה – אנטרוצלה;
{{ח:תתתת|–}} כריתת פוליפים;
{{ח:תתתת|–}} סגירת פיסטולות;
{{ח:תתת|(3)}} צוואר הרחם –
{{ח:תתתת|–}} אנדוסקופיות;
{{ח:תתתת|–}} ביופסיה;
{{ח:תתתת|–}} משטח צואר הרחם;
{{ח:תתתת|–}} כריתה של הצוואר;
{{ח:תתת|(4)}} גוף הרחם –
{{ח:תתתת|–}} אנדוסקופיה;
{{ח:תתתת|–}} ביופסיה מהאנדומטריום;
{{ח:תתתת|–}} גרידה לאחר הפלה ספונטנית;
{{ח:תתתת|–}} כריתת חצוצרה;
{{ח:תתתת|–}} ניתוחי חצוצרה;
{{ח:תתתת|–}} הטיפולים במחלה ודלקות של האגן;
{{ח:תתתת|–}} כריתת מיומה;
{{ח:תתתת|–}} כריתת רחם עם או בלי טפולות;
{{ח:תתתת|–}} היסטרופלסטיקה;
{{ח:תתתת|–}} אבלציה תרמית על ידי בלון לטיפול במנורגיה;
{{ח:תתתת|–}} אמצעי מניעה לא הורמונליים – התקנים תוך־רחמיים;
{{ח:תתת|(5)}} חצוצרות –
{{ח:תתתת|–}} טיפול בהריון חצוצרתי;
{{ח:תתתת|–}} לפרוסקופיה אבחנתית וטיפולית;
{{ח:תתתת|–}} כריתת חצוצרה;
{{ח:תתתת|–}} ניתוחי חצוצרה;
{{ח:תתתת|–}} טיפולים במחלה ודלקות של האגן;
{{ח:תתתת|–}} קשירת חצוצרה מסיבה רפואית תוך כדי ניתוח קיסרי, צינתור חצוצרות כטיפול בעקרות;
{{ח:תתת}} שחלות –
{{ח:תתתת|–}} כריתה;
{{ח:תתתת|–}} ביופסיה;
{{ח:תתתת|–}} כריתה ושאיבת ציסטה;
{{ח:תתת|(6)}} טיפול בהפרעות בתיפקוד מיני.

{{ח:סעיף*|15||תיקון: ק״ת תשס״ב, ק״ת תש״ע, ק״ת תשע״א־3, ק״ת תשע״ג, ק״ת תשע״ה, ק״ת תשפ״ג־3, ק״ת תשפ״ד־5|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 15}}
{{ח:ת}} המערכת האנדוקרינית – אבחנה, טיפול ופעולות ניתוחיות, כגון –
{{ח:תת|(א)}} כלל השיטות האבחנתיות, הטיפולים והפעולות הניתוחיות במערכת האנדוקרינית, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} מבחן ACTH;
{{ח:תתת|(2)}} הורמון אנטידיורטי;
{{ח:תתת|(3)}} גלוקגון טסט;
{{ח:תתת|(4)}} היסטמין טסט;
{{ח:תתת|(5)}} העמסת סוכר;
{{ח:תתת|(6)}} גרוי ע״י פנטגסטרין;
{{ח:תתת|(7)}} TRH טסט;
{{ח:תתת|(8)}} מבחני גרוי להפרשת הורמוני בלוטת יותרת המח;
{{ח:תתת|(9)}} דגימה מ־Petrosal Sinus.
{{ח:תת|(ב)}} בלוטת התירואיד –
{{ח:תתת|(1)}} בדיקות להערכת תיפקוד ומבנה בלוטה;
{{ח:תתת|(2)}} אספירציה;
{{ח:תתת|(3)}} ביופסיה;
{{ח:תתת|(4)}} ניקוז מורסה;
{{ח:תתת|(5)}} כריתת תירואיד חלקית או מלאה;
{{ח:תתת|(6)}} כריתת קישרית בודד.
{{ח:תת|(ג)}} בלוטות הפארה־תירואיד –
{{ח:תתת|(1)}} הערכת תיפקוד בלוטת הפארה־תירואיד;
{{ח:תתת|(2)}} אקספלורציה והסרה של בלוטות הפארה־תירואיד או גידול בהן;
{{ח:תתת|(3)}} ניתוח רדיקלי של הצוואר עקב גידול בתירואיד או בפארה־תירואיד.
{{ח:תת|(ד)}} כריתת תימוס.
{{ח:תת|(ה)}} בלוטות יותרת הכליה – כריתת הכליה – חד צדדי או דו צדדי. טיפול תרופתי לדכוי יתרת הכליה, איסוף שתן לסטרואידים, מבחן דיכוי על ידי דקסמטזון.
{{ח:תת|(ו)}} סוכרת –
{{ח:תתת|(1)}} בדיקות – GHB;
{{ח:תתת|(2)}} פרוקטוזאמין;
{{ח:תתת|(3)}} C-peptide;
{{ח:תתת|(4)}} העמסת סוכר;
{{ח:תתת|(5)}} טפול בסיבוכי סוכרת;
{{ח:תתת|(6)}} הזלפת אינסולין במשאבה תת־עורית –
{{ח:תתתת|(א)}} בחולה סוכרת מטיפוס 1 הסובל מאחד ממצבים אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} התקפים חוזרים של נוירוהיפוגליקמיה;
{{ח:תתתתת|(2)}} התקפים חוזרים של קטואצידוזיס והיפוגליקמיה המחייבים אשפוז;
{{ח:תתתתת|(3)}} רמת המוגלובין AIC שלו היא 7.5 ומעלה;
{{ח:תתתתת|(4)}} אינו מגיע למצב של איזון ברמות הסוכר בדמו למרות מיצוי חלופות טיפול מקובלות אחרות הכלולות בסל שירותי הבריאות, לרבות טיפול בשלוש זריקות אינסולין או יותר ביממה;
{{ח:תתתת|(ב)}} באישה הלוקה בסוכרת מטיפוס 1 – בתקופה שלפני הריון מתוכנן או במשך הריונה;
{{ח:תתתת|(ג)}} בחולה סוכרת מטיפוס 2 – המטופל באינסולין במינון של מעל יחידה אחת לקילוגרם שפיתח תינגודת קשה לאינסולין ואינו מגיע למצב של איזון ברמות הסוכר בדמו;
{{ח:תתת|(7)}} מכשיר לקריאה רצופה בזמן אמת – המכשיר יינתן לחולי סוכרת מסוג I הסובלים מקושי באיזון ובהתוויות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} נשים חולות סוכרת מסוג I, שאינן מאוזנות לפני ההיריון או במהלכו; המכשיר יינתן לתקופה שלא תעלה על שנה וחצי – לתקופה שלפני הכניסה להיריון לצורך השגת איזון, לתקופת ההיריון ולתקופת משכב הלידה; המכשיר יינתן בהמלצת רופא מומחה במרפאת סוכרת או רופא מומחה ברפואת נשים במרפאה להיריון בסיכון גבוה;
{{ח:תתתת|(ב)}} ילדים חולי סוכרת מסוג I הסובלים מקושי באיזון רמת סוכר למרות טיפול מיטבי, ובהתאם למפורט להלן:
{{ח:תתתתת|(1)}} ילדים שמלאו להם 8 שנים וטרם מלאו להם 18 שנים שחוו שני אירועים מתועדים של היפוגליקמיה;
{{ח:תתתתת|(2)}} ילדים שלא מלאו להם 8 שנים שקיים קושי להשיג איזון בטיפול במחלתם; המכשיר יינתן בהמלצת רופא מומחה במרפאת סוכרת;
{{ח:תתתת|(ג)}} מטופלים שמלאו להם 18, שהם חולי סוכרת סוג I הסובלים מהיפוגליקמיה לא מודעת (unawareness) וקושי באיזון רמת סוכר למרות טיפול מיטבי, שחוו שני אירועים של היפוגליקמיה מתועדים, ב־12 החודשים שקדמו לבקשה;
{{ח:תתתת}} הטכנולוגיה תינתן בהמלצת רופא מומחה במרפאת סוכרת;
{{ח:תתתת|(ד)}} מבוגרים חולי סוכרת סוג 1 הסובלים מהיפוגליקמיה סימפומטית עם תיעוד במכשיר או במרפאה;
{{ח:תתת|(8)}} טכנולוגיות FLASH לניטור סוכר:
{{ח:תתתת|(א)}} חולי סוכרת מסוג 1 שאינם משתמשים בניטור סוכר רציף;
{{ח:תתתת|(ב)}} חולי סוכרת מסוג 2 המטופלים באינסולין במשטר מרובה זריקות (Multiple daily injection) הכולל אינסולין קצר טווח, או במשאבת אינסולין;
{{ח:תתתת|(ג)}} נשים עם סוכרת הריונית (Gestational Diabetes Mellitus) המטופלות באינסולין;
{{ח:תתת|(9)}} מערכת היברידית־אוטומטית, לניטור סוכר רציף והזלפת אינסולין מותאמת אישית במעגל סגור:
{{ח:תתתת|(א)}} לילדים עד גיל 18 עם סוכרת מסוג 1 הזכאים למשאבת אינסולין; מטופלים שהתחילו שימוש בטכנולוגיה זו בגיל הילדות – הזכאות תימשך גם לאחר הגיעם לגיל 18;
{{ח:תתתת|(ב)}} למטופלים מבוגרים בגילים 18–40 שנים המשתמשים באינסולין מזה לפחות 6 חודשים וזכאים למשאבת אינסולין וניטור סוכר רציף.
{{ח:תת|(ו1)}} מכשיר לקריאה רצופה של סוכר בזמן אמת לקטינים הסובלים מהיפוגליקמיה כתוצאה ממחלת אגירת גליקוגן מסוג 1 או היפראינסוליניזם מולד של הינקות; המכשיר יינתן לקטינים הסובלים מקושי באיזון רמת סוכר למרות טיפול מיטבי; הזכאות היא מעת גילוי המחלה עד גיל 18;
{{ח:תת}} הטיפול יינתן בהמלצת רופא מומחה באנדוקרינולוגיה;
{{ח:תת}} הטיפול יכלול את המכשיר הקבוע וציוד מתכלה הנדרש לניטור ובכלל זה את החיישנים.
{{ח:תת|(ז)}} גיל הבלות – טיפול הורמונלי חלופי באסטרוגנים ותרופות פרוגסטטיביות.

{{ח:סעיף*|16||תיקון: ק״ת תשנ״ט, ק״ת תש״ס, ק״ת תשס״ו־2, ק״ת תשס״ח, ק״ת תשס״ח־2, ק״ת תש״ע, ק״ת תש״ע־2, ק״ת תשע״א־3, ק״ת תשע״ד, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 16}}
{{ח:ת}} מערכת העצבים – אבחנה, טיפול ופעולות כירורגיות, כגון –
{{ח:תת|(א)}} מוח –
{{ח:תתת|(1)}} ניתוח – במקרים של שאתות (כולל גישה טרנספנואידלית);
{{ח:תתת|(2)}} תיקוני אנאוריזמות;
{{ח:תתת|(3)}} טיפיל במלפורמצוית עורקיות־ורידיות;
{{ח:תתת|(4)}} קרניוטומיה לשם ניקוז המטומה ומורסה;
{{ח:תתת|(5)}} מעקפים אקסטרקרניאלים – אינטרקניאלים;
{{ח:תתת|(6)}} אובליטרציה בשל פיסטולה קרוטיס־קברנוס;
{{ח:תתת|(7)}} חורי Burr;
{{ח:תתת|(8)}} קרניוטומיה לשם ביופסית מוח;
{{ח:תתת|(9)}} כריתת המיספירה. תיקון אנצפלוצלה;
{{ח:תתת|(10)}} פעולות בפוסה אחורית;
{{ח:תתת|(11)}} ניקוז חדרי המוח;
{{ח:תתת|(12)}} ניתוחים עקב חבלות בגולגול, למשל –
{{ח:תתתת|–}} נזק לרקמת המוח
{{ח:תתתת|–}} ניקוז וסילוק המטומה תוך מוחית
{{ח:תתתת|–}} סילוק גוף זר
{{ח:תתתת|–}} דקומפרסיה;
{{ח:תתת|(13)}} תיקוני מפרצת תוך מוחית בעזרת נוירורדיולוגיה פולשנית, תוך שימוש בסלילים וכיוצא באלה;
{{ח:תתת|(14)}} טיפול בקוצב מוח במחלת פרקינסון ובהפרעות תנועה בהמלצת רופא מומחה בנוירולוגיה;
{{ח:תתת|(15)}} קוצב וגאלי לטיפול באפילפסיה;
{{ח:תתת|(16)}} גירוי מוחי עמוק לטיפול במבוגרים הסובלים מאפילפסיה עמידה מסוג partial onset (עם התרחבות למוקדים נוספים או בלא התרחבות כאמור) – לחולים שמיצו טיפול תרופתי וקוצב וגאלי;
{{ח:תתת|(17)}} טיפול ברעד ראשוני באמצעות התערבות באזורי המוח ומערכת העצבים המעורבים בהפרעה;
{{ח:תתת|(18)}} טיפול בשדות חשמליים (Tumor Treating Fields) – ב־Glioblastoma Multiforme (GBM) לחולים לאחר ניתוח וטיפול משולב בהקרנות ו־Temozolomide.
{{ח:תת|(ב)}} עצבים קרניאלים –
{{ח:תתת|(1)}} דקומפרסיה;
{{ח:תתת|(2)}} נוילקטומיה.
{{ח:תת|(ג)}} עורקי המוח –
{{ח:תתת|(1)}} אנדארטרקטומיה של עורקי התרדמה ושל העורקים הורטברלים;
{{ח:תתת|(2)}} ביופסיה של העורק הטמפורלי;
{{ח:תתת|(3)}} קשירה.
{{ח:תת|(ד)}} פעולות –
{{ח:תתת|(1)}} מעקפים של הנוזל הצרברו־ספינלי.
{{ח:תת|(ה)}} גולגולת –
{{ח:תתת|(1)}} תיקון דפקטים בגולגולת;
{{ח:תתת|(2)}} קרניוטומיה לשם תיקון קרניופציאלי ולסילוק טומור בארובת העין, ולדקומפרסיה של עצב הראיה.
{{ח:תת|(ו)}} חוט השידרה –
{{ח:תתת|(1)}} גידולים – הוצאה חלקית או מלאה אקסטרדורלית או אינטרדורלית;
{{ח:תתת|(2)}} ביופסיה וכריתה של גידולים תוך מדולריים;
{{ח:תתת|(3)}} מלפורמציות עורקיות־ורידיות;
{{ח:תתת|(4)}} פעולות דקומפרסיה כולל למינקטומיה;
{{ח:תתת|(5)}} דיסקטומיה;
{{ח:תתת|(6)}} פעולות לאיחוי חוליות;
{{ח:תתת|(7)}} פעולות לטיפול ואיחוי שברים;
{{ח:תתת|(8)}} תיקון מנינגוצלה ומנינגומיאלוצלה.
{{ח:תת|(ז)}} עצבים פריפריים –
{{ח:תתת|(1)}} חיתוך גידולים והסרתם;
{{ח:תתת|(2)}} תפירת עצבים;
{{ח:תתת|(3)}} השתלה;
{{ח:תתת|(4)}} דקומפרסיה;
{{ח:תתת|(5)}} חיתוך;
{{ח:תתת|(6)}} כריתה;
{{ח:תתת|(7)}} ביופסיה וטרנספוזיציה של עצבים פריפריים.
{{ח:תת|(ח)}} מערכת העצבים האוטונומית – סימפטקטומיה.
{{ח:תת|(ט)}} תבחינים וטיפול, כגון –
{{ח:תתת|(1)}} ניקור מותני;
{{ח:תתת|(2)}} תבחין טנסילון;
{{ח:תתת|(3)}} תבחין קצמן;
{{ח:תתת|(4)}} הזרקה לנוזל השדרה;
{{ח:תתת|(5)}} E.E.G.‎;
{{ח:תתת|(6)}} בדיקות במעבדת שינה;
{{ח:תתת|(7)}} טיפול בכאב על־ידי אלחוש מקומי ואזורי;
{{ח:תתת|(8)}} טיפול בדיקור (במסגרת מרפאת כאב לחולים במחלות ממאירות);
{{ח:תתת|(9)}} סטימולציה ספינלית לטיפול בכאב באמצעות –
{{ח:תתתת|(א)}} אלקטרודה זמנית, בהתמלא כל התנאים האלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} נתקבלה המלצת רופא במרפאת כאב הקובע המלצה למתן הטיפול לאותו מטופל;
{{ח:תתתתת|(2)}} הטיפול דרוש לאותו מטופל עקב אחד מאלה:
{{ח:תתתתתת|(א)}} כאב נוירוגני;
{{ח:תתתתתת|(ב)}} כאב שלאחר ניתוח גב;
{{ח:תתתתתת|(ג)}} כאב עקב Intractable Angina Pectoris;
{{ח:תתתתתת|(ד)}} כאב עקב Peripheral Vascular Disease;
{{ח:תתתתת|(3)}} טיפולים שמרניים (כגון טיפול בתרופות) וכן טיפולים שאינם שמרניים (כגון הזרקת סטרואידים לשורשי העצבים, אפידורל או פאראורטברל) שניתנו לאותו מטופל נכשלו, ואין ודאות כי והיה ניתן לפתור את בעייתו באמצעות פעולה כירורגית;
{{ח:תתתת|(ב)}} אלקטרודה קבועה, למטופל שרופא במרפאה כאב קבע לגביו כי עבר, במשך ימים מספר, טיפול כאמור בפסקת משנה (א), ובלבד שבעקבות אותו טיפול חש אותו מטופל בהקלה בכאביו, ונזקק במידה פחותה לנטילת תרופות לטיפול בכאביו;
{{ח:תתת|(10)}} טיפול בכאבים באמצעות משאבה –
{{ח:תתתת|(א)}} בהתקיים כל התנאים האלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} התקבלה המלצת רופא במרפאת כאב;
{{ח:תתתתת|(2)}} המטופל הוא אחד מאלה:
{{ח:תתתתתת|(א)}} חולה הסובל מכאב עקב מחלת הסרטן;
{{ח:תתתתתת|(ב)}} החולה משותק גפה (פאראפלג או קוואדריפלג) או קטוע גפיים – וסובל מכאב עקב מצבו זה;
{{ח:תתתתת|(3)}} המטופל לא הגיב לטיפולים שמרניים (כגון טיפול בתרופות) או לטיפולים שאינם שמרניים (כגון הזרקת סטרואידים לשורשי העצבים, אפידורל, השתלת אלקטרודות);
{{ח:תתתתת|(4)}} אין ודאות כי אפשר לפתור את כאבו של המטופל באמצעות פעולה כירורגית;
{{ח:תתתת|(ב)}} בהתקיים התנאים האמורים בסעיף קטן (א)(1)(3) ו־(4), אם המטופל אובחן כסובל מכאב כרוני שלא באחד המצבים המנויים בסעיף קטן (א)(2), איננו מגיב לטיפול אחר בכאב, ורופא שנקבע לכך מטעם הקופה, אישר כי יש הצדקה רפואית לטיפול;
{{ח:תתת|(11)}} טיפול בכאב עז באמצעות גלי רדיו.
{{ח:תת|(י)}} משאבה להזלפת בקלופן לתוך תעלת השדרה – לכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לילדים הסובלים מספסטיות קשה על רקע שיתוק מוחין, שכשלו בטיפולים אחרים, כאשר הספסטיות מהווה מגבלה של ממש בתפקוד וביכולת לטפל בהם;
{{ח:תתת|(2)}} לחולי שיתוק מוחין הסובלים מספסטיות קשה הגורמת להגבלה תפקודית וכאב;
{{ח:תתת|(3)}} לחולי טרשת נפוצה הסובלים מספסטיות קשה הגורמת להגבלה תפקודית וכאב;
{{ח:תתת|(4)}} לחולים הסובלים מספסטיות לאחר פגיעות בחוט השדרה על רקע מצבים פתולוגיים בתעלת השדרה בחוט השדרה או בחוליות: גידול ספינאלי, מיאליטיס, מלפורמציה וסקולרית, מצבים ניווניים של המוח או חוט השדרה, או על רקע ניתוח, וכן במצב של תמט חוליה.
{{ח:תת|(יא)}} משאבה להזרקה תת־עורית של אפומורפין:
{{ח:תתת|(1)}} בחולי פרקינסון הנדרשים לטיפול מתמשך בהזרקות מרובות של אפומואפין תת־עורי לשיפור איזון מחלתם;
{{ח:תתת|(2)}} בחולי פרקינסון שמחלתם מלווה בתנודתיות מוטורית גבוהה, הנדרשים לטיפול מתמשך באפומורפין.

