חוק ניירות ערך

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק ניירות ערך, תשכ״ח–1968}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001104}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ח, 234|חוק ניירות ערך|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210358.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 100|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210357.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 12|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210356.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 142|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210355.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 111|חוק הפיקוח על המטבע|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208941.pdf}}, {{ח:תיבה|211|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210354.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 264|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210353.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 165|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210230.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 170|תיקון מס׳ 4 לחוק הבנקאות (רישוי)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210623.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 188|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210594.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 14, 14|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210780.pdf}}, {{ח:תיבה|152|הוראת שעה (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210820.pdf}}, {{ח:תיבה|185, 186|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210840.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 22, 27|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210855.pdf}}, {{ח:תיבה|190, 190|חוק ניירות ערך (דחיית הוראות)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210889.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 112, 112|חוק ניירות ערך (דחיית הוראות)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210925.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 75, 76|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211044.pdf}}, {{ח:תיבה|344|חוק השקעות משותפות בנאמנות|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211057.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 124|תיקון מס׳ 11 (תיקון מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211237.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 170|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211442.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 158|תיקון מס׳ 11 (תיקון מס׳ 4)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211480.pdf}}, {{ח:תיבה|268|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211525.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 94|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 1999)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211661.pdf}}, {{ח:תיבה|255, 255|חוק החברות|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_300163.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 110|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300183.pdf}}, {{ח:תיבה|161|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300200.pdf}}, {{ח:תיבה|252|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300244.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 70|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300588.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 427|תיקון מס׳ 23|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299651.pdf}}, {{ח:תיבה|492|תיקון מס׳ 24|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299769.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 18|תיקון מס׳ 25|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299755.pdf}}, {{ח:תיבה|19|תיקון מס׳ 26|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299690.pdf}}, {{ח:תיבה|252|תיקון מס׳ 3 לחוק החברות|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299850.pdf}}, {{ח:תיבה|264|תיקון מס׳ 28|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299954.pdf}}, {{ח:תיבה|887|חוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות וניגודי העניינים בשוק ההון בישראל (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299983.pdf}}, {{ח:תיבה|914|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299984.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 229|תיקון מס׳ 31|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300026.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 308|תיקון מס׳ 32|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300023.pdf}}, {{ח:תיבה|312|תיקון מס׳ 33|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_299976.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 189|חוק מערכות תשלומים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300848.pdf}}, {{ח:תיבה|260|תיקון מס׳ 35|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300795.pdf}}, {{ח:תיבה|530|תיקון מס׳ 36|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300884.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 70|תיקון מס׳ 37|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_299975.pdf}}, {{ח:תיבה|284|תיקון מס׳ 38|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300907.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 379|תיקון מס׳ 13 לחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300926.pdf}}, {{ח:תיבה|474|חוק בנק ישראל|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301176.pdf}}, {{ח:תיבה|511|תיקון מס׳ 41|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301180.pdf}}, {{ח:תיבה|536, 544|תיקון מס׳ 42|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301191.pdf}}, {{ח:תיבה|617|תיקון מס׳ 59 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301175.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 198|תיקון מס׳ 44|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301259.pdf}}, {{ח:תיבה|206, 272|חוק ייעול הליכי האכיפה ברשות ניירות ערך (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301186.pdf}}, {{ח:תיבה|1108|תיקון מס׳ 17 לחוק החברות|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301322.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 17|חוק ממשל תאגידי למנהלי קרנות ולמנהלי תיקים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301252.pdf}}, {{ח:תיבה|191|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2342.pdf}}, {{ח:תיבה|216|חוק הבנקאות (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301308.pdf}}, {{ח:תיבה|507|תיקון מס׳ 19 לחוק החברות|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301358.pdf}}, {{ח:תיבה|678|תיקון מס׳ 50|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301415.pdf}}, {{ח:תיבה|696|תיקון מס׳ 51|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301497.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 11|תיקון מס׳ 20 לחוק החברות|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301468.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 24|תיקון מס׳ 53|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301594.pdf}}, {{ח:תיבה|121|חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301496.pdf}}, {{ח:תיבה|268|חוק להקלות בשוק ההון ולעידוד הפעילות בו (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301619.pdf}}, {{ח:תיבה|432|חוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301590.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 181|תיקון מס׳ 5 לפקודת השותפויות|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306653.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 316|חוק לקידום השקעות בחברות הפועלות בתחומי הטכנולוגיה העילית (היי־טק) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_319020.pdf}}, {{ח:תיבה|690|תיקון מס׳ 59|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_338720.pdf}}, {{ח:תיבה|1261|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348687.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 560|תיקון מס׳ 61|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382400.pdf}}, {{ח:תיבה|568|תיקון מס׳ 62|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_383643.pdf}}, {{ח:תיבה|676|תיקון מס׳ 63|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382526.pdf}}, {{ח:תיבה|1069|תיקון מס׳ 28 לחוק השקעות משותפות בנאמנות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390376.pdf}}, {{ח:תיבה|1088|תיקון מס׳ 4 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390377.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 2|תיקון מס׳ 66|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_392309.pdf}}, {{ח:תיבה|193|תיקון מס׳ 82 לחוק סדר הדין הפלילי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491147.pdf}}, {{ח:תיבה|409|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491934.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 69|תיקון מס׳ 7 לחוק בנק ישראל|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_525578.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 328|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 222, 341|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 156|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}, {{ח:תיבה|996|תיקון מס׳ 31 לחוק השקעות משותפות בנאמנות|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4619060.pdf}}, {{ח:תיבה|1490|תיקון מס׳ 13 לחוק הגנת הפרטיות|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4810658.pdf}}.

''שינוי תוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 310|שינוי התוספת הראשונה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6298.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 754|התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6394.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 580|תיקון התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6467.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1136|תיקון התוספת הראשונה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7012.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 195|תיקון התוספת החמישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7182.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 491|תיקון התוספת השישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7465.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 102|תיקון התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7564.pdf}}, {{ח:תיבה|620|החלפת התוספת הרביעית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7607.pdf}}, {{ח:תיבה|771|תיקון התוספת הראשונה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7622.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 920|תיקון התוספת החמישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7796.pdf}}, {{ח:תיבה|922|תיקון התוספת השביעית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7796.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 2006|תיקון התוספת השנייה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8008.pdf}}, {{ח:תיבה|2227|תיקון התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8027.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י״פ תשע״ט, 4997|הודעה בדבר עדכון סכומים בתוספת הראשונה|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-8067.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2779|הודעה בדבר עדכון סכומים בתוספת הראשונה|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-10129.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2418|הודעה בדבר עדכון סכומים בתוספת הראשונה|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13057.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 2533|הודעה בדבר עדכון סכומי עיצום כספי וסכומים מרביים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-14122.pdf}}. ''תחילת תוקף:'' {{ח:תיבה|י״פ תשס״ד, 147|הודעה על מועד כניסה לתוקף|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5232.pdf}}. ''קביעת תחילה:'' {{ח:תיבה|י״פ תשס״ד, 147|קביעת מועד תחילה|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5232.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: רשות ניירות ערך}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: תשקיף והיתר לפרסומו}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הזמנות על פי התשקיף}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: אחריות לתשקיף}}

{{ח:פנימי|פרק ה1|פרק ה׳1: תעודות התחייבות}}

{{ח:פנימי|פרק ה1 סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ה1 סימן ב|סימן ב׳: מינוי נאמן וכשירותו ומרשם הנאמנים}}

{{ח:פנימי|פרק ה1 סימן ג|סימן ג׳: חובות הנאמן, סמכויותיו והגבלות על פעולותיו}}

{{ח:פנימי|פרק ה1 סימן ד|סימן ד׳: אסיפת מחזיקים}}

{{ח:פנימי|פרק ה1 סימן ה|סימן ה׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ה2|פרק ה׳2: כתבי אופציה}}

{{ח:פנימי|פרק ה3|פרק ה׳3: ניירות ערך הרשומים למסחר בבורסה בחו״ל}}

{{ח:פנימי|פרק ה3א|פרק ה׳3א{{ח:הערה|׳}}: רישום למסחר על ידי בורסה של מניות תאגיד הנסחרות בבורסה זרה}}

{{ח:פנימי|פרק ה4|פרק ה׳4: ניירות ערך מיוחדים}}

{{ח:פנימי|פרק ה5|פרק ה׳5: הצעה באמצעות רכז הצעה}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: דו״ח שוטף}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות נוספות בענין הנפקות הצעות לציבור ודו״ח שוטף}}

{{ח:פנימי|פרק ז1|פרק ז׳1: דיווח אלקטרוני}}

{{ח:פנימי|פרק ז2|פרק ז׳2: דואר אלקטרוני מאובטח ומערכת הצבעה אלקטרונית}}

{{ח:פנימי|פרק ז2 סימן א|סימן א׳: דואר אלקטרוני מאובטח}}

{{ח:פנימי|פרק ז2 סימן ב|סימן ב׳: מערכת הצבעה אלקטרונית}}

{{ח:פנימי|פרק ז3|פרק ז׳3: זירת סוחר לחשבונו העצמי}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: בורסה ומסלקה}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: בורסה}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן ג׳: מסלקה}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ד|סימן ד׳: ממשל תאגידי}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ה|סימן ה׳: פיקוח הרשות}}

{{ח:פנימי|פרק ח1|פרק ח׳1: הגבלת השימוש במידע פנים}}

{{ח:פנימי|פרק ח2|פרק ח׳2: אחריות בשל הפרת הוראות}}

{{ח:פנימי|פרק ח3|פרק ח׳3: הטלת עיצום כספי בידי הרשות}}

{{ח:פנימי|פרק ח4|פרק ח׳4: הטלת אמצעי אכיפה מינהליים בידי ועדת האכיפה המינהלית}}

{{ח:פנימי|פרק ח4 סימן א|סימן א׳: ועדת האכיפה המינהלית}}

{{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ב|סימן ב׳: בירור הפרה והליך אכיפה מינהלי}}

{{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ג|סימן ג׳: אמצעי האכיפה המינהליים}}

{{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ד|סימן ד׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק ט1|פרק ט׳1: הסדר להימנעות מנקיטת הליכים או להפסקת הליכים, המותנית בתנאים}}

{{ח:פנימי|פרק ט1 סימן א|סימן א׳: סמכות יושב ראש הרשות להתקשר בהסדר}}

{{ח:פנימי|פרק ט1 סימן ב|סימן ב׳: סמכות פרקליט מחוז להתקשר בהסדר}}

{{ח:פנימי|פרק ט2|פרק ט׳2: שיתוף פעולה עם רשות חוץ}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2א|תוספת שנייה א׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 3א|תוספת שלישית א׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 3א1|תוספת שלישית א׳1}}

{{ח:פנימי|תוספת 3ב|תוספת שלישית ב׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית}}

{{ח:פנימי|תוספת 4א|תוספת רביעית א׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 4ב|תוספת רביעית ב׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 6|תוספת שישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 7|תוספת שביעית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ח, תשנ״א, תשנ״ד־3, תשנ״ט, תש״ס, תש״ס־2, תש״ס־3, תשס״ג, י״פ תשס״ד־2, תשס״ד־2, תשס״ה, תשס״ו, תשס״ז, תשס״ח־2, תשס״ט, תשס״ט־2, תש״ע־2, תשע״א־2, תשע״ב־5, תשע״ו, תשע״ז־3, תשע״ז־5, תשע״ח, תשע״ח־3, תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניירות ערך“ – תעודות המונפקות בסדרות על־ידי חברה, אגודה שיתופית או כל תאגיד אחר ומקנות זכות חברות או השתתפות בהם או תביעה מהם, ותעודות המקנות זכות לרכוש ניירות ערך, והכל בין אם הן על שם ובין אם הן למוכ״ז, למעט ניירות ערך המונפקים בידי הממשלה או בידי בנק ישראל, שנתקיים בהם אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הם אינם מקנים זכות השתתפות או חברות בתאגיד ואינם ניתנים להמרה או למימוש בניירות ערך המקנים זכות כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} הם מונפקים לפי חיקוק מיוחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניירות ערך מסחריים“ – ניירות ערך המונפקים בידי תאגיד, שהם התחייבות התאגיד לשלם למחזיק סכום כסף, במועד שאינו מוקדם משבעה ימים מיום ההצעה ואינו מאוחר מתום שנה מהיום האמור, ואשר אינם ניתנים למימוש או להמרה לניירות ערך אחרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה“ – לרבות חברה נכרית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בפקודת החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה־בת“ – חברה אשר חברה אחרת מחזיקה בחמישים אחוזים או יותר מן הערך הנקוב של הון־המניות המוצא שלה או מכוח ההצבעה שבה או רשאית למנות מחצית או יותר מהדירקטורים או את המנהל הכללי שלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מסונפת“ – חברה, אשר חברה אחרת – שאינה חברה־אם שלה – מחזיקה בעשרים וחמישה אחוזים או יותר מן הערך הנקוב של הון המניות המונפק שלה או מכוח ההצבעה בה, או רשאית למנות עשרים וחמישה אחוזים או יותר מהדירקטורים שלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה קשורה“ – חברה מסונפת וכן חברה, אשר חברה אחרת – שאינה חברה־אם שלה – השקיעה בה סכום השווה לעשרים וחמישה אחוזים או יותר מההון העצמי של החברה האחרת, בין במניות ובין בדרך אחרת, למעט הלוואה הניתנת בדרך העסקים הרגילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת רישומים“ – חברה שעיסוקה היחיד הוא החזקת ניירות ערך לרבות יחידות של קרן סגורה כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק להשקעות משותפות}} בעד אחרים וכן כל תאגיד אחר שקבע שר האוצר בהתייעצות עם הרשות;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חברת רישומים)|תקנות ניירות ערך (חברת רישומים), התשע״ה–2015}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“, לענין חברה – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בפקודת החברות}}; ולענין אגודה שיתופית או תאגיד אחר – מי שממלא באגודה או בתאגיד תפקיד מקביל לתפקידו של מנהל בחברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל כספי אחרים“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מנהל קרן כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק להשקעות משותפות}}, המבצע פעולה בניירות ערך בעבור קרנות שבניהולו בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|החוק האמור}};
{{ח:תתת|(2)}} חברה מנהלת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות גמל}}, המבצעת פעולה בניירות ערך בעבור עמיתי קופת גמל שבניהולה;
{{ח:תתת|(3)}} מבטח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}} המשקיע כספים לכיסוי התחייבויות תלויות תשואה כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק האמור}};
{{ח:תתת|(4)}} תאגיד הפועל מחוץ לישראל, שהוא בעל מאפיינים דומים לאלה של מי מהמנויים בפסקאות (1) עד (3), ובלבד שניתן אישור לכך מגורם מוסמך במדינה שבה הוא פועל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשם“, לענין חברה ותאגיד אחר – רשם החברות, אולם לענין אגודה שיתופית – רשם האגודות השיתופיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנפיק“ – מי שמנפיק או הנפיק את ניירות הערך המוצעים לציבור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלקה“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 44לא|בסעיף 44לא}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מציע“ – מי שמציע ניירות ערך לציבור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הצעה לציבור“ – פעולה המיועדת להניע ציבור לרכוש ניירות ערך; בלי לגרוע מכלליות האמור, גם אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רישום ניירות ערך למסחר בבורסה;
{{ח:תתת|(2)}} פניה לציבור להציע הצעות לרכישת ניירות ערך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הודעה משלימה“ – הודעה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 16|לסעיף 16(א1)(2)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הצעה בדרך של זכויות“ – הצעה של המנפיק לבעלי ניירות ערך שלו או לבעלי סוג ניירות ערך שלו לרכוש ניירות ערך נוספים שלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התחייבות חיתומית“ – התחייבות לרכוש ניירות ערך המוצעים על פי תשקיף אם לא ירכוש אותם הציבור או התחייבות לרכוש ניירות ערך המוצעים על פי תשקיף כדי למכור אותם לציבור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חתם“ – מי שהתחייב בהתחייבות חיתומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חתם מתמחר“ – חתם אשר נוטל חלק בקביעת המחיר שבו יוצעו ניירות הערך על פי התשקיף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכירה“ – מכירה של ניירות ערך, לרבות הנפקתם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפיץ“ – מי שלא התחייב בהתחייבות חיתומית על פי התשקיף, אך התחייב לפעול כדי למכור את ניירות הערך המוצעים, כולם או חלקם, בתמורה לעמלת הפצה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכישת ניירות ערך“ – לרבות רכישה דרך הקצאה שעה שהניירות מונפקים לראשונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“ ו”רכישה“, לענין ניירות ערך או כוח הצבעה וכיוצא באלה – בין לבד ובין ביחד עם אחרים, בין במישרין ובין בעקיפין, באמצעות נאמן, חברת נאמנות, חברת רישומים או בכל דרך אחרת; כשמדובר בהחזקה או ברכישה בידי חברה – גם בידי חברה בת שלה או חברה קשורה שלה במשמע, וכשמדובר בהחזקה או ברכישה בידי יחיד – יראו יחיד ובני משפחתו הגרים עמו, או שפרנסת האחד על האחר, כאדם אחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזקת ניירות ערך או רכישתם ביחד עם אחרים“ – החזקת ניירות ערך או רכישתם בשיתוף פעולה בין שניים או יותר לפי הסכם, בין בכתב ובין בעל פה; בלי לפגוע בכלליות האמור יראו לכאורה כמחזיקים בניירות ערך או כרוכשים אותם ביחד –
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד המחזיק או הרוכש ניירות ערך (בהגדרה זו – תאגיד) יחד עם בעל ענין בו או עם חברה קשורה שלו;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(4)}} אדם שעיסוקו הוא החזקת ניירות ערך או מסחר בהם בעד הזולת, יחד עם לקוחו או עם בן משפחה שלו שאינו גר עמו ואין פרנסת האחד על האחר, שבעדו הוא מחזיק בניירות הערך ומנהלם לפי יפוי כוח המקנה שיקול דעת לענין השימוש בזכות ההצבעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – בן זוג וכן אח, הורה, הורה הורה, צאצא או צאצא של בן הזוג, או בן זוגו של כל אחד מאלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – היכולת לכוון את פעילותו של תאגיד, למעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקיד של דירקטור או משרה אחרת בתאגיד, וחזקה על אדם שהוא שולט בתאגיד אם הוא מחזיק מחצית או יותר מסוג מסויים של אמצעי השליטה בתאגיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“, בתאגיד – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} זכות ההצבעה באסיפה כללית של חברה או בגוף מקביל של תאגיד אחר;
{{ח:תתת|(2)}} הזכות למנות דירקטורים של התאגיד או את מנהלו הכללי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הון עצמי“, של תאגיד – הון התאגיד כמשמעותו לפי כללי חשבונאות מקובלים החלים על התאגיד, ואם לפי כללים אלה כולל הון התאגיד גם את החלק המיוחס לזכויות שאינן מקנות שליטה – בניכוי זכויות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החלק המיוחס לזכויות שאינן מקנות שליטה“ – כמשמעותו בתקנים ובפרשנויות שאומצו בידי הוועדה לתקני חשבונאות בין־לאומיים (IASB International Accounting Standard Board);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל ענין“, בתאגיד –
{{ח:תתת|(1)}} מי שמחזיק בחמישה אחוזים או יותר מהון המניות המונפק של התאגיד או מכוח ההצבעה בו, מי שרשאי למנות דירקטור אחד או יותר מהדירקטורים של התאגיד או את מנהלו הכללי, מי שמכהן כדירקטור של התאגיד או כמנהלו הכללי, או תאגיד שאדם כאמור מחזיק עשרים וחמישה אחוזים או יותר מהון המניות המונפק שלו או מכוח ההצבעה בו או רשאי למנות עשרים וחמישה אחוזים או יותר מהדירקטורים שלו; לענין פסקה זו –
{{ח:תתתת|(א)}} יראו מנהל קרן להשקעות משותפות בנאמנות כמחזיק בניירות הערך הכלולים בנכסי הקרן;
{{ח:תתתת|(ב)}} החזיק אדם בניירות ערך באמצעות נאמן, יראו גם את הנאמן כמחזיק בניירות הערך האמורים; לענין זה, ”נאמן“ – למעט חברת רישומים ולמעט מי שמחזיק בניירות ערך רק מכוח תפקידו כנאמן להסדר כמשמעותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(א)(2)(ו)}} או כנאמן, להקצאת מניות לעובדים, כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 102|בסעיף 102 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתת|(2)}} חברה בת של תאגיד, למעט חברת רישומים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דו״חות כספיים“ – מאזן, דו״ח ריווח והפסד ודו״חות אחרים שנקבעו בתקנות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרט מטעה“ – לרבות דבר העלול להטעות משקיע סביר וכל דבר חסר שהעדרו עלול להטעות משקיע סביר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בורסה“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 44לא|בסעיף 44לא}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בורסה בחו״ל“ – חברה המנהלת מערכת למסחר בניירות ערך כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 44לא|בסעיף 44לא}}, שוק מוסדר או רשימת מסחר בכל אחד מהם, שאינם בישראל, המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} {{ח:פנימי|תוספת 3|או השלישית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר בורסה“ – מי שהוא חבר הבורסה בהתאם לתקנון הבורסה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת תשלומים“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון ייזום בסיסי“ – מי שבידו רישיון ייזום בסיסי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוק מוסדר“ – מערכת שבאמצעותה מתנהל מסחר בניירות ערך, באופציות או בחוזים עתידיים, על פי כללים שנקבעו על ידי מי שרשאי לקבעם במדינה שבה הוא מתנהל, ואם המסחר מתנהל ביותר ממדינה אחת – על ידי מי שרשאי לקבעם באחת מן המדינות שבהן הוא מתנהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד חוץ“ – תאגיד שהואגד בישראל וניירות ערך שלו רשומים למסחר בבורסה בחו״ל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הדין הזר“ – הדין החל על תאגיד חוץ בשל רישום ניירות ערך שלו למסחר בבורסה בחו״ל, לרבות כללי אותה הבורסה בחו״ל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק להשקעות משותפות“ – {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|חוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד מדווח“ – תאגיד שהוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}} חלות עליו ולא ניתן לו פטור מתחולתן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם מאשר“, ”חתימה אלקטרונית“, ”חתימה אלקטרונית מאובטחת“ ו”מסר אלקטרוני“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיווח אלקטרוני“ – הגשת מסמך לרשות באמצעות מסר אלקטרוני חתום בחתימה אלקטרונית, ניתן לשמירה אלקטרונית ולהפקה כפלט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור הגעה אלקטרוני“ – אישור החתום בחתימה אלקטרונית מאובטחת, בדבר הגעתו של מסר אלקטרוני שנשלח אל תיבת דואר אלקטרוני מאובטח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנגנון הזדהות מאובטח“ – מנגנון המשלב אמצעי חומרה ותוכנה, הניתן לשליטתו הבלעדית של בעליו, והמאפשר את זיהוי בעליו באופן ייחודי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסר אלקטרוני מאושר“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת דואר אלקטרוני מאובטח“ – מערכת המשמשת להעברת מסרים אלקטרוניים, שמתקיימים בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא מספקת לשולח אישור הגעה אלקטרוני;
{{ח:תתת|(2)}} היא מאפשרת גישה לתיבת דואר אלקטרוני מאובטח במערכת, רק באמצעות מנגנון הזדהות מאובטח;
{{ח:תתת|(3)}} היא נוקטת, באורח סדיר, אמצעי הגנה סבירים מפני חדירה אליה ומפני שיבוש עבודתה, לצורך הבטחת מהימנות המידע שבה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיבת דואר אלקטרוני מאובטח“ – תיבת דואר אלקטרוני במערכת דואר אלקטרוני מאובטח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחשב“, ”חומר מחשב“ ו”פלט“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק חתימה אלקטרונית“ – {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|חוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי“ – {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע״ח–2018}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הייעוץ“ – {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק איסור הלבנת הון“ – {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|חוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום“ – {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ״ג–2023}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המעצרים“ – {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על הביטוח“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על קופות גמל“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות מידע פיננסי“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי|חוק שירות מידע פיננסי, התשפ״ב–2021}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוקר“ – מי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 56א2|סעיף 56א2(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוקר בכיר“ – מי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 56א2|סעיף 56א2(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חפץ“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)|בפקודת מעצר וחיפוש}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרדי הרשות“ – מקום שיושב ראש הרשות הכריז עליו, בהודעה שפורסמה ברשומות, כמשרדי הרשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה בכירה“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(ד)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם מפוקח“ – כל אחד מהגורמים המפורטים להלן, וכן בעל שליטה, דירקטור ונושא משרה בכירה בכל אחד מהם:
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד מדווח;
{{ח:תתת|(2)}} תאגיד המציע ניירות ערך שלו לציבור;
{{ח:תתת|(3)}} נאמן לתעודות התחייבות, כמשמעותו {{ח:פנימי|פרק ה1|בפרק ה׳1}};
{{ח:תתת|(4)}} חתם;
{{ח:תתת|(5)}} מפיץ;
{{ח:תתת|(5א)}} רכז הצעה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 15ב|בסעיף 15ב(4א)(א)}};
{{ח:תתת|(6)}} בורסה וחבר בורסה;
{{ח:תתת|(7)}} מסלקה וחבר מסלקה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 50א|בסעיף 50א}};
{{ח:תתת|(8)}} חברה בעלת רישיון זירה כמשמעותה {{ח:פנימי|פרק ז3|בפרק ז׳3}} וכן מי שמציע בזירת סוחר מסחר במכשיר פיננסי בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44יב1|סעיף 44יב1}} או מי שמנהל זירת סוחר בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44יד1|סעיף 44יד1}};
{{ח:תתת|(9)}} בעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|חוק הייעוץ}};
{{ח:תתת|(10)}} מנהל קרן ונאמן כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק השקעות משותפות}};
{{ח:תתת|(11)}} משקיע המנוי {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרט (2)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3|או (3) לתוספת הראשונה}};
{{ח:תתת|(11א)}} בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי|חוק שירות מידע פיננסי}};
{{ח:תתת|(11ב)}} חברת תשלומים;
{{ח:תתת|(11ג)}} בעל רישיון ייזום בסיסי;
{{ח:תתת|(12)}} תאגיד בנקאי ותאגיד עזר כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, למעט חברת שירותים משותפת;
{{ח:תתת|(13)}} מי שמבצע את הפעולות שאותן רשאי לבצע גורם מהגורמים המנויים בפסקאות (1) עד (12), אף שהוא אינו רשאי לבצען;
{{ח:תתת|(14)}} מי שעוסק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות או בניהול תיקי השקעות אשר אינו טעון רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 3|סעיף 3 לחוק הייעוץ}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבירת ניירות ערך“ – עבירה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} עבירה לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 284|סעיפים 284}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 290|290}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 291|291}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 415|415}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 423|423}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 424|424}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 424א|424א}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 425|ו־425 לחוק העונשין}}, שנעברה בקשר לעבירה לפי פסקאות (1) או (6);
{{ח:תתת|(4)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 4|ו־4 לחוק איסור הלבנת הון}}, שנעברה בקשר לעבירה לפי פסקאות (1), (3) או (6);
{{ח:תתת|(5)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 240|סעיפים 240}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 242|242}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 244|244}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 245|245}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 246|ו־246 לחוק העונשין}}, שנעברה בקשר לחקירה או להליך שיפוטי בשל עבירה לפי פסקאות (1), (3), (4) או (6);
{{ח:תתת|(6)}} עבירה לפי כל חיקוק אחר ששר המשפטים והשר לביטחון הפנים קבעו בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת הפרוצדורה הפלילית“ – {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת מעצר וחיפוש“ – {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: רשות ניירות ערך}}

{{ח:סעיף|2|כינון הרשות}}
{{ח:ת}} מוקמת בזה רשות ניירות ערך (להלן – הרשות) שתפקידה יהיה שמירת עניניו של ציבור המשקיעים בניירות ערך, כנקבע בחוק זה.

{{ח:סעיף|3|הרכב הרשות ומינוי חבריה|תיקון: תשל״ג, תשל״ח־2, תשמ״א, תשמ״ח, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תהיה מורכבת מחברים שימנה שר האוצר ושמספרם לא יעלה על שלושה עשר; החברים ימונו קצתם מקרב הציבור וקצתם מקרב עובדי המדינה, ואחד מהם יהיה עובד בנק ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר ימנה אחד מחברי הרשות ליושב־ראש הרשות ואחד מהם למשנה ליושב ראש.
{{ח:תת|(ג)}} לא יתמנה אדם לחבר הרשות אם נתקיים בו אחד מאלה –
{{ח:תתת|(1)}} הוא חבר בורסה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא עוסק במסחר בניירות ערך, אם על חשבונו ואם על חשבון אחרים;
{{ח:תתת|(3)}} הוא מועסק על ידי אדם כאמור בפסקאות (1) או (2);
{{ח:תתת|(4)}} הוא אינו עובד המדינה ואינו עובד בנק ישראל, ולדעת שר האוצר עלולים עיסוקיו האחרים ליצור ניגוד ענינים עם תפקידו כחבר הרשות;
{{ח:תת}} לענין הוראה זו לא יראו את בנק ישראל כמי שעוסק במסחר בניירות ערך.
{{ח:תת|(ד)}} הודעה על מינוי חבר הרשות, יושב־ראש הרשות או משנה ליושב־ראש – תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|4|תקופת כהונת חברים|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת כהונתו של חבר הרשות תהיה שלוש שנים מיום מינויו, אלא שמתוך הממונים לראשונה יכהנו שנים לשנתיים ושנים לשנה אחת.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת כהונתו של יושב ראש הרשות תהיה חמש שנים מיום שנתמנה לראשונה ליושב ראש ומשתמה תקופת כהונה זו יכול שיתמנה לתקופות כהונה נוספות של שלוש שנים כל אחת.
{{ח:תת|(ג)}} חבר הרשות שתמה תקופת כהונתו יכול שיתמנה מחדש.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר רשאי לבטל את מינויו של חבר הרשות שנעדר, ללא סיבה מוצדקת לדעת השר, מארבע ישיבות רצופות של הרשות או משש ישיבות תוך שנת כספים אחת, אחרי שניתנה לחבר הרשות הזדמנות נאותה להשמיע טענותיו; הוראות סעיף קטן (ג) לא יחולו על חבר הרשות שמינויו בוטל כאמור.

{{ח:סעיף|5|איסור עשיית עסקה בניירות ערך|תיקון: תשמ״א, תשמ״ח, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הרשות לא יעשה עסקה בניירות ערך, אלא בהיתר של שר האוצר; היתר כזה יכול שיהיה כללי או לגבי סוגי ניירות ערך מסויימים.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הרשות יודיע לרשות ולשר האוצר, תוך שבעה ימים לאחר מינויו, על ניירות הערך שהוא מחזיק בהם.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) יחולו על עובדי משרד האוצר הממלאים תפקידים מקצועיים או מינהליים בעניני ניירות ערך, אלא שההודעה לפי סעיף קטן (ב) תימסר לגביהם לשר האוצר בלבד.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|היתר לעשיית עסקה בניירות ערך (עובדי הרשות)|היתר לעשיית עסקה בניירות ערך}} (י״פ תשס״ז, 1222).}}

{{ח:סעיף|6|פקיעת חברות ומינוי חליף}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הרשות שהיה לחבר בורסה או החל לעסוק או להיות מועסק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ג)}} או הפר הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} או הורשע בעבירה שיש עמה קלון או פשט רגל או נתמנה עליו כונס נכסים מטעם בית המשפט – יעבירו שר האוצר מכהונתו.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הרשות מקרב עובדי המדינה או עובדי בנק ישראל שחדל להיות עובד המדינה או עובד בנק ישראל, תפקע חברותו ברשות עם חדלו להיות עובד כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} חבר הרשות שהתפטר או שהוברר שנבצר ממנו דרך קבע למלא תפקידיו או נפטר או הועבר מכהונתו או פקעה חברותו ברשות – ימנה שר האוצר חבר אחר במקומו ליתרת תקופת כהונתו.

{{ח:סעיף|6א|גמול|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הרשות לא יקבל מהרשות שכר בעד שירותיו.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות רשאית לשלם לחבריה גמול עבור השתתפות בישיבות הרשות, בשיעורים ולפי כללים שיקבע שר האוצר.

{{ח:סעיף|7|תקפן של פעולות}}
{{ח:ת}} סמכויות הרשות ותוקף פעולותיה לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר או מחמת פגם במינויו או בהמשך כהונתו.

{{ח:סעיף|8|הרשות – תאגיד|תיקון: תשל״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תהיה תאגיד, כשר לכל חובה, זכות ופעולה משפטית.
{{ח:תת|(ב)}} יושב־ראש הרשות, המשנה ליושב ראש או חבר אחר שהורשה לכך על־ידי הרשות, רשאי לייצג את הרשות.

{{ח:סעיף|9|הרשות – גוף מבוקר}}
{{ח:ת}} הרשות תהיה גוף מבוקר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 9|בסעיף 9(2) לחוק מבקר המדינה, תשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}.

{{ח:סעיף|9א|ניהול הרשות|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} יושב ראש הרשות ממונה על פעולות הרשות ועל ביצוע החלטותיה.

{{ח:סעיף|9ב|פרסום החלטות|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} הרשות תפרסם את החלטותיה שלדעתה יש בהן חשיבות עקרונית.

{{ח:סעיף|10|עובדי הרשות}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית להעסיק עובדים לפי תקן שיאושר על ידי שר האוצר; קבלתם של עובדי הרשות, מינויים, תנאי עבודתם, שכרם וגימלאותיהם יהיו כשל עובדי המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|הסעיפים 3(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}} יחולו, בשינויים המחוייבים, גם על עובדי הרשות הממלאים בה תפקידים מקצועיים או מינהליים.

{{ח:סעיף|10א|הגבלות לאחר פרישה|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} עובד הרשות שטיפל אגב מילוי תפקידיו ברשות בענין פלוני, לא ייצג אדם באותו ענין כלפי הרשות אחרי פרישתו מעבודתו ברשות.
{{ח:תת|(ב)}} עובד הרשות שפרש לא ייצג אדם לפני עובד הרשות שהיה כפוף לו ערב פרישתו ולא יבקש ממנו להעניק לו זכות, בין לעצמו ובין לצורך עסקו, בין בהסכם ובין כמעשה של רשות, כשההענקה מסורה לשיקול דעתו של אותו עובד, והכל אם טרם חלפה שנה מהיום שבו פסקו יחסי הכפיפות.
{{ח:תת|(ג)}} עובד הרשות שפרש לא יקבל, במשך שלושה חודשים מיום פרישתו, זכות או טובת הנאה מאדם שעמד בקשרים עם הרשות במשך השנה שקדמה ליום פרישתו של העובד, אלא אם כן קיבל היתר לכך מיושב ראש הרשות; יושב ראש הרשות ידווח על מתן היתר כאמור למליאת הרשות.
{{ח:תת|(ד)}} עובד הרשות שפרש לא יהיה רשאי להיות בעל ענין בחבר בורסה מכוח החזקת מניות כל עוד לא עברה שנה מיום פרישתו, ולא יהיה רשאי להיות עובד של חבר בורסה כל עוד לא עברו שלושה חודשים מיום פרישתו, אלא אם כן קיבל היתר לכך מהועדה למתן היתרים שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 11|סעיף 11 לחוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ״ט–1969}}, ויחולו לענין זה הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 12|סעיפים 12}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 13|ו־13 לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ה)}} עובד הרשות שפרש לא יהיה רשאי לעסוק במסחר בניירות ערך, הן על חשבונו והן על חשבון אחרים, כל עוד לא עברו שלושה חודשים מיום פרישתו, אלא אם כן קיבל היתר לכך מיושב ראש הרשות; יושב ראש הרשות ידווח על מתן היתר כאמור למליאת הרשות.

{{ח:סעיף|10ב|הגבלות מיוחדות|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} שר המשפטים, בהתייעצות עם שר האוצר, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי –
{{ח:תת|(1)}} לקבוע הוראות בדבר הגבלות מיוחדות שיחולו על עובדי הרשות שהוסמכו לפי {{ח:פנימי|סעיף 56א|סעיפים 56א עד 56ג}} לאחר פרישתם; ההגבלות המיוחדות ייקבעו בשים לב לסמכויות ולנושאים הכרוכים בתפקידם;
{{ח:תת|(2)}} להסמיך אדם להתיר לעובד כאמור בפסקה (1) שפרש לחרוג מההגבלות המיוחדות.

{{ח:סעיף|10ג|מתן היתר|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהוסמך לתת היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 10א|סעיפים 10א}} {{ח:פנימי|סעיף 10ב|או 10ב}} רשאי להתנותו בתנאים.
{{ח:תת|(ב)}} לא יינתן היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 10א|סעיפים 10א}} {{ח:פנימי|סעיף 10ב|או 10ב}} אלא אם כן נוכח נותן ההיתר כי אין בפעולה שלגביה התבקש ההיתר משום פגיעה בטוהר המידות.

{{ח:סעיף|11|תקציב}}
{{ח:ת}} הרשות תערוך מדי שנה הצעת־תקציב ותגישה לשר האוצר; התקציב טעון אישור שר האוצר וועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:סעיף|12|הנוהל וסדרי הטיפול בבקשות|תיקון: תשל״ח־2, תשמ״ח, תשנ״ד, תש״ס, תש״ס־2, תשס״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תקבע את נוהלי ישיבותיה ודיוניה במידה שלא נקבעו בחוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} חמישה חברי הרשות, כשביניהם היושב־ראש או המשנה ליושב ראש, יהיו מנין חוקי בישיבות הרשות.
{{ח:תת|(ג)}} החלטות הרשות יתקבלו ברוב דעות, כשהנמנעים אינם באים במנין המצביעים.
{{ח:תת|(ד)}} סדרי הטיפול בבקשות להתיר פרסום של תשקיפים ייקבעו על ידי הרשות באישור שר האוצר, ויפורסמו ברשומות, ורשאית הרשות לקבוע כאמור סדרי טיפול נפרדים שיחולו על בקשות להתיר פרסום של תשקיפים מהסוגים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 3א|בתוספת שלישית א׳}}; שר האוצר רשאי, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לשנות, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת 3א|התוספת האמורה}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר סדרי הטיפול בבקשות להתיר פרסום של תשקיפים|הודעה בדבר סדרי הטיפול בבקשות להתיר פרסום של תשקיפים}} (י״פ תשמ״ה, 306).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי ניירות ערך (סדרי טיפול בבקשות להתיר פרסומם של תשקיפי חברות ושותפויות)|כללי ניירות ערך (סדרי טיפול בבקשות להתיר פרסומם של תשקיפי חברות ושותפויות), התשע״ח–2017}}.}}
{{ח:תת|(ה)}} הרשות רשאית לקבוע, באישור שר האוצר, סדרי טיפול בדוחות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בסעיף 36(ג)}}, דרך כלל או לפי סוגים; הכללים יפורסמו ברשומות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללים בדבר סדרי טיפול בדוחות על פי תקנות הצעה פרטית ותקנות עסקה עם בעלי שליטה|כללים בדבר סדרי טיפול בדוחות על פי תקנות הצעה פרטית ותקנות עסקה עם בעלי שליטה}} (י״פ תשס״ד, 184).}}

{{ח:סעיף|12א|אצילת סמכויות|תיקון: תשל״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית לאצול מסמכויותיה לועדה של שלושה לפחות מבין חבריה.
{{ח:תת|(ב)}} רוב חברי ועדה יהיו מנין חוקי בישיבותיה.

{{ח:סעיף|13|סודיות|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} אין לגלות מדיוניה של הרשות, או מהחומר שהוגש לה או שהוגש לחבריה מכוח היותם חברי הרשות, אלא בהסכמת הרשות או יושב ראש הרשות או כאמור {{ח:פנימי|סעיף 44|בסעיף 44}}; אין בהוראה זו כדי למנוע גילוי לפי דרישת היועץ המשפטי לממשלה לצורך משפט פלילי או לפי דרישת בית המשפט.

{{ח:סעיף|14|דו״חות}}
{{ח:ת}} הרשות תמסור דו״חות על פעולותיה לשר האוצר ולועדת הכספים של הכנסת, לפי דרישתם ולפחות אחת לשנה.

{{ח:סעיף|14א||תיקון: תשמ״ח, תש״ע־6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: תשקיף והיתר לפרסומו}}

{{ח:סעיף|15|הצעה ומכירה לציבור|תיקון: תש״ס־2, תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעשה אדם הצעה לציבור אלא על פי תשקיף שהרשות התירה את פרסומו או על פי טיוטת תשקיף שאושרה ונחתמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22}} והוגשה לרשות.
{{ח:תת|(ב)}} לא יעשה אדם מכירה לציבור אלא על פי תשקיף שהרשות התירה את פרסומו.

{{ח:סעיף|15א|פעולות שאינן הצעה או מכירה לציבור|תיקון: תש״ס־2, תשס״ד־2, תשס״ח־2, תשע״א־2, תשע״ב־4, תשע״ו, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא יראו כהצעה או כמכירה לציבור –
{{ח:תתת|(1)}} הצעה או מכירה למשקיעים שמספרם אינו עולה על מספר שייקבע בתקנות, ובלבד שמספר המשקיעים שלהם ימכור המציע ניירות ערך בהצעה או במכירה כאמור, בצירוף מספר המשקיעים שלהם מכר ניירות ערך במהלך שנים עשר החודשים שקדמו לאותה הצעה או מכירה, לא יעלה על המספר שנקבע; לענין זה יימנו בנפרד משקיעים שרכשו מניות וניירות ערך הניתנים למימוש או להמרה למניות, ומשקיעים שרכשו ניירות ערך אחרים;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטים לענין סעיפים 15א עד 15ג לחוק)#סעיף 2|תקנה 2 לתקנות ניירות ערך (פרטים לענין סעיפים 15א עד 15ג לחוק), התש״ס–2000}}, מספר המשקיעים המרבי הוא שלושים וחמישה.}}
{{ח:תתת|(2)}} הקצאה של מניות הטבה שאין בה ברירה לזכאים; לענין זה, ”מניות הטבה“ – מניות שחברה מקצה בלא תמורה לכל המחזיקים בניירות הערך שלה אשר זכאים למניות הטבה, לפי יחס החזקותיהם בניירות הערך ביום שקבעה לכך החברה, ובלבד שאותו יום יהיה מאוחר מיום מתן ההודעה על ההחלטה להקצות את המניות;
{{ח:תתת|(3)}} הקצאה או העברה של ניירות ערך לבעלי ניירות ערך של תאגיד, כולם או חלקם, על פי פסק דין או צו של בית משפט, שניתנו בתובענה ייצוגית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, או הקצאה או העברה של ניירות ערך על פי החלטה שניתנה בהליך לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}, והכל לאחר שניתנה לרשות הזדמנות להתייצב בהליך ולהשמיע את עמדתה לענין הצורך בפרסום תשקיף על מנת להבטיח את ענינו של ציבור הניצעים המיועד;
{{ח:תתת|(4)}} פרסום כללי בדבר כוונה להציע ניירות ערך, שאינו כולל נתונים כספיים ואת פרטי ההצעה, לרבות מחיר, ריבית ותשואה, ובלבד שניירות הערך יוצעו ויימכרו רק למשקיעים שמספרם אינו עולה על המספר הקבוע בתקנות לעניין פסקה (1) או למשקיעים כאמור בפסקה (7), ושבפרסום תצוין המגבלה על הצעה ומכירה של ניירות הערך בנוגע לזהות המשקיעים או למספרם כאמור;
{{ח:תתת|(4א)}} הצעה של מפרק, כונס נכסים או ממונה אחר שמינו רשות מינהלית או בית משפט למכור ניירות ערך למשקיעים שמספרם אינו עולה על המספר הקבוע בתקנות לעניין פסקה (1) או למשקיעים כאמור בפסקה (7), שייבחרו בהליך שהודיע עליו המפרסם, ובלבד שבהצעה תצוין המגבלה על הצעה ומכירה של ניירות הערך בנוגע לזהות המשקיעים או למספרם כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} משא ומתן בין מציע לבין אדם השוקל להתחייב בהתחייבות חיתומית, ובלבד שמתקיימים באותו אדם תנאי הכשירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56(ג)}};
{{ח:תתת|(6)}} מתן הסברים, באסיפה של עובדי תאגיד או של עובדי תאגיד הנשלט בידי תאגיד כאמור או השולט בו, בקשר לפרטי הצעת ניירות ערך של התאגיד לעובדים כאמור, ובלבד שלא יינתן מידע אודות תאגיד מדווח שלא פורסם עד מועד האסיפה בתשקיף של התאגיד או בדוח שהוגש לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}; באסיפה יירשם פרוטוקול שיועמד לרשות העובדים;
{{ח:תתת|(7)}} הצעה או מכירה למשקיעים שהם אחד מהמפורטים בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} במנין המשקיעים לענין סעיף קטן (א) לא יובאו בחשבון כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} משקיע הנמנה עם סוג שנקבע {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}; שר האוצר, בהתייעצות עם הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי להוסיף {{ח:פנימי|תוספת 1|לתוספת הראשונה}} או לגרוע ממנה;
{{ח:תתת|(2)}} משקיע שהתאגד מחוץ לישראל, אם סברה הרשות כי בידו היכולת לקבל את המידע הדרוש לו לשם קבלת החלטה להשקיע בניירות ערך ואשר היה נכלל בתשקיף, אילו פורסם;
{{ח:תתת|(3)}} בעל שליטה, מנהל כללי או דירקטור בתאגיד שניירות ערך שלו מוצעים, או תאגיד בשליטת התאגיד שניירות ערך שלו מוצעים.

{{ח:סעיף|15ב|סייגים לתחולה|תיקון: תש״ס־2, תשס״ד־2, תש״ע־4, תשע״ו, תשע״ז־2, תשע״ז־6, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} לא יחול על פעולות אלה:
{{ח:תת|(1)|(א)}} הצעת ניירות ערך שהנפיק תאגיד מדווח לעובדי התאגיד, לרבות לעובדי תאגיד בשליטתו, שנעשית במסגרת תכנית תגמול לעובדים, במתאר שיכלול פרטים בדבר ההצעה וניירות הערך המוצעים, כפי שייקבע בתקנות, וכן הפניה לדוח התקופתי האחרון, לדוחות הכספיים ביניים ולדוחות המיידיים שהוגשו אחריו, הכל לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}; דינו של מתאר לכל דבר וענין כדין דוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}; בתקנות לפי סעיף קטן זה ייקבעו גם הוראות בדבר מבנה המתאר, צורתו ודרכי מסירתו לעובדים;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעה פרטית של ניירות ערך בחברה רשומה)|תקנות ניירות ערך (הצעה פרטית של ניירות ערך בחברה רשומה), התש״ס–2000}}.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי מתאר הצעת ניירות ערך לעובדים)|תקנות ניירות ערך (פרטי מתאר הצעת ניירות ערך לעובדים), התש״ס–2000}}.}}
{{ח:תתת|(ב)}} הצעת ניירות ערך של תאגיד מדווח, בידי המדינה, לרבות ניירות ערך הניתנים להמרה או למימוש לניירות ערך של תאגיד כאמור המונפקים בידי המדינה, לעובדי אותו תאגיד, לרבות לעובדי תאגיד בשליטתו, אגב הפרטה שלא על פי תשקיף, הנעשית במתאר לפי פסקת משנה (א);
{{ח:תת|(2)|(א)}} הצעת ניירות ערך שהנפיק תאגיד שאינו תאגיד מדווח וניירות הערך שלו אינם רשומים למסחר מחוץ לישראל לעובדיו, לרבות לעובדי תאגיד בשליטתו, במסגרת תכנית תגמול לעובדים, ובלבד שהתמורה בהצעה והשיעור מההון המונפק והנפרע של התאגיד אשר יוקצה לעובדים על פי ההצעה האמורה יחד עם אלה שהתקבלו והוקצו כאמור במהלך השנה שקדמה להצעה, אינם עולים על הסכום והשיעור שנקבעו בתקנות; התאגיד ימסור העתק של התכנית לכל עובד הזכאי לניירות הערך המוצעים;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטים לענין סעיפים 15א עד 15ג לחוק)#סעיף 3|תקנה 3 לתקנות ניירות ערך (פרטים לענין סעיפים 15א עד 15ג לחוק), התש״ס–2000}}, הסכום הוא 23,242,108 שקלים חדשים ביום ההצעה (מתואם ליולי 2025), והשיעור המרבי מן ההון המונפק והנפרע של התאגיד הוא עשרה אחוזים.}}
{{ח:תתת|(ב)}} הצעת ניירות ערך של תאגיד שאינו תאגיד מדווח, בידי המדינה, לרבות ניירות ערך הניתנים להמרה או למימוש לניירות ערך של תאגיד כאמור, המונפקים בידי המדינה, לעובדי אותו תאגיד לרבות לעובדי תאגיד בשליטתו, אגב הפרטה שלא על פי תשקיף, שנתקיימו לגביה הסייגים הקבועים בפסקת משנה (א);
{{ח:תת|(3)}} הצעה תוך כדי המסחר בבורסה של ניירות ערך הרשומים בה למסחר, למעט הצעה כאמור שמתקיים לגביה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המציע הוא תאגיד שאינו מנהל כספי אחרים וניירות הערך שלו מוצעים על פי ההצעה;
{{ח:תתת|(2)}} המציע הוא תאגיד שאינו מנהל כספי אחרים הנמצא בשליטת תאגיד שניירות הערך שלו מוצעים על פי ההצעה;
{{ח:תת|(3א)}} הצעה תוך כדי המסחר בזירת סוחר כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 44יב|בסעיף 44יב}}, של ניירות ערך הרשומים למסחר בבורסה;
{{ח:תת|(4)}} הצעה של תאגיד שאינו תאגיד מדווח, למספר משקיעים אף אם הוא עולה על המספר הקבוע בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א(א)(1)}}, לרבות הצעה כאמור שהתאגיד ובעל מניות בו מציעים על פיה כאחד, אם התמורה שנתקבלה בה והשיעור מהון התאגיד המונפק והנפרע שהוקצה בה, אינם עולים על התמורה והשיעור המרביים להצעה אחת, שנקבע בתקנות, ובלבד שנתקיימו בה שני אלה:
{{ח:תתת|(א)}} השיעור מהון התאגיד שהוקצה בהצעה כאמור בצירוף השיעור מהון התאגיד שהוקצה בידיו בהצעות קודמות שלא על פי תשקיף, לא יעלה על השיעור מהון התאגיד שנקבע בתקנות;
{{ח:תתת|(ב)}} מספר המשקיעים בהצעה כאמור, בצירוף מספר המשקיעים שלהם מכר התאגיד ניירות ערך בפועל בהצעות קודמות שלא על פי תשקיף, אינו עולה על המספר שנקבע בתקנות;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטים לענין סעיפים 15א עד 15ג לחוק)#סעיף 4|תקנה 4 לתקנות ניירות ערך (פרטים לענין סעיפים 15א עד 15ג לחוק), התש״ס–2000}}, התמורה המרבית בהצעה אחת היא 3,098,321 שקלים חדשים ביום ההצעה (מתואם ליולי 2025), והשיעור המרבי בהצעה אחת הוא חמישה אחוזים מההון המונפק והנפרע של התאגיד; השיעור המצטבר לענין פסקה (א) הוא עשרה אחוזים מההון המונפק והנפרע של התאגיד ביום ההצעה; מספר המשקיעים לענין פסקה (ב) הוא שבעים וחמישה.}}
{{ח:תת|(4א)}} הצעת ניירות ערך של תאגיד שהתאגד בישראל ואינו תאגיד מדווח, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} ההצעה נעשית על ידי חברה המרכזת את ההצעה ומשמשת מתווכת להצעה ולמכירה של ניירות הערך באמצעות אתר אינטרנט, ונרשמה במרשם הרכזים לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה5|פרק ה׳5}} (בחוק זה – רכז ההצעה);
{{ח:תתת|(ב)}} התמורה שהתקבלה בהצעה כאמור בצירוף התמורה שהתקבלה בהצעות אחרות של התאגיד המציע לפי פסקה זו, במהלך 12 החודשים שקדמו לאותה הצעה, אינה עולה על התמורה שקבע שר האוצר לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה;
{{ח:תתת|(ג)}} התמורה שהתקבלה בהצעה כאמור ממשקיע בודד אינה עולה על התמורה שקבע שר האוצר לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה;
{{ח:תתת|(ד)}} התמורה שהתקבלה בהצעה כאמור ממשקיע בודד בצירוף התמורה שהתקבלה מאותו משקיע בהצעות אחרות לפי פסקה זו, במהלך 12 החודשים שקדמו לאותה הצעה, אינה עולה על התמורה שקבע שר האוצר לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה; לעניין זה, ”הצעות אחרות“ – לרבות הצעות של תאגידים מציעים אחרים לפי פסקה זו;
{{ח:תתת|(ה)}} תנאים והגבלות נוספים שקבע שר האוצר לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה; תנאים כאמור יכול שיכללו הטלת חובות על הגורמים המשתתפים בהצעה כאמור, לרבות חובות רישום ברשות ותנאי כשירות;
{{ח:תת}} תקנות לפי פסקה זו טעונות אישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה)|תקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה), התשע״ז–2017}}.}}
{{ח:תת|(4ב)}} הצעת ניירות ערך של תאגיד שהתאגד בישראל ואינו תאגיד מדווח, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} התמורה שהתקבלה בהצעה כאמור לגיוס חוב מהציבור בצירוף התמורה שהתקבלה בהצעות אחרות של ניירות ערך של התאגיד לפי פסקה זו, אינה עולה על שישה מיליון שקלים חדשים; בחישוב סכום התמורה כאמור, יובאו בחשבון סכומי החוב שהוצעו לפי פסקה זו וטרם נפרעו;
{{ח:תתת|(ב)}} ההצעה נעשית על פי הסדר לגיוס חוב מהציבור שנקבע לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#פרק ג3|פרק ג׳3 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}};
{{ח:תת|(5)}} רישום ניירות ערך למסחר בבורסה אגב –
{{ח:תתת|(א)}} הצעה לציבור על פי תשקיף;
{{ח:תתת|(ב)}} הצעה שלא לציבור של ניירות ערך של חברה רשומה, כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46(א)(4)}};
{{ח:תתת|(ג)}} הצעה של ניירות ערך הנמנים עם סוג ניירות ערך הרשום למסחר בבורסה, המופנית לציבור מחוץ לישראל, לרבות רישום ניירות ערך למסחר בבורסה מחוץ לישראל;
{{ח:תתת|(ד)}} מימוש או המרה של ניירות ערך הניתנים למימוש או להמרה בניירות ערך אחרים, שהוצעו כאמור בפסקאות משנה (א) או (ב);
{{ח:תתת|(ה)}} הקצאת ניירות ערך שפסקה (1) בסעיף זה או {{ח:פנימי|סעיף 15א|פסקאות (א)(2) ו־(3) בסעיף 15א}} חלות עליה;
{{ח:תת|(6)|(א)}} רישום מניות של תאגיד למסחר בבורסה, על ידי הבורסה, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ה3א|פרק ה׳3א}};
{{ח:תתת|(ב)}} הצעה בדרך של זכויות שנעשית מחוץ לישראל על ידי התאגיד שמניותיו רשומות למסחר בבורסה כאמור בפסקת משנה (א), ומופנית לכלל בעלי המניות מסוג המניות הרשומות למסחר כאמור;
{{ח:תתת|(ג)}} הצעת ניירות ערך שנעשית מחוץ לישראל ומופנית לכלל בעלי המניות מסוג המניות הרשומות למסחר בבורסה כאמור בפסקת משנה (א), בתמורה למניותיהם;
{{ח:ת}} בסעיף זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התמורה“ – לרבות תמורה בשל מימוש או המרה של ניירות ערך הניתנים למימוש או להמרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרטה“ – הצעת ניירות ערך בידי המדינה לשם יישום החלטת הפרטה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#פרק ח1|פרק ח1 בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, או החלטת ממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 8|סעיף 8(ב) לחוק האמור}}, או הצעה כאמור בהליך של מכירה לפי {{ח:חיצוני|חוק המניות הבנקאיות שבהסדר (הוראת שעה)#פרק ז|פרק ז׳ בחוק המניות הבנקאיות שבהסדר (הוראת שעה), התשנ״ד–1993}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הצעה“ – לרבות מכירה.

{{ח:סעיף|15ג|מגבלות על מכירה חוזרת של ניירות ערך|תיקון: תש״ס־2, תש״ס־3, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 15ב|בסעיף 15ב(3)}}, יראו כהצעה לציבור –
{{ח:תתת|(1)}} הצעה תוך כדי המסחר בבורסה של ניירות ערך הרשומים בה למסחר, אשר הוקצו למציע על ידי מנפיק בהצעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א(א)(1), (4) או (7)}}, או בהצעה מחוץ לישראל שנעשתה שלא על פי תשקיף אם טרם חלפה התקופה שנקבעה בתקנות מיום ההקצאה, או אם טרם חלפו התקופות הנוספות שנקבעו בתקנות והתקיים בכל אחת מהתקופות הנוספות אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} כמות ניירות הערך המוצעת עולה על הכמות שנקבעה בתקנות;
{{ח:תתתת|(ב)}} השיעור מההון המונפק והנפרע של התאגיד שניירות הערך שלו מוצעים, עולה על השיעור שנקבע בתקנות;
{{ח:תתת}} האמור בפסקה זו יחול גם על ניירות ערך שנרכשו במהלך התקופה או התקופות הנוספות כאמור, שלא על פי תשקיף ושלא במהלך המסחר בבורסה, מהמציע או מתאגיד בשליטת התאגיד שניירות הערך שלו מוצעים, ועל ניירות ערך הנובעים ממימוש או מהמרה של ניירות ערך שהוקצו כאמור בפסקה זו;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטים לענין סעיפים 15א עד 15ג לחוק)|תקנות ניירות ערך (פרטים לענין סעיפים 15א עד 15ג לחוק), התש״ס–2000}} לעניין מגבלות על מכירה חוזרת של ניירות ערך.}}
{{ח:תת|(ב)}} האמור בפסקה (א) לא יחול על הצעה תוך כדי המסחר בבורסה, בידי המדינה או בידי מי שרכש ניירות ערך שהוצעו בידי המדינה אגב הפרטה כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 15ב|בסעיף 15ב}}.

{{ח:סעיף|15ד|הצעה או מכירה לעובדים של תאגיד שניירות הערך שלו רשומים למסחר מחוץ לישראל|תיקון: תש״ס־2, תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} הרשות רשאית לפטור מהוראות חוק זה, כולן או מקצתן, תאגיד שניירות הערך שלו רשומים למסחר מחוץ לישראל ואינו תאגיד מדווח, המציע או המוכר ניירות ערך שלו לעובדיו ולעובדי תאגיד בשליטתו, בישראל, במסגרת תכנית תגמול לעובדים, אם נוכחה כי חוקי המדינה שבה רשומים ניירות הערך שלו למסחר מבטיחים די הצורך את עניניו של ציבור העובדים בישראל, בדומה לנדרש על פי {{ח:פנימי|סעיף 15ב|סעיף 15ב(1)}}, והיא רשאית להתנות מתן פטור כאמור בתנאים שתקבע, כדי להבטיח כי יהיו בפני העובדים כל הפרטים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ב|סעיף 15ב(1)}}, לרבות תרגום מסמכי ההצעה לעברית ומסירתם לידי העובדים.

{{ח:סעיף|15ה|כללים מיוחדים|תיקון: תש״ס־2}}
{{ח:ת}} הרשות רשאית לקבוע, באישור שר האוצר, כללים שיאפשרו לה לפטור מציע מהוראות הנוגעות לפרטים בתשקיף, למבנהו ולצורתו, כולן או מקצתן, לסוגים של הצעות, מציעים, תאגידים או ניירות ערך; הכללים יפורסמו ברשומות.

{{ח:סעיף|15ו|תקנות|תיקון: תש״ס־2}}
{{ח:ת}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, יתקין תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיפים 15א עד 15ג}}; תקנות לפי סעיף זה יותקנו לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה.

{{ח:סעיף|16|תשקיף|תיקון: תשמ״ח, תשס״ד־2, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} תשקיף יכלול כל פרט העשוי להיות חשוב למשקיע סביר השוקל רכישת ניירות הערך המוצעים על פיו וכל פרט ששר האוצר קבע בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}.
{{ח:תת|(א1)|(1)}} בהצעה שאינה הצעה בדרך של זכויות ניתן –
{{ח:תתתת|(א)}} שלא לכלול בתשקיף פרטים לגבי חתם ומפיץ כמפורט בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17ד|סעיף 17ד(א)(2)}} וכל פרט המתחייב מהם;
{{ח:תתתת|(ב)}} לשנות, לאחר פרסום התשקיף ולפני תחילת התקופה להגשת הזמנות, את תנאי ניירות הערך המוצעים לרבות מחירם וכמותם, לעומת אלה הנקובים בתשקיף, וכן כל פרט נוסף בתשקיף אשר ישתנה כתוצאה מהשינוי האמור, כמפורט בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17ד|סעיף 17ד(א)(2)}}, ובלבד שהיקף השינוי לא יעלה על מה שיקבע השר בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17ד|סעיף 17ד(א)(3)}}.
{{ח:תתת|(2)}} פרטים שלא נכללו בתשקיף או ששונו בו כאמור בפסקה (1), ייכללו בהודעה משלימה שיפרסם המציע באופן ובמועד שיקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 17ד|סעיף 17ד(א)(2)}} וייחשבו, ממועד פרסומם, לחלק בלתי נפרד מהתשקיף.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|17|תקנות בדבר פרטים בטיוטת תשקיף ובתשקיף|תיקון: תשמ״ח, תשנ״א, תשס״ד, תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר יתקין, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, תקנות בדבר הפרטים שיש לכלול בטיוטת תשקיף ובתשקיף, ובדבר המבנה שלהם וצורתם.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי סעיף זה יכול שיתייחסו, בין השאר, לעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דו״חות כספיים של המנפיק, של חברות־בנות שלו ושל חברות קשורות שלו, מידת פירוטם ועקרונות חשבונאיים לעריכתם;
{{ח:תתת|(2)}} נושאים ופרטים שאליהם תתייחס חוות דעתו של רואה חשבון על הדו״חות האמורים בפסקה (1) וצורת חוות הדעת;
{{ח:תתת|(3)}} חוות דעת של עורך דין בנושאים שענינם הנפקת ניירות הערך והצעתם, לרבות סמכות המנפיק והמציע להנפיקם ולהציעם בצורה המוצעת, וכן בכל ענין משפטי אחר, והכל כפי שנקבע בתקנות;
{{ח:תתת|(4)}} אישור של עורך דין על קבלת ההיתרים הדרושים לפי דין להצעת ניירות הערך לציבור;
{{ח:תתת|(5)}} פרטים על בעל ענין במנפיק ותיאור התקשרויותיו עם המנפיק;
{{ח:תתת|(6)}} מחיר ניירות הערך המוצעים; לענין זה, ”מחיר“ – לרבות טווח מחירים.
{{ח:תת|(ג)}} בעל ענין חייב למסור למנפיק את הפרטים הדרושים למנפיק כדי למלא את חובותיו לפי תקנות שהותקנו לפי סעיף קטן (ב)(5).
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר רשאי להתקין תקנות לפי סעיף זה דרך כלל או לסוגים של ניירות ערך, של מנפיקים, של מציעים או של הצעות לציבור, או לפי כל סיווג אחר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה)|תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה), תשכ״ט–1969}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי תשקיף של קרן להשקעות בנאמנות שנוסדה מחוץ לישראל, מבנהו וצורתו)|תקנות ניירות ערך (פרטי תשקיף של קרן להשקעות בנאמנות שנוסדה מחוץ לישראל, מבנהו וצורתו), תש״ל–1970}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דיווח בשפה האנגלית)|תקנות ניירות ערך (דיווח בשפה האנגלית), התשפ״א–2020}}.}}

{{ח:סעיף|17א|מכירה במחיר אחיד|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} מכירה על פי תשקיף של ניירות ערך הרשומים או המיועדים להירשם למסחר בבורסה (בסעיף זה – ניירות הערך המוצעים), תיעשה במחיר אחיד; לענין זה, ”מחיר“ – לרבות תנאי תשלום וכל הנחה או הטבה הניתנת לרוכש ולמעט סכום בגובה עמלת הפצה סבירה ומקובלת המשולמת למפיץ, ואולם רשאי שר האוצר לקבוע, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, סוגים של הצעות או רוכשים ותנאים שבהם ניתן למכור את ניירות הערך המוצעים במחיר שונה.
{{ח:תת|(ב)}} נמכרו ניירות הערך המוצעים במחירים שונים שלא בהתאם לתקנות שהותקנו לפי סעיף קטן (א), יהיה המציע, חתם או מפיץ להצעה, אשר מכר ניירות ערך במחיר נמוך מהמחיר הקבוע בהודעה המשלימה או בתשקיף, אם לא נמסרה הודעה משלימה, אחראי בהתאם לחלקו היחסי, כלפי כל מי שרכש ניירות ערך במסגרת המכירה על פי התשקיף, לתשלום ההפרש שבין המחיר ששילם רוכש כאמור לבין המחיר הנמוך ביותר ששילם רוכש אחר שרכש ניירות ערך במסגרת המכירה על פי התשקיף.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר רשאי לקבוע, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, שיעור או אמות מידה לעמלת הפצה סבירה ומקובלת כמשמעותה בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|17ב|בטלות התחייבויות מוקדמות|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} התחייבות, שאינה התחייבות חיתומית, לרכישת ניירות ערך שניתנה בטרם החלה התקופה להגשת הזמנות, בטלה אלא אם כן ניתנה על ידי משקיע המנוי {{ח:פנימי|סעיף 15א|בסעיף 15א(ב)(1) או (2)}}, בתנאים שנקבעו בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17ג|סעיף 17ג}}.

{{ח:סעיף|17ג|דרכי הצעת ניירות ערך ומכירתם|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הצעה על פי תשקיף של ניירות ערך הרשומים או המיועדים להירשם למסחר בבורסה ומכירתם, תיעשה בתנאים ובדרך השווים לכל (בחוק זה – הצעה אחידה); ואולם רשאי שר האוצר לקבוע, תנאים ונסיבות שבהם לא תחול הוראת סעיף קטן זה, כולה או חלקה, לרבות לגבי סוגים של הצעות, של ניירות ערך או של רוכשים או לגבי ניירות ערך שהיקף הנפקתם עולה על היקף שקבע שר האוצר, ובלבד שמחיר ניירות הערך המוצעים יהיה מחיר אחיד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 17א|בסעיף 17א}}.
{{ח:תתת|(2)}} הצעה אחידה תיעשה בלא שייקבע מחיר מרבי לניירות הערך המוצעים; ואולם רשאי שר האוצר לקבוע בתקנות כי האיסור על מחיר מרבי לניירות ערך לא יחול או שיחול בתנאים שיקבע.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי לקבוע, נוסף על האמור בסעיף קטן (א), תנאים והגבלות שיחולו לגבי הצעה על פי תשקיף של ניירות ערך הרשומים או המיועדים להירשם למסחר בבורסה, ולגבי מכירתם.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות לפי סעיף זה יותקנו לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (אופן הצעת ניירות ערך לציבור)|תקנות ניירות ערך (אופן הצעת ניירות ערך לציבור), התשס״ז–2007}}.}}

{{ח:סעיף|17ד|תקנות בדבר סימון, מספור, הפצה והודעה משלימה|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, יקבע את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אופן הסימון, המספור וההפצה של טיוטות תשקיף ושל תשקיף;
{{ח:תתת|(2)}} הפרטים שייכללו בהודעה המשלימה, ואופן ומועד פרסומה;
{{ח:תתת|(3)}} היקף השינוי לענין תנאי ניירות הערך שיהיו מותרים לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(א1)(1)(ב)}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה)|תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה), תשכ״ט–1969}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דו"חות תקופתיים ומיידיים של תאגיד חוץ)|תקנות ניירות ערך (דו״חות תקופתיים ומיידיים של תאגיד חוץ), התשס״א–2000}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות לפי סעיף קטן (א), רשאי שר האוצר לקבוע הסדרים שונים לגבי דרכי הצעה שונות.

{{ח:סעיף|17ה|חתם מתמחר|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} בהצעה המובטחת בהתחייבות חיתומית יהיה לפחות חתם מתמחר אחד.

{{ח:סעיף|17ו|חובת תום לב|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} חתם ינהג, במהלך עבודתו כחתם בתום לב, ויימנע מניצול לרעה של כוחו.

{{ח:סעיף|18|טיוטת תשקיף|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ד, תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} טיוטה של תשקיף תכלול את כל הפרטים שיש לכלול בתשקיף לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיפים 16}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17}}, אך ניתן שלא לכלול בטיוטה את מחיר ניירות הערך המוצעים ואת כמותם.
{{ח:תת|(ב)}} מציע המבקש לקבל פטור מהכללת פרט בתשקיף לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}}, יגיש לרשות בקשה לקבלת הפטור ויציין בה את הפרט האמור; הבקשה תוגש לרשות יחד עם טיוטת התשקיף, ואין חובה לכלול אותו פרט בטיוטת התשקיף.
{{ח:תת|(ג)}} המציע חייב למסור לרשות בכתב, לפי דרישתה, הסבר, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים הכלולים בטיוטת התשקיף ולכל דבר אחר שהרשות תדרוש הבהרתו.

{{ח:סעיף|19|פטור מגילוי|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית לפטור את המציע מהכללתו של פרט בתשקיף אם –
{{ח:תתת|(1)}} לדעתה, שמירה על סוד מסחרי של המציע מצדיקה אי גילוי הפרט, ובלבד שאינו פרט שאילו היה כלול בתשקיף היה משקיע סביר עשוי להימנע מרכישת ניירות הערך המוצעים;
{{ח:תתת|(2)}} גילויו עלול לפגוע בבטחון המדינה או בכלכלתה או בחקירה שמנהלת משטרת ישראל או הרשות, ושר הבטחון או שר האוצר או שר המשטרה או יושב ראש הרשות, לפי הענין, או מי שאחד מהם הסמיכו לכך, אישר בתעודה בחתימת ידו כי יש בגילוי פגיעה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} מצאה הרשות כי מבחינת ענינו של משקיע סביר, השוקל רכישת ניירות הערך המוצעים, גילוי פרט כאמור בסעיף קטן (א)(2) הוא חשוב, לא תתיר את פרסום התשקיף.
{{ח:תת|(ג)}} ניתן פטור לפי סעיף קטן (א), יצויין בתשקיף כי ניתן פטור מגילוי.

