חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים, התשע״ט–2019}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2078354}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ט, 262|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528394.pdf}}, {{ח:תיבה|343|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/21/law/21_lsr_559683.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 192|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: המפקח על מוסדות לגמילות חסדים}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: מינוי המפקח ותפקידיו}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: הוראות המפקח}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: ניהול מרשם}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: הוועדה המייעצת}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: היתר לשליטה או להחזקת אמצעי שליטה במוסד לגמילות חסדים}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: אורגנים ובעלי תפקידים אחרים במוסד לגמילות חסדים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הגבלות על פעילותם של מוסדות לגמילות חסדים}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳: הגבלות על ניהול עסקים}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: הגבלות מיוחדות על מוסד לגמילות חסדים}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: חובות דיווח}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: שמירה על ענייני לקוחות}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן א|סימן א׳: שמירה על ענייני לקוחות של מוסדות לגמילות חסדים}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: בירור תלונות הציבור}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: שמירה על יכולת לקיים התחייבויות ועל ניהול תקין}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: חיסול עסקיו של מוסד לגמילות חסדים}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: סמכויות פיקוח, אכיפה ובירור מינהלי}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: עיצום כספי}}

{{ח:פנימי|פרק יב סימן א|סימן א׳: הטלת עיצום כספי}}

{{ח:פנימי|פרק יב סימן ב|סימן ב׳: התחייבות להימנע מהפרה}}

{{ח:פנימי|פרק יב סימן ג|סימן ג׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק יג|פרק י״ג: עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק יד|פרק י״ד: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק טו|פרק ט״ו: תיקונים עקיפים}}

