חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ״ב–2022}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2191134}} '''חוק קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ג, 544|חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299811.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 730|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299977.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 295|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300675.pdf}}. ''הארכת תוקף (חוק קודם):'' {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 834|הארכת תוקף החוק}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 398|הארכת תוקף החוק}}, {{ח:תיבה|657|הארכת תוקף החוק (מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 1002|הארכת תוקף החוק}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 470|הארכת תוקף החוק}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 1134|הארכת תוקף החוק}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 1172|הארכת תוקף החוק}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1431|הארכת תוקף החוק}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 612|הארכת תוקף החוק}}, {{ח:תיבה|1198|הארכת תוקף החוק (מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 704|הארכת תוקף החוק}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 1120|הארכת תוקף החוק}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1036|הארכת תוקף החוק}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 1290|הארכת תוקף החוק}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1456|הארכת תוקף החוק}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1306|הארכת תוקף החוק}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 2226|הארכת תוקף החוק}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 1540|הארכת תוקף החוק}}.

'''חוק חדש:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ב, 808|חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_622751.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 724|חוק איסור שהייה וישיבה בישראל שלא כדין (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_7695735.pdf}}. ''הארכת תוקף:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ג, 1128|הארכת תוקף החוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10587.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1888|הארכת תוקף החוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11194.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1888|הארכת תוקף החוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11194.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה לקבוע הגבלות על אזרחות וישיבה בישראל של אזרחים או תושבים של מדינות עוינות או של תושבי האזור, ולצידן הסדרים חריגים למתן רישיונות ישיבה או היתרי שהייה בישראל, והכול בשים לב להיותה של ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית ובאופן שיבטיח את השמירה על אינטרסים החיוניים לביטחון הלאומי של המדינה.

{{ח:סעיף|2|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האזור“ – כל אחד מאלה: יהודה והשומרון וחבל עזה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק האזרחות“ – {{ח:חיצוני|חוק האזרחות|חוק האזרחות, התשי״ב–1952}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הכניסה לישראל“ – {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|חוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקד האזור“ – לעניין יהודה והשומרון – מפקד כוחות צבא הגנה לישראל ביהודה והשומרון, ולעניין חבל עזה – מי שיסמיך שר הפנים, בהסכמת שר הביטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב האזור“ – מי שרשום במרשם האוכלוסין של האזור, וכן מי שמתגורר באזור אף שאינו רשום במרשם האוכלוסין של האזור, ולמעט תושב יישוב ישראלי באזור.

{{ח:סעיף|3|הגבלת אזרחות וישיבה בישראל}}
{{ח:ת}} בתקופת תוקפו של חוק זה, על אף האמור בכל דין, לרבות {{ח:חיצוני|חוק האזרחות#סעיף 7|סעיף 7 לחוק האזרחות}}, שר הפנים לא יעניק לתושב האזור או לאזרח או לתושב של מדינה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, אזרחות לפי {{ח:חיצוני|חוק האזרחות|חוק האזרחות}} ולא ייתן לו רישיון לישיבה בישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|חוק הכניסה לישראל}}, ומפקד האזור לא ייתן לתושב האזור היתר לשהייה בישראל לפי תחיקת הביטחון באזור.

{{ח:סעיף|4|היתר לגבי בני זוג}}
{{ח:ת}} על אף הוראת {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, רשאי שר הפנים, לפי שיקול דעתו, לאשר את בקשת תושב האזור למתן היתר לשהייה בישראל בידי מפקד האזור –
{{ח:תת|(1)}} לגבי תושב האזור שגילו מעל 35 שנים – לשם מניעת הפרדתו מבת זוגו השוהה כדין בישראל;
{{ח:תת|(2)}} לגבי תושבת האזור שגילה מעל 25 שנים – לשם מניעת הפרדתה מבן זוגה השוהה כדין בישראל.

{{ח:סעיף|5|רישיון לבני זוג}}
{{ח:ת}} בעלי היתר על אף הוראת {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, רשאי שר הפנים, לפי שיקול דעתו, לתת רישיון לישיבת ארעי בישראל לתושב האזור, שבן זוגו אזרח ישראלי או תושב ישראל, אם יש בידו היתר לשהייה בישראל מאת מפקד האזור והוא שוהה בישראל כדין מכוח אותו היתר, והתקיימו בו שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} גילו מעל 50 שנים;
{{ח:תת|(2)}} הוא שוהה בישראל כדין עשר שנים לפחות.