{{ח:סעיף|20|דרישות הרשות בדבר פרטי התשקיף|תיקון: תשמ״ח, תש״ן־4, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית לדרוש מן המציע לכלול בתשקיף את הדברים המנויים להלן אם היא סבורה שבנסיבות הענין הם חשובים למשקיע סביר השוקל רכישת ניירות הערך המוצעים, ואלה הדברים:
{{ח:תתת|(1)}} פרט נוסף על הפרטים שהובאו בטיוטת התשקיף, או פירוט נוסף על הפירוט הנדרש בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}};
{{ח:תתת|(2)}} פרט מן הפרטים הנדרשים בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} לגבי המנפיק – גם לגבי חברה־בת שלו או חברה קשורה שלו;
{{ח:תתת|(3)}} חוות דעת של עורך דין המתייחסת לפרט נוסף על הפרטים הנדרשים בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(ב)(3)}};
{{ח:תתת|(4)}} חוות דעת של מומחה לענין הערכה מחדש או לכל ענין אחר המובא בטיוטת התשקיף או בדו״חות הכספיים הכלולים בה;
{{ח:תתת|(5)}} דו״ח או חוות דעת אחרים, בנוסף על דו״ח או חוות דעת שהובאו בטיוטת התשקיף;
{{ח:תתת|(6)}} לאחר שניתנה למציע הזדמנות נאותה להשמיע את טענותיו – דו״חות כספיים, חוות דעת או סקירה של רואה החשבון שביקר או סקר אותם או של רואה חשבון אחר במקום אלה שהובאו בטיוטת התשקיף, אם לדעתה הם לא נערכו לפי העקרונות החשבונאיים המקובלים וכללי הדיווח המקובלים ואינם משקפים בצורה נאותה את מצב עסקי המנפיק.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות רשאית לדרוש מן המציע שפרט המובא בטיוטת התשקיף יובלט בתשקיף הבלטה מיוחדת בצורה שתורה.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות שבהתקיימן תהיה הרשות רשאית לקבוע כללים לעניין יישום של תקן דיווח כספי בין־לאומי בתשקיף לפני מועד תחילתו המחייב של התקן; כללים כאמור וכל שינוי בהם יפורסמו באתר האינטרנט של הרשות, והודעה על פרסומם ומועד תחילתם תפורסם ברשומות; לעניין זה, ”תקן דיווח כספי בין־לאומי“ – תקנים ופרשנויות שאומצו על ידי הוועדה לתקני חשבונאות בין־לאומיים (International Accounting Standard Board – IASB).

{{ח:סעיף|20א|נהלי בדיקה|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נהלי הבדיקה של טיוטות תשקיפים ייקבעו בידי הרשות באישור שר האוצר, ויפורסמו ברשומות; נהלי הבדיקה יכול שיהיו לפי סוגים של ניירות ערך, של מנפיקים, של מציעים או של הצעות לציבור, או לפי כל סיווג אחר.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על נהלי הבדיקה כאמור בסעיף קטן (א) שאישר שר האוצר, תמסור הרשות לועדת הכספים של הכנסת, והם יפורסמו ברשומות לאחר ארבעה עשר ימים מיום מסירת ההודעה, אם עד אז לא באה דרישה מצד חבר ועדת הכספים לבטלם; באה דרישה כאמור, תדון בה הועדה ונהלי הבדיקה יפורסמו ברשומות לאחר שלושים ימים מיום הדרישה, אם הועדה לא ביטלה אותם.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי ניירות ערך (נוהלי בדיקה של טיוטות תשקיפים של חברות ושותפויות)|כללי ניירות ערך (נוהלי בדיקה של טיוטות תשקיפים של חברות ושותפויות), התשע״ח–2017}}.}}

{{ח:סעיף|21|היתר לפרסום התשקיף|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תיתן היתר לפרסום תשקיף אם נחה דעתה כי נתקיימו בטיוטת התשקיף הוראות חוק זה ודרישות הרשות על פיו, וניתנו כל ההיתרים על פי דין שיש לקבל לפני פרסום התשקיף; הרשות רשאית להניח דעתה כאמור על ידי נקיטת נוהל הבדיקה שנראה לה מתאים מבין נהלי הבדיקה שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 20א|סעיף 20א}}.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהיתר משום אימות הפרטים המובאים בתשקיף או אישור מהימנותם או שלמותם של פרטים אלה או הבעת דעה על טיבם של ניירות הערך המוצעים.
{{ח:תת|(ג)}} התשקיף יעתיק את תוכן ההוראה שבסעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|21א|הנפקות לשם מתן אשראי לבעלי זיקה|תיקון: תשמ״ז}}
{{ח:ת}} תאגיד שהוראות {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 21|פסקה (6) להגדרת ”מתן אשראי“ שבסעיף 21 לחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, חלות עליו –
{{ח:תת|(1)}} לא יתן אשראי למקבל אשראי יחיד בשיעור העולה על אחוז מן ההנפקה כפי שקבע שר האוצר בצו, בהתייעצות עם הרשות;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי צו ניירות ערך (הגבלת מתן אשראי למבקש יחיד), התשמ״ח–1988, תאגיד שהוראות {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 21|פסקה (6) להגדרת ”מתן אשראי“ שבסעיף 21 לחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, חלות עליו, לא יתן אשראי למקבל אשראי יחיד בשיעור העולה על שלושה אחוזים מן ההנפקה.}}
{{ח:תת|(2)}} יכלול בתשקיף, אם דרשה זאת הרשות, דו״חות כספיים של מקבלי האשראי או מידע אחר עליהם הדרוש, לדעתה, למשקיע סביר.

{{ח:סעיף|22|אישור טיוטת התשקיף והתשקיף, והחתימה עליהם|תיקון: תשמ״ח, תשס״ד־2, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} טיוטת התשקיף המוגשת לראשונה לרשות וטיוטת תשקיף אשר על פיה יוצעו ניירות ערך לציבור יאושרו בידי הדירקטוריון של המנפיק וייחתמו בידי המנפיק; הוצעו ניירות הערך שלא בידי המנפיק, יחתום על הטיוטות האמורות גם המציע.
{{ח:תת|(ב)}} על התשקיף יחתמו המנפיק וכן רוב חברי הדירקטוריון ובהם לפחות אחד שהוא דירקטור מקרב הציבור, ובחברה המציעה לראשונה ניירות ערך לציבור – לפחות דירקטור אחד שאינו בעל ענין בה אלא מכוח היותו דירקטור; חתימת דירקטור תיעשה בידו או בידי אדם שהוא הרשה אותו בכתב לחתום במקומו על אותו תשקיף; בסעיף זה, ”דירקטור מקרב הציבור“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 6 פרק 1 סימן ה|בסימן ב׳ לפרק ד׳ לפקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}.
{{ח:תת|(ג)}} היה חתם להצעה, יחתום גם הוא על התשקיף.
{{ח:תת|(ד)}} הוצעו ניירות הערך שלא בידי המנפיק, יחתום על התשקיף גם המציע.
{{ח:תת|(ד1)}} על הודעה משלימה יחתום המנפיק; הוצעו ניירות הערך שלא בידי המנפיק, יחתום על ההודעה המשלימה גם המציע; היה חתם להצעה – יחתום על ההודעה המשלימה גם הוא; עם חתימתו יראו אותו לכל דבר וענין כמי שחתם על התשקיף והוא יאשר בחתימתו האמורה כי דין זה ידוע לו.
{{ח:תת|(ה)}} התנגד דירקטור להוצאת תשקיף או סירב לחתום על תשקיף, והביא את הדבר לידיעת הרשות בהודעה מנומקת בכתב, רשאית הרשות לעכב את פרסום התשקיף אם ראתה שקיימת עילה שהיתה מאפשרת התערבות בית המשפט אילו הובא הדבר לפניו; העיכוב יהיה לעשרה ימים מיום החלטת הרשות אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.
{{ח:תת|(ו)}} הודעה בדבר פתיחת הליך לפי סעיף קטן (ה) תומצא לרשות והרשות רשאית להתייצב באותו הליך ולהשמיע את דברה.

{{ח:סעיף|23|תאריך התשקיף ופרסומו|תיקון: תשמ״ח, תשס״ג, י״פ תשס״ד־2, תשס״ד־2, תשס״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} תשקיף שפרסומו הותר, יפורסם באמצעות דיווח אלקטרוני לפי {{ח:פנימי|סעיף 44ב|סעיף 44ב}}, בתוך שבעה ימים מיום מתן ההיתר; התשקיף יישא את תאריך פרסומו (בחוק זה – תאריך התשקיף או תאריך פרסום התשקיף).
{{ח:תת|(א1)}} תאריך פרסום התשקיף יהיה היום שבו התשקיף דווח אלקטרונית כאמור בסעיף קטן (א), אם הדיווח האלקטרוני נעשה עד השעה 09:30, ואם נעשה לאחר מכן – היום שלמחרת הדיווח.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א1), פורסמה הודעה משלימה, ייחשב תאריך פרסומה כתאריך פרסום התשקיף.
{{ח:תת|(ג)}} לא יאוחר מיום העסקים הראשון לאחר תאריך התשקיף, על המציע –
{{ח:תתת|(1)}} בהצעה לציבור שבעקבותיה יהפוך התאגיד לתאגיד מדווח – להגיש לרשם עותק מהתשקיף והעתק מההיתר לפרסומו, ואם התשקיף מכיל הצעה של ניירות ערך שלגביהם נחתם שטר נאמנות – גם את שטר הנאמנות;
{{ח:תתת|(2)}} לפרסם הודעה בעיתון לפי {{ח:פנימי|סעיף 55ב|סעיף 55ב}}, על הגשת המסמכים האמורים בפסקה (1).
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|23א|תשקיף מדף|תיקון: תשס״ה, תשס״ח־2, תשע״ד־3, תשע״ד־4, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} אדם רשאי להציע ניירות ערך על פי תשקיף, כמה פעמים, במועדים שונים (בחוק זה – תשקיף מדף), בהתאם להוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} הצעה לציבור של ניירות ערך על פי תשקיף מדף תיעשה במהלך 24 חודשים מיום פרסומו ואולם אם נוכחו הרשות או עובד הרשות שהיא הסמיכה לכך, על פי בקשת תאגיד, כי התקיימו לגביו התנאים שנקבעו לפי סעיף קטן (ד) להארכת התקופה שבמהלכה ניתן להציע ניירות ערך על פי תשקיף מדף, יאריכו את התקופה האמורה בסעיף קטן זה ב־12 חודשים נוספים.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), הצעה לציבור של ניירות ערך מסחריים על פי תשקיף מדף הכולל, בהתאם לתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיפים 16}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17}}, רק את הפרטים שיש לכלול בתשקיף להצעת ניירות ערך מסחריים, תיעשה במהלך 12 חודשים מיום פרסומו של תשקיף המדף.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע תנאים להצעת ניירות ערך על פי תשקיף מדף ולהארכת התקופה שבמהלכה ניתן להציע לציבור ניירות ערך על פי תשקיף מדף לפי סעיף קטן (ב), לרבות תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דרגת ההשקעה שניתנה לניירות הערך המוצעים, על פי דירוג כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי|בחוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי, התשע״ד–2014}} (בחוק זה – חוק הדירוג), היא כפי שקבע שר האוצר;
{{ח:תתת|(2)}} היותו של התאגיד תאגיד מדווח או תאגיד שהוראות {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק ה׳3}} חלות עליו במשך תקופה שקבע שר האוצר כאמור, ועמידתו בחובות הדיווח לפי חוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (תנאים להצעה על פי תשקיף מדף)|תקנות ניירות ערך (תנאים להצעה על פי תשקיף מדף), התשס״ו–2005}}.}}
{{ח:תת|(ה)}} נוכחה הרשות, לאחר מתן ההיתר לפרסום תשקיף המדף, כי תנאי מהתנאים לפי סעיף קטן (ד) לא התקיים בעת מתן ההיתר כאמור, או כי חדל להתקיים לאחר מכן, רשאית היא, לאחר שנתנה למציע הזדמנות להביא את טענותיו לפניה, להורות שלא להציע עוד ניירות ערך על פי תשקיף המדף, או להתנות את המשך הצעת ניירות ערך על פיו בתנאים שתורה.
{{ח:תת|(ו)}} ביקש המציע להציע ניירות ערך על פי תשקיף מדף, יגיש לרשות דוח על ההצעה (בחוק זה – דוח הצעת מדף); הוראת סעיף קטן זה לא תחול על הצעת ניירות ערך על פי תשקיף מדף אשר כל פרטיה, לרבות התקופה להגשת הזמנות על פיה, נקבעו בתשקיף המדף במועד פרסומו.
{{ח:תת|(ו1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ו), ביקש המציע להציע ניירות ערך על פי תשקיף מדף תוך כדי המסחר בבורסה, יחולו לעניין חובת הגשת דוח הצעת מדף ההוראות שקבע שר האוצר לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת.
{{ח:תת|(ז)}} דין דוח הצעת מדף כדין תשקיף, ויראו את האמור בדוח, ממועד פרסומו, כחלק בלתי נפרד מתשקיף המדף; ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} פרסום דוח הצעת מדף אינו טעון היתר הרשות לפי חוק זה; על אף האמור, הרשות רשאית לקבוע בכללים מקרים שבהם פרסום דוח הצעת מדף יהיה טעון היתר מאת הרשות לפי חוק זה ותנאים למתן ההיתר כאמור;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי ניירות ערך (מקרים שבהם פרסום דוח הצעת מדף יהיה טעון היתר מאת רשות ניירות ערך)|כללי ניירות ערך (מקרים שבהם פרסום דוח הצעת מדף יהיה טעון היתר מאת רשות ניירות ערך), התשע״ו–2016}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} שר האוצר, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע את הפרטים שיש לכלול בדוח הצעת מדף, את מבנהו וצורתו ואת האופן והמועד להגשתו ולפרסומו.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת מדף של ניירות ערך)|תקנות ניירות ערך (הצעת מדף של ניירות ערך), התשס״ו–2005}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הזמנות על פי התשקיף}}

{{ח:סעיף|24|התקופה להגשת הזמנות|תיקון: תשנ״ד־3, תשס״ד־2, תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} התקופה להגשת הזמנות לניירות הערך המוצעים בתשקיף (בחוק זה – הזמנות) תיקבע בתשקיף, ובלבד שמועד תחילתה לא יהיה מוקדם ומועד סיומה לא יהיה מאוחר מהמועדים שנקבעו לכך בסעיפים קטנים (ב) או (ג), לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, יקבע את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מועד תחילתה של התקופה להגשת הזמנות, ובלבד שהוא יהיה לאחר מועד פרסום התשקיף;
{{ח:תתת|(2)}} מועד סיומה של התקופה להגשת הזמנות, ובלבד שלא יהיה מאוחר מ־45 ימים ממועד תחילתה;
{{ח:תת}} בתקנות לפי סעיף קטן זה רשאי שר האוצר לקבוע מועדים שונים לסוגים שונים של ניירות ערך, דרכי הצעה או תשקיפים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (תקופה להגשת הזמנות לניירות ערך המוצעים בתשקיף)|תקנות ניירות ערך (תקופה להגשת הזמנות לניירות ערך המוצעים בתשקיף), התשס״ו–2005}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} הרשות רשאית להקדים את מועד תחילתה של התקופה שנקבעה בתקנות לפי סעיף קטן (ב), לענין הגשת הזמנה, ובלבד שיהיה לאחר מועד פרסום התשקיף וכן רשאית לדחות את מועד סיומה של התקופה האמורה, ובלבד שלא יהיה מאוחר משישה חודשים ממועד תחילתה; הרשות רשאית להקדים או לדחות מועדים לפי סעיף קטן זה בתנאים שתמצא לנכון.
{{ח:תת|(ד)}} המציע לא יקבל הזמנות לפני תחילת התקופה להגשתן או לאחר סיומה.
{{ח:תת|(ה)}} על אף הוראות סעיף קטן (א) רישה, בהצעה על פי תשקיף מדף, רשאי המציע לקבוע את התקופה להגשת הזמנות בדוח הצעת מדף.

{{ח:סעיף|25|תיקון תשקיף במקרים מיוחדים|תיקון: תשמ״ח, תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} נוכחה הרשות, אחרי מתן ההיתר לפרסום התשקיף ולפני גמר התקופה להגשת הזמנות, שהתגלה או התרחש דבר שידיעתו היתה מניעה אותה שלא להתיר כלל את פרסום התשקיף או שלא להתירו אלא לאחר הכנסת שינויים מהותיים בטיוטת התשקיף, רשאית היא להורות למציע, אחרי שניתנה לו הזדמנות מתאימה להשמיע טענותיו, שיפרסם מיד או לא יאוחר מהמועד שהיא קבעה, תיקון לתשקיף או תשקיף מתוקן, בצורה ובדרך שתורה.
{{ח:תת|(ב)}} פורסם תיקון לתשקיף או תשקיף מתוקן בהתאם להוראת הרשות לפי סעיף קטן (א), יידחו המועדים הקבועים בחוק זה או לפיו, ולענין זה יראו את מועד פרסום התיקון לתשקיף או את מועד פרסום התשקיף המתוקן כמועד פרסום התשקיף, אלא אם כן קבעה הרשות אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} המציע חייב להודיע לרשות בכתב, מיד לאחר שנודע לו, על כל דבר שהרשות עשויה להתחשב בו לענין שיקוליה לפי סעיף קטן (א), וכן חייב להודיע בכתב מי שנתן חוות־דעת, דו״ח או אישור שנכללו או נזכרו בתשקיף בהסכמתו המוקדמת; נעשתה ההצעה שלא בידי המנפיק, תחול חובה זו גם על המנפיק.

{{ח:סעיף|25א|תיקון תשקיף לבקשת המציע או עקב פרסום דו״חות כספיים|תיקון: תשמ״ח, תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש מציע לשנות פרט מפרטי התשקיף אחרי שניתן היתר לפרסום התשקיף ולפני גמר התקופה להגשת הזמנות, יגיש בקשה לרשות, ואם ביקש לרשום את ניירות הערך למסחר בבורסה – ימציא העתק ממנה לבורסה; התירה הרשות לשנות את הפרט, יתקן את התשקיף בהתאם; הרשות רשאית להתיר תיקון התשקיף כאמור אם ראתה כי הדבר נחוץ או כי אין בתיקון התשקיף כדי לפגוע בזכויותיו של מי שהגיש הזמנה או רכש את ניירות הערך המוצעים לפני פרסומו של התיקון לתשקיף; חובת הגשת בקשה לרשות לא תחול על תיקון פרט המנוי {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(א1)}}, ובלבד שהפרט המתוקן פורסם לפני המועד האחרון להגשת הודעה משלימה.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשו לרשות דו״חות כספיים של המציע, של המנפיק או של תאגיד אחר שדו״חות כספיים שלו נכללו בתשקיף, לאחר שניתן היתר לפרסום התשקיף ולפני גמר התקופה להגשת הזמנות, תורה הרשות למציע לפרסם, מייד או לא יאוחר מהמועד שקבעה, תיקון לתשקיף או תשקיף מתוקן, בצורה ובדרך שתורה.
{{ח:תת|(ג)}} התירה הרשות תיקון לתשקיף כאמור בסעיף קטן (א) או הורתה על פרסום תיקון לתשקיף או תשקיף מתוקן כאמור בסעיף קטן (ב), יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(ב)}} בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|25ב|דין תיקון לתשקיף ותשקיף מתוקן|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} דין תיקון לתשקיף ותשקיף מתוקן כדין תשקיף ויחולו עליו הוראות החוק הנוגעות לתשקיף.
{{ח:תת|(ב)}} פורסם תיקון לתשקיף או תשקיף מתוקן במועד שבו על המציע לכלול בתיקון לתשקיף או בתשקיף המתוקן דו״חות כספיים מעודכנים, רשאית הרשות, בנסיבות מיוחדות, לפטור את המציע מהכללתם; נתנה הרשות פטור לפי סעיף קטן זה, רשאית היא לדרוש מהמציע לכלול בתיקון לתשקיף או בתשקיף המתוקן פרטים נוספים כפי שתורה ולפרסם את הנימוקים למתן הפטור באופן ובמקום שבהם מתפרסם התיקון לתשקיף או התשקיף המתוקן.

{{ח:סעיף|25ג|תיקון טעות סופר בתשקיף|תיקון: תשמ״ח, תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} נפלה בתשקיף טעות לשונית־טכנית, פליטת קולמוס, השמטה מקרית, טעות הדפסה, שיבוש של העתקה או כיוצא באלה, ימסור על כך המציע דו״ח מיידי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בסעיף 36(ג)}}, יפרסם את דבר התיקון בדרך שבה פורסמה ההודעה המשלימה ויצרף העתק ממנו לכל עותק של התשקיף.

{{ח:סעיף|26|ביטול הזמנות|תיקון: תשמ״ח, תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהגיש הזמנה לפני פרסומו של תיקון לתשקיף או של תשקיף מתוקן, רשאי לבטל הזמנתו עד תום התקופה להגשת הזמנות שנקבעה בתשקיף המתוקן או בתיקון לתשקיף.
{{ח:תת|(ב)}} מי שביטל הזמנתו לפי סעיף קטן (א), חייב המציע להחזיר לו, תוך שבעה ימים מהיום שקיבל הודעה על הביטול, כל סכום ששילם לחשבון ניירות הערך.
{{ח:תת|(ג)}} הורתה הרשות על פרסום תיקון לתשקיף או תשקיף מתוקן והמציע לא פרסמו, חייב המציע להחזיר למזמינים, תוך שבעה ימים לאחר תום המועד שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיפים 25(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 25א|או 25א(ב)}}, לפי הענין, כל סכום ששילמו בעד ניירות הערך; המציע יודיע לרשות, תוך המועד האמור, על ביצוע ההחזר, לפי הפרטים שנקבעו בתקנות.

{{ח:סעיף|27|החזרת תשלומים|תיקון: תשמ״ח, תשס״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} נקבע בתשקיף סכום מינימלי שהמציע מצפה להשיג על ידי ההצעה, ולא הוגשו הזמנות, תוך התקופה להגשתן, כדי אותו סכום, חייב המציע להחזיר למזמינים, תוך שבעה ימים מתום התקופה האמורה, כל סכום ששילמו לחשבון ניירות הערך.
{{ח:תת|(ב)}} עלו ההזמנות שהוגשו על סך כל ניירות הערך המוצעים, חייב המציע –
{{ח:תתת|(1)}} לבצע את ההקצאה בדרך ובאופן שצויינו בתשקיף;
{{ח:תתת|(2)}} לפרסם, בתוך שבעה ימים לאחר תום התקופה להגשת ההזמנות, הודעה בעיתון לפי {{ח:פנימי|סעיף 55ב|סעיף 55ב}}, בדבר ההקצאה כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} להחזיר למזמינים שהזמנתם כולה או חלקה הושבה ריקם, תוך שני ימי עסקים ממועד ההקצאה, כל סכום ששילמו על חשבון ניירות הערך שלא הוקצו להם.

{{ח:סעיף|28|השקעת כספי הזמנות|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} כספים ששילמו המזמינים על חשבון ניירות הערך חייב המציע להחזיק בחשבון נאמנות נפרד בתאגיד בנקאי ולהשקיעם כיעיל לשמירת הקרן ולעשיית פירות, עד שיקיים את חיוביו לפי סעיף קטן (ב) או שיתברר שאין לו חיובים כאלה.
{{ח:תת|(ב)}} חייב מציע להחזיר כספים לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיפים 26}} {{ח:פנימי|סעיף 27|או 27}}, יוחזרו הקרן והפירות שהצטברו בחשבון הנאמנות, כאמור בסעיף קטן (א), עד למועד החזרתם בפועל.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע בתקנות דרך השקעת כספי הזמנות ומקרים שבהם לא תהיה חובה להחזיר פירות.

{{ח:סעיף|29|אחריות הדירקטורים|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} לא קיים המציע את חיוביו לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|הסעיפים 26(ב) עד 28}} והמציע היה תאגיד, יהיו הדירקטורים של התאגיד, יחד ולחוד, אחראים כלפי המזמינים לכספים שלא הוחזרו להם, חוץ מדירקטור שנקט כל האמצעים הנאותים כדי להבטיח קיום אותם חיובים.

{{ח:סעיף|30|הודעה על תוצאות ההצעה}}
{{ח:ת}} תוך שבעה ימים לאחר תום התקופה להגשת הזמנות או לאחר קביעת חלוקת ניירות הערך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27(ב)}} חייב המציע להודיע לרשות על תוצאות ההצעה שבתשקיף, לפי הפרטים שנקבעו בתקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הודעה על תוצאות ההצעה שבתשקיף)|תקנות ניירות ערך (הודעה על תוצאות ההצעה שבתשקיף), תש״ל–1969}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: אחריות לתשקיף}}

{{ח:סעיף|31|אחריות לנזק בשל פרט מטעה בתשקיף|תיקון: תשמ״ח, תשס״ד, תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} מי שחתם על תשקיף לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}} אחראי כלפי מי שרכש ניירות ערך במסגרת המכירה על פי התשקיף, וכלפי מי שמכר או רכש ניירות ערך תוך כדי המסחר בבורסה או מחוצה לה, לנזק שנגרם להם מחמת שהיה בתשקיף פרט מטעה.
{{ח:תתת|(2)}} האחריות לפי פסקה (1) תחול גם על מי שהיה, במועד שבו אישר הדירקטוריון את הנוסח הסופי של התשקיף, דירקטור של המנפיק, המנהל הכללי שלו או בעל שליטה בו.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת ההתיישנות של תביעה לפי סעיף קטן (א) שלא הוגשה עליה תובענה היא שנתיים מיום העסקה או שבע שנים מתאריך התשקיף, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|32|אחריותם של מומחים|תיקון: תש״ן־4, תשנ״ט}}
{{ח:ת}} מי שנתן חוות דעת, דו״ח, סקירה או אישור שנכללו או נזכרו בתשקיף בהסכמתו המוקדמת, יהא אחראי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31(א)}} לנזק שנגרם מחמת שהיה פרט מטעה בחוות הדעת, בדו״ח, בסקירה או באישור שנתן, לרבות בחוות דעת, בדו״ח, בסקירה או באישור שנכללו בתשקיף בדרך של הפניה אליהם, ותקופת ההתיישנות של תביעה לפי סעיף זה, תהיה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31(ב)}}.

{{ח:סעיף|32א|אחריות לנזק בשל מידע צופה פני עתיד|תיקון: תשס״ד, תשס״ה־4}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”מידע צופה פני עתיד“ – תחזית, הערכה, אמדן או מידע אחר, המתייחסים לאירוע או לענין עתידיים, שהתממשותם אינה ודאית ואינה בשליטתו של התאגיד בלבד, למעט תחזית, הערכה, אמדן או מידע אחר כאמור שיש לכלול אותם, לפי כל דין לרבות לפי העקרונות החשבונאיים המקובלים וכללי הדיווח המקובלים, בדוחות כספיים.
{{ח:תת|(ב)}} האחריות לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיפים 31}} {{ח:פנימי|סעיף 32|ו־32}} לא תחול לגבי מידע צופה פני עתיד, בשל כך בלבד שלא התממש, כולו או חלקו, או שהתממש באופן שונה מכפי שנצפה, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} צוין במפורש לצד המידע כאמור, בתשקיף, בחוות הדעת, בדוח, בסקירה או באישור, לפי הענין, כי המידע הוא מידע צופה פני עתיד;
{{ח:תתת|(2)}} פורטו לצד המידע כאמור, בתשקיף, בחוות הדעת, בדוח, בסקירה או באישור, לפי הענין, העובדות והנתונים העיקריים ששימשו בסיס למידע;
{{ח:תתת|(3)}} הודגשו באופן ברור הגורמים העיקריים שיש להתייחס אליהם כעשויים להביא לכך שהמידע צופה פני עתיד לא יתממש.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (ב) לא יחולו לגבי מי שידע כי המידע צופה פני עתיד לא יתממש; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}}.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מאחריות לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיפים 31}} {{ח:פנימי|סעיף 32|ו־32}} לגבי עובדות, נתונים או פרטים אחרים בתשקיף, בחוות דעת, בדוח, בסקירה או באישור, לפי הענין, ששימשו בסיס למידע צופה פני עתיד.

{{ח:סעיף|33|שלילת אחריות|תיקון: תשמ״ח, תשנ״א, תש״ס, תשס״ד, תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} האחריות לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|הסעיפים 31}} {{ח:פנימי|סעיף 32|או 32}} לא תחול –
{{ח:תת|(1)}} על מי שהוכיח שנקט כל האמצעים הנאותים כדי להבטיח שלא יהיה פרט מטעה בתשקיף, בחוות הדעת, בדו״ח או באישור, הכל לפי הענין, וכי האמין בתום לב שאכן אין בו פרט כזה, ומילא חובתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(ד)}};
{{ח:תת|(1א)}} על חתם שהסמיך חתם אחר לנקוט את כל האמצעים הנאותים גם מטעמו כדי להבטיח שלא יהיה פרט מטעה בתשקיף, אם הוכחו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החתם המסמיך האמין בתום לב כי אין פרט מטעה בתשקיף;
{{ח:תתת|(2)}} על החתם שהוסמך לא חלה אחריות בהתאם לפסקה (1);
{{ח:תת|(2)}} כלפי מי שהוכח שרכש ניירות הערך בשעה שידע או היה עליו לדעת שיש פרט מטעה בתשקיף, בחוות הדעת, בדו״ח או באישור, הכל לפי הענין;
{{ח:תת|(3)}} משהגיש המנפיק דו״ח מיידי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בסעיף 36(ג)}} שבו תוקן הפרט המטעה ופרסם את דבר התיקון בדרך שבה פורסמה ההודעה על התשקיף לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(ג)(2)}}, והכל כלפי מי שהוכח שרכש את ניירות הערך אחרי הפרסום האמור;
{{ח:תת|(4)}} על מי שמסר למנפיק הודעה בכתב בדבר תיקון הפרט המטעה, והכל כלפי מי שהוכח שרכש את ניירות הערך אחרי שעברו 24 שעות ממסירת ההודעה;
{{ח:תת|(5)}} על מי שלא חתם על התשקיף והוכיח שלא ידע ולא היה עליו לדעת או לא יכול היה לדעת, על פרסום התשקיף.

{{ח:סעיף|34|אחריות רבים}}
{{ח:ת}} במידה ששנים או יותר אחראים לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|הסעיפים 31 עד 33}}, אחראים הם כלפי הניזוק יחד ולחוד; בינם לבין עצמם הם נושאים באחריות לפי הכללים החלים על אחריות בנזיקין.

{{ח:סעיף|34א|איסור שיפוי|תיקון: תשס״ד־2, תשס״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישופה חתם בשל פרט מטעה בתשקיף, אלא בהתאם להוראות סעיף זה בלבד ולא יהיה תוקף להתחייבות לשיפוי שנעשתה שלא בהתאם להוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן לשפות חתם בשל חבות שהוטלה עליו או בשל הוצאה שהוציא כמפורט בפסקאות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 260|שבסעיף 260(א) לחוק החברות}}, בשינויים המחויבים, מחמת שהיה בתשקיף פרט מטעה.
{{ח:תת|(ג)}} שיפוי כאמור בסעיף קטן (ב) יכול שייעשה על פי התחייבות מראש ובלבד שההתחייבות תהיה בסכום סביר שייקבע מראש ויפורט בתשקיף, ולענין התחייבות מראש לשיפוי שניתנה בידי תאגיד – בסכום שהדירקטוריון או גוף הממלא תפקיד דומה, קבע כי הוא סביר בנסיבות הענין.
{{ח:תת|(ד)}} שיפוי לא יינתן אם לא הוכח כי החתם האמין בתום לב שאין בתשקיף פרט מטעה, וכן לא יינתן שיפוי בשל פעולה שנעשתה בכוונה או בפזיזות.
{{ח:תת|(ה)}} חתם רשאי לשפות חתם אחר באותה הצעה, והוראות סעיפים קטנים (א) עד (ד) לא יחולו על שיפוי לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ו)}} בסעיף זה, ”שיפוי“ – בין במישרין ובין בעקיפין, ולרבות הסכמה מראש לגבי האופן שבו תחולק החבות בשל פסק דין או פשרה, ולמעט שיפוי מכוח הסכם ביטוח.

{{ח:סעיף|35|ביטול רכישה|תיקון: תשמ״ח, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} מי שרכש מן המציע ניירות ערך בהתאם לתשקיף ועשה זאת בהסתמך על פרט מטעה שבו, רשאי לבטל את הרכישה ולדרוש החזרת הכספים ששילם, ובלבד שעשה זאת תוך זמן סביר לאחר שנודע לו שהפרט היה מטעה או לאחר שפורסם דו״ח מיידי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בסעיף 36(ג)}} שבו תוקן הפרט המטעה ולא יאוחר משנתיים לאחר הרכישה.
{{ח:תת|(ב)}} זכות הביטול לפי סעיף קטן (א) קיימת גם כשהמנפיק נמצא בפירוק או שניתן לגביו צו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}.

{{ח:קטע2|פרק ה1|פרק ה׳1: תעודות התחייבות|תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־5}}
{{ח:קטע3|פרק ה1 סימן א|סימן א׳: הגדרות|תיקון: תשע״ב־5}}

{{ח:סעיף|35א|הגדרות|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ט, תשע״ב־5, תשע״ז־3, תשע״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודות התחייבות“ – תעודות המונפקות בסדרה על ידי חברה, אגודה שיתופית או כל תאגיד אחר והמקנות זכות לתבוע מתאגיד כאמור כסף, בתאריך קבוע או בהתקיים תנאי מסויים, ואינן מקנות זכות חברות או השתתפות באותו תאגיד, וכן תעודות כאמור הניתנות להמרה במניות או ניירות ערך המקנים זכות לרכישת תעודות כאמור, אך למעט תעודות שמנפיקה המדינה או המונפקות על פי חוק מיוחד וניירות ערך מסחריים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הנאמנות“ – {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות|חוק הנאמנות, התשל״ט–1979}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אסיפת מחזיקים“ – אסיפה של מחזיקים בתעודות התחייבות מסדרה מסוימת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אסיפת מחזיקים נדחית“ – אסיפה נדחית כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 35יב12|בסעיפים 35יב12}} {{ח:פנימי|סעיף 35יב13|או 35יב13(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר בורסה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת חוץ“ – חברה הרשומה כחברת חוץ לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 346|סעיף 346 לחוק החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזיק“, ”מחזיק בתעודות התחייבות“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שלזכותו רשומות אצל חבר בורסה תעודות התחייבות, ואותן תעודות התחייבות נכללות בין תעודות ההתחייבות הרשומות במרשם המחזיקים בתעודות התחייבות, על שם חברה לרישומים;
{{ח:תתת|(2)}} מי שלזכותו רשומות תעודות התחייבות במרשם המחזיקים בתעודות התחייבות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרשם המחזיקים בתעודות התחייבות“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 35ח2|בסעיף 35ח2}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרשם הנאמנים“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 35ג1|בסעיף 35ג1}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציג הנושים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 341|בסעיף 341 לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}, בתקופת תוקפו של {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 341|הסעיף}}.

{{ח:סעיף|35א1|סייג לתחולה|תיקון: תשע״ז־5}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה, למעט {{ח:פנימי|פרק ז3|פרקים ז׳3}}, {{ח:פנימי|פרק ח|ח׳}}, {{ח:פנימי|פרק ח1|ח׳1}}, {{ח:פנימי|פרק ט|ו־ט׳}}, לא יחולו על תעודת התחייבות שמטרתה השקעה משותפת או הפקת רווחים משותפת (בסעיף זה – תעודה) שהיא אחת מאלה, ויחולו עליה הוראות {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|חוק להשקעות משותפות}}:
{{ח:תת|(1)}} היא תעודה המקנה למחזיק בה זכות לקבלת תמורה הנגזרת ממחירם של מדד ניירות ערך, סחורות או חוזים עתידיים, או ממחירן של סחורות, למעט תעודה מסוג שקבע שר האוצר;
{{ח:תת|(2)}} היא תעודה המקנה למחזיק בה זכות לקבלת תמורה הנגזרת ממחירם של מטבעות והיא הסדר מסוג שקבע שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק להשקעות משותפות}}.

{{ח:קטע3|פרק ה1 סימן ב|סימן ב׳: מינוי נאמן וכשירותו ומרשם הנאמנים|תיקון: תשע״ב־5}}

{{ח:סעיף|35ב|חובת מינוי נאמן|תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} לא יציע אדם תעודות התחייבות לציבור אלא אם כן מינה המנפיק נאמן למחזיקים בתעודות ההתחייבות; נאמן ראשון ימונה בשטר נאמנות שייערך בין המנפיק לבין הנאמן וייחתם בידם, ותקופת מינויו תהיה עד מועד כינוסה של אסיפת המחזיקים שיכנס הנאמן לפי סעיף קטן (א1); לאחר מכן ימונה הנאמן בידי האסיפה שכונסה כאמור היא תקבע את תקופת מינויו, ורשאית אסיפת מחזיקים לשוב ולמנותו לתקופות מינוי נוספות.
{{ח:תת|(א1)}} לא יאוחר מתום 14 ימים ממועד הגשת הדוח השנתי השני על ענייני הנאמנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35ח1|סעיף 35ח1(א)}}, יזמן הנאמן אסיפת מחזיקים, לגבי כל סדרת תעודות התחייבות בנפרד; האסיפה תכונס לא יאוחר מתום שישים ימים ממועד הגשת הדוח השנתי על ענייני הנאמנות כאמור, וסדר יומה יכלול את מינוי הנאמן לתעודות התחייבות לתקופה שתקבע, דיון בדוח השנתי על ענייני הנאמנות וכן כל נושא אחר שנקבע על סדר היום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35יב2|בסעיף 35יב2}}.
{{ח:תת|(ב)}} על נאמנות לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}} יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות|חוק הנאמנות}}, אם לא נקבעה {{ח:פנימי|פרק ה1|בפרק זה}} הוראה אחרת, ובלבד –
{{ח:תתת|(1)}} שלעניין {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות#סעיף 11|סעיף 11 לחוק הנאמנות}} אין להתנות על הוראות {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות#סעיף 3|סעיפים 3(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות#סעיף 7|7}}, {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות#סעיף 9|9(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות#סעיף 10|10(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות#סעיף 13|ו־13 לחוק האמור}};
{{ח:תתת|(2)}} שהוראות {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות#סעיף 13|סעיף 13 לחוק הנאמנות}} יחולו, לעניין נאמנות לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}}, גם על נושא משרה בנאמן.

{{ח:סעיף|35ג|תנאים לשמש נאמן|תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן חייב להיות חברה הרשומה במרשם הנאמנים.
{{ח:תת|(ב)}} חברה המבקשת להירשם במרשם הנאמנים ({{ח:פנימי|פרק ה1|בפרק זה}} – מבקשת) תגיש ליושב ראש הרשות בקשה לכך שתכלול פרטים ויצורפו אליה מסמכים כפי שנקבע בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35ג1|סעיף 35ג1(ד)}}.

{{ח:סעיף|35ג1|מרשם הנאמנים|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תנהל מרשם של נאמנים.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הרשות ירשום במרשם הנאמנים מבקשת שמתקיימים לגביה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא התאגדה בישראל, או שהיא חברת חוץ והמציאה לרשות אישור לכך שהדין במדינת המוצא שלה מאפשר לאכוף נגדה במדינת המוצא או במקום עסקיה פסק דין שניתן בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} מטרתה העיקרית היא לעסוק בנאמנות;
{{ח:תתת|(3)}} היא עומדת בתנאים נוספים, ככל שנקבעו בתקנות לפי סעיפים קטנים (ד) ו־(ה).
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), יושב ראש הרשות רשאי לסרב לרשום מבקשת במרשם הנאמנים, לאחר שנתן לה הזדמנות לטעון את טענותיה, בכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אם מתקיימות נסיבות המעידות על פגם במהימנותה של המבקשת, של בעל שליטה בה או של נושא משרה בכל אחד מהם;
{{ח:תתת|(2)}} אם נושא משרה במבקשת, בעל שליטה בה או נושא משרה בו, הורשעו בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין זה ראוי כי המבקשת תהיה רשומה במרשם הנאמנים.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, יקבע הוראות לעניין ניהול מרשם הנאמנים ואופן הרישום בו, וכן הוראות לעניין בקשה להירשם במרשם כאמור, פרטים שתכלול הבקשה או מסמכים שיצורפו אליה ואגרות שעל מבקשת לשלם בעד רישום במרשם.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, יקבע תנאים נוספים שעל מבקשת לעמוד בהם לצורך רישומה במרשם הנאמנים לפי סעיף קטן (ב), בעניינים אלה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} חובת הפקדת פיקדון לטובת ציבור המחזיקים וכן אופן הפקדתו, תנאיו, דרכי השקעתו ואופן מימושו, ולגבי מי שמבקש להירשם כנאמן למוצרי מדדים – דרישת הון עצמי ודרכי השקעתו, לרבות דוחות שיידרש להגיש בדבר אופן השקעת ההון העצמי, במקום חובת הפקדת פיקדון כאמור בפסקה זו; לעניין זה, ”מוצרי מדדים“ – תעודת סל, תעודת סחורה, תעודה בחסר, או אופציית כיסוי כמשמעותן בתקנון הבורסה וכן נייר ערך בעל מאפיינים דומים;
{{ח:תתת|(2)}} חובת עריכת ביטוח ותנאיו וכן אפשרות המרת הביטוח בפיקדון או בערבות בנקאית ואופן מימוש הערבות הבנקאית;
{{ח:תתת|(3)}} דרישות למומחיות מקצועית או מיומנות חשבונאית ופיננסית שיחולו על נאמן לשם ביצוע תפקידו לפי חוק זה, ובכלל זה ניסיון מקצועי, השכלה או ידיעות בתחום פעילותו.

{{ח:סעיף|35ג2|הסרת נאמן ממרשם הנאמנים|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} מצא יושב ראש הרשות כי התקיים אחד מהמפורטים להלן (בסעיף זה – פגם), לגבי נאמן, וסבר כי הפגם ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות לנאמן על תיקון הפגם בתוך תקופה שיקבע; לא היה הפגם ניתן לתיקון או חלפה התקופה שקבע יושב ראש הרשות והפגם לא תוקן, רשאי הוא, לאחר שנתן לנאמן הזדמנות לטעון את טענותיו, להסיר את שמו ממרשם הנאמנים:
{{ח:תתת|(1)}} חדל להתקיים לגביו תנאי מהתנאים לרישום במרשם הנאמנים לפי {{ח:פנימי|סעיף 35ג1|סעיף 35ג1(ב) או (ה)}};
{{ח:תתת|(2)}} התקיימו לגביו נסיבות שיש בהן כדי להעיד על פגם במהימנות, המנויות ברשימה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35ג3|סעיף 35ג3}}.
{{ח:תת|(ב)}} נאמן יודיע לרשות על התקיימות של אחת מהנסיבות המנויות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 27|בסעיף 27(ג) לחוק הייעוץ}}, לגביו, לגבי בעל שליטה בו או לגבי נושא משרה בכל אחד מהם, בארץ או בחוץ לארץ.
{{ח:תת|(ג)}} נושא משרה בנאמן או בעל שליטה בו יודיעו לנאמן על התקיימות נסיבה כאמור בסעיף קטן (ב), מיד כשנודע להם על כך; הודעה לפי סעיף קטן זה תכלול את הפרטים הדרושים לנאמן כדי למלא את חובתו לפי סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|35ג3|רשימת נסיבות המעידות על פגם במהימנות|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} הרשות תקבע רשימה של נסיבות שיש בהן כדי להעיד על פגם במהימנותו של נאמן, של בעל שליטה בו או של נושא משרה בכל אחד מהם; רשימה כאמור תפורסם באתר האינטרנט של הרשות ותיכנס לתוקף בתום 30 ימים מיום הפרסום, ואולם שינוי ברשימה לא יחול על הליך תלוי ועומד לפי סעיף זה; הודעה על פרסום הרשימה ועל כל שינוי שלה, ומועד תחילתם, תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|35ד||תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|35ה|סייגים לשמש נאמן למחזיקים בסדרה מסוימת של תעודות התחייבות|תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} לא ישמש אדם נאמן למחזיקים בסדרה מסוימת של תעודות התחייבות, אם מתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} בעל שליטה בו, נושא משרה בו או בן משפחתו של כל אחד מהם, הוא נושא משרה במנפיק של תעודות ההתחייבות מאותה סדרה או בבעל שליטה במנפיק כאמור, או שהוא נושא משרה בתאגיד בשליטת אחד מהם;
{{ח:תת|(2)}} קיימות נסיבות שבשלהן עלולה להיווצר סתירה בין טובתו שלו, של בעל שליטה בו, של בן משפחתו של בעל שליטה כאמור או של תאגיד בשליטת אחד מהם, ובין טובתם של מחזיקים בתעודות התחייבות מאותה סדרה.

{{ח:סעיף|35ה1|שכר הנאמן ופיקדון לכיסוי הוצאותיו הסבירות|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} המנפיק יישא בשכרו של הנאמן ובהוצאות הסבירות שהנאמן נשא או התחייב לשאת בהן, כמפורט בסעיף זה; ואולם מונה נאמן במקומו של נאמן שהסתיימה כהונתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 35ב|סעיף 35ב(א1)}} {{ח:פנימי|סעיף 35יד|או 35יד(ד)}}, יישאו המחזיקים בתעודות התחייבות מאותה סדרה בהפרש שבו עלה שכרו של הנאמן שמונה כאמור על השכר ששולם לנאמן שבמקומו מונה אם ההפרש כאמור הוא בלתי סביר; שר האוצר רשאי לקבוע הוראות בעניין הפרש בלתי סביר.
{{ח:תת|(ב)}} המנפיק יעביר לנאמן סכום כסף שלא יפחת מסכום שייקבע בתקנות לפי סעיף קטן (ה), שישמש פיקדון להבטחת נשיאת המנפיק בהוצאות מיוחדות של הנאמן (בסעיף זה – כספי פיקדון).
{{ח:תת|(ג)}} על כספי הפיקדון יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} כספי הפיקדון יוחזקו על ידי הנאמן בנאמנות לטובת ציבור המחזיקים, ולא יראו בהם חלק מנכסי המנפיק על אף הוראות כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} הנאמן רשאי לעשות שימוש בכספי הפיקדון רק לאחר שפנה למנפיק לשם גביית הכספים ממנו;
{{ח:תתת|(3)}} הנאמן רשאי לעשות שימוש בכספי הפיקדון לכיסוי הוצאות מיוחדות שנשא או התחייב לשאת בהן לשם קיום ההוראות לפי חוק זה (בסעיף זה – הוצאות מיוחדות);
{{ח:תתת|(4)}} אין בשימוש של הנאמן בכספי הפיקדון כדי לגרוע מחובת המנפיק לפי סעיף קטן (א) לשאת בתשלום שלא מתוך כספי הפיקדון; שילם המנפיק את הסכום הנדרש לאחר שהנאמן עשה שימוש בכספי הפיקדון, יפקיד הנאמן את הסכום האמור בפיקדון.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), מולאו כל התחייבויות המנפיק לפי שטר הנאמנות ותעודות ההתחייבות, יעביר הנאמן למנפיק את כספי הפיקדון בצירוף הפירות שצמחו ממנו לאחר שניכה מהם את יתרת שכרו והוצאות סבירות שנשא בהן והמנפיק טרם שילם לו אותן.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר יקבע, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סכום הפיקדון כאמור בסעיף קטן (ג), אופן הפקדתו, תנאיו, דרכי השקעתו ואופן מימושו;
{{ח:תתת|(2)}} סוגי הוצאות שייחשבו הוצאות מיוחדות.

{{ח:סעיף|35ו|שטר הנאמנות|תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} שטר הנאמנות יכלול, בין היתר, עניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סך כל ההתחייבויות שהמנפיק או צד שלישי התחייב בהן על פי תעודות ההתחייבות, ואם הן מובטחות בשעבוד על נכסים, בערבות או בהתחייבות אחרת ({{ח:פנימי|פרק ה1|בפרק זה}} – בטוחות) – תיאור של הבטוחות והנסיבות שבהן ניתן לאכוף אותן;
{{ח:תתת|(2)}} אם נקבעו בטוחות לפי פסקה (1) – ציון של ההגבלות לעניין שינוי הבטוחות ותנאיהן, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ז1|בסעיף 35ז1}}, ותיאור של המנגנון לשינוי בטוחות ככל שנקבע בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35ז1|אותו סעיף}};
{{ח:תתת|(3)}} התנאים והנסיבות ככל שנקבעו, שבהם יהיו הנאמן או המחזיקים זכאים לתבוע פרעון מיידי של הסכום המגיע על פי תעודות ההתחייבות, או לממש בטוחות שניתנו להבטחת התחייבויות המנפיק על פי תעודות ההתחייבות; נוסף על העילות להעמדה לפירעון מיידי או למימוש בטוחות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 35ט1|בסעיף 35ט1(א)}};
{{ח:תתת|(3א)}} היו תעודות ההתחייבות המוצעות מהסוגים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 3א1|בתוספת שלישית א׳1}}, תצוין עובדה זו וכן ההוראות שלא יחולו, כקבוע {{ח:פנימי|תוספת 3א1|באותה תוספת}};
{{ח:תתת|(4)}} חובת הנאמן לזמן אסיפות של המחזיקים בתעודות ההתחייבות, מועדיהן, ניהולן ודרך קבלת החלטות בהן;
{{ח:תתת|(5)}} שכרו של הנאמן, נקוב בסכום או בשיעור מסך כל ההתחייבויות על פי תעודות ההתחייבות, מועדי תשלומו ואופן השתתפות המחזיקים במימון שכרו של נאמן שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35ה1|סעיף 35ה1(א)}};
{{ח:תתת|(6)}} הסייג לעניין חתימת הנאמן על שטר נאמנות, האמור {{ח:פנימי|סעיף 35ט|בסעיף 35ט(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי, בהתייעצות עם הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע בתקנות עניינים נוספים אשר ייכללו בשטר נאמנות.

{{ח:סעיף|35ז|שינויים בשטר הנאמנות|תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־5, תשע״ח־3}}
{{ח:ת}} שינוי בשטר הנאמנות לא ייעשה אלא אם נתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הנאמן שוכנע כי השינוי אינו פוגע במחזיקים בתעודות ההתחייבות; הוראות פסקה זו לא יחולו לעניין שינוי של זהות הנאמן או שכרו בשטר הנאמנות, לשם מינוי נאמן במקומו של נאמן שהסתיימה כהונתו;
{{ח:תת|(2)}} המחזיקים בתעודות ההתחייבות הסכימו לשינוי בהחלטה שהתקבלה באסיפת מחזיקים שנכחו בה מחזיקים בחמישים אחוזים לפחות מיתרת הערך הנקוב של תעודות התחייבות מאותה סדרה, ברוב של המחזיקים בשני שלישים לפחות מיתרת הערך הנקוב של תעודות ההתחייבות המיוצג בהצבעה או ברוב אחר שנקבע בשטר הנאמנות, לפי הגבוה, או ברוב כאמור באסיפת מחזיקים נדחית שנכחו בה מחזיקים בעשרים אחוזים לפחות מהיתרה כאמור;
{{ח:תת|(3)}} נקבע בשטר נאמנות תנאי שבהתקיימו תהיה לנושים זכות למנות נציג נושים – המחזיקים בתעודות ההתחייבות הסכימו בהחלטה שהתקבלה ברוב של המחזיקים בשלושה רבעים לפחות מיתרת הערך הנקוב של תעודות ההתחייבות.

{{ח:סעיף|35ז1|הגבלות לעניין שינוי בטוחות|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} הונפקו תעודות התחייבות שהתחייבויות המנפיק על פיהן, כולן או חלקן, מובטחות בבטוחות, לא ייעשה כל שינוי בבטוחות כאמור או בתנאיהן, אלא בהתקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 35ז|בפסקאות (1) או (2) של סעיף 35ז}}, או בהתאם למנגנון שנקבע בשטר הנאמנות המבטיח באופן סביר כי זכויות המחזיקים לא ייפגעו כתוצאה משינוי הבטוחות; שר האוצר, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין מנגנון כאמור.

{{ח:קטע3|פרק ה1 סימן ג|סימן ג׳: חובות הנאמן, סמכויותיו והגבלות על פעולותיו|תיקון: תשע״ב־5}}

{{ח:סעיף|35ח|חובות הנאמן|תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־6, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן חייב לפעול לטובת כלל המחזיקים בתעודות ההתחייבות והוא ינהג בזהירות, באמונה ובשקידה, לא יעדיף את עניינו של מחזיק אחד על פני עניינו של מחזיק אחר ולא ישקול במסגרת תפקידו שיקולים שאינם נובעים מעצם החזקת תעודות ההתחייבות בידי המחזיקים שהוא נאמן להם.
{{ח:תת|(ב)}} הנאמן ינקוט את כל הפעולות הדרושות לשם הבטחת התחייבויותיו של המנפיק כלפי המחזיקים בתעודות ההתחייבות שהוא נאמן להם, ובכלל זה –
{{ח:תתת|(1)}} ינקוט את כל הפעולות הדרושות כדי שיובטח, בטרם ישולמו למנפיק כספים על חשבון תעודות ההתחייבות, תוקפן של בטוחות שנתן המנפיק או שנתן צד שלישי לטובת המחזיקים בתעודות ההתחייבות; הנאמן אחראי כלפי המחזיקים בתעודות ההתחייבות שהבטוחות כאמור יתוארו בתשקיף שעל פיו הוצעו תעודות ההתחייבות, תיאור מלא ומדויק;
{{ח:תתת|(2)}} יבחן, מעת לעת ולפחות אחת לשנה, את תוקפן של בטוחות כאמור בפסקה (1), ורשאי הנאמן אם סבר כי הדבר דרוש לצורך הבחינה כאמור, לבדוק את הנכסים המשועבדים לטובת המחזיקים בתעודות ההתחייבות;
{{ח:תתת|(3)}} יבחן את עמידת המנפיק בהתחייבויותיו כלפי המחזיקים בתעודות ההתחייבות, לרבות התקיימותן של עילות להעמדה לפירעון מיידי.
{{ח:תת|(ג)}} נודע לנאמן על הפרה מהותית של שטר הנאמנות מצד המנפיק, יודיע למחזיקים בתעודות ההתחייבות על ההפרה ועל הפעולות שנקט למניעתה או לקיום התחייבויות המנפיק, לפי הענין.
{{ח:תת|(ד)}} הנאמן ישתתף, ללא זכות הצבעה, באסיפות הכלליות של המנפיק.
{{ח:תת|(ד1)|(1)}} סבר הנאמן כי קיים חשש סביר שתימנע מהמנפיק היכולת לעמוד בהתחייבויותיו הקיימות והצפויות בהגיע המועד לקיומן, יבחן את הנסיבות המקימות את החשש כאמור ויפעל להגנת המחזיקים בדרך הנראית לו המתאימה ביותר; בלי לגרוע מסמכויותיו ומחובותיו של הנאמן לפי חוק זה או לפי שטר הנאמנות, רשאי הוא, בין השאר –
{{ח:תתתת|(א)}} לבחון אם הנסיבות האמורות נובעות מפעולות או מעסקאות שביצע המנפיק, ובכלל זה חלוקה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, שנעשו תוך הפרת הדין; ואולם הנאמן לא יערוך בחינה כאמור אם מונה למחזיקים בתעודות ההתחייבות מומחה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 329|בסעיף 329 לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}, שמתפקידו לערוך אותה;
{{ח:תתתת|(ב)}} לנהל, בשם המחזיקים בתעודות ההתחייבות, משא ומתן עם המנפיק לשינוי תנאי תעודות ההתחייבות.
{{ח:תתת|(2)}} לעניין זה, לא יראו כינוס של אסיפת מחזיקים בתעודות התחייבות, בידי הנאמן, לשם קבלת הוראות כיצד לפעול, כהפרת חובתו, ובלבד שאין בעצם כינוס האסיפה כדי לפגוע באופן מהותי בזכויות המחזיקים.
{{ח:תת|(ד2)}} כונסה אסיפת מחזיקים בתעודות התחייבות כאמור בסעיף קטן (ד1), והתקבלה באסיפה החלטה כדין, יפעל הנאמן בהתאם להחלטה; עשה כן, יראו את פעולתו לפי אותה החלטה כעומדת בהוראות סעיף זה הנוגעות להחלטה.
{{ח:תת|(ד2א)}} מונה למנפיק נציג נושים, יפעל נציג הנושים להגנת המחזיקים בהתאם להוראות סעיף זה בשינויים המחויבים, בין השאר בהתחשב בנושים שהוא מייצג.
{{ח:תת|(ד2ב)|(1)}} חלפו 45 ימים מהמועד לתשלום קרן או ריבית בהתאם לתנאי תעודות ההתחייבות, ולא שולם תשלום כאמור, יגיש הנאמן לבית המשפט בקשה לצו לפתיחת הליכים לגבי המנפיק לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק ב פרק ב|פרק ב׳ לחלק ב׳ לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}, אלא אם כן התנגדו להגשת הבקשה רוב מחזיקי תעודות ההתחייבות של המנפיק המחזיקים יחד בשלושה רבעים לפחות מערך הקרן או הריבית שלא שולמה; התנגדו רוב מחזיקי תעודות ההתחייבות כאמור להגשת הבקשה לצו לפתיחת הליכים, ישוב הנאמן ויבחן את עמדתם לעניין הגשת הבקשה אחת לשישים ימים, לפחות.
{{ח:תתת|(2)}} דחה בית המשפט בקשה לצו לפתיחת הליכים לגבי מנפיק שהגיש הנאמן לפי הוראות פסקה (1), יבחן הנאמן את עמדת מחזיקי תעודות ההתחייבות לעניין הגשת בקשה כאמור אחת לשישים ימים, לפחות.
{{ח:תת|(ד3)}} בית המשפט רשאי, לבקשת מחזיק בתעודות התחייבות, להורות לנאמן לבצע פעולה אם סבר שאי־ביצועה מהווה הפרה של חובת הנאמן כלפי ציבור המחזיקים בתעודות התחייבות לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}} או לפי שטר הנאמנות, או להימנע מביצוע פעולה אם סבר שביצועה מהווה הפרה כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|35ח1|חובות דיווח של הנאמן|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן חייב להגיש לרשות ולבורסה דוח שנתי על ענייני הנאמנות.
{{ח:תת|(ב)}} הנאמן חייב להגיש דוח לגבי פעולות שביצע לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}}, לפי דרישה סבירה של מחזיקים בעשרה אחוזים לפחות מיתרת הערך הנקוב של תעודות ההתחייבות מאותה סדרה, בתוך זמן סביר ממועד הדרישה, והכל בכפוף לחובת סודיות שחב הנאמן כלפי המנפיק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35י|בסעיף 35י(ד)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הנאמן חייב, לפי דרישה של יושב ראש הרשות או של עובד שהוא הסמיכו לכך –
{{ח:תתת|(1)}} להגיש דוח לגבי פעולות שביצע לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}}, בתוך המועד שייקבע בדרישה ולא יקדם למועד להגשת דוחות או הודעות שנקבע לפי סעיף קטן (ה), אם נוכחו שמידע כאמור חשוב למשקיע סביר לצורך הגנה על ענייניו;
{{ח:תתת|(2)}} למסור בכתב לרשות, בתוך המועד שייקבע בדרישה, הסבר, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים הכלולים בדוחות או בהודעות לפי סעיף זה;
{{ח:תתת|(3)}} להגיש דוח המתקן דוח או הודעה שהוגשו לפי סעיף זה, בתוך המועד שייקבע בדרישה, אם נוכחו כי דוח או הודעה שהוגשו אינם כנדרש לפי סעיף זה או כי פרטים שנמסרו לפי פסקה (2) מחייבים מתן הוראה כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} הנאמן יעדכן את המנפיק לפני דיווח לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר יקבע, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, הוראות בדבר דוחות או הודעות נוספים שעל הנאמן להגיש לרשות או לבורסה, בדבר הפרטים שיש לכלול בדוחות או בהודעות שיש להגישם לפי סעיף קטן (א) או לפי סעיף קטן זה, צורתם, מועדי עריכתם והגשתם, ובדבר עדכון המנפיק על דיווח כאמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצבעה בכתב, הודעות עמדה והוכחת בעלות בתעודות התחייבות לצורך הצבעה באסיפת מחזיקים של תעודות התחייבות)|תקנות ניירות ערך (הצבעה בכתב, הודעות עמדה והוכחת בעלות בתעודות התחייבות לצורך הצבעה באסיפת מחזיקים של תעודות התחייבות), התשע״ה–2015}}.}}
{{ח:תת|(ו)}} שוכנעו יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך כי נבצר מהנאמן להגיש דוח או הודעה לפי סעיף זה במועד שנקבע לכך לפי סעיף קטן (ה), רשאים הם להאריך את המועד להגשתם.

{{ח:סעיף|35ח2|מרשם של מחזיקים בתעודות התחייבות|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} המנפיק ינהל מרשם של מחזיקים בתעודות התחייבות שהנפיק, שיהיה פתוח לעיונו של כל אדם ({{ח:פנימי|פרק ה1|בפרק זה}} – המרשם).

{{ח:סעיף|35ח3|תוכן המרשם של מחזיקים בתעודות התחייבות|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} במרשם יירשמו –
{{ח:תתת|(1)}} מספר תעודות ההתחייבות שהונפקו לציבור, בציון הסדרה, הערך הנקוב ומועד הפירעון;
{{ח:תתת|(2)}} מספר תעודות ההתחייבות המוחזקות בידי כלל המחזיקים בתעודות ההתחייבות;
{{ח:תתת|(3)}} שמו, מספר זהותו ומענו של כל מי שמחזיק בתעודות התחייבות;
{{ח:תתת|(4)}} תאריך ההנפקה של תעודות ההתחייבות או מועד העברתן למחזיק, לפי העניין;
{{ח:תתת|(5)}} סומנו תעודות ההתחייבות במספרים סידוריים, יציין המנפיק לצד שמו של כל מחזיק את מספרי תעודות ההתחייבות הרשומות על שמו.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 130|סעיפים 130(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 131|131 עד 134}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 299|ו־299 לחוק החברות}} החלות על בעל מניה ועל בעל מניה שהוא נאמן, יחולו על מחזיק בתעודות התחייבות ועל מחזיק בתעודות התחייבות בנאמנות, בהתאמה ובשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|35ט|ייצוג בידי הנאמן ונפקות חתימתו על שטר הנאמנות|תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן ייצג את המחזיקים בתעודות ההתחייבות בכל ענין הנובע מהתחייבויות המנפיק כלפיהם, והוא יהיה רשאי, לשם כך, לפעול למימוש הזכויות הנתונות למחזיקים לפי חוק זה או לפי שטר הנאמנות.
{{ח:תת|(ב)}} אין בחתימת הנאמן על שטר הנאמנות הבעת דעה מצדו בדבר טיבם של ניירות הערך המוצעים או כדאיות ההשקעה בהם.

{{ח:סעיף|35ט1|סמכות הנאמן והמחזיקים להעמדה לפירעון מיידי או למימוש בטוחות|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן, וכן מחזיקים בתעודות התחייבות, רשאים להעמיד לפירעון מיידי את הסכום המגיע למחזיקים על פי תעודות ההתחייבות או לממש בטוחות שניתנו להבטחת התחייבויות המנפיק כלפי המחזיקים על פי תעודות ההתחייבות, אם התקיימה עילה כמפורט להלן או אם התקיימו התנאים או הנסיבות, ככל שנקבעו, בשטר הנאמנות (בסעיף זה – עילות להעמדה לפירעון מיידי או למימוש בטוחות):
{{ח:תתת|(1)}} חלה הרעה מהותית בעסקי המנפיק לעומת מצבו במועד ההנפקה, וקיים חשש ממשי שהמנפיק לא יוכל לפרוע את תעודות ההתחייבות במועדן;
{{ח:תתת|(2)}} תעודות ההתחייבות לא נפרעו במועדן או לא קוימה התחייבות מהותית אחרת שניתנה לטובת המחזיקים;
{{ח:תתת|(3)}} המנפיק לא פרסם דוח כספי שהוא חייב בפרסומו לפי כל דין, בתוך 30 ימים מהמועד האחרון שבו הוא חייב בפרסומו;
{{ח:תתת|(4)}} תעודות ההתחייבות נמחקו מהמסחר בבורסה.
{{ח:תת|(ב)}} הנאמן או המחזיקים לא יעמידו תעודות התחייבות לפירעון מיידי ולא יממשו בטוחות, לפי סעיף קטן (א), אלא לאחר שמסרו למנפיק הודעה על כוונתם לעשות כן; ואולם נאמן או מחזיקים אינם חייבים למסור למנפיק הודעה כאמור, אם קיים חשש סביר כי מסירת ההודעה תפגע באפשרות להעמיד את תעודות ההתחייבות לפירעון מיידי או לממש בטוחות.
{{ח:תת|(ג)}} נקבעה בשטר הנאמנות תקופה סבירה שבה רשאי המנפיק לבצע פעולה או לקבל החלטה שכתוצאה ממנה נשמטת העילה להעמדה לפירעון מיידי או למימוש בטוחות, רשאים הנאמן או המחזיקים להעמיד את תעודות ההתחייבות לפירעון מיידי לפי סעיף קטן (א) רק אם חלפה התקופה שנקבעה כאמור והעילה לא נשמטה; ואולם הנאמן רשאי לקצר את התקופה שנקבעה בשטר הנאמנות אם סבר שיש בה כדי לפגוע באופן מהותי בזכויות המחזיקים.
{{ח:תת|(ד)}} החלטת מחזיקים להעמיד תעודות התחייבות לפירעון מיידי או לממש בטוחות לפי סעיף קטן (א), תתקבל באסיפת מחזיקים שנכחו בה מחזיקים בחמישים אחוזים לפחות מיתרת הערך הנקוב של תעודות התחייבות מאותה סדרה, ברוב של המחזיקים ביתרת הערך הנקוב של תעודות ההתחייבות המיוצג בהצבעה או ברוב כאמור באסיפת מחזיקים נדחית שנכחו בה מחזיקים בעשרים אחוזים לפחות מהיתרה כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה אינן ניתנות להתניה, אלא לטובת המחזיקים.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף זה המנויות {{ח:פנימי|תוספת 3א1|בטור ג׳ בתוספת שלישית א׳1}}, לא יחולו לגבי תעודות התחייבות מהסוג המנוי לצדן {{ח:פנימי|תוספת 3א1|בטור א׳ בתוספת האמורה}} המונפקות בידי מנפיק המנוי {{ח:פנימי|תוספת 3א1|בטור ב׳ באותה תוספת}}.
{{ח:תת|(ז)}} שר האוצר רשאי, בצו, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 3א1|תוספת שלישית א׳1}}; צו כאמור הנוגע לתעודות התחייבות המונפקות על ידי תאגיד בנקאי או חברה בת של תאגיד כאמור, יותקן גם לאחר התייעצות עם המפקח על הבנקים שמונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הבנקאות, 1943}}.

{{ח:סעיף|35י|דיווח או העברת מידע לנאמן, ממנפיק או מחבר בורסה|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר יקבע, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, הוראות בדבר דוחות או הודעות שעל מנפיק להגיש לנאמן וכן את הפרטים שיש לכלול בהם, צורתם, מועדי עריכתם והגשתם.
{{ח:תת|(ב)}} המנפיק יעביר לנאמן, נוסף על דוחות או הודעות לפי סעיף קטן (א), גם מידע אחר, לפי דרישה סבירה של הנאמן.
{{ח:תת|(ג)}} חבר בורסה יעביר לנאמן, לפי דרישתו, רשימה של מחזיקים בתעודות התחייבות הרשומים אצלו.
{{ח:תת|(ד)}} הנאמן ישמור בסוד מידע שהגיע אליו לפי סעיף זה, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש, אלא אם כן גילויו או השימוש בו נדרש לשם מילוי תפקידו של הנאמן לפי חוק זה, לפי שטר הנאמנות, או לפי צו של בית משפט.

{{ח:סעיף|35יא|איסור רכישה והחזקה של תעודות התחייבות|תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} נאמן, נושא משרה בנאמן, עובד של הנאמן או מי שמועסק על ידי הנאמן לצורך מילוי תפקידו, לא ירכוש ולא יחזיק בעד עצמו תעודות התחייבות מן הסדרה נושא נאמנות ולא יחזיק בעד עצמו ניירות ערך של המנפיק או של חברה־אם, חברה־בת או חברה קשורה של המנפיק אלא בהיתר שקבע שר האוצר, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, ויכול שיהיה היתר כללי או לסוגים של ניירות ערך כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|היתר לעשיית עסקה בניירות ערך (נאמן)|היתר לעשיית עסקה בניירות ערך}} (י״פ תשע״ה, 7120).}}

{{ח:סעיף|35יב|הגבלות על ביצוע עסקאות בניירות ערך|תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} נאמן, נושא משרה בנאמן, עובד של הנאמן או מי שמועסק על ידי הנאמן לצורך מילוי תפקידו לא יבצע עסקאות בניירות ערך שהם נושא הנאמנות לחשבונו של אחר על פי יפוי כח המקנה שיקול דעת אלא בהיתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35יא|בסעיף 35יא}}.

{{ח:קטע3|פרק ה1 סימן ד|סימן ד׳: אסיפת מחזיקים|תיקון: תשע״ב־5}}

{{ח:סעיף|35יב1|אסיפת מחזיקים|תיקון: תשע״ב־5, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן יכנס אסיפת מחזיקים, אם ראה צורך בכך או לדרישת מחזיק בתעודות התחייבות מסדרה מסוימת, אחד או יותר, שלו חמישה אחוזים לפחות מיתרת הערך הנקוב של תעודות ההתחייבות מאותה סדרה.
{{ח:תת|(א1)}} בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (א), התקיימה לדעת הנאמן עילה מהעילות להעמדה לפירעון מיידי או למימוש בטוחות כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 35ט1|בסעיף 35ט1(א)}}, יכנס הנאמן אסיפת מחזיקים שעל סדר יומה, בין השאר, קבלת החלטה בשאלת ההעמדה לפירעון מיידי של הסכום המגיע למחזיקים על פי תעודות ההתחייבות או מימוש בטוחות שניתנו להבטחת התחייבות המנפיק כלפי המחזיקים על פי תעודות ההתחייבות; אסיפה כאמור תכונס לא יאוחר מ־45 ימים לאחר המועד שבו התקיימה העילה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} נאמן שנדרש לכנס אסיפת מחזיקים לפי הוראות סעיף קטן (א), יזמנה בתוך 21 ימים מיום שהוגשה לו הדרישה, למועד שיקבע בהזמנה, ובלבד שמועד הכינוס לא יהיה מוקדם משבעה ימים ולא מאוחר מ־21 ימים ממועד הזימון; ואולם הנאמן רשאי להקדים את כינוס האסיפה, ליום אחד לפחות לאחר מועד הזימון, אם סבר כי הדבר דרוש לשם הגנה על זכויות המחזיקים ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35יב24|סעיף 35יב24}}; עשה כן, ינמק הנאמן בדוח בדבר זימון האסיפה את הסיבות להקדמת מועד הכינוס.
{{ח:תת|(ג)}} לא זימן הנאמן אסיפת מחזיקים, לפי דרישת מחזיק, בתוך המועד כאמור בסעיף קטן (ב), רשאי המחזיק לכנס את האסיפה, ובלבד שמועד הכינוס יהיה בתוך 14 ימים, מתום התקופה לזימון האסיפה בידי הנאמן, והנאמן יישא בהוצאות שהוציא המחזיק בקשר עם כינוס האסיפה.

{{ח:סעיף|35יב2|סדר היום באסיפת מחזיקים|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן יקבע את סדר היום באסיפת מחזיקים, ויכלול בו נושאים שבשלהם נדרש כינוסה של אסיפת מחזיקים לפי {{ח:פנימי|סעיף 35יב1|סעיף 35יב1}}, וכן נושא שנתבקש כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} מחזיק בתעודות התחייבות, אחד או יותר, שלו חמישה אחוזים לפחות מיתרת הערך הנקוב של סדרת תעודות התחייבות, רשאי לבקש מהנאמן לכלול נושא בסדר היום של אסיפת מחזיקים שתתכנס בעתיד, ובלבד שהנושא מתאים להיות נדון באסיפה כאמור; שר האוצר רשאי, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע הוראות לעניין סעיף קטן זה, לרבות לעניין המועד להגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} באסיפת מחזיקים יתקבלו החלטות בנושאים שפורטו בסדר היום בלבד.