{{ח:סעיף*|17||תיקון: ק״ת תשס״ב, ק״ת תשס״ג, ק״ת תשס״ו־2, ק״ת תש״ע, ק״ת תש״ע־2, ק״ת תשע״ה, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 17}}
{{ח:ת}} עינים – אבחנה, טיפול ופעולות ניתוחיות, כגון –
{{ח:תת|(א)}} בדיקת ראייה למטרות רפואיות
{{ח:תתת|–}} אלקטרואוקולוגרם;
{{ח:תתת|–}} אנגיוגרפיה ע״י פלואורסצאין;
{{ח:תתת|–}} תבחינים לגלאוקומה;
{{ח:תתת|–}} אופתלמודינמומטריה;
{{ח:תתת|–}} טונומטריה;
{{ח:תתת|–}} שדות ראיה;
{{ח:תתת|–}} VER;
{{ח:תתת|–}} הפרשת דמעות וצביעת הקרנית.
{{ח:תת|(ב)}} אבחנה, טיפול ומעקב אחר מחלות עיניים.
{{ח:תת|(ב1)}} טיפול פוטודינמי בניוון מרכז רשתית העין (מאקולרי) באמצעות תכשיר VERTEPORFIN יינתן בכל אחד מהמקרים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} חולים הסובלים ממחלת AGE RELATED MACULAR DEGENERATION ‏(AMD) פובלית עם מרכיב קלסי דומיננטי;
{{ח:תתת|(2)}} חולים הסובלים ממחלת AGE RELATED MACULAR DEGENERATION ‏(AMD) עם ממברנה ניאווסקולרית תת־פובלית חבויה;
{{ח:תתת|(3)}} חולים הסובלים מניאווסקולריזציה כורואידלית תת־פובלית שנגרמה ממיופיה.
{{ח:תת|(ב2)}} נקז תוך עיני לטיפול בגלאוקומה.
{{ח:תת|(ג)}} גלגל העין –
{{ח:תתת|(1)}} אנוקלאציה;
{{ח:תתת|(2)}} הסרת גוף זר.
{{ח:תת|(ד)}} קרנית וסקלרה –
{{ח:תתת|(1)}} פרצנטזיס;
{{ח:תתת|(2)}} הסרת גוף זר;
{{ח:תתת|(3)}} כריתת פטריגיום;
{{ח:תתת|(4)}} קרטקטומיה;
{{ח:תתת|(5)}} כריתת דרמואיד;
{{ח:תתת|(6)}} צריבת כיב;
{{ח:תתת|(7)}} השתלת קרנית;
{{ח:תתת|(8)}} חיתוך הסקלרה;
{{ח:תתת|(9)}} מיפוי טופוגרפי של הקרנית, לחולים באחד ממצבים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סובלים ממחלת קרנית;
{{ח:תתתת|(ב)}} נמצאים לאחר ניתוח השתלת קרנית;
{{ח:תתתת|(ג)}} נמצאים לאחר ניתוח הסרת ירוד;
{{ח:תתת|(10)}} קרוס־לינקינג לקרטוקונוס וקרטאקטזיה;
{{ח:תתת}} הטיפול מיועד לחולים הסובלים מקרטוקונוס או מקרטאקטזיה המראים התקדמות מהירה, ושהתקיים בהם אחד מאלה, במהלך 12 החודשים שקדמו לתחילת הטיפול:
{{ח:תתתת|(א)}} עלייה של 1 דיופטר בצילינדר;
{{ח:תתתת|(ב)}} עלייה של 1 דיופטר ב־K MAX;
{{ח:תתתת|(ג)}} ירידה של למעלה משורה בחדות הראייה.
{{ח:תת|(ה)}} קשתית –
{{ח:תתת|(1)}} אירידקטומיה;
{{ח:תתת|(2)}} ניתוחי זווית העין בעזרת לייזר;
{{ח:תתת|(3)}} כריתת הקשתית; טיפול לגלאוקומה.
{{ח:תת|(ו)}} עדשה –
{{ח:תתת|(1)}} ניתוחי קטרקט;
{{ח:תתת|(2)}} הסרת העדשה;
{{ח:תתת|(3)}} שאיבת vitreous השתלתו;
{{ח:תתת|(4)}} כריתת הויטראוס;
{{ח:תתת|(5)}} השחלת עדשה תוך עינית.
{{ח:תת|(ז)}} רשתית – טיפולים בהפרדות הרישתית.
{{ח:תת|(ח)}} שרירים אקסטראוקולריים – ניתוחי פזילה.
{{ח:תת|(ט)}} אורביטה –
{{ח:תתת|(1)}} ניקוז;
{{ח:תתת|(2)}} חיתוך וכריתת טומורים;
{{ח:תתת|(3)}} ביופסיה;
{{ח:תתת|(4)}} שיחזור פלסטי ולא קוסמטי.
{{ח:תת|(י)}} עפעפיים –
{{ח:תתת|(1)}} ניקוז מורסה;
{{ח:תתת|(2)}} טיפול בכילזיון;
{{ח:תתת|(3)}} טיפול בורקות;
{{ח:תתת|(4)}} טיפול בפפילומות;
{{ח:תתת|(5)}} תיקוני פטוזיס;
{{ח:תתת|(6)}} טיפול באנטרופיון;
{{ח:תתת|(7)}} טיפול באקטרופיון.
{{ח:תת|(יא)}} לחמית –
{{ח:תתת|(1)}} הסרת גוף זר;
{{ח:תתת|(2)}} הסרת נגעים בלחמית.
{{ח:תת|(יב)}} דרכי הדמעות;
{{ח:תתת|(1)}} ניתוחי מעקף;
{{ח:תתת|(2)}} מניפולציות.
{{ח:תת|(יג)}} אורתופטיקה.
{{ח:תת|(יד)}} בדיקת OCT‏ (Optic coherence tomography) להדמיית רשתית העין בעבור מצבים פתולוגיים של רשתית העין לצורך אבחון, מעקב והחלטה טיפולית.
{{ח:תת|(טו)}} משקפי ראייה לילדים עד גיל 7 שנים.

{{ח:סעיף*|18||תיקון: ק״ת תשנ״ט, ק״ת תש״ס, ק״ת תשס״ח, ק״ת תש״ע, ק״ת תשפ״ג־3, ק״ת תשפ״ד־5|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 18}}
{{ח:ת}} אזניים – אבחנה, טיפול ופעולות ניתוחיות, כגון:
{{ח:תת|(א)}} אוזן חיצונית –
{{ח:תתת|(1)}} אנדוסקופיות לסילוק גוף זר;
{{ח:תתת|(2)}} ביופסיות;
{{ח:תתת|(3)}} ניקוז המטומה;
{{ח:תתת|(4)}} חיתוך בשל פריכונדריטיס;
{{ח:תתת|(5)}} סילוק סחוס או ניתוח רדיקלי;
{{ח:תתת|(6)}} הסרת פוליפים;
{{ח:תתת|(7)}} ניתוחים בתוך צינור השמע החיצוני;
{{ח:תתת|(8)}} תיקון פגמים מולדים ומיאטופלסטיקה;
{{ח:תתת|(9)}} פלסטיקה של האוזן החיצונית.
{{ח:תת|(ב)}} אוזן תיכונה –
{{ח:תתת|(1)}} מירינגוטומיה;
{{ח:תתת|(2)}} פרצנטזיס;
{{ח:תתת|(3)}} מסטואידקטומיה;
{{ח:תתת|(4)}} מירינגופלסטיקה;
{{ח:תתת|(5)}} סגירת פיסטולה;
{{ח:תתת|(6)}} השתלת שתל לאוזן הפנימית ואחזקתו, לסובלים מחירשות חד־צדדית עצבית־תחושתית (סנסורינוירלית) – SSD, חמורה או עמוקה באוזן אחת;
{{ח:תתת|(7)}} שדרוג מערכת חיצונית של שתל שמיעה, כולל מעבד שתל שמיעה, למושתלים בשתלי אוזן פנימית ואוזן תיכונה.
{{ח:תת|(ג)}} אוזן פנימית –
{{ח:תתת|(1)}} BERA;
{{ח:תתת|(2)}} לבירינטוטומיה;
{{ח:תתת|(3)}} סטפדקטומיה;
{{ח:תתת|(4)}} מעקף אנדולימפטי;
{{ח:תתת|(5)}} שתלים לאוזן הפנימית לרבות טיפול בבלאי סביר שוטף של חלקים חיצוניים בשתל, שבלעדיו תימנע אפשרות השימוש בו – בעבור ילדים מבוטחים שלא מלאו להם 18 שנים, עם חירשות דו־צדדית אשר אינה ניתנת לשיקום באמצעות מכשירי שמיעה, וכן בעבור מבוטחים שמלאו להם 18 שנים שהם מתחרשים חדשים או לקויי שמיעה ששמיעתם הידרדרה;
{{ח:תתת|(6)}} השתלת שתל לאוזן הפנימית ואחזקתו, לסובלים מחירשות חד־צדדית עצבית־תחושתית (סנסורינוירלית) – SSD, חמורה או עמוקה באוזן אחת;
{{ח:תתת|(6א)}} שתל שבלול (קוכליארי) ואחזקתו לטיפול בחירשות אסימטרית למטופלים עד גיל 18, לאחר ניסיון שימוש במכשיר שמיעה קונבנציונלי, הסובלים מחירשות אסימטרית באחד מהמצבים האלה:
{{ח:תתתת|(1)}} כאשר אוזן אחת חירשית והאוזן השנייה עם לקות שמיעה;
{{ח:תתתת|(2)}} כאשר קיימת ירידה אסימטרית חמורה או בינונית בשמיעה לפחות באוזן אחת;
{{ח:תתת|(7)}} שדרוג מערכת חיצונית של שתל שמיעה, כולל מעבד שתל שמיעה, למושתלים בשתלי אוזן פנימית ואוזן תיכונה.
{{ח:תת|(ד)}} בדיקות שמיעה אבחנתיות:
{{ח:תתת|(1)}} תבחין קלורי.
{{ח:תת|(ה)}} מערכת שמיעה מבוססת הולכת עצם BAHA‏ (Bone anchored hearing aid) – בחולים אשר אינם יכולים לקבל מענה באמצעות מכשירי שמיעה המבוססים על הולכת אוויר או באמצעות שתל קוכליארי.
{{ח:תת|(ו)}} שדרוג מערכת חיצונית של שתל שמיעה, כולל מעבד שתל שמיעה, למושתלי מערכת שמיעה מבוססת הולכת עצם, מוגני עצם ומשולבים.
{{ח:תת|(ז)}} מכשירי שמיעה לבני 18 למעלה.

{{ח:סעיף*|19||עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 19}}
{{ח:ת}} שירותי סיעוד
{{ח:תת|(א)}} באשפוז כל הפעילויות הסיעודיות במסגרת האשפוז, כולל שמירות מיוחדות עפ״י הוראה רפואית;
{{ח:תת|(ב)}} במסגרת הקהילתית פעילויות כגון:
{{ח:תתת|(1)}} מדידת סימנים חיוניים;
{{ח:תתת|(2)}} לקיחת דגימות מעבדה;
{{ח:תתת|(3)}} טיפול בפצעים;
{{ח:תתת|(4)}} מתן זריקות;
{{ח:תתת|(5)}} שטיפת אזניים;
{{ח:תתת|(6)}} הכנסה ושטיפה של קטטר;
{{ח:תתת|(7)}} התקנת פנרוס;
{{ח:תתת|(8)}} בצוע חוקנים;
{{ח:תתת|(9)}} פיקוח וסיוע באינהלציה;
{{ח:תתת|(10)}} פיקוח וסיוע בלקיחת תרופות;
{{ח:תתת|(11)}} הוצאת תפרים;
{{ח:תתת|(12)}} טיפול בטרכאוסטומיה;
{{ח:תתת|(13)}} מעקב יזום אחר חולים כרונים;
{{ח:תתת|(14)}} מתן טיפול ראשוני במצבי חולי חריפים, על־פי הוראות הקבע, בהעדר רופא;
{{ח:תתת|(15)}} הדרכה פרטנית לנושאי בריאות.