{{ח:סעיף|6|היתר לגבי ילדים}}
{{ח:ת}} על אף הוראת {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, רשאי שר הפנים, לפני שיקול דעתו –
{{ח:תת|(1)}} לתת לקטין תושב האזור שגילו עד 14 שנים רישיון לישיבה בישראל לשם מניעת הפרדתו מהורהו המשמורן השוהה כדין בישראל;
{{ח:תת|(2)}} לאשר בקשה למתן היתר לשהייה בישראל בידי מפקד האזור לקטין תושב האזור שגילו מעל 14 שנים לשם מניעת הפרדתו מהורהו המשמורן השוהה כדין בישראל, ובלבד שלא יוארך היתר כאמור אם הקטין אינו מתגורר דרך קבע בישראל.

{{ח:סעיף|7|היתר ורישיון במקרים הומניטריים מיוחדים}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראת {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, רשאי שר הפנים, מטעמים הומניטריים מיוחדים, בהמלצת ועדה מקצועית שמינה לעניין זה (בסעיף זה – הוועדה) –
{{ח:תתת|(1)}} לתת רישיון לישיבת ארעי בישראל לתושב האזור או לאזרח או לתושב של מדינה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} שבן משפחתו שוהה כדין בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} לאשר בקשה למתן היתר לשהייה בישראל בידי מפקד האזור, לתושב האזור שבן משפחתו שוהה כדין בישראל.
{{ח:תת|(ב)}} שר הפנים רשאי להחליט על הקמת כמה ועדות לעניין סעיף זה, שהרכבן יהיה כאמור בסעיף קטן (ג); אחת הוועדות תהיה ועדה ייעודית לבחינת בקשות מטעמים של אלימות במשפחה או התעללות של בן הזוג או ההורה.
{{ח:תת|(ג)}} הרכב הוועדה יהיה –
{{ח:תתת|(1)}} מי שכשיר להתמנות לשופט בית המשפט המחוזי, שימנה שר הפנים והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} נציג שימנה שר הביטחון;
{{ח:תתת|(3)}} נציג שימנה ראש שירות הביטחון הכללי מקרב עובדי השירות;
{{ח:תתת|(4)}} נציג שימנה שר הפנים מקרב עובדי משרדו;
{{ח:תתת|(5)}} נציג ציבור שימנו שר המשפטים ושר הפנים.
{{ח:תת|(ד)}} הוועדה רשאית להתייעץ עם גורמי רווחה.
{{ח:תת|(ה)}} שר הפנים ייתן החלטה, בכתב, אם לתת רישיון או לאשר בקשה, לפי העניין, כאמור בסעיף קטן (א), בתוך שישה חודשים מיום שהומצאו לוועדה כל המסמכים הדרושים, ולעניין הוועדה הייעודית לפי סעיף קטן (ב) – בתוך שלושה חודשים מהמועד האמור; החלטת השר תהיה מנומקת.
{{ח:תת|(ו)}} לעניין סעיף זה –
{{ח:תתת|(1)}} העובדה כי בן משפחה של מבקש ההיתר או הרישיון, השוהה כדין בישראל, הוא בן זוגו, או כי לבני הזוג ילדים משותפים לא תהווה כשלעצמה טעם הומניטרי מיוחד;
{{ח:תתת|(2)}} היה מבקש הרישיון תושב סוריה, ובן זוגו הוא בן העדה הדרוזית השוהה כדין בישראל ומתגורר בשטח רמת הגולן שהוחל עליו המשפט, השיפוט והמינהל של מדינת ישראל, לפי {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|חוק רמת הגולן, התשמ״ב–1981}}, רשאי שר הפנים לראות בכך טעם הומניטרי מיוחד.
{{ח:תת|(ז)}} שר הפנים יכול לקבוע בצו, באישור הממשלה ובאישור הכנסת לאחר שקיבלה את המלצתה של ועדה שוועדת הכנסת תקבע לעניין זה, מכסה שנתית מרבית של רישיונות או היתרים שיינתנו או יאושרו לפי סעיף זה; עד לקביעת מכסה כאמור תעמוד המכסה השנתית על מספר הבקשות שאושרו בשנת 2018 לפי סעיף 3א1 לחוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשס״ג–2003, כנוסחו ערב פקיעתו.
{{ח:תת|(ח)}} בסעיף זה, ”בן משפחה“ – בן זוג, הורה או ילד.

{{ח:סעיף|8|היתרים נוספים}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, רשאי מפקד האזור לתת היתר לשהייה בישראל למטרה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} טיפול רפואי;
{{ח:תת|(2)}} עבודה בישראל;
{{ח:תת|(3)}} למטרה זמנית, ובלבד שהיתר לשהייה למטרה כאמור יינתן לתקופה מצטברת שלא תעלה על שישה חודשים.