{{ח:סעיף|35יב3|הצבעה באסיפת מחזיקים|תיקון: תשע״ב־5, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מחזיק בתעודות התחייבות רשאי להצביע באסיפת מחזיקים, בעצמו או באמצעות שלוח וכן בכתב הצבעה שבו יציין את אופן הצבעתו, ולפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} כתב הצבעה יישלח על ידי הנאמן לכל מחזיקי תעודות ההתחייבות; מחזיק בתעודות התחייבות רשאי לציין את אופן הצבעתו בכתב ההצבעה ולשולחו לנאמן.
{{ח:תת|(ג)}} כתב הצבעה שבו ציין מחזיק בתעודות התחייבות את אופן הצבעתו, אשר הגיע לנאמן עד למועד האחרון שנקבע לכך, ייחשב כנוכחות באסיפה לעניין קיום המניין החוקי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35יב13|בסעיף 35יב13}}.
{{ח:תת|(ד)}} כתב הצבעה שהתקבל אצל הנאמן כאמור בסעיף קטן (ג) לגבי עניין מסוים אשר לא התקיימה לגביו הצבעה באסיפת המחזיקים, ייחשב כנמנע בהצבעה באותה אסיפה לעניין החלטה על קיום אסיפת מחזיקים נדחית לפי הוראת {{ח:פנימי|סעיף 35יב12|סעיף 35יב12}}, והוא יימנה באסיפת המחזיקים הנדחית שתתקיים לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35יב12|סעיפים 35יב12}} {{ח:פנימי|סעיף 35יב14|או 35יב14}}.
{{ח:תת|(ה)}} הצביע מחזיק בתעודת התחייבות ביותר מדרך אחת, תימנה הצבעתו המאוחרת; לעניין זה, הצבעה של מחזיק בתעודת התחייבות בעצמו או באמצעות שלוח תיחשב מאוחרת להצבעה באמצעות כתב הצבעה.

{{ח:סעיף|35יב4|חובת מחזיק בתעודות התחייבות|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} מחזיק בתעודות התחייבות יימנע מניצול לרעה של כוחו בהצבעתו באסיפת מחזיקים.

{{ח:סעיף|35יב5|מחזיק בתעודות התחייבות שהוא בעל שליטה|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} מחזיק בתעודות התחייבות שהוא בעל שליטה במנפיק, בן משפחתו או תאגיד בשליטת מי מהם, לא יובאו בחשבון לצורך קביעת המניין החוקי באסיפת מחזיקים, וקולותיהם לא יובאו במניין הקולות בהצבעה באסיפה כאמור.

{{ח:סעיף|35יב6|כינוס אסיפת מחזיקים על ידי בית המשפט|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} לא התקיימה אסיפת מחזיקים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ב|בסעיף 35ב(א1)}} או {{ח:פנימי|סעיף 35יב1|בסעיף 35יב1}}, רשאי בית המשפט, לבקשת מחזיק בתעודות התחייבות, להורות על כינוסה.
{{ח:תת|(ב)}} הורה בית המשפט כאמור, יישא הנאמן בהוצאות סבירות שהוציא המבקש בהליך בבית המשפט, כפי שקבע בית המשפט.

{{ח:סעיף|35יב7|הודעה על אסיפת מחזיקים ותוכנה|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על אסיפת מחזיקים תפורסם לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1|פרק ז׳1}}, ותימסר למנפיק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ח1|בסעיף 35ח1(ד) ו־(ה)}}.
{{ח:תת|(ב)}} ההודעה תכלול את סדר היום, ההחלטות המוצעות וכן הסדרים לעניין הצבעה בכתב לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35יב3|סעיף 35יב3}}.

{{ח:סעיף|35יב8|תקנות לעניין החלטות באסיפת מחזיקים|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} שר האוצר, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע כי מקום שנוסח ההחלטות פורט בהזמנה או בהודעה, רשאית אסיפת מחזיקים לקבל החלטות השונות מנוסח ההחלטות שהיו על סדר היום, בנושאים ולפי אמות מידה כפי שיקבע.

{{ח:סעיף|35יב9|הוכחת בעלות בתעודות התחייבות|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} מחזיק בתעודות התחייבות המעוניין להצביע באסיפת מחזיקים, זכאי לקבל, בלא תנאי, מאת חבר בורסה שבאמצעותו מוחזקות תעודות ההתחייבות, אישור המוכיח את בעלותו בתעודות ההתחייבות, באופן שיקבע שר האוצר; שר האוצר, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע תנאים ונסיבות שבהם יידרש תשלום בעבור אישור הבעלות, ואת גובה התשלום או התשלום המרבי.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצבעה בכתב, הודעות עמדה והוכחת בעלות בתעודות התחייבות לצורך הצבעה באסיפת מחזיקים של תעודות התחייבות)|תקנות ניירות ערך (הצבעה בכתב, הודעות עמדה והוכחת בעלות בתעודות התחייבות לצורך הצבעה באסיפת מחזיקים של תעודות התחייבות), התשע״ה–2015}}.}}

{{ח:סעיף|35יב10|כינוס אסיפה על ידי בית משפט|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} מקום שאין אפשרות מעשית לכנס אסיפת מחזיקים או לנהלה בדרך שנקבעה לכך בשטר הנאמנות או בחוק זה, רשאי בית המשפט, לבקשת מנפיק, מחזיק בתעודות התחייבות הזכאי להצביע באסיפה או הנאמן, להורות שתכונס ותנוהל אסיפה בדרך שיקבע בית המשפט, ורשאי הוא לתת לשם כך הוראות משלימות ככל שיראה לנכון.

{{ח:סעיף|35יב11|אסיפה בישראל|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} אסיפת מחזיקים לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}} תיערך בישראל.

{{ח:סעיף|35יב12|דחיית אסיפת מחזיקים|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} אסיפת מחזיקים שיש בה מניין חוקי, או הנאמן, רשאים להחליט על דחיית האסיפה, הדיון או קבלת החלטה בנושא שפורט בסדר היום למועד אחר ולמקום שייקבע; באסיפת מחזיקים נדחית לא יידון אלא נושא שהיה על סדר היום ושלא התקבלה לגביו החלטה.
{{ח:תת|(ב)}} נדחתה אסיפת מחזיקים בלי לשנות את סדר יומה, יינתנו הזמנות לגבי המועד החדש, מוקדם ככל האפשר, ולא יאוחר מ־12 שעות קודם אסיפת המחזיקים; ההזמנות כאמור יינתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 35יב7|סעיף 35יב7}}.

{{ח:סעיף|35יב13|מניין חוקי באסיפת מחזיקים|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} המניין החוקי לקיום אסיפת מחזיקים הוא נוכחות של לפחות שני מחזיקים בתעודות התחייבות שלהם 25 אחוזים לפחות מזכויות ההצבעה, בתוך מחצית השעה מהמועד שנקבע לפתיחת האסיפה, אלא אם כן נקבעה דרישה אחרת בחוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} לא נכח באסיפת מחזיקים, בתום מחצית השעה מהמועד שנקבע לתחילת האסיפה, מניין חוקי, תידחה האסיפה למועד אחר שלא יקדם משני ימי עסקים לאחר המועד שנקבע לקיום האסיפה המקורית או מיום עסקים אחד, אם סבר הנאמן כי הדבר דרוש לשם הגנה על זכויות המחזיקים בתעודות ההתחייבות; נדחתה האסיפה, ינמק הנאמן בדוח בדבר זימון האסיפה את הסיבות לכך.

{{ח:סעיף|35יב14|מניין חוקי באסיפת מחזיקים נדחית|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} לא נכח באסיפת המחזיקים הנדחית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35יב13|בסעיף 35יב13}}, מניין חוקי כעבור מחצית השעה לאחר המועד שנקבע לה, תתקיים האסיפה בכל מספר משתתפים שהוא, אלא אם כן נקבעה דרישה אחרת בחוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), כונסה אסיפת המחזיקים על פי דרישת מחזיקים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35יב1|בסעיף 35יב1(א)}}, תתקיים אסיפת המחזיקים הנדחית רק אם נכחו בה מחזיקים בתעודות התחייבות לפחות במספר הדרוש לצורך כינוס אסיפה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35יב1|באותו סעיף}}.

{{ח:סעיף|35יב15|יושב ראש אסיפת מחזיקים|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} בכל אסיפת מחזיקים יכהן הנאמן או מי שהוא מינה כיושב ראש לאותה אסיפה.

{{ח:סעיף|35יב16|הצבעה במניין קולות|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} החלטה באסיפת המחזיקים תתקבל בהצבעה במניין קולות.

{{ח:סעיף|35יב17|רוב באסיפת מחזיקים|תיקון: תשע״ב־5, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} החלטות אסיפת המחזיקים יתקבלו ברוב רגיל, אלא אם כן נקבע רוב אחר בחוק או בשטר הנאמנות.
{{ח:תת|(ב)}} החלטה בדבר מינוי נציג נושים לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 341|סעיף 341 לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}, וזהותו, תתקבל ברוב קולות של המחזיקים בתעודות התחייבות של המנפיק מכל הסדרות יחד; הוראות סעיף קטן זה יחולו בתקופת תוקפו של {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 341|סעיף 341 לחוק האמור}}.

{{ח:סעיף|35יב18|הכרזה כראיה|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} הכרזת היושב ראש שהחלטה באסיפת מחזיקים התקבלה או נדחתה, בין פה אחד ובין ברוב פלוני, תהיה ראיה לכאורה לאמור בה.

{{ח:סעיף|35יב19|חופש ההתנאה|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} ניתן להתנות בשטר הנאמנות על האמור {{ח:פנימי|סעיף 35יב12|בסעיפים 35יב12(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יב13|35יב13(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יב14|35יב14(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 35יב16|ו־35יב16 עד 35יב18}}, כולם או מקצתם.

{{ח:סעיף|35יב20|פנייה למחזיקי תעודות ההתחייבות|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן, וכן מחזיק בתעודות התחייבות, אחד או יותר, שלו חמישה אחוזים לפחות מיתרת הערך הנקוב של תעודות ההתחייבות מאותה סדרה, באמצעות הנאמן, רשאים לפנות בכתב למחזיקים בתעודות ההתחייבות כדי לשכנעם לגבי אופן הצבעתם בנושא מהנושאים העולים לדיון באותה אסיפה ({{ח:פנימי|פרק ה1 סימן ד|בסימן זה}} – הודעת עמדה).
{{ח:תת|(ב)}} זומנה אסיפת מחזיקים לפי {{ח:פנימי|סעיף 35יב1|סעיף 35יב1}}, רשאי מחזיק בתעודות התחייבות לפנות לנאמן ולבקשו לפרסם, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1|פרק ז׳1}}, הודעת עמדה מטעמו למחזיקי תעודות ההתחייבות האחרים.
{{ח:תת|(ג)}} הנאמן או המנפיק רשאי לשלוח הודעת עמדה למחזיקים בתעודות ההתחייבות, בתגובה על הודעת עמדה שנשלחה כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), או בתגובה לפנייה אחרת למחזיקי תעודות ההתחייבות.
{{ח:תת|(ד)}} בכפוף להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35יב21|סעיף 35יב21(4)}}, מחזיק זכאי לקבל, בלא תנאי, כתב הצבעה מאת חבר הבורסה שבאמצעותו מוחזקות תעודות ההתחייבות; לעניין זה, ”מחזיק“ – כהגדרתו בפסקה (1) להגדרה ””מחזיק“, ”מחזיק בתעודות התחייבות““.

{{ח:סעיף|35יב21|תקנות|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע הוראות בדבר כתב הצבעה והודעת עמדה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35יב3|סעיפים 35יב3}} {{ח:פנימי|סעיף 35יב20|ו־35יב20}}, בין השאר בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} אופן המצאת כתבי הצבעה והודעות עמדה למחזיקים בתעודות התחייבות, או פרסומם כחלופה להמצאתם, ואופן המשלוח של כתבי ההצבעה לנאמן, לרבות באמצעות חברי בורסה או באמצעות תאגיד בשליטתם או באמצעות תאגיד אחר, חובת צירוף אישור המעיד על הבעלות בתעודות ההתחייבות במועד הקובע, וכן מועדים ולוחות זמנים לביצוע הפעולות הדרושות ליישום האמור {{ח:פנימי|פרק ה1 סימן ד|בסימן זה}};
{{ח:תת|(2)}} התמורה המרבית שתשולם בשל משלוח כתב הצבעה או הודעת עמדה ואופן הטלת התשלומים וההוצאות בשל משלוח כאמור בין הגורמים השונים שייטלו בו חלק;
{{ח:תת|(3)}} אופן הפיקוח על ביצוע ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ה1 סימן ד|סימן זה}}, לרבות לעניין חובת ניהול רישומים על ביצוע הוראות שקבע;
{{ח:תת|(4)}} מתכונת לנוסח של כתב הצבעה והודעת עמדה לנושאים {{ח:פנימי|פרק ה1 סימן ד|שסימן זה}} חל לגביהם.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצבעה בכתב, הודעות עמדה והוכחת בעלות בתעודות התחייבות לצורך הצבעה באסיפת מחזיקים של תעודות התחייבות)|תקנות ניירות ערך (הצבעה בכתב, הודעות עמדה והוכחת בעלות בתעודות התחייבות לצורך הצבעה באסיפת מחזיקים של תעודות התחייבות), התשע״ה–2015}}.}}

{{ח:סעיף|35יב22|פרוטוקולים באסיפת מחזיקים|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} נאמן יערוך פרוטוקולים של אסיפת המחזיקים, וישמור אותם במשרדו הרשום לתקופה של שבע שנים ממועד האסיפה.
{{ח:תת|(ב)}} פרוטוקול שנחתם בידי יושב ראש האסיפה מהווה ראיה לכאורה לאמור בו.
{{ח:תת|(ג)}} מרשם הפרוטוקולים של אסיפות המחזיקים יישמר במשרדו הרשום של הנאמן, ויהיה פתוח לעיון מחזיקי תעודות ההתחייבות, והעתק ממנו יישלח לכל מחזיק בתעודות התחייבות שביקש זאת.

{{ח:סעיף|35יב23|פגמים בכינוס|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי, לבקשת מחזיק בתעודות התחייבות, להורות על ביטולה של החלטה שהתקבלה באסיפת מחזיקים שהתכנסה או שהתנהלה בלא שהתקיימו התנאים הקבועים לכך לפי חוק זה או לפי שטר הנאמנות.
{{ח:תת|(ב)}} היה הפגם בכינוס נוגע להודעה לגבי מקום כינוס האסיפה או מועדה, לא יהיה רשאי מחזיק בתעודות התחייבות שהגיע לאסיפה, על אף הפגם, לדרוש את ביטול ההחלטה.

{{ח:סעיף|35יב24|המועד הקובע לבעלות בתעודות התחייבות|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} מחזיקים בתעודות התחייבות הזכאים להשתתף ולהצביע באסיפת המחזיקים הם מחזיקים בתעודות התחייבות במועד שייקבע בהחלטה לזמן אסיפת מחזיקים, ובלבד שמועד זה לא יעלה על שלושה ימים לפני מועד הכינוס של אסיפת המחזיקים ולא יפחת מיום אחד לפני מועד הכינוס.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות אחרות לעניין המועדים האמורים בסעיף קטן (א), אם נדרש הדבר לצורך הצבעה באמצעות כתבי הצבעה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35יב3|בסעיף 35יב3}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצבעה בכתב, הודעות עמדה והוכחת בעלות בתעודות התחייבות לצורך הצבעה באסיפת מחזיקים של תעודות התחייבות)|תקנות ניירות ערך (הצבעה בכתב, הודעות עמדה והוכחת בעלות בתעודות התחייבות לצורך הצבעה באסיפת מחזיקים של תעודות התחייבות), התשע״ה–2015}}.}}

{{ח:סעיף|35יב25||תיקון: תשע״ב־5, תשע״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|35יב26|כינוס אסיפת מחזיקים לצורכי התייעצות|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} אין בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 35יב1|סעיפים 35יב1}} {{ח:פנימי|סעיף 35יב2|ו־35יב2}} כדי לגרוע מסמכות הנאמן לכנס אסיפת מחזיקים, אם ראה צורך בהתייעצות עמם; בזימון לאסיפה כאמור לא יפורטו נושאים לסדר יומה ומועד כינוסה יהיה יום אחד לפחות לאחר מועד הזימון.
{{ח:תת|(ב)}} באסיפה כאמור בסעיף קטן (א) לא תיערך הצבעה, לא יתקבלו בה החלטות ולא יחולו עליה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35יב1|סעיפים 35יב1}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יב2|35יב2}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יב3|35יב3}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יב5|35יב5}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יב6|35יב6}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יב7|35יב7(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יב12|35יב12}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יב13|35יב13}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יב14|35יב14}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יב20|35יב20(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יב21|35יב21}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יב24|ו־35יב24}}.

{{ח:קטע3|פרק ה1 סימן ה|סימן ה׳: הוראות כלליות|תיקון: תשע״ב־5}}

{{ח:סעיף|35יג|תקפן של פעולות|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} פעולותיו של נאמן הן בנות תוקף על אף פגם שנתגלה במינויו או בכשירותו.

{{ח:סעיף|35יד|סיום כהונתו של נאמן|תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} כהונתו של נאמן פוקעת לפני תום תקופת מינויו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ב|בסעיף 35ב(א)}} כאשר –
{{ח:תתת|(1)}} מתקיים לגביו האמור {{ח:פנימי|סעיף 35ג2|בפסקאות (1) או (2) של סעיף 35ג2(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} נתקיימה בו אחת הנסיבות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 35ה|בסעיף 35ה}}.
{{ח:תת|(ב)}} נאמן רשאי להתפטר בהודעה בכתב למי שמינהו; התפטרות נאמן אין לה תוקף אלא אם כן בא עליה אישור בית המשפט ומן היום שנקבע לכך באישור.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט רשאי לפטר נאמן אם לא מילא תפקידו כראוי או אם ראה בית המשפט סיבה אחרת לפיטוריו.
{{ח:תת|(ד)}} המחזיקים בחמישה אחוזים מיתרת הערך הנקוב של תעודות התחייבות מסדרה מסוימת רשאים לכנס אסיפת מחזיקים מאותה סדרה, והאסיפה רשאית להחליט על העברת הנאמן מכהונתו, ובלבד שנכחו באסיפה מחזיקים בחמישים אחוזים לפחות מיתרת הערך הנקוב של תעודות ההתחייבות מאותה סדרה, ולעניין אסיפת מחזיקים נדחית – ובלבד שנכחו בה מחזיקים בעשרה אחוזים לפחות מהיתרה כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} נאמן שהסתיימה או פקעה כהונתו ימשיך לכהן בתפקידו עד למינוי נאמן אחר במקומו; נאמן אחר כאמור ימונה בידי אסיפת מחזיקים שכינס הנאמן שהסתיימה או פקעה כהונתו או שכינסו המחזיקים, והכל לפי הוראות סעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ה1)}} הסתיימה או פקעה כהונתו של נאמן לפי {{ח:פנימי|סעיף 35ב|סעיף 35ב(א)}} או לפי סעיף זה ולא מונה נאמן אחר במקומו בתוך זמן סביר, רשאי בית המשפט למנות נאמן אחר במקומו לתקופה ובתנאים שייראו לו.
{{ח:תת|(ו)}} המנפיק והנאמן יגישו לרשות דו״ח מיידי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בסעיף 36(ג)}} על אירוע כאמור בסעיפים קטנים (א) עד (ה1).
{{ח:תת|(ז)}} הרשות רשאית אף היא לפנות לבית המשפט בבקשה לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|35טו|התייצבות הרשות בהליכים|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} פנה נאמן לתעודות התחייבות לבית המשפט או פנה אדם אחר לבית המשפט בהליך שנאמן לתעודות התחייבות צד לו, יודיע על כך הנאמן בכתב לרשות ולבורסה.
{{ח:תת|(ב)}} ראה יושב ראש הרשות כי עניין של ציבור המחזיקים בתעודות התחייבות מסדרה כלשהי מושפע או כרוך, או עלול להיות מושפע או כרוך, בהליך אזרחי פלוני שלפני בית משפט, רשאי הוא להתייצב באותו הליך ולהשמיע את דברו.

{{ח:סעיף|35טז|הצעת ניירות ערך בידי המדינה|תיקון: תש״ס־2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרקים ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ד|ד׳}}, {{ח:פנימי|פרק ה|ה׳}} {{ח:פנימי|פרק ה1|ו־ה׳1}} יחולו על הצעה לציבור של ניירות ערך בידי המדינה.

{{ח:סעיף|35טז1||תיקון: תשע״ב־5, תשע״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|35טז2|פטור מהוראות {{ח:פנימי|פרק ה1|הפרק}}|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} יושב ראש הרשות רשאי לפטור מהוראות {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}}, כולן או מקצתן, תאגיד המציע לציבור בישראל תעודות התחייבות הרשומות למסחר בבורסה בחו״ל או שיירשמו בה למסחר מיד לאחר פרסום התשקיף או שלמחזיקים בהן מונה נאמן בהתאם להוראות דין אחר החל על התאגיד, אם מצא שהדין החל על התאגיד מבטיח די הצורך את ענייניו של ציבור המשקיעים בישראל; יושב ראש הרשות רשאי להתנות מתן פטור כאמור בתנאים.

{{ח:קטע2|פרק ה2|פרק ה׳2: כתבי אופציה|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|35טז3|הגדרות|תיקון: תשע״ד, תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה2|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אסיפת מחזיקים בכתבי אופציה“ – אסיפה של מחזיקים בכתבי אופציה מסדרה מסוימת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר בורסה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כתב אופציה“ – נייר ערך שהנפיק תאגיד לציבור המקנה למחזיק בו זכות לרכוש מניות, יחידות השתתפות שנסחרות בבורסה או תעודות התחייבות כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 35א|בסעיף 35א}}, שינפיק התאגיד האמור, במועד ובתנאים שנקבעו לגביו, תמורת סכום שיש לשלם בעת רכישת המניות, יחידות ההשתתפות או תעודות ההתחייבות האמורות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרשם המחזיקים בכתבי אופציה“ – מרשם של המחזיקים בכתבי אופציה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35טז5|לסעיפים 35טז5}} {{ח:פנימי|סעיף 35טז6|ו־35טז6}}.

{{ח:סעיף|35טז4|מחזיק בכתב אופציה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} מחזיק בכתב אופציה הוא כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מי שלזכותו רשום אצל חבר בורסה כתב אופציה, ואותו כתב אופציה נכלל בין כתבי האופציה הרשומים במרשם המחזיקים בכתבי אופציה, על שם חברה לרישומים;
{{ח:תת|(2)}} מי שלזכותו רשום כתב אופציה במרשם המחזיקים בכתבי אופציה.

{{ח:סעיף|35טז5|מרשם המחזיקים בכתבי אופציה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} המנפיק ינהל מרשם של מחזיקים בכתבי אופציה שהנפיק, שיהיה פתוח לעיונו של כל אדם.

{{ח:סעיף|35טז6|תוכן מרשם המחזיקים בכתבי אופציה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} במרשם המחזיקים בכתבי אופציה יירשמו –
{{ח:תתת|(1)}} מספר כתבי האופציה שהונפקו לציבור, בציון הסדרה;
{{ח:תתת|(2)}} מספר כתבי האופציה המוחזקים בידי כלל המחזיקים בכתבי האופציה;
{{ח:תתת|(3)}} שמו, מספר זהותו ומענו של כל מי שמחזיק בכתבי האופציה;
{{ח:תתת|(4)}} תאריך ההנפקה של כתבי האופציה או מועד העברתם למחזיק, לפי העניין;
{{ח:תתת|(5)}} סומנו כתבי האופציה במספרים סידוריים, יציין המנפיק לצד שמו של כל מחזיק בכתב אופציה את מספרי כתבי האופציה הרשומים על שמו.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 130|סעיפים 130(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 131|131 עד 134}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 299|ו־299 לחוק החברות}} החלות על בעל מניה ועל בעל מניה שהוא נאמן, יחולו על מחזיק בכתב אופציה ועל מחזיק בכתבי אופציה בנאמנות, בהתאמה ובשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|35טז7|הוכחת בעלות בכתבי אופציה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} מחזיק בכתב אופציה המעוניין להצביע באסיפת מחזיקים בכתבי אופציה, זכאי לקבל, בלא תנאי, מאת חבר בורסה שבאמצעותו מוחזק כתב האופציה, אישור המוכיח את בעלותו בכתב האופציה, באופן שיקבע שר האוצר באישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.

{{ח:סעיף|35טז8|הצבעה באסיפת מחזיקים בכתבי אופציה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מחזיק בכתב אופציה רשאי להצביע באסיפת מחזיקים בכתבי אופציה, בעצמו או באמצעות שלוח וכן בכתב הצבעה שבו יציין את אופן הצבעתו, ולפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} כתב הצבעה יישלח על ידי התאגיד לכל מחזיקי כתבי האופציה; מחזיק בכתב אופציה רשאי לציין את אופן הצבעתו בכתב ההצבעה ולשולחו לתאגיד.
{{ח:תת|(ג)}} כתב הצבעה שבו ציין מחזיק בכתב אופציה את אופן הצבעתו, אשר הגיע לתאגיד עד למועד האחרון שנקבע לכך, ייחשב כנוכחות באסיפה לעניין קיום המניין החוקי בה.
{{ח:תת|(ד)}} כתב הצבעה שהתקבל אצל התאגיד כאמור בסעיף קטן (ג) לגבי עניין מסוים אשר לא התקיימה לגביו הצבעה באסיפת המחזיקים בכתבי אופציה, ייחשב כנמנע בהצבעה באותה אסיפה לעניין החלטה על קיום אסיפת מחזיקים נדחית, והוא יימנה בקיומה של אסיפת המחזיקים הנדחית.
{{ח:תת|(ה)}} בכפוף להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35טז9|סעיף 35טז9(4)}}, מחזיק בכתב אופציה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 35טז4|בסעיף 35טז4(1)}} זכאי לקבל, בלא תנאי, כתב הצבעה מאת חבר הבורסה שבאמצעותו מוחזקים כתבי האופציה.
{{ח:תת|(ו)}} הצביע מחזיק בכתב אופציה ביותר מדרך אחת, תימנה הצבעתו המאוחרת; לעניין זה, הצבעה של מחזיק בכתב אופציה בעצמו או באמצעות שלוח תיחשב מאוחרת להצבעה באמצעות כתב הצבעה.

{{ח:סעיף|35טז9|תקנות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, לקבוע הוראות בדבר כתב הצבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35טז8|סעיף 35טז8}}, בין השאר בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} אופן המצאת כתבי הצבעה למחזיקים בכתבי אופציה, או פרסומם כחלופה להמצאתם, ואופן המשלוח של כתבי ההצבעה, לרבות באמצעות חברי בורסה או באמצעות תאגיד בשליטתם או באמצעות תאגיד אחר, חובת צירוף אישור המעיד על הבעלות בכתבי האופציה במועד הקובע, וכן מועדים ולוחות זמנים לביצוע הפעולות הדרושות ליישום האמור {{ח:פנימי|פרק ה2|בפרק זה}};
{{ח:תת|(2)}} התמורה המרבית שתשולם בשל משלוח כתב הצבעה ואופן הטלת התשלומים וההוצאות בשל משלוח כאמור בין הגורמים השונים שייטלו בו חלק;
{{ח:תת|(3)}} אופן הפיקוח על ביצוע ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ה2|פרק זה}}, לרבות לעניין חובת ניהול רישומים על ביצוע הוראות שקבע;
{{ח:תת|(4)}} מתכונת לנוסח של כתב הצבעה לנושאים {{ח:פנימי|פרק ה2|שפרק זה}} חל לגביהם.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצבעה בכתב והוכחת בעלות בכתבי אופציה לצורך הצבעה באסיפת מחזיקים בכתבי אופציה)|תקנות ניירות ערך (הצבעה בכתב והוכחת בעלות בכתבי אופציה לצורך הצבעה באסיפת מחזיקים בכתבי אופציה), התשע״ה–2014}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ה3|פרק ה׳3: ניירות ערך הרשומים למסחר בבורסה בחו״ל|תיקון: תש״ס־3}}

{{ח:סעיף|35יז|רישום למסחר של ניירות ערך של תאגיד חוץ|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:ת}} רישום למסחר בבורסה, של ניירות ערך של תאגיד חוץ, יכול שיהא על פי מסמך רישום בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}}, אם ניירות הערך שמבקש התאגיד לרשום רשומים למסחר בבורסה בחו״ל במשך תקופה שקבע שר האוצר; שר האוצר רשאי לקבוע תקופות שונות או שלא לקבוע תקופה, לפי בורסות בחו״ל ולפי שווי ניירות הערך של התאגיד.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (קביעת תקופת רישום למסחר בבורסה בחו"ל)|תקנות ניירות ערך (קביעת תקופת רישום למסחר בבורסה בחו״ל), התשס״א–2000}}.}}

{{ח:סעיף|35יח|קביעת בורסה {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} בורסה בחו״ל שאינה מנויה {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, אם מצא שכלליה והדין החל על תאגידים שהואגדו בישראל, שניירות ערך שלהם רשומים למסחר בה, בתוספת פרטים נוספים שייכללו במסמך הרישום כפי שייקבעו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כ|סעיף 35כ(א)(2)}}, מבטיחים די הצורך את עניניו של ציבור המשקיעים בישראל.

{{ח:סעיף|35יט|שינוי התוספות|תיקון: תש״ס־3, תשס״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר רשאי, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, למחוק {{ח:פנימי|תוספת 2|מהתוספות השניה}} {{ח:פנימי|תוספת 3|והשלישית}} בורסה בחו״ל, אם מצא שעקב שינוי מהותי, אין כלליה והדין החל על תאגידים שהואגדו בישראל, שניירות הערך שלהם רשומים למסחר בה, מבטיחים עוד די הצורך את עניניו של ציבור המשקיעים בישראל.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), רשאי שר האוצר, על פי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, לשנות, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספות השנייה}} {{ח:פנימי|תוספת 3|והשלישית}}, ובלבד שמדובר בשינוי שם שנקבע על ידי בורסה, בורסה בחו״ל, רשימת מסחר או שוק מוסדר או פיצול או מיזוג של רשימות מסחר שבורסה, בורסה בחו״ל או שוק מוסדר הודיעו עליהם.

{{ח:סעיף|35כ|מסמך רישום|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר יתקין, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, תקנות בדבר מבנהו וצורתו של מסמך הרישום ובדבר פרטים מזהים לגבי תאגיד החוץ, ניירות הערך שלו והמחזיקים בהם, שייכללו במסמך הרישום; כמו כן ייקבע בתקנות כי ייכללו במסמך הרישום –
{{ח:תתת|(1)}} לענין תאגיד חוץ שניירות הערך שלו רשומים למסחר בבורסה בחו״ל המנויה {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} – מסמכים שחייב התאגיד לפרסם או להגיש על פי הדין הזר, ומסמכים שפרסם התאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} לענין תאגיד חוץ שניירות הערך שלו רשומים למסחר בבורסה בחו״ל המנויה {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} – מסמכים כאמור בפסקה (1) וכן פרטים נוספים כפי שיקבע; תקנות לפי פסקה זו יכול שיותקנו לסוגים של ניירות ערך, בורסות בחו״ל, תאגידי חוץ או לפי כל סיווג אחר.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי מסמך רישום, מבנהו וצורתו)|תקנות ניירות ערך (פרטי מסמך רישום, מבנהו וצורתו), התשס״א–2000}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} מסמך הרישום ייחתם בידי תאגיד החוץ ויישא תאריך שלא יקדם מיום אחד לפני יום פרסומו.

{{ח:סעיף|35כא|פטור מגילוי|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 36ג|סעיף 36ג}} יחולו, בשינויים המחויבים, לגבי פרט שיש לכלול במסמך הרישום לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}} ואשר אינו נדרש לפי הדין הזר.

{{ח:סעיף|35כב|פרסום מסמך הרישום|תיקון: תש״ס־3, תשס״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד החוץ יגיש את מסמך הרישום לרשות, לרשם ולבורסה, ויפרסם בתוך יום עסקים אחד מיום הגשתו הודעה על כך בעיתון לפי {{ח:פנימי|סעיף 55ב|סעיף 55ב}}.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות רשאית להורות לתאגיד החוץ להפיץ עותקים ממסמך הרישום במקומות ובמספר כפי שתורה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|35כג|המועד לרישום למסחר|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:תת|(א)}} ניירות הערך המוצעים על פי מסמך הרישום יירשמו למסחר בבורסה במועד שלא יקדם מיום המסחר השלישי שלאחר יום הגשת מסמך הרישום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כב|בסעיף 35כב(א)}}, ולא יאוחר מחודש ימים מיום הגשתו.
{{ח:תת|(ב)}} חלה על תאגיד החוץ, במהלך התקופה האמורה בסעיף קטן (א), חובה להגיש דוחות או הודעות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35לא|סעיף 35לא}} אילו היו ניירות הערך המוצעים רשומים למסחר בבורסה באותה התקופה, יוגשו גם מסמכים אלה, לא יאוחר מיום תחילת המסחר בניירות הערך של התאגיד בבורסה.

{{ח:סעיף|35כד|סמכות להורות על השלמת פרטים|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד חוץ ימסור לרשות בכתב, לפי דרישה שלה או של עובד שהסמיכה לכך, בתוך תקופה שיקבעו, הסבר, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים הכלולים במסמך הרישום או הנדרשים לפי הדין הזר; הרשות או עובד שהסמיכה לכך, רשאים לפנות אל גוף המופקד על פיקוח אי אכיפה של הדין הזר בטרם יפנו לתאגיד חוץ כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות או עובד שהסמיכה לכך רשאים להורות לתאגיד החוץ, לאחר שניתנה לו הזדמנות להשמיע את טענותיו, להגיש דוח מיידי המתקן מסמך רישום, אם נוכחה כי הפרטים במסמך הרישום שהוגש אינם כנדרש לפי הדין הזר; הרשות או עובד שהסמיכה לכך רשאים לפנות אל גוף המופקד על פיקוח או אכיפה של הדין הזר בכל הנוגע לענין זה בטרם יפנו לתאגיד חוץ כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיפים 36(ח)}}, {{ח:פנימי|סעיף 38|38}} {{ח:פנימי|סעיף 38|ו־38(א)}} יחולו, בשינויים המחויבים, לענין האמור בסעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|35כה||תיקון: תש״ס־3, תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|35כו|עיכוב הליכים בתובענה בישראל|תיקון: תש״ס־3, תשס״ח־2}}
{{ח:ת}} הוגשה לבית משפט בישראל תובענה על פי כל דין, בעילה הנובעת מזיקה לניירות ערך של תאגיד חוץ, רשאי בית המשפט, לבקשת בעל דין, לעכב את ההליכים בתובענה, אם נוכח כי הוגשה בבית משפט מחוץ לישראל תביעה בשל אותה עילה או עילה דומה וזאת עד למתן פסק דין שאינו ניתן עוד לערעור, באותה תביעה; לענין זה, ”זיקה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק תובענות ייצוגיות#תוספת 2 פרט 5|בפרט 5 לתוספת השניה בחוק תובענות ייצוגיות, התשס״ו–2006}}.

{{ח:סעיף|35כז|מחיקה מן המסחר|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:תת|(א)}} נמחקו מהמסחר בבורסה בחו״ל ניירות הערך של תאגיד חוץ שנרשמו למסחר בבורסה לפי {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}}, בטרם עברה שנה מיום רישומם בבורסה, יימחקו ניירות הערך של התאגיד גם מהרישום למסחר בבורסה, חודשיים לאחר מועד המחיקה מהמסחר בבורסה בחו״ל, זולת אם פרסם התאגיד במהלך חודשיים אלה תשקיף לפיו יירשמו מחדש ניירות הערך שלו למסחר בבורסה.
{{ח:תת|(ב)}} נמחקו ניירות הערך של התאגיד מהמסחר בבורסה כאמור בסעיף קטן (א) וניירות ערך שלו נמצאים בידי הציבור, יחולו על התאגיד הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}.

{{ח:סעיף|35כח|מחיקה מן המסחר ביוזמת תאגיד החוץ|תיקון: תש״ס־3, תשס״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד חוץ רשאי לבקש כי ניירות הערך שלו הרשומים למסחר בבורסה יימחקו מהמסחר בה ובלבד שהודיע על כוונתו לעשות כן, בדוח מיידי שהוגש שלושה חודשים לפחות לפני המועד שביקש לקבוע לסיום המסחר כאמור, ופרסם על כך הודעה בעיתון לפי {{ח:פנימי|סעיף 55ב|סעיף 55ב}} בתוך יום עסקים אחד מיום הגשת הדוח המיידי.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בסעיף זה יחול כל עוד רשומים ניירות הערך של התאגיד למסחר בבורסה בחו״ל וכל עוד לא הושעה המסחר בהם, או כל עוד לא הודיעה הבורסה בחו״ל על כוונה להשעות את המסחר בהם או על כוונה למחקם מן המסחר בה.
{{ח:תת|(ג)}} מיום מחיקת ניירות הערך של תאגיד חוץ מן המסחר בבורסה בעקבות הודעה כאמור בסעיף קטן (א), לא יחולו עליו חובות הדיווח על פי חוק זה, למרות האמור {{ח:פנימי|סעיף 35לא|בסעיף 35לא(א)}}.

{{ח:סעיף|35כט|תשקיף של תאגיד שהואגד בישראל שניירות הערך שלו רשומים למסחר בבורסה בחו״ל|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית לפטור מהוראות הנוגעות לפרטים בתשקיף, מבנהו וצורתו, כולן או מקצתן, תאגיד שהואגד בישראל המציע ניירות ערך לציבור בישראל אם ניירות ערך שלו רשומים למסחר בבורסה בחו״ל או יירשמו בה למסחר מיד לאחר פרסום התשקיף, אם ראתה כי נכון לעשות כן בנסיבות הענין, והיא רשאית להתנות את מתן הפטור בתנאים, לרבות לענין האמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} תאגיד שפרסם תשקיף לפי סעיף קטן (א) וערב פרסום התשקיף לא חלו עליו חובות דיווח לפי חוק זה, ידווח, כל עוד ניירות הערך שלו רשומים למסחר בבורסה בחו״ל, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}} או לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”הצעה לציבור“ – למעט רישום ניירות ערך למסחר בבורסה לפי {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|35ל|תאגיד שהואגד מחוץ לישראל שניירות הערך שלו רשומים למסחר בבורסה מחוץ לישראל|תיקון: תש״ס־3, תש״ע־3, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בורסה מחוץ לישראל“ – חברה המנהלת מערכת למסחר בניירות ערך כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 44לא|בסעיף 44לא}}, שוק מוסדר או רשימת מסחר בכל אחד מהם, שאינם בישראל, לרבות בורסה בחו״ל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשות חוץ“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 54יא1|בסעיף 54יא1}}.
{{ח:תת|(ב)}} ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}} החלות על תאגיד חוץ שניירות הערך שלו רשומים למסחר בבורסה בחו״ל המנויה {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, יחולו בשינויים המחויבים, על תאגיד שהואגד מחוץ לישראל, שניירות הערך שלו רשומים למסחר בבורסה מחוץ לישראל או עתידים להירשם בבורסה כאמור במקביל להצעתם לציבור בישראל, ואשר מבקש לרשום את ניירות הערך האמורים למסחר בבורסה, בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בין הרשות לבין רשות החוץ במדינת התאגדותו של התאגיד נחתם הסכם שעניינו הכרה הדדית בשקילות הדינים וההוראות החלים במדינת ישראל ובמדינת ההתאגדות כאמור, לעניין הסדרה, פיקוח ואכיפה בנוגע לשוק ההון (בסעיף זה – הסכם הכרה);
{{ח:תתת|(2)}} מתקיימים לגבי התאגיד ולגבי ניירות הערך שרישומם מתבקש, המאפיינים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 3ב|בתוספת שלישית ב׳}}, ובכלל זה מאפיינים לעניין מדינת התאגדותו של התאגיד, הבורסה מחוץ לישראל שבה ניירות הערך רשומים או עתידים להירשם וסוג ניירות הערך.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), רשאית הרשות, בהתקיים נסיבות המצדיקות זאת, להתנות את תחולת ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}} על תאגיד מסוים שמתקיים בו האמור בסעיף קטן (ב), בתנאים נוספים.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} שר האוצר, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לשנות, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת 3ב|תוספת שלישית ב׳}}, ובלבד שלא יוסיף מאפיינים או פרטים {{ח:פנימי|תוספת 3ב|לתוספת האמורה}}, אלא אם כן מצא כי הדין וההוראות החלים על הצעה לציבור של ניירות ערך שייווספו להסדר הקבוע בסעיף קטן (ב), בשל הוספת המאפיינים או הפרטים כאמור, בצירוף הפרטים שייכללו במסמך הרישום לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ|סעיף 35כ(א)(2)}}, מבטיחים די הצורך את עניינו של ציבור המשקיעים בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} בלי לגרוע מהוראות פסקה (1), רשאי שר האוצר, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה, לשנות, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת 3ב|תוספת שלישית ב׳}}, ובלבד שמדובר בשינוי שם שנקבע על ידי בורסה מחוץ לישראל או פיצול או מיזוג של רשימת מסחר שהיא בורסה מחוץ לישראל, שהבורסה מחוץ לישראל הודיעה עליהם.
{{ח:תת|(ה)}} הרשות רשאית להחליט כי הוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}}, כולן או מקצתן, יחולו על תאגיד שהואגד מחוץ לישראל וניירות הערך שלו רשומים למסחר בבורסה בחו״ל, ואשר מבקש לרשום ניירות ערך אלה למסחר בבורסה ובלבד שלא נחתם הסכם הכרה בין הרשות לבין רשות החוץ במדינת התאגדותו של התאגיד; הרשות רשאית להתנות את החלטתה בתנאים שתקבע.

{{ח:סעיף|35לא|חובת דיווח של תאגיד חוץ|תיקון: תש״ס־3, תשס״ג, י״פ תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד חוץ שניירות הערך שלו נרשמו למסחר בבורסה לפי מסמך רישום, וערב הרישום למסחר לא חלו עליו חובות דיווח לפי חוק זה, חייב להגיש לרשות ולבורסה דוחות או הודעות לפי {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}}, כל עוד ניירות ערך שלו נמצאים בידי הציבור.
{{ח:תת|(ב)}} על תאגיד חוץ כאמור בסעיף קטן (א), לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}} ותקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56(ד)(2) ו־(3)}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 36ג|סעיפים 36ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 38|38}} {{ח:פנימי|סעיף 38א|ו־38א}} שיחולו בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר יתקין, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, תקנות לענין דוחות והודעות של תאגיד כאמור בסעיף קטן (א) ובדבר צורתם ומועדי עריכתם והגשתם והכל לרבות בענינים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 56|בסעיף 56(ד)(2) ו־(3)}}; בתקנות לפי סעיף זה ייקבע –
{{ח:תתת|(1)}} לענין תאגיד כאמור בסעיף קטן (א) שניירות הערך שלו רשומים למסחר בבורסה בחו״ל המנויה {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} – המסמכים שחייב התאגיד לפרסם או להגיש על פי הדין הזר ומסמכים שפרסם התאגיד, וכן פרטים מזהים לגבי התאגיד, ניירות הערך שלו והמחזיקים בהם, אשר ייכללו בדוח או בהודעה;
{{ח:תתת|(2)}} לענין תאגיד כאמור בסעיף קטן (א) שניירות הערך שלו רשומים למסחר בבורסה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} – המסמכים והפרטים האמורים בפסקה (1) וכן פרטים נוספים כפי שיקבע ואשר ייכללו בדוח או בהודעה; תקנות לפי פסקה זו יכול שיותקנו דרך כלל או לסוגים של ניירות ערך, בורסות בחו״ל, או של תאגידי חוץ או לפי כל סיווג אחר.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דו"חות תקופתיים ומיידיים של תאגיד חוץ)|תקנות ניירות ערך (דו״חות תקופתיים ומיידיים של תאגיד חוץ), התשס״א–2000}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} תאגיד כאמור בסעיף קטן (א) יגיש לפי דרישת הרשות או עובד שהיא הסמיכה לכך דוח מיידי אשר בהגשתו הוא חייב לפי הדין הזר.
{{ח:תת|(ה)}} הרשות או עובד שהסמיכה לכך רשאים להורות לתאגיד, לאחר שניתנה לו הזדמנות להשמיע את טענותיו, להגיש דוח מיידי המתקן דוח או הודעה לפי {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}}, אם נוכחה כי הפרטים בדוח או בהודעה שהוגשו אינם כנדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 35לא|סעיף 35לא}}; הרשות רשאית לפנות אל גוף המופקד על פיקוח או אכיפה של הדין הזר בכל הנוגע לענין זה בטרם תפנה לתאגיד חוץ כאמור.
{{ח:תת|(ו)}} שוכנעו הרשות או יושב ראש הרשות כי נבצר מתאגיד פלוני להגיש דוח או הודעה לפי {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}} במועד שנקבע לכך בתקנות, רשאים הם להאריך את המועד להגשתם.

{{ח:סעיף|35לב|מעבר ממתכונת דיווח אחת לאחרת|תיקון: תש״ס־3, תשע״ד־3, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד שניירות הערך שלו הרשומים למסחר בבורסה רשומים למסחר גם בבורסה בחו״ל והוא מדווח לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}} רשאי לעבור לדיווח לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}}, כל עוד ניירות הערך שלו רשומים למסחר בחו״ל.
{{ח:תת|(א1)}} תאגיד שהוראות סעיף קטן (א) אינן חלות עליו בשל כך שסוג מסוים של ניירות ערך שלו רשומים למסחר בבורסה בלבד, רשאי לעבור לדיווח לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}} אם הרשות נתנה לו פטור מדיווח לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}, ורשאית הרשות להתנות את מתן הפטור כאמור בתנאים הנדרשים לדעתה כדי להבטיח את עניינו של ציבור המשקיעים בניירות ערך הרשומים למסחר בבורסה בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} תאגיד המדווח לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק זה}} רשאי לעבור לדיווח לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}.
{{ח:תת|(ג)}} מעבר כאמור בסעיפים קטנים (א) עד (ב) טעון הסכמה ברוב קולותיהם של מחזיקי ניירות הערך, למעט בעלי השליטה בתאגיד, המשתתפים בהצבעה, באסיפות מחזיקי ניירות הערך לסוגיהם שכינס התאגיד לענין זה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), מעבר כאמור בסעיף קטן (א) של תאגיד שמיד לאחר רישומו למסחר בבורסה נכלל במדד ת״א טק–עילית, אינו טעון הסכמה של מחזיקי ניירות הערך כאמור בסעיף קטן (ג), ובלבד שהתאגיד קבע זאת במפורש בתשקיף ההצעה הראשונה לציבור; לעניין זה, ”מדד ת״א טק–עילית“ – כמשמעותו בהחלטות דירקטוריון הבורסה בנושא ”מדדי מניות“ שבמדריך המעו״ף לפי תקנון הבורסה, או מדד דומה לעניין זה שקבע דירקטוריון הבורסה באישור הרשות.

{{ח:סעיף|35לג|החלפת מתכונת דיווח|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:ת}} עם מעבר התאגיד מדיווח אחד לאחר, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35לב|סעיף 35לב}}, יגיש התאגיד לרשות ולבורסה, ואם הואגד בישראל גם לרשם, בהתאם להוראות מתכונת הדיווח שאליה עבר –
{{ח:תת|(1)}} דוח מיידי בדבר המעבר, במועד שתקבע הרשות;
{{ח:תת|(2)}} דוח תקופתי לתקופה של שנת הדיווח האחרונה של התאגיד שקדמה לתאריך המעבר;
{{ח:תת|(3)}} דוחות ביניים המאוחרים לדוח התקופתי כאמור בפסקה (2).

{{ח:קטע2|פרק ה3א|פרק ה׳3א{{ח:הערה|׳}}: רישום למסחר על ידי בורסה של מניות תאגיד הנסחרות בבורסה זרה|תיקון: תשע״ז־2}}

{{ח:סעיף|35לג1|תנאים לרישום למסחר על ידי בורסה של מניות תאגיד הנסחרות בבורסה זרה|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} בורסה רשאית לרשום למסחר מניות של תאגיד שהתאגד מחוץ לישראל, אם מתקיימים במועד הרישום כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המניות רשומות למסחר בבורסה לניירות ערך המנויה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}} ({{ח:פנימי|פרק ה3א|בפרק זה}} – בורסה זרה);
{{ח:תתת|(2)}} אין לתאגיד זיקה של ממש לישראל; לעניין זה, יראו תאגיד כתאגיד שאין לו זיקה של ממש לישראל אם מתקיימים לגביו, בין השאר, כל אלה, על פי הדיווחים שהתאגיד חב בהם לפי הדין הזר שחל עליו:
{{ח:תתתת|(א)}} ניהול עסקיו, למעט פעילות כאמור שאינה מהותית, נעשה מחוץ לישראל;
{{ח:תתתת|(ב)}} רוב חברי הדירקטוריון ורוב נושאי המשרה של התאגיד אינם תושבי ישראל;
{{ח:תתתת|(ג)}} נכסי התאגיד, למעט נכסים שאינם נכסים מהותיים, נמצאים מחוץ לישראל;
{{ח:תתת|(3)}} שווי שוק התאגיד עולה על 50 מיליארד דולר של ארצות הברית של אמריקה או על סכום אחר שקבע שר האוצר, בצו, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת; לעניין זה, ”שווי שוק התאגיד“ – כפי שתקבע הבורסה בתקנון או בהנחיות על פיו.
{{ח:תת|(ב)}} בורסה רשאית לרשום למסחר לפי סעיף זה את מניותיהם של 50 תאגידים לכל היותר, אלא אם כן קבע שר האוצר, בצו, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, מספר גבוה יותר.
{{ח:תת|(ג)}} בורסה תבטיח כי רישום מניות למסחר לפי סעיף זה, והמסחר במניות שנרשמו כאמור, ייעשו באופן שיהיה ניתן להבחין בין מניות אלה לבין ניירות ערך אחרים הרשומים למסחר בבורסה, וכי יינתן מידע למשקיעים בדבר הסיכונים הכרוכים במסחר במניות שנרשמו למסחר לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|35לג2|אי־תחולת הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}} לא יחולו על תאגיד שמניותיו נרשמו למסחר בבורסה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה3א|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|35לג3|תקנות לעניין רישום מניות למסחר לפי {{ח:פנימי|פרק ה3א|פרק ה׳3א{{ח:הערה|׳}}}} ומחיקה מהמסחר של מניות כאמור|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} שר האוצר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע בתקנות הוראות בעניין רישום מניות למסחר לפי {{ח:פנימי|פרק ה3א|פרק זה}} ומחיקה מהמסחר של מניות שנרשמו למסחר כאמור, ובכלל זה תנאים נוספים לרישום המניות למסחר כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (רישום למסחר בבורסה של מניות תאגיד הנסחרות בבורסה זרה)|תקנות ניירות ערך (רישום למסחר בבורסה של מניות תאגיד הנסחרות בבורסה זרה), התשע״ח–2018}}.}}

{{ח:סעיף|35לג4|הוראות לבורסה לעניין הבחנה וגילוי מידע|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תורה לבורסה בדבר אופן ההבחנה וגילוי המידע למשקיעים לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35לג1|סעיף 35לג1(ג)}}; הוראות לפי סעיף קטן זה יכול שיינתנו, בין השאר, לעניין הגישה למסחר, מועד גילוי המידע, הדרך שבה יינתן המידע, תוכנו וכל עניין אחר הדרוש לדעת הרשות לצורך הבחנה וגילוי מידע לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות שנתנה הרשות לפי סעיף קטן (א) יפורסמו באתר האינטרנט של הרשות, והודעה על פרסומן ומועד תחילתן תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|35לג5|אגרות בעד רישום מניות למסחר לפי {{ח:פנימי|פרק ה3א|פרק ה׳3א{{ח:הערה|׳}}}} והמסחר בהן|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} שר האוצר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין אגרות שתשלם בורסה בעד רישום מניות למסחר לפי {{ח:פנימי|פרק ה3א|פרק זה}} והמסחר במניות הרשומות כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (רישום למסחר בבורסה של מניות תאגיד הנסחרות בבורסה זרה)|תקנות ניירות ערך (רישום למסחר בבורסה של מניות תאגיד הנסחרות בבורסה זרה), התשע״ח–2018}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ה4|פרק ה׳4: ניירות ערך מיוחדים|תיקון: תשס״ה־4, תשס״ח־3}}

{{ח:סעיף|35לד|הצעה לציבור של ניירות ערך מיוחדים|תיקון: תשס״ה־4, תשס״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ה4|בפרק זה}}, ”ניירות ערך מיוחדים“ – ניירות ערך שהנפיק הבנק העולמי או הבנק האירופי להשקעות ושאינם מקנים זכות השתתפות או חברות בבנק העולמי או בבנק האירופי להשקעות, לפי העניין, ואינם ניתנים להמרה או למימוש בניירות ערך המקנים זכות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} הצעה לציבור של ניירות ערך מיוחדים יכול שתהא על פי מסמך הצעה לציבור בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ה4|פרק זה}} ({{ח:פנימי|פרק ה4|בפרק זה}} – מסמך הצעה לציבור).
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק ה׳1}} לא יחולו לענין הצעה לציבור של ניירות ערך מיוחדים לפי {{ח:פנימי|פרק ה4|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|35לה|מסמך הצעה לציבור|תיקון: תשס״ה־4}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר יתקין, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, תקנות בדבר מבנהו וצורתו של מסמך הצעה לציבור ובדבר הפרטים או המסמכים שיש לכלול בו, ורשאי הוא לקבוע הוראות שונות לענין סוגים שונים של הצעה לציבור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (ניירות ערך מיוחדים)|תקנות ניירות ערך (ניירות ערך מיוחדים), התשס״ט–2008}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} מסמך הצעה לציבור ייחתם בידי מנפיק ניירות הערך המיוחדים ויישא תאריך שלא יקדם מיום אחד לפני יום פרסומו.
{{ח:תת|(ג)}} על מסמך הצעה לציבור יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כב|סעיף 35כב}}, בשינויים המחויבים, וכן יחולו הוראות הסעיפים כמפורט להלן, לפי הענין ובשינויים המחויבים:
{{ח:תתת|(1)}} לענין הצעה לציבור של ניירות ערך מיוחדים בדרך של רישומם למסחר בבורסה בלבד – הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כג|סעיף 35כג}};
{{ח:תתת|(2)}} לענין הצעה לציבור של ניירות ערך מיוחדים שלא כאמור בפסקה (1) – הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}.

{{ח:סעיף|35לו|סמכות להורות על השלמת פרטים|תיקון: תשס״ה־4}}
{{ח:ת}} מנפיק ניירות ערך מיוחדים ימסור לרשות בכתב, לפי דרישתה או לפי דרישתו של עובד שהסמיכה לכך, בתוך תקופה שיקבעו, הסבר, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים הכלולים במסמך ההצעה לציבור.

{{ח:סעיף|35לז|חובת דיווח של מנפיק ניירות ערך מיוחדים|תיקון: תשס״ה־4}}
{{ח:תת|(א)}} מנפיק ניירות מיוחדים שהציעם לציבור לפי {{ח:פנימי|פרק ה4|פרק זה}}, חייב להגיש לרשות ולבורסה דוחות, הודעות או מסמכים לפי {{ח:פנימי|פרק ה4|פרק זה}}, כל עוד ניירות הערך המיוחדים נמצאים בידי הציבור, נסחרים בבורסה או רשומים בה למסחר.
{{ח:תת|(ב)}} על מנפיק כאמור בסעיף קטן (א) לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}} ותקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56(ד)}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 38א|סעיף 38א}} שיחול בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר יתקין, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, תקנות לענין דוחות, הודעות או מסמכים שמנפיק כאמור בסעיף קטן (א) חייב בהגשתם לפי הוראות אותו סעיף {{ח:הערה|קטן}}, ובדבר צורתם, מועדי עריכתם והגשתם, והפרטים או המסמכים שיש לכלול בהם, ורשאי הוא לקבוע הוראות שונות לענין סוגים שונים של הצעה לציבור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (ניירות ערך מיוחדים)|תקנות ניירות ערך (ניירות ערך מיוחדים), התשס״ט–2008}}.}}

{{ח:סעיף|35לח|אחריות של מנפיק ניירות ערך מיוחדים|תיקון: תשס״ה־4}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיפים 31 עד 34}} יחולו, לפי הענין ובשינויים המחויבים, על מנפיק ניירות ערך מיוחדים לגבי פרט מטעה במסמך הצעה לציבור, בדוח, בהודעה או במסמך שהגיש לפי {{ח:פנימי|פרק ה4|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} האחריות לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|הסעיפים האמורים בסעיף קטן (א)}} ולפי {{ח:פנימי|סעיף 52יא|סעיף 52יא(א)}} לא תחול על דירקטור של מנפיק ניירות ערך מיוחדים, על המנהל הכללי שלו ועל בעל שליטה בו.

{{ח:קטע2|פרק ה5|פרק ה׳5: הצעה באמצעות רכז הצעה|תיקון: תשע״ו}}

{{ח:סעיף|35לט|מרשם הרכזים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} יושב ראש הרשות ינהל מרשם של רכזי הצעות (בחוק זה – מרשם הרכזים); חברה המבקשת להירשם במרשם הרכזים ({{ח:פנימי|פרק ה5|בפרק זה}} – המבקשת) תגיש ליושב ראש הרשות בקשה לרישומה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|מרשם הרכזים מפורסם {{ח:חיצוני|http://www.isa.gov.il/גופים%20מפוקחים/Crowdfunding/Staff_positions/Pages/default.aspx|באתר האינטרנט של הרשות}}.}}

{{ח:סעיף|35מ|רישום במרשם|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך בכתב ({{ח:פנימי|פרק ה5|בפרק זה}} – יושב ראש הרשות) ירשום את המבקשת במרשם הרכזים, אם ראה שהיא עומדת בתנאים לרישום שקבע שר האוצר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לרבות לעניין הון עצמי, פיקדון וביטוח ותשלום האגרות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 55א|סעיף 55א}}, אם נקבעו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה)|תקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה), התשע״ז–2017}}.}}

{{ח:סעיף|35מא|סירוב לרשום מבקשת במרשם הרכזים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא יסרב יושב ראש הרשות לרשום מבקשת שעומדת בתנאים לרישום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35מ|בסעיף 35מ}}, אלא מטעמים הנוגעים למהימנותה, למהימנותו של בעל שליטה בה או למהימנותו של נושא משרה בכירה בה או בבעל שליטה בה.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), יושב ראש הרשות רשאי להתנות תנאים לרישום רכז הצעה, ובלבד שלא יסרב לבקשת הרישום ולא יתנה תנאים כאמור, אלא אם כן הודיע למבקשת את נימוקיו ונתן לה הזדמנות לטעון את טענותיה לפניו לפני מתן החלטתו.

{{ח:סעיף|35מב|ביטול רישום במרשם הרכזים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מצא יושב ראש הרשות כי רכז ההצעה הפר הוראה מהוראות לפי חוק זה או הוראה או הנחיה של הרשות, רשאי הוא להורות לרכז ההצעה על תיקון ההפרה בתוך תקופה שיורה עליה.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תקבע רשימה של נסיבות שיש בהן כדי להעיד על פגם במהימנות של רכז הצעה, של בעל שליטה בו או של נושא משרה בכירה בו או בבעל שליטה בו; רשימה כאמור תפורסם באתר האינטרנט של הרשות ותיכנס לתוקף בתום 30 ימים מיום הפרסום, ואולם שינוי ברשימה לא יחול על הליך תלוי ועומד לפי סעיף קטן (ג)(4); הודעה על פרסום הרשימה ועל כל שינוי שלה, ומועד תחילתם, תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} הרשות רשאית לבטל את רישומו של רכז הצעה במרשם, לאחר שנתנה לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפניה, אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרישום נעשה על יסוד מידע כוזב;
{{ח:תתת|(2)}} חדל להתקיים ברכז ההצעה תנאי מהתנאים לרישומו לפי {{ח:פנימי|סעיף 35מ|סעיף 35מ}};
{{ח:תתת|(3)}} רכז ההצעה לא תיקן את ההפרה כפי שהורה לו יושב ראש הרשות לפי סעיף קטן (א), או בתוך התקופה שעליה הורה;
{{ח:תתת|(4)}} התקיימו נסיבות המנויות ברשימה לפי סעיף קטן (ב), המעידות על כך שרכז ההצעה אינו ראוי לשמש ככזה; נסיבות כאמור ייבחנו לגבי רכז ההצעה, בעל שליטה בו ונושא משרה בכירה בו או בבעל השליטה בו.
{{ח:תת|(ד)}} רכז הצעה יודיע לרשות על התקיימות אחת הנסיבות המנויות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 27|בסעיף 27(ג) לחוק הייעוץ}}, לגביו, לגבי בעל השליטה בו או לגבי נושא משרה בו או בבעל השליטה בו, בארץ או בחו״ל.

{{ח:סעיף|35מג|התנהלות תקינה והוגנת של רכז הצעה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} רכז הצעה יתנהל באופן תקין והוגן.
{{ח:תת|(ב)}} רכז הצעה לא יכלול בדיווח, בפרסום מטעמו או במידע אחר שהוא מוסר, פרט מטעה.

{{ח:סעיף|35מד|חובות דיווח של רכז הצעה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} רכז הצעה יגיש לרשות דוח שנתי על ההצעות הנעשות באמצעותו.
{{ח:תת|(ב)}} רכז הצעה ימסור לרשות, בכתב, לפי דרישה של יושב ראש הרשות, בתוך המועד שייקבע בדרישה, הסבר, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים הכלולים בדוח שמסר לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, יקבע הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דוחות או הודעות נוספים שעל רכז הצעה להגיש לרשות;
{{ח:תתת|(2)}} הפרטים שיש לכלול בדוחות או בהודעות שיש להגישם לפי סעיף זה;
{{ח:תתת|(3)}} אופן הגשתם של דוחות והודעות לפי סעיף זה, לרבות פרסומם לציבור, מתכונתם, תוכנם ומידת פירוטם.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה)|תקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה), התשע״ז–2017}}.}}

{{ח:סעיף|35מה|פיקוח הרשות על רכז הצעה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תפקח על ניהולו התקין וההוגן של רכז הצעה.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות רשאית לתת הוראות הנוגעות לדרכי פעולתו של רכז הצעה, של נושא משרה בו ושל כל מי שמועסק על ידו, והכול כדי להבטיח את ניהולו התקין וההוגן של רכז ההצעה ואת השמירה על עניינם של המשקיעים באמצעותו; הוראות כאמור יכול שיינתנו לכל רכזי ההצעה או לסוג מסוים של רכזי הצעה, וכן רשאית הרשות ליתן הוראות לרכז הצעה מסוים כדי להבטיח את יישום ההוראות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} אין חובה לפרסם ברשומות הוראות לפי סעיף קטן (ב), ואולם הרשות תפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן; ההוראות, וכל שינוי בהן, יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ויפורסמו באתר האינטרנט של הרשות; הרשות רשאית להורות על דרכים נוספות לפרסום הוראות כאמור.

{{ח:סעיף|35מו|איסור עיסוק בלא רישום|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישמש אדם רכז הצעה אלא אם כן נרשם במרשם הרכזים.
{{ח:תת|(ב)}} לא יתחזה אדם לרכז הצעה ולא ישתמש בכל תואר או כינוי העשויים ליצור רושם שהוא רכז הצעה.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: דו״ח שוטף}}

{{ח:סעיף|36|חובת דיווח של תאגידים|תיקון: תשמ״ח, תשנ״א, תשנ״ט־2, תש״ס, תשס״ג, י״פ תשס״ד, י״פ תשס״ד־2, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד שניירות ערך שלו הוצעו לציבור על פי תשקיף חייב להגיש לרשות דו״חות או הודעות לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} כל עוד ניירות הערך שלו נמצאים בידי הציבור; תאגיד שניירות ערך שלו נסחרים בבורסה או רשומים בה למסחר חייב להגיש דו״חות או הודעות לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} לרשות ולבורסה.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(א2)}} תאגיד שניירות הערך שלו היו רשומים למסחר בבורסה בחו״ל ודיווח לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק ה׳3}}, ובשל מחיקת ניירות הערך שלו ממסחר בבורסה בחו״ל חלה עליו חובת דיווח לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, רשאי להמשיך ולדווח לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק ה׳3}}, למשך שישה חודשים ממועד מחיקת ניירות הערך כאמור, בטרם יחל לדווח לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, ובלבד שדיווחיו יכללו כל פרט העשוי להיות חשוב למשקיע סביר.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר יתקין, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, תקנות בדבר הפרטים שיש לכלול בדו״חות או בהודעות האמורים, צורתם ומועדי עריכתם והגשתם, לרבות פרטים שיש לכלול בדו״חות או בהודעות האמורים לפי מיטב ידיעתם של דירקטורים בתאגיד.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות לפי סעיף זה יתייחסו לכל ענין החשוב, לדעת שר האוצר, למשקיע סביר השוקל קניה או מכירה של ניירות ערך של התאגיד, ויכול שיתייחסו לכל דבר מן הדברים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(ב)}} ויחייבו, נוסף על דו״ח תקופתי, גם דו״ח מיידי על אירועים מסויימים.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר רשאי להתקין תקנות לפי סעיף זה דרך כלל או לסוגים של תאגידים או ניירות ערך, או לפי כל סיווג אחר.
{{ח:תת|(ה)}} תאגיד כאמור בסעיף קטן (א) חייב להגיש לפי דרישה מיוחדת של הרשות או של עובד שהיא הסמיכה לכך, בתוך המועד שייקבע בדרישה ובלבד שלא יפחת מהמועד שנקבע בתקנות לפי סעיף קטן (ב), דוח מיידי על ענין או אירוע, אם, לדעתם, מידע על אודותיהם חשוב למשקיע סביר השוקל קניה או מכירה של ניירות ערך של התאגיד.
{{ח:תת|(ו)}} תאגיד כאמור בסעיף קטן (א) חייב, לפי דרישה של הרשות או של עובד שהיא הסמיכה לכך –
{{ח:תתת|(1)}} למסור בכתב לרשות, בתוך המועד שייקבע בדרישה, הסבר, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים הכלולים בדוח או בהודעה לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}};
{{ח:תתת|(2)}} להגיש דוח המתקן דוח או הודעה שהוגשו לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, בתוך המועד שייקבע בדרישה, אם נוכחו כי דוח או הודעה שהוגשו אינם כנדרש לפי סעיף זה, או כי הפרטים, שנמסרו מכוח הוראת פסקה (1), מחייבים זאת.
{{ח:תת|(ז)}} הרשות רשאית להורות לתאגיד כאמור בסעיף קטן (א), לאחר שנתנה לו הזדמנות להשמיע את טענותיו, להגיש, בתוך תקופה שתקבע –
{{ח:תתת|(1)}} דוח שיכלול חוות דעת, נוסף על חוות הדעת שנכללה בדוח שהוגש לפי סעיף זה, אם נוכחה כי דוח כאמור אינו כנדרש לפי סעיף זה או כי פרטים שנמסרו מכוח הוראת סעיף קטן (ו) מחייבים מתן הוראה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} דוחות כספיים, חוות דעת או סקירה של רואה החשבון שביקר או שסקר אותם או של רואה חשבון אחר, במקום אלה שנכללו בדוח שהוגש לרשות, אם, לדעתה, הם לא נערכו לפי העקרונות החשבונאיים המקובלים וכללי הדיווח המקובלים ואינם משקפים באופן נאות, בהתאם לעקרונות ולכללים האמורים, את מצב עסקי התאגיד.
{{ח:תת|(ח)}} שוכנעו הרשות או עובד שהרשות הסמיכה לכך כי נבצר מתאגיד להגיש דוח או הודעה לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} במועד שנקבע לכך בתקנות, רשאים הם להאריך את המועד להגשתם.
{{ח:תת|(ט)}} הרשות רשאית להודיע לתאגיד כי אינו חייב עוד בדיווח לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, אף אם ניירות הערך שלו נמצאים בידי הציבור, בתנאים ובמועדים שיקבע שר האוצר בתקנות באישור ועדת הכספים של הכנסת, ובלבד שנתנה לתאגיד ולמחזיקים בניירות הערך שלו הזדמנות להשמיע את טענותיהם; אין בהוראות סעיף קטן זה לגרוע מאחריות התאגיד לפי שאר הוראות חוק זה או כל דין אחר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דו"חות תקופתיים ומיידיים)|תקנות ניירות ערך (דו״חות תקופתיים ומיידיים), תש״ל–1970}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (מסירת הודעות לרשות)|תקנות ניירות ערך (מסירת הודעות לרשות), התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעה פרטית של ניירות ערך בחברה רשומה)|תקנות ניירות ערך (הצעה פרטית של ניירות ערך בחברה רשומה), התש״ס–2000}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי מתאר הצעת ניירות ערך לעובדים)|תקנות ניירות ערך (פרטי מתאר הצעת ניירות ערך לעובדים), התש״ס–2000}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (עסקה בין חברה לבין בעל שליטה בה)|תקנות ניירות ערך (עסקה בין חברה לבין בעל שליטה בה), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות כספיים שנתיים)|תקנות ניירות ערך (דוחות כספיים שנתיים), התש״ע–2010}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (ייצוב מחירים)|תקנות ניירות ערך (ייצוב מחירים), התשע״ג–2012}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תאגיד שמניותיו כלולות במדד ת"א טק-עילית)|תקנות ניירות ערך (דוחות תאגיד שמניותיו כלולות במדד ת״א טק–עילית), התשע״ו–2016}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דיווח בשפה האנגלית)|תקנות ניירות ערך (דיווח בשפה האנגלית), התשפ״א–2020}}.}}

{{ח:סעיף|36א|סמכות להורות על דרך הצגת פרטים|תיקון: תשמ״ח, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} ראתה הרשות כי הדבר דרוש לשם שמירת עניניו של ציבור המשקיעים בניירות ערך של תאגיד פלוני, רשאית היא להורות לו על דרך הצגת פרט בדו״חות כספיים, בדו״ח תקופתי או בדו״ח מיידי, ובלבד שהוראות לענין זה לא נקבעו בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיפים 17}} {{ח:פנימי|סעיף 36|או 36}} או בעקרונות החשבונאיים המקובלים ובכללי הדיווח המקובלים.
{{ח:תת|(ב)}} ראתה הרשות כי הדבר דרוש לשם שמירת ענייניו של ציבור המשקיעים בניירות ערך, רשאית היא לקבוע הנחיות לענין הצגת פרטים בדו״חות המפורטים בסעיף קטן (א); הנחיות כאמור יפורסמו בדרך שיקבע יושב ראש הרשות.
{{ח:תת|(ג)}} תקפן של הנחיות לפי סעיף קטן (ב) יהיה לתקופה של שנה אחת מיום פרסומן, אלא אם נקבעו לפני כן הוראות באותו עניין בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיפים 17}} {{ח:פנימי|סעיף 36|או 36}} או בעקרונות החשבונאיים המקובלים ובכללי הדיווח המקובלים; הרשות רשאית, באישור שר האוצר, להאריך את תקפן של ההנחיות לתקופה שלא תעלה על שנה נוספת אחת.
{{ח:תת|(ד)}} נתנה הרשות הוראה בענין פלוני לפי סעיף קטן (א) ליותר מתאגיד אחד, תקבע אותה בהנחיה לפי סעיף קטן (ב) תוך ששים ימים.
{{ח:תת|(ה)}} לפני קביעת הנחיות כאמור בסעיף קטן (ב) ולפני הארכת תקפן לפי סעיף קטן (ג) תתן הרשות לנשיא לשכת רואי חשבון בישראל הזדמנות נאותה להביע את דעתו, ובתקופת תקפן של ההנחיות תפרסם לשכת רואי חשבון בישראל גילוי דעת בענין הנדון בהן רק בהסכמת הרשות.
{{ח:תת|(ו)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות שבהתקיימן תהיה הרשות רשאית לקבוע כללים לעניין יישום תקן דיווח כספי בין־לאומי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20(ג)}} בדוחות לפי סעיף זה לפני מועד תחילתו המחייב של התקן; כללים כאמור וכל שינוי בהם יפורסמו באתר האינטרנט של הרשות, והודעה על פרסומם ומועד תחילתם תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|36ב|חובת דיווח של ערב|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} הובאו בתשקיף דו״חות כספיים של תאגיד שנתן ערבות למילוי תנאיהן של תעודות התחייבות כמשמעותן לפי {{ח:פנימי|סעיף 35א|סעיף 35א}} המוצעות על פי התשקיף, יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, בשינויים המחוייבים, גם על תאגיד כאמור, כל עוד הערבות בתוקף.