{{ח:סעיף*|20||תיקון: ק״ת תשנ״ט, תשס״ט|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 20}}
{{ח:ת}} התפתחות הילד
{{ח:תת|(א)}} שירותים שיכללו:
{{ח:תתת|(1)}} אבחון וטיפול על ידי צוות רב מקצועי בילדים עד גיל תשע שנים. צוות רב מקצועי כולל: רופא מומחה בנוירולוגיית ילדים או רופא ילדים מומחה בעל ניסיון בתחום התפתחות הילד, פסיכולוג, פיזיותרפיסט, עובד סוציאלי, קלינאי תקשורת, מרפא בעיסוק.
{{ח:תתת|(2)}} אבחון וריפוי בהפרעות דיבור לילדים עד גיל תשע שנים.
{{ח:תתת|(3)}} טיפול צוות רב מקצועי בילדים עם נכויות סומטיות עד גיל 18.
{{ח:תתת|(4)}} אבחון רפואי לילדים עד גיל 18.
{{ח:תתת|(5)}} טיפול רב מקצועי בדיספונקציה מוחית מזערית, למעט הפרעות ריכוז וקשב או ליקויי למידה, ליקוי שפה ודיבור, הפרעות בתקשורת או סרבול מוטורי לילדים עד גיל תשע (לילדים עם נכויות סומטיות עד גיל 18).
{{ח:תתת|(6)}} טיפול רב מקצועי בילדים עד גיל 6 עם הפרעות ריכוז וקשב או ליקויי למידה.
{{ח:תתת|(7)}} טיפול צוות רב מקצועי בילדים עד גיל 18 שאובחנו כמצויים בספקטרום האוטיסטי לפי הגדרות מדריך הסיווג והאבחון DSM-4, למעט ילדים כאמור עד גיל 7 המממשים את זכאותם לטיפול בריאותי מקדם בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}}.
{{ח:תת|(ב)}} שירותי אבחון כאמור בסעיף קטן (א) יינתנו רק לפי אישור שניתן מטעם קופת חולים בידי רופא מומחה בנוירולוגיית ילדים או רופא ילדים מומחה בעל ניסיון בתחום התפתחות הילד.
{{ח:תת|(ג)}} שירותי האבחון יינתנו במכון להתפתחות הילד שהכיר בו משרד הבריאות או ביחידה לטיפול התפתחותי, שהכיר בה משרד הבריאות, או בידי עובד בעל תעודת הכרה במעמד שנתן לו משרד הבריאות ושיש לו ניסיון של שנתיים לפחות בעבודה במכון או ביחידה כאמור, והוא עובד על פי תכנית טיפול שהתוו מכון או יחידה כאמור.

{{ח:סעיף*|21||תיקון: ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 21}}
{{ח:ת}} גנטיקה –
{{ח:תת|א.}} ייעוץ גנטי בבעיות תורשתיות כולל בדיקות דם
{{ח:תת|ב.}} טיפול תרופתי במחלת גושה (עפ״י קביעת וועדה מקצועית).
{{ח:תת|ג.}} בדיקת סקר למוטציות שכיחות בגנים BRCA1/BRCA2 לחולה עם סרטן שד או לבלב.
{{ח:תת|ד.}} בדיקת סקר למוטציות שכיחות בגנים BRCA1/BRCA2 לנשים יהודיות ממוצא אשכנז.

{{ח:סעיף*|21א||תיקון: ק״ת תשס״ח, ק״ת תש״ע, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 21א}}
{{ח:ת}} אבחון גנטי טרום־השרשתי –
{{ח:תת|(א)}} הטיפול יינתן למטופלים שמתקיים לגביהם אחד ממצבים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נשאות של מחלות גנטיות או הפרעה כרומוסומלית במטופלים בהפריה חוץ־גופית עקב ליקויי פוריות;
{{ח:תתת|(2)}} הפלות חוזרות על רקע הפרעות כרומוסומליות;
{{ח:תתת|(3)}} נשים או זוגות בסיכון גבוה להולדת ילד עם מומים כרומוסומליים חמורים במיוחד או זוגות עם נשאות של מוטציות, הגורמות למחלות גנטיות חמורות במיוחד, שלגביהם מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שני תנאים אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} קיימת בדיקת מעבדה המאבחנת נשאות למחלה, והמחלה ניתנת לאיתור בעובר;
{{ח:תתתתת|(2)}} קיים סיכון של 25% עד 50% למחלה מונוגנית חמורה במיוחד כגון תלסמיה מייג׳ור, לייפת כיסתית, תסמונת X השביר, טיי־זקס וכדומה.
{{ח:תתתת|(ב)}} באחד מבני הזוג קיים שינוי כרומוסומלי מאוזן כגון טרנסלוקציה, אשר מעלה את הסיכון לעובר עם שינוי כרומוסומלי חמור;
{{ח:תתת}} הזכאות לטיפול לפי פסקה זו, תוגבל לשני הריונות בלבד, שהסתיימו בלידה;
{{ח:תתת}} לעניין פסקה זו, ”מחלה גנטית חמורה במיוחד“ – מחלה הגורמת לתמותה בגיל צעיר או לתחלואה וסבל רב בלא אפשרות ריפוי;
{{ח:תתת|(4)}} נשאות של מוטציות בגנים הגורמים לחירשות גנטית לא תסמונתית.
{{ח:תת|(ב)}} זכאות לטיפול תיקבע בהתאם להמלצת יועץ גנטי.

{{ח:סעיף*|22||תיקון: ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 22}}
{{ח:ת}} מקצועות פארה־רפואיים
{{ח:תת|(א)}} פיזיותרפיה –
{{ח:תתת|(1)}} פיזיותרפיה בעת אשפוז כולל הערכה ראשונית והדרכה;
{{ח:תתת|(2)}} פיזיותרפיה חריפה בקהילה:
{{ח:תתת}} הערכה וטיפול במקרים חריפים, מבוגרים וילדים במחלות, כגון –
{{ח:תתתת|–}} כוויות;
{{ח:תתתת|–}} טראומה;
{{ח:תתתת|–}} אחרי אירוע מוחי;
{{ח:תתתת|–}} ניתוחים;
{{ח:תתתת|–}} מצבי נשימה חריפים;
{{ח:תתת|(3)}} פיזיותרפיה כרונית בקהילה:
{{ח:תתתת|(1)}} הערכה וטיפול במקרים כרוניים במבוגרים וילדים או במחלות. כגון:
{{ח:תתתת}} במחלות נוירולוגיות, נווניות, במחלות מפרקים ושרירים;
{{ח:תתת|(4)}} קבוצות יציבה לילדים –
{{ח:תתת|(5)}} קבוצות יציבה אשר נתנות כחלק אינטגרלי של הטיפול.
{{ח:תת|(ב)}} ריפוי בעיסוק –
{{ח:תתת|(1)}} בעת אשפוז;
{{ח:תתת|(2)}} איבחון וטיפול בקהילה במצבים כרוניים, כגון: אחרי אירוע מוחי, מחלות ניווניות, מחלות מפרקים;
{{ח:תתת}} במצבים חריפים, כגון: לאחר ניתוחים בכף היד, כוויות או טראומה.
{{ח:תת|(ג)}} הפרעות בתקשורת (ריפוי דיבור)
{{ח:תתת|(1)}} בדיקות שמיעה;
{{ח:תתת|(2)}} התאמת מכשיר שמיעה;
{{ח:תתת|(3)}} אימוני שמיעה, קריאת שפתיים והדרכה;
{{ח:תתת|(4)}} אבחון שפה ודיבור;
{{ח:תתת|(5)}} טיפול בשפה ודיבור;
{{ח:תתת|(6)}} טיפול קול;
{{ח:תתת|(7)}} טיפול בהפרעות קול כתוצאה מהתערבות כירורגית;
{{ח:תתת|(8)}} טיפול בצרידות למורים;
{{ח:תתת|(9)}} טיפול בגמגום;
{{ח:תתת|(10)}} טיפול קלינאות תקשורת להתאמה מגדרית של הקול לטרנסג׳נדרים.
{{ח:תת|(ד)}} שרות פסיכולוגי –
{{ח:תתת|(1)}} שרותי אבחון והערכה פסיכולוגיים;
{{ח:תתת|(2)}} יעוץ פסיכולוגי במרפאות ראשוניות, בבתי חולים כלליים, במכונים ובגנים טיפוליים;
{{ח:תתת|(3)}} טיפול פרטני, זוגי, משפחתי וקבוצתי;
{{ח:תתת|(4)}} התערבות פסיכולוגית בזמן משבר;
{{ח:תתת|(5)}} טיפול פסיכולוגי שיקומי ונוירופסיכולוגי;
{{ח:תתת|(6)}} טיפול פסיכותרפוטי פעיל וממושך לא יותר משנתיים, במידה שקיימת אינדיקציה למתן טיפולים מעבר לכך – על פי המלצת הגורם המטפל הבכיר.
{{ח:תת|(ה)}} עבודה סוציאלית –
{{ח:תתת|(1)}} טיפול פסיכוסוציאלי למטרות רפואיות במצבים חריפים;
{{ח:תתת|(2)}} טיפול פסיכוסוציאלי למטרות רפואיות במחלות ממושכות;
{{ח:תתת|(3)}} טיפול בחולה ובמשפחתו בסיוע למיצוי משאבים אישיים וגיוס משאבים קהילתיים. וחברתיים ומוסדיים לטפול בחולה כחלופה לאשפוז או מניעתו.
{{ח:תת|(ו)}} תזונה ודיאטה –
{{ח:תתת|(1)}} הנחיות והדרכה לדיאטה בעת אשפוז;
{{ח:תתת|(2)}} דיאטה ותזונה – טיפול בחולים חריפים וכרוניים בקהילה ובמרפאות חוץ של בתי חולים.
{{ח:תתת|(3)}} טיפול דיאטתי ותזונה לחולים המטופלים בדיאליזה וחולי כליות כרוניים, סוכרת, היפרליפידמיה ומקרים חריגים.

{{ח:סעיף*|22א||תיקון: ק״ת תשע״ב־3, תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 22א}}
{{ח:ת}} בריאות הנפש –
{{ח:תת|(א)}} סל השירותים בתחום האשפוז –
{{ח:תתת|(1)}} שירותי חירום ומיון;
{{ח:תתת|(2)}} שירותי אשפוז פסיכיאטריים, ואשפוז יום;
{{ח:תתת|(3)}} ייעוץ וטיפול באשפוז בבתי חולים כלליים;
{{ח:תתת|(4)}} אשפוז מבוטח לצורך הסתכלות, לפי הוראת פסיכיאטר מחוזי או על פי צו בית משפט בהליך פלילי, לפי {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש|חוק טיפול בחולי נפש, התשנ״א–1991}} (להלן – חוק טיפול בחולי נפש), ומתן חוות דעת פסיכיאטרית או תעודה רפואית, לאחר בדיקה בחדר מיון או לאחר אשפוז, לצורך הליך כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} שירות למבוטח באשפוז או באשפוז יום לצורך סיוע בהגשת בקשות לוועדת שיקום אזורית לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה|חוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה, התש״ס–2000}} (להלן – חוק שיקום מתמודדי נפש), ובכלל זה הכנת חוות דעת לוועדה.
{{ח:תת|(ב)}} סל שירותים אמבולטוריים בבריאות הנפש –
{{ח:תתת|(1)}} שירותי אבחון, הערכה, ייעוץ וטיפול פסיכותרפויטי, התערבות במשברים, טיפול אישי, משפחתי, קבוצתי, מעקב תמיכה ואחזקה, וביקורי בית;
{{ח:תתת|(2)}} טיפול יום במרפאה;
{{ח:תתת|(3)}} מתן חוות דעת פסיכיאטרית או תעודה רפואית על מבוטח, לאחר בדיקה במרפאה, על פי הוראת פסיכיאטר מחוזי או על פי צו בית משפט בהליך פלילי, לפי {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש|חוק טיפול בחולי נפש}};
{{ח:תתת|(4)}} שירות למבוטח המקבל שירות מרפאתי, לצורך סיוע בהגשת בקשות לוועדת שיקום אזורית לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה|חוק שיקום מתמודדי נפש}} ובכלל זה הכנת חוות דעת לוועדה.

{{ח:סעיף*|23||עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 23}}
{{ח:ת}} גריאטריה ושיקום –
{{ח:תת|(1)}} אשפוז חולה שיקומי – ניתן עד 3 חדשים (ועדה מקצועית של קופת החולים תוכל לאשר הארכת התקופה).

{{ח:סעיף*|23א||תיקון: ק״ת תשנ״ה, ק״ת תשנ״ז|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 23א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|24||עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 24}}
{{ח:ת}} כל האישורים הניתנים שהם לצרכי רפוי כגון –
{{ח:תת|(1)}} סיכומים לגורמים רפואיים;
{{ח:תת|(2)}} אישור בריאות לתלמיד לחזור ללימודים;
{{ח:תת|(3)}} פטור ממכס של מכשיר רפואי או תרופה;
{{ח:תת|(4)}} אישור לקבלת דירה או החלפתה – מטעמי בריאות;
{{ח:תת|(5)}} טלפון מטעמי בריאות;
{{ח:תת|(6)}} פטור או הנחה במיסים ואגרות מטעמי בריאות;
{{ח:תת|(7)}} אישור לצה״ל על מצב בריאות;
{{ח:תת|(8)}} אישור רפואי לבית־אבות ולמוסדות סיעודיים לפי הפרטים בכרטיס הרפואי;
{{ח:תת|(9)}} תעודת פטירה;
{{ח:תת|(10)}} אישור על מצב בריאות על גבי טופס סטנדרטי;
{{ח:תת|(11)}} למוסד לביטוח לאומי – תעודה רפואית ראשונה לנפגע בעבודה וכן תעודת אי כושר.