{{ח:פנימי|פרק טז|פרק ט״ז: תחילה והוראות מעבר}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת: {{מוקטן|הון עצמי מזערי הנדרש ממוסד לגמילות חסדים}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“, בתאגיד – זכות שהיא אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} זכות ההצבעה באסיפה כללית של חברה או בגוף מקביל של תאגיד אחר;
{{ח:תתת|(2)}} הזכות למנות דירקטור בתאגיד, ולעניין זה –
{{ח:תתתת|(א)}} יראו את מי שמינה דירקטור בתאגיד כבעל הזכות למנותו;
{{ח:תתתת|(ב)}} חזקה על תאגיד שנושא משרה בו התמנה לדירקטור בתאגיד אחר, ועל מי ששולט באותו תאגיד, שהם בעלי הזכות למנותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אשראי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל השפעה“, במוסד לגמילות חסדים שהוא יחיד – מי שביכולתו לכוון את פעילותו של המוסד לגמילות חסדים, במישרין או בעקיפין, למעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקיד של נושא משרה במוסד לגמילות חסדים; לעניין זה יראו מי שמממן למעלה מ־50% מהיקף הפעילות של המוסד לגמילות חסדים או משיעור נמוך יותר שקבע השר, כבעל השפעה בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל עניין“, במוסד לגמילות חסדים – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שמחזיק ביותר מ־15% מסוג מסוים של אמצעי שליטה במוסד לגמילות חסדים;
{{ח:תתת|(2)}} מי שמחזיק אמצעי שליטה בשלושה מוסדות לגמילות חסדים או יותר, ובלבד שההחזקה בכל אחד מהמוסדות לגמילות חסדים היא של יותר מ־5% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטור“ או ”דירקטוריון“ – דירקטור או דירקטוריון בחברה, חבר ועד או ועד בעמותה, וכל בעל תפקיד או גוף הממלא תפקיד מקביל או דומה לתפקיד האמור, אף אם תוארו שונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הון עצמי“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי תאגיד – הון עצמי לפי כללי החשבונאות המקובלים;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי יחיד – פיקדון נזיל או איגרות חוב שהוציאה המדינה והנסחרות בבורסה, המופקדים בתאגיד בנקאי או אצל חבר בורסה בישראל, על שם המוסד לגמילות חסדים, וככל שנתן המפקח הוראות בדבר אופן ההחזקה של פיקדון או איגרות חוב כאמור – מוחזקים גם בהתאם להוראות שנתן כאמור; לעניין זה, ”פיקדון נזיל“ – פיקדון שניתן לפורעו לכל היותר בתוך שלושה חודשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“ או ”רכישה“ – בין לבד בין יחד עם אחרים, בין במישרין ובין בעקיפין, לרבות על ידי שלוח או נאמן או על ידי תאגיד נשלט; לעניין הגדרה זו, ”יחד עם אחרים“ – יחד עם אחרים בשיתוף פעולה דרך קבע; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו כמשתפים פעולה דרך קבע לעניין יחיד – אותו, את קרובו ותאגיד שאחד מהם שולט בו, ולעניין תאגיד – אותו, את מי ששולט בו ותאגיד שאחד מהם שולט בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היקף פעילות בנקאי“ – צבר פיקדונות או צבר אשראי העולה על שלושה מיליארד שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר בהסכמת נגיד בנק ישראל ובאישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היקף פעילות מזערי“ – צבר פיקדונות או צבר אשראי שאינו עולה על מיליון שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היקף פעילות נרחב“ – צבר פיקדונות או צבר אשראי העולה על 8 מיליון שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה“ – הוועדה המייעצת שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר בורסה“ – מי שהוא חבר הבורסה בהתאם לתקנון הבורסה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 46|בסעיף 46 לחוק ניירות ערך}}, למעט תאגיד בנקאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק איסור הלבנת הון“ – {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|חוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבנקאות (רישוי)“ – {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על הביטוח“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על קופות גמל“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ניירות ערך“ – {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד לגמילות חסדים“ – בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח“ – מי שהתמנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח על הבנקים“ – מי שהתמנה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתן אשראי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 21|בסעיף 21(ב) לחוק הבנקאות (רישוי)}}, למעט הנפקה של כרטיסי אשראי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה“, במוסד לגמילות חסדים –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד – נושא משרה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, במוסד לגמילות חסדים, וכן חבר ועדת ביקורת שאינו דירקטור, מנהל סניף, אם קיים, או מורשה חתימה של תאגיד, וכל הממלא תפקיד מקביל או דומה לתפקידים אלה אף אם תוארו שונה; לעניין זה, ”מורשה חתימה“ – מי שהוסמך לחייב ולזכות את התאגיד בחתימתו, או מי שמאשר מתן אשראי;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מוסד לגמילות חסדים שהוא יחיד – מי שמנהל את פעילותו של המוסד לגמילות חסדים, לרבות פעילות של סניף שלו, וכן מורשה חתימה בחשבונו העסקי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיקדון“ – כל תשלום שמתקיים לגביו אחד מאלה, למעט תרומה מזכה ולמעט תשלום מסוג שקבע השר באישור ועדת הכספים של הכנסת:
{{ח:תתת|(1)}} יש בצדו זכות לקבלו חזרה, כולו או חלקו, בין שהזכות היא של נותן התשלום ובין שהומחתה או הוקנתה לאדם שלישי;
{{ח:תתת|(2)}} מתקיימים לגביו תנאים אחרים שקבע השר באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צבר אשראי“ – סך כל החובות כלפי בעל רישיון למתן אשראי בשל אשראי שנתן בפועל, בתוספת 10% מסך מסגרות האשראי שנתן; לעניין זה, ”מסגרת אשראי“ – התחייבות להעמדת אשראי בסכום מסוים, בניכוי סך האשראי שניתן בפועל מתוך הסכום האמור, למעט התחייבות כאמור שלא נקבע לגביה מועד על ידי הלווה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צבר פיקדונות“ – סך כל החובות של בעל רישיון בשל קבלת פיקדונות בפועל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלת פיקדונות“ – קבלת פיקדונות כספיים כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 21|בסעיף 21(ב) לחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“, של אדם – בן זוג, הורה, הורה הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה, לרבות חורגים וכן כל אדם הסמוך על שולחנו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית“ – כל תמורה הניתנת בקשר עם אשראי או פיקדון שיש בה משום תוספת לקרן, יהיה כינויה אשר יהיה, ולעניין זה יראו כריבית הותרת חלק מכספי הפיקדון או התרומה המזכה בידי נותן האשראי, בשל מתן האשראי, והכול למעט –
{{ח:תתת|(1)}} עמלות לצורך כיסוי הוצאות תפעול ולצורך קרנות ליציבות ולנזילות, מסוג, בסכום או בשיעור שקבע השר;
{{ח:תתת|(2)}} החזר הוצאות סבירות שהוצאו בשל פיגור בהחזר האשראי, מסוג, בסכום או בשיעור שקבע השר;
{{ח:תתת|(3)}} כל סכום המתווסף לקרן עקב תנאי הצמדה לאחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שער החליפין למטבע הישראלי או למטבע אחר שאישר המפקח, שמפרסם בנק ישראל;
{{ח:תתתת|(ב)}} מדד המחירים לצרכן, או מדד אחר שאישר המפקח, שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון“ – רישיון לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, שניתן לפי חוק זה, בין שהוא רישיון בסיסי ובין שהוא רישיון מורחב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון בסיסי“ – רישיון לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית בהיקף פעילות העולה על היקף פעילות מזערי אך אינו עולה על היקף פעילות נרחב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון מורחב“ – רישיון לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית בהיקף פעילות נרחב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשם“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין חברה לתועלת הציבור – רשם ההקדשות לפי {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות#סעיף 25|סעיף 25 לחוק הנאמנות, התשל״ט–1979}};
{{ח:תתת|(2)}} לעניין עמותה – רשם העמותות לפי {{ח:חיצוני|חוק העמותות|חוק העמותות, התש״ם–1980}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותים“, ”שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית“ – קבלת פיקדונות ומתן אשראי, כאחת, הנעשים דרך עיסוק, ובלבד שהפיקדונות והאשראי אינם נושאי ריבית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – היכולת, בין לבד ובין יחד עם אחרים, לכוון את פעילותו של תאגיד, למעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקיד של דירקטור או נושא משרה אחר בתאגיד; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו אדם כשולט בתאגיד אם מתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מחזיק מחצית או יותר מסוג מסוים של אמצעי השליטה בתאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} בידיו היכולת למנוע קבלת החלטות עסקיות בתאגיד, למעט החלטות שעניינן מכירה או חיסול של רוב עסקי התאגיד או שינוי מהותי בהם;
{{ח:תת}} לעניין הגדרה זו, ”יחד עם אחרים“ – יחד עם אחרים בשיתוף פעולה דרך קבע; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו כמשתפים פעולה דרך קבע לעניין יחיד – אותו, את קרובו ותאגיד שאחד מהם שולט בו, ולעניין תאגיד – אותו, את מי ששולט בו ותאגיד שאחד מהם שולט בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ ו”תאגיד עזר“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תרומה מזכה“ – תרומה שמתקיים לגביה אחד מאלה ולמעט תרומה מסוג שקבע השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת:
{{ח:תתת|(1)}} יש בצדה זכות לקבלה חזרה, כולה או חלקה, בין שהזכות היא של נותן התרומה ובין שהומחתה או הוקנתה לאדם שלישי;
{{ח:תתת|(2)}} יש בצדה זכות לקבל מענק או אשראי, בין שהזכות היא של נותן התרומה ובין שהומחתה או הוקנתה לאדם שלישי;
{{ח:תתת|(3)}} מתקיימים לגביה תנאים אחרים שקבע השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:תת}} ויחולו עליה כל ההוראות בחוק זה שחלות לעניין פיקדון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר האוצר.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: המפקח על מוסדות לגמילות חסדים}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: מינוי המפקח ותפקידיו}}