{{ח:סעיף|36ג|פטור מדיווח|תיקון: תשמ״ח, תש״ע־6}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית לפטור תאגיד מגילוי פרט בדו״ח לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} אם ראתה שנתמלאו התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(א)(1)}}, בשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי לפטור תאגיד מגילוי פרט בדו״ח לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} אם ראה שנתמלאו התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(א)(2)}}, בשינויים המחוייבים; היועץ המשפטי לממשלה יהיה המשיב בבקשה לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ג)}} ניתן פטור מגילוי לפי סעיף זה, יצויין הדבר בדו״ח.

{{ח:סעיף|36ד|התאמות בפרטי דיווח לתאגיד שנכלל במדד ת״א טק–עילית|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} הרשות רשאית, לגבי תאגיד שנכלל במדד ת״א טק–עילית כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35לב|בסעיף 35לב(ד)}}, להורות כי הפרטים שעל התאגיד לגלות בדוח לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} יהיו בהתאם לפרטים שנדרש תאגיד מאותו סוג שניירות הערך שלו נסחרים בבורסה מחוץ לישראל לגלות בדוח בהתאם להוראות החלות עליו, ובלבד שסברה שאין בכך כדי לפגוע באופן מהותי ביכולתו של משקיע סביר לקבל החלטת השקעה בניירות ערך; הרשות רשאית להתנות התאמות בפרטים כאמור בסעיף זה בתנאים כפי שתורה.

{{ח:סעיף|37|חובת הודעה של בעל ענין או של נושא משרה בכירה|תיקון: תשמ״א, תשמ״ח, תש״ס, תשס״ח־2, תשע״ב־3, תשע״ד־2, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מקום שתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}} מחייבות תאגיד לגלות בדו"חותיו פרטים על ניירות ערך שלו המוחזקים בידי בעל ענין בתאגיד או בידי נושא משרה בכירה בו או פרטים אחרים הנוגעים לבעל ענין בתאגיד או לנושא משרה בכירה בו, לרבות שינויים בהחזקות כאמור, חייב בעל הענין או נושא המשרה הבכירה להגיש לתאגיד הודעה לפי הפרטים ובמועדים הדרושים לתאגיד למלא את חובותיו האמורות; הוחזקו ניירות הערך באמצעות נאמן, והנאמן הגיש הודעה לפי סעיף קטן זה – המחזיק פטור; הגיש המחזיק הודעה כאמור – הנאמן פטור.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) בדבר חובת הודעה יחולו גם על מי שחדל להיות בעל ענין או נושא משרה בכירה, וזאת לגבי האירוע אשר בעקבותיו חדל להיות בעל ענין או נושא משרה בכירה.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה לפי סעיף זה תהיה בכתב, תיחתם בידי בעל הענין או נושא המשרה הבכירה או בידי מי שחדל להיות בעל ענין או נושא משרה בכירה ותוגש לתאגיד במועד שקבע שר האוצר, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, באישור ועדת הכספים של הכנסת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (מועדי הגשת הודעה של בעל ענין או נושא משרה בכירה)|תקנות ניירות ערך (מועדי הגשת הודעה של בעל ענין או נושא משרה בכירה), התשס״ג–2003}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}},
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה בכירה“ – נושא משרה, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, וכן יושב ראש דירקטוריון, דירקטור חליף, יחיד שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 236|סעיף 236 לחוק החברות}} מטעם תאגיד המכהן כדירקטור, חשב, מבקר פנימי, מורשה חתימה עצמאי, וכל ממלא תפקיד כאמור גם אם תואר משרתו שונה, וכן נושא משרה בכירה בתאגיד בשליטת התאגיד, אשר יש לו השפעה מהותית על התאגיד וכל יחיד המועסק בתאגיד בתפקיד אחר, המחזיק חמישה אחוזים או יותר מן הערך הנקוב של הון המניות המוצא או מכוח ההצבעה; לעניין זה:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מורשה חתימה עצמאי“ – מורשה חתימה אשר בכוחו לחייב את התאגיד בלא צורך בחתימתו של גורם נוסף בתאגיד לעניין פעולה מסוימת;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מורשה חתימה“ – מי שמורשה לחייב את התאגיד או לחייב תאגיד בשליטתו של התאגיד שאינו תאגיד מדווח ושאינו תאגיד {{ח:פנימי|פרק ה3|שפרק ה׳3}} חל עליו (להלן – תאגיד נשלט), וכן מי שמורשה בתאגיד נשלט לחייב את התאגיד הנשלט, בסכום העולה על חמישה אחוזים מסך הנכסים במאזן התאגיד, לפי דוחותיו הכספיים המבוקרים האחרונים; ויראו שני מורשי חתימה או יותר שהם בני משפחה, מורשה חתימה אחד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חיוב“ – למעט תשלום מס, ארנונה או תשלום חובה אחר, הניתנים לגבייה לפי {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}}, ולמעט פעולה בחשבונות התאגיד או תאגיד נשלט, שעניינה רכישה או מכירה של ניירות ערך, פיקדונות, מטבע חוץ ונכסים פיננסיים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הייעוץ}}.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה לעניין בעל עניין ונושא משרה בכירה יחולו גם על בעל אמצעי שליטה מהותי בתאגיד בנקאי בלא גרעין שליטה ובעל אמצעי שליטה מהותי בגוף מוסדי בלא שולט; בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל אמצעי שליטה מהותי בתאגיד בנקאי בלא גרעין שליטה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מי שמחזיק יותר משני אחוזים וחצי אחוזים מסוג מסוים של אמצעי שליטה בתאגיד בנקאי בלא גרעין שליטה;
{{ח:תתתת|(2)}} מי שמחזיק יותר מאחוז אחד מסוג מסוים של אמצעי שליטה בתאגיד בנקאי בלא גרעין שליטה, ובלבד שלא הודיע לתאגיד הבנקאי על התנגדותו לכך שהתאגיד הבנקאי יגלה בדוחותיו פרטים על החזקתו, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36|בסעיף 36(ב)(1)(ג) לחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:תתתת|(3)}} מי שמחזיק בסוג מסוים של אמצעי שליטה בתאגיד בנקאי מסוים שהוא תאגיד בנקאי בלא גרעין שליטה, מעל שיעור כפי שקבע המפקח, לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36|סעיף 36(ב1) לחוק הבנקאות (רישוי)}}, בהסכמת יושב ראש הרשות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל אמצעי שליטה מהותי בגוף מוסדי בלא שולט“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מי שמחזיק יותר משני אחוזים וחצי מסוג מסוים של אמצעי שליטה בגוף מוסדי בלא שולט;
{{ח:תתתת|(2)}} מי שמחזיק יותר מאחוז אחד מסוג מסוים של אמצעי שליטה בגוף מוסדי בלא שולט, ובלבד שלא הודיע לגוף המוסדי על התנגדותו לכך שהגוף המוסדי יגלה בדוחותיו פרטים על החזקתו, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 34א|בסעיף 34א(א1)(1)(ג) לחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:תתתת|(3)}} מי שמחזיק בסוג מסוים של אמצעי שליטה בגוף מוסדי מסוים שהוא גוף מוסדי בלא שולט, מעל שיעור כפי שקבע המפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 34א|סעיף 34א(א2) לחוק הפיקוח על הביטוח}}, בהסכמת יושב ראש הרשות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף מוסדי בלא שולט“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מבטח בלא שולט כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:תתתת|(2)}} חברה מנהלת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות גמל}}, שכל מחזיקי אמצעי השליטה בה אינם חייבים בהיתר לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק האמור}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“, ו”אמצעי שליטה“ – לעניין בעל אמצעי שליטה מהותי בתאגיד בנקאי בלא גרעין שליטה – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}}, ולעניין בעל אמצעי שליטה בגוף מוסדי בלא שולט – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבנקאות (רישוי)“ – {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על הביטוח“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי בלא גרעין שליטה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 11ב|בסעיף 11ב(ג) לפקודת הבנקאות, 1941}}.

{{ח:סעיף|38|צו בית המשפט|תיקון: תשמ״ח, תש״ס, תשס״ח־2, תש״ע־6}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד שלא הגיש דו״ח לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} במועד שנקבע לכך, או שהגישו שלא לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}} או {{ח:פנימי|סעיף 36א|סעיף 36א}}, או שלא תיקנו בתוך המועד שהורו הרשות או עובד שהיא הסמיכה לכך, או שלא מסר הסבר, פירוט, ידיעות או מסמכים בקשר לפרטים הכלולים בדוח או בהודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}, או שלא הגיש חוות דעת נוספת או אחרת על פי דרישת הרשות, רשאי בית המשפט, לבקשת הרשות, לצוות עליו ועל הדירקטורים שלו שיגישו את הדו״ח או שיתקנו אותו או שיגישו חוות דעת נוספת או אחרת, תוך זמן שיקבע בית המשפט, ובמידת הצורך לצוות על בעל ענין או נושא משרה בכירה להגיש לתאגיד הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעל ענין או נושא משרה בכירה שלא הגיש הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}} או שהגישה שלא בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|הסעיף האמור}}, רשאי בית המשפט, לבקשת התאגיד, לצוות עליו שיגיש את ההודעה או שיתקנה תוך זמן שיקבע בית המשפט.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (סדרי דין)|תקנות ניירות ערך (סדרי דין), תשל״א–1970}}.}}

{{ח:סעיף|38א|הוראה להפסקת המסחר|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד אשר עשה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא הגיש דו״ח או הודעה לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} במועד שנקבע לכך;
{{ח:תתת|(2)}} הגיש דו״ח או הודעה שלא לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיפים 36}}, {{ח:פנימי|סעיף 36א|36א}} {{ח:פנימי|סעיף 37|או 37}}, ובלבד שהרשות שוכנעה כי חריגה זו הינה בענינים שבמהות – רשאית הרשות, לאחר התייעצות עם יושב ראש דירקטוריון הבורסה ולאחר שניתנה לתאגיד הזדמנות נאותה להשמיע את טענותיו, להורות לבורסה להפסיק את המסחר בניירות ערך שלו.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשו הדו״ח או ההודעה כנדרש, להנחת דעתה של הרשות, תורה הרשות לבורסה לחדש את המסחר בניירות הערך של התאגיד.
{{ח:תת|(ג)}} האמור בסעיף קטן (א) אין בו כדי לגרוע מסמכויות בורסה על פי תקנונה להורות על הפסקת המסחר בניירות ערך.

{{ח:סעיף|38ב|אחריות אזרחית של בעל ענין או של נושא משרה בכירה|תיקון: תשמ״ח, תשס״ח־2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיפים 31 עד 34}} יחולו, בשינויים המחוייבים, כלפי המחזיק בניירות ערך של תאגיד, על בעל ענין או על נושא משרה בכירה שהגישו דו״ח או הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיפים 36}}, {{ח:פנימי|סעיף 36א|36א}} {{ח:פנימי|סעיף 37|או 37}}.

{{ח:סעיף|38ג|אחריות לנזק בשל פרט מטעה בדוח, בהודעה או במסמך|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיפים 31 עד 34}} יחולו, לפי הענין ובשינויים המחויבים –
{{ח:תתת|(1)}} על תאגיד, דירקטור של תאגיד, המנהל הכללי שלו ובעל שליטה בו – לגבי פרט מטעה שהיה בדוח, בהודעה או במסמך שהגיש התאגיד לפי חוק זה (בסעיף זה – דיווח);
{{ח:תתת|(2)}} על מי שנתן חוות דעת, דוח, סקירה או אישור שנכללו או שנזכרו, בהסכמתו המוקדמת, בדיווח – לגבי פרט מטעה שהיה בחוות הדעת, בדוח, בסקירה או באישור האמורים.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”בעל שליטה“ – למעט המדינה.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות נוספות בענין הנפקות הצעות לציבור ודו״ח שוטף|תיקון: תשל״ח}}

{{ח:סעיף|39|אישור שר האוצר|תיקון: תשל״ח, תשל״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} הנפקה של ניירות ערך והצעתם לציבור טעונות אישור שר האוצר או מי שנתמנה לכך על ידיו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|רשיון להנפקת ניירות ערך והצעתם לציבור|אישור כללי ורשיון להנפקת ניירות ערך והצעתם לציבור}} (י״פ תשמ״ז, 2314).}}
{{ח:תת|(ב)}} לא יסרב שר האוצר לתת אישור לפי סעיף זה אלא אם ראה שההצעה, תנאיה או עתויה נוגדים את המדיניות הכלכלית של הממשלה.
{{ח:תת|(ג)}} אישור לפי סעיף קטן (א) יכול שיהיה כללי, לסוגים או אישי.
{{ח:תת|(ד)}} לא תתן הרשות היתר לפרסום תשקיף, אלא לאחר שההצעה אושרה לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|39א|החלת הוראות על חברה שהתאגדה מחוץ לישראל ומניותיה או תעודות ההתחייבות שלה מוצעות לציבור בישראל|תיקון: תשס״ה־3, תש״ע־3, תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}} ותקנות לפי חוק זה יחולו על חברה שהתאגדה מחוץ לישראל ומציעה מניות או תעודות התחייבות שלה לציבור בישראל, הכל בהתאם למפורט {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק א|בחלק א׳}} או {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת הרביעית}}, לפי העניין, ואולם רשאית הרשות לפטור חברה כאמור מהוראות ותקנות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת האמורה}}, כולן או חלקן, אם נוכחה כי הדין מחוץ לישראל החל על החברה מבטיח די הצורך את עניניו של ציבור המשקיעים בישראל; בסעיף זה, ”הדין מחוץ לישראל“ – הדין החל על החברה במדינה שבה התאגדה וכן הדין החל עליה בשל רישום ניירות ערך או תעודות התחייבות שלה למסחר בבורסה מחוץ לישראל, לרבות כללי אותה בורסה.
{{ח:תת|(ב)}} נוכחה הרשות כאמור בסעיף קטן (א), תפטור את החברה מהוראות ותקנות, כפי שקבעה, ותודיע על כך לחברה בעת מתן ההיתר לפרסום התשקיף.
{{ח:תת|(ג)}} השר, בהתייעצות עם שר המשפטים ועם רשות ניירות ערך, רשאי להוסיף בצו {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}} או לגרוע ממנה הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}} או תקנות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על חברה שניירות הערך שלה רשומים למסחר בבורסה בחו״ל וכן על חברה שההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ה3|פרק ה׳3}} חלות עליה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35ל|סעיף 35ל}}.

{{ח:סעיף|40||תיקון: תשמ״ח, תש״ס־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|41||תיקון: תש״ס־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|42||תיקון: תשמ״ח, תש״ס־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|43||תיקון: תש״ס־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|44|עיון במסמכים|תיקון: תשמ״ח, תש״ס־3, תשס״ג, י״פ תשס״ד}}
{{ח:ת}} תשקיף שהותר פרסומו, מסמך רישום וכל דו״ח, חוות דעת או אישור הכלולים או הנזכרים בהם, וכן כל דו״ח והודעה שהוגשו לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|הסעיפים 36 עד 37}} – יעמדו העתקים מהם במשרד הראשי של המנפיק או התאגיד לעיונו של כל דורש, וכל אדם רשאי להעתיקם, חוץ מבקשת פטור או ממסמך שניתן לגביו פטור מגילוי.

{{ח:סעיף|44א|הגבלה על נותן חוות דעת|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} הנותן חוות דעת הנדרשת לפי חוק זה לא יהיה בעל ענין במנפיק שחוות הדעת מתייחסת אליו.

{{ח:סעיף|44א1|פרט מטעה|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} בטיוטת תשקיף, בתשקיף, בדוח, בהודעה, במסמך או במפרט הצעת רכש, המוגשים לפי חוק זה לרשות (בסעיף זה – דיווח), לא יהיה פרט מטעה.
{{ח:תת|(ב)}} בחוות דעת, בדוח, בסקירה או באישור (בסעיף זה – חוות דעת), שנכללו או שנזכרו בדיווח, בהסכמתו המוקדמת של נותן חוות הדעת, לא יהיה פרט מטעה.

{{ח:קטע2|פרק ז1|פרק ז׳1: דיווח אלקטרוני|תיקון: תשס״ג}}

{{ח:סעיף|44ב|דרכי דיווח|תיקון: תשס״ג, י״פ תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} טיוטת תשקיף, תשקיף שהותר פרסומו, מסמך רישום וכל דוח, חוות דעת או אישור הכלולים בהם, וכן כל דוח, הודעה או מסמך אחר שיש להגישו לרשות או לבורסה לפי חוק זה – יוגשו בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ז1|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} מסמך שיש להגישו גם לבורסה לפי הוראות חוק זה ודווח אלקטרונית לרשות, תעבירו הרשות לבורסה, ויראו את הדיווח האלקטרוני לרשות גם כמילוי חובת ההגשה לבורסה.

{{ח:סעיף|44ג|אבטחת מידע|תיקון: תשס״ג, י״פ תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} לשם אבטחת מידע של מסמכים שדווחו אלקטרונית לרשות לפי {{ח:פנימי|פרק ז1|פרק זה}}, תעשה הרשות שימוש במערכות תוכנה וחומרה מהימנות המעניקות, להנחת דעתה, הגנה סבירה מפני חדירה, שיבוש, הפרעה או גרימת נזק למחשב או לחומר מחשב, והמקנות רמה סבירה של זמינות ואמינות.

{{ח:סעיף|44ד|ביצוע ותקנות|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר יתקין, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, תקנות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} סדרי דיווח אלקטרוני וחתימות לצורך הדיווח האלקטרוני;
{{ח:תתת|(2)}} יחידים בעלי תפקיד בתאגיד, נותני שירותים לתאגיד או יחידים אחרים, הרשאים לשמש כמורשים לצורך דיווח אלקטרוני וחתימה לצורך דיווח כאמור (בחוק זה – מורשה חתימה אלקטרונית);
{{ח:תתת|(3)}} חובותיו של מורשה חתימה אלקטרונית בקשר לדיווח לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1|פרק זה}};
{{ח:תתת|(4)}} שמירת מסמכים במשרדי התאגיד;
{{ח:תתת|(5)}} אגרות שיש לשלם לרשות, לרבות פטור מאגרות כאמור, בקשר עם עיון, הפקה והפצה של דוחות ונתונים שדווחו לה אלקטרונית.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חתימה ודיווח אלקטרוני)|תקנות ניירות ערך (חתימה ודיווח אלקטרוני), התשס״ג–2003}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|חוק חתימה אלקטרונית}} שר המשפטים ושר האוצר כאחד רשאים, אם ראו כי הדבר דרוש לצורך שמירה על עניניו של ציבור המשקיעים בניירות ערך, להתקין תקנות לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, ובאישור הועדה לעניני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי של הכנסת, בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} תנאים נוספים על הנדרש מגורם מאשר {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית}}, כדי שיוכל להיות גורם מאשר לצורך דיווח אלקטרוני על פי הוראות חוק זה (בחוק זה – מאשר חתימה);
{{ח:תתת|(2)}} חובותיו של מאשר חתימה, נוסף על חובותיו לפי {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|חוק חתימה אלקטרונית}};
{{ח:תתת|(3)}} דרישות מינימום למערכות חומרה ותוכנה של מאשר חתימה, נוסף על הדרישות לפי {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|חוק חתימה אלקטרונית}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (מאשר חתימה)|תקנות ניירות ערך (מאשר חתימה), התש״ס–2003}}.}}

{{ח:סעיף|44ה|סמכות הרשות|תיקון: תשס״ג, תשס״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית לקבוע כללים לענין –
{{ח:תתת|(1)}} הליכי הרישום לצורך דיווח אלקטרוני לרשות;
{{ח:תתת|(2)}} אופן הדיווח האלקטרוני;
{{ח:תתת|(3)}} דרישות מינימום למערכות חומרה ותוכנה המשמשות לצורך דיווח אלקטרוני;
{{ח:תתת|(4)}} התוכנה שבאמצעותה ייעשה הדיווח האלקטרוני;
{{ח:תתת|(5)}} מבנה ומתכונת הטפסים שיש להשתמש בהם לצורך דיווח אלקטרוני;
{{ח:תתת|(6)}} תנאים בקשר עם עיון, הפקה והפצה של דוחות ונתונים שדווחו לה אלקטרונית.
{{ח:תת|(ב)}} כללים לפי סעיף קטן (א) אין חובה לפרסמם ברשומות, ואולם הרשות תפרסם ברשומות הודעה על קביעת כללים כאמור ועל מועד תחילתם.
{{ח:תת|(ג)}} כללים לפי סעיף קטן (א) וכל שינוי בהם, יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ויפורסמו באתר האינטרנט של הרשות, ורשאית הרשות להורות בדבר דרכים נוספות לפרסומם.

{{ח:סעיף|44ו|מאשר חתימה|תיקון: תשס״ג, י״פ תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} יושב ראש הרשות, או מי שהוא הסמיכו לכך, רשאי לדרוש ממאשר חתימה או ממי שמבקש להיות מאשר חתימה, כל הסבר, פירוט, ידיעות או מסמכים, לשם בחינת עמידתו בהוראות לפי חוק זה.

{{ח:קטע2|פרק ז2|פרק ז׳2: דואר אלקטרוני מאובטח ומערכת הצבעה אלקטרונית|תיקון: תשס״ט־2, תשע״ד}}
{{ח:קטע3|פרק ז2 סימן א|סימן א׳: דואר אלקטרוני מאובטח|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|44ז||תיקון: תשס״ט־2, תש״ע־5, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|44ח|המצאת מסר אלקטרוני|תיקון: תשס״ט־2, תשע״ד, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} הודעה, הוראה, דרישה וכל מסמך אחר שהרשות או עובד שהיא הסמיכה לכך רשאים להמציא לפי חוק זה לנמען, יכול שייערכו כמסר אלקטרוני ויומצאו לנמען במשלוח לתיבת הדואר האלקטרוני המאובטח שלו. {{ח:פנימי|פרק ז2 סימן א|בסימן זה}}, ”נמען“ – מי שחלה עליו חובת דיווח לפי {{ח:פנימי|סעיף 44ד|סעיף 44ד(א)}}.

{{ח:סעיף|44ט|חזקת המצאה|תיקון: תשס״ט־2, תשע״ד, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} מסר אלקטרוני שנשלח בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44ח|סעיף 44ח}} לנמען, ונתקבל לגביו אישור הגעה אלקטרוני, יראו אותו כאילו הומצא לנמען בתום שני ימי עסקים ממועד ההגעה שצוין באישור האמור, אלא אם כן הוכח כי הנמען קיבל את המסר האלקטרוני האמור במועד מוקדם יותר.
{{ח:תת|(ב)}} חל מועד ההגעה המצוין באישור כאמור בסעיף קטן (א) ביום ו׳ בשבוע, ביום מנוחה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, או ביום שבתון שנקבע בחיקוק, יראו את מועד ההגעה לעניין סעיף קטן (א), כאילו חל ביום העסקים שלאחר מכן.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב), מסר אלקטרוני, שעניינו נתוני המשתמשים במערכת ההצבעה האלקטרונית כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 44יא5|בסעיף 44יא5}}, שנשלח לנמען כאמור {{ח:פנימי|סעיף 44ח|בסעיף 44ח}} והתקבל לגביו אישור הגעה אלקטרוני, יראו אותו כאילו הומצא לנמען במועד פתיחת האסיפה שבעניינה נערכה ההצבעה כאמור.

{{ח:סעיף|44י|תקנות בעניין דואר אלקטרוני מאובטח|תיקון: תשס״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר יחד עם שר המשפטים יתקינו לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, תקנות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} יחידים שהם בעלי תפקיד בנמען, נותני שירותים לנמען או פועלים מטעם הנמען, הרשאים לשמש מורשים לצורך גישה לתיבת דואר אלקטרוני מאובטח של הנמען;
{{ח:תתת|(2)}} חובותיו של מורשה כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} תדירות הגישה לתיבת דואר אלקטרוני מאובטח.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דואר אלקטרוני מאובטח)|תקנות ניירות ערך (דואר אלקטרוני מאובטח), התשע״ג–2012}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר יחד עם שר המשפטים יתקינו לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, ובאישור ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, תקנות בדבר חובותיו של מאשר חתימה בקשר לתעודות אלקטרוניות המשמשות לעבודה במערכת דואר אלקטרוני מאובטח, נוסף על חובותיו לפי {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|חוק חתימה אלקטרונית}}.

{{ח:סעיף|44יא|כללי הרשות בעניין דואר אלקטרוני מאובטח|תיקון: תשס״ט־2, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תקבע כללים לעניין –
{{ח:תתת|(1)}} הליכי הרישום לצורך קבלת אישור גישה למערכת דואר אלקטרוני מאובטח;
{{ח:תתת|(2)}} אופן יצירת תיבת דואר אלקטרוני מאובטח ואופן הגישה לתיבה לצורך קבלת מסר אלקטרוני שנשלח מאת הרשות;
{{ח:תתת|(3)}} דרישות מינימום למערכות חומרה ותוכנה המשמשות לצורך גישה למערכת דואר אלקטרוני מאובטח.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות רשאית לקבוע כללים לעניין דרישה לחתימה אלקטרונית במערכת דואר אלקטרוני מאובטח.
{{ח:תת|(ג)}} כללים לפי סעיפים קטנים (א) ו־(ב) אין חובה לפרסמם ברשומות, ואולם הרשות תפרסם ברשומות הודעה על קביעת כללים כאמור ועל מועד תחילתם.
{{ח:תת|(ד)}} כללים לפי סעיפים קטנים (א) ו־(ב) וכל שינוי בהם, יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ויפורסמו באתר האינטרנט של הרשות, ורשאית הרשות להורות בדבר דרכים נוספות לפרסומם.

{{ח:קטע3|פרק ז2 סימן ב|סימן ב׳: מערכת הצבעה אלקטרונית|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|44יא1|הגדרות|תיקון: תשע״ד, תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ז2 סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אסיפה“ – אסיפה של מחזיקים בניירות ערך שבה ניתן להצביע באמצעות כתב הצבעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר בורסה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כתב הצבעה“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 35יב3|בסעיפים 35יב3}} {{ח:פנימי|סעיף 35טז8|ו־35טז8}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 87|ובסעיף 87 לחוק החברות}}.

{{ח:סעיף|44יא2|מערכת הצבעה אלקטרונית|תיקון: תשע״ד, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תקים מערכת מחשב אשר תאפשר למחזיקים בניירות ערך, שחבר בורסה המציא לגביהם את המידע הנדרש בהתאם לתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35יב21|סעיפים 35יב21}} {{ח:פנימי|סעיף 35טז9|ו־35טז9}} ובהתאם לתקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 89|סעיף 89 לחוק החברות}}, לרבות כפי שהוחלו {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות#סעיף 65לב|בסעיף 65לב לפקודת השותפויות [נוסח חדש], התשל״ה–1975}}, ולפי {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות#סעיף 65סג|סעיף 65סג לפקודה האמורה}}, להצביע באסיפה באמצעות כתב הצבעה, באמצעות האינטרנט, וכן להוכיח את בעלותם בניירות הערך ({{ח:פנימי|פרק ז2 סימן ב|בסימן זה}} – מערכת הצבעה אלקטרונית).
{{ח:תת|(ב)}} לשם אבטחת הנתונים שהועברו אל מערכת ההצבעה האלקטרונית או ממנה לפי {{ח:פנימי|פרק ז2 סימן ב|סימן זה}}, תעשה הרשות שימוש במערכות תוכנה וחומרה מהימנות המעניקות, להנחת דעתה, הגנה סבירה מפני חדירה, שיבוש, הפרעה או גרימת נזק למחשב או לחומר מחשב, והמקנות רמה סבירה של זמינות ואמינות.
{{ח:תת|(ג)}} הרשות תתעד פעולות שבוצעו במערכת ההצבעה האלקטרונית, את מועד ביצוען ואת זהותו של מי שביצע אותן.
{{ח:תת|(ד)}} הרשות תגבה את מערכת ההצבעה האלקטרונית באמצעים מוגנים ומובטחים, והגיבוי יישמר בנפרד מהמערכת.
{{ח:תת|(ה)}} הרשות תנקוט אמצעים שיבטיחו את פרטיותם של המחזיקים בניירות ערך, בשים לב לחלופות טכנולוגיות מקובלות.

{{ח:סעיף|44יא3|הפרדה מבנית|תיקון: תשע״ד, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, מערכת ההצבעה האלקטרונית תהיה נפרדת מפעילות אחרת של הרשות ובלתי תלויה בה, ולא תהיה לרשות או לכל גורם אחר גישה לנתונים שהועברו אל המערכת או ממנה; הרשות או כל גורם אחר לא יעשו שימוש בנתונים כאמור, למעט לצורכי בקרה, תפעול ותחזוקה של מערכת ההצבעה האלקטרונית או אם התעורר חשד לביצוע עבירה באמצעותה.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הרשות ימנה ממונה על אכיפת ההפרדה המבנית כאמור בסעיף קטן (א), ובכלל זה על ביצוע כל הפעולות הדרושות כדי להבטיח שההפרדה המבנית תקוים ושלא יועבר מידע ממערכת ההצבעה האלקטרונית או אליה אלא לפי {{ח:פנימי|פרק ז2 סימן ב|סימן זה}}.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש הרשות וראש הרשות להגנת הפרטיות ימנו עובד המדינה שאינו עובד הרשות, לפיקוח על ההפרדה המבנית לפי סעיף זה; בסעיף קטן זה, ”ראש הרשות להגנת הפרטיות“ – ראש הרשות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|44יא4|סמכות הרשות|תיקון: תשע״ד, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תקבע כללים בעניינים אלה, בשים לב להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44יא2|סעיף 44יא2}}:
{{ח:תתת|(1)}} אופן ההפעלה והשימוש במערכת ההצבעה האלקטרונית ומאפייני המערכת;
{{ח:תתת|(2)}} מאפייני המסר האלקטרוני שעניינו נתוני המשתמשים במערכת ההצבעה האלקטרונית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 44יא5|בסעיף 44יא5(א)}} והפרטים שיש לכלול בו;
{{ח:תתת|(3)}} המאפיינים הטכניים של המידע והפרטים שחברי הבורסה נדרשים להמציא למחזיק בנייר ערך ולמערכת ההצבעה האלקטרונית, בהתאם לתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35יב21|סעיפים 35יב21}} {{ח:פנימי|סעיף 35טז9|ו־35טז9}} ובהתאם לתקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 89|סעיף 89 לחוק החברות}}, לרבות כפי שהוחלו {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות#סעיף 65לב|בסעיף 65לב לפקודת השותפויות [נוסח חדש], התשל״ה–1975}}, ולפי {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות#סעיף 65סג|סעיף 65סג לפקודה האמורה}};
{{ח:תתת|(4)}} הממשק של חברי הבורסה מול מערכת ההצבעה האלקטרונית.
{{ח:תת|(ב)}} כללים לפי סעיף קטן (א) אין חובה לפרסמם ברשומות, ואולם הרשות תפרסם ברשומות הודעה על קביעת כללים כאמור ועל מועד תחילתם.
{{ח:תת|(ג)}} כללים לפי סעיף קטן (א) וכל שינוי בהם יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ויפורסמו באתר האינטרנט של הרשות, ורשאית הרשות להורות בדבר דרכים נוספות לפרסומם.

{{ח:סעיף|44יא5|נתוני המשתמשים במערכת ההצבעה האלקטרונית|תיקון: תשע״ד, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} סמוך לפני מועד כינוס האסיפה, תמציא הרשות למזמן האסיפה, באמצעות מערכת דואר אלקטרוני מאובטח, מסר אלקטרוני שעניינו נתוני המשתמשים במערכת ההצבעה האלקטרונית, שיכלול נתונים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי המחזיקים בניירות ערך אשר הצביעו במערכת ההצבעה האלקטרונית ואופן הצבעתם;
{{ח:תתת|(2)}} פרטי המחזיקים בניירות ערך אשר הורו למערכת האמורה להעביר את פרטיהם, בלא ציון אופן הצבעתם, לשם הוכחת בעלותם בניירות הערך.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נוכח יושב ראש הרשות, ובהעדרו – עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך, כי מתקיימות נסיבות חריגות בקשר לפעילות מערכת הדואר האלקטרוני המאובטח או מערכת ההצבעה האלקטרונית, רשאי הוא להורות, למשך תקופה שיקבע ושלא תעלה על התקופה המזערית הנדרשת בנסיבות העניין, כי העברת הנתונים כאמור בסעיף קטן (א) תיעשה שלא באמצעות מערכת דואר אלקטרוני מאובטח אלא באופן שיורה, או כי מערכת ההצבעה האלקטרונית תיחסם לשימוש, לפי העניין; הוראה כאמור תפורסם באתר האינטרנט של הרשות ובאמצעי תקשורת נוספים כפי שימצא לנכון.

{{ח:סעיף|44יא6|תוצאות ההצבעה במערכת ההצבעה האלקטרונית|תיקון: תשע״ד, תשע״ה}}
{{ח:ת}} בקביעת המניין החוקי ומניין הקולות באסיפה יובאו בחשבון גם הקולות המנויים בתוצאות ההצבעה האלקטרונית, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35יב3|סעיפים 35יב3}} {{ח:פנימי|סעיף 35טז8|ו־35טז8}} והוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 87|סעיף 87 לחוק החברות}} לרבות כפי שהוחלו {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות#סעיף 65לב|בסעיף 65לב לפקודת השותפויות [נוסח חדש], התשל״ה–1975}}, לפי העניין.

{{ח:קטע2|פרק ז3|פרק ז׳3: זירת סוחר לחשבונו העצמי|תיקון: תש״ע־4}}

{{ח:סעיף|44יב|הגדרות|תיקון: תש״ע־4, תשע״ז, תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ז3|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אופציה בינארית“ – מכשיר פיננסי כאמור בפסקה (4) להגדרה ”מכשיר פיננסי“, שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התקבולים והתשלומים הנובעים ממנו נקבעו מראש והם בסכום קבוע או בשיעור קבוע מסכום שנקבע מראש;
{{ח:תתת|(2)}} בהתאם לתנאיו, המחזיק בו זכאי לתקבולים ככל שיתקיים אירוע מסוים במועד הפקיעה שלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זירת סוחר“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מערכת ממוחשבת שבאמצעותה קונה אדם מלקוחותיו, לחשבונו העצמי, מכשירים פיננסיים או מוכר ללקוחותיו, מחשבונו העצמי, מכשירים פיננסיים, באופן מאורגן, תדיר ושיטתי, למעט מערכת שבה כל המכשירים הפיננסיים שנקנים או שנמכרים הם מכשירים פיננסיים שתנאיהם נקבעו במשא ומתן ישיר בין הצדדים לעסקה;
{{ח:תתת|(2)}} מערכת ממוחשבת המעמידה ללקוח אפשרות לסחור באמצעות מערכת כאמור בפסקה (1);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר פיננסי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ניירות ערך כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}};
{{ח:תתת|(2)}} ניירות ערך המונפקים בידי הממשלה או בידי בנק ישראל;
{{ח:תתת|(3)}} יחידות של קרן סגורה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק להשקעות משותפות}};
{{ח:תתת|(4)}} הסכם או הסדר שערכו נגזר מערכם של מטבעות, סחורות (Commodities), שערי ריבית, שערי חליפין, מדדים או מכשיר פיננסי אחר;
{{ח:תתת|(5)}} כל מכשיר פיננסי אחר שקבע שר האוצר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לקוח“ – מי שמבקש לקנות או למכור מכשיר פיננסי, באמצעות זירת סוחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה“ – נושא משרה בכירה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(ד)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון זירה“ – רישיון לניהול זירת סוחר, שניתן על ידי הרשות.

{{ח:סעיף|44יב1|איסור הצעת מסחר במכשירים פיננסיים מסוימים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} לא יציע אדם בזירת סוחר, מסחר במכשיר פיננסי מסוג אופציה בינארית או מסחר במכשיר פיננסי אחר מסוג שקבע שר האוצר על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:סעיף|44יג|רישיון לניהול זירת סוחר|תיקון: תש״ע־4, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לא ינהל אדם זירת סוחר, אלא אם כן הוא בעל רישיון זירה, ובהתאם לתנאי הרישיון.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תיתן רישיון זירה לחברה שמתקיימים בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} השליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל, ואם אינם מופעלים בישראל – ביכולתה של החברה לקיים את כל ההוראות לפי חוק זה, וניתן לאכוף אותן לגביה;
{{ח:תתת|(2)}} מטרתה היחידה של החברה היא ניהול זירת סוחר;
{{ח:תתת|(2א)}} החברה אינה מציעה מסחר במכשיר פיננסי מסוג אופציה בינארית או במכשיר פיננסי מסוג אחר שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 44יב1|סעיף 44יב1}};
{{ח:תתת|(3)}} החברה התקינה תקנון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 44יח|בסעיף 44יח}};
{{ח:תתת|(4)}} לחברה מיומנות טכנית ואמצעים מתאימים לצורך הפעלת זירת הסוחר באופן שיבטיח את יציבות הזירה, אמינותה, זמינותה ואבטחת המידע שבה;
{{ח:תתת|(5)}} החברה עומדת בדרישות נוספות שקבע שר האוצר, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, בעניינים המפורטים להלן, ורשאי השר לקבוע דרישות שונות לפי סוג הרישיון ולפי היקף הפעילות על פיו, ואופיה:
{{ח:תתתת|(א)}} הון עצמי, נכסים נזילים ופיקדון;
{{ח:תתתת|(ב)}} ביטוח;
{{ח:תתת|(6)}} החברה הגישה לרשות דוחות ומסמכים כפי שקבע שר האוצר על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת; דוחות שהוגשו לפי פסקה זו יפורסמו לציבור עם מתן הרישיון, באופן שתורה הרשות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי), התשע״ה–2014}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), רשאית הרשות לסרב ליתן רישיון זירה, לחברה שמתקיימים לגביה התנאים האמורים באותו סעיף קטן, מטעמים הנוגעים למהימנותה, או למהימנותו של נושא משרה בה או של בעל שליטה בה, ובלבד שנתנה לחברה הזדמנות לטעון את טענותיה.
{{ח:תת|(ד)}} ברישיון זירה רשאית הרשות לקבוע את סוגי המכשירים הפיננסיים שניתן לסחור בהם באמצעות הזירה, ורשאית היא להגבילו, בין השאר, לסוגי פעולות שהחברה בעלת רישיון הזירה רשאית לבצע או לסוגי לקוחות שיהיו רשאים לסחור באמצעות הזירה.

{{ח:סעיף|44יד|חובה לעמוד בדרישות למתן רישיון|תיקון: תש״ע־4, תשע״ח}}
{{ח:ת}} חברה בעלת רישיון זירה תעמוד, בכל עת, בתנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 44יג|בסעיף 44יג(ב)(1), (2א), (4) ו־(5)}}.

{{ח:סעיף|44יד1|איסור ניהול זירת סוחר ללקוחות מחוץ לישראל שמוצע בה מסחר במכשירים פיננסיים מסוימים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לא ינהל אדם זירת סוחר המשמשת רק לקוחות מחוץ לישראל, ומציעה מסחר במכשיר פיננסי מסוג אופציה בינארית או במכשיר פיננסי אחר שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 44יב1|סעיף 44יב1}}.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף זה, ”ניהול זירת סוחר“ – לרבות כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} קבלת ההחלטות האסטרטגיות של זירת הסוחר;
{{ח:תתת|(2)}} תפעול של זירת הסוחר, ביחס למכשיר פיננסי כאמור בסעיף קטן (א), לרבות תפעול המערכת הממוחשבת שבה מתנהלת הזירה, תמחור המכשירים הפיננסיים וסליקה שלהם או של כספי הלקוחות, ותפעול מוקדי שירות או שיווק טלפוניים או מקוונים, והכול בין באופן ישיר ובין על ידי נותן שירותים.

{{ח:סעיף|44טו|איסור הצעה לסחור בזירת סוחר שאינה מורשית|תיקון: תש״ע־4, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפנה אדם בהצעה לסחור בזירת סוחר, אלא אם כן הזירה מנוהלת בידי חברה בעלת רישיון זירה, או בידי מי שרשאי לנהל זירת סוחר בלא רישיון לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 44ל|סעיף 44ל}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפנה אדם בהצעה לסחור בזירת סוחר המשמשת רק לקוחות מחוץ לישראל, אם מוצע בזירה כאמור מסחר במכשיר פיננסי מסוג אופציה בינארית או במכשיר פיננסי אחר שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 44יב1|סעיף 44יב1}}.

{{ח:סעיף|44טז|איסור על עיסוקים נוספים|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:תת|(א)}} חברה בעלת רישיון זירה לא תעסוק בכל עיסוק נוסף מלבד ניהול הזירה.
{{ח:תת|(ב)}} חברה בעלת רישיון זירה לא תיתן אשראי ללקוחותיה.

{{ח:סעיף|44יז|התנהלות תקינה והוגנת|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:תת|(א)}} חברה בעלת רישיון זירה תנהל את זירת הסוחר באופן תקין והוגן.
{{ח:תת|(ב)}} חברה בעלת רישיון זירה וכן מי שנותן שירותים מטעמה, ובכלל זה שירותי שיווק של זירת הסוחר (בסעיף זה – נותן שירותים), לא יכללו בדיווח, בפרסום מטעמם או במידע אחר שהם מוסרים, פרט מטעה.
{{ח:תת|(ג)}} חברה בעלת רישיון זירה חייבת לפקח ולנקוט את כל האמצעים הסבירים למניעת הפרת הוראת סעיף קטן (ב) בידי נותן שירותים; הפר נותן שירותים הוראה כאמור, חזקה כי החברה הפרה את חובתה לפי סעיף קטן זה, ודינה כאילו ביצעה את ההפרה בעצמה, אלא אם כן הוכיחה כי נקטה את כל האמצעים הסבירים כדי למלא את חובתה האמורה.

{{ח:סעיף|44יח|כללים בתקנון לניהול זירת סוחר|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:תת|(א)}} חברה בעלת רישיון זירה תקבע כללים בתקנונה, שיאושרו בידי הרשות, לניהול תקין והוגן של זירת הסוחר, לרבות כללים להבטחת עמידתה בדרישות לפי הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} שינוי של כללים בתקנון כאמור בסעיף קטן (א) טעון את אישור הרשות, ואולם רשאית הרשות להורות כי לגבי עניין מסוים לא יידרש אישור הרשות לתיקון כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} סברה הרשות, לאחר שנתנה לחברה בעלת רישיון זירה הזדמנות לטעון את טענותיה, כי לשם ניהול תקין והוגן של הזירה יש להוסיף כללים לתקנון, לפי הוראות סעיף קטן (א), או לשנותם, תורה על כך לחברה, והחברה תנהג בהתאם, בתוך 30 ימים מיום קבלת ההוראה.
{{ח:תת|(ד)}} כללים בתקנון כאמור בסעיף קטן (א) וכל שינוי בהם יפורסמו בדרך שתורה הרשות.

{{ח:סעיף|44יט|איסור ניצול לקוח|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:ת}} חברה בעלת רישיון זירה לא תעשה, במעשה או במחדל, בכתב או בעל פה או בכל דרך אחרת, דבר שיש בו משום ניצול אי־ידיעתו או חוסר ניסיונו של לקוח, כדי להתקשר בעסקה בתנאים בלתי סבירים או כדי לתת או לקבל תמורה השונה במידה בלתי סבירה מהתמורה המקובלת.

{{ח:סעיף|44כ|פיקוח הרשות|תיקון: תש״ע־4, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תפקח על ניהולה התקין וההוגן של זירת סוחר בידי חברה בעלת רישיון זירה.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות רשאית, לצורך פיקוח כאמור בסעיף קטן (א), ליתן הוראות הנוגעות לדרכי פעולתה של חברה בעלת רישיון זירה, של נושא משרה בה ושל כל מי שמועסק על ידה, והכל כדי להבטיח את ניהולה התקין וההוגן של זירת הסוחר ואת השמירה על עניינם של לקוחותיה וכדי לתמוך ביציבותה של המערכת הפיננסית ובפעילותה הסדירה; הוראות כאמור יכול שיינתנו לכל החברות בעלות רישיון זירה או לסוג מסוים של חברות כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} אין חובה לפרסם ברשומות הוראות לפי סעיף קטן (ב), ואולם הרשות תפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן; ההוראות, וכל שינוי בהן, יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ויפורסמו באתר האינטרנט של הרשות; הרשות רשאית להורות על דרכים נוספות לפרסום הוראות כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ב), רשאית הרשות, לצורך פיקוח כאמור בסעיף קטן (א), ליתן הוראות לחברה מסוימת, בעלת רישיון זירה, כדי להבטיח את יישום ההוראות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ה)}} חברה בעלת רישיון זירה תמסור לרשות, בכתב, לפי דרישה של הרשות או של עובד הרשות שהוסמך לכך, בתוך המועד שייקבע בדרישה, הסבר, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים הכלולים בדוח שמסרה לפי {{ח:פנימי|פרק ז3|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|44כא|אחריות חברה בעלת רישיון זירה|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:תת|(א)}} חברה בעלת רישיון זירה אחראית לנזק שנגרם ללקוח כתוצאה מכך שהפרה הוראה מההוראות לפי חוק זה, או כלל בתקנונה שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 44יח|סעיף 44יח}}.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל הכללי של חברה בעלת רישיון זירה חייב לפקח ולנקוט את כל האמצעים הסבירים למניעת הפרת הוראה או כלל כאמור בסעיף קטן (א) בידי החברה או בידי עובד מעובדיה.
{{ח:תת|(ג)}} הפרה חברה בעלת רישיון זירה הוראה או כלל כאמור בסעיף קטן (א), חזקה כי המנהל הכללי של החברה הפר את חובתו לפי סעיף קטן (ב), והאחריות לפי סעיף קטן (א) תחול גם עליו, אלא אם כן הוכיח כי נקט את כל האמצעים הסבירים כדי למלא את חובתו האמורה.

{{ח:סעיף|44כב|חובת הודעה של בעל עניין ונושא משרה בחברה בעלת רישיון זירה|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:ת}} מקום שההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ז3|פרק זה}} מחייבות חברה המבקשת רישיון זירה או בעלת רישיון כאמור, לגלות בדוחותיה פרטים הנוגעים לבעלי עניין בה או לנושאי משרה בה, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיפים 37}} {{ח:פנימי|סעיף 38|ו־38}} לעניין חובת הודעה בידי בעל עניין או נושא משרה בה וכן בידי מי שחדל להיות בעל עניין או נושא משרה בה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(ב)}}.

{{ח:סעיף|44כג|ביטול או התלייה של רישיון זירה|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:תת|(א)}} מצא יושב ראש הרשות כי חדל להתקיים לגבי חברה בעלת רישיון זירה, תנאי מהתנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 44יג|בסעיף 44יג(ב)}}, או כי התקיימו נסיבות המנויות ברשימה לפי סעיף קטן (ב), המעידות על פגם במהימנות החברה, נושא משרה בה או בעל שליטה בה, וסבר כי הפגם ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות על תיקונו בתוך תקופה שיקבע; לא היה הפגם ניתן לתיקון או חלפה התקופה שקבע יושב ראש הרשות בהוראה שנתן לפי סעיף קטן זה והפגם לא תוקן, רשאית הרשות, לאחר שנתנה לחברה הזדמנות לטעון את טענותיה, להתלות את הרישיון או לבטלו.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תקבע רשימה של נסיבות שיש בהן כדי להעיד על פגם במהימנות חברה בעלת רישיון זירה, נושא משרה בה או בעל שליטה בה; רשימה כאמור תפורסם באתר האינטרנט של הרשות והודעה על פרסום הרשימה ועל כל שינוי בה ומועד תחילתם, תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|44כד|היתר בעל שליטה|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:תת|(א)}} לא יהיה אדם בעל שליטה בחברה בעלת רישיון זירה אלא בהיתר מאת הרשות ({{ח:פנימי|פרק ז3|בפרק זה}} – היתר שליטה).
{{ח:תת|(ב)}} הרשות רשאית לסרב ליתן היתר שליטה לפי סעיף זה רק מטעמים הנוגעים למהימנותו של מבקש ההיתר או של נושא משרה בו.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על מי שהיה לבעל שליטה כאמור באותו סעיף קטן, מכוח העברת אמצעי שליטה על פי דין.

{{ח:סעיף|44כה|העברת אמצעי שליטה|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:ת}} מי שמחזיק אמצעי שליטה בחברה בעלת רישיון זירה לא יעביר אותם לאחר ביודעו שהנעבר זקוק להיתר שליטה, ואין בידו היתר כאמור.

{{ח:סעיף|44כו|ביטול היתר שליטה|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:תת|(א)}} מצא יושב ראש הרשות כי התקיימו נסיבות המנויות ברשימה לפי סעיף קטן (ב), המעידות על פגם במהימנות בעל היתר שליטה או נושא משרה בו, וסבר כי הפגם ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות על תיקונו בתוך תקופה שיקבע; לא היה הפגם ניתן לתיקון או חלפה התקופה שקבע יושב ראש הרשות בהוראה שנתן לפי סעיף קטן זה והפגם לא תוקן, רשאית הרשות, לאחר שנתנה לבעל היתר השליטה הזדמנות לטעון את טענותיו, לבטל את ההיתר.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תקבע רשימה של נסיבות שיש בהן כדי להעיד על פגם במהימנותו של בעל היתר שליטה או של נושא משרה בו; רשימה כאמור תפורסם באתר האינטרנט של הרשות והודעה על פרסום הרשימה ועל כל שינוי בה, ומועד תחילתם, תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|44כז|הוראות למי שפעל בלא היתר שליטה|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:תת|(א)}} ראה יושב ראש הרשות שאדם הוא בעל שליטה בחברה בעלת רישיון זירה, בלא היתר שליטה, רשאי הוא, לאחר שנתן לאותו אדם הזדמנות לטעון את טענותיו, להורות –
{{ח:תתת|(1)}} על מכירת אמצעי השליטה שמחזיק אותו אדם, כולם או חלקם, בתוך תקופה שיקבע, כך שלא יהיה עוד בעל שליטה;
{{ח:תתת|(2)}} שלא יופעלו זכויות ההצבעה או זכויות למינוי דירקטור או מנהל כללי מכוח אמצעי שליטה שמחזיק אותו אדם בלא היתר שליטה;
{{ח:תתת|(3)}} שהצבעה מכוח אמצעי שליטה שהחזיק אותו אדם בלא היתר שליטה, לא תבוא במניין קולות ההצבעה;
{{ח:תתת|(4)}} על ביטול מינויו של דירקטור או מנהל כללי שנגרם בידי אותו אדם;
{{ח:תתת|(5)}} על ביטול רישיון הזירה של החברה.
{{ח:תת|(ב)}} היה אדם בעל שליטה בחברה בעלת רישיון זירה מכוח העברת אמצעי שליטה על פי דין, רשאית הרשות, לאחר שנתנה לאותו אדם הזדמנות לטעון את טענותיו, להורות לו למכור את אמצעי השליטה האמורים, כולם או חלקם, בתוך תקופה שתורה, כך שלא יהיה עוד בעל שליטה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} הורתה הרשות לפי הוראות סעיף קטן (ב) למכור אמצעי שליטה, רשאית היא לתת הוראה כאמור בסעיף קטן (א)(2) עד (4), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} לא מכר בעל השליטה את אמצעי השליטה בהתאם להוראות יושב ראש הרשות או הרשות לפי סעיפים קטנים (א) או (ב), רשאי בית המשפט, לבקשת הרשות, למנות כונס נכסים למכירת אמצעי השליטה כאמור.

{{ח:סעיף|44כח|חובת הודעה לרשות לעניין בחינת מהימנות|תיקון: תש״ע־4, תשע״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} חברה בעלת רישיון זירה וכן בעל היתר שליטה, יודיעו לרשות על התקיימות אחת הנסיבות המנויות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 27|בסעיף 27(ג) לחוק הייעוץ}}, והכל לגביהם או לגבי נושא משרה בהם, בארץ או בחו״ל.
{{ח:תת|(ב)}} נושא משרה בחברה בעלת רישיון זירה או בבעל שליטה בחברה כאמור, יודיע לחברה או לבעל השליטה, לפי העניין, על אירוע כאמור בסעיף קטן (א), מיד כשנודע לו על כך; הודעה לפי סעיף קטן זה תכלול את הפרטים הדרושים לחברה או לבעל השליטה כדי למלא את חובתם לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|44כט|תקנות לעניין {{ח:פנימי|פרק ז3|פרק ז׳3}}|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:ת}} שר האוצר, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} רמת המינוף המותרת של המכשירים הפיננסיים הנסחרים בזירה, לרבות רמות מינוף שונות לגבי סוגים שונים של מכשירים פיננסיים;
{{ח:תת|(2)}} מניעת ניגוד עניינים בין חברה בעלת רישיון זירה (בסעיף זה – החברה), עובד שלה, נותן שירותים מטעמה ובעל שליטה בה, לבין לקוחותיה;
{{ח:תת|(3)}} אופן הטיפול בכספי לקוחות החברה;
{{ח:תת|(4)}} המידע שעל החברה למסור ללקוחותיה, לרבות מידע לעניין זירת הסוחר, המכשירים הפיננסיים הנסחרים בה ומחיריהם, והעסקאות הנקשרות בה;
{{ח:תת|(5)}} שמירת מסמכים על ידי החברה;
{{ח:תת|(6)}} חיוב החברה לבחון את התאמת הפעילות בזירה ללקוח, ובכלל זה את מידת הבנתו בדבר הסיכויים והסיכונים הכרוכים בפעילותו בזירה;
{{ח:תת|(7)}} דרכי הפרסום והשיווק של החברה, לרבות פרסום או הודעה ללקוח בדבר הסיכונים והסיכויים הכרוכים בפעילות בזירה;
{{ח:תת|(8)}} דיווחים שעל החברה להגיש לרשות ואופן פרסומם לציבור;
{{ח:תת|(9)}} רישום עסקאות בידי החברה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי), התשע״ה–2014}}.}}

{{ח:סעיף|44ל|סייג לתחולה|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:תת|(א)}} ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ז3|פרק זה}} לא יחולו על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בנק ישראל;
{{ח:תתת|(2)}} מי שכל לקוחותיו הם מהסוגים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} וכן תאגיד בנקאי או תאגיד עזר כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, אלא אם כן עתידות להתבצע באמצעות זירת הסוחר, עסקאות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 4א|בתוספת רביעית א׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי, בהתייעצות עם הרשות ועם המפקח על הבנקים שמונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הבנקאות, 1941}}, להוסיף, בצו, {{ח:פנימי|תוספת 4א|לתוספת רביעית א׳}}, סוגי עסקאות נוספים.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: בורסה ומסלקה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:קטע3|פרק ח סימן א|סימן א׳: הגדרות|תיקון: תשע״ז־3}}

{{ח:סעיף|44לא|הגדרות|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בורסה“ – חברה שקיבלה רישיון להקמה ולניהול של מערכת למסחר בניירות ערך לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלקה“ – חברה שקיבלה רישיון לפתיחה ולניהול של מערכת סליקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 50א|סעיף 50א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת למסחר בניירות ערך“ – מערכת רב־צדדית שבאמצעותה מתנהל מסחר בניירות ערך, בדרך של הפגשת פקודות קנייה ופקודות מכירה של ניירות ערך ושכלול עסקאות בין קונים ומוכרים של ניירות ערך, הפועלת בלא הפעלת שיקול דעת, על פי כללים שנקבעו מראש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת סליקה“ – אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מערכת מרכזית שבאמצעותה מתבצעת סליקת עסקאות בניירות ערך;
{{ח:תתת|(2)}} מערכת הנותנת שירותי משמורת מרכזית (Central Securities Depository) של ניירות ערך ששוכללה לגביהם עסקה, לראשונה;
{{ח:תתת|(3)}} מערכת המשמשת צד נגדי מרכזי (Central Counterparty) בעסקאות בניירות ערך; לעניין זה, ”צד נגדי מרכזי“, בעסקה בניירות ערך – גורם המבטיח לצדדים לעסקה בניירות ערך את מימושה, בין השאר בדרך של מתן ערבות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סליקה“, של עסקה בנייר ערך – העברת נייר ערך או העברת התמורה בעדו, בהתאם לעסקה בנייר ערך.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: בורסה|תיקון: תשע״ז־3}}

{{ח:סעיף|45|רישיון בורסה|תיקון: תשנ״א, תש״ס, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפתח אדם ולא ינהל מערכת למסחר בניירות ערך אלא ברישיון שניתן לו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|סימן זה}} (בחוק זה – רישיון בורסה).
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|45א|תנאים ושיקולים למתן רישיון בורסה|תיקון: תשמ״ח, תשנ״א, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר, לאחר התייעצות עם הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי להעניק רישיון בורסה לחברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, שהגישה בקשה לרישיון בורסה לפי {{ח:פנימי|סעיף 45ב|סעיף 45ב}} ושמתקיימים לגביה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא, וכל תאגיד שהיא מחזיקה באמצעי שליטה בו, עוסקים אך ורק בעיסוקים המותרים לבורסה לפי {{ח:פנימי|סעיף 45יג|סעיף 45יג}};
{{ח:תתת|(2)}} תקנון ההתאגדות שלה אינו כולל הוראות שיש בהן כדי לפגוע בניהולה התקין וההוגן;
{{ח:תתת|(3)}} היא התקינה תקנון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46}} והתקנון אושר בידי הרשות ושר האוצר;
{{ח:תתת|(4)}} יש לה מיומנות טכנית ואמצעים מתאימים לשם הפעלת מערכת למסחר בניירות ערך באופן שיבטיח את יציבות המערכת, אמינותה, זמינותה ואבטחת המידע שבה;
{{ח:תתת|(5)}} היא שילמה את האגרות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 55א|סעיף 55א}}, אם נקבעו;
{{ח:תתת|(6)}} היא עומדת בדרישות לעניין הון עצמי, ביטוח, פיקדון וערבות שקבע שר האוצר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, ורשאי השר לקבוע הוראות שונות לגבי חברות שונות המבקשות רישיון בורסה.
{{ח:תת|(ב)}} בהחלטה בבקשת חברה למתן רישיון בורסה יובאו בחשבון, בין השאר, עניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תכניות הפעולה של המבקשת וסיכוייה להגשימן;
{{ח:תתת|(2)}} מיומנותם של נושאי המשרה במבקשת והתאמתם לתפקידם;
{{ח:תתת|(3)}} האמצעים הכספיים של המבקשת;
{{ח:תתת|(4)}} האמצעים הכספיים והרקע העסקי של בעלי השליטה במבקשת;
{{ח:תתת|(5)}} שיקולים הנוגעים למהימנותה של המבקשת, למהימנותו של בעל שליטה בה או למהימנותו של נושא משרה בכירה במבקשת או בבעל שליטה בה;
{{ח:תתת|(6)}} שיקולים שבטובת הציבור.

{{ח:סעיף|45ב|בקשה לרישיון בורסה|תיקון: תשמ״ח, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה למתן רישיון בורסה תוגש לרשות; הרשות רשאית לקבוע הוראות לעניין אופן הגשת הבקשה, הפרטים שייכללו בה והמסמכים שיצורפו לה.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך בכתב רשאים לדרוש מהמבקשת פרטים או מסמכים, נוסף על הנדרש לפי סעיף קטן (א), אם ראו כי הדבר דרוש לצורך החלטה בבקשה.

{{ח:סעיף|45ג|דיווח על שינוי בפרטי הבקשה לרישיון בורסה או במסמכים שצורפו לה|תיקון: תשמ״ח, תשס״ד, תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} חל שינוי מהותי בפרט מהפרטים שמסרה המבקשת לרשות במסגרת בקשתה או במסמכים שצורפו לה, תדווח על כך לרשות, מיד משנודע לה על כך ולא יאוחר מתום יום העסקים הראשון לאחר מכן, ותצרף את המסמכים הנוגעים לעניין.

{{ח:סעיף|45ד|תנאים ברישיון בורסה|תיקון: תשמ״ח, תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} שר האוצר, בהתייעצות עם הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע ברישיון בורסה תנאים והגבלות, וכן לשנותם בכל עת, ובלבד שלא יקבע תנאים או הגבלות כאמור, או ישנה אותם, אלא אם כן הודיע למבקשת את נימוקיו ונתן לה הזדמנות לטעון את טענותיה לפניו, לפני קביעתם או שינוים.

{{ח:סעיף|45ה|ביטול רישיון בורסה או התלייתו|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש הרשות, רשאי לבטל או להתלות רישיון בורסה, בהחלטה מנומקת בכתב, אם מתקיים לגבי הבורסה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרישיון ניתן לה על יסוד מידע כוזב או שגוי;
{{ח:תתת|(2)}} חדל להתקיים בה תנאי מהתנאים למתן רישיון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 45א|בסעיף 45א(א)}} או שהיא הפרה תנאי מהתנאים שנקבעו ברישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 45ד|סעיף 45ד}};
{{ח:תתת|(3)}} מתקיימים לגביה הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}} או הליכי פירוק לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 8א|חלק שמיני א׳ לחוק החברות}} או הליכי כינוס לפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות}};
{{ח:תתת|(4)}} מתקיימת נסיבה מהנסיבות המנויות ברשימה שנקבעה לפי סעיף קטן (ב) המעידה על פגם במהימנותה; נסיבות כאמור ייבחנו לגבי הבורסה, בעל שליטה בה ונושא משרה בכירה בבורסה או בבעל שליטה בה;
{{ח:תתת|(5)}} היא הפרה הוראה מההוראות לפי חוק זה או הוראה או הנחיה של הרשות ולא תיקנה את ההפרה כפי שהורה לה יושב ראש הרשות או שלא תיקנה את ההפרה בתוך התקופה שעליה הורה.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תקבע רשימה של נסיבות שיש בהן כדי להעיד על פגם במהימנות של בורסה, של בעל שליטה בה או של נושא משרה בכירה בה או בבעל שליטה בה; רשימה כאמור תפורסם באתר האינטרנט של הרשות ותיכנס לתוקף בתום 30 ימים מיום הפרסום, ואולם שינוי ברשימה לא יחול על הליך תלוי ועומד לפי סעיף קטן (א)(4); הודעה על פרסום הרשימה ועל כל שינוי שלה, ומועד תחילתם, תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש הרשות לא יבטל או יתלה רישיון כאמור בסעיף קטן (א) אלא לאחר שנתן לבורסה הזדמנות לטעון את טענותיה לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך, בדרך שהורה.

{{ח:סעיף|45ו|חובת הודעה לרשות|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} בורסה תודיע לרשות על התקיימות אחת הנסיבות המנויות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 27|בסעיף 27(ג) לחוק הייעוץ}} לגביה, לגבי בעל שליטה בה או לגבי נושא משרה בכירה בה או בבעל שליטה בה, מיד משנודע לה על כך ולא יאוחר מתום יום העסקים הראשון לאחר מכן.
{{ח:תת|(ב)}} נושא משרה בכירה בבורסה או בבעל שליטה בבורסה וכן בעל שליטה בבורסה או בבעל שליטה בה, יודיעו לבורסה על התקיימות נסיבה מהנסיבות כאמור בסעיף קטן (א), מיד משנודע להם על כך; הודעה לפי סעיף קטן זה תכלול את הפרטים הדרושים לבורסה כדי למלא את חובתה לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|45ז|שליטה והחזקת אמצעי שליטה בבורסה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא יחזיק אדם חמישה אחוזים או יותר מסוג מסוים של אמצעי שליטה בבורסה, אלא על פי היתר שנתנה הרשות ({{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|בסימן זה}} – היתר החזקה).
{{ח:תת|(ב)}} לא ישלוט אדם בבורסה אלא על פי היתר שנתנה הרשות ({{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|בסימן זה}} – היתר שליטה).
{{ח:תת|(ג)}} במתן היתר לפי סעיף זה יובאו בחשבון שיקולים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שיקולים הנוגעים למהימנותו של מבקש ההיתר או נושא משרה בכירה במבקש ההיתר;
{{ח:תתת|(2)}} קיומם של ניגודי עניינים בין מבקש ההיתר או תאגיד קשור אליו לבין הבורסה או חברה קשורה לבורסה;
{{ח:תתת|(3)}} ההשלכות האפשריות של מתן ההיתר על ניהולה התקין וההוגן של הבורסה ועל יכולתה לקיים את חובותיה, כולן או חלקן;
{{ח:תתת|(4)}} שיקולים שבטובת הציבור;
{{ח:תתת|(5)}} לעניין היתר שליטה – מדיניות משרד האוצר בעניין מתן היתר שליטה בבורסה, במקרה שהיא החברה היחידה שבידיה רישיון בורסה.
{{ח:תת|(ד)}} הרשות רשאית לקבוע בהיתר תנאים והגבלות ורשאית היא לשנותם בכל עת, ובלבד שלא תקבע תנאים או הגבלות כאמור, אלא אם כן הודיעה לבעל ההיתר את נימוקיה ונתנה לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפניה, לפני קביעתם.
{{ח:תת|(ה)}} שליטה בבורסה או החזקת אמצעי שליטה בבורסה בלא קבלת היתר מתאים לפי סעיף זה לא תקנה זכויות כלשהן מעבר לזכויות שמקנה החזקה באמצעי שליטה בשיעור שאינו טעון היתר כאמור.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על החזקת אמצעי שליטה בבורסה כערובה לחיוב, למעט אמצעי שליטה כאמור שנועדו בתום לב לשמש כערובה לחיוב.
{{ח:תת|(ז)}} לא יינתן היתר לפי סעיף זה לחבר בורסה או לתאגיד בנקאי גם אם אינו חבר בורסה.
{{ח:תת|(ח)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על החזקת אמצעי שליטה בבורסה בידי בנק ישראל.

{{ח:סעיף|45ח|העברת אמצעי שליטה בבורסה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} מי שמחזיק אמצעי שליטה בבורסה, לא יעביר אותם לאחר ביודעו שהנעבר זקוק להיתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 45ז|סעיף 45ז}} ואין בידו היתר כאמור.

{{ח:סעיף|45ט|שינוי או ביטול היתר|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית לשנות היתר החזקה או היתר שליטה שנתנה, או לבטלו, בהחלטה מנומקת בכתב, אם מצאה כי מתקיים אחד מאלה (בסעיף זה – פגם):
{{ח:תתת|(1)}} בבעל ההיתר חדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן היתר;
{{ח:תתת|(2)}} בבעל ההיתר חדל להתקיים תנאי מהותי מתנאי ההיתר או שהוא הפר תנאי כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} מתקיימת אחת הנסיבות המנויות ברשימה לפי {{ח:פנימי|סעיף 45ה|סעיף 45ה(ב)}}, שיש בה כדי להעיד על פגם במהימנותו של בעל ההיתר או של נושא משרה בכירה בבעל ההיתר.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות לא תשנה או תבטל היתר שנתנה אלא לאחר שנתנה לבעל ההיתר הזדמנות לטעון את טענותיו, ואם הורתה הרשות על תיקון הפגם לפי סעיף קטן (ג) – גם לאחר שחלפה התקופה לתיקונו.
{{ח:תת|(ג)}} סברה הרשות כי הפגם ניתן לתיקון, רשאית היא להורות על תיקונו בתוך תקופה שתורה.

{{ח:סעיף|45י|חובת הודעה על פגם במהימנות|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} התקיימה במי ששולט בבורסה או במי שמחזיק אמצעי שליטה בבורסה בשיעור הטעון היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 45ז|סעיף 45ז}}, או בנושא משרה בכירה באחד מהם, אחת הנסיבות כמפורט להלן, יודיע השולט או המחזיק כאמור לרשות מיד משנודע לו על כך:
{{ח:תת|(1)}} אחת הנסיבות המנויות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 27|בסעיף 27(ג) לחוק הייעוץ}};
{{ח:תת|(2)}} לעניין תאגיד – ניתן צו לפירוקו או מונה כונס נכסים לנכסיו או לחלק מהותי מהם בשל אי־תשלום חוב, ולעניין יחיד – ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל או שהוא הוכרז פסול דין.

{{ח:סעיף|45יא|הוראות למי שפעל בלא היתר|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} ראה יושב ראש הרשות שאדם הוא בעל שליטה בבורסה או מחזיק אמצעי שליטה בבורסה בשיעור הטעון היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 45ז|סעיף 45ז}}, בלא שבידו היתר כאמור, רשאי הוא, לאחר שנתן לאותו אדם הזדמנות לטעון את טענותיו, להורות –
{{ח:תתת|(1)}} על מכירת אמצעי השליטה שמחזיק אותו אדם, כולם או חלקם, בתוך תקופה שיקבע, כך שלא יחזיק אמצעי שליטה מסוג כלשהו מעל השיעור המותר להחזקה בלא היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 45ז|סעיף 45ז}};
{{ח:תתת|(2)}} שלא יופעלו זכויות ההצבעה או זכויות למינוי דירקטור או מנהל כללי מכוח אמצעי שליטה שמחזיק אותו אדם בלא היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 45ז|סעיף 45ז}};
{{ח:תתת|(3)}} שהצבעה מכוח אמצעי שליטה שהחזיק אותו אדם בלא היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 45ז|סעיף 45ז}} לא תבוא במניין הקולות באותה הצבעה;
{{ח:תתת|(4)}} על ביטול מינויו של דירקטור או מנהל כללי שנגרם בידי אותו אדם.
{{ח:תת|(ב)}} היה אדם בעל שליטה בבורסה מכוח העברת אמצעי שליטה על פי דין, או החזיק אדם אמצעי שליטה בבורסה מכוח העברה על פי דין בשיעור הטעון היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 45ז|סעיף 45ז}}, רשאי יושב ראש הרשות, לאחר שנתן לאותו אדם הזדמנות לטעון את טענותיו, להורות לו למכור את אמצעי השליטה האמורים, כולם או חלקם, בתוך תקופה שיורה, כך שלא יהיה עוד בעל שליטה כאמור או שלא יחזיק אמצעי שליטה מסוג כלשהו מעל השיעור המותר להחזקה בלא היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 45ז|הסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ג)}} הורה יושב ראש הרשות לאדם, לפי הוראות סעיף קטן (ב), למכור אמצעי שליטה, רשאי הוא לתת הוראה כאמור בסעיף קטן (א)(2) עד (4), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} לא מכר בעל השליטה או המחזיק את אמצעי השליטה בהתאם להוראות יושב ראש הרשות לפי סעיף קטן (א) או (ב), רשאי בית המשפט, לבקשת הרשות, למנות כונס נכסים למכירת אמצעי השליטה כאמור.

{{ח:סעיף|45יב|פעילות בורסה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} בורסה תפעל באופן תקין והוגן מתוך הבטחת עניינו של הציבור.