{{ח:סעיף*|24א||תיקון: ק״ת תשס״ב, ק״ת תשס״ג, ק״ת תשס״ד, ק״ת תשס״ו־2, ק״ת תשס״ח, ק״ת תש״ע, ק״ת תשע״א־3, ק״ת תשע״ד, ק״ת תשע״ה, ק״ת תשע״ו, ק״ת תשפ״ג־3, ק״ת תשפ״ד־5|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 24א}}
{{ח:ת}} מזון תרופתי, לפי מרשם של הרופא המטפל או דיאטנית קלינית –
{{ח:תת|(1)}} לחולים במחלת פנילקטונוריה (Phenylketonuria):
{{ח:תתת|(א)}} Phenyl free 2
{{ח:תתת|(ב)}} Phenyl free 1
{{ח:תתת|(ג)}} Phenex 1
{{ח:תתת|(ד)}} Phenex 2
{{ח:תתת|(ה)}} XP Analog
{{ח:תתת|(ו)}} XP Maxamaid
{{ח:תתת|(ז)}} XP Maxamum
{{ח:תתת|(ח)}} L-TYROSINE
{{ח:תתת|(ט)}} Phlexy 10 drink
{{ח:תתת|(י)}} PKU Golike 3-16
{{ח:תתת|(יא)}} PUK Golike 16+‎;
{{ח:תת|(2)}} לחולים במחלה Maple Syrup Urine Disease‏ (MSUD):
{{ח:תתת|(א)}} MSUD Aid III {{ח:הערה|[במקור: MUSD]}}
{{ח:תתת|(ב)}} MSUD {{ח:הערה|[במקור: MUSD]}}
{{ח:תתת|(ג)}} Isoleucine
{{ח:תתת|(ד)}} Valine
{{ח:תתת|(ה)}} Citrulline
{{ח:תתת|(ו)}} Arginine
{{ח:תתת|(ז)}} XMTVI Low Amino Acid Mix
{{ח:תתת|(ז1)}} L-LEUCINE
{{ח:תתת|(ח)}} חולים שלא מלאה להם שנה, גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} MSUD 1
{{ח:תתתת|(2)}} Ketonex 1
{{ח:תתתת|(3)}} MSUD Analog
{{ח:תתתת|(4)}} XMTVI Analog
{{ח:תתת|(ט)}} לחולים שמלאה להם שנה ולא מלאו להם שמונה שנים, גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} MSUD 2
{{ח:תתתת|(2)}} Ketonex 2
{{ח:תתתת|(3)}} MSUD Maxamaid
{{ח:תתתת|(4)}} XMTVI Maxamaid
{{ח:תתת|(ט1)}} לחולים שמלאו להם שלוש שנים ומעלה, גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} 15 MSUD cooler;
{{ח:תתת|(י)}} לחולים שמלאו להם שמונה שנים, גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} MSUD Maxamum
{{ח:תתתת|(2)}} XMTVI Maxamum;
{{ח:תת|(3)}} לחולים במחלה Mitochondrial Acetoacetyl – CoA Thiolase Deficiency:
{{ח:תתת|(א)}} לחולים שלא מלאה להם שנה:
{{ח:תתתת|(1)}} MSUD 1
{{ח:תתתת|(2)}} Ketonex 1
{{ח:תתתת|(3)}} MSUD Analog
{{ח:תתת|(ב)}} לחולים שמלאה להם שנה ולא מלאו להם שמונה שנים:
{{ח:תתתת|(1)}} MSUD 2
{{ח:תתתת|(2)}} Ketonex 2
{{ח:תתתת|(3)}} MSUD Maxamaid
{{ח:תתת|(ג)}} לחולים שמלאו להם שמונה שנים:
{{ח:תתת}} MSUD Maxamum
{{ח:תתת|(ד)}} L-VALINE
{{ח:תתת|(ה)}} L-LEUCINE
{{ח:תתת|(ו)}} L-ISOLEUCINE;
{{ח:תת|(4)}} לחולים במחלה Propionic or Methylmalonic Acidemia:
{{ח:תתת|(א)}} XMTVI Low Amino Acid Mix
{{ח:תתת|(א1)}} L-THREONINE
{{ח:תתת|(א2)}} L-METHIONINE
{{ח:תתת|(א3)}} L-ISOLEUCINE
{{ח:תתת|(א4)}} L-VALINE
{{ח:תתת|(ב)}} לחולים שלא מלאה להם שנה, גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} OS 1
{{ח:תתתת|(2)}} Propimex 1
{{ח:תתתת|(3)}} XMTVI Analog
{{ח:תתת|(ג)}} לחולים שמלאה להם שנה ולא מלאו להם שמונה שנים, גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} OS 2
{{ח:תתתת|(2)}} Propimex 2
{{ח:תתתת|(3)}} XMTVI Maxamaid
{{ח:תתת|(ד)}} לחולים שמלאו להם שמונה שנים גם
{{ח:תתת}} XMTVI Maxamum;
{{ח:תת|(5)}} לחולים במחלה Homocystinuria:
{{ח:תתת|(א)}} לחולים שלא מלאה להם שנה:
{{ח:תתתת|(1)}} HOM 1
{{ח:תתתת|(2)}} Hominex 1
{{ח:תתתת|(3)}} Xmet Analog
{{ח:תתת|(ב)}} לחולים שמלאה להם שנה ולא מלאו להם שמונה שנים:
{{ח:תתתת|(1)}} HOM 2
{{ח:תתתת|(2)}} Hominex 2
{{ח:תתתת|(3)}} Xmet Maxamaid
{{ח:תתת|(ג)}} לחולים שמלאו להם שמונה שנים:
{{ח:תתת}} Xmet Maxamum;
{{ח:תת|(6)}} לחולים במחלה Tyrosinemia:
{{ח:תתת|(א)}} Xphen Tyr Amino Acid Mix
{{ח:תתת|(ב)}} 3200AB
{{ח:תתת|(ב1)}} L-PHENYLANINE
{{ח:תתת|(ג)}} לחולים שלא מלאה להם שנה, גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} Tyr 1
{{ח:תתתת|(2)}} Tyromex 1
{{ח:תתתת|(3)}} XPT Analog
{{ח:תתת|(ד)}} לחולים שלא מלאו להם שלוש שנים, גם:
{{ח:תתתת}} Xphen Tyr Analog
{{ח:תתת|(ה)}} לחולים שמלאו להם שלוש שנים, גם:
{{ח:תתתת}} Xphen Tyr Maxamaid
{{ח:תתת|(ו)}} לחולים שמלאה להם שנה ולא מלאו להם שמונה שנים, גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} Tyr 2
{{ח:תתתת|(2)}} Tyromex 2
{{ח:תתתת|(3)}} XPT Maxamaid
{{ח:תתת|(ז)}} לחולים שמלאו להם שמונה שנים, גם:
{{ח:תתתת}} XPT Maxamum
{{ח:תתת|(ח)}} לחולים שמלאו להם שמונה עשרה שנים, גם:
{{ח:תתתת}} Xphen Tyr Maxamum;
{{ח:תת|(7)}} לחולים במחלה rea Cycle Disorders או Gyrate atrophy:
{{ח:תתת|(א)}} Dialamine Essential Amino Acid Mix
{{ח:תתת|(ב)}} Arginine
{{ח:תתת|(ג)}} Citrulline
{{ח:תתת|(ד)}} MJ 80056
{{ח:תתת|(ה)}} Phenylacetate
{{ח:תתת|(ו)}} Sodium Benzoate
{{ח:תתת|(ז)}} לחולים שלא מלאה להם שנה, גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} UCD 1
{{ח:תתתת|(2)}} Cyclinex 1
{{ח:תתתת|(3)}} Dialamine
{{ח:תתת|(ח)}} לחולים שמלאה להם שנה, גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} UCD 2
{{ח:תתתת|(2)}} Ketonex 2
{{ח:תתתת|(3)}} Essential Amino Acid Mix;
{{ח:תת|(8)}} לחולים במחלה Isovaleric Acidemia:
{{ח:תתת|(א)}} Xleu Amino Acid Mix
{{ח:תתת|(א1)}} L-CARNITINE
{{ח:תתת|(א2)}} GLYCINE
{{ח:תתת|(ב)}} לחולים שלא מלאה להם שנה, גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} I-Valex 1
{{ח:תתתת|(2)}} Xleu Analog
{{ח:תתת|(ג)}} לחולים שמלאה להם שנה ולא מלאו להם שמונה שנים, גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} I-Valex 2
{{ח:תתתת|(2)}} Xleu Maxamaid
{{ח:תתת|(ד)}} לחולים שמלאו להם שמונה שנים, גם:
{{ח:תתתת}} Xleu Maxamum;
{{ח:תת|(9)}} לחולים במחלה (Adrenoleukodystrophy (ALD:
{{ח:תתת|(א)}} lorenzo oil;
{{ח:תת|(10)}} לחולים במחלה Glutaric Aciduria Type 1:
{{ח:תתת|(א)}} Xlys Lowtry Free Amino Acid Mix
{{ח:תתת|(ב)}} Carnitine Amino Acid
{{ח:תתת|(ג)}} לחולים שלא מלאה להם שנה, גם כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} Xlys lowtry Analog
{{ח:תתתת|(2)}} MJ0056
{{ח:תתת|(ד)}} לחולים שמלאה להם שנה ולא מלאו להם שמונה שנים, גם:
{{ח:תתתת}} Xlys lowtry Maxamaid
{{ח:תתת|(ה)}} לחולים שמלאו להם שמונה שנים, גם:
{{ח:תתתת}} Xlys lowtry Maxamum;
{{ח:תת|(11)}} לחולים במחלה Glutaric Aciduria Type II:
{{ח:תתת|(א)}} Monogen
{{ח:תתת|(ב)}} Portagen
{{ח:תתת|(ג)}} Liquigen
{{ח:תתת|(ד)}} MCT oil;
{{ח:תת|(12)}} לחולים במחלה (Sulfite Oxidase Deficiency (SOD:
{{ח:תתת|(א)}} לחולים שלא מלאה להם שנה:
{{ח:תתתת|(1)}} Xmet Xcys Analog
{{ח:תתת|(ב)}} לחולים שמלאה להם שנה:
{{ח:תתתת|(1)}} Xmet Xcys Maxamaid;
{{ח:תת|(13)}} לחולים במחלה Long Chain Fatty Acid Oxidation Defect:
{{ח:תתת|(א)}} Portagen
{{ח:תתת|(ב)}} Liquagen
{{ח:תתת|(ג)}} MCT oil
{{ח:תתת|(ד)}} monogen;
{{ח:תת|(14)}} לחולים במחלה Galacotsemia:
{{ח:תתת}} Galacotmin 19;
{{ח:תת|(15)}} לחולים במחלת דיסאוטונומיה משפחתית (Familial Dysautonomy):
{{ח:תתת|(א)}} AlitraQ
{{ח:תתת|(ב)}} Emental Flavor pac
{{ח:תתת|(ג)}} Enfamil AR
{{ח:תתת|(ד)}} Ensure
{{ח:תתת|(ה)}} Ensure Plus
{{ח:תתת|(ו)}} Ensure with Fiber
{{ח:תתת|(ז)}} Fresubin
{{ח:תתת|(ח)}} Isocal liquid
{{ח:תתת|(ט)}} Isocal powder
{{ח:תתת|(י)}} Isofiber
{{ח:תתת|(יא)}} Isomil
{{ח:תתת|(יב)}} Jevity
{{ח:תתת|(יג)}} L-Emental
{{ח:תתת|(יד)}} L-Emental Plus
{{ח:תתת|(טו)}} MTC Oil
{{ח:תתת|(טז)}} MTC Peptide 0-2
{{ח:תתת|(יז)}} Neocate
{{ח:תתת|(יח)}} Neocate Advanced
{{ח:תתת|(יט)}} Nutramigen
{{ח:תתת|(כ)}} Nutren 1.0
{{ח:תתת|(כא)}} Nutren 1.5
{{ח:תתת|(כב)}} Nutren Junior
{{ח:תתת|(כג)}} Nutren w/fiber
{{ח:תתת|(כד)}} Osmolite
{{ח:תתת|(כה)}} Ped. Vivonex
{{ח:תתת|(כו)}} Pediasure
{{ח:תתת|(כז)}} Polycose
{{ח:תתת|(כח)}} Pregestimil
{{ח:תתת|(כט)}} Prosobee
{{ח:תתת|(ל)}} Pulmocare
{{ח:תתת|(לא)}} S Drops
{{ח:תתת|(לב)}} Scandishake
{{ח:תתת|(לג)}} Easy drink
{{ח:תתת|(לד)}} Easy fiber
{{ח:תתת|(לה)}} Easy shake
{{ח:תתת|(לו)}} Nutrilon AR
{{ח:תתת|(לז)}} Nutrilon Pepti junior
{{ח:תתת|(לח)}} Similac alimentum
{{ח:תתת|(לט)}} Similac AR;
{{ח:תת|(16)}} לחולים במחלה לייפת כיסתית (Cystic Fibrosis):
{{ח:תתת|(א)}} ADEKS vit. Drops
{{ח:תתת|(ב)}} ADEKS vit. Tab
{{ח:תתת|(ג)}} AlitraQ
{{ח:תתת|(ד)}} תכשירים מולטיויטמינים
{{ח:תתת|(ה)}} Emental Flavor pac
{{ח:תתת|(ו)}} Enfamil AR
{{ח:תתת|(ז)}} Ensure
{{ח:תתת|(ח)}} Ensure Plus
{{ח:תתת|(ט)}} Ensure with Fiber
{{ח:תתת|(י)}} Isocal liq.‎
{{ח:תתת|(יא)}} Isocal powder
{{ח:תתת|(יב)}} Jevity
{{ח:תתת|(יג)}} L-Emental
{{ח:תתת|(יד)}} Magnesium Diasporal
{{ח:תתת|(טו)}} MTC oil
{{ח:תתת|(טז)}} MTC Peptide 0-2
{{ח:תתת|(יז)}} Neocate
{{ח:תתת|(יח)}} Neocate Advanced
{{ח:תתת|(יט)}} Nutren 1.0
{{ח:תתת|(כ)}} Nutren 1.5
{{ח:תתת|(כא)}} Nutren Junior
{{ח:תתת|(כב)}} Nutren w/fiber
{{ח:תתת|(כג)}} Osmolite
{{ח:תתת|(כד)}} Pediasure
{{ח:תתת|(כה)}} Peptamen Junior
{{ח:תתת|(כו)}} Polycose
{{ח:תתת|(כז)}} Portagen
{{ח:תתת|(כח)}} Pregestimil
{{ח:תתת|(כט)}} Pulmocare
{{ח:תתת|(ל)}} Scandishake
{{ח:תתת|(לא)}} Tolerex
{{ח:תתת|(לב)}} Vivonex Ped
{{ח:תתת|(לג)}} Easy drink
{{ח:תתת|(לד)}} Easy fiber
{{ח:תתת|(לה)}} Easy shake
{{ח:תתת|(לו)}} Nutrilon AR
{{ח:תתת|(לז)}} Nutrilon Pepti junio
{{ח:תתת|(לח)}} Similac alimentum
{{ח:תתת|(לט)}} Nutren Junior 1.5
{{ח:תתת|(מ)}} Similac AR;
{{ח:תת|(17)}} לתינוקות שאינם מסוגלים לספוג מזון באופן רגיל – Neocate;
{{ח:תת|(18)}} תרכובות מזון ליילודים ולאימהות נשאיות HIV וחולות AIDS; הטיפול כולל תחליפי חלב להזנה מלאה של התינוק עד מלאת שנה לילד;
{{ח:תת|(19)}} לחולים במחלה אפילפסיה – Ketocal;
{{ח:תת}} התכשיר יינתן לטיפול בחולים הסובלים מאפילפסיה לאחר כישלון טיפולי בשלושה קווי טיפול קודמים, בתרופות אנטי־אפילפטיות;
{{ח:תת|(20)}} מזון תרופתי להזנת תינוקות וילדים חולי אי־ספיקה כלייתית כרונית, כהשלמה לכלכלה רגילה או כהזנה מלאה:
{{ח:תתת|(א)}} Nephrocare או Nepro HP;
{{ח:תתת|(ב)}} Similac PM 60/40;
{{ח:תתת|(ג)}} Suplena;
{{ח:תת|(20א)}} לחולי אי־ספיקה כלייתית סופנית המטופלים בדיאליזה ובעלי ערך אלבומין שווה או נמוך מ־4.0 ג׳/דצ״ל:
{{ח:תתת|(1)}} Nephrocare;
{{ח:תתת|(2)}} Nepro HP;
{{ח:תתת|(3)}} Novasource renal;
{{ח:תת|(20ב)}} מזון תרופתי להזנת ילדים עד גיל 10 הסובלים מאי־ספיקה כלייתית – מסוג Renastart;
{{ח:תת|(20ג)}} מזון תרופתי לפי מרשם של הרופא המטפל או דיאטנית קלינית כהשלמה לכלכלה רגילה, לחולי אי־ספיקה כלייתית כרונית (שלב 4–5) – מסוג Nepro LP;
{{ח:תת|(21)}} בחולים שטרם מלאו להם 4 שנים החולים במחלות כרוניות או מחלות מטבוליות או מחלות נוירולוגיות או עם צנתר אנטרלי, אשר אינם יכולים לקבל כלכלת מזון רגילה –
{{ח:תתת|(א)}} העונים על כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} תלויים בהזנה אנטרלית לאורך זמן באופן בלעדי;
{{ח:תתתת|(2)}} בעלי צרכים תזונתיים מיוחדים לאורך זמן;
{{ח:תתת|(ב)}} טיפול באמצעות תכשירים אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} Nutren Junior;
{{ח:תתתת|(2)}} Nutren junior with fiber;
{{ח:תתתת|(3)}} Pediasure;
{{ח:תת|(22)}} לחולים במחלת IBD (Inflammatory Bowel Disease) למניעת פאוצ׳יטיס:
{{ח:תתת|(א)}} VSL#3;
{{ח:תתת|(ב)}} Vivomixx;
{{ח:תת|(23)}} לחולי פאוציטיס כרונית, לשמירת הפוגה, כולל בחולים עם התקפים חוזרים:
{{ח:תתת|(א)}} VSL#3;
{{ח:תתת|(ב)}} Vivomixx;
{{ח:תת|(24)}} לילדים החולים במחלת קרוהן או IBD:
{{ח:תתת}} Modulen IBD בכל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ילדים המצויים בתת־תזונה או פגיעה בגדילה, כטיפול בלעדי בזמן התלקחות או בעת אבחנה או כשהמחלה פעילה או מערבת את המעי הדק;
{{ח:תתתת|(ב)}} ילדים הזקוקים לטיפול חלקי במטרה לשמור על רמיסיה;
{{ח:תת|(25)}} לילדים הסובלים מתת־תזונה:
{{ח:תתת}} Peptamen junior;
{{ח:תת|(26)}} מזון ייעודי עתיר חלבון – בחולים אונקולוגיים המועמדים לניתוח במערכת העיכול או באזור ראש צוואר – Impact, למשך 7 ימים לפני הניתוח;
{{ח:תת|(27)}} מזון לתינוקות עם דרישות תזונתיות מוגברות לאחר אשפוז על רקע בעיות הזנה ותחילת שימוש במזון כאמור במסגרת אשפוזית, לאחר כישלון הזנה בריכוז פורמולה – רגילה, עד להגעה למשקל של 8 ק״ג או גיל שנה וחצי לפי המוקדם מביניהם – Infatrini;
{{ח:תת|(28)}} מזון ייעודי לילדים ותינוקות הסובלים מבעיות ספיגה ואלרגיות למזון – Nutramigen AA lipil;
{{ח:תת|(29)}} מזון תרופתי לפי מרשם של הרופא המטפל או דיאטנית קלינית לחולים במחלה אטאקסיה טלנגיקטאזיה (Ataxia Telangiectasia):
{{ח:תתת|(א)}} Pediasure;
{{ח:תתת|(ב)}} Pulmocare;
{{ח:תתת|(ג)}} Pediasure;
{{ח:תתת|(ד)}} Pulmocare;
{{ח:תתת|(ה)}} Jevity;
{{ח:תתת|(ו)}} Ensure plus;
{{ח:תתת|(ז)}} Osmolite;
{{ח:תתת|(ח)}} Easy drink;
{{ח:תתת|(ט)}} Ensure compact;
{{ח:תתת|(י)}} Ensure plus;
{{ח:תתת|(יא)}} Glucerna plus;
{{ח:תתת|(יב)}} Jevity plus;
{{ח:תתת|(יג)}} Nutren 2;
{{ח:תתת|(יד)}} Nutren junior with fiber;
{{ח:תתת|(טו)}} Peptamen prebio;
{{ח:תתת|(טז)}} Vital 1.5;
{{ח:תתת|(יז)}} Easy daily;
{{ח:תת|(30)}} לחולים ביתר חומצה גלוטרית 1 type‏ – GA;
{{ח:תת|(31)}} מזון תרופתי, לפי מרשם של הרופא המטפל או דיאטנית קלינית לחולים במחלת אגירת גליקוגן (GSD I ו־GSD III)‏ – Glycosade;
{{ח:תת|(32)}} מזון רפואי להזנת ילדים בגילים 4 עד 19 שנים עם צנתר אנטרלי, החולים במחלות כרוניות, מחלות מטבוליות ומחלות נוירולוגיות:
{{ח:תתת|(א)}} Easy Fiber;
{{ח:תתת|(ב)}} Jevity;
{{ח:תתת|(ג)}} Nutren Junior;
{{ח:תתת|(ד)}} Nutren Junior With Fiber;
{{ח:תתת|(ה)}} Osmolite HN;
{{ח:תתת|(ו)}} Pediasure;
{{ח:תתת|(ז)}} Peptamen Junior;
{{ח:תתת|(ח)}} Nutren 2;
{{ח:תתת|(ט)}} Easy Daily;
{{ח:תת|(33)}} מזון תרופתי לפי מרשם הרופא המטפל או דיאטנית קלינית לחולי ALS (AMYOTROTHIC LATERAL SCLEROSIS):
{{ח:תתת|(א)}} Easy Fiber;
{{ח:תתת|(ב)}} Ensure Plus;
{{ח:תתת|(ג)}} Glucerna Plus;
{{ח:תתת|(ד)}} Jevity;
{{ח:תתת|(ה)}} Jevity plus;
{{ח:תתת|(ו)}} Nutren 2;
{{ח:תתת|(ז)}} Osmolite HN;
{{ח:תתת|(ח)}} Easy Drink;
{{ח:תתת|(ט)}} Easy Meal K2;
{{ח:תתת|(י)}} Easy Daily;
{{ח:תת|(34)}} מזון ייעודי באמצעות צנתר אנטרלי, לבני 19 ומעלה הנמצאים במצב הזנה לאורך זמן וההזנה במזון הייעודי היא בלעדית:
{{ח:תתת|(א)}} Easy Drink;
{{ח:תתת|(ב)}} Easy Fiber;
{{ח:תתת|(ג)}} Ensure Plus;
{{ח:תתת|(ד)}} glucerna Plus;
{{ח:תתת|(ה)}} Jevity;
{{ח:תתת|(ו)}} Jevity Plus;
{{ח:תתת|(ז)}} Nutren 2;
{{ח:תתת|(ח)}} Osmolite HN;
{{ח:תתת|(ט)}} Peptamen Prebio;
{{ח:תתת|(י)}} Vital 1.5;
{{ח:תתת|(יא)}} Easy Meal K2;
{{ח:תתת|(יב)}} Easy Daily;
{{ח:תת|(35)}} מזון ייעודי לילדים חולי סרטן שטרם מלאה להם שנה:
{{ח:תתת|(א)}} Infatrini;
{{ח:תתת|(ב)}} Nutramigen LGG Lipil 1;
{{ח:תתת|(ג)}} Nutramigen LGG Lipil 2;
{{ח:תתת|(ד)}} Nutramigen Pureamino;
{{ח:תתת|(ה)}} Nutrilon Pepti Junior;
{{ח:תתת|(ו)}} Similac Alimentum;
{{ח:תתת|(ז)}} Pregestimil Lipil;
{{ח:תת|(36)}} מזון ייעודי לילדים חולי סרטן שמלאה להם שנה וטרם מלאו להם 14 שנים המצויים בסיכון לתת־תזונה:
{{ח:תתת|(א)}} Baby Calorie;
{{ח:תתת|(ב)}} Easy Drink;
{{ח:תתת|(ג)}} Easy Calorie;
{{ח:תתת|(ד)}} Ensure Plus;
{{ח:תתת|(ה)}} Necocate Advance;
{{ח:תתת|(ו)}} Nutramigen Pureamino;
{{ח:תתת|(ז)}} Nutramigen LGG Lipil 1;
{{ח:תתת|(ח)}} Nutramigen LGG Lipil 2;
{{ח:תתת|(ט)}} Nutren Junior;
{{ח:תתת|(י)}} Nutren Junior With Fiber;
{{ח:תתת|(יא)}} Nutrilon Pepti Junior;
{{ח:תתת|(יב)}} Osmolite HN;
{{ח:תתת|(יג)}} Pediasure;
{{ח:תתת|(יד)}} Peptamen Junior;
{{ח:תתת|(טו)}} Pregestimil Lipil;
{{ח:תתת|(טז)}} Similac Alimentum;
{{ח:תת|(37)}} מזון ייעודי לילדים חולי סרטן שמלאו להם 14 שנים וטרם מלאו להם 19 שנים המצויים בסיכון לתת־תזונה:
{{ח:תתת|(א)}} Easy Drink;
{{ח:תתת|(ב)}} Easy Fiber;
{{ח:תתת|(ג)}} Easy Meal k2;
{{ח:תתת|(ד)}} Ensure Compact;
{{ח:תתת|(ה)}} Ensure Plus;
{{ח:תתת|(ו)}} Ensure Plus Advance;
{{ח:תתת|(ז)}} Glucerna Plus;
{{ח:תתת|(ח)}} Jevity;
{{ח:תתת|(ט)}} Jevity Plus;
{{ח:תתת|(י)}} Nutren 2;
{{ח:תתת|(יא)}} Nutren Junior;
{{ח:תתת|(יב)}} Nutren Junior With Fiber;
{{ח:תתת|(יג)}} Osmolite HN;
{{ח:תתת|(יד)}} Pediasure;
{{ח:תתת|(טו)}} Peptamen Junior;
{{ח:תתת|(טז)}} Peptamen Prebio;
{{ח:תתת|(יז)}} Vital 1.5;
{{ח:תת|(38)}} מזון ייעודי להשלמה תזונתית לחולים אונקולוגיים עם אבחת סרטן באזור ראש־צוואר, תירואיד, מערכת העיכול וסרטן ריאות, מגיל 19 ומעלה:
{{ח:תתת|(א)}} Easy Daily;
{{ח:תתת|(ב)}} Easy Drink;
{{ח:תתת|(ג)}} Easy Fiber;
{{ח:תתת|(ד)}} Easy Meal k2;
{{ח:תתת|(ה)}} Ensure Compact;
{{ח:תתת|(ו)}} Ensure Plus;
{{ח:תתת|(ז)}} Ensure Plus Advance;
{{ח:תתת|(ח)}} Glucerna Plus;
{{ח:תתת|(ט)}} Jevity;
{{ח:תתת|(י)}} Jevity Plus;
{{ח:תתת|(יא)}} Nepro HP;
{{ח:תתת|(יב)}} Nepro LP;
{{ח:תתת|(יג)}} Nutren 2;
{{ח:תתת|(יד)}} Osmolite HN;
{{ח:תתת|(טו)}} Peptamen Prebio;
{{ח:תתת|(טז)}} Vital 1.5;
{{ח:תת|(39)}} מזון תרופתי ייעודי לטיפול במצבים של תת־ספיגה במערכת העיכול – Peptamen Prebio;
{{ח:תת|(40)}} מזון תרופתי ייעודי לטיפול במצבים של תת־ספיגה במערכת העיכול – 1.5 Vital;
{{ח:תת|(41)}} השלמה תזונתית למשך 90 ימים למבוגרים בני 65 שנים ומעלה בתת־תזונה, לאחר ניתוח שבר בצוואר ירך – Ensure Plus Advance;
{{ח:תת|(42)}} מזון ייעודי מלא להזנה ארוכת טווח בצינורית, בילדים בגילי 3–13, לאחר מיצוי טיפול בפורמולה סטנדרטית – Compleat pediatric;
{{ח:תת|(43)}} מזון תרופתי ייעודי לחולים הנמצאים בעקה מטבולית ומוזנים אנטרלית – Perative;
{{ח:תת|(44)}} מזון תרופתי ייעודי לחולים הסובלים מפצעי לחץ ופצעים ניתוחיים קשיי ריפוי – Perative.