{{ח:סעיף|2|המפקח על מוסדות לגמילות חסדים}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות גמל}}, יהיה המפקח על מוסדות לגמילות חסדים, ואולם רשאי השר למנות במקומו עובד משרד האוצר למפקח על מוסדות לגמילות חסדים.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח ייתן רישיונות והיתרים לפי חוק זה ויפקח על פעולתם של מוסדות לגמילות חסדים.

{{ח:סעיף|3|שיקולי המפקח}}
{{ח:ת}} בביצוע תפקידיו ובהפעלת סמכויותיו לפי חוק, ובכלל זה מתן הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, יביא המפקח בחשבון בין השאר עניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} יצירת סביבה אמינה, בטוחה ויציבה למתן שירותים, הפועלת בהתאם לכל דין;
{{ח:תת|(2)}} הגנה ושמירה על עניינם של לקוחות של מוסדות לגמילות חסדים וכן קידום עניינם;
{{ח:תת|(3)}} הגברת הנגישות לשירותים;
{{ח:תת|(4)}} הגברת שקיפות המידע ונגישות המידע ללקוחות של מוסדות לגמילות חסדים;
{{ח:תת|(5)}} המדיניות הכלכלית של הממשלה;
{{ח:תת|(6)}} קידום מטרות חברתיות ועזרה הדדית.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: הוראות המפקח}}