{{ח:סעיף|45יג|עיסוקים מותרים לבורסה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”שירותים נלווים“ – שירותי סליקה של עסקאות בניירות ערך, שירותי משמורת של ניירות ערך ושירותים אחרים הקשורים בטיבם לעיסוקה של בורסה בניהול מערכת למסחר בניירות ערך.
{{ח:תת|(ב)}} בורסה או חברה שבורסה מחזיקה באמצעי שליטה בה תעסוק אך ורק בניהול מערכת למסחר בניירות ערך.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), רשאית בורסה או חברה שבורסה מחזיקה באמצעי שליטה בה, בכפוף להוראות כל דין, לעסוק במתן שירותים נלווים בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} השירותים הנלווים אינם מעוררים חשש ממשי לניגוד עניינים עם עיסוקה בניהול מערכת למסחר בניירות ערך;
{{ח:תתת|(2)}} השירותים הנלווים חיוניים לעיסוקה של הבורסה בניהול מערכת למסחר בניירות ערך והרשות קבעה כי הבורסה רשאית לעסוק בהם, בתנאים שקבעה הרשות, אף אם הם מעוררים חשש ממשי לניגוד עניינים עם עיסוקה בניהול מערכת למסחר בניירות ערך.
{{ח:תת|(ד)}} הרשות רשאית לקבוע כי שירותים נלווים מסוימים ייחשבו לכאלה שמעוררים חשש ממשי לניגוד עניינים לעניין סעיף זה.
{{ח:תת|(ה)}} בורסה רשאית לספק שירותים נלווים המעוררים חשש לניגוד עניינים, לפי הוראות סעיף זה, רק באישורה של ועדת הביקורת, ובתנאים שתקבע הוועדה.

{{ח:סעיף|45יד|הגבלה על ביצוע עסקה בידי בורסה לחשבונה העצמי|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} בורסה לא תבצע עסקה לחשבונה העצמי, אלא בהיתר מאת הרשות.

{{ח:סעיף|45טו|קביעת נהלים והקצאת משאבים ליישומם|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} בורסה תקבע, לשם הסדרת פעילותה, נהלים כמפורט להלן, תפעל להבטחת יישומם ובכלל זה תקצה משאבים לכך:
{{ח:תתת|(1)}} נהלים להבטחת עמידתה בתנאים למתן רישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 45א|סעיף 45א}}, בתנאים שנקבעו ברישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 45ד|סעיף 45ד}} ובחובותיה לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} נהלים בדבר האמצעים הטכניים הדרושים לבורסה לצורך פעילותה, ובכלל זה מערכות מחשב או מערכות טכנולוגיות אחרות;
{{ח:תתת|(3)}} נהלים לעניין פיקוח על ציות חברי הבורסה לכללים שנקבעו בתקנון הבורסה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46}};
{{ח:תתת|(4)}} נהלים לעניין פיקוח על ציות חברי הבורסה ועובדיה לנהלים שקבעה הבורסה לפי סעיף זה;
{{ח:תתת|(5)}} נהלים לעניין פיקוח על פעילות חברי הבורסה ועובדיה לשם הבטחת תקינות המסחר בבורסה;
{{ח:תתת|(6)}} נהלים שעניינם הבטחת ניהולה התקין וההוגן של הבורסה, בהתאם לכללים שנקבעו לעניין זה בתקנון הבורסה, ובכלל זה נהלים לאיתור ולטיפול בניגודי עניינים בפעילותה וכן נהלים לזיהוי סיכונים שאליהם חשופה הבורסה ולניהול סיכונים כאמור;
{{ח:תתת|(7)}} נהלים בדבר התקשרות עם מסלקה שמקיימת הסדרים הולמים של סליקת עסקאות בניירות ערך ובדבר בקרה על פעילות הסליקה שמבצעת המסלקה בעבור הבורסה;
{{ח:תתת|(8)}} נהלים בעניינים אחרים שתקבע הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} מצא יושב ראש הרשות כי לא נקבעו נהלים לפי סעיף קטן (א) או שהבורסה לא פעלה להבטחת יישומם של נהלים כאמור או לא הקצתה משאבים לכך, יחולו לעניין זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 45ה|סעיף 45ה(א)(5)}}.

{{ח:סעיף|45טז|חובה לפרסם עמלות מסחר וסליקה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} בורסה תפרסם באתר האינטרנט שלה, וכן בדרך אחרת שקבעה הרשות, אם קבעה, את העמלות שגובים חברי בורסה מלקוחותיהם, ובכלל זה עמלות מסחר ועמלות סליקה, וכל שינוי שלהן, והכול באופן שיאפשר השוואה בין העמלות.
{{ח:תת|(ב)}} חברי הבורסה ידווחו לבורסה על העמלות שהם גובים מלקוחותיהם כאמור בסעיף קטן (א) ועל כל שינוי שלהן.
{{ח:תת|(ג)}} הבורסה תדווח לוועדת הכספים של הכנסת, אחת לשנה, על העמלות שגובים חברי בורסה בישראל מלקוחותיהם באופן שיאפשר השוואה בין העמלות, ותוך השוואה, ככל הניתן ולפי אמות מידה בין־לאומיות, לעמלות דומות שנגבות בבורסות מחוץ לישראל כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 35ל|בסעיף 35ל}}; לצורך הדיווח לפי סעיף קטן זה, המפקח על הבנקים, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 52סו|בסעיף 52סו(ד)}}, יאשר שהנתונים שנכללו בדיווח שתאגיד בנקאי שהוא חבר בורסה מסר לבורסה כאמור בסעיף קטן (ב) תואמים את המידע שנמצא ברשותו.

{{ח:סעיף|45יז|לקוח המבקש לפתוח חשבון ניירות ערך|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} חבר בורסה יציין לפני לקוח המבקש לפתוח ולנהל באמצעותו חשבון ניירות ערך, שהעמלות שחברי הבורסה גובים בעד השירות מתפרסמות לפי {{ח:פנימי|סעיף 45טז|סעיף 45טז}}.

{{ח:סעיף|46|תקנון הבורסה|תיקון: תשנ״א, תשנ״א־4, תשנ״ד, תש״ס, תשס״ד־2, תשס״ח־2, תשע״א־4}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנון הבורסה ייקבעו כללים לניהול תקין והוגן של הבורסה; בלי לגרוע מהאמור יכול שייקבעו בתקנון, למטרה האמורה –
{{ח:תתת|(1)}} כללים לענין החברות בבורסה, ובכלל זה –
{{ח:תתתת|(א)}} תנאי כשירות לחברות בבורסה ונוהל לקבלת חברים;
{{ח:תתתת|(ב)}} תחומי הפעילות המותרים לחברי הבורסה;
{{ח:תתתת|(ג)}} חובות חברי הבורסה כלפי הבורסה וכלפי חבריה, ובכלל זה חובות גילוי, רישום ודיווח;
{{ח:תתתת|(ד)}} כללי ההתנהגות של חברי הבורסה כלפי לקוחותיהם, ובכלל זה חובות גילוי, רישום ודיווח;
{{ח:תתתת|(ה)}} הפיקוח והבקרה של הבורסה על קיום תקנון הבורסה והנחיותיה, בידי חבריה;
{{ח:תתתת|(ו)}} עבירות משמעת ושיפוט משמעתי של חברי הבורסה;
{{ח:תתתת|(ז)}} תנאים ונוהל להשעיית חבר הבורסה ולביטול חברות;
{{ח:תתתת|(ח)}} החלת הוראות פסקאות משנה (א) עד (ז), בשינויים המחוייבים, על חברה הפועלת בתחומי הפעילות המותרים לחבר הבורסה והיא נשלטת בידי חבר הבורסה או בידי בעל שליטה בו;
{{ח:תתת|(2)}} כללים לרישום ניירות ערך למסחר בבורסה (להלן – רישום למסחר) ובכלל זה כללים בדבר –
{{ח:תתתת|(א)}} אפיוני חברה שניתן לרשום ניירות ערך שלה למסחר, מבחינת תקופת פעילותה, היקף פעילותה ותוצאותיה העסקיות, שווי נכסיה והתחייבויותיה, זיקתה לתאגידים אחרים וסיווגה לקבוצות רישום; ניתן לקבוע כללים שונים כאמור לפי סוג הפעילות הכלכלית שבה עוסקת החברה;
{{ח:תתתת|(ב)}} אפיוני ניירות הערך שניתן לרשמם למסחר, מבחינת סוגם, שווים המזערי הכולל בעת הרישום, החלק המזערי שיוחזק סמוך לאחר הרישום בידי הציבור ומידת פיזורו, והמספר המרבי של הסוגים או הסדרות;
{{ח:תתתת|(ג)}} היחס בין מחירם של ניירות ערך בהנפקה לבין מחירם של ניירות הערך של החברה בבורסה, אופן ביצוע ההנפקה ודרך הקצאתם של ניירות הערך המונפקים;
{{ח:תתתת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ה)}} רישום למסחר של ניירות ערך שהוקצו על פי הצעה שלא לציבור;
{{ח:תתתת|(ו)}} מניעה של כל עסקה או פעולה בניירות ערך בידי מחזיק או סוג מחזיקים, לתקופה שתיקבע;
{{ח:תתתת|(ז)}} חיוב החברה כי כל המניות בהון המוצא שלה יהיו מניות שנפרעו במלואן;
{{ח:תתתת|(ח)}} חיוב החברה כי כל המניות בהון המוצא שלה יירשמו למסחר, וכללים לחריגה מכלל זה לגבי חברות תעשייתיות {{ח:חיצוני|חוק עידוד התעשיה (מסים)|שחוק עידוד התעשיה (מסים), התשכ״ט–1969}}, חל עליהן; חיוב כאמור לא יחול לגבי מניות מדינה מיוחדות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 46ב|בסעיף 46ב(1)}};
{{ח:תתתת|(ט)}} חיוב החברה כי כל ניירות הערך שלה יירשמו למסחר על שם חברת רישומים, וכללי לחריגה מכלל זה, לרבות לגבי חברות שניירות ערך שלהן רשומים למסחר בבורסה מחוץ לישראל וכן לגבי חברות שהתאגדו מחוץ לישראל;
{{ח:תתת|(3)}} כללים לענין המסחר בבורסה, ובכלל זה כללים בדבר –
{{ח:תתתת|(א)}} מועדי המסחר;
{{ח:תתתת|(ב)}} קיום מסחר בקבוצות מסחר שונות ובשיטות מסחר שונות;
{{ח:תתתת|(ג)}} הפיקוח והבקרה של הבורסה על קיום הוראות תקנון הבורסה והנחיותיה, הנוגעות למסחר, ועל תקינות המסחר;
{{ח:תתתת|(ד)}} תנאים ונוהל להפסקה זמנית או להגבלה של המסחר בנייר ערך או בקבוצה של ניירות ערך;
{{ח:תתתת|(ה)}} ייחוד המסחר לחברי הבורסה ולמי שהבורסה אישרה, ותנאים לאישור כזה;
{{ח:תתתת|(ו)}} פרסום תוצאות המסחר;
{{ח:תתתת|(ז)}} תנאים ונוהל לביצוע עסקאות מחוץ לבורסה בידי חבר הבורסה, בניירות ערך הרשומים למסחר בבורסה;
{{ח:תתת|(4)}} חובות חברה שניירות ערך שלה רשומים למסחר (להלן – חברה רשומה) ובכלל זה –
{{ח:תתתת|(א)}} המשך קיום הכללים שנקבעו לרישום למסחר, גם לאחר הרישום, בשינויים הנובעים מהיות ניירות הערך של החברה רשומים למסחר;
{{ח:תתתת|(ב)}} חובת מתן הודעה על סוגי אירועים ומסירת מידע לפי דרישת הבורסה;
{{ח:תתת|(5)}} תנאים ונוהל להשעיית המסחר בנייר ערך או למחיקת נייר ערך מהרישום למסחר, לרבות מחיקה ביזמת החברה הרשומה;
{{ח:תתת|(6)}} כללים לענין פרסום מידע על ידי הבורסה, ובכלל זה מידע המתייחס למסחר, לחברי הבורסה ולחברות רשומות;
{{ח:תתת|(7)}} עמלות, דמי רישום ודמי טיפול בעד שירותי הבורסה;
{{ח:תתת|(8)}} תחולת הכללים שנקבעו בתקנון על תאגיד שאינו חברה, ועל יחידות של קרן סגורה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק להשקעות משותפות}}, וההתאמות הנדרשות לכך.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנון הבורסה יכול שייקבע כי דירקטוריון הבורסה רשאי לסרב לרשום ניירות ערך למסחר בבורסה אם ראה שקיים ניגוד עניינים מהותי בין החברה לבין בעל שליטה בה או בין החברה לבין חברה בשליטת בעל השליטה, ובלבד שהחלטה כאמור תתקבל בקולותיהם של שני שלישים מחברי הדירקטוריון המשתתפים בישיבה ורשאים להשתתף בהצבעה, לאחר שניתנה לחברה הזדמנות נאותה להביא לפני הדירקטוריון את עמדתה בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנון הבורסה ובכל תיקון בו יכול שייקבעו הוראות מעבר להוראות שנקבעו בהם.
{{ח:תת|(ד)}} דירקטוריון הבורסה רשאי לקבוע, באישור הרשות, הנחיות הכוללות פירוט, תנאים וסייגים לגבי כללים שנקבעו בתקנון, והכל מקום שהוסמך לכך במפורש בתקנון.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|תקנון הבורסה מפורסם {{ח:חיצוני|http://www.tase.co.il/heb/taserulesandregulations/Pages/TASERulesandReg.aspx|באתר הבורסה לניירות ערך}}.}}

{{ח:סעיף|46א||תיקון: תשמ״ח, תשנ״ב־2, תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46ב|שוויון זכויות ההצבעה|תיקון: תשנ״א, תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא תרשום בורסה למסחר בה מניות או ניירות ערך הניתנים להמרה או למימוש במניות, אלא אם כן ראתה כי הובטחו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לענין חברה שמניותיה נרשמות לראשונה למסחר – בהון החברה יהיה סוג מניות אחד בלבד, המקנה זכויות הצבעה שוות ביחס לערכן הנקוב; תנאי זה לא יחול על מניות מדינה מיוחדות; אין בהוראה זו כדי למנוע את החברה מלהנפיק מניות בכורה, ובלבד שחלפה שנה מיום שמניותיה נרשמו לראשונה למסחר;
{{ח:תתת|(2)}} לענין חברה רשומה כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46(א)(4)}} – כל הנפקת מניות נוספת תיעשה במניות העדיפות ביותר בזכויות הצבעה; אין בהוראה זו כדי למנוע חברה רשומה שיש בהונה רק סוגי מניות המותרות לפי פסקה (1) מלהנפיק מניות בכורה החל ביום כ״ה בטבת התשנ״ב (1 בינואר 1992) או בתום שנה מן היום שבו היו בהונה רק מניות כאמור, לפי המאוחר.
{{ח:תת|(א1)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על רישום מניות למסחר בידי בורסה, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה3א|פרק ה׳3א}}.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מניות בכורה“ – מניות המקנות זכות עדיפה לדיבידנדים ואינן מקנות זכויות הצבעה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מניות מדינה מיוחדות“ – מניות שהממשלה החליטה כי הן דרושות לה לצורך שמירה על ענין חיוני, והמקנות לה זכויות מיוחדות כפי שקבעה הממשלה בהחלטתה לפני הרישום למסחר.

{{ח:סעיף|46ג|חובת מחזיקי מניות יסוד|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} מי שביום י׳ באב תש״ן (1 באוגוסט 1990) החזיק מניות יסוד וגם מניות הון בחברה רשומה, יוסיף להחזיק – הוא או כל אדם שרכש ממנו את מניות היסוד – מניות הון בשיעור שלא יפחת מן השיעור שבו החזיק באותו מועד, אלא במידה שהקטנת שיעור החזקותיו במניות ההון נובעת רק מזכויות שהוקנו לפני המועד האמור למחזיקים האחרים בניירות ערך של החברה למימוש או להמרה של אותם ניירות ערך במניות הון; אין בהוראה זו כדי לגרוע מתחולתו של {{ח:פנימי|סעיף 46ב|סעיף 46ב(א)(2)}} על החברה הרשומה.

{{ח:סעיף|47|ערעור ועתירה על החלטות הבורסה|תיקון: תשמ״ח, תש״ע־6, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} הרואה עצמו נפגע על ידי החלטת הבורסה בשיפוט משמעתי, רשאי לערער על כך לבית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} הרואה עצמו נפגע על ידי החלטת הבורסה שאינה כאמור בסעיף קטן (א) שאינה החלטה תוך כדי המסחר בבורסה ושאינה החלטה בעניין תקנון או הנחיות, רשאי לעתור על כך למחלקה הכלכלית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 42ד|בסעיף 42ד לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}; הודעה בדבר פתיחת הליך לפי סעיף קטן זה תומצא לרשות והרשות רשאית להתייצב באותו הליך ולהשמיע את דברה. לעניין זה, ”החלטה בעניין תקנון או הנחיות“ – החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}} שעניינה קביעת תקנון הבורסה או הנחיות, לרבות החלטה על שינוים או על ביטולם.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (סדרי דין)|תקנות ניירות ערך (סדרי דין), תשל״א–1970}}.}}

{{ח:סעיף|48|שינויים של תקנון הבורסה|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ד, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} דירקטוריון הבורסה רשאי לשנות את תקנון הבורסה; השינוי טעון אישור של הרשות; אישרה הרשות את השינוי, תמסור לשר האוצר הודעה על שינוי התקנון והשינוי ייכנס לתוקף בתום עשרה ימים מיום מסירת ההודעה, אלא אם כן הודיע שר האוצר לפני תום התקופה האמורה כי הוא מתנגד לשינוי; לא אישרה הרשות את השינוי, תמסור הודעה על כך לבורסה, בצירוף הנימוקים להתנגדותה לשינוי
{{ח:תת|(ב)}} היתה הרשות סבורה כי לשם ניהול תקין והוגן של הבורסה יש להביא שינוי בתקנון הבורסה, תודיע על כך לבורסה; לא שינתה הבורסה את התקנון לפי ההודעה תוך המועד שנקבע בה, רשאית הרשות לשנותו; החליטה הרשות על שינוי התקנון, תמסור לשר האוצר הודעה על כך והשינוי יקבל תוקף בתום עשרה ימים מיום מסירת ההודעה או במועד מאוחר יותר שתורה עליו הרשות, אלא אם כן הודיע שר האוצר לרשות, לפני המועד האמור, כי הוא מתנגד לשינוי.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|49|פרסום תקנון הבורסה וההנחיות לגביו|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} תקנון הבורסה וההנחיות שנקבעו לגבי תקנון הבורסה לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(ד)}}, וכל שינוי בהם, יפורסמו בדרך שיורה יושב ראש הרשות.

{{ח:סעיף|49א|איסור הצעה למתן שירותי מסחר בניירות ערך באמצעות מערכת למסחר בניירות ערך שאינה מנוהלת בידי בורסה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפנה אדם בהצעה למתן שירותי מסחר בניירות ערך, באמצעות מערכת למסחר בניירות ערך, אלא אם כן המערכת מנוהלת בידי בורסה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי יושב ראש הרשות להתיר לאדם לפנות בהצעה למתן שירותי מסחר בניירות ערך באמצעות מערכת למסחר בניירות ערך המנוהלת בידי בורסה מחוץ לישראל כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 35ל|בסעיף 35ל}}, בתנאים שיקבע, אם מצא שאין בכך כדי לפגוע בענייניו של ציבור המשקיעים בישראל.

{{ח:סעיף|49ב|פטור מתחולת ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} סבר יושב ראש הרשות כי אין בכך כדי לפגוע בענייניו של ציבור המשקיעים בישראל, רשאי הוא לקבוע, בהסכמת שר האוצר, כי בורסה המשתפת פעולה עם בורסה מחוץ לישראל כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 35ל|בסעיף 35ל}} לשם ניהול מערכת למסחר בניירות ערך, תהיה פטורה מההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}, כולן או חלקן, בין השאר, אם מצא שהדין הזר החל על הבורסה מחוץ לישראל מבטיח די הצורך את ענייניו של ציבור המשקיעים בישראל ואינו מתיישב עם הוראות הדין בישראל; יושב ראש הרשות, בהסכמת שר האוצר, רשאי להתנות מתן פטור כאמור בתנאים.

{{ח:סעיף|50|רציפות פעולתה של מערכת למסחר בניירות ערך|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא תפסיק בורסה את פעולתה של המערכת למסחר בניירות ערך אלא אם יש לדעתה או לדעת שר האוצר הכרח לעשות כן לטובת ציבור המשקיעים.
{{ח:תת|(ב)}} לא תחליט הבורסה על הפסקת פעולתה של המערכת למסחר בניירות ערך ליותר מיום עסקים אחד אלא באישור שר האוצר.
{{ח:תת|(ג)}} החליטה הבורסה להפסיק את פעולת המערכת למסחר בניירות ערך, תודיע על כך מיד לשר האוצר, והשר רשאי להורות לבורסה שלא להפסיק את פעולת המערכת האמורה, ואם הפסיקה את פעולתה – להורות לה לשוב ולחדשה.
{{ח:תת|(ד)}} הפסיקה בורסה את פעולתה של מערכת למסחר בניירות ערך לפי סעיף קטן (ב) או (ג), או היה לשר האוצר חשש ממשי שהבורסה תפסיק את פעולתה של המערכת האמורה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שר האוצר רשאי להורות לבורסה לשוב ולחדש את פעולתה של המערכת למסחר בניירות ערך;
{{ח:תתת|(2)}} יושב ראש הרשות, בהסכמת שר האוצר, רשאי למנות אדם שיופקד על המשך פעולת המערכת למסחר בניירות ערך (בסעיף זה – הממונה); הממונה יהיה אחראי לפעולתה של המערכת למסחר בניירות ערך עד שיפסיקו להתקיים הנסיבות שבשלהן היה לשר האוצר חשש ממשי כאמור ברישה של סעיף קטן זה, או עד שיינתן לחברה אחרת רישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}} לגבי אותה מערכת;
{{ח:תתת|(3)}} בידי הממונה יהיו כל התפקידים והסמכויות שבידי המנהל הכללי של הבורסה, הדירקטוריון וועדות הדירקטוריון, ואלה לא ימלאו את תפקידיהם ולא ישתמשו בסמכויותיהם כל עוד מינוי הממונה בתוקף, והכול לשם הבטחת המשך פעולת המערכת למסחר בניירות ערך ובכפוף להוראות שנתן יושב ראש הרשות, באישור שר האוצר; הבורסה תשלם לממונה שכר כפי שיורה יושב ראש הרשות, באישור שר האוצר;
{{ח:תתת|(4)}} יושב ראש הרשות ימנה את הממונה לפי הוראות פסקה (2) לאחר שנתן לבורסה הזדמנות להשמיע את טענותיה, אלא אם כן מתקיימות נסיבות המחייבות, לדעת יושב ראש הרשות ושר האוצר, מינוי של הממונה בדחיפות;
{{ח:תתת|(5)}} מינוי הממונה לפי סעיף קטן זה יהיה לתקופה שיקבע יושב ראש הרשות ושלא תעלה על שנה אחת (בסעיף קטן זה – תקופת המינוי); ואולם רשאי יושב ראש הרשות, בהסכמת שר האוצר, להאריך את תקופת המינוי לתקופה נוספת אחת שלא תעלה על שישה חודשים, וכן להחליף את הממונה בכל עת;
{{ח:תתת|(6)}} כל עוד מינוי הממונה בתוקף, לא תקבל הבורסה החלטה על פירוקה מרצון, אלא אם כן הסכים לכך הממונה, בכתב.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ג|סימן ג׳: מסלקה|תיקון: תשע״ז־3}}

{{ח:סעיף|50א|חובת רישוי ויציבות מסלקה|תיקון: תשס״ה־2, תשס״ה־5, תשס״ח, תשס״ח־2, תשע״ז, תשע״ז־3, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 50א2|ובסעיפים 50א2 עד 50א8}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בורסה“ – לרבות בורסה מחוץ לישראל שקיבלה אישור מידי מי שרשאי לתתו על פי דין במדינה שבה היא פועלת, וכן שוק מוסדר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוראת סליקה“ – אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוראה להעברת ניירות ערך, לרבות הוראה למשיכת ניירות ערך מחשבון המתנהל במסלקה או להפקדת ניירות ערך בחשבון המתנהל במסלקה;
{{ח:תתתת|(2)}} הוראה להעברת כספים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הליכי חדלות פירעון או פירוק“ – הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}} שניתן לקבל בהם צו לפתיחת הליכים או הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 8א|חלק שמיני א׳ לחוק החברות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדרי כשל“ – הוראות בכללי המסלקה בעניין פעולות שרשאית מסלקה לבצע במקרה שבו, לדעת המסלקה, חבר המסלקה אינו מקיים את חיוביו כלפיה או כלפי חבר מסלקה אחר או שיש חשש שלא יקיים את חיוביו כאמור, בין השאר משום שחבר המסלקה חדל פירעון, ובכלל זה הוראות בכללי המסלקה מהסוג הנכלל בהסדרים לקביעת שווי הוגן, הסדרים לקביעת זכויות, חיובים ודרכי התחשבנות, הסדרים לחישוב נטו והסדרים לסיום מוקדם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדרים לחישוב נטו“ (Netting) – הוראות בכללי המסלקה באחד או יותר מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוראות שלפיהן החיובים או הזכויות של המסלקה כלפי חבר המסלקה יהיו חיוביה או זכויותיה של המסלקה כלפי אותו חבר מסלקה בניכוי החיובים או הזכויות של חבר המסלקה כלפיה, או ששווי החיובים או שווי הזכויות של המסלקה כלפי חבר המסלקה יהיו שווי החיובים או הזכויות כאמור בניכוי שווי החיובים או שווי הזכויות של חבר המסלקה כלפי המסלקה;
{{ח:תתתת|(2)}} הוראות שלפיהן החיובים או הזכויות של חבר המסלקה כלפי המסלקה או כלפי חבר מסלקה אחר, אחד או יותר, יהיו חיוביו או זכויותיו של חבר המסלקה כלפי המסלקה או כלפי חבר מסלקה אחר, אחד או יותר, בניכוי החיובים או הזכויות של המסלקה או של חבר המסלקה האחר כלפיו, או ששווי החיובים או שווי הזכויות של חבר המסלקה כלפי המסלקה או כלפי חבר מסלקה אחר, אחד או יותר, יהיה שווי החיובים או הזכויות כאמור, בניכוי שווי החיובים או שווי הזכויות של המסלקה או של חבר המסלקה האחר, כלפיו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדרים לסיום מוקדם“ – הוראות בכללי המסלקה הכוללות אחת או יותר מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוראות הקובעות תנאים שבהתקיימם יבואו לידי סיום מוקדם, ובכלל זה ביטול או קיום מוקדם (בהגדרה זו – סיום מוקדם), עסקאות הנסלקות במסלקה או פעולות המבוצעות בה, לפי העניין, או שבהתקיימם יעמדו חיוביו של חבר מסלקה לפירעון מיידי, והדרך שבה יתבצעו סיום מוקדם או העמדה לפירעון מיידי כאמור לפי פסקה זו;
{{ח:תתתת|(2)}} הוראות הקובעות תנאים שבהתקיימם רשאית המסלקה להביא לידי סיום מוקדם עסקאות או פעולות כאמור בפסקה (1) או להעמיד את חיוביו של חבר המסלקה לפירעון מיידי, והדרך שבה יתבצעו הסיום המוקדם או ההעמדה לפירעון מיידי כאמור לפי פסקה זו;
{{ח:תתתת|(3)}} הסדרים לקביעת זכויות, חיובים ודרכי התחשבנות והסדרים לקביעת שווי הוגן המשמשים בעת ביצוע הסדר לסיום מוקדם;
{{ח:תתתת|(4)}} הוראות שלפיהן יבואו לכדי סיום מוקדם עסקאות או פעולות כאמור בפסקה (1), עקב התנהלותם של הליכי חדלות פירעון או פירוק לגבי חבר המסלקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדרים לקביעת זכויות, חיובים ודרכי התחשבנות“ – הוראות בכללי המסלקה באחד או יותר מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הדרך לקביעת זכות או חיוב של חבר מסלקה או של המסלקה ולחישובם;
{{ח:תתתת|(2)}} דרכי ההתחשבנות בין המסלקה לבין חבר מסלקה או בין חברי המסלקה לבין עצמם, לרבות לעניין ריבית, הפרשי הצמדה, הוצאות, פיצוי או כל סכום אחר, שייווספו לחיוב של חבר מסלקה או של המסלקה;
{{ח:תתתת|(3)}} היוון חיובים, זקיפת תשלומים על חשבון חיובים וקיום חיובים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדרים לקביעת שווי הוגן“ – הוראות בכללי המסלקה באחד או יותר מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הדרך לחישוב השווי ההוגן של חיובים או זכויות של חבר מסלקה או של המסלקה, לרבות לשם ביצוע הסדרים לחישוב נטו, הסדרים לקביעת זכויות, חיובים ודרכי התחשבנות, הסדרים לסיום מוקדם או הסדרי כשל או לשם ביצוע פעולה אחרת בהתאם לכללי המסלקה; הוראות בעניין זה יכול שיורו על חישוב השווי ההוגן כאמור, בין השאר, בדרך של מכירה או רכישה של ניירות ערך בידי המסלקה וזקיפת התמורה בעד מכירתם או הסכום ששולם לשם רכישתם לזכות חבר המסלקה או לחובתו, לפי העניין, או בדרך של הערכת שוויין של עסקאות בניירות ערך דומים, והכול בין בבורסה ובין בשוק שבו מתנהלות עסקאות כאמור;
{{ח:תתתת|(2)}} הדרך לחישוב ההמרה של הסכום המתקבל מהחישוב כאמור בפסקה (1), למטבע מסוים, או הדרך לחישוב ההמרה של סכום במטבע מסוים לסכום במטבע אחר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”זכות“, ”חיוב“ – לרבות כל זכות או חיוב הנובעים מהוראת סליקה שהתקבלה במסלקה או מפעולת סליקה המבוצעת במסלקה, לרבות כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} זכות לקבלת ניירות ערך או כספים, ובכלל זה ניירות ערך או כספים המופקדים או רשומים לזכותו של חבר המסלקה, אצל המסלקה, או לקבלת זכות הנובעת מהם;
{{ח:תתתת|(2)}} חיוב להעברת ניירות ערך או כספים כאמור בפסקה (1) או להעברת זכות הנובעת מהם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חבר בורסה“ – לעניין בורסה מחוץ לישראל או שוק מוסדר, כאמור בהגדרה ”בורסה“ שבסעיף קטן זה – מי שאושר על ידם כחבר בהם או כמשתתף בהם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חבר מסלקה“ – מי שאושר על ידי המסלקה כחבר בה, למעט בנק ישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חיוב“ – לרבות התחייבות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום עסקים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק להשקעות משותפות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כללי מסלקה“ – כללים שקבעה המסלקה, המסדירים את פעילותה, ובכלל זה מסדירים את היחסים בין המסלקה לבין חברי המסלקה ובינם לבין עצמם והכללים שגובשו לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ב|סעיף 50ב}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כספים“ – לרבות זכויות לקבלת כספים המופקדים בחשבון אצל מתווך פיננסי או פירותיהם וכל זכות אחרת הנובעת מכספים כאמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מסלקה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מתווך פיננסי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} חבר בורסה;
{{ח:תתתת|(2)}} מסלקה;
{{ח:תתתת|(2א)}} תאגיד בנקאי שאינו מנוי בפסקאות (1) או (2);
{{ח:תתתת|(3)}} בנק ישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – מיטלטלין, מקרקעין או זכויות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פעולת סליקה“ – אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} פעולה שמבוצעת במסלקה לפי כללי המסלקה בקשר להוראת סליקה שהתקבלה במסלקה, ובכלל זה –
{{ח:תתתתת|(א)}} העברת ניירות ערך או כספים, בידי המסלקה או אליה;
{{ח:תתתתת|(ב)}} זיכוי או חיוב חשבון המסלקה או החשבון של חבר המסלקה;
{{ח:תתתת|(2)}} פעולה שמבוצעת במסלקה בהתאם להסדרים לקביעת שווי הוגן, הסדרים לקביעת זכויות, חיובים ודרכי התחשבנות, הסדרים לחישוב נטו, הסדרים לסיום מוקדם או הסדרי כשל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקודת החברות“ – {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צו הקפאת הליכים“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צו פירוק“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 8א|בחלק שמיני א׳ לחוק החברות}}.
{{ח:תת|(א1)}} לא יפתח אדם ולא ינהל מערכת סליקה אלא ברישיון שניתן לו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן זה}} ({{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|בסימן זה}} – רישיון מסלקה).
{{ח:תת|(א2)}} שר האוצר, לאחר התייעצות עם הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי להעניק רישיון מסלקה לחברה שמתקיימים לגביה שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא עומדת בתנאים שקבע שר האוצר בתקנות, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לרבות תנאים לעניין הון עצמי, ביטוח, פיקדון וערבות, ורשאי השר לקבוע כאמור הוראות שונות לגבי חברות המבקשות רישיון להפעלת סוגים שונים של מערכות סליקה לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן זה}};
{{ח:תתת|(2)}} היא שילמה את האגרות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 55א|סעיף 55א}}, אם נקבעו.
{{ח:תת|(א3)}} בהחלטה בבקשת חברה למתן רישיון מסלקה לפי סעיף קטן (א2) יובאו בחשבון, בין השאר, העניינים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 45א|בסעיף 45א(ב)}}.
{{ח:תת|(א4)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 45ב|סעיפים 45ב}} {{ח:פנימי|סעיף 45ג|ו־45ג}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין הגשת בקשה למתן רישיון מסלקה והחובה לדווח לרשות על שינוי בפרטי הבקשה או במסמכים שצורפו לה, לפי העניין.
{{ח:תת|(א5)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 45ד|סעיף 45ד}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין הסמכות לקבוע תנאים והגבלות ברישיון מסלקה ולשנותם.
{{ח:תת|(א6)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 45ה|סעיף 45ה}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין ביטול רישיון מסלקה או התלייתו; שר האוצר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע עילות נוספות לביטול רישיון מסלקה או התלייתו.
{{ח:תת|(א7)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 45ו|סעיפים 45ו עד 45יא}} {{ח:פנימי|סעיף 50|ו־50(ד)}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין מסלקה.
{{ח:תת|(א8)}} סבר יושב ראש הרשות כי אין בכך כדי לפגוע בענייניו של ציבור המשקיעים, רשאי הוא, בהסכמת שר האוצר, לפטור חברה מסוימת המבקשת רישיון מסלקה, מההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} כולן או חלקן, וכן להתנות מתן פטור כאמור בתנאים.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} חבר בורסה שרכש, בבורסה, ניירות ערך הנסלקים במסלקה, אינו זכאי לניירות הערך שרכש כאמור, אלא אם כן התקבלה במסלקה מלוא התמורה בעבורם.
{{ח:תתת|(2)}} לא התקבלה במסלקה מלוא התמורה כאמור בפסקה (1), תוקנה הבעלות בניירות הערך למסלקה; על המסלקה יחולו לענין זה הוראות {{ח:חיצוני|חוק המכר#סעיף 34|סעיף 34 לחוק המכר, התשכ״ח–1968}}, ויראו אותה כמי שרכשה את ניירות הערך ממי שעוסק במכירת נכסים מסוגו של הממכר והמכירה היתה במהלך העסקים הרגיל של עסקיו.
{{ח:תת|(ג)}} חבר בורסה שמכר, בבורסה, ניירות ערך הנסלקים במסלקה, אינו זכאי לתמורה שנתקבלה בעד מכירתם, אלא אם כן העביר למסלקה את ניירות הערך שמכר כאמור.
{{ח:תת|(ג1)}} הוראות סעיפים קטנים (ב) ו־(ג) יחולו, בשינויים המחויבים, גם על העברה של ניירות ערך הנסלקים במסלקה, שהיא אחת מאלה, ויראו לעניין הסעיפים הקטנים האמורים את המעביר כמי שמכר את ניירות הערך בבורסה ואת הנעבר כמי שרכשם בבורסה:
{{ח:תתת|(1)}} העברה מחבר בורסה שרכש את ניירות הערך בבורסה לחבר בורסה אחר שמחזיקם בשביל מי שניירות הערך נרכשו בעבורו בבורסה;
{{ח:תתת|(2)}} העברה מחבר בורסה שמחזיק את ניירות הערך בשביל מי שניירות הערך נמכרים בעבורו בבורסה, לחבר בורסה אחר, לצורך מכירתם בבורסה.
{{ח:תת|(ג2)}} לעניין סעיפים קטנים (ב) ו־(ג) יראו כרכישה בבורסה או כמכירה בבורסה, לפי העניין, גם רכישה או מכירה המהווה חלק מעסקת מכר חוזר בניירות ערך, שהוסכם כי תתבצע או כי הוקנתה זכות לבצעה, בתום תקופה שהוסכמה מראש או בהתקיים תנאי שנקבע מראש; לעניין זה, ”עסקת מכר חוזר בניירות ערך“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסכמים בנכסים פיננסיים|בחוק הסכמים בנכסים פיננסיים, התשס״ו–2006}}.
{{ח:תת|(ג3)}} מסלקה רשאית לקבוע, בכללי המסלקה, כי הוראות סעיפים קטנים (ב) ו־(ג) יחולו, בשינויים המחויבים, גם לגבי עסקה בניירות ערך הנסלקים במסלקה, מחוץ לבורסה, שבה משמשת המסלקה צד נגדי מרכזי, ורשאית היא לקבוע כאמור, לגבי סוגים של ניירות ערך או סוגים של עסקאות כאמור; קבעה כאמור, תפרסם הודעה על כך באתר האינטרנט של המסלקה, ובאין אתר כאמור – באתרי האינטרנט של הבורסות שהמסלקה נותנת להן שירותים; לעניין זה, ”צד נגדי מרכזי“, בעסקה בניירות ערך – גורם המבטיח לצדדים לעסקה בניירות ערך את מימושה, בין השאר בדרך של מתן ערבות.
{{ח:תת|(ד)}} שעבוד של ניירות ערך או כספים, המשמש ערובה להתחייבות של חבר מסלקה כלפי המסלקה, כוחו יפה כלפי נושים אחרים של חבר המסלקה ויראו אותו כשעבוד קבוע ראשון, ובלבד שהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ניירות הערך או הכספים רשומים או מופקדים לזכות המסלקה שלטובתה ניתן השעבוד, אצל מתווך פיננסי לרבות אצל המסלקה עצמה, או שניירות הערך רשומים או מופקדים לזכות המסלקה כאמור בחברת רישומים;
{{ח:תתת|(2)}} ניירות הערך או הכספים רשומים או מופקדים לזכות חבר המסלקה, אצל מתווך פיננסי שאינו המסלקה שלטובתה ניתן השעבוד, והמתווך הפיננסי התחייב כלפי המסלקה שלטובתה ניתן השעבוד, כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} לפעול בהתאם להוראות המסלקה בלא צורך בקבלת הסכמתו של חבר המסלקה, ובלבד שקיבל לכך הסכמה מראש מאת חבר המסלקה;
{{ח:תתתת|(ב)}} שלא לפעול בהתאם להוראות אדם אחר זולת המסלקה וחבר המסלקה;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין שעבוד של ניירות ערך – ניירות הערך רשומים או מופקדים לזכות חבר המסלקה אצל המסלקה שלטובתה ניתן השעבוד, ומתקיימים שניים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המסלקה קיבלה הסכמה מראש מאת חבר המסלקה לפעול בעצמה בלא צורך בקבלת הסכמתו;
{{ח:תתתת|(ב)}} המסלקה התחייבה כלפי חבר המסלקה שלא לפעול בהתאם להוראות אדם אחר זולתה וזולת חבר המסלקה.
{{ח:תת|(ה)}} מימוש שעבוד של ניירות ערך או כספים, המשמש ערובה להתחייבות של חבר מסלקה או אדם אחר, כלפי מסלקה, יכול שייעשה על ידי המסלקה, אף בלא צו של בית משפט או של ראש ההוצאה לפועל כאמור {{ח:חיצוני|חוק המשכון#סעיף 17|בסעיף 17 לחוק המשכון, התשכ״ז–1967}}, בדרך של מכירת ניירות הערך בבורסה או בדרך של קבלת בעלות בניירות הערך או בדרך של קבלת הכספים מהמתווך הפיננסי, לפי העניין, או בדרך מסחרית סבירה אחרת, ובלבד שהתקיים לגבי שעבוד ניירות הערך או הכספים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} האמור בסעיף קטן (ד)(1);
{{ח:תתת|(2)}} ניירות הערך או הכספים רשומים או מופקדים לזכות נותן השעבוד, אצל מתווך פיננסי שאינו המסלקה שלטובתה ניתן השעבוד, והמתווך הפיננסי התחייב כלפי המסלקה שלטובתה ניתן השעבוד לפעול בהתאם להוראותיה בלא צורך בקבלת הסכמתו של נותן השעבוד, ובלבד שקיבל לכך הסכמה מראש מאת נותן השעבוד;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין שעבוד של ניירות ערך – ניירות הערך רשומים או מופקדים לזכות נותן השעבוד אצל המסלקה שלטובתה ניתן השעבוד;
{{ח:תתת|(4)}} נותן השיעבוד נתן למסלקה יפוי כוח להקנות לאחר זכות בניירות הערך או בכספים.
{{ח:תת|(ו)}} המסלקה רשאית לממש שעבוד לפי הוראות סעיף קטן (ה) בלא מתן הודעה מראש לנותן השעבוד בדבר כוונתה לממש את השעבוד; המסלקה תמסור לנותן השעבוד הודעה על המימוש, סמוך לאחר ביצועו.
{{ח:תת|(ז)}} המסלקה אחראית כלפי נותן השעבוד לנזק שנגרם לו בשל מימוש השעבוד שלא בהתאם להוראות סעיפים קטנים (ה) ו־(ו).
{{ח:תת|(ח)}} הוראות סעיף זה יחולו על אף הוראות כל דין, לרבות {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}, {{ח:חיצוני|חוק המשכון|חוק המשכון, התשכ״ז–1967}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}} {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|וחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}, והן יחולו גם לענין זכות בנייר ערך או בכספים; ואולם אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מזכותה של מסלקה לפעול לענין שעבוד של ניירות ערך או כספים ומימושו בהתאם להוראות כל דין אחר.
{{ח:תת|(ט)}} אין בהוראות סעיף קטן (ד) כדי לגרוע מכוחו של שעבוד ניירות ערך המשמש ערובה להתחייבות של חבר המסלקה כלפי צד שלישי, אם לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299690.pdf|חוק ניירות ערך (תיקון מס׳ 26), התשס״ה–2004}}, היה כוחו יפה כלפי נושים אחרים של חבר המסלקה, לפי הוראות כל דין.

{{ח:סעיף|50א1|עיסוקים מותרים למסלקה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} מסלקה או חברה שמסלקה מחזיקה באמצעי שליטה בה תעסוק אך ורק בניהול מערכת סליקה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאית מסלקה או חברה שמסלקה מחזיקה באמצעי שליטה בה, בכפוף להוראות כל דין, לתת שירותים אחרים שהם שירותים נלווים הקשורים בטיבם לעיסוקה של המסלקה בניהול מערכת סליקה, ויחולו לעניין מתן שירותים נלווים כאמור הוראות {{ח:פנימי|סעיף 45יג|סעיף 45יג(ג) עד (ה)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|50א2|המועד, הדרך והתנאים לקבלת הוראת סליקה במסלקה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} הוראת סליקה תתקבל במסלקה במועד, בדרך ובהתאם לתנאים שנקבעו לעניין זה בכללי המסלקה.

{{ח:סעיף|50א3|סופיות הסליקה במסלקות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} התקבלה במסלקה הוראת סליקה, והיא נחשבת בלתי חוזרת על פי כללי המסלקה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא יהיה ניתן לבטל את הרישום במסלקה של הוראת הסליקה, לשנותו או לדרוש מהמסלקה לא לבצע פעולת סליקה הקשורה במישרין או בעקיפין להוראה, אלא בהתאם לכללי המסלקה;
{{ח:תתת|(2)}} בוצעה פעולת סליקה כאמור בפסקה (1), לא יהיה ניתן לדרוש מהמסלקה לבטל את הפעולה, אלא בהתאם לכללי המסלקה;
{{ח:תתת|(3)}} המסלקה לא תהיה חייבת בהשבה או בפיצוי בשל רישום הוראת הסליקה, סירוב לבטל את הרישום או לשנותו, ביצוע פעולת סליקה הקשורה במישרין או בעקיפין להוראה או סירוב לבטל פעולת סליקה כאמור שבוצעה, אם פעלה בהתאם לכללי המסלקה.
{{ח:תת|(ב)}} התקבלה במסלקה הוראת סליקה, ונקבע בכללי המסלקה כי חיוב שבשלו התקבלה הוראה כאמור ייחשב לחיוב שקוים בין חבר המסלקה למסלקה או בין חבר המסלקה לחבר מסלקה אחר, במועד מסוים, רואים את החיוב כחיוב שקוים באותו מועד, ובלבד שכללי המסלקה שבהם נקבע המועד האמור פורסמו באתר האינטרנט של המסלקה, ובאין אתר כאמור – באתרי האינטרנט של הבורסות שהמסלקה נותנת להן שירותים; לעניין זה יכול שייקבעו בכללי המסלקה מועדים שונים לגבי חיובים שונים.
{{ח:תת|(ג)}} הסדרים לחישוב נטו שפורסמו באתר האינטרנט של המסלקה, ואם אין אתר כאמור – באתרי האינטרנט של הבורסות שהמסלקה נותנת להן שירותים, יהיו תקפים כלפי חברי המסלקה או המסלקה על אף האמור בכל דין.

{{ח:סעיף|50א4|סופיות הסליקה בהליכי חדלות פירעון או פירוק לגבי חבר מסלקה|תיקון: תשע״ז, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל תפקיד“ – כל אחד מאלה: נאמן שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 8א|חלק שמיני א׳ לחוק החברות}}, או לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק ב פרק ו|פרק ו׳ לחלק ב׳ לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}, כונס נכסים שמונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות#סעיף 194|סעיף 194 לפקודת החברות}} או בעל תפקיד אחר שמינה בית המשפט במסגרת הליכי חדלות פירעון או פירוק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דיני חדלות פירעון או פירוק“ – ההוראות לעניין הליכי חדלות פירעון או פירוק לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}} או {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – תום יום העסקים הראשון שלאחר עשרים וארבע שעות מסוף היום שבו ניתן לגבי חבר מסלקה צו פירוק או צו לפתיחת הליכים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין, מתנהלים לגבי חבר מסלקה הליכי חדלות פירעון או פירוק, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} כל הוראת סליקה הנוגעת לחבר המסלקה, שהתקבלה במסלקה עד המועד הקובע, תהיה תקפה ולא יהיה ניתן להורות על ביטולה;
{{ח:תתת|(2)}} המסלקה רשאית לבצע כל פעולת סליקה הקשורה במישרין או בעקיפין להוראת סליקה כאמור בפסקה (1), ובכלל זה פעולה בהתאם לכללי מסלקה לעניין שעבוד נכס לטובת המסלקה לרבות מימוש נכס משועבד כאמור, ולעניין זכות קיזוז או זכות עיכבון לרבות מימושן, גם לאחר המועד הקובע;
{{ח:תתת|(3)}} כל פעולת סליקה כאמור בפסקה (2) שבוצעה במסלקה בהתאם לכללי המסלקה, תהיה תקפה, ולא יהיה ניתן להורות על ביטולה גם אם בוצעה לאחר המועד הקובע, וגם אם החיוב שנוצר לחבר המסלקה שמתנהלים לגביו הליכי חדלות פירעון או פירוק, בקשר להוראת הסליקה, נוצר לאחר המועד הקובע.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב)(1), רשאית מסלקה, בכללי המסלקה, לפעול לגבי הוראת סליקה הנוגעת לחבר מסלקה שמתנהלים לגביו הליכי חדלות פירעון, באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לקבוע מועד מוקדם מהמועד הקובע, שלהוראת סליקה כאמור שהתקבלה לאחריו לא יהיה תוקף;
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע כי לא תבצע הוראת סליקה כאמור אף אם התקבלה במסלקה לפני המועד הקובע.
{{ח:תת|(ד)}} אין בדיני חדלות פירעון או פירוק כדי לפגוע בהסדרים לסיום מוקדם, בהסדרים לחישוב נטו, בהסדרים לקביעת שווי הוגן או בהסדרים לקביעת זכויות, חיובים ודרכי התחשבנות המשמשים בעת ביצוע הסדרים לחישוב נטו, ובלבד שהכללים האמורים פורסמו באתר האינטרנט של המסלקה, ובאין אתר כאמור – באתרי האינטרנט של הבורסות שהמסלקה נותנת להן שירותים.
{{ח:תת|(ה)}} אין בדיני חדלות פירעון או פירוק כדי לפגוע –
{{ח:תתת|(1)}} בתוקפם של כללי מסלקה לעניין שעבוד נכס לטובת המסלקה, ובכלל זה לעניין מימושו של הנכס המשועבד כאמור, והכול ובלבד שהשעבוד נוצר עד המועד הקובע;
{{ח:תתת|(2)}} בתוקפם של כללי מסלקה לעניין קיזוז או עיכבון, ובכלל זה מימוש זכות קיזוז או מימוש זכות עיכבון בידי המסלקה;
{{ח:תת}} והכול בקשר להוראת סליקה שהתקבלה במסלקה עד המועד הקובע ובלבד שהכללים האמורים פורסמו באתר האינטרנט של המסלקה, ובאין אתר כאמור – באתרי האינטרנט של הבורסות שהמסלקה נותנת להן שירותים; לעניין זה, הוראות {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}} לא יחולו על מסלקה לעניין נושה מובטח, נושה בעל זכות עיכבון או נושה בעל זכות קיזוז, והמסלקה תהיה רשאית להיפרע את חובה וכן לממש את השעבוד, את זכות העיכבון או את הקיזוז, בדרך שהיתה רשאית לממשם לולא התנהלו לגבי חבר מסלקה הליכי חדלות פירעון או פירוק כאמור.
{{ח:תת|(ו)}} אין בדיני חדלות פירעון או פירוק כדי לפגוע בתוקפם של כללי מסלקה לעניין השעיית חבר המסלקה מחברותו במסלקה, ביטול חברותו במסלקה, חסימה של חבר המסלקה ממתן הוראות סליקה או הפסקה, לרבות הפסקה זמנית, במתן שירותים לחבר מסלקה, כולם או חלקם, ובלבד שהכללים האמורים פורסמו באתר האינטרנט של המסלקה, ובאין אתר כאמור – באתרי האינטרנט של הבורסות שהמסלקה נותנת להן שירותים.
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 50א3|בסעיף 50א3(ב)}}, חיוב שבשלו התקבלה במסלקה הוראת סליקה הנוגעת לחבר מסלקה שמתנהלים לגביו הליכי חדלות פירעון או פירוק, ייחשב לחיוב שקוים לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 50א3|הסעיף האמור}} רק אם הוראת הסליקה התקבלה במסלקה עד המועד הקובע.
{{ח:תת|(ח)}} בית המשפט או בעל תפקיד לא יפעיל סמכות הנתונה לו על פי דין במסגרת הליכי חדלות פירעון או פירוק לגבי חבר מסלקה לרבות במסגרת משא ומתן לגיבוש הסדר חוב, ובין השאר לא יפעיל בית משפט סמכות למתן צו פירוק, צו לפתיחת הליכים או סעד זמני ולא יפעיל בעל תפקיד סמכות לוותר על נכס מכביד לפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות#סעיף 361|סעיף 361 לפקודת החברות}}, באופן שיש בו כדי להביא לאחת או יותר מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} פגיעה בתוקפה של הוראת סליקה הנוגעת לחבר המסלקה שהתקבלה במסלקה עד המועד הקובע;
{{ח:תתת|(2)}} פגיעה בביצועה של פעולת סליקה הקשורה, במישרין או בעקיפין, להוראת סליקה כאמור בפסקה (1), או מניעת ביצועה של פעולה כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} פגיעה בתוקפה של פעולת סליקה כאמור בפסקה (2), שבוצעה בהתאם לכללי המסלקה, וזאת אף אם הפעולה בוצעה לאחר המועד הקובע;
{{ח:תתת|(4)}} פגיעה במימוש שיעבוד של נכס או מימוש של זכות קיזוז או זכות עיכבון בידי המסלקה, בהתאם לכללי המסלקה, וזאת אף אם המימוש בוצע לאחר המועד הקובע;
{{ח:תת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 8א|חלק שמיני א׳ לחוק החברות}} או {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק י|חלק י׳ לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}} לא יחולו לעניין חוב של חבר מסלקה כלפי מסלקה או לעניין שעבוד נכס כערובה להתחייבות שנתן כאמור, זכות עיכבון לגבי נכס או זכות קיזוז כנגד התחייבות כאמור ולא יהיה ניתן לשנות את תנאי הפירעון, או לפגוע בהעמדתם לפירעון מיידי, לרבות במשא ומתן לגיבוש הסדר חוב.

{{ח:סעיף|50א5|המשך פעילות של חבר מסלקה בהליכי חדלות פירעון או פירוק|תיקון: תשע״ז, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן לגבי חבר המסלקה צו פירוק, צו לפתיחת הליכים, או נפתחו לגביו הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק י|חלק י׳ לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}, טעון המשך פעילותו של חבר המסלקה, במסלקה, אישור מאת המסלקה ויושב ראש הרשות; במתן אישור כאמור רשאים המסלקה ויושב ראש הרשות לשקול, בין השאר, את יכולתו של חבר המסלקה לקיים את כללי המסלקה.
{{ח:תת|(ב)}} אישרו המסלקה ויושב ראש הרשות את המשך פעילותו של חבר המסלקה כאמור בסעיף קטן (א), יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 50א2|סעיפים 50א2 עד 50א4}} לגבי הוראת סליקה הנוגעת לחבר מסלקה כאמור שהתקבלה במסלקה לאחר המועד הקובע, ולגבי כל פעולת סליקה הקשורה אליה, כאילו התקבלה ההוראה האמורה במסלקה לפני המועד הקובע.

{{ח:סעיף|50א6|הודעה על הליכי חדלות פירעון או פירוק או מינוי כונס נכסים|תיקון: תשע״ז, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} המגיש לבית משפט בקשה לצו פירוק, לצו לפתיחת הליכים או לפתיחה בהליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק י|חלק י׳ לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}, לגבי חבר מסלקה, או בקשה למינוי כונס נכסים לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת החברות#סעיף 194|סעיף 194 לפקודת החברות}} לגבי נכסיו של חבר המסלקה או חבר מסלקה המוסר הודעה על פתיחה במשא ומתן מוגן לפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות#חלק י פרק ד|פרק ד׳ לחלק י׳ לחוק האמור}}, ימציא העתק מהבקשה או מההודעה למסלקה ולרשות מיד עם הגשתה.
{{ח:תת|(ב)}} נפתחו לגבי חבר מסלקה הליכי חדלות פירעון או פירוק או ניתן לגבי חבר מסלקה צו פירוק, צו לפתיחת הליכים או צו למינוי כונס נכסים כאמור בסעיף קטן (א), יודיע על כך מבקש הצו, מיד, למסלקה ולרשות וימציא להן העתק מהצו; המסלקה תודיע על כך לחברי המסלקה, בהתאם לכללי המסלקה, ככל שנקבעה בכללים אלה חובת הודעה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} הרשות תהיה צד לכל הליך המתנהל בבית משפט במסגרת הליכי חדלות פירעון או פירוק לגבי חבר מסלקה ולכל הליך של מינוי כונס נכסים לפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות#סעיף 194|סעיף 194 לפקודת החברות}} לגבי נכסיו של חבר מסלקה, והיא רשאית להשמיע את דברה בכל הליך כאמור; בית המשפט לא יקיים דיון בהליך כאמור אלא לאחר שנוכח כי הומצאה הזמנה לרשות.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין בקשה או הליך המתנהל לגבי חבר מסלקה שהוא תאגיד בנקאי, אלא אם כן הורה נגיד בנק ישראל אחרת.
{{ח:תתת|(2)}} הוראת פסקה (1) לא תחול לעניין הודעה על צו פירוק או צו לפתיחת הליכים כאמור בסעיף קטן (ב) שהוצא בעניינו של חבר מסלקה שהוא תאגיד בנקאי.

{{ח:סעיף|50א7|ברירת הדין|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} על היחסים בין מסלקה לבין חבר המסלקה לרבות חבר מסלקה שהתאגד מחוץ לישראל, ובכלל זה, הזכויות והחיובים של חבר המסלקה כלפי המסלקה או כלפי חבר מסלקה אחר, הנובעים מפעילות המסלקה, יחול הדין הישראלי, והסמכות לדון בכל עניין הנוגע לזכויות או חיובים כאמור תהיה נתונה לבית המשפט בישראל.

{{ח:סעיף|50א8|הליך חדלות פירעון זר לגבי חבר מסלקה|תיקון: תשע״ז, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הליך חדלות פירעון זר“ – הליך שיפוטי או מינהלי המתנהל במדינת חוץ לפי דין שעניינו חדלות פירעון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק אכיפת פסקי חוץ“ – {{ח:חיצוני|חוק אכיפת פסקי חוץ|חוק אכיפת פסקי חוץ, התשי״ח–1958}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדינת חוץ“ – לרבות שטח מחוץ לישראל שאינו מדינה, המנוי {{ח:פנימי|תוספת 4ב|בתוספת הרביעית ב׳}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פסק חוץ“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק אכיפת פסקי חוץ|בחוק אכיפת פסקי חוץ}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק אכיפת פסקי חוץ|בחוק אכיפת פסקי חוץ}}, בית המשפט לא יכריז על פסק חוץ אשר ניתן במסגרת הליך חדלות פירעון זר לגבי חבר מסלקה כפסק אכיף, ולא יכיר בפסק חוץ כאמור, ובכלל זה לא יכיר בתוקף פעולה שביצע מי שהתמנה במסגרת הליך כאמור או בקשר אליו, מכוח סמכותו לפי פסק החוץ, אם מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אכיפת פסק החוץ עומדת בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 50א4|סעיף 50א4}};
{{ח:תתתת|(ב)}} אילו היו מתנהלים לגבי חבר המסלקה הליכי חדלות פירעון או פירוק, לא היו בית המשפט או בעל תפקיד מוסמכים להפעיל את הסמכות הנתונה להם על פי דין במסגרת אותם הליכים, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50א4|בסעיף 50א4(ח)}}.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות סעיף קטן זה לא יחולו לעניין פסקי חוץ שישראל התחייבה בהסכם עם מדינת חוץ או באמנה רב־צדדית לאכוף או להכיר בהם.

{{ח:סעיף|50ב|חובות מסלקה|תיקון: תשס״ח, תשע״ז, תשע״ז־3, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} מסלקה תהיה אחראית למילוי התנאים והדרישות החלים לגביה לפי הוראות חוק זה, ובכלל זה תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} גיבושם של כללים שיבטיחו את יציבותה, יעילותה ותפקודה התקין של המסלקה או מערכת הסליקה, ובכלל זה לעניין המשך החברות במסלקה של חבר מסלקה שמתנהלים נגדו הליכי חדלות פירעון לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}} או {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 8א|חלק שמיני א׳ לחוק החברות}}, ולעניין האמצעים לאכיפת הכללים האמורים; שינוי של כללים לעניין החברות במסלקה שגובשו לפי פסקה זו טעון אישור של הרשות;
{{ח:תתת|(1א)}} גיבושם של כללים לעניין עמלות, דמי רישום או דמי טיפול בעד השירותים שנותנת המסלקה;
{{ח:תתת|(2)}} הפעלת מערכת הסליקה באופן שיבטיח את יציבותה, את יעילותה ואת תפקודה התקין;
{{ח:תתת|(3)}} קיומם של אמצעים לניהול סיכונים העלולים להתקיים או הקיימים במסלקה, למניעתם ולהגבלתם;
{{ח:תתת|(4)}} קיומם של הסדרי גיבוי במערכת הסליקה למקרה חירום.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} מסלקה תאפשר לכל בורסה או חבר מסלקה (בסעיף זה – משתמש) וכן לכל אדם אחר שאינו משתמש (בסעיף זה – לקוח) לקבל ממנה שירותים, ולא תסרב סירוב בלתי סביר להעניק שירותים כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), רשאי יושב ראש הרשות לפטור מסלקה מסוימת ממתן שירות למשתמש או ללקוח, לאחר שנתן לאותו משתמש או לאותו לקוח הזדמנות להשמיע את טענותיו ומטעמים שיירשמו, ורשאי יושב ראש הרשות לפטור מסלקות ממתן שירות ללקוח בנסיבות שעליהן יורה.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ד|סימן ד׳: ממשל תאגידי|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:קטע4|פרק ח סימן ד משנה א|סימן משנה א׳: הגדרות ותחולה|תיקון: תשע״ז־3}}

{{ח:סעיף|50ב1|הגדרות|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן ד|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – לרבות אח או הורה של בן הזוג או בן זוגו של כל אחד מאלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטור בלתי תלוי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, ושמתקיימות בו דרישות הכשירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ב5|סעיף 50ב5}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת האיתור“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 50ב13|בסעיף 50ב13}}.

{{ח:סעיף|50ב2|תחולת הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}}|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח סימן ד|סימן זה}} יחולו נוסף על הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}}.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ד משנה ב|סימן משנה ב׳: בורסה – ממשל תאגידי|תיקון: תשע״ז־3}}

{{ח:סעיף|50ב3|דירקטוריון של בורסה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} דירקטוריון של בורסה ({{ח:פנימי|פרק ח סימן ד משנה ב|בסימן משנה זה}} – הדירקטוריון) יכלול חמישה עשר חברים לכל היותר ורוב חבריו יהיו דירקטורים בלתי תלויים.
{{ח:תת|(ב)}} הדירקטוריון יכלול שלושה דירקטורים בלתי תלויים לפחות, שימונו בידי האסיפה הכללית, לפי המלצת ועדת האיתור.
{{ח:תת|(ג)}} היתה בורסה חייבת במינוי דירקטורים חיצוניים לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 239|סעיף 239(א) לחוק החברות}}, ימונו הדירקטורים החיצוניים מבין המועמדים שעליהם המליצה ועדת האיתור, וההוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ב5|סעיף 50ב5}} יחולו עליהם נוסף על ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}}.
{{ח:תת|(ד)}} הדירקטוריון יבחר אחד מחבריו לכהן כיושב ראש הדירקטוריון.
{{ח:תת|(ה)}} לא עמד הרכב הדירקטוריון בדרישות כל דין, רשאי הדירקטוריון למנות, באופן מיידי, דירקטורים כנדרש לשם השלמת הרכב הדירקטוריון בהתאם להוראות לפי סעיף זה; דירקטור שמונה בידי הדירקטוריון לפי הוראות סעיף קטן זה יכהן עד כינוסה של האסיפה הכללית הבאה של הבורסה.
{{ח:תת|(ו)}} שר האוצר, בהתייעצות עם הרשות, רשאי לקבוע הוראות נוספות לעניין הרכב הדירקטוריון.

{{ח:סעיף|50ב4|כשירות למינוי דירקטור בבורסה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} עובד של הבורסה או מי שמועסק על ידי הבורסה או על ידי חברה קשורה לבורסה, למעט העסקה כדירקטור בחברה כאמור, לא ימונה ולא יכהן כדירקטור בבורסה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 224א|סעיפים 224א}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 224ב|224ב}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 226|226}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 226א|ו־226א לחוק החברות}}, החלות לעניין מינוי דירקטור בחברה ציבורית, יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין מינוי דירקטור בבורסה.

{{ח:סעיף|50ב5|כשירות למינוי דירקטור בלתי תלוי בבורסה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} כשיר להתמנות לדירקטור בלתי תלוי בבורסה יחיד שהוא בעל כשירות מקצועית בהתאם לתנאים ולמבחנים שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 240|סעיף 240(א1)(2) לחוק החברות}}, ובלבד שדירקטור בלתי תלוי אחד לפחות יהיה בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית, בהתאם לאותם תנאים ומבחנים.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימונה לדירקטור בלתי תלוי בבורסה ולא יכהן כדירקטור כאמור מי שבמועד המינוי או בשנתיים שקדמו למועד המינוי מתקיים לגביו אחד או יותר מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא חבר בורסה או בעל שליטה בחבר בורסה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא בעל עניין מכוח החזקת מניות בתאגיד שניירות הערך שלו רשומים למסחר בבורסה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא בעל עניין בבורסה או בחבר בורסה;
{{ח:תתת|(4)}} הוא בן משפחה של חבר בורסה, של נושא משרה בבורסה או בחבר בורסה, של בעל שליטה בבורסה או בחבר בורסה או של מי שנותן שירותים בשכר דרך קבע לאחד מאלה;
{{ח:תתת|(5)}} יש לו זיקה לחבר בורסה, לנושא משרה בחבר בורסה, לתאגיד בשליטת חבר בורסה או לבעל שליטה בחבר בורסה או מי שנותן שירותים בשכר דרך קבע לאחד מאלה או לבורסה; ואולם לא יראו דירקטור במסלקה כבעל זיקה לעניין מינוי כדירקטור בלתי תלוי בבורסה, וכן לא יראו דירקטור בבורסה כבעל זיקה לעניין מינוי כדירקטור בלתי תלוי במסלקה, רק בשל כהונתם כאמור; בפסקה זו, ”זיקה“ – כהגדרתה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 240|סעיף 240(ב) לחוק החברות}}.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר, בהתייעצות עם שר המשפטים ועם הרשות, רשאי לקבוע בתקנות דרישות נוספות לכשירות דירקטור בלתי תלוי בבורסה.

{{ח:סעיף|50ב6|תקופת כהונה של דירקטור בלתי תלוי ושל יושב ראש דירקטוריון|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת כהונתו של דירקטור בלתי תלוי שמונה לפי המלצת ועדת האיתור תהיה שלוש שנים וניתן לשוב ולמנותו לשתי תקופות כהונה נוספות של שלוש שנים כל אחת.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת כהונתו של יושב ראש הדירקטוריון תהיה חמש שנים וניתן לשוב ולמנותו לתקופת כהונה נוספת אחת של שלוש שנים; כיהן דירקטור בלתי תלוי כאמור בסעיף קטן (א) כיושב ראש הדירקטוריון, יראו את תקופת כהונתו כיושב ראש הדירקטוריון כתקופת כהונה כדירקטור בלתי תלוי כאמור.

{{ח:סעיף|50ב7|הפסקת כהונה של דירקטור בלתי תלוי שמונה לפי המלצת ועדת האיתור|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} דירקטור בלתי תלוי שמונה לפי המלצת ועדת האיתור לא יפוטר וכהונתו לא תופסק לפני תום תקופת כהונתו, אלא אם כן מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא התפטר במסירת כתב התפטרות לדירקטוריון;
{{ח:תתת|(2)}} הוא נעדר מארבע ישיבות רצופות של הדירקטוריון או משש ישיבות דירקטוריון בתוך שנה, אלא אם כן ועדת האיתור אישרה את המשך כהונתו, לאחר שהשתכנעה כי היתה הצדקה סבירה להיעדרות;
{{ח:תתת|(3)}} לדעת ועדת האיתור נבצר ממנו למלא את תפקידו;
{{ח:תתת|(4)}} ועדת האיתור מצאה כי חדל להתקיים לגביו תנאי הדרוש לפי חוק זה למינויו כדירקטור בלתי תלוי, כי הוא הפר את חובת האמונים לבורסה או שמתקיים לגביו תנאי מהתנאים הפוסלים אדם מלשמש דירקטור בלתי תלוי.
{{ח:תת|(ב)}} דירקטור בלתי תלוי שהתפטר מכהונתו בדירקטוריון לפני תום תקופת כהונתו, ימסור לדירקטוריון הודעה בכתב על נימוקי פרישתו ויעביר העתק ממנה ליושב ראש הרשות.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 245א|סעיפים 245א}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 246|ו־246 לחוק החברות}} יחולו, בשינויים המחויבים, על דירקטור בלתי תלוי בבורסה.

{{ח:סעיף|50ב8|השתתפות בוועדות|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} בכל ועדת דירקטוריון הרשאית להפעיל סמכות מסמכויות הדירקטוריון יכהן דירקטור אחד לפחות מהדירקטורים הבלתי תלויים שמונו לפי המלצת ועדת האיתור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50ב13|בסעיף 50ב13(ג)}}.

{{ח:סעיף|50ב9|כינוס ישיבות הדירקטוריון|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} הדירקטוריון יתכנס לישיבות לפי צורכי הבורסה, ויקיים שתים עשרה ישיבות בשנה, לפחות.

{{ח:סעיף|50ב10|תפקידי הדירקטוריון|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} נוסף על תפקידיו לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 92|סעיף 92 לחוק החברות}}, אחראי דירקטוריון בורסה לקביעת נהלים להסדרת פעילות הבורסה לפי {{ח:פנימי|סעיף 45טו|סעיף 45טו}}, ולהבטחת יישומם, וכן –
{{ח:תתת|(1)}} ינקוט אמצעי בקרה ופיקוח מתאימים כדי להבטיח שמירה על יציבות הבורסה;
{{ח:תתת|(2)}} ינקוט אמצעי בקרה ופיקוח מתאימים כדי להבטיח שהבורסה מתנהלת באופן תקין והוגן;
{{ח:תתת|(3)}} יאשר את הכללים שנקבעו בתקנון הבורסה;
{{ח:תתת|(4)}} ינקוט אמצעי בקרה ופיקוח מתאימים כדי להבטיח את ציות חברי הבורסה לכללים שנקבעו בתקנון הבורסה;
{{ח:תתת|(5)}} ימנה מבקר פנימי לבורסה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ב15|סעיף 50ב15}};
{{ח:תתת|(6)}} ידון בכל נושא בעל חשיבות מהותית לפעילות הבורסה או לבקרה ולפיקוח על פעילותה.
{{ח:תת|(ב)}} סמכויות הדירקטוריון לפי סעיף זה אינן ניתנות לאצילה למנהל הכללי של הבורסה.

{{ח:סעיף|50ב11|ועדת ביקורת|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} הדירקטוריון ימנה מבין חבריו ועדת ביקורת.
{{ח:תת|(ב)}} בוועדת הביקורת יהיו חברים שלושה מבין הדירקטורים הבלתי תלויים שמונו לפי המלצת ועדת האיתור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50ב13|בסעיף 50ב13(ג)}}, לפחות, וכל חבריה יהיו דירקטורים בלתי תלויים; יושב ראש הדירקטוריון לא יהיה חבר בוועדת הביקורת.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת הביקורת תבחר אחד מחבריה שהוא דירקטור בלתי תלוי שמונה לפי המלצת ועדת האיתור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50ב13|בסעיף 50ב13(ג)}}, לשמש יושב ראש הוועדה.
{{ח:תת|(ד)}} המניין החוקי לדיון ולקבלת החלטות בוועדת הביקורת יהיה רוב חברי הוועדה, ובלבד שאחד מהם לפחות הוא דירקטור בלתי תלוי שמונה לפי המלצת ועדת האיתור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50ב13|בסעיף 50ב13(ג)}}.
{{ח:תת|(ה)}} נוסף על תפקידיה המנויים {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 117|בסעיף 117 לחוק החברות}}, ועדת הביקורת –
{{ח:תתת|(1)}} תפעיל תהליכי בקרה ראויים לשם איתור מצבים של ניגוד עניינים בפעילות הבורסה וטיפול בהם, ובכלל זה תקבע דרכים לאישור פעולות שמתעורר לגביהן חשש לניגוד עניינים;
{{ח:תתת|(2)}} תבחן ממצאי ביקורת ותוודא שהופקו מהם לקחים ושיושמו הלקחים שהופקו;
{{ח:תתת|(3)}} תאשר לבורסה לספק שירותים נלווים מסוימים המעוררים חשש לניגוד עניינים; לעניין זה, ”שירותים נלווים“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 45יג|בסעיף 45יג(א)}};
{{ח:תתת|(4)}} תנקוט אמצעי בקרה מתאימים כדי להבטיח שהבורסה ממלאת את החובות והתפקידים המוטלים עליה לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}, ובכלל זה החובה לקבוע נהלים לפי {{ח:פנימי|סעיף 45טו|סעיף 45טו(א)(3) ו־(4)}}, באופן יעיל והוגן, ובכלל זה –
{{ח:תתתת|(א)}} תבחן ותאשר מדיניות ותכניות עבודה של הבורסה לעניין מילוי החובות והתפקידים כאמור ברישה וכן תבחן ותאשר הליכים שקבעה הבורסה לשם יישום המדיניות או תכניות העבודה כאמור;
{{ח:תתתת|(ב)}} תבחן ותאשר את היקף המשאבים שמקצה הבורסה לגיבוש מדיניות ולהכנת תכניות עבודה כאמור בפסקת משנה (א) וכן לביצוע הליכי בקרה על יישום המדיניות או תכניות העבודה האמורות;
{{ח:תתתת|(ג)}} תבטיח שהבורסה ממלאת את החובות והתפקידים כאמור ברישה בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} או בהתאם להוראות תקנון הבורסה;
{{ח:תתת|(5)}} תציע לדירקטוריון מועמד לתפקיד המבקר הפנימי.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 115|סעיפים 115(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 116|ו־116 לחוק החברות}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין ועדת הביקורת.