{{ח:סעיף|9|היתר מיוחד}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, רשאי שר הפנים להעניק אזרחות או לתת רישיון לישיבה בישראל, לתושב האזור או לאזרח או לתושב של מדינה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, ורשאי מפקד האזור לתת לתושב האזור היתר לשהייה בישראל, אם שוכנעו כי התושב או האזרח כאמור מזדהה עם מדינת ישראל ויעדיה וכי הוא או בן משפחתו פעלו פעולה של ממש לקידום הביטחון, הכלכלה או עניין חשוב אחר של המדינה, או שהענקת האזרחות, מתן הרישיון לישיבה בישראל או מתן ההיתר לשהייה בישראל, לפי העניין, הם מעניינה המיוחד של המדינה; בפסקה זו, ”בן משפחה“ – בן זוג, הורה, ילד.

{{ח:סעיף|10|תוקף רישיון לישיבת ארעי}}
{{ח:ת}} רישיון לישיבת ארעי שניתן לפי חוק זה יינתן לתקופה של שנתיים.

{{ח:סעיף|11|מניעה ביטחונית}}
{{ח:ת}} לא יינתן היתר לשהייה בישראל או רישיון לישיבה בישראל, לתושב האזור, לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8(2) ו־(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 15|ו־15(א)(2)}}, ולא יינתן רישיון לישיבה בישראל לכל מבקש אחר שאינו תושב האזור, אם קבע שר הפנים או מפקד האזור, לפי העניין, בהתאם לחוות דעת מאת גורמי הביטחון המוסמכים, כי תושב האזור או המבקש האחר או בן משפחתם עלולים להוות סיכון ביטחוני למדינת ישראל; בסעיף זה, ”בן משפחה“ – בן זוג, הורה, ילד, אח ואחות ובני זוגם; לעניין זה, רשאי שר הפנים לקבוע כי תושב האזור או המבקש האחר עלולים להוות סיכון ביטחוני למדינת ישראל, בין השאר על סמך חוות דעת מאת גורמי הביטחון המוסמכים ולפיה במדינת מושבו או באזור מגוריו של תושב האזור או המבקש האחר מתבצעת פעילות העלולה לסכן את ביטחון מדינת ישראל או אזרחיה.

{{ח:סעיף|11א|איסור שהייה וישיבה בישראל|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים לא ייתן היתר לשהייה בישראל או רישיון לישיבה בישראל, לתושב האזור או לבן משפחתו, לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4 עד 8}} {{ח:פנימי|סעיף 15|או 15}}, אם תושב האזור הורשע במעשה טרור או אם הוא פעיל טרור.
{{ח:תת|(ב)}} מפקד האזור לא ייתן היתר לשהייה בישראל לפי תחיקת הביטחון באזור או רישיון לישיבה בישראל לתושב האזור או לבן משפחתו או לכל מבקש שאינו תושב האזור, אם תושב האזור או מבקש כאמור הורשע במעשה טרור או אם הוא פעיל טרור.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) כדי לצמצם את שיקול הדעת המוקנה בחוק לשר הפנים או למפקד האזור בכל הנוגע למתן היתרים לשהייה בישראל או רישיונות לישיבה בישראל, לפי העניין, למי שלא הורשעו במעשה טרור, למי שאינם פעילי טרור או למי שאינם בני משפחה של מורשעי טרור או פעילי טרור.
{{ח:תת|(ד)}} מי שנכנס לישראל מהאזור או דרך האזור בניגוד לחוק או בהפרה של תנאי מהתנאים שנקבעו באשרה או ברישיון לישיבה שניתנו לו לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|חוק הכניסה לישראל}}, לא יקבל היתר לשהייה בישראל או רישיון לישיבה בישראל לפי חוק זה או לפי תחיקת הביטחון במשך עשר שנים, אלא אם כן סבר שר הפנים או מפקד האזור, לפי העניין, כי יש לתת לו היתר או רישיון כאמור מטעמים מיוחדים.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – כל אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין מתן היתר לשהייה בישראל או רישיון לישיבה בישראל – הורה, בן זוג, ילד, אח, אחות, דוד, דודה, בן דוד, בת דוד, אחיין או אחיינית, לרבות בני משפחה כאמור שהם שלובים (חורגים);
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין חידוש היתר לשהייה בישראל או רישיון לישיבה בישראל – הורה, בן זוג, ילד, אח או אחות, לרבות בני משפחה כאמור שהם שלובים (חורגים);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעשה טרור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|בחוק המאבק בטרור, התשע״ו–2016}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פעיל טרור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק להקפאת כספים ששילמה הרשות הפלסטינית בזיקה לטרור מהכספים המועברים אליה מממשלת ישראל|בחוק להקפאת כספים ששילמה הרשות הפלסטינית בזיקה לטרור מהכספים המועברים אליה מממשלת ישראל, התשע״ח–2018}}, למעט מי שמוחזק במעצר בשל חשד לביצוע עבירה כאמור בפסקה (1) לאותה הגדרה.