{{ח:סעיף|4|הוראות המפקח}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי, לשם ביצוע תפקידו ולאחר התייעצות עם הוועדה, לתת הוראות הנוגעות לדרכי פעולתם וניהולם של מוסדות לגמילות חסדים, של נושאי משרה בהם ושל כל מי שמועסק על ידם, והכול כדי להבטיח את ניהולם התקין ואת השמירה על עניינם של לקוחותיהם, וכדי למנוע פגיעה ביכולתו של מוסד לגמילות חסדים לקיים את התחייבויותיו; הוראות כאמור יכול שיינתנו לכלל המוסדות לגמילות חסדים או לסוג מסוים מהם.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לתת הוראות לעניין אמות המידה, השיקולים והנסיבות שיובאו בחשבון בבחינת יושרו ויושרתו של אדם לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} במתן הוראות על פי חוק זה יביא המפקח בחשבון שיקולים שעשויים להשפיע על יכולתם של מוסדות לגמילות חסדים לתת שירותים, בשים לב לעלויות הכרוכות בביצוע ההוראות, ובהתחשב באופיים של מוסדות לגמילות חסדים כגופים ללא מטרות רווח.

{{ח:סעיף|5|פרסום הוראות המפקח}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות המפקח לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}} וכל הוראה אחרת של המפקח שהיא בת פועל תחיקתי, אין חובה לפרסמן ברשומות, ואולם המפקח יפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות המפקח כאמור בסעיף קטן (א), וכל שינוי בהן, יועמדו לעיון הציבור במשרדי המפקח ויפורסמו לציבור.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: ניהול מרשם}}

{{ח:סעיף|6|ניהול מרשם של מוסדות לגמילות חסדים}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח ינהל מרשם של מוסדות לגמילות חסדים.
{{ח:תת|(ב)}} במרשם לפי סעיף קטן (א) יכלול המפקח, בין השאר, פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי המוסד לגמילות חסדים, סוג הרישיון שבידו ותקופת תוקפו אם נקבעה;
{{ח:תתת|(2)}} מוסדות לגמילות חסדים שרישיונם הותלה, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}};
{{ח:תתת|(3)}} פרסום בדבר עיצום כספי שהוטל על מוסד לגמילות חסדים לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב}}, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 90|סעיף 90}}.
{{ח:תת|(ג)}} המרשם יהיה פתוח לעיון הציבור.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: הוועדה המייעצת}}

{{ח:סעיף|7|הוועדה המייעצת}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה ועדה שתפקידה לייעץ למפקח בכל עניין כנדרש לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה תהיה בת חמישה חברים שימונו מקרב הציבור ומקרב עובדי המדינה, ויחולו לעניין הרכב הוועדה הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר חברי הוועדה שימונו מקרב הציבור לא יפחת משניים ולא יעלה על שלושה; חברי הוועדה כאמור לא יעסקו במתן שירותים פיננסיים;
{{ח:תתת|(2)}} אחד מחברי הוועדה יהיה משפטן שימונה בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה, ויכול שיהיה עובד המדינה או שימונה מקרב הציבור;
{{ח:תתת|(3)}} שניים מחברי הוועדה שימונו מקרב הציבור, ובלבד שאינם המשפטן שימונה מקרב הציבור כאמור בפסקה (2), יהיו בעלי ניסיון וידע הנובע מעבודה מול מוסדות לגמילות חסדים, ואם מונה חבר ועדה שלישי מקרב הציבור שאינו כאמור בפסקה (2) – הוא יהיה מתחום המשק והכלכלה או הצרכנות או חבר הסגל האקדמי הבכיר במוסד מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, או מי שהיה חברי סגל כאמור, שהוא בעל ניסיון או השכלה בתחום השירותים הפיננסיים.
{{ח:תת|(ג)}} לא ימונה לחבר הוועדה מי שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר הוועדה או מי שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור וטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי.
{{ח:תת|(ד)}} השר ימנה אחד מחברי הוועדה ליושב ראש הוועדה ואחד מהם לסגן היושב ראש; היושב ראש וסגנו לא יהיו מקרב עובדי המדינה.
{{ח:תת|(ה)}} הוועדה תתכנס לבקשת יושב ראש הוועדה או לבקשת המפקח, ותכלול בסדר יומה כל נושא שבסמכותה על פי בקשת היושב ראש או המפקח.
{{ח:תת|(ו)}} שלושה חברי הוועדה ובהם היושב ראש או סגן היושב ראש, והמשפטן, יהיו מניין חוקי בישיבותיה, ובלבד שלא תתקבל החלטה בנושא מסוים בלי שהשתתף בישיבה חבר ועדה שהוא בעל ניסיון וידע הנובע מעבודה מול מוסדות לגמילות חסדים; נדחתה קבלת החלטה בשל אי־השתתפות חבר ועדה כאמור, יהיה ניתן לקבל החלטה באותו נושא בישיבה הבאה של הוועדה שתתכנס אף אם לא השתתף בה חבר הוועדה האמור.
{{ח:תת|(ז)}} בסעיף זה, ”עובד המדינה“ – לרבות עובד בתאגיד שהוקם לפי חוק.