{{ח:סעיף|50ב12|ועדת תגמול|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} הדירקטוריון ימנה מבין חבריו ועדת תגמול שתמלא את התפקידים המנויים {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 118ב|בסעיף 118ב לחוק החברות}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ב11|סעיף 50ב11(ב) עד (ד) ו־(ו)}} יחולו לעניין ועדת התגמול, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} הדירקטוריון רשאי לקבוע כי ועדת ביקורת תשמש גם ועדת תגמול.

{{ח:סעיף|50ב13|ועדת האיתור|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} תוקם ועדה לאיתור מועמדים לכהונת דירקטור בלתי תלוי בבורסה ({{ח:פנימי|פרק ח סימן ד|בסימן זה}} – ועדת האיתור); הוועדה תכלול שלושה חברים, והם:
{{ח:תתת|(1)}} שופט שמינה שר המשפטים, בהסכמת נשיא בית המשפט העליון, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} יושב ראש הדירקטוריון, ואם לא מכהן יושב ראש דירקטוריון – דירקטור בלתי תלוי שמינה יושב ראש הרשות;
{{ח:תתת|(3)}} איש סגל אקדמי בכיר במוסד להשכלה גבוהה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, או מי שהיה איש סגל כאמור, שמינה יושב ראש הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימונה ולא יכהן כחבר ועדת האיתור לפי סעיף קטן (א)(1) או (3) מי שאינו כשיר להתמנות לדירקטור בלתי תלוי בבורסה לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ב5|סעיף 50ב5(ב) או (ג)}}.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת האיתור תמליץ לאסיפה הכללית של הבורסה על שני מועמדים לפחות לכל משרה פנויה לכהונת דירקטור בלתי תלוי, כנדרש לשם השלמת המספר המזערי של דירקטורים בלתי תלויים בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ב3|סעיף 50ב3(ב)}}.
{{ח:תת|(ד)}} ועדת האיתור תקבע את נוהלי עבודתה ואת סדרי דיוניה.
{{ח:תת|(ה)}} חבר ועדת האיתור לא ייחשב למחזיק באמצעי שליטה בבורסה או לשולט בבורסה רק בשל חברותו בוועדת האיתור וועדת האיתור לא תיחשב למחזיקה באמצעי שליטה בבורסה או לבעלת שליטה בבורסה.

{{ח:סעיף|50ב14|מינוי ופיטורים של המנהל הכללי ושל נושאי משרה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} לבורסה יהיה מנהל כללי; המנהל הכללי ימונה ויפוטר בידי הדירקטוריון.
{{ח:תת|(ב)}} נושאי משרה בבורסה, למעט דירקטורים, ימונו ויפוטרו בידי המנהל הכללי.

{{ח:סעיף|50ב15|מבקר פנימי|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 4 פרק 4|פרק רביעי לחלק הרביעי בחוק החברות}} יחולו, בשינויים המחויבים, על בורסה כאילו היתה חברה ציבורית.

{{ח:סעיף|50ב16|אישור מינוי נושא משרה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא יכהן אדם כנושא משרה בבורסה, אלא אם כן מסר המנהל הכללי של הבורסה ליושב ראש הרשות הודעה, 60 ימים לפחות לפני תחילת הכהונה, ויושב ראש הרשות לא הודיע בתוך התקופה האמורה על התנגדותו למינוי האמור, או שהודיע כי הוא אינו מתנגד למינוי.
{{ח:תת|(ב)}} החלטת יושב ראש הרשות להתנגד למינוי תהיה מנומקת, בכתב, ותינתן לאחר שנתן למועמד הזדמנות להשמיע את טענותיו, והוא יביא בחשבון לעניין זה את התאמתו של המועמד לתפקיד המוצע, לרבות ניסיונו העסקי, יושרו, יושרתו, וקשריו, מכל סוג, עם הבורסה או עם נושא משרה בה או עם חבר בורסה או נושא משרה בו, ואם המועמד כיהן בעבר כנושא משרה בבורסה או בחבר בורסה – גם את תפקודו בתקופת כהונתו כאמור; לעניין מועמד לכהונת דירקטור בלתי תלוי, יביא יושב ראש הרשות בחשבון גם את עיסוקיו ועסקיו האחרים של המועמד ואת התאמתו של הרכב הדירקטוריון לתחומי פעולתה של הבורסה אם ימונה לדירקטור בלתי תלוי.
{{ח:תת|(ג)}} מונה נושא משרה בבורסה, ולאחר מינויו התבררו פרטים נוספים או חדשים לעניין השיקולים האמורים בסעיף קטן (ב), רשאי יושב ראש הרשות, לאחר שנתן לו הזדמנות להשמיע את טענותיו, להורות על הפסקת כהונתו, בשל הפרטים הנוספים או החדשים כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”נושא משרה“ – דירקטור, מנהל כללי, מבקר פנימי ויועץ משפטי, וכן מי שיושב ראש הרשות קבע כי הוא נושא משרה לעניין סעיף זה, ובלבד שלא יקבע יושב ראש הרשות לפי הוראות סעיף קטן זה יותר משבעה נושאי משרה.

{{ח:סעיף|50ב17|עסקאות עם בעלי עניין|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 6 פרק 5|פרק חמישי לחלק השישי בחוק החברות}} יחולו על בורסה שאינה חברה ציבורית כאילו היתה חברה פרטית שהיא חברת איגרות חוב כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק האמור}}.

{{ח:סעיף|50ב18|איסור עשיית עסקה בניירות ערך|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א) ו־(ב)}} יחולו בשינויים המחויבים על חבר הדירקטוריון ועל עובד בורסה, אולם ההודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב)}} תימסר לגביהם ליושב ראש הרשות וליושב ראש הדירקטוריון.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ד משנה ג|סימן משנה ג׳: מסלקה – ממשל תאגידי|תיקון: תשע״ז־3}}

{{ח:סעיף|50ב19|תחולת הוראות {{ח:פנימי|פרק ח סימן ד משנה ב|סימן משנה ב׳}} על מסלקה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח סימן ד משנה ב|סימן משנה ב׳ בסימן ד׳}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 50ב7|סעיפים 50ב7(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 50ב11|50ב11(ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 50ב13|50ב13}} {{ח:פנימי|סעיף 50ב16|ו־50ב16}} יחולו לעניין מסלקה, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 50ב3|בסעיף 50ב3(א)}}, לא תחול הדרישה שרוב חברי הדירקטוריון יהיו דירקטורים בלתי תלויים;
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 50ב3|בסעיף 50ב3(ב)}}, יכלול דירקטוריון מסלקה שלושה דירקטורים בלתי תלויים לפחות, ולא תחול הדרישה לעניין מינויים לפי המלצת ועדת האיתור;
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 50ב8|בסעיף 50ב8}}, יכהן בכל ועדת דירקטוריון מסלקה הרשאית להפעיל סמכות מסמכויות הדירקטוריון, דירקטור בלתי תלוי אחד לפחות, ולא תחול הדרישה לעניין מינויו לפי המלצת ועדת האיתור;
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 50ב9|בסעיף 50ב9}}, יתכנס דירקטוריון מסלקה לישיבות לפי צורכי המסלקה ויקיים ארבע ישיבות בשנה, לפחות;
{{ח:תתת|(5)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 50ב11|בסעיף 50ב11(ב) עד (ד)}} –
{{ח:תתתת|(א)}} לא תחול הדרישה {{ח:פנימי|סעיף 50ב11|שבסעיף 50ב11(ב)}} שלפיה יהיו חברים בוועדת הביקורת שלושה לפחות מבין הדירקטורים הבלתי תלויים שמונו לפי המלצת ועדת האיתור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50ב13|בסעיף 50ב13(ב)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} יושב ראש ועדת הביקורת ייבחר בידי הוועדה מבין הדירקטורים הבלתי תלויים, ולא תחול הדרישה {{ח:פנימי|סעיף 50ב11|שבסעיף 50ב11(ג)}} לעניין מינויים לפי המלצת ועדת האיתור;
{{ח:תתתת|(ג)}} לא תחול הדרישה {{ח:פנימי|סעיף 50ב11|שבסעיף 50ב11(ד)}} לעניין המניין החוקי בוועדת הביקורת, שלפיה אחד לפחות מבין הדירקטורים הבלתי תלויים הנוכחים בישיבת ועדת הביקורת מונה לפי המלצת ועדת האיתור;
{{ח:תתת|(6)}} יקראו את {{ח:פנימי|סעיף 50ב12|סעיף 50ב12(א)}} כך שבסופו יבוא ”בהתאם למדיניות ניהול הסיכונים של המסלקה“.
{{ח:תת|(ב)}} דירקטוריון מסלקה רשאי להחליט על חלוקה כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 307|בסעיפים 307}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 308|ו־308 לחוק החברות}} רק אם אין בכך כדי לפגוע ביציבותה של המסלקה או בניהולה התקין וההוגן.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ה|סימן ה׳: פיקוח הרשות|תיקון: תשע״ז־3}}

{{ח:סעיף|50ג|פיקוח הרשות על פעולות המסלקה|תיקון: תשס״ח, תשע״ז, תשע״ז־3, תשע״ז־5}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תבצע בקרה על מסלקה כדי לוודא את יציבותה ויעילותה של מערכת הסליקה כאמור {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק מערכות תשלומים, התשס״ח–2008}}; לשם כך תבחן, בין השאר, את עמידת המסלקה בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ב|סעיף 50ב}} וסעיף זה, ואת נאותות כללי המסלקה.
{{ח:תת|(ב)}} ראתה הרשות, כי מסלקה אינה מקיימת חובה מחובותיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ב|סעיף 50ב}}, רשאית היא, לאחר שנתנה למסלקה ולחברי המסלקה הזדמנות לטעון את טענותיהם, להורות למסלקה, לקיים את החובה האמורה, באופן ובתוך תקופה שתורה, ובין השאר להורות לה להתקין כללים או לשנותם, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ב|סעיף 50ב}} או להפעיל את מערכת הסליקה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ב|הסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא קיימה המסלקה הוראה שנתנה לה הרשות לפי סעיף קטן (ב) להתקנת כללים או לשינוים, רשאית הרשות להתקינם או לשנותם בעצמה; התקינה או שינתה הרשות כללים לפי סעיף קטן זה, תודיע על כך למסלקה ותפרסם את הכללים שהותקנו או ששונו כאמור או הודעה על כך, באתר האינטרנט של הרשות; המסלקה תודיע על התקנה או שינוי של הכללים לחברי המסלקה בהתאם לכללי המסלקה; הכללים או שינוים ייכנסו לתוקף במועד שייקבע בפרסום או בהודעה כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} יושב ראש הרשות או מי שהוא הסמיך לכך רשאי לדרוש מהמסלקה או מחבר מסלקה, במועד ובדרך שעליהם יורה, כל מידע ומסמך הדרושים לרשות לצורך ביצוע ההוראות לפי סעיף זה, לרבות מידע בדבר סכומן והיקפן של הוראות תשלום שהתקבלו או שבוצעו במסלקה, ומידע בדבר כללי המסלקה, ובלבד שלא יידרש מידע שיש בו כדי להביא לחשיפת זהותו של מקבל שירות מחבר המסלקה, אלא אם כן חשיפה כאמור חיונית לדעת יושב ראש הרשות לביצוע ההוראות לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ד1)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51}} יחולו לעניין מסלקה, בשינויים המחויבים ובשינוי זה:
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף קטן (ב) של הסעיף האמור}}, המילים ”או הנחיותיה“ – לא ייקראו.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”כללי מסלקה“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 50א|בסעיף 50א(א)}}.

{{ח:סעיף|51|פיקוח הרשות על פעולות הבורסה|תיקון: תשמ״ח, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תפקח על ניהולה התקין וההוגן של הבורסה.
{{ח:תת|(ב)}} סברה הרשות, לאחר שנתנה ליושב ראש דירקטוריון הבורסה הזדמנות נאותה לטעון את טענותיו, כי הבורסה פועלת בניגוד לנהלים שקבעה או בניגוד להוראות תקנונה או הנחיותיה או בדרך שיש בה משום פגיעה בניהולה התקין וההוגן, תפנה הרשות לבורסה ותורה לה על דרך הפעולה הראויה.
{{ח:תת|(ג)}} הבורסה תמסור לרשות דו״חות על פעולותיה במועדים לפי הפרטים ובדרך שקבעה הרשות, ותמסור לה לפי דרישתה ידיעות על עניני הבורסה; דוחות כספיים יימסרו לרשות לא יאוחר משלושה חודשים מתום שנת כספים; הרשות רשאית לקבוע הוראות לעניין פרסומם לציבור של דוחות לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ד)}} נציג הרשות רשאי להיות נוכח באסיפות הכלליות ובישיבות של דירקטוריון הבורסה ושל ועדותיה אם סבר יושב ראש הרשות שהבורסה מתנהלת באופן שפוגע בעניינו של ציבור המשקיעים.

{{ח:סעיף|52|הגדרה|תיקון: תש״ס, תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח|בפרק זה}}{{ח:הערה|,}} ”ניירות ערך“ – לרבות ניירות ערך שאינם כלולים בהגדרה {{ח:פנימי|סעיף 1|שבסעיף 1}} והם מכשיר פיננסי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 44יב|בסעיף 44יב}}.

{{ח:קטע2|פרק ח1|פרק ח׳1: הגבלת השימוש במידע פנים|תיקון: תשמ״א}}

{{ח:סעיף|52א|הגדרות|תיקון: תשמ״א, תשמ״ח, תשנ״א, תשס״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה“ – תאגיד שניירות ערך שלו הוצעו לציבור על פי תשקיף או נסחרים בבורסה והם נמצאים בידי הציבור, לרבות חברה בת וחברה קשורה של אותה חברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה קשורה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניירות ערך“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 52|בסעיף 52}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס בסיס“ – הנכס נושא ההתחייבות בנייר ערך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע פנים“ – מידע על התפתחות בחברה, על שינוי במצבה, על התפתחות או שינוי צפויים, או מידע אחר על החברה, אשר אינו ידוע לציבור ואשר אילו נודע לציבור היה בו כדי לגרום שינוי משמעותי במחיר נייר ערך של החברה או במחיר נייר ערך אחר, שנייר ערך של חברה הוא נכס בסיס שלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איש פנים“, בחברה –
{{ח:תתת|(1)}} דירקטור, מנהל כללי, בעל מניות עיקרי בחברה או אדם אחר שמעמדו או תפקידו בחברה או קשריו עמה נתנו לו גישה למידע פנים ביום הקובע או תוך ששת החדשים שקדמו לו; לענין זה, ”היום הקובע“ – היום שבו נעשה שימוש במידע פנים;
{{ח:תתת|(2)}} בן משפחה של אחד המנויים בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} תאגיד בשליטתו של אחד המנויים בפסקאות (1) ו־(2);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל מניות עיקרי“, בחברה – בעל מניות המחזיק בחמישה אחוזים או יותר מן הערך הנקוב של הון המניות המוצא או מכוח ההצבעה או הרשאי למנות דירקטור אחד או יותר; לענין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“ – בין לבד ובין ביחד עם אחרים, בין במישרין ובין בעקיפין, באמצעות נאמן, חברת נאמנות או חברת רישומים או בכל דרך אחרת; כשמדובר בהחזקה בידי חברה – גם בידי חברה בת שלה במשמע, וכשמדובר בהחזקה בידי יחיד יראו יחיד ובני משפחתו הגרים עמו, או שפרנסת האחד על האחר, כאדם אחד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החזקת ניירות ערך ביחד עם אחרים“ – החזקת ניירות ערך בשיתוף פעולה בין שניים או יותר לפי הסכם, בין בכתב ובין בעל פה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה“ – מכירה, קניה או חליפין של נייר ערך, חתימה על נייר ערך, או התחייבות לביצוע כל אחד מאלה, בין שהאדם העושה אותה פועל לטובת עצמו ובין שהוא פועל לטובת אחר, ואף אם הוא פועל באמצעות שלוח או נאמן.

{{ח:סעיף|52ב|שימוש במידע פנים|תיקון: תשמ״א, תשמ״ח, תשס״ז, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} העושה אחת מאלה עושה שימוש במידע פנים:
{{ח:תתת|(1)}} העושה עסקה בנייר ערך של חברה – למעט בנייר ערך של חברה־בת או חברה קשורה שלא הנפיקו ניירות ערך לציבור על פי תשקיף או שניירות ערך שלהן אינם נסחרים בבורסה או העושה עסקה בנייר ערך אחר שנייר ערך של החברה הוא נכס בסיס שלו, והכל – כאשר מידע פנים מצוי בידו או בידי החברה;
{{ח:תתת|(2)}} המוסר מידע פנים או חוות דעת על נייר ערך של חברה או על נייר ערך אחר שנייר ערך של חברה הוא נכס בסיס שלו כאשר מידע פנים מצוי בידו, לאדם אשר הוא יודע, או יש יסוד סביר להניח, כי יעשה שימוש במידע הפנים או ינצל את חוות הדעת לצורך עסקה או ימסור אותה לאחר.
{{ח:תת|(ב)}} רואים תאגיד כמי שיש לו גישה למידע פנים או כמי שמידע פנים מצוי בידו, אם לדירקטור או לעובד של התאגיד יש גישה למידע או שמידע כאמור מצוי בידו, זולת אם נתקיימו אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התאגיד קבע הנחיות ונתן להן פרסום נאות ולפיהן –
{{ח:תתתת|(א)}} דירקטור או עובד המועסק בידי התאגיד בעשיית עסקאות בניירות ערך או במתן חוות דעת או עצות בקשר לניירות ערך, לא יעסוק בשביל התאגיד בתפקיד שיש עמו גישה למידע פנים;
{{ח:תתתת|(ב)}} דירקטור או עובד שמידע פנים מצוי בידו לא יעשה בשביל התאגיד עסקה בניירות ערך של החברה שמידע הפנים מתייחס אליה או בניירות ערך אחרים שניירות ערך של החברה הם נכס בסיס שלהם ולא יתן חוות דעת או עצה בקשר לניירות ערך כאמור;
{{ח:תתתת|(ג)}} דירקטור או עובד כאמור בפסקת משנה (ב), לא יעביר את מידע הפנים שבידו לאדם אשר הוא יודע, או יש יסוד סביר להניח, כי יעשה שימוש בו לצורך עסקה או מתן חוות דעת או ימסור אותו לאחר;
{{ח:תתתת|(ד)}} דירקטור או עובד כאמור בפסקת משנה (ב) לא יעביר את מידע הפנים שבידו לכל אדם אחר גם אם לא נכלל בפסקת משנה (ג), אלא אם הדבר נדרש לביצוע תפקידו בתאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} ”עסקה“, לענין פסקה (1)(ב) עד (ד) – למעט עסקה שלעשייתה ניתנת הגנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52ז|סעיף 52ז(א)(1) עד (4), (6) או (8)}};
{{ח:תתת|(3)}} בתאגיד נעשו הסידורים הדרושים להבטיח קיום ההנחיות האמורות בפסקה (1) וקיימת בקרה פנימית כדי לוודא את מילוין.

{{ח:סעיף|52ג|שימוש במידע בידי איש פנים|תיקון: תשמ״א, תשנ״ח־2, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} איש פנים בחברה לא יעשה שימוש במידע פנים.
{{ח:תת|(ב)}} איש פנים בחברה העושה שימוש במידע פנים המצוי בידו, בניגוד להוראות סעיף קטן (א), דינו – מאסר חמש שנים או קנס בשיעור פי חמישה מן הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (להלן – חוק העונשין) ואם הוא תאגיד – קנס בשיעור פי עשרים וחמישה מהקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|באותו סעיף}}.

{{ח:סעיף|52ד|שימוש במידע שמקורו באיש פנים|תיקון: תשמ״א, תשנ״ח־2, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעשה אדם שימוש במידע פנים אשר הגיע לידיו, במישרין או בעקיפין, מאיש פנים בחברה.
{{ח:תת|(ב)}} העושה שימוש במידע פנים אשר הגיע לידיו, במישרין או בעקיפין, מאיש פנים בחברה, בניגוד להוראות סעיף קטן (א), דינו – מאסר שנתיים או קנס בשיעור פי שניים וחצי מן הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}, ואם הוא תאגיד – קנס בשיעור פי שנים עשר וחצי מהקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|באותו סעיף}}.

{{ח:סעיף|52ה|חזקה בדבר ניצול מידע פנים|תיקון: תשמ״א, תשמ״ח, תשס״ז, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} קנה איש פנים מרכזי בחברה ניירות ערך של החברה שבה הוא משמש איש פנים מרכזי או ניירות ערך אחרים שניירות ערך של החברה הם נכס בסיס שלהם, בתוך שלושה חודשים מיום שבו מכר ניירות ערך כאמור, או מכר ניירות ערך כאלה בתוך שלושה חודשים מיום שבו קנה ניירות ערך כאמור, תהיה זו ראיה לכאורה כי עשה שימוש במידע פנים המצוי בידו, אלא אם כן יוכיח כי לא היה בידו מידע פנים בעת המכירה או הקניה, או שבנסיבות הענין סביר שלא היה בידו מידע פנים אותה עת.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה, ”איש פנים מרכזי בחברה“ –
{{ח:תתת|(1)}} דירקטור, מנהל כללי, משנה למנהל כללי, סגן מנהל כללי, חשב ומבקר פנימי וכל ממלאי תפקיד כאמור גם אם תואר משרתם שונה, וכן יחיד שהוא בעל מניות עיקרי בחברה;
{{ח:תתת|(2)}} בן משפחה של אחד המנויים בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} תאגיד בשליטתו של אחד המנויים בפסקאות (1) ו־(2).

{{ח:סעיף|52ו|מידע שאינו מידע פנים|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} אין רואים מידע כמידע פנים אם נמסר לרשות או לבורסה דו״ח על המידע והרשות או הבורסה פרסמו אותו, או ניתן לו פרסום בדרך אחרת המקובלת לצורך הבאת מידע מעין זה לידיעת הציבור, ועבר יום מסחר בבורסה לאחר יום הפרסום כאמור; לא פרסמו הרשות או הבורסה את המידע תוך ארבעה ימים מיום שדווח עליו, יחדל המידע להיות מידע פנים בתום תקופה זו.
{{ח:תת|(ב)}} הטוען כי מידע נמסר או ניתן לו פרסום כאמור בסעיף קטן (א) עליו הראיה.

{{ח:סעיף|52ז|הגנות|תיקון: תשמ״א, תשמ״ח, תשס״ז, תשע״א־2, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישא אדם באחריות פלילית, ולא יחוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 52ג|סעיף 52ג(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 52ד|52ד}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 52ח|סעיף 52ח}}, אם הוכיח אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המטרה היחידה של העסקה שעשה היתה רכישת מניות הכשרה אשר על פי תקנות החברה נדרש דירקטור לרכוש כתנאי למינויו;
{{ח:תתת|(2)}} העסקה שעשה הינה פעולה בתום לב במסגרת ביצוע תפקידו כמפרק, ככונס נכסים או כנאמן בהליכי חדלות פירעון לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}} או לשם מימוש בטוחות;
{{ח:תתת|(3)}} העסקה שעשה הינה ביצוע בתום לב של חוזה חיתום;
{{ח:תתת|(4)}} מטרת השימוש במידע פנים לא היתה, או בעיקרה לא היתה, עשיית ריווח או מניעת הפסד לעצמו או לאחר;
{{ח:תתת|(5)}} הוא התקשר בעסקה בקשר לניירות ערך של החברה שעל אודותיה יש לו מידע פנים או בקשר לניירות ערך אחרים שניירות ערך של החברה הם נכס בסיס שלהם כשלוחו של אחר, בלא שהפעיל את שיקול דעתו ובלא שמסר מידע או חוות דעת שהיה בהם כדי להביא להתקשרות בעסקה;
{{ח:תתת|(6)}} העסקה שעשה היא עסקה מחוץ לבורסה עם אדם שגם בידו היה מצוי מידע הפנים;
{{ח:תתת|(7)}} העסקה נעשתה בעד איש הפנים על ידי נאמן הפועל על דרך של נאמנות עיוורת; לענין זה, ”נאמנות עיוורת“ – נאמנות המופעלת על פי שיקול דעתו הבלעדי של הנאמן וללא התערבותו של איש הפנים;
{{ח:תתת|(8)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(9)}} בנסיבות הענין היתה הצדקה לביצוע העסקה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ישא תאגיד באחריות פלילית לפי {{ח:פנימי|פרק ח1|פרק זה}} ולא יחוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 52ג|סעיף 52ג(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 52ד|52ד}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 52ח|סעיף 52ח}}, אף על פי שלדירקטור שלו או לעובדו יש גישה למידע פנים או שמצוי בידו מידע פנים הנוגע לתאגיד שנייר הערך שלו או נייר ערך אחר שנייר ערך של החברה הוא נכס בסיס שלו הוא נושא העסקה או חוות הדעת, אם הוכיח שלא הדירקטור או העובד שבידו המידע החליט להתקשר בעסקה או לתת את חוות הדעת ושיש הסבר סביר לביצוע העסקה או למתן חוות הדעת.

{{ח:סעיף|52ח|ריווח משימוש במידע פנים|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} ריווח הנובע לאדם מעסקה שעשה הוא או אחר תוך שימוש במידע פנים, רשאית החברה שבנייר הערך שלה נעשתה העסקה לתבעו מאותו אדם.
{{ח:תת|(ב)}} ריווח לענין סעיף קטן (א) הוא סכום ההפרש בין מחיר נייר הערך שבו בוצעה העסקה לבין מחירו סמוך לאחר שמידע הפנים נודע לציבור.

{{ח:סעיף|52ט|עסקאות בניירות ערך בידי עובד חבר בורסה|תיקון: תשמ״א, תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד חבר הבורסה“ – דירקטור או עובד של חבר הבורסה, בן זוגו, בן משפחה אחר שפרנסתו עליו, או תאגיד בשליטתו של אחד מאלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך“ – מניה או נייר ערך הניתן למימוש או להמרה במניה, הרשומים למסחר בבורסה.
{{ח:תת|(ב)}} עובד חבר הבורסה לא יקנה ולא ימכור נייר ערך אלא במהלך המסחר בבורסה, על פי הוראה בכתב שנתן לפחות יום לפני ביצוע הקניה או המכירה.
{{ח:תת|(ג)}} עובד חבר הבורסה יחזיק ניירות ערך שלו בחשבון על שמו אצל חבר הבורסה.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} דירקטור או עובד של חבר הבורסה המבצע עסקאות בניירות ערך בשביל אחרים יתן הוראה כאמור בסעיף קטן (ב) אך ורק באמצעות אותו חבר הבורסה; היה לחבר הבורסה יותר מסניף אחד יתן את ההוראה בסניף שבו הוא עובד.
{{ח:תתת|(2)}} עובד חבר הבורסה אחר יתן את כל הוראותיו כאמור בסעיף קטן (ב) באמצעות חבר הבורסה אחד בלבד; היה לאותו חבר הבורסה יותר מסניף אחד – יתן את ההוראות בסניף אחד בלבד, ובו ינוהל חשבון ניירות הערך שלו.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר, לאחר התייעצות עם הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע בתקנות איסור על עובד חבר הבורסה לסחור בניירות ערך, אם דרך כלל או לסוגים של עובדי חברי הבורסה או של ניירות ערך או לפי כל סיווג אחר, וכן רשאי הוא לקבוע מהו מסחר לענין זה.

{{ח:סעיף|52י|קיום עסקה|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} שום עסקה לא תהא בטלה משום כך בלבד שביצועה מהווה עבירה על הוראות {{ח:פנימי|פרק ח1|פרק זה}}.

{{ח:קטע2|פרק ח2|פרק ח׳2: אחריות בשל הפרת הוראות|תיקון: תשמ״ח}}

{{ח:סעיף|52יא|אחריות של מנפיק|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} מנפיק אחראי כלפי המחזיק בניירות ערך שהנפיק לנזק שנגרם לו כתוצאה מכך שהמנפיק הפר הוראה של חוק זה או תקנות לפיו, או הוראה של שטר הנאמנות שלפיה חלה חובה על המנפיק כלפי הנאמן למחזיקים בתעודות התחייבות שהנפיק.
{{ח:תת|(ב)}} האחריות האמורה בסעיף קטן (א) תחול גם על הדירקטורים של המנפיק, על המנהל הכללי שלו ועל בעל שליטה במנפיק.

{{ח:סעיף|52יב|אחריות של נאמן|תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} נאמן למחזיקים בתעודות התחייבות אחראי כלפי המחזיק בתעודות ההתחייבות לנזק שנגרם לו כתוצאה מכך שהנאמן הפר הוראה מהוראות {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק ה׳1}} או תקנות לפיו או חובה שהוטלה עליו על פי שטר הנאמנות.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת ההתיישנות של תביעה לפי סעיף קטן (א) בשל הפרת חובת דיווח של הנאמן לפי {{ח:פנימי|סעיף 35ח1|סעיף 35ח1}}, שלא הוגשה עליה תובענה, היא שנתיים מהמועד שבו הוגש הדיווח או מהמועד להגשת הדיווח בהתאם להוראות הדין, לפי המאוחר.

{{ח:סעיף|52יג|שלילת אחריות|תיקון: תשמ״ח, תשע״ב־5, תשע״ב־6}}
{{ח:תת|(א)}} האחריות לפי {{ח:פנימי|סעיף 52יא|סעיפים 52יא}} {{ח:פנימי|סעיף 52יב|ו־52יב}} לא תחול –
{{ח:תתת|(1)}} על מי שהוכיח שנקט כל האמצעים הנאותים כדי למנוע את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} על מי שהוכיח שלא ידע את דבר ההפרה ולא היה עליו לדעת או לא היה יכול לדעת;
{{ח:תתת|(3)}} כלפי מי שהוכח שרכש את ניירות הערך של המנפיק בשעה שידע או היה עליו לדעת על ההפרה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין, נאמן שפעל לשם מילוי תפקידו בתום לב ובתוך זמן סביר וכן בירר את העובדות שנאמן סביר היה מברר בנסיבות העניין, לא יהיה אחראי כלפי מחזיק בתעודות התחייבות לנזק שנגרם לו כתוצאה מכך שהנאמן הפעיל את שיקול דעתו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35ח|סעיפים 35ח(ד1)}} {{ח:פנימי|סעיף 35ט1|או 35ט1}} אלא אם כן יוכיח התובע כי הנאמן פעל ברשלנות חמורה; ואולם אם נקבעה בשטר הנאמנות הוראה בעניין שלילת האחריות לפי סעיף קטן זה, המחמירה עם הנאמן, תחול בעניין זה ההוראה שנקבעה בשטר הנאמנות.
{{ח:תת|(ג)}} פעל הנאמן בתום לב ובלא התרשלות בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35ח|סעיף 35ח(ד2) או (ד3)}}, לא יהיה אחראי בשל ביצוע הפעולה כאמור.

{{ח:סעיף|52יד|אחריות רבים|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} במידה ששניים או יותר אחראים לפי {{ח:פנימי|סעיף 52יא|סעיפים 52יא עד 52יג}}, אחראים הם כלפי הניזוק יחד ולחוד; בינם לבין עצמם הם נושאים באחריות לפי הכללים החלים על אחריות בנזיקין.

{{ח:סעיף|52יד1|דחיית פירעון התחייבות כלפי בעל שליטה בתאגיד מדווח בקשיים|תיקון: תשע״א, תשע״ב־4, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} בעל שליטה, בתאגיד מדווח בקשיים, המחזיק בתעודות התחייבות של התאגיד, לא יהיה זכאי לפירעון ההתחייבויות כלפיו מאת התאגיד אלא לאחר שהתאגיד פרע במלואן את כל התחייבויותיו כלפי מחזיקים אחרים בתעודות התחייבות, לרבות תשלום ריבית והפרשי הצמדה, על פי הקבוע בשטר הנאמנות; בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד מדווח בקשיים“ – תאגיד מדווח שהודיע כי אין באפשרותו לפרוע את התחייבויותיו לפי תעודות התחייבות, תאגיד מדווח שלא פרע את התחייבויותיו כאמור, או תאגיד מדווח בהליכי כינוס נכסים לפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}, או תאגיד מדווח שניתן לגביו צו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}}, למעט החזקה בתעודות התחייבות של בעל שליטה בתאגיד מדווח בקשיים באחד מאופנים אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} באמצעות חברה שהתאגיד המדווח בקשיים שהנפיק תעודות התחייבות מחזיק במניותיה, ובלבד ששאר המחזיקים במניות החברה כאמור אינם נשלטים בידי בעל השליטה בתאגיד המדווח בקשיים;
{{ח:תתתת|(2)}} באמצעות משקיע מהמשקיעים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרטים (1) עד (4) לתוספת הראשונה}};
{{ח:תתתת|(3)}} בנאמנות עבור אחר ובלבד שאינו בעל שליטה בתאגיד המדווח בקשיים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תעודות התחייבות“ – כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 35א|בסעיף 35א}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נקבע אחרת, במפורש, במסגרת פשרה או הסדר שאושרו בהחלטה מיוחדת באסיפה של מחזיקי תעודות ההתחייבות מאותה סדרה, או במסגרת תכנית לשיקום כלכלי לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק ב|חלק ב׳ לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}} או הסדר חוב שאושר לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק י|חלק י׳ לחוק האמור}}; לעניין הצבעה באסיפה לא תבוא בחשבון הצבעתם של בעלי שליטה המחזיקים בתעודות ההתחייבות;
{{ח:תתת|(2)}} בעל השליטה מחזיק בתעודות ההתחייבות משעה שהונפקו לראשונה.

{{ח:קטע2|פרק ח3|פרק ח׳3: הטלת עיצום כספי בידי הרשות|תיקון: תשס״ז־2, תשע״א־2}}

{{ח:סעיף|52טו|הטלת עיצום כספי בידי הרשות|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} הפר אדם הוראה מההוראות לפי חוק זה החלות לגביו, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} ({{ח:פנימי|פרק ח3|בפרק זה}} – מפר והפרה, בהתאמה), רשאית הרשות להטיל על המפר עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק זה}}, בסכום כמפורט לגביו {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}}.
{{ח:תת|(ב)}} סכום העיצום הכספי לגבי מפר שהוא תאגיד המנוי להלן, ייקבע לפי {{ח:פנימי|תוספת 6|התוספת השישית}} בהתאם לדרגה שבה הוא מסווג לפי {{ח:פנימי|תוספת 6|התוספת האמורה}}; דרגתו של תאגיד תיקבע, לעניין {{ח:פנימי|תוספת 6|התוספת השישית}}, כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין תאגיד מדווח או תאגיד שאינו תאגיד מדווח שהציע את ניירות הערך שלו לציבור – תיקבע דרגתו לפי ההון העצמי של התאגיד בהתאם לדוחות הכספיים האחרונים שהגיש לרשות לפי חוק זה או בהתאם לדוחות הכספיים שנכללו בטיוטת תשקיף, בתשקיף או במסמך רישום שעל פיו הוצעו ניירות הערך של התאגיד לציבור, שהוגשו קודם למועד ביצוע ההפרה, לפי המאוחר;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין תאגיד שהוא חתם – תיקבע דרגתו לפי היקף ההתחייבויות החיתומיות שלו, בהתאם לדוח האחרון שהגיש לרשות לפי חוק זה קודם למועד ביצוע ההפרה, ואם לא נדרש להגיש דוח כאמור – תהיה דרגתו דרגה א׳;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין תאגיד שעיקר עיסוקו הנפקת מוצרים פיננסיים – תיקבע דרגתו לפי שווי ההתחייבויות נטו בהתאם לדוחות הכספיים האחרונים שהגיש לרשות לפי חוק זה או בהתאם לדוחות הכספיים שנכללו בטיוטת תשקיף, בתשקיף או במסמך רישום שעל פיו הוצעו ניירות הערך של התאגיד לציבור, שהוגשו קודם למועד ביצוע ההפרה, לפי המאוחר; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מוצר פיננסי“ – נייר ערך שערכו נגזר מערכו של נכס בסיס;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”ניירות ערך“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 52|בסעיף 52}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”נכס בסיס“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 52א|בסעיף 52א}}; לעניין זה, ”נכס“ – נייר ערך, ריבית, מטבע, סחורה, מדד, או כל שילוב של אלה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שווי התחייבויות נטו“ – שווי סך תעודות ההתחייבות הרשומות למסחר בבורסה בניכוי שווי תעודות התחייבות אשר אינן מקנות זכויות למחזיק בהן.

{{ח:סעיף|52טז|הודעה על כוונת חיוב|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} היה לרשות יסוד סביר להניח כי בוצעה הפרה ובכוונתה להטיל על המפר עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק זה}}, תימסר למפר הודעה על כוונת הרשות כאמור ({{ח:פנימי|פרק ח3|בפרק זה}} – הודעה על כוונת חיוב), ובלבד שטרם חלפה שנה מהמועד שבו גילתה הרשות את ביצוע ההפרה או שטרם חלפו שלוש שנים ממועד ביצוע ההפרה, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה על כוונת חיוב תציין הרשות, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פירוט המעשה או המחדל ({{ח:פנימי|פרק ח3|בפרק זה}} – המעשה) המהווה את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} סכום העיצום הכספי שניתן להטיל על המפר בשל ההפרה והתקופה לתשלומו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52כב|סעיף 52כב}};
{{ח:תתת|(3)}} זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני הרשות, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52יז|סעיף 52יז}};
{{ח:תתת|(4)}} שיעור התוספת על העיצום הכספי בהפרה נמשכת או בהפרה חוזרת, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52יט|סעיף 52יט}}.

{{ח:סעיף|52יז|זכות טיעון|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב רשאי לטעון את טענותיו, בכתב, לפני הרשות, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה.

{{ח:סעיף|52יח|החלטת הרשות ודרישת תשלום|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תחליט, לאחר ששקלה את טענות המפר שנטענו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52יז|סעיף 52יז}}, אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאית היא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52כ|סעיף 52כ(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} החליטה הרשות לפי סעיף קטן (א) להטיל על המפר עיצום כספי, תמסור לו דרישה לשלם את העיצום הכספי ({{ח:פנימי|פרק ח3|בפרק זה}} – דרישת תשלום); בדרישת התשלום תציין הרשות, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן שעל המפר לשלם, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52כא|בסעיף 52כא}} והמועד לתשלומו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52כב|סעיף 52כב}}.
{{ח:תתת|(2)}} החליטה הרשות לפי סעיף קטן (א) שלא להטיל על המפר עיצום כספי, תמסור לו הודעה על כך.

{{ח:סעיף|52יט|הפרה נמשכת והפרה חוזרת|תיקון: תשע״א־2, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} בהפרה נמשכת ייווספו על סכום העיצום הכספי שני אחוזים לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
{{ח:תת|(א1)}} סכום העיצום הכספי הכולל לפי סעיף קטן (א) לא יעלה על פי שלושה מהסכום שהיה ניתן להטיל בשל ההפרה לולא היתה הפרה נמשכת, ולעניין אי־הגשת דוח תקופתי או רבעוני במועד שנקבע לכך בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}} – על פי חמישה מהסכום שהיה ניתן להטיל בשל ההפרה לולא היתה הפרה נמשכת.
{{ח:תת|(ב)}} בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי שהיה ניתן להטיל בשלה אילו היתה הפרה ראשונה, סכום השווה למחצית העיצום הכספי כאמור; לעניין זה, ”הפרה חוזרת“ – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הטילה הרשות על המפר עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק זה}}, שבשלה הטילה ועדת האכיפה המינהלית על המפר אמצעי אכיפה לפי {{ח:פנימי|פרק ח4|פרק ח׳4}} או שבשלה הורשע המפר.

{{ח:סעיף|52כ|סכומים מופחתים|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות אינה רשאית להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}}, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר, בהסכמת שר המשפטים, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים, שבשלהם יהיה ניתן להפחית את סכום העיצום הכספי המפורט {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}}, בשיעורים מרביים שיקבע.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הפחתה של סכומי עיצום כספי)|תקנות ניירות ערך (הפחתה של סכומי עיצום כספי), התשע״א–2011}}.}}

{{ח:סעיף|52כא|סכום מעודכן של העיצום הכספי|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום; הוגשה עתירה על דרישת תשלום ועוכב תשלומו של העיצום הכספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 52כו|סעיף 52כו}}, יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום שבו הרשות הסכימה לעיכוב התשלום או ביום שבו בית המשפט הורה על עיכוב התשלום, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52כו|בסעיף 52כו}}; לעניין סעיף קטן זה, ”סכום מעודכן“ – סכום העיצום הכספי, כולל סכום נוסף בשל הפרה נמשכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 52יט|סעיף 52יט}}, כשהוא מעודכן לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} היה שיעור שינוי המדד, מהמדד האחרון שפורסם לפני 1 בינואר בשנה מסוימת (בסעיף קטן זה – יום העדכון), לעומת מדד חודש ינואר 2010 או המדד במועד העדכון האחרון שבוצע לפי סעיף קטן זה, לפי המאוחר, גבוה מ־20 אחוזים, רשאי יושב ראש הרשות לעדכן את סכומי ההון העצמי והעיצום הכספי הקבועים {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}}, ביום העדכון, ולעגל את הסכומים האמורים לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 1,000 שקלים חדשים; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על סכום העיצום הכספי המעודכן תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|52כב|המועד לתשלום עיצום כספי|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} עיצום כספי ישולם בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52יח|בסעיף 52יח(ב)(1)}}.

{{ח:סעיף|52כג|פריסת תשלום עיצום כספי|תיקון: תשע״א־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית, על פי בקשתו של מפר, להחליט על פריסת התשלום של עיצום כספי, אף אם החליטה על הפחתתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 52כ|סעיף 52כ(ב)}}, ובלבד שמספר התשלומים לא יעלה על עשרה תשלומים חודשיים.
{{ח:תת|(ב)}} התשלום החודשי כאמור בסעיף קטן (א) יהיה מעודכן למועד תשלומו, ריבית שקלית, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים; {{ח:פנימי|פרק ח3|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ריבית שקלית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:תת}} לא שילם המפר תשלום חודשי במועדו, יראו את החלטת הרשות על פריסת התשלום כאמור בסעיף קטן (א) כבטלה ויחולו על יתרת התשלום של העיצום הכספי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52כד|סעיף 52כד}}.

{{ח:סעיף|52כד|ריבית שקלית ודמי פיגורים|תיקון: תשע״א־2, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא שולם עיצום כספי במועד, יתווספו עליו, לתקופת הפיגור, ריבית שקלית ודמי פיגורים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}}, עד תשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|החוק האמור}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|52כה|גבייה|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו תחול {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}.

{{ח:סעיף|52כו|עיכוב תשלום והחזר|תיקון: תשע״א־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} אין בהגשת עתירה על דרישת תשלום לפי {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק זה}}, כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי או את פרסום ההחלטה או את הגשת הדוח המיידי לפי {{ח:פנימי|סעיף 52כז|סעיף 52כז}}, אלא אם כן הסכימה לכך הרשות או אם בית המשפט הורה על כך.
{{ח:תת|(ב)}} התקבלה עתירה כאמור בסעיף קטן (א), לאחר ששולם העיצום הכספי, יוחזר הסכום ששולם בתוספת ריבית שקלית, מיום תשלומו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|52כז|פרסום ודיווח מיידי על דרישת תשלום|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} נמסרה למפר דרישת תשלום, תפרסם הרשות באתר האינטרנט שלה את החלטתה להטיל עיצום כספי וכן את מהות ההפרה שבשלה נשלחה דרישת התשלום ונסיבותיה, את שמו של המפר, ואם המפר הוא בעל עניין בתאגיד או נושא משרה בכירה בו – גם את שם התאגיד שבו הוא בעל עניין או נושא משרה בכירה, ואת סכום העיצום הכספי שהוטל על המפר על פי דרישת התשלום.
{{ח:תת|(ב)}} נמסרה למפר שהוא גורם מדווח, או בעל עניין בו או נושא משרה בכירה בו, דרישת תשלום, יפרסם הגורם המדווח, בדוח מיידי לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיפים 36(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 44כט|44כט}} {{ח:פנימי|סעיף 56|או 56(ג)(3)}}, לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 27ג|סעיף 27ג לחוק הייעוץ}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 72|סעיף 72(א) לחוק להשקעות משותפות}}, לפי העניין, את הפרטים האמורים בסעיף קטן (א), לגבי אותה דרישת תשלום; לעניין זה, ”גורם מדווח“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד מדווח;
{{ח:תתת|(2)}} נאמן לתעודות התחייבות כמשמעותו {{ח:פנימי|פרק ה1|בפרק ה׳1}};
{{ח:תתת|(3)}} חתם;
{{ח:תתת|(4)}} חברה בעלת רישיון זירה כמשמעותה {{ח:פנימי|פרק ז3|בפרק ז׳3}};
{{ח:תתת|(5)}} תאגיד בעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|חוק הייעוץ}};
{{ח:תתת|(6)}} מנהל קרן או נאמן לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|חוק להשקעות משותפות}}.
{{ח:תת|(ג)}} נמסרה לבעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|חוק הייעוץ}} או לתאגיד בנקאי דרישת תשלום, רשאי יושב ראש הרשות להורות לו גם להודיע ללקוחותיו כפי שיורה יושב ראש הרשות בהתאם לנסיבות העניין, את מהות ההפרה ואת נסיבותיה, ואת סכום העיצום הכספי שהוטל עליו על פי דרישת התשלום.

{{ח:סעיף|52כח|עיצום כספי והליך פלילי|תיקון: תשע״א־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק זה}}, לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש נגד מפר כתב אישום בשל הפרת הוראה לפי חוק זה, לא תטיל עליו הרשות עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק זה}}, ואם שילם המפר עיצום כספי – יוחזר לו הסכום ששולם, בתוספת ריבית שקלית, עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|52כט|עיצום כספי והליך אכיפה מינהלי|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} נמסרה למפר דרישת תשלום לפי {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק ח׳3}}, לא יחל הליך בירור הפרה ולא ייפתח הליך אכיפה מינהלי, לפי {{ח:פנימי|פרק ח4|פרק ח׳4}}, בשל המעשה שבשלו נמסרה דרישת התשלום.

{{ח:סעיף|52ל|שינוי {{ח:פנימי|תוספת 5|התוספת החמישית}} {{ח:פנימי|תוספת 6|והתוספת השישית}}|תיקון: תשע״א־2, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר רשאי, בצו, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 5|התוספת החמישית}} ואת {{ח:פנימי|תוספת 6|התוספת השישית}}, ובלבד שסכומי העיצום הכספי לפי {{ח:פנימי|תוספת 6|התוספת השישית}} לא יעלו על הסכומים כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין תאגיד מדווח, תאגיד שאינו מדווח שהציע את ניירות הערך שלו לציבור, חברה בעלת רישיון זירה כמשמעותה {{ח:פנימי|פרק ז3|בפרק ז׳3}}, או מסלקה כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 50א|בסעיף 50א}} – 1,000,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2010; בשנת 2026, 1,286,000 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} לעניין תאגיד שהוא חתם – 320,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2010; בשנת 2026, 412,000 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} לעניין תאגיד שעיקר עיסוקו הנפקת מוצרים פיננסיים – 2,000,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2010; בשנת 2026, 2,572,000 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(4)}} לעניין תאגיד אחר או יחיד – 12,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2010; בשנת 2026, 15,000 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52כא|סעיף 52כא(ב) ו־(ג)}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין הסכומים האמורים בסעיף קטן (א).

{{ח:קטע2|פרק ח4|פרק ח׳4: הטלת אמצעי אכיפה מינהליים בידי ועדת האכיפה המינהלית|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:קטע3|פרק ח4 סימן א|סימן א׳: ועדת האכיפה המינהלית|תיקון: תשע״א־2}}

{{ח:סעיף|52לא|הגדרות|תיקון: תשע״א־2, תשע״ב, תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן א|בסימן זה}}, ”הפרה“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 52סד|בסעיפים 52סד(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 52סז|52סז}} {{ח:פנימי|סעיף 54|ו־54(א1)}} {{ח:פנימי|תוספת 7|ובתוספת השביעית}};
{{ח:תת|(2)}} הפרה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 38ו|בסעיף 38ו לחוק הייעוץ}};
{{ח:תת|(3)}} הפרה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 119|בסעיף 119 לחוק להשקעות משותפות}};
{{ח:תת|(4)}} הפרה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק שירות מידע פיננסי}};
{{ח:תת|(5)}} הפרה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום#סעיף 50|בסעיף 50 לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}}.

{{ח:סעיף|52לב|ועדת האכיפה המינהלית|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} תמונה ועדת אכיפה מינהלית בת שישה חברים, שתפקידה לדון ולהחליט בהפרות וכן למלא כל תפקיד אחר שהוטל עליה לפי כל דין ({{ח:פנימי|פרק ח4|בפרק זה}} – הוועדה), וזה הרכבה:
{{ח:תתת|(1)}} שני עובדי הרשות הכשירים לכהן כשופטי בית משפט מחוזי, שימנה יושב ראש הרשות;
{{ח:תתת|(2)}} ארבעה חברים נוספים שאינם חברי הרשות או עובדיה, שימנה שר המשפטים, מהם –
{{ח:תתתת|(א)}} שני חברים בעלי מומחיות בתחום שוק ההון;
{{ח:תתתת|(ב)}} שני חברים שהם משפטנים בעלי מומחיות בדיני ניירות ערך ובדיני חברות;
{{ח:תת}} ובלבד שלעניין התקיימותם של סייגים למינוי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52לד|בסעיף 52לד}}, יתייעץ שר המשפטים עם יושב ראש הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת הכהונה של חבר הוועדה שמונה לפי סעיף קטן (א) תהיה שלוש שנים, וניתן לשוב ולמנותו לשתי תקופות כהונה נוספות בלבד.

{{ח:סעיף|52לג|מותבי ועדת האכיפה המינהלית|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} הוועדה תדון במותבים של שלושה שימנה יושב ראש הרשות לעניין מסוים, וזה הרכבם:
{{ח:תת|(1)}} אחד החברים שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52לב|סעיף 52לב(א)(1)}}, והוא יהיה יושב ראש המותב;
{{ח:תת|(2)}} אחד החברים שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52לב|סעיף 52לב(א)(2)(א)}};
{{ח:תת|(3)}} אחד החברים שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52לב|סעיף 52לב(א)(2)(ב)}}.

{{ח:סעיף|52לד|סייגים למינוי|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימונה לחבר הוועדה מי שמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא הורשע בעבירה פלילית או בעבירה משמעתית או שהוטל עליו אמצעי אכיפה לפי {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ג|סימן ג׳}} בשל הפרה, ומפאת מהותן, חומרתן או נסיבותיהן של העבירה או ההפרה כאמור אין הוא ראוי לשמש חבר הוועדה;
{{ח:תתת|(2)}} הוגשו נגדו כתב אישום או קובלנה, או שנפתח לגביו הליך אכיפה מינהלי לפי {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ב|סימן ב׳}}, בשל עבירה או הפרה, לפי העניין, כאמור בפסקה (1), וטרם ניתנו פסק דין סופי או החלטה סופית באותו עניין;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים, בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או של בן משפחתו או תפקיד אחר שלו; ואולם לא יראו לעניין זה ניגוד עניינים הנובע רק מהיותו של חבר הוועדה עובד הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימונה אדם לחבר הוועדה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52לב|סעיף 52לב(א)(2)}}, אלא לאחר שהצהיר כי יש לו היכולת להקדיש את הזמן הנדרש לשם ביצוע תפקידו.

{{ח:סעיף|52לה|פקיעת כהונה והעברה מכהונה|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הוועדה יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו אם חדל לכהן בתפקיד שבשלו מונה או אם התפטר במסירת כתב התפטרות ליושב ראש הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים, או יושב ראש הרשות – בהסכמת שר המשפטים, רשאי להעביר מכהונתו חבר ועדה, בהודעה בכתב, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התקיים לגביו סייג מהסייגים לפי {{ח:פנימי|סעיף 52לד|סעיף 52לד(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} נבצר ממנו, דרך קבע, למלא את תפקידו;
{{ח:תתת|(3)}} נתקיימו נסיבות אחרות שבשלהן אין הוא ראוי לכהן כחבר הוועדה.
{{ח:תת|(ג)}} סיום כהונה אינו פוסל חבר ועדה מלסיים עניין שהתחיל לדון בו, אלא אם כן הסתיימה כהונתו מאחר שהועבר מתפקידו כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} על אף הוראות סעיף קטן (ג), הועבר חבר ועדה מתפקידו מאחר שהתקיים לגביו הסייג {{ח:פנימי|סעיף 52לד|שבסעיף 52לד(א)(3)}}, רשאי הוא לסיים עניין שהתחיל לדון בו, ובלבד שלא מתקיימות לגבי אותו עניין הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52לז|סעיף 52לז}}.

{{ח:סעיף|52לו|גמול|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבוע הוראות בדבר תשלום גמול לחבר הוועדה, שאינו עובד הרשות או עובד המדינה, בעד השתתפותו בישיבות הוועדה ובעד העבודה הנלווית לישיבות כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (כללים בדבר גמול והוצאות לחבר ועדת אכיפה מינהלית)|תקנות ניירות ערך (כללים בדבר גמול והוצאות לחבר ועדת אכיפה מינהלית), התשע״א–2011}}.}}

{{ח:סעיף|52לז|איסור על ניגוד עניינים בעניין מסוים|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} חבר הוועדה לא ידון בעניין אשר עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או של בן משפחתו או תפקיד אחר שלו, ואולם לא יראו לעניין זה ניגוד עניינים הנובע רק מהיותו של חבר הוועדה עובד הרשות כניגוד עניינים.

{{ח:סעיף|52לח|היעדרות של חבר מותב|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} מונה מותב של הוועדה לדון בהפרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52מה|בסעיף 52מה}}, או לאשר או לבטל הסדר כאמור {{ח:פנימי|פרק ט1 סימן א|בסימן א׳ בפרק ט׳1}} ישתתף כל חבר במותב לפחות בשלושה רבעים מדיוני המותב, ויושב ראש המותב ישתתף בכל הדיונים כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} החלטות מותב יתקבלו ברוב דעות; החלטות מותב המורכב משני חברי ועדה בלבד בהתאם לתנאים הקבועים בסעיף קטן (א) יתקבלו פה אחד, ואולם החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52נא|סעיף 52נא}} {{ח:פנימי|סעיף 54ב|או 54ב}} תתקבל בהשתתפות כל חברי המותב.
{{ח:תת|(ג)}} לא התקיימו הוראות סעיף קטן (א) או (ב), יראו את כל הדיונים ואת ההחלטות בהם באותו עניין כבטלים.

{{ח:סעיף|52לט|סדרי דין|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה תקבע, ברוב דעות ובהשתתפותם של רוב חברי הוועדה, את סדרי הדין לעבודת מותביה.
{{ח:תת|(ב)}} סדרי הדין וכל שינוי בהם שקבעה הוועדה יפורסמו באתר האינטרנט של הרשות וייכנסו לתוקף בתום 30 ימים מיום הפרסום, ואולם שינוי בסדרי הדין לא יחול על הליך אכיפה מינהלי תלוי ועומד; הודעה על פרסום סדרי הדין ועל כל שינוי שלהם, ומועד תחילתם, תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|52מ|ראיות|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} מותבי הוועדה לא יהיו קשורים לדיני הראיות, פרט לדינים בדבר כשרות עדים כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 3|בסעיפים 3 עד 5 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, ובדבר ראיות חסויות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 48|בסעיפים 48 עד 51 לפקודה האמורה}}, והיא תשקול לפי אומד דעתה את חומר הראיות שהובא לפניה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הורה וילד וכן בני זוג, כשרים להעיד האחד לחובת משנהו אם שניהם בעלי עניין באותו תאגיד או נושאי משרה בו.

{{ח:סעיף|52מא|סודיות דיוני הוועדה והחומר המוגש לה|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} יחולו על חברי הוועדה, לעניין דיוני הוועדה והחומר המוגש לה או לחבריה מכוח היותם חברי הוועדה.

{{ח:סעיף|52מב|דיווח על החלטות מותבי הוועדה|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} הרשות תדווח ליועץ המשפטי לממשלה, אחת לשנה, על החלטות מותבי ועדת האכיפה לפי {{ח:פנימי|פרק ח4|פרק זה}}; הדיווח ייערך במתכונת ויכלול פרטים כפי שיורה היועץ המשפטי לממשלה, וכן יתפרסם באתר הרשות.

{{ח:קטע3|פרק ח4 סימן ב|סימן ב׳: בירור הפרה והליך אכיפה מינהלי|תיקון: תשע״א־2}}

{{ח:סעיף|52מג|בירור הפרה|תיקון: תשע״א־2, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} היה לחוקר יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה החלות לגביו, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 52סד|בסעיפים 52סד(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 52סז|52סז}} {{ח:פנימי|סעיף 54|ו־54(א1)}} {{ח:פנימי|תוספת 7|ובתוספת השביעית}} ({{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ב|בסימן זה}} {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ג|ובסימנים ג׳}} {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ד|ו־ד׳}} – מפר והפרה, בהתאמה), רשאי הוא –
{{ח:תתת|(1)}} לבקש משופט של בית משפט שלום לתת צו לאדם שלפי ההנחה נמצא בחזקתו או ברשותו חפץ הדרוש לצורך בירור ההפרה, המורה לו להציג לאותו חוקר או לחוקר אחר את החפץ או להמציאו, בשעה, במקום ובאופן הנקובים בצו;
{{ח:תתת|(2)}} לזמן כל אדם שלדעת החוקר עשויה להיות לו ידיעה הנוגעת להפרה או לעובדות שעשויות להביא לגילויו של המפר, ולשאול אותו שאלות בקשר לאותו עניין; זימון לפי פסקה זו, של אדם שאינו המפר, ייעשה למועד סביר שיתואם עמו;
{{ח:תתת|(3)|(א)}} לבקש משופט של בית משפט שלום לתת צו המתיר לו להיכנס לכל מקום, שאינו משמש בית מגורים בלבד, לערוך בו חיפוש ולתפוס כל חפץ הדרוש לצורך בירור ההפרה, ולחדור לחומר מחשב ולהעתיקו, הכל בתנאים ובסייגים שייקבעו בצו; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 56ב|סעיף 56ב(ג) עד (ט)}} יחולו לעניין חיפוש ותפיסה לפי פסקה זו, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: בסעיף קטן (ה)(1), במקום ”הוגש כתב אישום בהליך“ יקראו ”נפתח הליך אכיפה מינהלי לפי {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ב|סימן ב׳ בפרק ח׳4}}“;
{{ח:תתתת|(ב)}} לא יינתן צו כאמור בפסקה זו אלא בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} חוקר או עובד הרשות דרש מאדם להציג לו חפץ או מסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 56א|סעיף 56א(א)}} או לפי צו בהתאם לפסקה (1), והוא לא הציגם;
{{ח:תתתתת|(2)}} דרישה כאמור בפסקת משנה (1) היתה עלולה לפגוע בבירור ההפרה בשל חשש להעלמת ראיה או פגיעה בה.
{{ח:תת|(ב)}} זומן אדם לפי סעיף קטן (א)(2), יודיע לו החוקר בטרם הוא נשאל, מהם המעשים אשר ביחס להפרתם הוא נשאל; הודע לו כאמור, עליו להשיב לשאלות שנשאל; ואולם תשובותיו ביחס למעשים שהודע לגביהם לא ישמשו ראיה בהליכים פליליים נגד אותו אדם.
{{ח:תת|(ג)}} זומן אדם לפי סעיף קטן (א)(2) ולא התייצב, רשאי בית המשפט, לבקשת חוקר, לצוות על הבאתו לפני חוקר או להטיל עליו עונש בשל אי־ציות, כאמור {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 73|בסעיף 73 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}} (בחוק זה – חוק בתי המשפט), כאילו זומן האדם להעיד לפני בית משפט ולא התייצב.

{{ח:סעיף|52מד|החלטה על חקירה או בירור מינהלי|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} היה ליושב ראש הרשות יסוד סביר לחשד כי בוצע מעשה או מחדל ({{ח:פנימי|פרק ח4|בפרק זה}} – מעשה) שבשלהם ניתן לקיים חקירה פלילית לפי {{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳}} או בירור מינהלי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52מג|בסעיף 52מג}}, יחליט יושב ראש הרשות על קיום חקירה או בירור כאמור בהתאם לשיקולים אלה בלבד:
{{ח:תת|(1)}} חומרת המעשה ונסיבותיו;
{{ח:תת|(2)}} הערכת טיבן ועוצמתן של הראיות הקשורות באותו מעשה;
{{ח:תת|(3)}} מדיניות האכיפה של הרשות.

{{ח:סעיף|52מה|החלטה על פתיחה בהליך אכיפה מינהלי|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} היה ליושב ראש הרשות יסוד סביר להניח, בין בעקבות בירור לפי {{ח:פנימי|סעיף 52מג|סעיף 52מג}} ובין בדרך אחרת, כי בוצעה הפרה, רשאי הוא, בהחלטה מנומקת בהתאם להתקיימותם של השיקולים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52מד|בסעיף 52מד}} לגבי אותה הפרה, להחליט על פתיחה בהליך אכיפה מינהלי ולמנות מותב של הוועדה לדון באותה הפרה.

{{ח:סעיף|52מו|הודעה על פתיחה בהליך אכיפה מינהלי|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש המותב שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52מה|סעיף 52מה}}, ימסור למותב ולמפר הודעה על פתיחה בהליך אכיפה מינהלי לפי {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ב|סימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה על פתיחה בהליך אכיפה מינהלי יציין יושב ראש המותב, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פירוט המעשה המהווה את ההפרה, ותמצית העובדות והנסיבות שעליהן היא מבוססת;
{{ח:תתת|(2)}} פירוט אמצעי האכיפה שניתן להטיל על המפר בשל ההפרה, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ג|סימן ג׳}};
{{ח:תתת|(3)}} זכותו של המפר לקבל לידיו את כל המידע המועבר למותב בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52מז|סעיף 52מז}};
{{ח:תתת|(4)}} זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני המותב, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52מח|סעיפים 52מח}} {{ח:פנימי|סעיף 52מט|ו־52מט}}.

{{ח:סעיף|52מז|זכות לקבלת מידע|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש הרשות יעביר למותב את כל המידע בעניין הפרה שלדעתו נחוץ לשם ניהול הליך האכיפה לפני הדיון הראשון בהליך.
{{ח:תת|(ב)}} מפר שנמסרה לו הודעה על פתיחה בהליך אכיפה מינהלי זכאי לקבל לידיו את כל המידע הנוגע להפרה שמועבר למותב כאמור בסעיף קטן (א), והמידע כאמור יועמד לרשותו ברשות ממועד מסירת ההודעה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (ב), המפר יהיה זכאי לקבל גם כל מידע שיתקבל אצל המותב במהלך ניהול ההליך.

{{ח:סעיף|52מח|זכות טיעון|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} מפר שנמסרה לו הודעה על פתיחה בהליך אכיפה מינהלי, רשאי לטעון את טענותיו לעניין זה, בכתב, לפני המותב, בתוך 45 ימים ממועד מסירת ההודעה.

{{ח:סעיף|52מט|ההליך לפני המותב|תיקון: תשע״א־2, תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} מפר זכאי להיות נוכח בכל דיוני המותב בהליך.
{{ח:תת|(ב)}} מפר שטען את טענותיו, בכתב, לפני המותב, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52מח|סעיף 52מח}}, זכאי להשמיע את טענותיו לפני המותב.
{{ח:תת|(ג)}} המותב רשאי, בנסיבות מיוחדות, לרבות לבקשת המפר, לזמן אנשים נוספים, להופיע לפניו ולמסור לו מידע הדרוש לו לצורך קבלת החלטתו; המפר יהיה זכאי להיות נוכח בדיון שאליו זומן אדם כאמור, לקבל את המידע כאמור ולהשמיע את טענותיו לפני המותב.
{{ח:תת|(ד)}} זומן אדם לפי הוראות סעיף קטן (ג) ולא התייצב, רשאי בית המשפט, לבקשת המותב, לצוות על הבאתו או להטיל עליו עונש בשל אי־ציות, כאמור {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 73|בסעיף 73 לחוק בתי המשפט}}, כאילו זומן האדם להעיד לפני בית משפט ולא התייצב.
{{ח:תת|(ה)}} נפגע ההפרה לא יהיה צד בהליך, ואולם המותב רשאי להזמינו להופיע לפניו בהתאם להוראות סעיף קטן (ג).

{{ח:סעיף|52נ|פרוטוקולים|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} בכל דיוני המותב בהפרה ינוהל פרוטוקול שישקף את כל הנאמר והמתרחש בדיון, והנוגע להליך, לרבות שאלות והערות המותב; המפר זכאי לקבל בתום הדיון או סמוך לאחר מכן עותק של הפרוטוקול.

{{ח:סעיף|52נא|החלטת המותב|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} החלטת המותב בסיום ההליך תהיה מנומקת בכתב ותישלח למפר; בהחלטה שיוטל בה אמצעי אכיפה לפי {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ג|סימן ג׳}}, יפורטו הנימוקים לבחירת סוג האמצעי כאמור, בהתאם להתקיימותם של השיקולים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 52נב|בסעיף 52נב}} ביחס לאותה הפרה.
{{ח:תת|(ב)}} החליט המותב על הטלת אמצעי אכיפה על המפר, יפרט בהחלטתו את המועד שבו תיכנס ההחלטה לתוקף, שיהיה לכל המוקדם 60 ימים ממועד מתן ההחלטה, ורשאי הוא לקבוע מועדים שונים לכניסה לתוקף לגבי אמצעי אכיפה שונים; בית המשפט רשאי להורות, לבקשת יושב ראש המותב, על הקדמת מועד כניסתה לתוקף של ההחלטה כאמור, אם סבר כי נסיבות העניין מצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ג)}} החליט המותב מטעמים שיפרט בהחלטתו, לפנות לבית המשפט בבקשה להארכת תקופת איסור הכהונה או ההתליה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52נו|בסעיפים 52נו(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 52נז|או 52נז(1)}} או בבקשה לביטול רישיון, אישור או היתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52נז|בסעיף 52נז(2)}}, יציין זאת בהחלטתו.

{{ח:קטע3|פרק ח4 סימן ג|סימן ג׳: אמצעי האכיפה המינהליים|תיקון: תשע״א־2}}

{{ח:סעיף|52נב|הטלת אמצעי אכיפה מינהלי|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} מצא מותב כי בוצעה הפרה, רשאי הוא להטיל על המפר אחד או יותר מאמצעי האכיפה הקבועים {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ג|בסימן זה}}, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52נט|{{ח:הערה|סעיף}} 52נט}}; המותב יבחר את אמצעי האכיפה ומידתו מבין אמצעי האכיפה כאמור {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ג|בסימן זה}} בהתאם לשיקולים אלה בלבד:
{{ח:תת|(1)}} העובדות המהוות את ההפרה;
{{ח:תת|(2)}} נסיבות עובדתיות אחרות שהוכחו בדיוני המותב בעניין ההפרה, ובכלל זה היקף ההפרה, הרווח שהופק ממנה או ההפסד שנמנע בגינה והנזק שנגרם כתוצאה ממנה;
{{ח:תת|(3)}} קיומן או העדרן של הפרות קודמות;
{{ח:תת|(4)}} פעולות שנקט המפר עם גילוי ההפרה, ובכללן הפסקת ההפרה מיוזמתו ודיווח עליה לרשות, נקיטת פעולות למניעת הישנות ההפרה והקטנת הנזק שנגרם כתוצאה ממנה;
{{ח:תת|(5)}} נסיבות אישיות של המפר שהביאו לביצוע ההפרה או נסיבות אישיות חריגות אחרות;
{{ח:תת|(6)}} מדיניות האכיפה של הרשות.

{{ח:סעיף|52נג|עיצום כספי|תיקון: תשע״א־2, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} מותב רשאי להטיל על מפר עיצום כספי בסכום מרבי כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין הפרה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק א|בחלק א׳ של התוספת השביעית}} – 2,000,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2010; בשנת 2026, 2,572,000 ש״ח)}} לתאגיד, 25,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2010; בשנת 2026, 32,000 ש״ח)}} ליחיד עובד התאגיד שאינו נושא משרה בכירה בו ו־400,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2010; בשנת 2026, 514,000 ש״ח)}} ליחיד אחר;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין הפרה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ב|בחלק ב׳ של התוספת השביעית}} – 3,000,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2010; בשנת 2026, 3,858,000 ש״ח)}} לתאגיד, 25,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2010; בשנת 2026, 32,000 ש״ח)}} ליחיד עובד התאגיד שאינו נושא משרה בכירה בו ו־600,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2010; בשנת 2026, 772,000 ש״ח)}} ליחיד אחר;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין הפרה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ג|בחלק ג׳ של התוספת השביעית}} – 5,000,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2010; בשנת 2026, 3,858,000 ש״ח)}} לתאגיד, ו־1,000,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2010; בשנת 2026, 6,431,000 ש״ח)}} ליחיד.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52כא|סעיפים 52כא}}, {{ח:פנימי|סעיף 52כד|52כד}} {{ח:פנימי|סעיף 52כה|ו־52כה}} יחולו לעניין עיצום כספי לפי סעיף זה, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה: {{ח:פנימי|סעיף 52כא|בסעיף 52כא}} –
{{ח:תתת|(1)}} בסעיף קטן (א), במקום ”ביום מסירת דרישת התשלום“ יקראו ”ביום מתן ההחלטה“, במקום ”על דרישת תשלום“ יבוא ”על החלטה לפי {{ח:פנימי|פרק ח4|פרק ח׳4}}“, במקום ”לפי {{ח:פנימי|סעיף 52כו|סעיף 52כו}}“ יבוא ”לפי החלטת בית משפט“ ובמקום הסיפה החל במילים ”שבו הרשות הסכימה“ יבוא ”שבו בית משפט הסכים לעיכוב כאמור“;
{{ח:תתת|(2)}} בסעיף קטן (ב), במקום ”סכומי ההון העצמי והעיצום הכספי הקבועים {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}}“ יקראו ”סכומי העיצום הכספי הקבועים בסעיף 52נג(א)“.