{{ח:סעיף*|24ב||תיקון: ק״ת תשס״ו־2, ק״ת תשס״ח, ק״ת תשע״ג|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 24ב}}
{{ח:ת}} השלמת מגנזיום בחולים מושתלים – הטיפול כולל מתן מגנזיום ציטראט או מגנזיום אוקסיד במתן פומי לחולים מושתלים בהתוויות האלה:
{{ח:תת|(1)}} חולים לאחר השתלת מוח עצם;
{{ח:תת|(2)}} חולים לאחר השתלת כבד;
{{ח:תת|(3)}} חולים לאחר השתלת כליה;
{{ח:תת|(4)}} חולים לאחר השתלת לב;
{{ח:תת|(5)}} חולים לאחר השתלת ריאה.

{{ח:סעיף*|24ג||תיקון: ק״ת תשס״ח, ק״ת תשע״ג|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 24ג}}
{{ח:ת}} השלמת מגנזיום בחולי סרטן –
{{ח:ת}} הטיפול כולל מתן מגנזיום ציטראט או מגנזיום אוקסיד במתן פומי לחולי סרטן המטופלים בכימותרפיה.

{{ח:סעיף*|24ד||תיקון: ק״ת תשע״ג|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 24ד}}
{{ח:ת}} השלמת מגנזיום בהיפומגנזמיה – הטיפול כולל מתן מגנזיום אוקסיד במתן פומי.

{{ח:סעיף*|25||עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 25}}
{{ח:ת}} תרופות
{{ח:תת|(1)}} כל התרופות ברשימת התרופות של קופ״ח הניתנים עפ״י מרשם רפואי.

{{ח:סעיף*|26||תיקון: ק״ת תש״ס, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 26}}
{{ח:ת}} בדיקות לגילוי מוקדם של מחלות הסרטן:
{{ח:תת|(1)}} ממוגרפיה לנשים בגיל 50 עד 74 אחת לשנתיים;
{{ח:תת|(2)}} ממוגרפיה לנשים בגיל 40 עד 49 אחת לשנה לנשים שיש להן קרוב משפחה בקרבת דם מדרגה ראשונה שלקה בסרטן שד;
{{ח:תת|(3)}} בדיקת דם סמוי בצואה בגיל 50 עד 74 אחת לשנה;
{{ח:תת|(4)}} בדיקת דם סמוי בצואה בגיל 40 עד 49, אחת לשנה, למבוטחים שלהם קרוב משפחה בקרבת דם מדרגה ראשונה שלקה בסרטן המעי הגס;
{{ח:תת|(5)}} קולונוסקופיה או סיגמואידוסקופיה במקרים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} למבוטחים שיש להם קרוב משפחה בקרבת דם מדרגה ראשונה שלקה בסרטן המעי הגס – קולונוסקופיה אחת ל־5 שנים החל בגיל 40 או בגיל שהוא צעיר ב־10 שנים מגיל החולה הצעיר במשפחה, לפי המוקדם;
{{ח:תתת|(ב)}} למבוטחים שלגביהם קיים חשד כי לקו בתסמונת פוליפוזיס משפחתית במעי הגס (FAP) – סיגמואידוסקופיה אחת לשנה מגיל 18 ואילך;
{{ח:תתת|(ג)}} למבוטחים שלגביהם קיים חשד כי לקו בתסמונת משפחתית של סרטן המעי הגס בלא פוליפוזיס, ואשר זוהתה אצלם המוטציה הגנטית המתאימה – קולונוסקופיה אחת ל־5 שנים;
{{ח:תת|(6)}} סקר לגילוי נגעים טרום סרטניים של צוואר הרחם באמצעות בדיקת משטח מצוואר הרחם –
{{ח:תתת|(א)}} לנשים בגיל 25 עד 65;
{{ח:תתת|(ב)}} לנשים בנות 65 ומעלה שלא עברו בדיקת סקר לגילוי נגעים טרום סרטניים של צוואר הרחם ב־10 השנים האחרונות – בדיקת סקר אחת.

{{ח:סעיף*|27||תיקון: ק״ת תשס״ו־2, ק״ת תשע״א־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 27}}
{{ח:ת}} שיקום לב לחולים במחלת לב הסובלים מאחד מהמצבים האלה:
{{ח:תת|(1)}} חולים שעברו התקף לב;
{{ח:תת|(2)}} חולים שעברו ניתוחי מעקפים;
{{ח:תת|(3)}} חולים עם אי־ספיקת לב בדרגה II-III ו/או %LVEF < 35 (ירידה בתפקוד חדר שמאל בחומרה בינונית ומעלה);
{{ח:תת|(4)}} חולים שעברו השתלת קוצב לב דפיברילטור;
{{ח:תת|(5)}} חולים שעברו צנתור התערבותי.

{{ח:סעיף*|27א||תיקון: ק״ת תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 27א}}
{{ח:ת}} סדנאות לגמילה מעישון.