{{ח:סעיף|8|ניגוד עניינים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימונה ולא יכהן כחבר הוועדה מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או תפקיד אחר שלו.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הוועדה יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות הוועדה, אם הנושא עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או תפקיד אחר שלו; חבר הוועדה לא יטפל במסגרת תפקידו בוועדה בנושא כאמור גם מחוץ לישיבות הוועדה.
{{ח:תת|(ג)}} התברר לחבר הוועדה כי הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), יודיע על כך בהקדם האפשרי ליושב ראש הוועדה; היה חבר הוועדה כאמור יושב ראש הוועדה – יודיע על כך בהקדם האפשרי לשר.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”עניין אישי“, של חבר הוועדה – לרבות עניין אישי של קרובו או עניין של גוף שהוא או קרובו הם בעלי עניין או נושאי משרה בו כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}}.

{{ח:סעיף|9|תקופת כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת כהונתו של חבר ועדה תהיה שלוש שנים מיום מינויו.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הוועדה שתמה תקופת כהונתו יכול שיתמנה מחדש לתקופת כהונה נוספת, ובלבד שלא יכהן יותר משתי תקופות כהונה רצופות.

{{ח:סעיף|10|פקיעת כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הוועדה יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא התפטר במסירת כתב התפטרות לשר;
{{ח:תתת|(2)}} נבצר ממנו דרך קבע, לדעת השר, למלא את תפקידו;
{{ח:תתת|(3)}} הוא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר הוועדה, או שהוגש נגדו כתב אישום בשל עבירה כאמור וטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי.
{{ח:תת|(ב)}} עובד המדינה שהתמנה להיות חבר הוועדה תפקע כהונתו כאשר יחדל להיות עובד המדינה.

{{ח:סעיף|11|סדרי עבודת הוועדה}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה תקבע את דרכי עבודתה וסדרי דיוניה ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} החלטותיה של הוועדה יתקבלו ברוב דעות החברים הנוכחים והמצביעים בישיבה; היו הדעות שקולות תכריע דעתו של יושב ראש הוועדה.

{{ח:סעיף|12|שמירת תוקף}}
{{ח:ת}} קיום הוועדה, סמכויותיה ותוקף החלטותיה, לא ייפגעו מחמת שהתפנה מקומו של חבר בה או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית}}

{{ח:סעיף|13|חובת רישוי}}
{{ח:תת|(א)}} יחיד וכן עמותה או חברה לתועלת הציבור שאינן תאגיד בנקאי לא יעסקו במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, בהיקף פעילות העולה על היקף פעילות מזערי ואינו עולה על היקף פעילות בנקאי, אלא אם כן בידם רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, ובהתאם לתנאי הרישיון.
{{ח:תת|(ב)}} מי שבידו רישיון כאמור בסעיף קטן (א) לא יעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית בהיקף פעילות נרחב, אלא אם כן בידו רישיון מורחב.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), מי שבידו רישיון כאמור בסעיף קטן (א) רשאי לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית בהיקף פעילות נרחב, גם אם אין בידו רישיון מורחב, אם הגיש בקשה לקבלת רישיון מורחב עד תום 30 ימים מהמועד שבו היקף פעילותו היה להיקף פעילות נרחב וכל עוד מתקיימים בו שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} טרם ניתנה החלטה בבקשתו לקבלת רישיון מורחב;
{{ח:תתת|(2)}} היקף פעילותו אינו עולה על פי שניים מהיקף הפעילות הנרחב המזערי הנדרש לקבלת רישיון מורחב.
{{ח:תת|(ד)}} על אף הוראות סעיף קטן (א) והוראות {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 21|סעיפים 21}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 22א|ו־22א לחוק הבנקאות (רישוי)}}, עמותה או חברה לתועלת הציבור בעלת רישיון כאמור בסעיף קטן (א) שהוא רישיון מורחב, רשאית להמשיך ולעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית בהיקף פעילות בנקאי, אף שאינה תאגיד בנקאי, אם הגישה לנגיד בנק ישראל בקשה לקבלת רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי)}}, לפני המועד שבו היקף פעילותה היה להיקף פעילות בנקאי, וכל עוד מתקיימים שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נגיד בנק ישראל טרם נתן את החלטתו בבקשה לקבלת רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:תתת|(2)}} היקף פעילותה אינו עולה על 110% מהיקף הפעילות הבנקאי המזערי הנדרש לקבלת רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי)}}.