{{ח:סעיף|52נד|תשלום לנפגע ההפרה|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} מותב רשאי להטיל על מפר לשלם לאדם שמונה לפי סעיף קטן (ד) (בסעיף זה – הממונה), סכום בשיעור כמפורט להלן, לפי העניין, אשר יחולק בין נפגעי ההפרה באופן שיורה הממונה:
{{ח:תתת|(1)}} אם הוטל על המפר, בשל אותה הפרה, גם עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 52נג|סעיף 52נג}} – בשיעור הגבוה מבין אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סכום הנזק שנגרם לכלל הנפגעים מן ההפרה, עד לשיעור של 20 אחוזים מסכום העיצום הכספי שהוטל על המפר;
{{ח:תתתת|(ב)}} סכום הרווח או טובת ההנאה, לרבות מניעת הפסד, שהשיג המפר, במישרין או בעקיפין, כתוצאה מביצוע ההפרה, ובלבד שלא יעלה על סכום העיצום הכספי המרבי שניתן להטיל בשל ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} אם לא הוטל על המפר, בשל אותה הפרה, גם עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 52נג|סעיף 52נג}} – בשיעור של סכום הרווח או טובת ההנאה כאמור בפסקה (1)(ב), ובלבד שלא יעלה על סכום העיצום הכספי המרבי שניתן להטיל בשל ההפרה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52כד|סעיף 52כד}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין תשלום לפי סעיף זה, ועל גבייתו תחול {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה יכריע בדבר אופן חלוקת תשלום לפי סעיף זה, בין נפגעי ההפרה.
{{ח:תת|(ד)}} שר המשפטים, לאחר התייעצות עם הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} מינוי הממונה, ובכלל זה הגורם שימנה אותו ותנאי הכשירות למינויו;
{{ח:תתת|(2)}} האופן שבו על הממונה למלא את תפקידו, ובכלל זה דרך הפנייה של נפגעי ההפרה אליו והאופן שבו הוא יערוך בירור של שיעור הנזק וחלוקתו בין נפגעי ההפרה, וכן הדיווחים שיידרש למסור בקשר למילוי תפקידו;
{{ח:תתת|(3)}} שכרו והוצאותיו של הממונה.

{{ח:סעיף|52נה|נקיטת פעולות לתיקון ההפרה ומניעת הישנותה|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} מותב רשאי להורות למפר על פעולות שעליו לנקוט לשם תיקון ההפרה ומניעת הישנותה, ורשאי הוא לדרוש מהמפר להפקיד עירבון להבטחת ביצוע הפעולות כאמור; שוכנע המותב או מותב אחר של הוועדה כי המפר לא ביצע את הפעולות שהוא הורה לו עליהן כאמור, יחולט העירבון שהופקד.

{{ח:סעיף|52נו|איסור לכהן כנושא משרה בכירה בגוף מפוקח|תיקון: תשע״א־2, תשע״ד־4, תשע״ז־3, תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} מצא המותב כי מפר שהפר הוראה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ג|בחלק ג׳ של התוספת השביעית}}, אינו ראוי לכהן כנושא משרה בכירה בגוף מהגופים המפורטים להלן (בסעיף זה – גוף מפוקח), רשאי הוא לקבוע כי לא יהיה רשאי לכהן כנושא משרה בכירה במשך תקופה שלא תעלה על שנה אחת, ובאישור בית המשפט – על חמש שנים, ממועד כניסתה לתוקף של ההחלטה:
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד שהוא בעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|חוק הייעוץ}};
{{ח:תתת|(2)}} מנהל קרן או נאמן כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק להשקעות משותפות}};
{{ח:תתת|(3)}} תאגיד מדווח;
{{ח:תתת|(4)}} חתם;
{{ח:תתת|(5)}} חברה בעלת רישיון זירה כמשמעותה {{ח:פנימי|פרק ז3|בפרק ז׳3}};
{{ח:תתת|(6)}} חברת דירוג כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי|בחוק הדירוג}};
{{ח:תתת|(7)}} בורסה ומסלקה;
{{ח:תתת|(8)}} נותן שירות מידע פיננסי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי|בחוק שירות מידע פיננסי}};
{{ח:תתת|(9)}} חברת תשלומים;
{{ח:תתת|(10)}} בעל רישיון ייזום בסיסי.
{{ח:תת|(ב)}} קביעה לפי סעיף זה יכול שתהיה לעניין גוף מפוקח מסוים, סוג מסוים של גוף מפוקח או כלל הגופים המפוקחים.

{{ח:סעיף|52נז|ביטול או התליה של רישיון, אישור או היתר|תיקון: תשע״א־2, תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} מותב רשאי, לגבי הפרה של הוראה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ב|בחלקים ב׳}} {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ג|או ג׳ של התוספת השביעית}} –
{{ח:תת|(1)}} להתלות, לתקופה קצובה שאינה עולה על שנה, רישיון לניהול זירת סוחר או היתר שליטה בחברה בעלת רישיון זירה שניתן למפר לפי חוק זה, רישיון שניתן למפר לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|חוק הייעוץ}}, אישור לשמש כמנהל קרן או כנאמן או היתר להחזקת אמצעי שליטה במנהל קרן שניתנו למפר לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|חוק השקעות משותפות}}, רישיון למתן שירות מידע פיננסי או היתר שליטה בבעל רישיון כאמור שניתנו למפר לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי|חוק שירות מידע פיננסי}}, רישיון שירותי תשלום, היתר שליטה בחברת תשלומים או רישיון ייזום בסיסי שניתנו למפר לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}} או להעביר חתם למעמד לא פעיל במרשם חתמים שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56(ג)}} (להלן – התליה); ואולם הארכת התליה לפי פסקה זו לתקופה העולה על שנה טעונה אישור בית משפט;
{{ח:תת|(2)}} לבטל, באישור בית המשפט, רישיון, אישור או היתר כאמור בפסקה (1), שניתנו למפר.

{{ח:סעיף|52נח|אמצעי אכיפה על־תנאי|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל מותב על מפר אמצעי אכיפה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52נג|בסעיפים 52נג}}, {{ח:פנימי|סעיף 52נו|52נו}} {{ח:פנימי|סעיף 52נז|או 52נז}}, רשאי הוא להורות בהחלטתו שאמצעי האכיפה, כולו או מקצתו, יהיה על־תנאי.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהוטל עליו אמצעי אכיפה על־תנאי, לא יופעל כלפיו אמצעי האכיפה, אלא אם כן קבע המותב או מותב אחר של הוועדה, כי הוא ביצע, בתוך תקופה שנקבעה בהחלטת המותב כאמור בסעיף קטן (א), אשר לא תעלה על שנתיים ממועד מתן ההחלטה, את אחת ההפרות שנקבעו בהחלטה.

{{ח:סעיף|52נט|מגבלת זמן לעניין הטלת אמצעי האכיפה|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”התקופה הקובעת“ – התקופה כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין הפרה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק א|בחלק א׳ של התוספת השביעית}} – שנה מהמועד שבו גילתה הרשות את ביצוע ההפרה או שלוש שנים ממועד ביצוע ההפרה, לפי המוקדם;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין הפרה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ב|בחלק ב׳ של התוספת השביעית}} – חמש שנים ממועד ביצוע ההפרה;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין הפרה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ג|בחלק ג׳ של התוספת השביעית}} – שבע שנים ממועד ביצוע ההפרה.
{{ח:תת|(ב)}} הוחלט על פתיחה בהליך אכיפה מינהלי לפי {{ח:פנימי|סעיף 52מג|סעיף 52מג}}, לעניין הפרה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק א|בחלק א׳}} או {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ב|בחלק ב׳ של התוספת השביעית}}, לאחר תום התקופה הקובעת, יחולו לעניין סמכות המותב להטיל על המפר אמצעי אכיפה לפי {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ג|סימן זה}}, ההוראות כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} אם טרם חלפו שבע שנים ממועד ביצוע ההפרה, רשאי המותב להטיל על המפר אמצעי אכיפה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52נד|בסעיפים 52נד(א)(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 52נז|או 52נז}}, בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} אם חלפו שבע שנים ממועד ביצוע ההפרה, רשאי המותב להטיל על המפר אמצעי אכיפה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52נז|סעיף 52נז}}, בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} הוחלט על פתיחה בהליך אכיפה מינהלי לפי {{ח:פנימי|סעיף 52מג|סעיף 52מג}}, לעניין הפרה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ג|בחלק ג׳ של התוספת השביעית}}, לאחר תום התקופה הקובעת, רשאי המותב להטיל על המפר אמצעי אכיפה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52נז|סעיף 52נז}}, בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} במניין התקופה הקובעת לא יובא בחשבון פרק הזמן שבו נבצר מהרשות או מהמותב של הוועדה להשלים את הליך בירור ההפרה או את הליך האכיפה המינהלי, לפי העניין, בשל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הימצאות המפר מחוץ לישראל;
{{ח:תתת|(2)}} התחמקות המפר;
{{ח:תתת|(3)}} מצבו הרפואי או הנפשי של המפר;
{{ח:תתת|(4)}} לא ניתן לאתר את המפר במאמץ סביר.

{{ח:קטע3|פרק ח4 סימן ד|סימן ד׳: הוראות כלליות|תיקון: תשע״א־2}}

{{ח:סעיף|52ס|פרסום ודיווח מיידי על החלטה אם להטיל אמצעי אכיפה|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תפרסם את החלטת המותב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52נא|בסעיף 52נא(א)}} באתר האינטרנט שלה במועד כניסתה לתוקף.
{{ח:תת|(ב)}} המותב רשאי, לבקשת המפר, בהחלטה מנומקת בכתב, שלא לפרסם את החלטתו כאמור בסעיף קטן (א) או לדחות את פרסומה למועד שיקבע; ואולם משך הזמן שחלף ממועד ההפרה לא יהיה כשלעצמו נימוק לעניין זה.
{{ח:תת|(ג)}} המותב רשאי שלא להתיר עיון בפרוטוקול של הליך שהתקיים לפי {{ח:פנימי|פרק ח4|פרק זה}}, אם שוכנע מטעמים מיוחדים שיירשמו, שהעיון כאמור יגרום לפגיעה למפר או לצד שלישי.
{{ח:תת|(ד)}} נכנסה לתוקף החלטת מותב להטיל אמצעי אכיפה על מפר שהוא גורם מדווח, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 52כז|בסעיף 52כז(ב)}}, או נושא משרה בכירה בו, יפרסם הגורם המדווח, בדוח מיידי לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיפים 36(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 44כט|44כט}} {{ח:פנימי|סעיף 56|או 56(ג)(3)}}, לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 27ג|סעיף 27ג לחוק הייעוץ}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 72|סעיף 72(א) לחוק להשקעות משותפות}}, לפי העניין, את ההחלטה, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיפים 37}} {{ח:פנימי|סעיף 38|ו־38}}, בשינויים המחויבים, אלא אם כן החליט המותב, בהתאם להוראות סעיף קטן (ב), שלא לפרסם את אותה החלטה או לדחות את פרסומה.
{{ח:תת|(ה)}} החליט מותב להטיל אמצעי אכיפה על מפר שהוא בעל רישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 44יג|סעיף 44יג}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|חוק הייעוץ}} או תאגיד בנקאי, רשאי יושב ראש הרשות להורות לו גם להודיע ללקוחותיו, כפי שיורה יושב ראש הרשות בהתאם לנסיבות העניין, את מהות ההפרה שבשלה החליט המותב כאמור ואת נסיבותיה, ואת אמצעי האכיפה שהוטל עליו.

{{ח:סעיף|52סא|סמכות בית המשפט בעתירה|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} עתירה מינהלית כאמור {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 42ה|בסעיף 42ה לחוק בתי המשפט}}, על החלטת המותב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52נא|בסעיף 52נא}}, תוגש בתוך 45 ימים מיום שקיבל את החלטת המותב.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה עתירה על החלטת המותב, בית המשפט רשאי לאשר את החלטת המותב, לבטלה או לשנותה.

{{ח:סעיף|52סב|אישור החלטות המותב|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} פנייה לאישור בית משפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 52נא|סעיפים 52נא(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 52נו|52נו}} {{ח:פנימי|סעיף 52נז|ו־52נז}} תהיה למחלקה הכלכלית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 42ד|בסעיף 42ד לחוק בתי המשפט}}.

{{ח:סעיף|52סג|עיכוב ביצוע ההחלטה והחזר|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} אין בהגשת עתירה כדי לעכב את ביצוע ההחלטה, את פרסומה או את הגשת הדוח המיידי לפי {{ח:פנימי|סעיף 52ס|סעיף 52ס(ד)}}, אלא אם כן הסכים לכך המותב או אם בית המשפט הורה על כך.
{{ח:תת|(ב)}} החליט בית המשפט לקבל עתירה כאמור בסעיף קטן (א), לאחר ששולם עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 52נג|סעיף 52נג}}, יחולו לעניין העיצום הכספי כאמור הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52כו|סעיף 52כו(ב)}}.

{{ח:סעיף|52סד|אחריות מנהל כללי ושותף ולמעט שותף מוגבל|תיקון: תשע״א־2, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל הכללי של התאגיד ושותף למעט שותף מוגבל, חייבים לפקח ולנקוט את כל האמצעים הסבירים בנסיבות העניין למניעת ביצוע הפרה בידי התאגיד או השותפות, לפי העניין, או בידי עובד מעובדיהם.
{{ח:תת|(ב)}} בוצעה הפרה, למעט הפרה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ג פרט 9|בפרטים (9) עד (11) בחלק ג׳ של התוספת השביעית}} ולמעט הפרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54(א1)}} פרט להפרות כאמור שבוצעו על ידי התאגיד, חזקה היא כי המנהל הכללי בתאגיד או שותף למעט שותף מוגבל בשותפות, לפי העניין, הפר את חובתו לפי סעיף קטן (א), ויראו אותו כמבצע הפרה של הוראה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ג|בחלק ג׳ לתוספת השביעית}}, ואולם לא יהיה ניתן להטיל עליו אמצעי אכיפה למעט אחד או יותר מאמצעי האכיפה כמפורט להלן, לפי העניין, אשר היה ניתן להטיל עליו אילו הוא היה המפר:
{{ח:תתת|(1)}} עיצום כספי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52נג|בסעיף 52נג}}, בסכום מרבי שלא יעלה על מחצית מסכום העיצום הכספי המרבי שהיה ניתן להטיל על מפר שהוא יחיד אחר, בשל אותה הפרה;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין הפרה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ב|בחלק ב׳}} {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ג|או בחלק ג׳ של התוספת השביעית}} – התליה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52נז|בסעיף 52נז(1)}}, לתקופה שלא תעלה על מחצית מתקופת ההתליה שהיה ניתן להטיל על המפר לפי {{ח:פנימי|סעיף 52נז|אותו סעיף}}, או ביטול של רישיון, אישור או היתר כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין הפרה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ג|בחלק ג׳ של התוספת השביעית}} – איסור לכהן כנושא משרה בכירה בגוף מפוקח, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52נו|בסעיף 52נו}}, לתקופה שלא תעלה על מחצית מתקופת איסור הכהונה שהיה ניתן להטיל על המפר לפי {{ח:פנימי|סעיף 52נו|אותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ב1)}} הוכיח המנהל הכללי של התאגיד או שותף למעט שותף מוגבל בשותפות, לפי העניין, שמילא את חובתו לפי סעיף קטן (א), לא תחול עליו החזקה לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ג)}} קבע התאגיד נהלים מספקים למניעת הפרה כאמור בסעיף קטן (ב), מינה אחראי מטעמו לפיקוח על קיומם, לרבות לעניין הדרכת עובדי התאגיד לקיומם, וכן נקט אמצעים סבירים לתיקון הפרה ולמניעת הישנותה, חזקה כי המנהל הכללי או השותף, לפי העניין, קיים את חובתו כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”שותפות“ ו”שותף מוגבל“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|בפקודת השותפויות [נוסח חדש], התשל״ה–1975}}.

{{ח:סעיף|52סה|הליך אכיפה מינהלי והליך פלילי|תיקון: תשע״א־2, תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} זומן המפר לבירור הפרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52מג|סעיף 52מג(א)(2)}} או נמסרה לו הודעה על פתיחה בהליך מינהלי לפי {{ח:פנימי|סעיף 52מו|סעיף 52מו}}, לא יוגש בשל המעשה המהווה את ההפרה כתב אישום נגד המפר, וכן לא יוטל על המפר בשל המעשה כאמור עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק ח׳3}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוזהר אדם בחשד לביצוע עבירת ניירות ערך, עבירה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 29|בסעיף 29 לחוק הייעוץ}}, עבירה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי#סעיף 63|בסעיף 63(ג) לחוק שירות מידע פיננסי}}, עבירה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום#סעיף 43|בסעיף 43(ג) לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}} ועבירה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק להשקעות משותפות בנאמנות#סעיף 97א|בסעיף 97א לחוק להשקעות משותפות בנאמנות}}, לא ייפתח הליך מינהלי בשל המעשים נושא העבירה, אלא אם כן התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרקליט מחוז החליט שלא להעמיד את החשוד לדין;
{{ח:תתת|(2)}} החשוד הועמד לדין אך יושב ראש הרשות, בהתייעצות עם פרקליט מחוז, שוכנע, בהחלטה מנומקת בכתב, כי מתקיימות נסיבות מיוחדות לפתיחת הליך מינהלי בשל המעשים נושא העבירה או להסדר כאמור {{ח:פנימי|פרק ט1 סימן א|בסימן א׳ בפרק ט׳1}}, ובלבד שאם נפתח הליך מינהלי בנסיבות כאמור, בהחלטת המותב או בהסדר כאמור {{ח:פנימי|פרק ט סימן א|בסימן א׳ בפרק ט׳}}, לא יהיה ניתן להטיל על המפר אלא אמצעי אכיפה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52נו|בסעיפים 52נו}} {{ח:פנימי|סעיף 52נז|או 52נז}}.

{{ח:סעיף|52סו|הליך מינהלי נגד נושא משרה בכירה בתאגיד בנקאי ובגוף מוסדי|תיקון: תשע״א־2, תשע״ו, תשע״ו־3}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש הרשות יידע את המפקח על הבנקים על החלטתו לפתוח בהליך בירור מינהלי נגד נושא משרה בכירה בתאגיד בנקאי, או את הממונה על החלטתו לפתוח בהליך בירור מינהלי נגד נושא משרה בכירה בגוף מוסדי.
{{ח:תת|(ב)}} הוחלט על פתיחת הליך אכיפה מינהלי נגד נושא משרה בכירה בתאגיד בנקאי או בגוף מוסדי, בקשר עם הפרה שניתן להטיל בשלה אמצעי אכיפה של איסור כהונה כנושא משרה בכירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52נו|בסעיף 52נו}}, בתאגיד בנקאי או בגוף מוסדי, לפי העניין, יודיע על כך יושב ראש הרשות למפקח על הבנקים או לממונה, לפי העניין, ולגבי נושא משרה בכירה בתאגיד בנקאי או במבטח – ישמע את עמדתם של המפקח על הבנקים או הממונה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} למפקח על הבנקים או לממונה, לפי העניין, תהיה הזדמנות נאותה לטעון לפני המותב הדן בהפרה בטרם תתקבל החלטה על הטלת אמצעי אכיפה של איסור כהונה כנושא משרה בכירה בתאגיד בנקאי או במבטח, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף מוסדי“, ”מבטח“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על הביטוח“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המפקח על הבנקים“ – המפקח על הבנקים שמונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הבנקאות, 1941}}.

{{ח:סעיף|52סז|הטעיית הרשות|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, לעניין {{ח:פנימי|פרק ח4|פרק ח׳4}}, יראו גורם מפוקח שגרם להצגת פרט מטעה לרשות בדיווח, במסמך או בהודעה, אשר הגשתם נדרשת לפי כל דין, לרבות לפי דרישה של הרשות או עובד שהוסמך לכך, כשהיה עליו לדעת שיש בכך כדי להטעות את הרשות, כמבצע הפרה של הוראה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ג|בחלק ג׳ לתוספת השביעית}}.

{{ח:סעיף|52סח|שינוי {{ח:פנימי|תוספת 7|התוספת השביעית}}|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי, בצו, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 7|התוספת השביעית}}.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: עונשין}}

{{ח:סעיף|53|הפרת הוראות של חוק זה|תיקון: תשל״ח־2, תשמ״א, תשמ״ח, תשנ״א, תשנ״ז, תש״ס, תש״ס־2, תש״ס־4, תשס״ד־2, תשס״ט, תש״ע־4, תשע״א־2, תשע״ב־5, תשע״ו, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} מי שעשה אחד מאלה, דינו – מאסר חמש שנים או קנס פי חמישה מן הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}, ואם הוא תאגיד – פי עשרים וחמישה מן הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|באותו סעיף}}:
{{ח:תתת|(1)}} הפר את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} כדי להטעות משקיע סביר; לענין זה, מי שעשה הצעה לציבור בלא תשקיף שהרשות התירה פרסומו או שלא על פי טיוטת תשקיף לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(א)}}, או מי שמכר ניירות ערך לציבור שלא על פי תשקיף שהרשות התירה את פרסומו, עליו הראיה שלא עשה כן כדי להטעות משקיע סביר;
{{ח:תתת|(2)}} גרם לכך שבטיוטת תשקיף או בתשקיף יהיה פרט מטעה ולא הוכיח שלא עשה כן כדי להטעות משקיע סביר;
{{ח:תתת|(2א)}} גרם לכך כי במידע שנמסר באסיפה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א(א)(6)}} יהיה פרט מטעה, כדי להטעות עובד סביר;
{{ח:תתת|(3)}} נתן חוות־דעת, דו״ח או אישור שנכללו או נזכרו בתשקיף בדוח, בהודעה או במפרט הצעת רכש בהסכמתו המוקדמת, ביודעו שיש בהם פרט מטעה;
{{ח:תתת|(4)}} לא קיים הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(ג)}}, הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כד|סעיף 35כד}}, הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}, הוראה של הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 36א|סעיף 36א}}, הוראה החלה עליו מכוח {{ח:פנימי|סעיף 36ב|סעיף 36ב}} או הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}}, או תקנות לפי הסעיפים האמורים, או גרם לכך שבדו״ח, בהודעה, במסמך רישום או במפרט הצעת רכש, לפי חוק זה או תקנות לפיו שנמסרו לרשות או לבורסה יהיה פרט מטעה, והכל כדי להטעות משקיע סביר; לענין זה, אם לא הוגש דו״ח תקופתי או דו״ח כספי ביניים תוך חדשיים מהמועד האחרון הקבוע להגשתו או עברו למעלה משבעה ימים מהמועד שנקבע להגשת דו״ח מיידי או הודעה, והם לא הוגשו, או לא נמסרו בהתאם לדרישת הרשות, תהיה זאת ראיה לכאורה כי מי שחלה עליו החובה להגיש דו״ח או הודעה כאלה נמנע מהגשתם כדי להטעות;
{{ח:תתת|(4א)}} כלל בדיווח, בפרסום מטעמו או במידע אחר שהוא מוסר, פרט מטעה, כדי להטעות משקיע סביר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35מג|סעיף 35מג(ב)}};
{{ח:תתת|(5)}} כלל בדיווח, בפרסום מטעמו או במידע אחר שהוא מוסר, פרט מטעה, כדי להטעות לקוח סביר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44יז|סעיף 44יז(ב)}}.
{{ח:תת|(א1)}} מי שעשה דבר בכוונה למנוע או להכשיל הליך בירור הפרה או הליך אכיפה מינהלי, לפי {{ח:פנימי|פרק ח4|פרק ח׳4}}, דינו – מאסר שלוש שנים או קנס פי שניים וחצי מן הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}, ואם הוא תאגיד – פי חמישה מן הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|באותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ב)}} מי שעשה אחד מאלה, דינו – מאסר שנתיים או קנס פי שניים וחצי מן הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}, ואם הוא תאגיד – פי שנים עשר וחצי מן הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|באותו סעיף}}:
{{ח:תתת|(1)}} לא קיים את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|10(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 50ב18|או 50ב18}};
{{ח:תתת|(1א)}} הפר את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}};
{{ח:תתת|(1ב)}} הפר את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}};
{{ח:תתת|(2)}} לא קיים את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(א) או (ב)}} או {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(א)}} או תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ|סעיף 35כ(א)}};
{{ח:תתת|(2א)}} לא קיים את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(ג)}};
{{ח:תתת|(2ב)}} הפר הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17ג|סעיף 17ג}};
{{ח:תתת|(3)}} לא קיים הוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(ד)}};
{{ח:תתת|(4)}} לא מילא אחרי הוראות הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 25א|או 25א(ב)}};
{{ח:תתת|(5)}} לא קיים את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35ב|סעיף 35ב(א)}} או את ההוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35י|סעיף 35י(א) או (ב)}};
{{ח:תתת|(5א)}} לא קיים את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיפים 36}}, {{ח:פנימי|סעיף 36ב|36ב}} {{ח:פנימי|סעיף 37|או 37}}, או תקנות לפיהם, או לא קיים הוראה או הנחיה של הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 36א|סעיף 36א}};
{{ח:תתת|(5ב)}} כלל בדיווח, בפרסום מטעמו או במידע אחר שהוא מוסר, פרט מטעה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35מג|סעיף 35מג(ב)}};
{{ח:תתת|(5ג)}} שימש רכז הצעה בלי שנרשם במרשם הרכזים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35מו|סעיף 35מו(א)}};
{{ח:תתת|(5ד)}} התחזה לרכז הצעה או השתמש בתואר או בכינוי העשויים ליצור רושם שהוא רכז הצעה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35מו|סעיף 35מו(ב)}};
{{ח:תתת|(6)}} הנפיק ניירות ערך בלי שנתקיימה דרישת {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א)}};
{{ח:תתת|(6א)}} הציע בזירת סוחר, מסחר במכשיר פיננסי מסוג אופציה בינארית או מסחר במכשיר פיננסי אחר מסוג שקבע שר האוצר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44יב1|סעיף 44יב1}};
{{ח:תתת|(6א1)}} ניהל זירת סוחר בלא רישיון זירה או בניגוד לתנאיו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44יג|סעיף 44יג}};
{{ח:תתת|(6א2)}} ניהל זירת סוחר המשמשת רק לקוחות מחוץ לישראל והציע בה מסחר במכשיר מסוג אופציה בינארית או במכשיר פיננסי אחר שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 44יב1|סעיף 44יב1}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44יד1|סעיף 44יד1}};
{{ח:תתת|(6ב)}} פנה בהצעה לסחור בזירת סוחר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44טו|סעיף 44טו}};
{{ח:תתת|(6ג)}} כלל בדיווח, בפרסום מטעמו או במידע אחר שהוא מוסר, פרט מטעה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44יז|סעיף 44יז(ב)}};
{{ח:תתת|(7)}} הפר הוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45(א)}};
{{ח:תתת|(7א)}} פנה בהצעה למתן שירותי מסחר בניירות ערך באמצעות מערכת למסחר בניירות ערך שאינה מנוהלת בידי בורסה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 49א|סעיף 49א(א)}}, ובלא שניתן לו היתר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 49א|סעיף 49א(ב)}};
{{ח:תתת|(8)}} הפר הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52ט|סעיף 52ט(ב)}};
{{ח:תתת|(9)}} לא קיים הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52ט|סעיף 52ט(ג) או (ד)}};
{{ח:תתת|(10)}} לא קיים דרישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 56א|סעיפים 56א(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 56א1|56א1(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 56ג|או 56ג(2)}} במועד שנדרש לכך;
{{ח:תתת|(11)}} הפר את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 56ה|סעיף 56ה}}.
{{ח:תת|(ב1)}} מי שעשה אחד מאלה, דינו – מאסר ששה חודשים:
{{ח:תתת|(1)}} הפר הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 10א|סעיף 10א}};
{{ח:תתת|(2)}} הפר הגבלה מההגבלות המיוחדות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 10ב|סעיף 10ב}};
{{ח:תתת|(3)}} הפר תנאי שנקבע בהיתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 10א|סעיפים 10א עד 10ג}}.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} בעבירה נמשכת על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיפים 36}}, {{ח:פנימי|סעיף 36ב|36ב}} {{ח:פנימי|סעיף 37|או 37}} או תקנות לפיהם או הוראה או הנחיה של הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כד|סעיפים 35כד}} {{ח:פנימי|סעיף 36א|ו־36א}}, רשאי בית המשפט להטיל קנס נוסף, בשיעור של שני אחוזים מן הקנס שהוא רשאי להטילו, לכל יום שבו נמשכת העבירה.
{{ח:תת|(ה)}} נעברה עבירה מן המפורטות בסעיף זה בידי תאגיד, אחראים לעבירה גם הדירקטורים של התאגיד והמנהל הכללי, אלא אם הוכיחו אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שהעבירה נעברה שלא בידיעתם ולא היה עליהם לדעת עליה או שלא יכלו לדעת עליה;
{{ח:תתת|(2)}} שנקטו כל האמצעים הסבירים כדי למנוע את העבירה.

{{ח:סעיף|54|תרמית בקשר לניירות ערך|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ד־3, תשס״ד־2, תשס״ז, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} מי שעשה אחד מאלה, דינו – מאסר חמש שנים או קנס פי חמישה מן הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}} ואם הוא תאגיד – פי עשרים וחמישה מן הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|באותו סעיף}}:
{{ח:תתת|(1)}} הניע או ניסה להניע אדם לרכוש או למכור ניירות ערך ועשה זאת באמרה, בהבטחה או בתחזית – בכתב, בעל פה או בדרך אחרת – שידע או היה עליו לדעת שהן כוזבות או מטעות, או בהעלמת עובדות מהותיות;
{{ח:תתת|(2)}} השפיע בדרכי תרמית על תנודות השער של ניירות ערך; לענין פסקה זו, חזקה כי מי שפעל לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56(א)}} לענין ייצוב מחיר ניירות ערך לא השפיע בדרכי תרמית כאמור.
{{ח:תת|(א1)}} גורם מפוקח או משקיע בניירות ערך שעשה אחד מאלה, יראו אותו, לעניין {{ח:פנימי|פרק ח4|פרק ח׳4}}, כמי שביצע הפרה של הוראה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ג|בחלק ג׳ לתוספת השביעית}}:
{{ח:תתת|(1)}} מסר לאדם אמרה, הבטחה או תחזית, בכתב, בעל פה או בדרך אחרת, שהיה עליו לדעת שהן כוזבות או מטעות, או העלים מאדם עובדות מהותיות, והיה עליו לדעת שיש במעשיו כדי להניע את אותו אדם לרכוש או למכור ניירות ערך;
{{ח:תתת|(2)}} עשה עסקה עצמית בניירות ערך, עסקה מתואמת בניירות ערך או ייצוב של שער ניירות ערך.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ייצוב“ – ביצוע פעולות רכישה ומכירה של ניירות ערך, בידי צד מעוניין, לפני פרסום תשקיף או לאחריו, אשר השפיע על שער ניירות הערך לטובת ההנפקה, והכל תוך העלמת מידע מהותי הנוגע לפעולות הייצוב במועד ביצוען;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משקיע בניירות ערך“ – מי שביצע, במהלך שלושת החודשים שקדמו למועד ההפרה, פעולות רכישה או מכירה של ניירות ערך, בבורסה, בכמות או בהיקף שאינם נמוכים מהכמות או מההיקף כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(1)}} 50 פעולות בממוצע בחודש או היקף פעולות חודשי ממוצע של 1,000,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(2)}} 25 פעולות בממוצע בחודש או היקף פעולות חודשי ממוצע של 500,000 שקלים חדשים, ובלבד שכיהן, בעת ביצוע הפעולות כאמור, במשרה בתחום הפיננסי הדורשת ידע בהשקעות בניירות ערך או בנכסים פיננסיים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הייעוץ}}, וזאת אף אם לא כיהן במשרה כאמור במועד ההפרה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ניירות ערך“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 52|בסעיף 52}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עסקה מתואמת בניירות ערך“ – מכירה וקנייה של אותו נייר ערך, בידי שני אנשים או יותר, שנעשו תוך תיאום מראש בין הצדדים, והשפיעו על שער נייר הערך בבורסה, למעט עסקה תואמת, כמשמעותה בתקנון הבורסה, שבוצעה בהתאם להוראות לפי התקנון האמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עסקה עצמית בניירות ערך“ – מכירה וקנייה, בעת ובעונה אחת, של אותו נייר ערך, בידי אותו אדם או מי מטעמו, אשר השפיעה על שער נייר הערך בבורסה.

{{ח:קטע2|פרק ט1|פרק ט׳1: הסדר להימנעות מנקיטת הליכים או להפסקת הליכים, המותנית בתנאים|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ט־2, תשע״א־2}}
{{ח:קטע3|פרק ט1 סימן א|סימן א׳: סמכות יושב ראש הרשות להתקשר בהסדר|תיקון: תשע״א־2}}

{{ח:סעיף|54א|הגדרות|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ד־2, תשנ״ט־2, תשע״א־2, תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ט1 סימן א|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה“ – ועדת האכיפה המינהלית שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52לב|סעיף 52לב(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הליכים“ – הליך בירור הפרה או הליך אכיפה מינהלי לפי {{ח:פנימי|פרק ח4|פרק ח׳4}}, או חקירה פלילית לפי {{ח:פנימי|סעיף 56ג|סעיף 56ג}}, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסדר“ – הסדר להימנעות מנקיטת הליכים או להפסקת הליכים, המותנית בתנאים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרה“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 52מג|בסעיף 52מג(א)}}.

{{ח:סעיף|54ב|סמכות יושב ראש הרשות להתקשר בהסדר|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ט־2, תשע״א־2, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} היה ליושב ראש הרשות יסוד סביר להניח כי בוצעה הפרה או יסוד סביר לחשד כי בוצעה עבירת ניירות ערך, רשאי הוא, בהתאם לשיקולים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 52מד|בסעיף 52מד}} ובאישור מותב שימנה לשם כך, שלא לקיים לגבי אותה הפרה או עבירה הליכים, ולהתקשר עם המפר או החשוד, לפי העניין ({{ח:פנימי|פרק ט1 סימן א|בסימן זה}} – חשוד) בהסדר, ובלבד שסבר שנסיבות העניין בכללותן מתאימות לאי־העמדה לדין נוכח עריכת ההסדר ומילוי תנאיו.
{{ח:תת|(ב)}} במסגרת ההסדר רשאי יושב ראש הרשות להתחייב להימנע מלנקוט הליכים או מלהמשיך בהליכים, נגד החשוד, בשל ההפרה או העבירה נושא ההסדר, אם החשוד יסכים, לעניין הפרה – כי יוטל עליו אמצעי מאמצעי האכיפה כאמור {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ג|בסימן ג׳ בפרק ח׳4}} שהיה ניתן להטיל עליו בשל אותה הפרה, ולגבי עבירה – כל אחד מאמצעי האכיפה המנויים {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ג|בסימן האמור}} (בסעיף זה – אמצעי אכיפה), כפי שייקבע בהסדר, ויתחייב לקיים את הפעולות או האיסורים החלים עליו מכוח החלת אותו אמצעי אכיפה, בתוך פרק זמן שייקבע בהסדר; ההסדר יכול שיכלול גם הסכמה של החשוד כי יוטלו עליו אמצעי אכיפה נוסף על אמצעי האכיפה שלהם הסכים על פי ההסדר, אם לא ימלא את התחייבותו כאמור (בסעיף זה – אמצעי אכיפה מותנים).
{{ח:תת|(ג)}} הסדר ייערך בכתב ויכלול את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} תיאור העובדות שעליהן מתבסס היסוד הסביר להניח או החשד, לפי העניין, להפרה או לעבירה;
{{ח:תתת|(2)}} אם הופסק הליך לאור ההסדר – סוג ההליך שהופסק;
{{ח:תתת|(3)}} סוג אמצעי האכיפה שיוטל על החשוד על פי ההסדר, וכן הפעולות או האיסורים החלים עליו מכוח החלת אותו אמצעי אכיפה (בסעיף זה – תנאי ההסדר);
{{ח:תתת|(4)}} פרק הזמן שבמהלכו יחולו על החשוד תנאי ההסדר, אשר לא יעלה על שלוש שנים.
{{ח:תת|(ד)}} יושב ראש הרשות רשאי לקבוע בתנאי ההסדר את הדרך שבה יוכיח לו החשוד כי מילא אחר תנאים אלה.
{{ח:תת|(ה)}} נוכח יושב ראש הרשות כי החשוד הפר תנאי מתנאי ההסדר או כי ההסדר הושג במרמה, רשאי הוא, באישור מותב שימנה לשם כך, להורות על נקיטת הליכים נגדו לאחר שמסר לחשוד הודעה על כוונתו לעשות כן וניתנה לחשוד הזדמנות לטעון את טענותיו בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה; הורה יושב ראש הרשות כאמור, יראו את ההסדר כמבוטל והחשוד לא יהיה מחויב במילוי תנאי ההסדר שטרם מילא, למעט תנאים החלים עליו מכוח החלת אמצעי אכיפה מותנים על פי ההסדר.

{{ח:סעיף|54ג|פרסום ודיווח מיידי|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ט־2, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תפרסם באתר האינטרנט שלה את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הודעה על התקשרות בהסדר ופירוט תוכן ההסדר;
{{ח:תתת|(2)}} הודעה על הפרת הסדר בידי חשוד;
{{ח:תתת|(3)}} הודעה על נקיטת הליכים נגד חשוד בנסיבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 54ב|בסעיף 54ב(ה)}}.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הרשות רשאי, מנימוקים מיוחדים שיירשמו, שלא לפרסם עניין מהעניינים כאמור בסעיף קטן (א) או לדחות את פרסומו למועד שיקבע.
{{ח:תת|(ג)}} התקשר יושב ראש הרשות בהסדר עם חשוד שהוא גורם מדווח כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 52כז|בסעיף 52כז(ב)}}, או נושא משרה בכירה בו, יפרסם הגורם המדווח, בדוח מיידי לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיפים 36(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 44כט|44כט}} {{ח:פנימי|סעיף 56|או 56(ג)(3)}}, לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 27ג|סעיף 27ג לחוק הייעוץ}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 72|סעיף 72(א) לחוק להשקעות משותפות}}, לפי העניין, את דבר ההתקשרות בהסדר ואת תוכן ההסדר, אלא אם כן החליט יושב ראש הרשות שלא לפרסם את דבר ההתקשרות בהתאם להוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} יושב ראש הרשות רשאי להורות לבעל רישיון או לתאגיד בנקאי שחל עליו הסדר לפי {{ח:פנימי|פרק ט1|פרק זה}} להודיע ללקוחותיו או לפרסם כפי שיורה יושב ראש הרשות בהתאם לנסיבות העניין, את דבר ההתקשרות בהסדר ואת תוכן ההסדר.

{{ח:סעיף|54ד|הסכמת חשוד וראיות שמסר אינן ראיה בהליך פלילי או מינהלי|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ט־2, תשע״א־2}}
{{ח:ת}} הסכמת חשוד להתקשרות בהסדר לא תשמש ראיה נגדו בהליך פלילי או מינהלי בשל ההפרה או העבירה נושא ההסדר, וראיות שמסר לצורך ההסדר לא ישמשו ראיה נגדו בכל הליך פלילי או מינהלי.

{{ח:קטע3|פרק ט1 סימן ב|סימן ב׳: סמכות פרקליט מחוז להתקשר בהסדר|תיקון: תשע״א־2}}

{{ח:סעיף|54ה|סמכות פרקליט מחוז להתקשר בהסדר להפסקת הליכים המותנית בתנאים|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ט־2, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 62|בסעיף 62(א) לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}, רשאי פרקליט מחוז, גם אם ראה שקיימות ראיות מספיקות לאישום, שלא להעמיד חשוד בביצוע עבירת ניירות ערך לדין ולהתקשר עם החשוד בהסדר להפסקת הליכים המותנית בתנאים ({{ח:פנימי|פרק ט1 סימן ב|בסימן זה}} – הסדר), ובלבד שסבר כי מילוי תנאי ההסדר יענה על העניין לציבור בנסיבות המקרה.
{{ח:תת|(ב)}} במסגרת ההסדר רשאי פרקליט המחוז להתחייב להימנע מהגשת כתב אישום נגד החשוד בשל העבירה נושא ההסדר, אם יסכים החשוד כי יוטל עליו אמצעי מאמצעי האכיפה כאמור {{ח:פנימי|פרק ח4 סימן ג|בסימן ג׳ בפרק ח׳4}} (בסעיף זה – אמצעי אכיפה), כפי שייקבע בהסדר, ויתחייב לקיים את הפעולות או האיסורים החלים עליו מכוח החלת אותו אמצעי אכיפה, בתוך פרק זמן שייקבע בהסדר.
{{ח:תת|(ג)}} הסדר ייערך בכתב ויכלול את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} תיאור העובדות המהוות את העבירה;
{{ח:תתת|(2)}} סוג אמצעי האכיפה שיוטל על החשוד על פי ההסדר, וכן הפעולות או האיסורים החלים עליו מכוח החלת אותו אמצעי אכיפה (בסעיף זה – תנאי ההסדר);
{{ח:תתת|(3)}} פרק הזמן שבמהלכו יחולו על החשוד תנאי ההסדר.
{{ח:תת|(ד)}} פרקליט המחוז רשאי לקבוע בתנאי ההסדר את הדרך שבה יוכיח לו החשוד כי מילא אחר תנאים אלה.
{{ח:תת|(ה)}} לא יועמד חשוד לדין בשל עובדות המהוות עבירת ניירות ערך שהיא נושא ההסדר, לאחר שהחשוד החל למלא את תנאי ההסדר, בין שסיים למלא את התנאים האמורים ובין אם לאו, אלא אם כן מצא פרקליט המחוז שההסדר הושג במרמה; כתב אישום בהתאם לסעיף קטן זה יוגש באישור היועץ המשפטי לממשלה או מי שהוא הסמיך לעניין זה.
{{ח:תת|(ו)}} נוכח פרקליט המחוז כי החשוד הפר תנאי מתנאי ההסדר, יועמד החשוד לדין בשל עובדות המהוות את העבירה נושא ההסדר, אלא אם כן מצא שאין להעמידו לדין מטעמים מיוחדים שיירשמו.
{{ח:תת|(ז)}} הועמד חשוד לדין בשל עובדות המהוות את העבירה נושא ההסדר, יראו את ההסדר כמבוטל והחשוד לא יהיה מחויב במילוי תנאי ההסדר שטרם מילא.

{{ח:סעיף|54ו|פרסום ודיווח מיידי|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ט־2, תשע״א־2}}
{{ח:ת}} התקשר פרקליט מחוז בהסדר, יעביר עותק של ההסדר לרשות, ויחולו לעניין פרסום ההסדר ודיווח עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 54ג|סעיף 54ג}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|54ז|הסכמת חשוד וראיות שמסר אינן ראיה בהליך פלילי או מינהלי|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ט־2, תשע״א־2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 54ד|סעיף 54ד}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין הסדר לפי {{ח:פנימי|פרק ט1 סימן ב|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|54ח||תיקון: תשמ״ח, תשנ״ט־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|54ט||תיקון: תשמ״ח, תשנ״ט־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|54י||תיקון: תשמ״ח, תשנ״ט־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|54יא||תיקון: תשמ״ח, תשנ״ט־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ט2|פרק ט׳2: שיתוף פעולה עם רשות חוץ|תיקון: תש״ס}}

{{ח:סעיף|54יא1|הגדרות|תיקון: תש״ס, תשס״ו, תשע״ו־2, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ט2|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשות חוץ“ – גוף המופקד על ביצוע ואכיפה של דיני ניירות ערך במדינת חוץ ופיקוח על ביצועם, אשר חתם על מזכר הבנה עם הרשות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מזכר הבנה“ – הסכם שענינו שיתוף פעולה בביצוע ובאכיפה של דיני ניירות ערך ובפיקוח על ביצועם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סיוע לרשות חוץ“ – דרישת ידיעות ומסמכים, עריכת חיפוש, תפיסת מסמכים, ניהול חקירה והעברת ידיעות ומסמכים, לשם ביצוע ואכיפה של דיני ניירות ערך במדינת חוץ ופיקוח על ביצועם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בקשה לסיוע“ – בקשה לסיוע שהוגשה בכתב לרשות על ידי רשות חוץ בהתאם למזכר הבנה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דיני ניירות ערך“ – דינים בתחום ניירות ערך שהרשות או רשות חוץ מופקדת על ביצועם ואכיפתם או דינים בתחום שירותי תשלום ושירות ייזום בסיסי כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}} או בתחום שירות מידע פיננסי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי|בחוק שירות מידע פיננסי}}, שהרשות מופקדת על ביצועם ואכיפתם.
{{ח:תת|(ב)}} משמעותם של מונחים בדיני ניירות ערך במדינת חוץ תהא כמשמעותם בדין שבתחום סמכותה של רשות החוץ.

{{ח:סעיף|54יא2|אישור בקשה לסיוע|תיקון: תש״ס, תשס״ו, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} מצא יושב ראש הרשות כי התקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} רשות חוץ הגישה לרשות בקשה לסיוע בהתאם לתקנות, לפי {{ח:פנימי|סעיף 54יא7|סעיף 54יא7}};
{{ח:תת|(2)}} נושא הבקשה עשוי להיות הפרה של דיני ניירות ערך שרשות החוץ שהגישה את הבקשה מופקדת על ביצועם, אכיפתם ופיקוחם;
{{ח:תת|(3)}} התקיימו הוראות {{ח:פנימי|פרק ט2|פרק זה}} ומזכר ההבנה;
{{ח:ת}} רשאי הוא לקבוע כי על הבקשה לסיוע יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ט2|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|54יא3|סמכות היועץ המשפטי לממשלה|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} לא תיעשה פעולה מכוח הוראות {{ח:פנימי|פרק ט2|פרק זה}} אם היא עלולה, לדעת היועץ המשפטי לממשלה, לפגוע בריבונות מדינת ישראל, בביטחונה, באינטרס החיוני לה, בתקנת הציבור או בחקירה תלויה ועומדת.

{{ח:סעיף|54יא4|הסמכה לבצע פעולות סיוע|תיקון: תש״ס, תשס״ו, תשס״ט, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} כדי להבטיח מתן סיוע לרשות חוץ, יהיה מי שיושב ראש הרשות הסמיכו לכך בכתב, רשאי להשתמש בסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 52מג|סעיפים 52מג}}, {{ח:פנימי|סעיף 56א|56א}}, {{ח:פנימי|סעיף 56א1|56א1}} {{ח:פנימי|סעיף 56ב|ו־56ב עד 56ג1}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 43|סעיף 43 לפקודת מעצר וחיפוש}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – נתוני תקשורת)#סעיף 3|וסעיף 3 לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – נתוני תקשורת), התשס״ח–2007}} (בסעיף זה – חוק נתוני תקשורת), בשינויים המחויבים; ואולם הפעלת סמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 56ב|סעיפים 56ב}}, {{ח:פנימי|סעיף 56ב1|56ב1}} {{ח:פנימי|סעיף 56ג1|או 56ג1}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 43|סעיף 43 לפקודת מעצר וחיפוש}} או {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – נתוני תקשורת)#סעיף 3|סעיף 3 לחוק נתוני תקשורת}} תיעשה רק אם הנושא של הבקשה לסיוע עשוי להיות נתון לחקירה כעבירה פלילית לפי דיני ניירות ערך בישראל; ואם הנושא של הבקשה לסיוע הוא פיקוח – תיעשה הפעלת הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 56א|סעיפים 56א}}, {{ח:פנימי|סעיף 56א1|56א1}} {{ח:פנימי|סעיף 56ו|או 56ו}} בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} על ידיעה או מסמך שהגיעו לידי מי שהוסמך כאמור בסעיף קטן (א) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 56ה|סעיף 56ה}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} קבע יושב ראש הרשות כי על הבקשה לסיוע יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ט2|פרק זה}}, רשאי הוא להורות למי שהוסמך כאמור בסעיף קטן (א) כי גביית הודעה תיעשה לפי סדר הדין שבתחום סמכותה של רשות החוץ, אם ביקשה זאת רשות החוץ בבקשה לסיוע.

{{ח:סעיף|54יא5|הסמכה להעביר ידיעות ומסמכים|תיקון: תש״ס, תשע״ו, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} קבע יושב ראש הרשות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 54יא2|בסעיף 54יא2}}, וידיעה או מסמך שמבוקשים בבקשה לסיוע מצויים בידי הרשות, רשאי מי שיושב ראש הרשות הסמיכו לכך בכתב להעביר לרשות החוץ את הידיעה או המסמך או העתק מאושר או העתק צילומי מאושר שלו (בסעיף זה – ידיעה).
{{ח:תת|(ב)}} מי שיושב ראש הרשות הסמיכו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 54יא4|בסעיף 54יא4}} רשאי להעביר לרשות חוץ ידיעה שהגיעה אליו מכוח הסמכה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} לא תועבר ידיעה אלא אם כן שוכנע יושב ראש הרשות כי היא תשמש אך ורק למטרה שלשמה נמסרה.
{{ח:תת|(ג1)}} יושב ראש הרשות רשאי לאשר לרשות חוץ להעביר ידיעה לשם ביצוע ואכיפה של דיני ניירות ערך ופיקוח על ביצועם, לרשות ממשלתית אחרת או לרשות שהוקמה מכוח הסכם בין מדינות ורשאי הוא להתנות העברת ידיעה כאמור בתנאים.
{{ח:תת|(ד)}} על אף הוראות סעיף זה, לא יועבר לרשות חוץ מסמך שאינו פומבי או העתק מאושר או העתק צילומי מאושר שלו, הנוגע לעסקי תאגיד בנקאי או מבטח, אלא באישורו של המפקח על הבנקים או המפקח על עסקי ביטוח, לפי הענין; בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, למעט חברת שירותים משותפים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}}.

{{ח:סעיף|54יא6|הדדיות|תיקון: תש״ס, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} יושב ראש הרשות רשאי להורות שפעולה לפי {{ח:פנימי|פרק ט2|פרק זה}} לא תיעשה לפי בקשת רשות חוץ אשר מנועה או נמנעה מביצוע פעולה דומה לבקשת הרשות.

{{ח:סעיף|54יא7|תקנות|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות –
{{ח:תת|(1)}} לשם ביצועו של {{ח:פנימי|פרק ט2|פרק זה}}, לרבות לענין נוהלי הגשת בקשה לסיוע לרשות חוץ והטיפול בה;
{{ח:תת|(2)}} לשם ביצוע מזכר הבנה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (שיתוף פעולה עם רשות חוץ)|תקנות ניירות ערך (שיתוף פעולה עם רשות חוץ), התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|54יא8|תוקפן של תקנות|תיקון: תש״ס, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} נקבעו במזכר הבנה הוראות בענינים המפורטים להלן, והותקנו תקנות לביצוען, יהיה לתקנות תוקף, על אף הוראות חוק זה או כל חוק אחר:
{{ח:תת|(1)}} המצאת מסמכים, הוכחתם, אימותם ואישורם בידי רשות חוץ, לבקשת הרשות;
{{ח:תת|(2)}} גביית עדות, תפיסת מסמכים או ביצוע כל פעולת אכיפה או פיקוח אחרת בידי רשות חוץ, לבקשת הרשות.

{{ח:סעיף|54יא9|סייג להעברת ידיעות ומסמכים|תיקון: תשס״ו, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, ידיעה או מסמך שנמסרו לרשות על ידי רשות חוץ או שהתקבלו, שנאספו או שנוצרו בעקבות בקשה לסיוע או בקשה לקבלת ידיעה או מסמך שהוגשה לרשות על ידי רשות חוץ, לרבות הבקשה עצמה, רשאית הרשות שלא להעבירם לצד שלישי; אין בהוראה זו כדי למנוע גילוי לפי דרישת היועץ המשפטי לממשלה לצורך משפט פלילי או לפי דרישת בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”רשות חוץ“ – גוף המופקד על ביצוע ואכיפה של דיני ניירות ערך במדינת חוץ ופיקוח על ביצועם, גם אם לא חתם על מזכר הבנה עם הרשות.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|54יא10|הגדרות|תיקון: תשע״א־2, תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק י|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרה“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 52מג|בסעיף 52מג(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניירות ערך“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 52|בסעיף 52}}.

{{ח:סעיף|54יב|פטור|תיקון: תשל״א, תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר רשאי להורות, באישור ועדת הכספים של הכנסת, כי הוראות חוק זה והתקנות שהותקנו על פיו, כולן או מקצתן, פרט {{ח:פנימי|פרק ח|לפרק ח׳}} {{ח:פנימי|סעיף 39|וסעיפים 39(א) ו־(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 54|ו־54}}, לא יחולו על ניירות ערך של הסוכנות היהודית, ובלבד שהצעה לציבור של ניירות ערך של הסוכנות היהודית תיעשה בכתב, במסמך אשר יציין את מתן האישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}}, תנאיו ופרטיו.
{{ח:תת|(ב)}} הוראת שר האוצר כאמור בסעיף קטן (א) יכולה להינתן אם דרך כלל ואם לסוגים של ניירות ערך של הסוכנות היהודית.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסוכנות היהודית“ – ההנהלה הציונית והנהלת הסוכנות היהודית לארץ ישראל כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק מעמד ההסתדרות הציונית העולמית – הסוכנות היהודית לארץ-ישראל|בחוק מעמד ההסתדרות הציונית העולמית – הסוכנות היהודית לארץ־ישראל, התשי״ג–1952}}, לרבות קרן היסוד – המגבית המאוחדת לישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ניירות ערך של הסוכנות היהודית“ –
{{ח:תתתת|(1)}} תעודות המונפקות בסדרות על ידי הסוכנות היהודית ומקנות זכות תביעה ממנה;
{{ח:תתתת|(2)}} תעודות המונפקות בהסכמת הסוכנות היהודית ומקנות לבעליהן זכות השתתפות בהלוואות שמנפיק התעודות נותן לסוכנות היהודית, בין אם המנפיק רשום בישראל ובין אם הוא רשום מחוץ לישראל, ובלבד ששר האוצר, בהסכמת ועדת הכספים של הכנסת, אישר את המנפיק לענין זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|הוראות ניירות ערך (פטור הסוכנות היהודית)|הוראות ניירות ערך (פטור הסוכנות היהודית), תשל״ו–1976}}.}}

{{ח:סעיף|55|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} מי שערב קבלת חוק זה בכנסת היה חבר הבורסה לניירות ערך בתל־אביב בע״מ, כשיר להוסיף ולהיות חבר בה על אף האמור בחוק זה או בתקנון של אותה בורסה.

{{ח:סעיף|55א|אגרות|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} שר האוצר, בהתייעצות עם הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע בתקנות הוראות בדבר אגרות שישולמו לרשות, לרבות הוראות בדבר הפרשי הצמדה וקנס שישולמו בשל פיגור בתשלום אגרות ובדבר החלת {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}} על גביית אגרות והפרשי הצמדה וקנס כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (אגרה שנתית)|תקנות ניירות ערך (אגרה שנתית), התשמ״ט–1989}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (אגרת בקשה למתן היתר לפרסום תשקיף)|תקנות ניירות ערך (אגרת בקשה למתן היתר לפרסום תשקיף), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (אגרת טיפול בהקצאת ניירות ערך בחברה רשומה שהוצעו שלא לציבור)|תקנות ניירות ערך (אגרת טיפול בהקצאת ניירות ערך בחברה רשומה שהוצעו שלא לציבור), התשנ״ט–1998}}.}}

{{ח:סעיף|55ב|פרסום הודעה בעיתון|תיקון: תשס״ח־2, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר, לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, יקבע בתקנות הוראות בדבר אופן פרסום הודעה בעיתון לפי חוק זה, לרבות בדבר הפרטים שיש לכלול בהודעה, גודל ההודעה ומאפייניה הצורניים, ורשאי שר האוצר לקבוע הוראות שונות לסוגים שונים של פרסום הודעה בעיתון לפי חוק זה או לסוגים שונים של תאגידים או ניירות ערך.
{{ח:תת|(ב)}} בפרסום הודעה בעיתון לפי חוק זה לא יהיה פרט מטעה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרסום מודעות בעיתונים)|תקנות ניירות ערך (פרסום מודעות בעיתונים), התשס״ח–2008}}.}}

{{ח:סעיף|55ג|מימון תובענות ייצוגיות|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:תת|(א)}} מי שמבקש להגיש תובענה ייצוגית לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק תובענות ייצוגיות|חוק תובענות ייצוגיות, התשס״ו–2006}}, בתביעה כמפורט להלן, וכן תובע מייצג בתובענה ייצוגית כאמור, רשאים לבקש מהרשות לשאת בהוצאותיהם:
{{ח:תתת|(1)}} תביעה כאמור {{ח:חיצוני|חוק תובענות ייצוגיות#תוספת 2 פרט 4א|בפרט 4א לתוספת השניה לחוק האמור}};
{{ח:תתת|(2)}} תביעה כאמור {{ח:חיצוני|חוק תובענות ייצוגיות#תוספת 2 פרט 5|בפרט 5 לתוספת השניה לחוק האמור}}, למעט תביעה בעילה הנובעת מזיקה לנייר ערך שאינו רשום למסחר בבורסה ולא הוצע לציבור בישראל על פי תשקיף.
{{ח:תת|(ב)}} שוכנעה הרשות כי יש בתובענה עניין לציבור וכי יש סיכוי סביר שבית המשפט יאשר אותה כתובענה ייצוגית, רשאית היא לשאת בהוצאות התובע, בסכום ובתנאים שתקבע.
{{ח:תת|(ג)}} פסק בית משפט לטובת התובע, רשאי הוא להורות בפסק הדין על שיפוי הרשות בשל הוצאותיה.

{{ח:סעיף|55ד|סמכות לדחות את המועד לכינוס אסיפה|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין, פורסם דוח בדבר זימון אסיפה של מחזיקים בניירות ערך של תאגיד (בסעיף זה – דוח), רשאי יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך להורות על דחיית המועד לכינוס האסיפה כפי שנקבע בדוח, למועד שלא יאוחר מ־35 ימים ממועד פרסום הדוח כאמור או ממועד פרסומם של דוח מתוקן או של מסמכים נוספים בקשר עם הדוח, אם נוכח כי יש צורך בכך כדי להבטיח את הגילוי הנאות הנדרש לשם שמירה על עניינו של ציבור המשקיעים בניירות הערך של התאגיד.

{{ח:סעיף|56|ביצוע ותקנות|תיקון: תשמ״ד, תשמ״ח, תשנ״א, תשנ״א־4, תשנ״ד־2, תשנ״ו, תשנ״ח, תשנ״ט־2, תשנ״ט־3, תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, בהתייעצות עם הרשות, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו, במידה שאין בחוק זה הוראות אחרות לענין זה.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות סדרי־דין לענין {{ח:פנימי|סעיף 14א|סעיפים 14א}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יד|35יד(ז)}}, {{ח:פנימי|סעיף 36ג|36ג(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 38|38}}, {{ח:פנימי|סעיף 47|47}} {{ח:פנימי|סעיף 56א|ו־56א}}.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר יקבע, לפי הצעת הרשות, בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, תקנות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} תנאי כשירות של חתם ושל מפיץ;
{{ח:תתת|(2)}} פיקדון וביטוח אחריות מקצועית של חתם ושל מפיץ;
{{ח:תתת|(3)}} דו״חות שיגיש חתם;
{{ח:תתת|(4)}} הגבלות, דרך כלל או לסוגים, בענין ניגוד ענינים בין חתם לבין מציע או בין חתם לבין מי שרכש ממנו, באמצעותו או בתיווכו, ניירות ערך על פי תשקיף; לענין זה, ”חתם“ – לרבות מי שמיועד לשמש חתם;
{{ח:תתת|(4א)}} מרשם חתמים, ואגרות שעל חתם לשלם לרשות;
{{ח:תתת|(5)}} ענינים אחרים הנוגעים לעסקיהם של חתם ושל מפיץ.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)|תקנות ניירות ערך (חיתום), התשס״ז–2007}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (ייצוב מחירים)|תקנות ניירות ערך (ייצוב מחירים), התשע״ג–2012}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר יקבע, לפי הצעת הרשות, בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, תקנות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} הצעת רכש של ניירות ערך של חברה רשומה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת רכש)|תקנות ניירות ערך (הצעת רכש), התש״ס–2000}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} הגילוי שיינתן לפרטיה של הקצאת ניירות ערך בחברה רשומה שהוצעו שלא לציבור, לרבות סמכויות הרשות לענין גילוי כאמור;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעה פרטית של ניירות ערך בחברה רשומה)|תקנות ניירות ערך (הצעה פרטית של ניירות ערך בחברה רשומה), התש״ס–2000}}.}}
{{ח:תתת|(3)}} הגילוי שיינתן לפרטיה של פעולה או עסקה של חברה הטעונה אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 275|סעיפים 275}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 320|או 320(ג) לחוק החברות}}, לרבות סמכויות הרשות לענין גילוי כאמור.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (עסקה בין חברה לבין בעל שליטה בה)|תקנות ניירות ערך (עסקה בין חברה לבין בעל שליטה בה), התשס״א–2001}}.}}

{{ח:סעיף|56א|סמכות לדרוש ידיעות ומסמכים|תיקון: תשמ״ח, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} כדי להבטיח את ביצועו של חוק זה, או אם היה יסוד סביר להניח כי בוצעה הפרה או התעורר חשד לביצוע עבירת ניירות ערך, רשאי יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך בכתב –
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מכל אדם כל ידיעה ומסמך, הנוגעים לעסקי תאגיד שחוק זה חל עליו, או הנוגעים להפרה או לעבירה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} להיכנס, לאחר שהזדהה, למקום שיש לו יסוד להניח כי מתקיימת בו פעילות של גורם מפוקח ושאינו משמש בית מגורים בלבד, ולדרוש למסור לו מסמכים כאמור בפסקה (1); ואולם אין לתפוס מסמך כאמור אם ניתן להסתפק בהעתק ממנו.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תחזיר מסמך שנמסר לה למי שממנו נלקח לא יאוחר מתום ששה חדשים מיום שנמסר לה המסמך, אלא אם כן הוגש כתב אישום במשפט או נשלחה הודעה על פתיחה בהליך אכיפה מינהלי לפי {{ח:פנימי|סעיף 52מו|סעיף 52מו}}, והמסמך עשוי לשמש ראיה במשפט או בהליך כאמור; שופט בית משפט שלום רשאי, לבקשת הרשות או בא כוח היועץ המשפטי לממשלה ולאחר שניתנה למי שממנו נלקח המסמך הזדמנות נאותה להשמיע את טענותיו, להאריך תקופה זו בתנאים שיקבע.

{{ח:סעיף|56א1|בקרה על פעולות בבורסה|תיקון: תשס״ט, תש״ע־4, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} כדי להבטיח את ביצועו של חוק זה, רשאי יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך בכתב, לדרוש מבורסה, מחבר בורסה, מחברה בעלת רישיון זירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 44יג|סעיף 44יג}}, או ממנהל תיקי השקעות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הייעוץ}}, כל ידיעה או מסמך הנוגעים לעסקה בניירות ערך הרשומים למסחר בבורסה שבוצעה על ידם או באמצעותם, לרבות פרטי הזיהוי של מי שבעבורו בוצעה העסקה או של מי שנתן למי מהם את ההוראה לביצוע העסקה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 56א|סעיף 56א(ב)}} יחולו לגבי מסמך שנמסר לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכויות בורסה על פי תקנונה.

{{ח:סעיף|56א2|מינוי חוקר וחוקר בכיר|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש הרשות רשאי למנות עובד הרשות, שהתקיימו לגביו כל אלה, להיות חוקר:
{{ח:תתת|(1)}} משטרת ישראל הודיעה, בתוך שלושה חודשים מפניית הרשות אליה, כי אינה מתנגדת למינויו מטעמים של שלום הציבור וביטחונו, לרבות מפאת עברו הפלילי;
{{ח:תתת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי חוק זה, כפי שהורה שר האוצר לפי הצעת הרשות או לאחר התייעצות עמה, ובהסכמת השר לביטחון הפנים, בהתאם לאמות מידה שעליהן יסכימו בין שר האוצר והשר לביטחון הפנים;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, ככל שהורה שר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הרשות רשאי למנות חוקר ששימש בתפקידו במשך שלוש שנים, או עובד הרשות שהוא בעל ניסיון דומה ושהתקיימו לגביו הוראות סעיף קטן (א)(1), להיות חוקר בכיר; הסמכויות הנתונות לחוקר לפי חוק זה יהיו נתונות, בשינויים המחויבים, גם לחוקר בכיר.

{{ח:סעיף|56ב|סמכויות חיפוש ותפיסה|תיקון: תשמ״ח, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”חפץ הקשור לעבירה“ – חפץ שהתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נעברה בו העבירה, שימש לביצוע העבירה, איפשר את ביצוע העבירה או יועד לביצועה;
{{ח:תתת|(2)}} הושג, במישרין או בעקיפין, כשכר בעד ביצוע העבירה, יועד להיות שכר בעד ביצוע העבירה או הושג כתוצאה מביצועה;
{{ח:תתת|(3)}} עשוי לשמש ראיה בהליך בשל העבירה.
{{ח:תת|(ב)}} התעורר חשד לביצוע עבירת ניירות ערך, רשאי חוקר –
{{ח:תתת|(1)}} לבקש משופט של בית משפט שלום לתת צו המתיר להיכנס לכל מקום, לערוך בו חיפוש ולתפוס כל חפץ הקשור לעבירה;
{{ח:תתת|(2)}} להיכנס לכל מקום שאינו בית מגורים בלבד, לערוך בו חיפוש ולתפוס כל חפץ הקשור לעבירה מסוג פשע, אף בלא צו שופט כאמור בפסקה (1), על פי אישור של חוקר בכיר שיושב ראש הרשות הסמיכו לעניין זה, ובלבד שאין סיפק לקבל בעוד מועד צו כאמור; חוקר בכיר ייתן אישור כאמור, אם שוכנע כי החיפוש נדרש באופן מיידי, אגב ביצוע פעולה לפי סעיף זה או אגב ביצוע חקירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 56ג|סעיף 56ג(1)}}, בשל חשש להעלמת ראיות או בשל חשש לשיבוש הליכי חקירה;
{{ח:תתת|(3)}} לתפוס, אגב ביצוע חקירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 56ג|סעיף 56ג(1)}}, כל חפץ הקשור לעבירה.
{{ח:תת|(ג)}} על חיפוש לפי סעיף קטן (ב)(1) ו־(2) יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 24|סעיפים 24}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 26|26 עד 29}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 45|45}} {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 46|ו־46 לפקודת מעצר וחיפוש}}, לפי העניין ובשינויים המחויבים, ועל חפץ שנתפס לפי סעיף קטן (ב)(1), (2) או (3) וכן על רכוש שנתפס לפי {{ח:פנימי|סעיף 56ב1|סעיף 56ב1}}, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 39|סעיפים 39 עד 42 לפקודה האמורה}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} חפץ שנתפס לפי סעיף זה יישמר במשרדי הרשות או במקום אחר הנתון לפיקוחה.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} הרשות תחזיר חפץ שנתפס לפי סעיף זה למי שממנו נתפס לא יאוחר מתום 12 חודשים מיום שנתפס, אלא אם כן הוגש כתב אישום בהליך שבו החפץ עשוי לשמש ראיה.
{{ח:תתת|(2)}} על אף הוראות פסקה (1), הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 32|סעיפים 32(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 32א|ו־32א לפקודת מעצר וחיפוש}} יחולו על תפיסת מחשב או דבר המגלם חומר מחשב כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 32|בסעיפים האמורים}}.
{{ח:תת|(ו)}} על חדירה לחומר מחשב והפקת פלט תוך חדירה כאמור, שנעשו לפי הוראות סעיף זה, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 23א|סעיף 23א לפקודת מעצר וחיפוש}}.
{{ח:תת|(ז)}} שופט של בית משפט שלום רשאי, לבקשת חוקר או בא כוח היועץ המשפטי לממשלה, להאריך את המועד הקבוע בסעיף קטן (ה)(1) לתקופות נוספות, של שישה חודשים בכל פעם, ובלבד שניתנה למי שממנו נתפס החפץ הזדמנות להשמיע את טענותיו.
{{ח:תת|(ח)}} שופט של בית משפט שלום רשאי, לבקשת חוקר או אדם הטוען לזכות בחפץ שנתפס לפי סעיף זה, לצוות כי החפץ שנתפס כאמור יימסר לטוען לזכות או לידי אדם פלוני, או שינהגו בו אחרת כפי שיורה בית המשפט, הכל בהתאם לתנאים שייקבעו בצו.
{{ח:תת|(ט)}} על החלטה לפי סעיפים קטנים (ז) ו־(ח) ניתן לערור לפני בית משפט מחוזי, שידון בערר בשופט אחד; על החלטת בית משפט מחוזי לפי סעיף קטן זה ניתן לערור לפני בית המשפט העליון, שידון בערר בשופט אחד, אם ניתנה רשות לכך מאת שופט של בית המשפט העליון.

{{ח:סעיף|56ב1|סמכות לבקש צו זמני לתפיסת רכוש|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רכוש“ – כספים, ניירות ערך כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 52|בסעיף 52}} או מסמכים סחירים אחרים, וכן זכויות לקבלת כל אחד מאלה, לרבות רכוש שהוא תמורתו של רכוש כאמור או הנובע ממנו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רכוש הקשור לעבירה“ – {{ח:פנימי|סעיף 56ב|כהגדרת ”חפץ הקשור לעבירה“ בסעיף 56ב(א)}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תפיסה“, לגבי רכוש שהוא זכות – לרבות איסור שימוש בזכות, הגבלתה או התנייתה.
{{ח:תת|(ב)}} התעורר חשד לביצוע עבירת ניירות ערך, רשאי חוקר לבקש משופט של בית משפט שלום לתת צו זמני לתפיסת רכוש הקשור לעבירה ולהורות מה ייעשה בו; צו כאמור יעמוד בתוקפו למשך שנה מיום שניתן, אלא אם כן נקבע בו אחרת; ואולם, רשאי שופט של בית משפט שלום, על פי בקשת חוקר בכיר, להאריך את תוקף הצו בשנה נוספת (בסעיף קטן זה – תקופת ההארכה); לא הוגש כתב אישום עד תום שנה מיום שניתן הצו הזמני, ואם הוארך תוקפו – עד תום תקופת ההארכה, רשאי שופט של בית משפט שלום, על פי בקשת פרקליט המדינה, להאריך את תוקף הצו בשנה נוספת (בסעיף קטן זה – התקופה הנוספת); לא הוגש כתב אישום בתום התקופה הנוספת, יפקע הצו; הוגש כתב אישום בתום התקופה הנוספת, רשאי בית המשפט שלפניו הוגש כתב האישום להאריך את תוקף הצו עד תום ההליכים המשפטיים.