{{ח:סעיף*|28||תיקון: תשפ״ג־3, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 28}}
{{ח:ת}} דמי נסיעות והסעות –
{{ח:תת|(1)}} חולה אונקלוגי או חולה דיאליזה הנוסע לטיפול בבית חולים יקבל החזר כספי מלא של הוצאות הנסיעה מביתו לביה״ח ובחזרה בגובה דמי תחבורה ציבורית. חולה כנ״ל המוסע באמבולנס או במונית יקבל החזר של 50% מן ההוצאה;
{{ח:תת|(1א)}} חולה באי־ספיקת כליות כרונית המטופל בדיאליזה שלא מלאו לו 18 שנים, הנוסע לטיפול בבית חולים במכון דיאליזה ייעודי לילדים, יקבל החזר כספי מלא של הוצאות הנסיעה מביתו לבית החולים בגובה דמי תחבורה ציבורית; חולה כאמור המוסע באמבולנס או במונית, יקבל החזר של 100% מן ההוצאה;
{{ח:תת|(2)}} מבוטח המוסע לבית חולים בניידת טיפול נמרץ יקבל החזר מלא של ההוצאה במקרה שאושפז (אם לא אושפז יקבל 50% מן ההוצאה);
{{ח:תת|(3)}} מבוטח המוסע לבית חולים באמבולנס של מד״א יקבל החזר מלא של ההוצאה תמורת קבלה במקרה שאושפז;
{{ח:תת|(4)}} בעד מבוטח המוסע לבית חולים בניידת טיפול נמרץ או באמבולנס ונפטר בטרם אושפז, יתקבל החזר מלא של ההוצאה, עד לסכום האגרה הקבועה {{ח:חיצוני|תקנות מגן דוד אדום (אגרות הסעת חירום באמבולנס)|בתקנות מגן דוד אדום (אגרות הסעת חירום באמבולנס), התשס״ו–2006}} (להלן – תקנות אגרות הסעת חירום באמבולנס);
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(מספור כפול במקור):}} מבוטח הנמצא בהכרה מעורפלת עם חשד לתקיפה מינית המוסע באמבולנס למרכז אקוטי לתקיפה מינית – יקבל החזר מלא של ההוצאה;
{{ח:תת|(5)}} מבוטח שמלאו לו 80 שנים וזכאי לגמלת סיעוד לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 224|סעיף 224(א)(5) או (6) לחוק הביטוח הלאומי}} ולגמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}}, המוסע לבית חולים בניידת טיפול נמרץ או באמבולנס, יקבל החזר של 50% מההוצאה, עד לסכום השווה ל־50% מהאגרה הקבועה {{ח:חיצוני|תקנות מגן דוד אדום (אגרות הסעת חירום באמבולנס)|בתקנות אגרות הסעת חירום באמבולנס}}.

{{ח:סעיף*|29||עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 29}}
{{ח:ת}} שרותי חירום ברפואה –
{{ח:ת}} בכל מקרה של פניה דחופה לאחד משרותי החירום ברפואה כגון מד״א, בשעות בהן המרפאות סגורות הקופה תשא בהפרש העלות שבין תעריף של הפניה הדחופה ובין תעריף מרכז שירותי הלילה של קופת חולים.

{{ח:סעיף*|30||תיקון: ק״ת תש״ע־4, ק״ת תשע״ב־2, ק״ת תשע״ג־2, ק״ת תשפ״ג־3, ק״ת תשפ״ד־5|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 30}}
{{ח:ת}} טיפולי שיניים כלליים –
{{ח:ת}} טיפולי שיניים לילדים שטרם מלאו להם 18 שנים:
{{ח:תת|(1)}} בדיקה תקופתית בידי רופא – פעם בשנה, ופעם שניה באותה שנה לפי שיקול דעת רפואי;
{{ח:תת|(2)}} בדיקות שגרה ומעקב כחלק מטיפול רפואי;
{{ח:תת|(3)}} ייעוץ והכנת תכנית טיפול – פעם בשנה;
{{ח:תת|(4)}} צילומי רנטגן:
{{ח:תתת|(א)}} זוג צילומי נשך (במסגרת בדיקה תקופתית);
{{ח:תתת|(ב)}} צילומים במהלך טיפול;
{{ח:תת|(5)}} הדרכה בהיגיינה אורלית – פעמיים בשנה;
{{ח:תת|(6)}} הסרת אבנית – פעם בשנה;
{{ח:תת|(7)}} טיפול מניעה באפליקציה מקומית;
{{ח:תת|(8)}} איטום חרירים וחריצים;
{{ח:תת|(9)}} עזרה ראשונה – טיפול שאינו סובל דיחוי, כגון: שיכוך כאב, מתן מרשם תרופתי או טיפול כירורגי במצבים חריפים של דלקת, סילוק עששת וסתימה זמנית, הדבקה חוזרת של שחזור שנפל;
{{ח:תת|(10)}} שחזורים:
{{ח:תתת|(א)}} שחזור אמלגם;
{{ח:תתת|(ב)}} שחזור מחומרים מורכבים;
{{ח:תת|(11)}} טיפול מוך השן במשנן הנשיר והקבוע (לרבות טיפול שורש);
{{ח:תת|(12)}} מבנים (מיידיים ויצוקים);
{{ח:תת|(13)}} כתר טרומי בשיניים אחוריות וקדמיות;
{{ח:תת|(14)}} עקירה (לרבות עקירה כירורגית);
{{ח:תת|(15)}} שומר מקום לאחר עקירה;
{{ח:תת|(16)}} סדציה לצורך טיפולי שיניים;
{{ח:תת|(17)}} הרדמה לצורך טיפולי שיניים – לילדים שטרם מלאו להם 5 שנים הסובלים מעששת ילדות מוקדמת.

{{ח:סעיף*|31||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 31}}
{{ח:ת}} טיפולי שיניים למבוטחים שמלאו להם 72 שנים
{{ח:תת|(א)}} טיפולי שיניים משמרים ומונעים למבוטחים שמלאו להם 72 שנים; הזכאות כוללת –
{{ח:תתת|(1)}} עזרה ראשונה – טיפול דחוף שאינו סובל דיחוי, כגון: שיכוך כאב, מתן מרשם תרופתי או טיפול כירורגי במצבים חריפים של דלקת, סילוק עששת, שחזור זמני;
{{ח:תתת|(2)}} בדיקה תקופתית בידי רופא, כולל ייעוץ והכנת טיפול – פעם בשנה;
{{ח:תתת|(3)}} בדיקות שגרה ומעקב כחלק מטיפול רפואי;
{{ח:תתת|(4)}} צילומי רנטגן –
{{ח:תתתת|(א)}} זוג צילומי נשך במסגרת בדיקה תקופתית;
{{ח:תתתת|(ב)}} צילום סטטוס, לרבות צילום פריאפיקאלי וסטטוס מקביליות – פעם בשנתיים;
{{ח:תתתת|(ג)}} צילום פנורמי – פעם בשנתיים;
{{ח:תתת|(5)}} הסרת אבנית – פעם בחצי שנה;
{{ח:תתת|(6)}} הקצעת שורשים – טיפול לרבע פה, עד ארבעה טיפולים בשנתיים (טיפול אחד לכל הפה פעם בשנתיים);
{{ח:תתת|(7)}} טיפול מניעה באפליקציה מקומית של פלואוריד או לקה פלואוריד – פעם בשנה;
{{ח:תתת|(8)}} עקירה, לרבות עקירה כירורגית, המיסקציה וכריתת נגע סב־חודי;
{{ח:תתת|(9)}} טיפול שורש וחידוש טיפול שורש, לרבות כריתת נגע סב־חודי;
{{ח:תתת|(10)}} אפיסקטומי, לרבות כריתת נגע סב־חודי;
{{ח:תתת|(11)}} שחזור – שרף מורכב ואמלגם;
{{ח:תתת|(12)}} מבנה מיידי.
{{ח:תת|(ב)}} טיפולי שיניים משקמים (פרותטיקה) למטופלים שמלאו להם 72 שנים; הזכאות כוללת –
{{ח:תתת|(1)}} הכנת תותבות מיידיות שלמות וחלקיות, לסת עליונה ותחתונה, כולל מדידה והתאמה;
{{ח:תתת|(2)}} התייעצות עם מומחים לצורך התאמת תוכנית הטיפול;
{{ח:תתת|(3)}} הכנת תותבות שלמות, לסת עליונה ותחתונה, כולל מדידה, התאמה, ייצור במעבדה ורשת לתותבת תחתונה במידת הצורך – לא יותר מפעם בשבע שנים לכל לסת, במסגרת זו יינתנו בשבע השנים שלאחר קבלת התותבת גם –
{{ח:תתתת|(א)}} ביקור אצל רופא לצורך התאמת תותבות והסרת נקודות לחץ – עד תשעה מפגשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} ריפוד רך במעבדה או ריפוד קשה במרפאה או במעבדה – עד פעמיים;
{{ח:תתתת|(ג)}} ריפוד רך או זמני במרפאה – עד שלוש פעמים;
{{ח:תתתת|(ד)}} חידוש בסיס תותבת – עד פעם אחת;
{{ח:תתתת|(ה)}} תיקון שברים והוספת שיניים לתותבת – עד פעם אחת;
{{ח:תתתת|(ו)}} התקנת עד ארבעה שתלים לצורך תמיכה בתותבת תחתונה, לרבות צילום CT לשתלים, מחברים, מצמדים וגומיות לתותבת, והוצאה והחלפה של השתלים במקרה של כישלון;
{{ח:תתת|(4)}} הכנת תותבת חלקית, כולל מדידה, התאמה, ייצור במעבדה ורשת במידת הצורך – לא יותר מפעם בארבע שנים לכל לסת, למעט במחסור של שן טוחנת אחת בלבד בלסת, במסגרת זו יינתנו בארבע השנים שלאחר קבלת התותבת גם –
{{ח:תתתת|(א)}} עד שלושה כתרים מחרסינה או מבושלים, לצורך אחיזה בכל תותבת, לרבות כתר זמני לפני כל כתר קבוע ותיקון והחלפה במידת הצורך;
{{ח:תתתת|(ב)}} ביקור אצל רופא לצורך התאמת תותבות והסרת נקודות לחץ – עד תשעה מפגשים;
{{ח:תתתת|(ג)}} תיקון שברים והוספת שיניים לתותבת – עד פעם אחת;
{{ח:תתת|(5)}} פליפר;
{{ח:תתת|(6)}} כיפת שורש;
{{ח:תתת|(7)}} העמקת הוסטיבולום לצורך התותבות;
{{ח:תתת|(8)}} אלבאולופלסטיקה;
{{ח:תתת|(9)}} החלפת מחברים כדוריים או לוקייטורים – אחת לשנתיים;
{{ח:תתת|(10)}} החלפת גומיות של מחברים כדוריים או לוקייטורים – אחת לחצי שנה.
{{ח:תת|(ג)}} מרפאות ניידות למתן כלל טיפולי השיניים הכלולים בסל שירותי הבריאות, בעבור מבוטחים השוהים במרכזים שבהם שוהים 150 קשישים או יותר.

{{ח:סעיף*|32||תיקון: ק״ת תשפ״ג, ק״ת תשפ״ג־2, ק״ת תשפ״ד, ק״ת תשפ״ד־4|עוגן=תוספת 2 חלק 1 פרט 32}}
{{ח:ת}} רכישת מכשירי שיקום וניידות
{{ח:תת|(א)}} מכשירי שיקום וניידות
{{ח:תתת|(1)}} אורטיזית (מכשירי הליכה);
{{ח:תתת|(2)}} נעליים רפואיות מיוחדות;
{{ח:תתת|(3)}} כיסאות גלגלים ידניים למבוגרים ולילדים;
{{ח:תתת|(4)}} כיסאות שירותים לילדים ולמבוגרים;
{{ח:תתת|(5)}} כיסאות טיולון (BUGGY);
{{ח:תתת|(6)}} כריות מיוחדות לכיסאות גלגלים – JAY ,ROHO, סיליקון, אחר;
{{ח:תתת|(7)}} הליכונים אחוריים;
{{ח:תתת|(8)}} רולוטורים;
{{ח:תתת|(9)}} הליכון אמות;
{{ח:תתת|(10)}} מזרנים חשמליים נגד פצעי לחץ;
{{ח:תתת|(11)}} כיסאות ממונעים;
{{ח:תתת|(12)}} מנועי עזר לכיסאות גלגלים ידניים;
{{ח:תתת|(13)}} זחליל – במקרים חריגים בלבד;
{{ח:תתת|(14)}} אינסרטים;
{{ח:תתת|(15)}} מכשירי עזר לראייה – משקפיים טלסקופיים ומיקרוסקופיים לילדים ונוער עד גיל 18;
{{ח:תתת|(16)}} מכשירי שמיעה לילדים ונוער עד גיל 18;
{{ח:תתת|(17)}} עדשות מגע מיוחדות (לילדים בלבד);
{{ח:תתת|(18)}} תותבות עיניים;
{{ח:תתת|(19)}} עדשה (תותבת) סקלראלית של גלגל העין – הטכנולוגיה תינתן למטופלים שמלאו להם 18 שנים; תדירות ההחלפה אחת לכמה שנים, כתלות בחומר העדשה (כגון זכוכית או אקרילי);
{{ח:תתת|(20)}} תותבות חיצוניות, ובכלל זה אף ואוזן;
{{ח:תתת|(21)}} פרוטזות שד (בפעם הראשונה גם חזייה);
{{ח:תתת|(22)}} מנופים ביתיים – הידראוליים בלבד;
{{ח:תתת|(23)}} מיטות פאולר ידניות וחשמליות;
{{ח:תתת|(24)}} מיטות פאולר + HI-LOW ידניות וחשמליות;
{{ח:תתת|(25)}} עמידונים לילדים ולצעירים, עד גיל 21 עם מוגבלות בניידות; האבזר יינתן למטופלים בלא יכולת עמידה עצמאית, עם או בלי אבזר עזר חלופי תומך;
{{ח:תתת|(26)}} מחשבי תקשורת תומכת וחלופית; יינתנו מחשבי תקשורת תומכת חלופית מהסוגים המפורטים להלן למטופלים שאינם יכולים לקיים תקשורת מילולית ושאינם יכולים להיעזר במכשירי פלט קולי, לוחות תמונות או טאבלטים (כגון iPAD) לצורך תקשורת:
{{ח:תתתת|(א)}} מחשבים ייעודיים שעליהם מותקנת תוכנה ייעודית, שניתן להפעילם בדרכי שימוש ישירות או באמצעות אבזרי נגישות שונים;
{{ח:תתתת|(ב)}} מחשבים לתקשורת תומכת וחלופית מבוססי מיקוד מבט.
{{ח:תת|(ב)}} מכשירים הניתנים לאוכלוסייה המשוחררת לחלוטין מהשתתפות עצמית – (מקבלי קצבאות למיניהן) –
{{ח:תתת|(1)}} הליכונים רגילים;
{{ח:תתת|(2)}} מקלות הליכה לסוגיהם – חד־רגליים, תלת־רגליים, וארבע־רגליים;
{{ח:תתת|(3)}} קביים קנדיים;
{{ח:תתת|(4)}} כריות ספוג למניעת פצעי לחץ;
{{ח:תתת|(5)}} מזרני ספוג למניעת פצעי לחץ.
{{ח:תת|(ג)}} השירותים המנויים בפרט זה יינתנו על פי הנהלים במשרד הבריאות.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק 2|חלק שני: שרותים בהשתתפות כספית עצמית של המבוטח|תיקון: ק״ת תשפ״ב}}