{{ח:סעיף|12|ביטול רישיון או היתר}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מסמכותו של שר הפנים לפי כל דין, שר הפנים יבטל היתר לשהייה בישראל או רישיון לישיבה בישראל שניתן לפי חוק זה אם הוכח להנחת דעתו כי מי שההיתר או הרישיון בידו עשה מעשה שיש בו משום הפרת אמונים למדינת ישראל כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 11א|בסעיף 11א לחוק הכניסה לישראל}}.

{{ח:סעיף|13|דיווח לכנסת}}
{{ח:ת}} שר הפנים ידווח, בתחילת כל רבעון, לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת ולוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת על כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מספר הבקשות שהוגשו, ברבעון שקדם למועד הדיווח, לקבלת רישיון לישיבה בישראל לפי כל אחד {{ח:פנימי|סעיף 5|מהסעיפים 5}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7(א)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9}}, בפילוח לפי מספר הבקשות שאושרו ומספר הבקשות שנדחו לפי כל אחד מהסעיפים האמורים, וכן מספר הבקשות שנדחו בשל מניעה ביטחונית לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}};
{{ח:תת|(2)}} מספר הבקשות שהוגשו, ברבעון שקדם למועד הדיווח, לקבלת היתר לשהייה בישראל לפי כל אחד {{ח:פנימי|סעיף 4|מהסעיפים 4(1) ו־(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7(א)(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9}}, בפילוח לפי מספר הבקשות שאושרו ומספר הבקשות שנדחו לפי כל אחד מהסעיפים האמורים, וכן מספר הבקשות שנדחו בשל מניעה ביטחונית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11}};
{{ח:תת|(3)}} מספר הדיונים בוועדות ההומניטריות לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}.

{{ח:סעיף|14|שינוי {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}}}
{{ח:ת}} הממשלה, באישור ועדה שתקבע ועדת הכנסת, רשאית, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}.

{{ח:סעיף|15|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות חוק זה –
{{ח:תתת|(1)}} שר הפנים או מפקד האזור, לפי העניין, רשאי להאריך את תוקפו של רישיון לישיבה בישראל או של היתר לשהייה בישראל, שהיו בידי תושב האזור ערב תחילתו של חוק זה, בהתחשב בין השאר בקיומה של מניעה ביטחונית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11}};
{{ח:תתת|(2)}} מפקד האזור רשאי לתת היתר לשהייה זמנית בישראל לתושב האזור שהגיש בקשה להתאזרחות לפי {{ח:חיצוני|חוק האזרחות|חוק האזרחות}} או בקשה לרישיון לישיבה בישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|חוק הכניסה לישראל}}, לפני יום א׳ בסיוון התשס״ב (12 במאי 2002) ואשר ביום תחילתו של חוק זה טרם ניתנה החלטה בעניינו, ובלבד שלא תוענק לתושב כאמור, לפי הוראות פסקה זו, אזרחות לפי {{ח:חיצוני|חוק האזרחות|חוק האזרחות}} ולא יינתן לו רישיון לישיבת ארעי או לישיבת קבע, לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|חוק הכניסה לישראל}}.
{{ח:תת|(ב)}} יראו בקשה שהוגשה לפי הוראות חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשס״ג–2003, ערב פקיעתו כאילו הוגשה לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות חוק זה יחולו על בקשה לרישיון לישיבה בישראל או להיתר לשהייה בישראל שהוגשו בתקופה שמיום כ״ו בתמוז התשפ״א (6 ביולי 2021) ועד ערב תחילתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} יראו רישיון לישיבה בישראל או היתר לשהייה בישראל שניתן בתקופה שמיום כ״ו בתמוז התשפ״א (6 ביולי 2021) ועד ערב תחילתו של חוק זה, כאילו ניתן לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|16|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|בחוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}}.}}

{{ח:סעיף|17|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|18|תוקף}}
{{ח:ת}} חוק זה יעמוד בתוקפו שנה מיום תחילתו {{ח:הערה|(ביום 15.3.2022)}}, אולם הממשלה, באישור הכנסת לאחר שקיבלה את המלצתה של ועדה שוועדת הכנסת תקבע לעניין זה, רשאית, בצו, להאריך את תוקפו לתקופה שלא תעלה בכל פעם על שנה אחת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|תקופת תוקפו של החוק הוארכה עד עד יום כ״ה באדר התשפ״ו (14 במרץ 2026) (ק״ת תשפ״ה, 1396).}}

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9}} {{ח:פנימי|סעיף 14|ו־14}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} איראן, לבנון, סוריה, עיראק

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ז׳ באדר ב׳ התשפ״ב (10 במרס 2022).}}
* '''נפתלי בנט'''
ראש הממשלה
* '''אילת שקד'''
שרת הפנים
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''מיקי לוי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי אזרחות, תושבות וכניסה לישראל}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]