{{ח:סעיף|56ג|סמכויות חקירה|תיקון: תשמ״ח, תשס״ט}}
{{ח:ת}} התעורר חשד לביצוע עבירת ניירות ערך, רשאי חוקר –
{{ח:תת|(1)}} לחקור כל אדם אשר לדעתו קשור לעבירה או שעשויה להיות לו ידיעה הנוגעת לה; לשם החקירה יהיו לחוקר סמכויות של קצין משטרה בדרגת מפקח לפי {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|סעיף 2 לפקודת הפרוצדורה הפלילית}}, והוראות {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 3|ו־3 לפקודה האמורה}} יחולו על החקירה;
{{ח:תת|(2)}} לדרוש מכל אדם להתייצב לפניו או לפני חוקר אחר לשם מסירת כל פרט, מסמך או ידיעה הנוגעים לאותה עבירה או לשם חקירה, וכן לדרוש מכל אדם להתלוות אליו למקום שבו ייעשו המסירה או החקירה;
{{ח:תת|(3)|(א)}} בלי לגרוע מסמכות חיפוש לפי כל דין, רשאי חוקר, בסמוך לתחילת חקירה או במהלכה, ולאחר שהודיע על כך לאדם, לערוך או להורות על עריכת חיפוש על גופו של אדם ולתפוס כל חפץ, אם הדבר דרוש לדעתו, לשם שמירה על ביטחונו של אדם, על שלום הציבור וביטחונו או לשם מניעת שיבוש חקירה; בפסקה זו, ”חיפוש על גופו של אדם“ – חיפוש על פני גופו של אדם, בבגדיו או בכליו שאינו חיפוש חיצוני או חיפוש פנימי כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי)|בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי), התשנ״ו–1996}}.
{{ח:תתת|(ב)}} חיפוש לפי סעיף זה, למעט חיפוש בכליו של אדם, ייערך, במידת האפשר, על ידי בן מינו של האדם ובדרך שתבטיח שמירה מרבית על כבודו ופרטיותו.
{{ח:תתת|(ג)}} נתפסו חפצים בחיפוש לפי סעיף זה, יירשם דבר תפיסתם והם יוחזקו במשמורת ויוחזרו למי שממנו נתפסו עם סיום החקירה שבמהלכה נתפסו, אלא אם כן קיימת סמכות על פי דין להמשיך ולהחזיק בהם; חפץ שלא הוחזר לפי סעיף קטן זה, יחולו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 22|סעיף 22(ג) לפקודת מעצר וחיפוש}}.

{{ח:סעיף|56ג1|סמכויות עיכוב, מעצר ושחרור|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בעבירת ניירות ערך יהיו לחוקר סמכויות עיכוב, מעצר ושחרור הנתונות לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#פרק ב|פרקים ב׳}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#פרק ג|ו־ג׳ לחוק המעצרים}} לשוטר, ולחוקר בכיר יהיו גם סמכויות עיכוב, מעצר ושחרור הנתונות לקצין משטרה ולקצין הממונה לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#פרק ב|הפרקים האמורים}}, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|חוק המעצרים}}, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יראו את משרדי הרשות כתחנת משטרה;
{{ח:תתת|(2)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 25|סעיף 25 לחוק המעצרים}}, רשאי חוקר שעצר אדם להביאו לפני שופט בלי להביאו תחילה למשרדי הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} חוקר שעצר אדם לפי סעיף זה והתעורר חשד לכך שברשותו חפץ שיש בו כדי לפגוע בשלומו של אדם, יהיו נתונות לו, לגבי אותו אדם, הסמכויות הנתונות לשוטר לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 22|סעיף 22 לפקודת מעצר וחיפוש}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|56ג2|הודעה למשטרת ישראל|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} יושב ראש הרשות או מי שהוא הסמיכו לכך יודיע למפקח הכללי של משטרת ישראל או למי שהוא הסמיכו לכך, בהתאם לנהלים שיקבעו יושב ראש הרשות והמפקח הכללי של משטרת ישראל לעניין זה, על הפעלת סמכויות הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 56ב|סעיפים 56ב}}, {{ח:פנימי|סעיף 56ג|56ג}} {{ח:פנימי|סעיף 56ג1|ו־56ג1}} בקשר לעבירות לפי פסקאות (3) או (4) להגדרה ”עבירת ניירות ערך“.

{{ח:סעיף|56ד|צו מניעה וצו מניעה זמני|תיקון: תשמ״ח, תשס״ט, תש״ע־6, תשע״א־2}}
{{ח:ת}} היה ליושב ראש הרשות יסוד סביר להניח כי מתבצעת עבירת ניירות ערך או הפרה, או כי עומדת להתבצע עבירה או הפרה כאמור, רשאי הוא לפנות לבית המשפט בבקשה כי יוציא צו שיאסור על ביצועם או על המשך ביצועם של המעשים נושא הבקשה.

{{ח:סעיף|56ה|סודיות|תיקון: תשמ״ח, תשס״ט, תשע״א־2, תשע״ו־2, תשע״ט, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהוסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 52מג|סעיפים 52מג}}, {{ח:פנימי|סעיף 56א|56א}}, {{ח:פנימי|סעיף 56ב|56ב}}, {{ח:פנימי|סעיף 56ב1|56ב1}}, {{ח:פנימי|סעיף 56ג|56ג}} {{ח:פנימי|סעיף 56ו|או 56ו}} לא יגלה תכנם של ידיעה או מסמך שהגיעו לידיו מכוח תפקידו אלא לצורך החקירה או לצורך בירור הפרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52מג|סעיף 52מג}}, לפי העניין או ליושב ראש הרשות או לעובד הרשות על פי הנחיה של יושב ראש הרשות; אין בהוראה זו כדי למנוע גילוי לפי דרישת היועץ המשפטי לממשלה לצורך משפט פלילי או לפי דרישת בית המשפט או המותב שמונה לדון בהפרה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), יושב ראש הרשות רשאי לגלות ידיעה או להראות מסמך למפקח על הבנקים, לנגיד בנק ישראל או לוועדה ליציבות פיננסית כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}}{{ח:הערה|,}} לממונה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 52סו|בסעיף 52סו(ד)}} או למפקח על נותני שירותים פיננסיים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}}, ובלבד שנוכח כי הידיעה או המסמך מתבקשים לצורך מילוי תפקידם.
{{ח:תת|(ג)}} לא יגלה אדם ידיעה ולא יראה מסמך שנמסרו לו לפי הוראות סעיף זה.

{{ח:סעיף|56ו|ביקורת|תיקון: תשמ״ח, תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} היתה הרשות סבורה כי לשם שמירה על ענינו של ציבור המשקיעים בניירות ערך ראוי לערוך ביקורת בתאגיד שחלות לגביו הוראות חוק זה, רשאית היא להסמיך גם מי שאינו עובד הרשות לערוך ביקורת ולדרוש מסמכים וידיעות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 56א|בסעיף 56א}}; סעיף זה לא יחול על תאגיד בנקאי, ועל מבטח כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|בחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|56ז|מסים ונזיקין אזרחיים|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} דין הרשות כדין המדינה לענין –
{{ח:תת|(1)}} תשלום מסים, מס בולים, אגרות, ארנונות, היטלים ותשלומי חובה אחרים;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הנזיקין האזרחיים (אחריות המדינה)|חוק הנזיקין האזרחיים (אחריות המדינה), התשי״ב–1952}}.

{{ח:סעיף|56ח|איסור שיפוי וביטוח|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, ובלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 262|סעיפים 262 עד 264 לחוק החברות}} –
{{ח:תתת|(1)}} אין לבטח, במישרין או בעקיפין, הליך לפי {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק ח׳3}}, {{ח:פנימי|פרק ח4|ח׳4}} {{ח:פנימי|פרק ט1|או ט׳1}} (בסעיף זה – הליך);
{{ח:תתת|(2)}} חוזה לביטוח למקרה ביטוח של הליך – בטל;
{{ח:תתת|(3)}} תאגיד לא ישפה ולא ישלם, במישרין או בעקיפין, עיצום כספי שהוטל על אחר, ובעל שליטה בתאגיד לא ישפה ולא ישלם, במישרין או בעקיפין, עיצום כספי שהוטל על התאגיד, על נושא משרה בכירה בתאגיד או על עובד בתאגיד;
{{ח:תתת|(4)}} הוראה או התחייבות לשיפוי בשל הליך – בטלה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), ניתן לשפות או לבטח אדם בשל תשלום לנפגע ההפרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52נד|בסעיף 52נד(א)(1)(א)}} או בשל הוצאות שהוציא בקשר עם הליך שהתנהל בעניינו, לרבות הוצאות התדיינות סבירות, ובכלל זה שכר טרחת עורך דין, ולרבות בדרך של שיפוי מראש.
{{ח:תתת|(2)}} לא יהיה תוקף להתחייבות לשיפוי או לביטוח לפי פסקה (1), של נושא משרה בתאגיד, אלא אם כן נקבעה בתקנון החברה הוראה המתירה זאת.

{{ח:סעיף|57|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת החברות|בפקודת החברות}}.}}

{{ח:סעיף|58|תחילה|תיקון: תשכ״ט}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}} תחילתן היא ביום י״ג בניסן תשכ״ט (1 באפריל 1969); שאר הוראות החוק תחילתן ביום ט״ו בתמוז תשכ״ט (1 ביולי 1969).

{{ח:סעיף|59|סייג לתחולה|תיקון: תשכ״ט}}
{{ח:ת}} על הצעת ניירות ערך הנעשית אחרי ט״ו בתמוז תשכ״ט (1 ביולי 1969) על פי תשקיף שהוצא כדין לפני אותו יום, יחול הדין שהיה בתוקף ערב אותו יום ולא יחולו לגביה הוראות חוק זה.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תש״ס־2, תש״ס־3, תש״ע־4}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיפים 15א(ב)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 44ל|ו־44ל(א)(2)}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: ק״ת תשע״א, ק״ת תשע״ו־3}}
{{ח:ת}} משקיע לענין {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א(ב)(1)}} הוא כל אחד מאלה כפי שנבדק על ידי המציע ובלבד שלפני כל מועד ביצוע רכישה על ידו, נתן את הסכמתו בכתב לכך שמתקיימים בו התנאים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת זו}} וכי הוא מודע למשמעות היותו בגדר משקיע הכלול {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת זו}} ומסכים לכך (להלן – הסכמה); פנייה למשקיע לקבלת הסכמה לא תיחשב בפני עצמה הצעה לציבור; בוצעה הרכישה במסגרת מערכת המסחר למוסדיים כמשמעותה בתקנון הבורסה, יראו את מי שנתן לחבר בורסה את הסכמתו מראש, בטרם הגיש פקודה בפעם הראשונה למערכת המסחר למוסדיים, כמי שמקיים את הוראות {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת}} לעניין ההסכמה, ובלבד שאם מדובר במשקיע המנוי {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 6|בפרטים (6)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 9|או (9) עד (12) לתוספת זו}}, הוא התחייב מראש לכך שעד יום העסקים האחרון בחודש השלישי בכל שנה הוא ייתן מחדש את הסכמתו, ושאם יחדל לקיים את האמור בהסכמה שנתן, יודיע על כך לחבר הבורסה באופן מיידי ויחדל ממתן פקודות רכישה במסגרת המסחר כאמור.

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} קרן להשקעות משותפות בנאמנות, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}}, או חברה לניהול קרן כאמור;

{{ח:סעיף*|(2)||תיקון: תשס״ה־6|עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} קופת גמל או חברה מנהלת כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}.

{{ח:סעיף*|(3)||תיקון: תשע״ו|עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} מבטח כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח, התשמ״א–1981}};

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} תאגיד בנקאי ותאגיד עזר כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, למעט חברת שירותים משותפת, הרוכשים בעבור עצמם או בעבור לקוחות שהם משקיעים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 15א|בסעיף 15א(ב)}};

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} מנהל תיקים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 8|בסעיף 8(ב) בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}}, הרוכש בעבור עצמו או בעבור לקוחות שהם משקיעים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 15א|בסעיף 15א(ב)}};

{{ח:סעיף*|(6)||תיקון: ק״ת תשע״א|עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} יועץ השקעות או משווק השקעות, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 7|בסעיף 7(ג) בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}}, הרוכש בעבור עצמו;

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} חבר בורסה, הרוכש בעבור עצמו ובעבור לקוחות שהם משקיעים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 15א|בסעיף 15א(ב)}};

{{ח:סעיף*|(8)||תיקון: תש״ס־3|עוגן=תוספת 1 פרט 8}}
{{ח:ת}} חתם שמתקיימים בו תנאי הכשירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56(ג)}} הרוכש בעבור עצמו;

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 1 פרט 9}}
{{ח:ת}} קרן הון סיכון; לענין זה, ”קרן הון סיכון“ – תאגיד שעיקר עיסוקו השקעה בתאגידים אשר בעת ביצוע ההשקעה בהם עיקר עיסוקם מחקר ופיתוח או ייצור של מוצרים או תהליכים חדשניים ועתירי ידע, ושהסיכון בהשקעה בהם גבוה מהמקובל בהשקעות אחרות;

{{ח:סעיף*|(10)||תיקון: ק״ת תשע״א|עוגן=תוספת 1 פרט 10}}
{{ח:ת}} תאגיד הנמצא בבעלות מלאה של משקיעים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 15א|בסעיף 15א(ב)}};

{{ח:סעיף*|(11)||תיקון: ק״ת תשס״ד, תשע״א־2, ק״ת תשע״א|עוגן=תוספת 1 פרט 11}}
{{ח:ת}} תאגיד, למעט תאגיד שהתאגד למטרת רכישת ניירות ערך בהצעה מסוימת, שההון העצמי שלו עולה על 50 מיליון שקלים חדשים;

{{ח:סעיף*|(12)||תיקון: ק״ת תשע״א, ק״ת תשע״ו־3, [י״פ הודעות]|עוגן=תוספת 1 פרט 12}}
{{ח:ת}} יחיד שמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תת|(א)}} השווי הכולל של הנכסים הנזילים שבבעלותו עולה על שמונה מיליון שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2016; החל משנת 2025, 9,411,809 ש״ח)}};
{{ח:תת|(ב)}} גובה הכנסתו בכל אחת מהשנתיים האחרונות, עולה על 1.2 מיליון שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2016; החל משנת 2025, 1,411,772 ש״ח)}}, או שגובה הכנסת התא המשפחתי שאליו הוא משתייך עולה על 1.8 מיליון שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2016; החל משנת 2025, 2,117,657 ש״ח)}};
{{ח:תת|(ג)}} השווי הכולל של הנכסים הנזילים שבבעלותו עולה על חמישה מיליון שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2016; החל משנת 2026, 5,882,380 ש״ח)}} וגובה הכנסתו בכל אחת מהשנתיים האחרונות עולה על שש מאות אלף שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2016; החל משנת 2025, 705,885 ש״ח)}}, או שגובה הכנסה כאמור של התא המשפחתי שאליו הוא משתייך עולה על תשע מאות אלף שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2016; החל משנת 2025, 1,058,827 ש״ח)}};
{{ח:תת|(ד)}} לעניין פרט זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכסים נזילים“ – מזומנים, פיקדונות, נכסים פיננסיים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הייעוץ}} וניירות ערך הנסחרים בבורסה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תא משפחתי“ – יחיד ובני משפחתו הגרים עמו או שפרנסת האחד על האחר;
{{ח:תת|(ה)}} הסכומים הקבועים בפרט זה ישתנו ב־1 לינואר של כל שנה שלישית החל ממועד תחילת צו זה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם בחודש דצמבר 2015.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיפים 1}}, {{ח:פנימי|סעיף 35כ|35כ}} {{ח:פנימי|סעיף 35לא|ו־35לא}})}}|תיקון: תשס״ח־2}}
{{ח:קטע3||בורסות בחו״ל}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} New York Stock Exchange (NYSE)‎

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשע״ז־3, ק״ת תשע״ח|עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} NYSE American

{{ח:סעיף*|3||תיקון: תשס״ח־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} National Association of Securities Dealers Automated Quotation (NASDAQ) – Global Select Market

{{ח:סעיף*|4||תיקון: תשס״ח־2|עוגן=תוספת 2 פרט 4}}
{{ח:ת}} NASDAQ Global Market

{{ח:קטע2|תוספת 2א|תוספת שנייה א׳|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 35לג1|סעיף 35לג1}})}}}}
{{ח:קטע3||בורסה זרה}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 2א פרט 1}}
{{ח:ת}} New York Stock Exchange (NYSE)‎;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 2א פרט 2}}
{{ח:ת}} National Association of Securities Dealers Automated Quotation Global Select Market (NASDAQ)‏.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיפים 1}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יח|35יח}}, {{ח:פנימי|סעיף 35כ|35כ}} {{ח:פנימי|סעיף 35לא|ו־35לא}})}}|תיקון: תשס״ח־2}}
{{ח:קטע3||(בורסה בחו״ל לפי קביעת שר האוצר)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: ק״ת תשס״ה}}
{{ח:ת}} אלה הבורסות בחו״ל לענין {{ח:פנימי|סעיף 35יח|סעיף 35יח לחוק}}:

{{ח:סעיף*|(1)||תיקון: ק״ת תשס״ה, ק״ת תשס״ו|עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} ”הרשימה המשנית בנאסד״ק“ – The NASDAQ Capital Market;

{{ח:סעיף*|(2)||תיקון: ק״ת תשס״ה, ק״ת תשע״ו|עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} ”בורסת לונדון“ – List of the London Stock Exchange's Main Market (Official U.K. Listing Authority), Premium Listing;

{{ח:סעיף*|(3)||תיקון: ק״ת תשע״ו|עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}} ”רשימה משנית בבורסת לונדון“ – London stock Exchange's Main Market, High Growth Segment;

{{ח:סעיף*|(4)||תיקון: ק״ת תשע״ח־2|עוגן=תוספת 3 פרט 4}}
{{ח:ת}} ”בורסת הונג–קונג“ – The Stock Exchange of Hong Kong (HKEX) Limited Mainboard, Primary Listing;

{{ח:סעיף*|(5)||תיקון: ק״ת תשע״ח־2|עוגן=תוספת 3 פרט 5}}
{{ח:ת}} ”בורסת סינגפור“ – Singapore Exchange Mainboard (SGX), Primary Listing;

{{ח:סעיף*|(6)||תיקון: ק״ת תשע״ח־2|עוגן=תוספת 3 פרט 6}}
{{ח:ת}} ”בורסת טורונטו“ – Toronto Stock Exchange (TSX), Primary Listing.

{{ח:קטע2|תוספת 3א|תוספת שלישית א׳|תיקון: תשס״ח־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ד)}})}}}}
{{ח:קטע3||סדרי טיפול נפרדים בבקשות להיתר פרסום של תשקיף}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3א פרט 1}}
{{ח:ת}} תשקיפים המוצאים במסגרת החלטת הפרטה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, אם ועדת השרים לענייני הפרטה קבעה שבנסיבות העניין, החלת סדרי טיפול נפרדים חשובה לקידום ההפרטה.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3א פרט 2}}
{{ח:ת}} תשקיפים לצורך מכירת המניות כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק המניות הבנקאיות שבהסדר (הוראת שעה)|בחוק המניות הבנקאיות שבהסדר (הוראת שעה), התשנ״ד–1993}}.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 3א פרט 3}}
{{ח:ת}} תשקיפים המוצאים בידי מנפיק שהוא חברה שהונה העצמי הוא לא פחות מסכום שקבעה הרשות, באישור שר האוצר; הודעה על קביעה כאמור תימסר לוועדת הכספים של הכנסת ותפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 3א פרט 4}}
{{ח:ת}} תשקיפים המוצאים בידי מנפיק שהוא חברה החייבת, לפי דין, לערוך דוחות כספיים מאוחדים עם דוחות כספיים של כמה חברות אחרות, או לערוך דוחות כספיים שכלולות בהם השקעות בכמה חברות אחרות בשיטת השווי המאזני, אם לדעת הרשות החלת סדרי טיפול נפרדים על תשלובת של חברות כאמור מוצדקת בנסיבות העניין.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 3א פרט 5}}
{{ח:ת}} תשקיפים של ניירות ערך מסחריים.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 3א פרט 6}}
{{ח:ת}} תשקיפי מדף.

{{ח:קטע2|תוספת 3א1|תוספת שלישית א׳1|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 35ט1|סעיף 35ט1(ו) ו־(ז)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} סוגי תעודות התחייבות וסוגי מנפיקים שהוראות {{ח:פנימי|סעיף 35ט1|סעיף 35ט1}} לא חלות לגביהם:

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}

סוג תעודות ההתחייבות	סוג המנפיק	ההוראות שלא יחולו

1.	תעודות התחייבות המהוות מכשיר הוני	תאגיד בנקאי, מבטח או חברה בת של מי מהם, ובלבד שהתאגיד הבנקאי או המבטח התחייבו לפרוע את תעודות ההתחייבות בכפוף לכל תנאיהן	{{ח:פנימי|סעיף 35ט1|סעיף 35ט1}}

2.	תעודות התחייבות שאינן מהוות מכשיר הוני	תאגיד בנקאי, מבטח או חברה בת של מי מהם, ובלבד שהתאגיד הבנקאי או המבטח התחייבו לפרוע את תעודות ההתחייבות בכפוף לכל תנאיהן	{{ח:פנימי|סעיף 35ט1|סעיף קטן (א)(1) של סעיף 35ט1}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 3א1|בתוספת זו}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“, ”הממונה“ ו”המפקח על הבנקים“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 52סו|בסעיף 52סו(ד)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר הוני“ – מכשיר הון מורכב או כתב התחייבות נדחה, שלפי תנאיו ניתן לכלול את כולו או את חלקו בהון של תאגיד בנקאי או של מבטח, לצורכי קביעת יחס ההון המזערי של התאגיד הבנקאי או לצורכי קביעת ההון המוכר של המבטח, בהתאם להוראות המפקח על הבנקים או הממונה, לפי העניין.

{{ח:קטע2|תוספת 3ב|תוספת שלישית ב׳|תיקון: תש״ע־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 35ל|סעיף 35ל(ב) ו־(ד)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

מדינת ההתאגדות	הבורסה מחוץ לישראל	סוג ניירות הערך

1.	צרפת	שוק מוסדר שקיבל אישור מאת ה־Autorité des Marchés Financiers, לפי {{ח:חיצוני|http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri{{=}}CELEX:32004L0039&from{{=}}EN|הדירקטיבה האירופית ‎2004/39/EC}}	מניות

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשס״ה־3, תשע״א־2, ק״ת תשע״ו־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 39א|סעיף 39א}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 4 חלק א|חלק א׳: החלת הוראות על חברה שהתאגדה מחוץ לישראל ומניותיה מוצעות לציבור בישראל}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}}	תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}}

1.	אסיפת בעלי מניות וכתבי הצבעה	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 63|סעיפים 63 עד 66}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 87|87}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 89|ו־89}}	{{ח:חיצוני|תקנות החברות (הודעה ומודעה על אסיפה כללית ואסיפת סוג בחברה ציבורית והוספת נושא לסדר היום)|תקנות החברות (הודעה ומודעה על אסיפה כללית ואסיפת סוג בחברה ציבורית והוספת נושא לסדר היום), התש״ס–2000}} {{ש}} {{ח:חיצוני|תקנות החברות (הוכחת בעלות במניה לצורך הצבעה באסיפה הכללית)|תקנות החברות (הוכחת בעלות במניה לצורך הצבעה באסיפה הכללית), התש״ס–2000}} {{ש}} {{ח:חיצוני|תקנות החברות (הצבעה בכתב והודעות עמדה)|תקנות החברות (הצבעה בכתב והודעות עמדה), התשס״ו–2005}} {{ש}} {{ח:חיצוני|תקנות החברות (שינוי החלטה שפורטה בהודעה על אסיפה כללית)|תקנות החברות (שינוי החלטה שפורטה בהודעה על אסיפה כללית), התשס״ד–2004}}

2.	יושב ראש דירקטוריון ומנהל כללי	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 94|סעיפים 94(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 95|95}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 119|119}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 121|ו־121(ג)}}

3.	ועדת ביקורת	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 114|סעיפים 114 עד 117}}

4.	ועדת תגמול	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 118א|סעיפים 118א}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 118ב|ו־118ב}}

5.	ועדה לבחינת הדוחות הכספיים	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 118א|סעיפים 118א}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 118ב|ו־118ב}}	{{ח:חיצוני|תקנות החברות (הוראות ותנאים לעניין הליך אישור הדוחות הכספיים)|תקנות החברות (הוראות ותנאים לעניין הליך אישור הדוחות הכספיים), תש״ע–2010}}

6.	מען רשום	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 123|סעיף 123(א)}}

7.	מבקר פנימי	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 146|סעיפים 146 עד 153}}

8.	זכות בעל מניות לעיון ולקבלת מידע	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 184|סעיפים 184}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 185|ו־185}}

9.	התביעה הנגזרת	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 194|סעיפים 194 עד 205א}}

10.	כהונת נושא משרה	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 225|סעיפים 225 עד 232א}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 234|234}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 251א|ו־251א}}

11.	דירקטור חיצוני	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 239|סעיפים 239 עד 249א}} (ההוראות החלות על חברה ציבורית)	{{ח:חיצוני|תקנות החברות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור חיצוני)|תקנות החברות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור חיצוני), התש״ס–2000}} {{ש}} {{ח:חיצוני|תקנות החברות (עניינים שאינם מהווים זיקה)|תקנות החברות (עניינים שאינם מהווים זיקה), התשס״ז–2006}} {{ש}} {{ח:חיצוני|תקנות החברות (תנאים ומבחנים לדירקטור בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית ולדירקטור בעל כשרות מקצועית)|תקנות החברות (תנאים ומבחנים לדירקטור בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית ולדירקטור בעל כשרות מקצועית), התשס״ו–2005}}

12.	דירקטור בלתי תלוי	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 249ב|סעיפים 249ב}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 249ג|ו־249ג}}

13.	חובות נושאי משרה	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 252|סעיפים 252 עד 256}}

14.	פטור שיפוי וביטוח	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 258|סעיפים 258 עד 264}}

15.	מדיניות תגמול לנושאי משרה ותנאי כהונה והעסקה של נושאי משרה	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 267א|סעיפים 267א}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 267ב|267ב}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 270|270(2) ו־(3)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 272|272(ג) ו־(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 273|ו־273}} (ההוראות החלות על חברה ציבורית)	{{ח:חיצוני|תקנות החברות (הקלות בעסקאות עם בעלי עניין)|תקנות החברות (הקלות בעסקאות עם בעלי עניין), התש״ס–2000}} {{ש}} {{ח:חיצוני|תקנות החברות (הקלות לעניין החובה לקבוע מדיניות תגמול)|תקנות החברות (הקלות לעניין החובה לקבוע מדיניות תגמול), התשע״ג–2013}}

16.	עסקאות עם נושאי משרה ובעל שליטה	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 270|סעיפים 270(1) ו־(4)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 272|272(א)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 275|ו־275 עד 282}} (ההוראות החלות על חברה ציבורית)	{{ח:חיצוני|תקנות החברות (הקלות בעסקאות עם בעלי עניין)|תקנות החברות (הקלות בעסקאות עם בעלי עניין), התש״ס–2000}}

17.	הצעה פרטית	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 270|סעיפים 270(5)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 274|ו־274}}

18.	דיבידנד	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 301|סעיפים 301 עד 311}}	{{ח:חיצוני|תקנות החברות (אישור חלוקה)|תקנות החברות (אישור חלוקה), התשס״א–2001}} {{ש}} {{ח:חיצוני|תקנות החברות (סכומים אחרים הכלולים בהון עצמי שיראו אותם כעודפים)|תקנות החברות (סכומים אחרים הכלולים בהון עצמי שיראו אותם כעודפים), התשע״ב–2012}}

19.	הצעות רכש	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 328|סעיפים 328 עד 340}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 342א|ו־342א}}

20.	פשרה או הסדר	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 350|סעיף 350}}	{{ח:חיצוני|תקנות החברות (בקשה לפשרה או להסדר)|תקנות החברות (בקשה לפשרה או להסדר), התשס״ב–2002}}

21.	הטלת עיצום כספי	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 363א|סעיפים 363א(א) ו־(ב)(2) עד (12)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 363ב|363ב}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 363ג|ו־363ג}}

{{ח:קטע3|תוספת 4 חלק ב|חלק ב׳: הוראות שיחולו על חברה שהתאגדה מחוץ לישראל ומציעה תעודות התחייבות שלה לציבור בישראל}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}}	תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}}

1.	יושב ראש דירקטוריון ומנהל כללי	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 94|סעיפים 94(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 95|95}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 119|119}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 121|ו־121(ג)}}

2.	ועדת ביקורת	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 114|סעיפים 114 עד 117}}

3.	ועדת תגמול	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 118א|סעיפים 118א}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 118ב|ו־118ב}}

4.	ועדה לבחינת הדוחות הכספיים	{{ח:חיצוני|תקנות החברות (הוראות ותנאים לעניין הליך אישור הדוחות הכספיים)|תקנות החברות (הוראות ותנאים לעניין הליך אישור הדוחות הכספיים), התש״ע–2010}}

5.	מען רשום	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 123|סעיף 123(א)}}

6.	מבקר פנימי	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 146|סעיפים 146 עד 153}}

7.	התביעה הנגזרת	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 194|סעיפים 194 עד 205א}}

8.	כהונת נושא משרה	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 225|סעיפים 225 עד 232א}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 234|234}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 251א|ו־251א}}

9.	דירקטור חיצוני	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 239|סעיפים 239 עד 249א}} (ההוראות החלות על חברה ציבורית)	{{ח:חיצוני|תקנות החברות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור חיצוני)|תקנות החברות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור חיצוני), התש״ס–2000}} {{ש}} {{ח:חיצוני|תקנות החברות (עניינים שאינם מהווים זיקה)|תקנות החברות (עניינים שאינם מהווים זיקה), התשס״ז–2006}} {{ש}} {{ח:חיצוני|תקנות החברות (תנאים ומבחנים לדירקטור בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית ולדירקטור בעל כשירות מקצועית)|תקנות החברות (תנאים ומבחנים לדירקטור בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית ולדירקטור בעל כש{{ח:הערה|י}}רות מקצועית), התשס״ו–2005}}

10.	דירקטור בלתי תלוי	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 249ב|סעיפים 249ב}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 249ג|ו־249ג}}

11.	חובות נושאי משרה	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 252|סעיפים 252 עד 256}}

12.	פטור שיפוי וביטוח	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 258|סעיפים 258 עד 264}}

13.	מדיניות תגמול לנושאי משרה ותנאי כהונה והעסקה של נושאי משרה	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 267א|סעיפים 267א}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 267ב|267ב}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 270|270(2) ו־(3)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 272|272}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 273|ו־273}} (ההוראות החלות על חברת איגרות חוב)	{{ח:חיצוני|תקנות החברות (הקלות לעניין החובה לקבוע מדיניות תגמול)|תקנות החברות (הקלות לעניין החובה לקבוע מדיניות תגמול), התשע״ג–2013}}

14.	עסקאות עם נושאי משרה ובעל שליטה	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 270|סעיפים 270(1) ו־(4א)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 272|272(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 275|ו־275 עד 282}} (ההוראות החלות על חברת איגרות חוב)	{{ח:חיצוני|תקנות החברות (הקלות בעסקאות עם בעלי עניין)|תקנות החברות (הקלות בעסקאות עם בעלי עניין), התש״ס–2000}}

15.	דיבידנד	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 301|סעיפים 301 עד 311}}	{{ח:חיצוני|תקנות החברות (אישור חלוקה)|תקנות החברות (אישור חלוקה), התשס״א–2001}} {{ש}} {{ח:חיצוני|תקנות החברות (סכומים אחרים הכלולים בהון עצמי שיראו אותם כעודפים)|תקנות החברות (סכומים אחרים הכלולים בהון עצמי שיראו אותם כעודפים), התשע״ב–2012}}

16.	פשרה או הסדר	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 350|סעיף 350}}	{{ח:חיצוני|תקנות החברות (בקשה לפשרה או להסדר)|תקנות החברות (בקשה לפשרה או להסדר), התשס״ב–2002}}

17.	הטלת עיצום כספי	{{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 363א|סעיפים 363א(א) ו־(ב)(2) עד (12)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 363ב|363ב}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 363ג|ו־363ג}}

{{ח:קטע2|תוספת 4א|תוספת רביעית א׳|תיקון: תש״ע־4}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 44ל|סעיף 44ל}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 4א פרט 1}}
{{ח:ת}} עסקה בהסכם או בהסדר שרשומים למסחר בבורסה, שערכם נגזר מערכן של מניות הרשומות למסחר בבורסה או של מדדים רציפים על מניות, או עסקה בניירות ערך הרשומים למסחר בבורסה, והעסקה אינה אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} עסקת מכר חוזר בניירות ערך, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 50א|בסעיף 50א(ג2)}};
{{ח:תת|(2)}} עסקה בשווי שלא יפחת משלושה מיליון שקלים חדשים.

{{ח:קטע2|תוספת 4ב|תוספת רביעית ב׳|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 50א8|ההגדרה ”מדינת חוץ“ שבסעיף 50א8(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 4ב פרט 1}}
{{ח:ת}} טיוואן והאזור המינהלי המיוחד הונג קונג – Hong Kong Special Administrative Region

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית|תיקון: תשס״ז־2, תשס״ח־2, תשע״א־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 52טו|סעיף 52טו(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 5 פרט 1}}
{{ח:ת}} עשה הצעה לציבור, שלא על פי תשקיף שהרשות התירה את פרסומו או על פי טיוטת תשקיף שאושרה ונחתמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22}} והוגשה לרשות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(א)}}, או עשה מכירה לציבור שלא על פי תשקיף שהרשות התירה את פרסומו בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(ב)}};

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 5 פרט 2}}
{{ח:ת}} לא מסר למנפיק פרטים הדרושים לו כדי למלא את חובותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(ב)(5)}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(ג)}};

{{ח:סעיף*|(3)||תיקון: תשע״ב־5, ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 3}}
{{ח:תת|(א)}} לא הגיש לרשות או לבורסה דוח, הודעה, מסמך, הסבר, פירוט או ידיעה, או חוות דעת או סקירה של רואה חשבון, באופן או במועד שנקבע לכך, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיפים 26(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 30|30}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יד|35יד(ו)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35טו|35טו(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35כג|35כג(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35כד|35כד}}, {{ח:פנימי|סעיף 35לא|35לא(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 36|36}}, {{ח:פנימי|סעיף 44ד|44ד}}, {{ח:פנימי|סעיף 52כז|52כז(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 52ס|52ס(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 54ג|54ג(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 54ו|54ו}}, {{ח:פנימי|סעיף 56|56(ג)(3) או (ד)}};
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחק);}}

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 5 פרט 4}}
{{ח:ת}} לא הודיע לרשות על תוצאות ההצעה שבתשקיף, במועד שנקבע לכך, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}};

{{ח:סעיף*|(5)||תיקון: תשע״ב־5|עוגן=תוספת 5 פרט 5}}
{{ח:ת}} לא העביר לנאמן העתק מדוח, ממסמך או ממידע, במועד שנקבע לכך, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35י|סעיף 35י(א) או (ב)}};

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 5 פרט 6}}
{{ח:ת}} לא הציג פרט בדוחות כספיים, בדוח תקופתי או בדוח מיידי בהתאם להוראות הרשות והנחיותיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 36א|סעיף 36א}};

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 5 פרט 7}}
{{ח:ת}} לא הגיש לתאגיד הודעה בדבר ניירות ערך של התאגיד המוחזקים בידו או בדבר פרטים אחרים הנוגעים אליו, במועד שנקבע לכך, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}};

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 5 פרט 8}}
{{ח:ת}} לא העמיד העתקים של תשקיף שהותר פרסומו, של מסמך רישום או של כל דוח, חוות דעת או אישור הכלולים בהם או הנזכרים בהם או כל דוח או הודעה שהוגשו לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיפים 36 עד 37}}, במשרדו הראשי של המנפיק או של התאגיד, לעיונו של כל דורש, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}};

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 5 פרט 9}}
{{ח:ת}} לא כלל בטיוטת תשקיף, בתשקיף, בדוח, בהודעה, במסמך או במפרט הצעת רכש, שהוגשו לרשות לפי חוק זה או בדוח, בסקירה או באישור, שנכללו או שנזכרו בדיווח בהסכמתו המוקדמת של נותן חוות הדעת, פרט שבהוראות לפי חוק זה נקבעה דרישה מיוחדת לציונו;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 5 פרט 10}}
{{ח:ת}} פעל בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 44י|סעיף 44י(א)}}, לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 129ב|סעיף 129ב לחוק להשקעות משותפות}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 40א|סעיף 40א לחוק הייעוץ}};

{{ח:סעיף*|(10א)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 10א}}
{{ח:ת}} שינה כלל בתקנון בלא אישור הרשות בניגוד {{ח:פנימי|סעיף 44יח|לסעיף 44יח(ב)}};

{{ח:סעיף*|(11)||עוגן=תוספת 5 פרט 11}}
{{ח:ת}} לא מילא אחר הוראה או דרישה שנתנה לו הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 44יח|סעיף 44יח(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 44כ|או 44כ(ב), (ד) או (ה)}}, במועד שנקבע לכך;

{{ח:סעיף*|(12)||עוגן=תוספת 5 פרט 12}}
{{ח:ת}} לא דיווח או לא מסר מידע במועד שנקבע לכך, או לא כלל בדיווח או במידע פרט שהיה עליו לכלול בו, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 44כח|סעיף 44כח(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 44כט|או 44כט(4) או (8)}};

{{ח:סעיף*|(13)||עוגן=תוספת 5 פרט 13}}
{{ח:ת}} פרסם או שיווק את הזירה בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 44כט|סעיף 44כט(7)}};

{{ח:סעיף*|(14)||עוגן=תוספת 5 פרט 14}}
{{ח:ת}} לא קיים הוראה של הרשות שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ג|סעיף 50ג(ב)}}, במועד שנקבע לכך, או לא מסר לרשות מידע או מסמך שנדרש למסרם לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ג|סעיף 50ג(ד)}}, במועד ובדרך שנקבעו לכך;

{{ח:סעיף*|(15)||עוגן=תוספת 5 פרט 15}}
{{ח:ת}} לא פרסם במועד שנקבע לכך, הודעה בעיתון לפי {{ח:פנימי|סעיף 55ב|סעיף 55ב(א)}}, בדבר פעולה מהפעולות המפורטות בפרטי המשנה שלהלן, בניגוד להוראות המנויות באותם פרטי משנה:
{{ח:תת|(א)}} הגשת מסמכים בעניין תשקיף שפרסומו הותר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(ג)(2)}};
{{ח:תת|(ב)}} הקצאה של ניירות ערך שההזמנות שהוגשו לגביהם עולות על סך ניירות הערך המוצעים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27(ב)(2)}};
{{ח:תת|(ג)}} הגשת מסמך רישום לרשות, לרשם ולבורסה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כב|סעיף 35כב(א)}};
{{ח:תת|(ד)}} החלטת דירקטוריון של חברה רשומה על הצעה להנפקת ניירות ערך שאינה הצעה לציבור (להלן – הצעה פרטית), בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעה פרטית של ניירות ערך בחברה רשומה)#סעיף 3|לתקנה 3(א)(2) לתקנות ניירות ערך (הצעה פרטית של ניירות ערך בחברה רשומה), התש״ס–2000}} (להלן – תקנות הצעה פרטית);
{{ח:תת|(ה)}} תיקון דוח בעניין הצעה פרטית, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעה פרטית של ניירות ערך בחברה רשומה)#סעיף 17|לתקנה 17(ג) לתקנות הצעה פרטית}};
{{ח:תת|(ו)}} הודעה על עסקה עם בעל שליטה ותנאיה ועל כינוס אסיפה כללית לצורך אישורה, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (עסקה בין חברה לבין בעל שליטה בה)#סעיף 2|לתקנה 2(א)(2) לתקנות ניירות ערך (עסקה בין חברה לבין בעל שליטה בה), התשס״א–2001}} (להלן – תקנות עסקה עם בעל שליטה);
{{ח:תת|(ז)}} הודעה על הגשת מפרט, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת רכש)#סעיף 20|לתקנה 20(ב) לתקנות ניירות ערך (הצעת רכש), התש״ס–2000}} (להלן – תקנות הצעת רכש);

{{ח:סעיף*|(16)||עוגן=תוספת 5 פרט 16}}
{{ח:ת}} כלל בפרסום הודעה בעיתון לפי חוק זה פרט מטעה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 55ב|סעיף 55ב(ב)}};

{{ח:סעיף*|(17)||עוגן=תוספת 5 פרט 17}}
{{ח:ת}} לא מסר ידיעה או מסמך, בניגוד לדרישה של יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוסמך לכך, שהופנתה לגורם מפוקח, ושנעשתה כדי להבטיח את ביצועו של חוק זה או אם היה יסוד סביר להניח כי בוצעה הפרה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 56א|סעיף 56א}} או בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 56א1|סעיף 56א1}};

{{ח:סעיף*|(18)||עוגן=תוספת 5 פרט 18}}
{{ח:ת}} ביטח, שיפה או שילם עיצום כספי במקום אחר בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 56ח|סעיף 56ח}};

{{ח:סעיף*|(19)||עוגן=תוספת 5 פרט 19}}
{{ח:ת}} ביצע הצעת רכש בלי לפרסם מפרט הצעת רכש בכתב לפי {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת רכש)#סעיף 5|תקנה 5 לתקנות הצעת רכש}};

{{ח:סעיף*|(20)||עוגן=תוספת 5 פרט 20}}
{{ח:ת}} לא העמיד לעיון חוות דעת דירקטוריון, או הודעת דירקטוריון על הימנעות ממתן חוות דעת בהצעת רכש מיוחדת, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת רכש)#סעיף 21|לתקנה 21(ב) לתקנות הצעת רכש}};

{{ח:סעיף*|(21)||עוגן=תוספת 5 פרט 21}}
{{ח:ת}} לא דחה את מועד הקיבול האחרון להצעת רכש, בניגוד להוראת הרשות לפי {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת רכש)#סעיף 23|תקנה 23(ג) לתקנות הצעת רכש}};

{{ח:סעיף*|(22)||עוגן=תוספת 5 פרט 22}}
{{ח:ת}} לא הציע לרכוש בהצעת רכש את כל ניירות הערך ההמירים לאותן מניות, הרשומים למסחר בבורסה בישראל, במועד ובתנאים שנקבעו לכך לפי {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת רכש)#סעיף 26|תקנה 26 לתקנות הצעת רכש}};

{{ח:סעיף*|(23)||עוגן=תוספת 5 פרט 23}}
{{ח:ת}} לא העמיד העתקים של דוח או הודעות במשרד הראשי של החתם לעיונו של כל דורש ולא אפשר להעתיקם בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 18|תקנה 18 לתקנות החיתום}};

{{ח:סעיף*|(24)||עוגן=תוספת 5 פרט 24}}
{{ח:ת}} לא שמר מסמכים בניגוד להוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 27|תקנה 27 לתקנות החיתום}};

{{ח:סעיף*|(25)||תיקון: ק״ת תשע״ג|עוגן=תוספת 5 פרט 25}}
{{ח:ת}} לא פרסם דוח מיידי, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (ייצוב מחירים)#סעיף 3|לתקנות 3}} {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (ייצוב מחירים)#סעיף 5|או 5 לתקנות ניירות ערך (ייצוב מחירים), התשע״ג–2012}} (להלן – תקנות הייצוב);

{{ח:סעיף*|(26)||תיקון: ק״ת תשע״ג|עוגן=תוספת 5 פרט 26}}
{{ח:ת}} לא שמר מסמכים ולא תיעד פעולות בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (ייצוב מחירים)#סעיף 4|לתקנה 4 לתקנות הייצוב}};

{{ח:סעיף*|(27)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 27}}
{{ח:ת}} איפשר ללקוח לפתוח עסקה חדשה כשהבטוחה שהעמיד קטנה מהנדרש לפי {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 4|תקנה 4(ג) לתקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי), התשע״ה–2014}} (להלן – תקנות זירת סוחר);

{{ח:סעיף*|(28)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 28}}
{{ח:ת}} איפשר ללקוח למשוך כספים מחשבונו בזירה וכתוצאה מכך קטנה הבטוחה שהעמיד מסך כל הבטוחות הנדרשות לפי {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 4|תקנה 4(ד) לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(29)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 29}}
{{ח:ת}} התקשר עם לקוח בלא שיידע אותו על נסיבות שיש בהן ניגוד עניינים או בלא שקיבל את הסכמת הלקוח בכתב לנסיבות כאמור, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 8|לתקנות 8(ב) ו־(ה) לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(30)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 30}}
{{ח:ת}} לא יידע את הלקוח באופן מיידי בדבר ביצוע שינוי מסמך מדיניות ניגוד העניינים, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 8|לתקנות 8(ג) ו־(ה) לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(31)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 31}}
{{ח:ת}} לא יידע בכתב לקוח שנמנע מלחדש את הסכמתו לנסיבות שיש בהן ניגוד עניינים, בתוך 30 ימי עסקים מתום השנה, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 8|לתקנה 8(ד) ו־(ה) לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(32)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 32}}
{{ח:ת}} החזיק בנכסי לקוח או בכספי לקוח בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 14|לתקנה 14 לתקנות זירת סוחר}} או קיבל כספים מהלקוח או ביצע עסקה ללקוח לפני שחתם עם הלקוח על הסכם מסגרת בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 27|לתקנה 27 לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(33)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 33}}
{{ח:ת}} עשה שימוש בנכסי הלקוח ובכספי הלקוח, בלא קבלת אישור מראש של הלקוח, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 19|לתקנה 19 לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(34)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 34}}
{{ח:ת}} לא ביצע התאמה יומית של נכסי הלקוח, חוזי הלקוח וכספי הלקוח, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 20|לתקנה 20(א) לתקנות זירות סוחר}};

{{ח:סעיף*|(35)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 35}}
{{ח:ת}} לא פעל לקבלת דוח מיוחד מרואה החשבון המבקר, המתייחס להתאמה שביצע לפי {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 20|תקנה 20(א)}}, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 20|לתקנה 20(ב) לתקנות זירות סוחר}};

{{ח:סעיף*|(36)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 36}}
{{ח:ת}} לא בירר את נסיבות אי־ההתאמה ולא פעל לתיקונה באופן מיידי בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 20|לתקנה 20(ג) לתקנות זירות סוחר}};

{{ח:סעיף*|(37)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 37}}
{{ח:ת}} לא הפקיד את כספי הלקוח בחשבון נאמנות לטובת הלקוח או שחשבון הנאמנות לא נוהל אצל תאגיד בנקאי, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 21|לתקנה 21(א) לתקנות זירות סוחר}};

{{ח:סעיף*|(38)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 38}}
{{ח:ת}} הפקיד את כספי הלקוח בחשבון המתנהל במוסד כספי מחוץ לישראל בלי שהתקיימו התנאים הקבועים {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 21|בתקנה 21(ב) לתקנות זירות סוחר}};

{{ח:סעיף*|(39)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 39}}
{{ח:ת}} לא ביצע או לא תיעד הערכת סיכונים בקשר לתאגיד בנקאי או למוסד כספי מחוץ לישראל שבו הוא מבקש להפקיד את כספי הלקוח קודם להפקדת כספי הלקוחות, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 22|לתקנה 22 לתקנות זירות סוחר}};

{{ח:סעיף*|(40)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 40}}
{{ח:ת}} לא הפקיד את כספי הלקוח מיד עם קבלתם אצל התאגיד הבנקאי או המוסד הכספי מחוץ לישראל בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 23|לתקנה 23 לתקנות זירות סוחר}};

{{ח:סעיף*|(41)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 41}}
{{ח:ת}} לא יידע את הלקוח בדבר העלויות, העמלות והסיכונים הכרוכים בהפקדה לפיקדונות שאינם המטבע שבו מנוהל חשבון הלקוח, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 24|לתקנה 24 לתקנות זירות סוחר}};

{{ח:סעיף*|(42)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 42}}
{{ח:ת}} לא העביר כספי לקוח, שביקש למשוך את כספיו, לכל המאוחר ביום העסקים הבא, ובמקרה שבו ביקש הלקוח להעביר כספים שמופקדים במדינה אחרת – בתוך שלושה ימים שמתקיים בהם מסחר באותה מדינה, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 25|לתקנה 25 לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(43)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 43}}
{{ח:ת}} לא יידע את הלקוח בדבר החלטתו על העברת כספי הלקוח לתאגיד בנקאי או למוסד כספי מחוץ לישראל, שאינו התאגיד הבנקאי או המוסד הכספי מחוץ לישראל שעליו הודיע ללקוח במועד ההתקשרות, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 26|לתקנה 26 לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(44)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 44}}
{{ח:ת}} לא כלל בהסכם המסגרת את אחד הפרקים או הפרטים המנויים {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 27|לתקנה 27(א) לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(45)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 45}}
{{ח:ת}} לא החזיק במשרדו או לא פרסם במקום בולט באתר האינטרנט של החברה, נוסח מעודכן של פרקים א׳ עד ה׳ להסכם המסגרת או לא פרסם נוסח כאמור או חלקים ממנו בדרכים נוספות כפי שהורה יושב ראש הרשות או עובד שהוא הסמיכו לכך, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 27|לתקנה 27(ג) לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(46)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 46}}
{{ח:ת}} לא הודיע ללקוח על שינוי בהסכם המסגרת, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 27|לתקנה 27(ד) לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(47)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 47}}
{{ח:ת}} לא העמיד ללקוח, באמצעות אתר האינטרנט של החברה, אפשרות לשמור באמצעים אלקטרונים את המידע המפורט {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 28|בתקנות 28 עד 30}}, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 31|לתקנה 31 לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(48)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 48}}
{{ח:ת}} לא שמר מסמכים, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 33|לתקנה 33 לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(49)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 49}}
{{ח:ת}} לא הסדיר בנהלים את אופן שמירת המסמכים, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 34|לתקנה 34 לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(50)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 50}}
{{ח:ת}} לא איפשר ללקוח לעיין במסמך הקשור לפעילות בחשבונותיו או לקבל עותק ממנו בתוך חודש ממועד פנייתו, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 35|לתקנה 35 לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(51)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 51}}
{{ח:ת}} לא שמר מסמכים בתחומי השיפוט של מדינת ישראל, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 36|לתקנה 36 לתקנות זירות סוחר}};

{{ח:סעיף*|(52)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 52}}
{{ח:ת}} לא הזהיר בכתב, לקוח שנמצא כמי שאינו מתאים לסחור בזירה, בדבר אי־התאמתו, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 37|לתקנה 37(ד) לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(53)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 53}}
{{ח:ת}} לא תיעד את תהליך בחינת ההתאמה של לקוח או את תוצאותיו בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 38|לתקנה 38 לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(54)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 54}}
{{ח:ת}} לא רשם את הפרטים האמורים {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 78|בתקנות 78 עד 81}} ואת מועד ביצוע הרישום מיד לאחר מתן ההוראה, ביצוע העסקה או מתן הציטוט, בדרך הניתנת לשמירה ולאחזור, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 82|לתקנה 82 לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(55)||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 55}}
{{ח:ת}} לא עמד בסכום ההון העצמי הרגולטורי המזערי הנדרש, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 84|לתקנה 84 לתקנות זירת סוחר}}.

{{ח:קטע2|תוספת 6|תוספת שישית|תיקון: תשס״ז־2, תשע״א־2, [י״פ הודעות]}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 52טו|סעיפים 52טו(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 52כ|52כ}} {{ח:פנימי|סעיף 52כא|ו־52כא}})}}|תיקון: ק״ת תשע״ה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הסכומים {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת זו}} נכונים לשנת 2026):}}

{{ח:סעיף*|1||תיקון: תשע״ב־2, ק״ת תשע״ה|עוגן=תוספת 6 פרט 1}}
{{ח:ת}} לעניין תאגיד מדווח או תאגיד שאינו מדווח שהציע את ניירות הערך שלו לציבור –

הון עצמי (בשקלים חדשים)	דרגה	סכום העיצום הכספי (בשקלים חדשים)

עד 64,308,000	א׳	39,000

מ־64,308,001 עד 1,073,940,000	ב׳	מכפלת ההון העצמי ב־6/10,000

מעל 1,073,940,000	ג׳	643,000

{{ח:סעיף*|2||תיקון: ק״ת תשע״ה|עוגן=תוספת 6 פרט 2}}
{{ח:ת}} לעניין תאגיד שהוא חתם –

היקף התחייבויות חיתומיות בשנה שהסתיימה לפני מועד מסירת דרישת התשלום (בשקלים חדשים)	דרגה	סכום העיצום הכספי (בשקלים חדשים)

עד 90,031,000	א׳	26,000

מ־90,031,001 עד 257,231,000	ב׳	מכפלת היקף התחייבויות חיתומיות בשנה שהסתיימה לפני מועד מסירת התשלום ב־3/10,000 {{ח:הערה|[ככל הנראה צ״ל 8/10,000]}}

מעל 257,231,000	ג׳	206,000

{{ח:סעיף*|3||תיקון: ק״ת תשע״ה|עוגן=תוספת 6 פרט 3}}
{{ח:ת}} לעניין תאגיד שעיקר עיסוקו הנפקת מוצרים פיננסיים –

שווי התחייבות נטו (בשקלים חדשים)	דרגה	סכום העיצום הכספי (בשקלים חדשים)

עד 536,372,000	א׳	322,000

מ־536,372,001 עד 2,144,022,000	ב׳	מכפלת שווי ההתחייבויות נטו ב־6/10,000

מעל 2,144,022,000	ג׳	1,286,000

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 6 פרט 4}}
{{ח:ת}} לעניין מסלקה כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 50א|בסעיף 50א}} ולעניין חברה בעלת רישיון זירה כמשמעותה {{ח:פנימי|פרק ז3|בפרק ז׳3}} – 643,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 6 פרט 5}}
{{ח:ת}} לעניין תאגיד אחר ולעניין יחיד – 8,000 שקלים חדשים.

{{ח:קטע2|תוספת 7|תוספת שביעית|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 52לא|סעיף 52לא}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 7 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} לא הבליט בתשקיף פרט שהרשות דרשה שיובלט בהבלטה מיוחדת, בצורה כפי שנדרשה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(ב)}};

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} קיבל הזמנות לפני תחילת התקופה להגשתן או לאחר סיומה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ד)}};

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} לא החזיר למזמינים סכומים ששילמו על חשבון ניירות ערך, בתוך התקופה שנקבעה לכך, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27(א) או (ב)(3)}}, או ביצע הקצאה של ניירות ערך שלא בדרך או באופן שצוינו בתשקיף, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27(ב)(1)}};

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} רשם למסחר בבורסה ניירות ערך המוצעים על פי מסמך רישום, שלא במועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35כג|בסעיף 35כג(א)}};

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} לא העמיד לעיון בעל מניות או לא שלח לו, לפי בקשתו, עותק ממסמך הנוגע להקצאת ניירות ערך בחברה רשומה שהוצעו שלא לציבור, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעה פרטית של ניירות ערך בחברה רשומה)#סעיף 6|לתקנה 6 לתקנות הצעה פרטית}};

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 6}}
{{ח:ת}} לא העמיד לעיון בעל מניות או לא שלח לו, לפי בקשתו, עותק ממסמך הנוגע לעסקה עם בעל שליטה, בניגוד להוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (עסקה בין חברה לבין בעל שליטה בה)#סעיף 5|תקנה 5 לתקנות עסקה עם בעל שליטה}}.

{{ח:קטע3|תוספת 7 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} ביצע מכירה במחיר לא אחיד, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17א|סעיף 17א}};

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 2}}
{{ח:ת}} הציע ניירות ערך הרשומים או המיועדים להירשם למסחר בבורסה או מכר ניירות ערך כאמור, שלא בתנאים ובדרך השווים לכל, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17ג|סעיף 17ג(א)(1)}}, קבע מחיר מרבי לניירות ערך המוצעים בהצעה אחידה בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17ג|סעיף 17ג(א)(2)}}, או הציע ניירות ערך הרשומים או המיועדים להירשם למסחר בבורסה בניגוד לתנאים או להגבלות שנקבעו לעניין זה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17ג|סעיף 17ג(ב)}};

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 3}}
{{ח:ת}} לא כלל בתשקיף דבר שהיה עליו לכלול בו, בהתאם לדרישת הרשות שניתנה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(א)}};

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 4}}
{{ח:ת}} המשיך להציע ניירות ערך על פי תשקיף מדף, בניגוד להוראת הרשות שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 23א|סעיף 23א(ה)}};

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 5}}
{{ח:ת}} לא פרסם תיקון לתשקיף או תשקיף מתוקן, בצורה, בדרך או במועד שנקבעו לכך בהוראת הרשות שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיפים 25(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 25א|או 25א(ב)}};

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 6}}
{{ח:ת}} הציע תעודות התחייבות לציבור אף שלא מונה נאמן למחזיקים בתעודות ההתחייבות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35ב|סעיף 35ב(א)}};

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 7}}
{{ח:ת}} רכש או החזיק בעד עצמו תעודות התחייבות מן הסדרה נושא הנאמנות או ניירות ערך של המנפיק או של חברה אם, חברה בת או חברה קשורה של המנפיק, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35יא|סעיף 35יא}}, או ביצע עסקה בניירות ערך שהם נושא הנאמנות, לחשבונו של אחר, על פי ייפוי כוח המקנה שיקול דעת, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35יב|סעיף 35יב}};

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 8}}
{{ח:ת}} לא עמד בתנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 44יג|בסעיף 44יג(ב)(1), (4) ו־(5)}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44יד|סעיף 44יד}};

{{ח:סעיף*|(9)||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 9}}
{{ח:ת}} פנה בהצעה לסחור בזירת סוחר בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44טו|סעיף 44טו(א)}} והיה עליו לדעת שהזירה אינה מנוהלת בידי חברה בעלת רישיון זירה, או בידי מי שרשאי לנהל זירת סוחר בלא רישיון;

{{ח:סעיף*|(9א)||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 9א}}
{{ח:ת}} פנה בהצעה לסחור בזירת סוחר המשמשת רק לקוחות מחוץ לישראל, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44טו|סעיף 44טו(ב)}} והיה עליו לדעת כי מוצע בזירה כאמור מסחר במכשיר פיננסי מסוג אופציה בינארית או במכשיר פיננסי אחר שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 44יב1|סעיף 44יב1}};

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 10}}
{{ח:ת}} נתן אשראי ללקוחותיו בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44טז|סעיף 44טז(ב)}};

{{ח:סעיף*|(11)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 11}}
{{ח:ת}} הפר חובת הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 44כב|סעיף 44כב}};

{{ח:סעיף*|(12)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 12}}
{{ח:ת}} העביר אמצעי שליטה בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44כה|סעיף 44כה}};

{{ח:סעיף*|(13)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 13}}
{{ח:ת}} חרג מרמת המינוף המותרת של המכשירים הפיננסיים הנסחרים בזירה, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 44כט|סעיף 44כט(1)}};

{{ח:סעיף*|(14)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 14}}
{{ח:ת}} לא שמר על כספי לקוחותיו בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 44כט|סעיף 44כט(3)}};

{{ח:סעיף*|(15)||תיקון: ק״ת תשע״ז־2|עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 15}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק);}}

{{ח:סעיף*|(16)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 16}}
{{ח:ת}} כלל בפרסום הודעה בעיתון לפי חוק זה פרט מטעה, או השמיט מפרסום כאמור פרט שהעדרו עלול להטעות משקיע סביר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 55ב|סעיף 55ב(ב)}}, והיה עליו לדעת שיש בכך כדי להטעות משקיע סביר;

{{ח:סעיף*|(17)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 17}}
{{ח:ת}} מי שהוסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 56ו|סעיף 56ו}}, שגילה את תוכנם של ידיעה או מסמך שהגיעו לידיו מכוח תפקידו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 56ה|סעיף 56ה}};

{{ח:סעיף*|(18)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 18}}
{{ח:ת}} ביטח את אחריותו בהיקף ביטוח ובתנאים שידע או שהיה עליו לדעת כי אינם ברמה מספקת להבטחת מלוא אחריותו לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳ לחוק}}, בניגוד להוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 5|תקנה 5 לתקנות החיתום}};

{{ח:סעיף*|(19)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 19}}
{{ח:ת}} לא השקיע את הסכום האמור {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 6|בתקנה 6(א) לתקנות החיתום}} (להלן – הפיקדון), או לא עשה כן באופן הקבוע באותה תקנת משנה, לא הפקיד את הפיקדון למשמרת לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 6|תקנה 6(ב) לתקנות החיתום}} או הפקיד שלא לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 6|תקנה 6(ב) לתקנות החיתום}}, או שעבד או משך את הפיקדון בניגוד להוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 6|תקנה 6(ב) לתקנות החיתום}};

{{ח:סעיף*|(20)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 20}}
{{ח:ת}} חזר בו מהצעת רכש, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת רכש)#סעיף 4|לתקנה 4 לתקנות הצעת רכש}};

{{ח:סעיף*|(21)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 21}}
{{ח:ת}} הציע הצעת רכש שלא בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת רכש)#סעיף 5|תקנה 5 לתקנות הצעת רכש}}, קבע מועד קיבול אחרון בניגוד להוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת רכש)#סעיף 6|תקנה 6 לתקנות הצעת רכש}} או פעל שלא בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת רכש)#סעיף 7|לתקנה 7 לתקנות הצעת רכש}};

{{ח:סעיף*|(22)||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 22}}
{{ח:ת}} מכר, התחייב למכור, רכש או התחייב לרכוש, בתקופת הקיבול, ניירות ערך נושא הצעת רכש, שלא בהתאם להצעת הרכש, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת רכש)#סעיף 24|לתקנה 24 לתקנות הצעת רכש}};

{{ח:סעיף*|(23)||תיקון: ק״ת תשע״ז־2|עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 23}}
{{ח:ת}} לא כלל בבקשה מידע הנדרש לשם הצגה נאותה של עסקי המבקשת, בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 2|לתקנה 2(ד) לתקנות זירות סוחר}};

{{ח:סעיף*|(24)||תיקון: ק״ת תשע״ז־2|עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 24}}
{{ח:ת}} לא עדכן את הבקשה לגבי פרט שנכלל או שיש לכלול בבקשה, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 2|תקנה 2(ג) לתקנות זירות סוחר}};

{{ח:סעיף*|(25)||תיקון: ק״ת תשע״ז־2|עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 25}}
{{ח:ת}} לא הגביל את הפסדיו של הלקוח לגובה הבטוחה שהלקוח העמיד, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 5|לתקנה 5 לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(26)||תיקון: ק״ת תשע״ז־2|עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 26}}
{{ח:ת}} ביצע פעולה בנסיבות שיש בהן ניגוד עניינים שלא תוארו במסמך מדיניות ניגוד העניינים, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 8|לתקנה 8(א) לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(27)||תיקון: ק״ת תשע״ז־2|עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 27}}
{{ח:ת}} נתן ייעוץ ללקוח בנוגע לכדאיות של השקעה, החזקה, קנייה או מכירה של מכשיר פיננסי או של נכס בסיס שהוא סוחר בו, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 10|לתקנה 10(א) לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(28)||תיקון: ק״ת תשע״ז־2|עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 28}}
{{ח:ת}} ביצע עסקאות במכשיר פיננסי שהוא סוחר בו ללקוח לפי שיקול דעת, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 10|לתקנה 10(ג) לתקנות זירת סוחר}};

{{ח:סעיף*|(29)||תיקון: ק״ת תשע״ז־2|עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 29}}
{{ח:ת}} לא בירר עם הלקוח את התאמת הפעילות בזירה ללקוח או לא בירר האם הלקוח קטין, לפני מתן שירות ללקוח, בניגוד {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)#סעיף 37|לתקנה 37(א) ו־(ב) לתקנות זירת סוחר}}.

{{ח:קטע3|תוספת 7 חלק ג|חלק ג׳}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 1}}
{{ח:ת}} עשה הצעה לציבור, שלא על פי תשקיף שהרשות התירה את פרסומו או טיוטת תשקיף שאושרה ונחתמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22}} והוגשה לרשות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(א)}}, או עשה מכירה לציבור שלא על פי תשקיף שהרשות התירה את פרסומו בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(ב)}}, והיה עליו לדעת שהוא מבצע הצעה לציבור או מכירה לציבור שלא על פי תשקיף או טיוטת תשקיף, לפי העניין, כאמור;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 2}}
{{ח:ת}} לא הגיש לרשות דוח, הודעה, מסמך, הסבר, פירוט או ידיעה, חוות דעת או סקירה של רואה חשבון, באופן או במועד שנקבע לכך, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיפים 25(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 26|26(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 30|30}}, {{ח:פנימי|סעיף 35ד|35ד(ב)(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35יד|35יד(ו)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35טו|35טו(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35כד|35כד}}, {{ח:פנימי|סעיף 36|36}}, {{ח:פנימי|סעיף 44ד|44ד}}, {{ח:פנימי|סעיף 52כז|52כז(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 52ס|52ס(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 54ג|54ג(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 54ו|54ו}} {{ח:פנימי|סעיף 56|או 56(ג)(3) או (ד)}}, מתוך רשלנות חמורה והיה עליו לדעת שיש בכך כדי להטעות משקיע סביר;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 3}}
{{ח:ת}} לא הגיש לרשות דוח או הודעה שפרסם או הגיש לפי הדין הזר או שפרסם או הגיש למשקיעים בניירות ערך שלו הרשומים למסחר בבורסה בחו״ל, במועד שנקבע לכך, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כג|סעיפים 35כג(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 35לא|או 35לא(א)}}, והיה עליו לדעת שיש בכך כדי להטעות משקיע סביר;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 4}}
{{ח:ת}} כלל בטיוטת תשקיף, בתשקיף, בדוח, בהודעה, במסמך או במפרט הצעת רכש, שהוגשו לרשות לפי חוק זה, פרט מטעה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44א1|סעיף 44א1(א)}}, או כלל בחוות דעת, בדוח, בסקירה או באישור, שנכללו או שנזכרו באחד מאלה, בהסכמתו המוקדמת, פרט מטעה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44א1|סעיף 44א1(ב)}}, והיה עליו לדעת שיש בכך כדי להטעות משקיע סביר;

{{ח:סעיף*|(4א)||תיקון: ק״ת תשע״ז־2|עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 4א}}
{{ח:ת}} לא הגיש לתאגיד הודעה בדבר ניירות ערך של התאגיד המוחזקים בידו או בדבר פרטים אחרים הנוגעים אליו, במועד שנקבע לכך לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37 לחוק}} והיה עליו לדעת שיש בכך כדי להטעות משקיע סביר;

{{ח:סעיף*|(4א1)||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 4א1}}
{{ח:ת}} הציע בזירת סוחר, מסחר במכשיר פיננסי מסוג אופציה בינארית או מסחר במכשיר פיננסי אחר מסוג שקבע שר האוצר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44יב1|סעיף 44יב1}};

{{ח:סעיף*|(4ב)||תיקון: ק״ת תשע״ז־2|עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 4ב}}
{{ח:ת}} כלל בבקשת רישיון זירה או בדוח, בסקירה או באישור שנכללו בה, פרט מטעה או שלא כלל בבקשה כאמור, בדוח, בסקירה או באישור שנכללו בה פרט שהיה עליו לכלול בו בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 44יג|סעיף 44יג(ב)(6) לחוק}} והיה עליו לדעת שיש בכך כדי להטעות את הרשות;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 5}}
{{ח:ת}} ניהל זירת סוחר בלא רישיון זירה או בניגוד לתנאיו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44יג|סעיף 44יג}};

{{ח:סעיף*|(5א)||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 5א}}
{{ח:ת}} ניהל זירת סוחר המשמשת רק לקוחות מחוץ לישראל, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44יד1|סעיף 44יד1}};

{{ח:סעיף*|(6)||תיקון: ק״ת תשע״ז־2|עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 6}}
{{ח:ת}} כלל בדיווח בפרסום מטעמו או במידע אחר שהיה מוסתר, פרט מטעה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44יז|סעיף 44יז(ב)}}, והיה עליו לדעת שיש בכך כדי להטעות לקוח סביר;

{{ח:סעיף*|(7)||תיקון: תשע״ב־5|עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 7}}
{{ח:ת}} לא דיווח או לא מסר מידע במועד שנקבע לכך, או לא כלל בדיווח או במידע פרט שהיה עליו לכלול בו בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 44כח|סעיף 44כח(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 44כט|או 44כט(4) או (8)}}, והיה עליו לדעת שיש בכך כדי להטעות את הרשות או לקוח סביר;

{{ח:סעיף*|(8)||תיקון: תשע״ז־3|עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 8}}
{{ח:ת}} ניהל מערכת למסחר בניירות ערך כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 44לא|בסעיף 44לא}} בלא שקיבל רישיון לכך, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}};

{{ח:סעיף*|(8א)||תיקון: תשע״ז־3|עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 8א}}
{{ח:ת}} סירב סירוב בלתי סביר להעניק שירות למשתמש או ללקוח בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ב|סעיף 50ב(ב)(1)}};

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 9}}
{{ח:ת}} עשה עסקה בנייר ערך של חברה או בנייר ערך אחר שנייר ערך של חברה הוא נכס בסיס שלו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52ג|סעיף 52ג(א)}}, והיה עליו לדעת כי מידע פנים מצוי בידו או בידי החברה; ואולם לא יראו אדם כמבצע הפרה לפי פרט זה אם הוכיח את אחת ההגנות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 52ז|בפסקאות (1) או (4) עד (9) שבסעיף 52ז(א)}};

{{ח:סעיף*|(10)||תיקון: תשע״ב־2|עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 10}}
{{ח:ת}} מסר מידע פנים או חוות דעת על נייר ערך, לאדם שהיה עליו לדעת כי יעשה שימוש במידע הפנים או ינצל את חוות הדעת לצורך עסקה או ימסור אותה לאחר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52ג|סעיף 52ג(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 52ד|או 52ד(א)}}, והיה עליו לדעת כי המידע הוא מידע פנים או חוות דעת על נייר ערך; ואולם לא יראו אדם כמבצע הפרה לפי פרט זה אם הוכיח את אחת ההגנות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ג פרט 9|בפרט (9)}};

{{ח:סעיף*|(11)||תיקון: תשע״ב־2|עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 11}}
{{ח:ת}} עשה שימוש במידע פנים אשר הגיע לידיו, במישרין או בעקיפין, מאיש פנים בחברה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52ד|סעיף 52ד(א)}}, והיה עליו לדעת כי המידע הוא מידע פנים שהגיע מאיש פנים בחברה; ואולם לא יראו אדם כמבצע הפרה לפי פרט זה אם הוכיח את אחת ההגנות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ג פרט 9|בפרט (9)}};

{{ח:סעיף*|(12)||עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 12}}
{{ח:ת}} קנה או מכר נייר ערך שלא במהלך המסחר בבורסה או שלא על פי הוראה בכתב שנתן יום לפחות לפני ביצוע הקנייה או המכירה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52ט|סעיף 52ט(ב)}}, החזיק ניירות ערך שלו שלא בחשבון על שמו אצל חבר הבורסה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52ט|סעיף 52ט(ג)}}, או נתן הוראה לקנות או למכור נייר ערך שלא בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52ט|סעיף 52ט(ד)}};

{{ח:סעיף*|(13)||עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 13}}
{{ח:ת}} שימש חתם אף שלא שהיה רשום במרשם החתמים, לא התקיים בו תנאי מהתנאים למרשם כאמור או שפעל כחתם אף שהיה רשום במרשם כאמור במעמד לא פעיל, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56(ג)(4א)}};

{{ח:סעיף*|(14)||עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 14}}
{{ח:ת}} בהיותו חתם, כיהנו בו דירקטורים, נושאי משרה או עובדים שלא בהתאם לתנאים הקבועים בהוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 7|תקנות 7}} {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 9|או 9 לתקנות החיתום}};

{{ח:סעיף*|(15)||עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 15}}
{{ח:ת}} התחייב בהתחייבות חיתומית העולה על 15 אחוזים מכלל ההתחייבויות החיתומיות שניתנו או שימש חתם מתמחר בהצעה לציבור שאינה הצעה של מניות הכלולות במדד ת״א 25, והכל בניגוד להוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 10|תקנה 10 לתקנות החיתום}};

{{ח:סעיף*|(16)||עוגן=תוספת 7 חלק ג פרט 16}}
{{ח:ת}} שימש מפיץ בלא שהתקיימו בו דרישות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 23|תקנה 23 לתקנות החיתום}}.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ׳ באב תשכ״ח (14 באוגוסט 1968).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''זאב שרף'''
שר האוצר
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]