{{ח:סעיף*|1||תיקון: [הודעות]|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} ביקור בית של רופא
{{ח:תת|א.}} כאשר המרפאה פתוחה – 11 שקלים {{ח:הערה|חדשים}}
{{ח:תת|ב.}} כאשר המרפאה סגורה (שירותי לילה) – 48 שקלים {{ח:הערה|חדשים}}.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: [הודעות], ק״ת תשס״ג, ק״ת תשע״ב־3, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} שירותי חירום
{{ח:תת|א.}} מד״א שח״ל {{ח:הערה|[במקור: שר״ל]}} וכד׳ –
{{ח:תת}} כאשר המרפאה פתוחה – תשלום לפי תעריף מד״א למעט מיקרים בהם יש צורך לאשפז את החולה
{{ח:תת}} כאשר המרפאה סגורה – ישלם המבוטח 48 ש״ח וביתרת העלות תישא הקופה;
{{ח:תת|ב.}} חדר מיון –
{{ח:תת}} הטיפול הרפואי הניתן בחדרי מיון כרוך בתשלום עפ״י תעריפון משרד הבריאות ובתשלומים בעד שירותים שונים, כפוף לסייגים שיפורטו בהמשך.
{{ח:תת}} פטור מתשלום בחדרי מיון ניתן כאשר הפונה הוא:
{{ח:תתת}} מבוטח שפנה לחדר מיון עם מכתב רפואי ו/או עם טופס 17, ולא אושפז.
{{ח:תתת}} מבוטח שאושפז גם אם לא היה בידו מכתב רפואי ו/או טופס 17.
{{ח:תתת}} נפגע עבודה, שבידו אישור ממעבידו (טופס בל/50), על פגיעה בעבודה.
{{ח:תתת}} נפגע תאונת דרכים, שימציא אישור מן המשטרה על התאונה.
{{ח:תתת}} תלמיד, שנפגע בבית הספר, או בטיול של בית הספר (”תאונת בית הספר“), ובידו אישור מבית הספר.
{{ח:תתת}} מבוטח שהופנה לחדר מיון בבית חולים כללי, לפי הוראה של פסיכיאטר מחוזי או על פי צו של בית משפט בהליך פלילי, לפי {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש|חוק טיפול בחולי נפש}}; מבוטח שפנה או שהופנה לחדר מיון בבית חולים פסיכיאטרי.
{{ח:תתת}} מבוטח שפנה לחדר מיון במקרים כדלקמן:
{{ח:תתתת|1.}} כל שבר חדש.
{{ח:תתתת|2.}} פריקה חריפה של כתף או מרפק.
{{ח:תתתת|3.}} פציעה הדורשת איחוי ע״י תפירה או אמצעי איחוי חלופי.
{{ח:תתתת|4.}} שאיפת גוף זר לדרכי הנשימה.
{{ח:תתתת|5.}} חדירת גוף זר לעין.
{{ח:תתתת|6.}} טיפול במחלות סרטן.
{{ח:תתתת|7.}} טיפול במחלת המופיליה.
{{ח:תתתת|8.}} טיפול במחלת סיסטיק פיברוסיס (C.F).
{{ח:תתתת|9.}} אישה שנתקפה בצירי לידה.
{{ח:תתתת|10.}} מי שפונה לבי״ח ע״י אמבולנס מד״א, מהרחוב או ממקום צבורי אחר עקב ארוע פתאומי.
{{ח:תתתת|11.}} תינוקות עד גיל חודשיים הפונים עקב הופעה פתאומית של חום גבוה (מעל 38.5°C).
{{ח:תתתת|12.}} חולי דיאליזה.
{{ח:תתתת|13.}} מבוטח שהוא נפגע אלימות במשפחה או נפגע תקיפה מינית.
{{ח:תתתת|14.}} חולי דיסאוטונומיה משפחתית;
{{ח:תתתת|15.}} הכשת נחש;
{{ח:תתתת|16.}} עקיצת עקרב;
{{ח:תתתת|17.}} תגובה אלרגית מסכנת חיים;
{{ח:תתתת|18.}} חבלת ראש עד גיל שנתיים;
{{ח:תתתת|19.}} חבלת ראש מעל גיל 70;
{{ח:תתתת|20.}} התקף אפילפטי בחולה אפילפטי ידוע;
{{ח:תתתת|21.}} פריקת לסת;
{{ח:תתתת|22.}} כווייה מדרגה 3;
{{ח:תת}} חייב באגרת מיון בלבד (לפי תעריפון משרד הבריאות),
{{ח:תתת}} הפונה לחדר מיון בין השעות 01:00–06:00 למעט מי שחלים עליו הסעיפים 1–12 דלעיל.
{{ח:תתת}} במקרים בהם התברר בדיעבד כי ההפניה היתה מוצדקת מבחינה רפואית.

{{ח:סעיף*|3||תיקון: תשפ״ג־3, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} דמי נסיעה והסעות
{{ח:תת|א.}} חולה אונקולוגי או, חולה באי ספיקת כליות כרונית, הנוסע לטיפול בבית חולים, יקבל החזר כספי מלא של הוצאות הנסיעה מביתו לבית החולים בגובה דמי תחבורה ציבורית. חולה כנ״ל המוסע באמבולנס או במונית, יקבל החזר של 50% מן ההוצאה, תמורת קבלות, בעד הסעה לבית חולים ובחזרה.
{{ח:תת|(א1)}} חולה באי־ספיקת כליות כרונית המטופל בדיאליזה שלא מלאו לו 18 שנים, הנוסע לטיפול בבית חולים במכון דיאליזה ייעודי לילדים, יקבל החזר כספי מלא של הוצאות הנסיעה מביתו לבית החולים בגובה דמי תחבורה ציבורית; חולה כאמור המוסע באמבולנס או במונית, יקבל החזר של 100% מן ההוצאה.
{{ח:תת|ב.}} מבוטח המוסע לבית חולים בנט״ן (בניידת טיפול נמרץ של מד״א), יקבל החזר של ההוצאה, תמורת קבלה, במקרה שאושפז. אם לא אושפז יקבל 50% מן ההוצאה תמורת קבלה.
{{ח:תת|ג.}} מבוטח המוסע לבית החולים באמבולנס של מד״א, יקבל החזר מלא של ההוצאה תמורת קבלה, במקרה שאושפז. אם לא אושפז לא יקבל כל החזר.
{{ח:תת|ד.}} בעד מבוטח המוסע לבית חולים בניידת טיפול נמרץ או באמבולנס ונפטר בטרם אושפז, יתקבל החזר מלא של ההוצאה תמורת קבלה, עד לסכום האגרה הקבועה {{ח:חיצוני|תקנות מגן דוד אדום (אגרות הסעת חירום באמבולנס)|בתקנות אגרות הסעת חירום באמבולנס}}.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(מספור כפול במקור):}} מבוטח הנמצא בהכרה מעורפלת עם חשד לתקיפה מינית, המוסע באמבולנס למרכז אקוטי לתקיפה מינית, יקבל החזר מלא של ההוצאה.
{{ח:תת|ה.}} מבוטח שמלאו לו 80 שנים וזכאי לגמלת סיעוד לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 224|סעיף 224(א)(5) או (6) לחוק הביטוח הלאומי}} ולגמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}}, המוסע לבית חולים בניידת טיפול נמרץ או באמבולנס, יקבל החזר של 50% מההוצאה תמורת קבלה, עד לסכום השווה ל־50% מהאגרה הקבועה {{ח:חיצוני|תקנות מגן דוד אדום (אגרות הסעת חירום באמבולנס)|בתקנות אגרות הסעת חירום באמבולנס}}.

{{ח:סעיף*|4||תיקון: [הודעות], ק״ת תשפ״ב־2|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 4}}
{{ח:ת}} אשפוז כרוני
{{ח:ת}} אשפוז סיעודי מורכב – 77.5 ש״ח ליום.

{{ח:סעיף*|5||תיקון: [הודעות]|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 5}}
{{ח:ת}} בדיקות במהלך הריון
{{ח:ת}} בדיקת חלבון עוברי בהריון, תיעשה בהשתתפות עצמית של המבוטחת בסך 33 ש״ח. יתרת עלות הבדיקה על חשבון הקופה, עד לתעריף של משרד הבריאות.

{{ח:סעיף*|6||תיקון: [הודעות], ק״ת תשנ״ט, תשס״ה־6|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 6}}
{{ח:ת}} טיפולים פארא־רפואיים
{{ח:תת}} התפתחות הילד לגילאי 3 עד 9 שנים;
{{ח:תת}} טיפול של צוות רב מקצועי יינתן תמורת השתתפות עצמית של המבוטח בסך 17 ש״ח לטיפול. יתרת עלות הטיפול – על חשבון הקופה עד לתעריף של משרד הבריאות; השתתפות הקופה כנ״ל תינתן לטיפול בידי כל אחד מאלה: פסיכולוג, עובד סוציאלי, פיזיותרפיסט, קלינאי תקשורת ומרפא בעיסוק –
{{ח:תתת|(1)}} לגילאי 3 עד 6 – עד 27 טיפולים בשנה (ובלבד שסך כל הטיפולים שיינתנו בכלל המקצועות האמורים לא יעלה על 54);
{{ח:תתת|(2)}} לגילאי 6 עד 9 – עד 9 טיפולים בשנה (ובלבד שסך כל הטיפולים שיינתנו בכלל המקצועות האמורים לא יעלה על 18);
{{ח:תת}} למרות האמור בפרט זה, חבר קופה הזכאי לגמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}}, יהיה פטור מכל תשלום לפי פרט זה, בעד שירות שניתן לילדו.

{{ח:סעיף*|6א||תיקון: תשס״ט, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 6א}}
{{ח:ת}} טיפולים פארה־רפואיים בילדים המצויים בספקטרום האוטיסטי
{{ח:תת}} טיפול בילדים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 1 פרט 20|בסעיף 20(א)(7) בחלקה הראשון של תוספת זו}}:
{{ח:תת}} טיפול של צוות רב מקצועי יינתן תמורת השתתפות עצמית של המבוטח בסך 23 שקלים חדשים לטיפול. יתרת עלות הטיפול – על חשבון הקופה עד לתעריף של משרד הבריאות. השתתפות הקופה תינתן לטיפול בידי כל אחד מאלה: פיזיותרפיסט, פסיכולוג, עובד סוציאלי, קלינאי תקשורת ומרפא בעיסוק; סך שעות הטיפול שיינתנו לילד בכלל המקצועות האמורים יעמוד על 3 בשבוע.

{{ח:סעיף*|7||תיקון: [הודעות]|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 7}}
{{ח:ת}} פיזיותרפיה בקהילה
{{ח:ת}} במקרים שהטיפולים יבוצעו במכונים שמחוץ לקופת חולים, ישתתף המבוטח בסך של 17 ש״ח לטיפול והיתרה על חשבון הקופה, עד לתעריף של משרד הבריאות.

{{ח:סעיף*|8||תיקון: [הודעות], ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 8}}
{{ח:ת}} הפרעות בתקשורת (ריפוי בדיבור)
{{ח:תת|(א)}} במקרים שהטיפולים יבוצעו במכונים שמחוץ לקופת חולים, ישתתף המבוטח בסך של 17 ש״ח לטיפול והיתרה על חשבון הקופה, עד לתעריף של משרד הבריאות.
{{ח:תת|(ב)}} בטיפול בגמגום, מעבר לגיל 6 – תשתתף הקופה ב־50% מעלות קורס אחד, או מעלות של סדרת טיפולים אחת, לריפוי בדיבור למגמגמים, אך לא יותר מ־50% מתעריף הקורס ב”הדסה“.
{{ח:תת|(ג)}} בטיפול בגמגום, למתבגרים בני 12 ומעלה ומבוגרים הסובלים מחזרה או החמרה של הגמגום לאחר טיפול בעבר, עד שתי סדרות טיפולים, ישתתף המבוטח בסך של 33.07 ש״ח לטיפול והיתרה על חשבון הקופה, עד לתעריף של משרד הבריאות.

{{ח:סעיף*|9||תיקון: [הודעות], ק״ת תשפ״ה|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 9}}
{{ח:ת}} טיפולי פוריות
{{ח:ת}} השתתפות עצמית של מבוטחת בעד תכשירי FSH ו־LH הניתנים בזריקה, לא תעלה על 235.71 שקלים חדשים לחודש.

{{ח:סעיף*|9א||תיקון: ק״ת תשע״ו|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 9א}}
{{ח:ת}} אמצעי מניעה לא הורמונליים – התקנים תוך־רחמיים
{{ח:ת}} השתתפות עצמית של עד 100%.

{{ח:סעיף*|10||תיקון: [הודעות], ק״ת תשס״ו־2|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 10}}
{{ח:ת}} תותבות
{{ח:ת}} השתתפות כספית עצמית בשיעור של 80% מעלות התותב (תותבות גפיים בהתאם לנהלי משרד הבריאות); סעיף זה לא יחול על תותב כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 1 פרט 11|בסעיף 11(ד)(5) לחלק הראשון של תוספת זו}};
{{ח:ת}} השתלת תותב באין אונות – השתתפות כספית עצמית בתותב $388.

{{ח:סעיף*|11||תיקון: ק״ת תשנ״ט, ק״ת תשס״ג, ק״ת תשע״ד, ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 11}}
{{ח:ת}} טיפול שיניים בחולים אונקולוגיים
{{ח:תת|(א)}} לפני טיפול כימותרפי/קרינתי, הקופה תשתתף ב־50% מעלות טיפול משמר וטיפול משקם לפי התעריף של רשת מרפאות השיניים של הקופה (להלן – תעריף הקופה).
{{ח:תת|(ב)}} לאחר טיפול כימותרפי/קרינתי יינתן כיסוי מלא של טיפול משמר וטיפול משקם לפי תעריף הקופה.
{{ח:תת|(ג)}} לאחר טיפול כימותרפי/קרינתי לאזור ראש־צוואר יינתן כיסוי מלא של טיפול תומך בפה, טיפול משמר וטיפול משקם, בלא הגבלת זמן, לפי תעריף הקופה;
{{ח:תת}} טיפול משמר וטיפול משקם, מעבר לתקופה האמורה, יינתן, לפי תעריף הקופה, למבוטח שהתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} חולה שקיבל הקרנות לאזור ראש צוואר בגיל הילדות, בשל מחלה ממארת, לפני או במהלך התפתחות המשנן הקבוע;
{{ח:תתת|(ב)}} בעקבות הטיפול הקרינתי נפגעה באופן בלתי הפיך התפתחות המשנן הזמני והקבוע;
{{ח:תתת|(ג)}} למטופל טרם מלאו 30 שנה.
{{ח:תת|(ד)}} לפני טיפול כירורגי בגידול באזור הלסתות, יינתן כיסוי מלא של טיפול משמר וטיפול משקם, לפי תעריף הקופה.
{{ח:תת|(ה)}} לאחר טיפול כירורגי בגידול באזור הלסתות יינתן כיסוי מלא של טיפול משמר וטיפול משקם (לרבות תותבות) לפי תעריף הקופה.
{{ח:תת|(ו)}} טיפול שיניים משקם לאחר כריתה חלקית או מלאה של הלסתות עקב גידולים שפירים או ציסטות בלסתות.
{{ח:תת|(ז)}} טיפולי שיניים מונעים, משמרים ומשקמים (טיפול מקדים בלבד) לחולים אונקולוגיים בביספוספונטים או Denosumab בשל מיאלומה נפוצה או גרורות לעצמות, ב־50% השתתפות עצמית.

{{ח:סעיף*|12||עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 12}}
{{ח:ת}} אורתופטיקה (התעמלות לריפוי פזילה)
{{ח:ת}} הקופה תשתתף בטיפולי אורתופטיקה, בשיעור של 50% מתעריף משרד הבריאות, על פי אישור של רופא עיניים של הקופה.

{{ח:סעיף*|12א||תיקון: ק״ת תשע״ה|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 12א}}
{{ח:ת}} סיוע ביתי בניקוז ריאתי – החזר בסך 105 שקלים חדשים בעד כל יום שבו קיבל המבוטח סיוע כאמור.

{{ח:סעיף*|13||תיקון: ק״ת תש״ס|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 13}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|14||תיקון: ק״ת תשנ״ט, ק״ת תשס״ג, ק״ת תשס״ח|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 14}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|14א||תיקון: ק״ת תשס״ב, ק״ת תשס״ג, ק״ת תשס״ו־2|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 14א}}
{{ח:ת}} מזון תרופתי כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 1 פרט 24א|{{ח:הערה|[בתוספת]}} בסעיף 24א בחלק הראשון לתוספת}}:
{{ח:תת}} התשלום בעבור פרטי המזון התרופתי האמורים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 1 פרט 24א|בסעיף 24א בחלק הראשון לתוספת}} יהיה –
{{ח:תתת|(1)}} בעד התכשירים ENSURE‏, ISOCAL POWDER‏, ISOMIL‏, MCT OIL‏, OSMOLITE TOLEREX ו־PREGESTIMIL – לפי כללי תכנית הגביה שאושרה לכל אחת מקופות החולים בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 8|לסעיף 8 לחוק}}, כפוף לכל שינוי עתידי באותה תכנית;
{{ח:תתת|(2)}} בעד התכשירים ALITRAQ‏, PEDIATRIC VIVONEX‏, NEOCATE ADVANCE L-EMENTAL‏ – 20% מהמחיר המרבי לצרכן של התכשיר;
{{ח:תתת|(3)}} בעד שאר התכשירים – 25% ממחירם המרבי לצרכן, למעט התרכובות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 1 פרט 24א|בסעיף 24א(18) לחלק הראשון של תוספת זו}} אשר יינתנו בלא תשלום;
{{ח:תת}} ואולם, תקרת התשלום החודשי למבוטח, בעד כלל פרטי המזון התרופתי האמורים לא תעלה על 495 שקלים חדשים בחודש; תקרת התשלום בעד תרופות לחולה כרוני, כפי שנקבעה בתכנית הגביה שאושרה לכל אחת מקופות החולים בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 8|לסעיף 8 לחוק}}, לא תחול על התכשירים האמורים.

{{ח:סעיף*|15||תיקון: ק״ת תשס״ב, ק״ת תשפ״ד־5|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 15}}
{{ח:ת}} אביזרים תכשירים וציוד רפואי
{{ח:תת|1.}} מחטים לבדיקה עצמית לחולי סוכרת (השתתפות המבוטח 10%);
{{ח:תת|2.}} מזרקים לשמוש עצמי (השתתפות המבוטח 10%);
{{ח:תת|3.}} מקלונים לבדיקת סוכר בדם (השתתפות המבוטח 10%);
{{ח:תת|4.}} מכשירי CPAP לדום נשימה – (השתתפות המבוטח 70%);
{{ח:תת|5.}} מכשירי הנשמה עפ״י המלצת רופא ריאות מומחה – (20% השתתפות המבוטח);
{{ח:תת|6.}} חבישות לחץ – (השתתפות המבוטח 40%);
{{ח:תת|7.}} מזון תרופתי, למעט כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 1 פרט 24א|בסעיף 24א לחלק הראשון לתוספת}} – בסבסוד הקופה;
{{ח:תת|8.}} מכנסונים באשפוז ממושך (ניתנים במחיר עלות);
{{ח:תת|9.}} למבוטחים מעל גיל 18, תשלום בעבור אריזה חודשית של חיישנים של מערכת היברידית לניטור סוכר והזלפת אינסולין (50 שקלים חדשים).

{{ח:סעיף*|16||תיקון: ק״ת תש״ע־4|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 16}}
{{ח:ת}} טיפולי שיניים כלליים
{{ח:ת}} ההשתתפות העצמית בעד טיפול שיניים המנוי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 1 פרט 30|בפסקאות (10) עד (16) בסעיף 30 לחלק הראשון בתוספת זאת}} תהיה 20 שקלים חדשים לטיפול, אף אם נמשך יותר מביקור אחד, ולא יותר מ־40 שקלים חדשים, במהלך ביקור אחד; ההשתתפות העצמית בעד כל טיפולי העזרה הראשונה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 1 פרט 30|בפסקה (9) בסעיף 30 האמור}} הניתן בביקור אחד תהיה 20 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|17||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 17}}
{{ח:ת}} טיפולי שיניים למבוטחים שמלאו להם 72 שנים
{{ח:ת}} ההשתתפות העצמית בעד טיפול שיניים מהטיפולים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק 1 פרט 31|בסעיף 31 לחלק הראשון לתוספת זו}}, תהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} עזרה ראשונה, עקירה כירורגית, פליפר, חידוש בסיס תותבת, ריפוד רך או קשה לתותבת – 68 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(2)}} פלואוריד – 17 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(3)}} טיפול שורש, חידוש טיפול שורש, אפיסקטומי – 136 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(4)}} כיפת שורש, כתר זמני מבושל, כל שתל (כולל החדרה), הקצעת שורשים, טיפול לרבע פה – 102 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(5)}} תותבת שלמה או חלקית – 306 שקלים חדשים לכל לסת;
{{ח:תת|(6)}} תותבת מיידית, כתר קבוע מחרסינה (כולל כתר זמני במרפאה) – 204 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(7)}} בדיקה תקופתית, זוג צילומי נשך במסגרת בדיקה, הסרת אבנית, ארבעה מפגשים ראשונים להתאמת תותבות והסרת נקודות לחץ – בלא השתתפות עצמית;
{{ח:תת|(8)}} צילום סטטוס, צילום פנורמי וצילום CT‏ – 34 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(9)}} כל טיפול אחר – 34 שקלים חדשים לטיפול.

{{ח:סעיף*|(18)||תיקון: ק״ת תשפ״ג־3|עוגן=תוספת 2 חלק 2 פרט 18}}
{{ח:ת}} עיניים –
{{ח:תת|(1)}} השתלה של עדשות מתקדמות מסוג: טוריות, מולטיפוקליות ומולטיפוקליות טוריות, בניתוחי קטרקט לתיקון הפרעות תשבורת; ההשתתפות העצמית תעמוד על 100% ממחיר העדשה, בהתאם לסוג העדשה.
{{ח:תת|(2)}} משקפי ראייה לילדים עד גיל 7 שנים, ההשתתפות העצמית בעד המשקפיים תעמוד על 10% או עד 100 ש״ח, הנמוך שבהם.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע3||שירותי הבריאות שנתנה המדינה לפרט במועד הקובע}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7 פסקה (2) של הגדרת ”סל השירותים הבסיסי“}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||תיקון: תשנ״ו, תשנ״ז־2, ק״ת תשע״ג, ק״ת תשע״ד, ק״ת תשע״ו, ק״ת תשפ״ג־3, ק״ת תשפ״ד־2, ק״ת תשפ״ד־5|עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} שירותי רפואה מונעת
{{ח:תת|(1)}} בדיקות שגרה, חיסונים כאמור בפסקה (4), מעקב והדרכה בידי רופא ואחות ובדיקת מעבדה לאשה ההרה, לתינוקות ולילדים בתחנות לבריאות המשפחה (טיפות חלב).
{{ח:תת|(2)}} בדיקות לגילוי מוקדם של מחלות ומומים מולדים:
{{ח:תתת|(א)}} בדיקות מי שפיר לנשים שהן בגיל 32 ומעלה בתחילת ההריון
{{ח:תתת|(ב)}} בדיקות לנשאי טיי־זאקס ותלסמיה
{{ח:תתת|(ג)}} בדיקות לגילוי מוקדם אצל ילודים למחלת תת־תריסיות ופניל־קטונוריה (PKU) ו־SCID‏ (Severe combined immunodeficiency);
{{ח:תתת|(ד)}} סקר גנטי רחב אחיד לכלל האוכלוסייה לאיתור נשאים למחלות גנטיות, לביצוע טרום היריון ולידה – בדיקות סקר לאיתור נשאים של מחלות גנטיות שבהן שיעור הנשאות הוא עד 1:110 באוכלוסייה.
{{ח:תת|(3)}} שירות מונע לקשיש.
{{ח:תת|(4)}} חיסונים וטיפול מונע:
{{ח:תתת|(א)}} חיסוני שיגרה:
{{ח:תתת}} נגד דלקת כבד נגיפית מסוג B
{{ח:תתת}} נגד קרמת־צפדת־שעלת־ושיתוק ילדים
{{ח:תתת}} נגד חצבת
{{ח:תתת}} נגד אדמת
{{ח:תתת}} נגד חזרת
{{ח:תתת}} נגד המופילוס אינפלואנז
{{ח:תתת}} נגד זיהומים פנוימוקוקיים
{{ח:תתת}} נגד נגיף רוטה
{{ח:תתת}} נגד נגיף וריצלה
{{ח:תתת}} נגד דלקת כבד נגיפית מסוג A
{{ח:תתת}} נגד HPV לנערות בכיתה ח׳;
{{ח:תתת|(ב)}} חיסונים וטפול מונע לאוכלוסיות בסיכון:
{{ח:תתתת|(1)}} המופילוס אינפלואנזה (ריפאמפין)
{{ח:תתתת|(2)}} מנינגוקוקים (ריפאמפין)
{{ח:תתתת|(3)}} דלקת כבד נגיפית A (גלובולין)
{{ח:תתתת|(4)}} דלקת כבד נגיפית B‏ (HBIG);
{{ח:תתת|(ג)}} נגד צפדת, נגד כלבת ונגד קרמת;
{{ח:תתת|(ד)}} חיסונים לאוכלוסיות מיוחדות:
{{ח:תתת}} השלמת חיסונים לילדים עולים ולפי הצורך, BCG;
{{ח:תתת|(ה)}} בדיקות שיגרה לקבוצות מיוחדות: בדיקות מנטו, צילום ריאות לפי הצורך.
{{ח:תת|(5)}} בריאות השן – בדיקות שיגרה, מעקב והדרכה, ע״י רופא שיניים ושיננית לתלמידים; וטיפול על־פי הנהלים הנהוגים במשרד הבריאות.
{{ח:תת|(6)}} תכנון המשפחה.
{{ח:תת|(7)}} בדיקות שיגרה, חיסונים כאמור בפסקה (4), מעקב והדרכה בידי רופא ואחות לתלמידים בבתי ספר.
{{ח:תת|(8)}} בדיקת סקר לעין עצלה (Amblyopia) ואיתור ראייה ירודה, אצל ילדים בגילים 3 עד 5 שנים, שיבוצעו בגני ילדים.
{{ח:ת}} הערה: שירותי הרפואה המונעת הראשונית המוגדרים בסל זה ניתנים בהשתתפות המטופל (אגרת תחנות לבריאות המשפחה, אגרת בריאות השן).

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} גריאטריה
{{ח:תת|(1)}} שירותי אשפוז באחריות המדינה ובכפוף לנהלי משרד הבריאות:
{{ח:תתת|(א)}} אשפוז חולים סיעודיים גריאטריים
{{ח:תתת|(ב)}} אשפוז תשושי נפש
{{ח:תתת|(ג)}} אשפוז נכים סיעודיים צעירים
{{ח:תתת|(ד)}} אשפוז חולים פסיכוגריאטרים
{{ח:תת}} הערה: שירותי האשפוז ניתנים בהשתתפות המאושפז או משפחתו בעלות הטיפול.

{{ח:סעיף*|3||תיקון: ק״ת תשנ״ה, ק״ת תשנ״ז, ק״ת תשע״ב־3, ק״ת תשע״ד, תשע״ז־2|עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}} בריאות הנפש
{{ח:תת|1.}} סל השירותים בתחום האישפוז
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} שירותי אשפוז במחלקה לתחלואה כפולה, של מטופלים הסובלים מתחלואה כפולה או של מטופלים אחרים הזקוקים לאשפוז באותה מחלקה, בכפוף לאישור ראש שירותי בריאות הנפש או ועדת ההכרעה; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”ועדת ההכרעה“ – ועדה בין־משרדית שמינה שר הבריאות שחברים בה נציגי משרד הבריאות ונציגי משרד הרווחה והשירותים החברתיים;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”חוק טיפול בחולי נפש“ – {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש|חוק טיפול בחולי נפש, התשנ״א–1991}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מחלקה לתחלואה כפולה“ – מחלקה פסיכיאטרית בבית חולים פסיכיאטרי או בבית חולים כללי, שהוכרה לעניין פסקה זו בידי המנהל, המיועדת לאשפוז ממושך לא פעיל של מטופלים הסובלים מתחלואה כפולה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מטופלים הסובלים מתחלואה כפולה“ – מטופלים עם מוגבלות שכלית–התפתחותית, ברמה בינונית או חמורה ממנה, שגם אובחנו באבחנה פסיכיאטרית ואשר סובלים מהפרעות קשות בהתנהגות או שכושר השיפוט שלהם או כושר בחינת המציאות שלהם נפגמו באופן ניכר;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”ראש שירותי בריאות הנפש“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש|בחוק טיפול בחולי נפש}}.
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|2.}} סל שירותים אמבולטוריים בבריאות הנפש
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} שירותים לאוכלוסיות מוגדרות בגנים טיפוליים.
{{ח:תת|3.}} סל שירותי בריאות הנפש לגמילה
{{ח:תתת|(1)}} שירותי אשפוז במוסדות משרד הבריאות (כולל עמותות הממומנות ע״י המשרד);
{{ח:תתת|(2)}} שירותים מרפאתיים;
{{ח:תתת|(3)}} גמילה תוך ביתית;
{{ח:תתת|(4)}} מתן התכשירים המפורטים להלן במסגרת שירות מרפאתי לפי פסקה (2):
{{ח:תתת}} ”Methadone, Buprenorphine, Buprenorphine + Naltrexone“.

{{ח:סעיף*|4||תיקון: ק״ת תשע״ג, ק״ת תשע״ה, ק״ת תשע״ו, ק״ת תשפ״ג, ק״ת תשפ״ג־2, ק״ת תשפ״ג־3, ק״ת תשפ״ד, ק״ת תשפ״ד־3, ק״ת תשפ״ד־4|עוגן=תוספת 3 פרט 4}}
{{ח:ת}} רכישת מכשירי שיקום
{{ח:ת}} רשימת המכשירים שמשרד הבריאות משתתף במימונם – עפ״י הנהלים במשרד הבריאות
{{ח:תת|א.}} מכשירי שיקום
{{ח:תתת|1.}} תותבות לגפיים
{{ח:תתת|2.}} גרבי גדם – בכל מקרה של החלפת תותבת או בית גדם עפ״י הצורך – לא יותר מפעמיים בשנה
{{ח:תתת|3.}} כפפה לכסוי תותבת יד
{{ח:תתת|4.}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|5.}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|6.}} סדי AFO לשמירת מנח וטווחי תנועה בכפות הרגליים:
{{ח:תתתת|(א)}} לילדים עם פוטנציאל עתידי להליכה;
{{ח:תתתת|(ב)}} לילדים שנזקקים לתנוחת רגל טיפוסית לצורך עמידה.
{{ח:תת|ב.}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|ג.}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ב)(1)}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: ק״ת תשס״ו, ק״ת תשע״ד־2, ק״ת תשע״ז}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, מדד יוקר הבריאות יחושב כשקלול המדדים שלהלן שמחשבת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לפי השיעור היחסי של כל מדד המרכיב אותו כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} 61.7% – מדד השכר למשרת שכיר במגזר הבריאות;
{{ח:תת|(2)}} 3.5% – מדד השכר למשרת שכיר במגזר הציבורי;
{{ח:תת|(3)}} 0.5% – מדד השכר למשרת שכיר במשרדי הממשלה (ממשלה מרכזית);
{{ח:תת|(4)}} 3% – מדד שכר המינימום;
{{ח:תת|(5)}} 26.8% – מדד המחירים לצרכן;
{{ח:תת|(6)}} 4.5% – מדד מחירי תשומות הבנייה למגורים.
{{ח:ת}} שנת 2015 תהיה שנת הבסיס לחישוב שיעור מדד יוקר הבריאות לשנים שלאחריה, על כלל מרכיביו (100), במקום שנת 1995.

{{ח:קטע2|תוספת 6|תוספת שישית {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ז־2}}
{{ח:קטע2|תוספת 7|תוספת שביעית|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} קופת חולים הכללית;

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} קופת חולים לעובדים לאומיים;

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} קופת חולים מאוחדת (מרכזית–עממית);

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} קופת חולים מכבי.

{{ח:קטע2|תוספת 8|תוספת שמינית|תיקון: תשע״ו־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(א1)}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 8 פרט 1}}
{{ח:ת}} בריאות הנפש

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 8 פרט 2}}
{{ח:ת}} נפגעי עבודה

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ו׳ בתמוז התשנ״ד (15 ביוני 1994).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''אפרים סנה'''
שר הבריאות
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי ביטחון סוציאלי|כנסת=2000111}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]