{{ח:סעיף|14|סייגים לחובת הרישוי}}
{{ח:תת|(א)}} חובת הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} לא תחול על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מבטח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:תתת|(2)}} חברה מנהלת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות גמל}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי, בתקנות, לפטור סוגי גופים נוספים מחובת הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}; אין בפטור כאמור כדי לגרוע מהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי)}}.

{{ח:סעיף|15|סוגי הרישיונות}}
{{ח:ת}} רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית יכול שיהיה רישיון בסיסי או רישיון מורחב.

{{ח:סעיף|16|תנאים למתן רישיון בסיסי}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לתת רישיון בסיסי למבקש שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מבקש הרישיון הוא אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} יחיד שהוא בגיר, אזרח ישראלי או תושב ישראל, שלא הוכרז פסול דין ולא ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל;
{{ח:תתתת|(ב)}} עמותה או חברה לתועלת הציבור שבית המשפט לא מינה לה כונס נכסים ולא ציווה על פירוקה ואחד לפחות מנושאי המשרה בה הוא אזרח ישראלי או תושב ישראל;
{{ח:תתת|(2)}} למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון בסיסי, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}} {{ח:פנימי|תוספת|ולתוספת}};
{{ח:תתת|(3)}} מבקש הרישיון, ואם הוא יחיד – גם בעל השפעה בו, לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, וכן לא הוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור שטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי, ולא מתקיימות לדעת המפקח נסיבות אחרות המטילות דופי ביושרו וביושרתו לפי אמות המידה שעליהן הורה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}}; לעניין זה ובלי לגרוע מכלליות האמור –
{{ח:תתתת|(א)}} יראו כל אחת מהעבירות המפורטות להלן כעבירה שמתקיים בה האמור בפסקה זו, אלא אם כן מצא המפקח כי מתקיימים טעמים מיוחדים הנוגעים לנסיבות ביצוע העבירה ומידת חומרתה, שבשלהם אין מניעה לעיסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית:
{{ח:תתתתת|(1)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 4|או 4 לחוק איסור הלבנת הון}};
{{ח:תתתתת|(2)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 220|סעיף 220 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתתתת|(3)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117|סעיף 117(ב) או (ב1) לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:תתתתת|(4)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 98|סעיף 98(ג2) לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}};
{{ח:תתתתת|(5)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 211|סעיף 211(א1) לפקודת המכס}};
{{ח:תתתתת|(6)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 415|סעיפים 415}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 418|418 עד 420}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 422|422}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 423|423}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 425|ו־425 עד 428 לחוק העונשין}};
{{ח:תתתת|(ב)}} ”הורשע בעבירה“ – לרבות הורשע בעבירה דומה במדינה אחרת;
{{ח:תתת|(4)}} בנושאי המשרה של מבקש הרישיון מתקיימים התנאים למינוי ולכהונה של נושא משרה בבעל רישיון לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}};
{{ח:תתת|(5)}} לגבי מבקש רישיון שהוא תאגיד – מתקיימים בבעל השליטה ובבעל עניין בו התנאים לקבלת היתר לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} מצא המפקח, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, כי בשל טעמים שבטובת הציבור מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, רשאי הוא שלא לתת רישיון למבקש, אף אם מתקיימים לגביו התנאים שבסעיף קטן (א), ובלבד שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה.

{{ח:סעיף|17|תנאים ושיקולים למתן רישיון מורחב}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לתת רישיון מורחב למבקש שמתקיימים לגביו, נוסף על התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16}}, כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מבקש הרישיון הוא עמותה או חברה לתועלת הציבור;
{{ח:תתת|(2)}} למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון מורחב, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}} {{ח:פנימי|תוספת|ולתוספת}};
{{ח:תתת|(3)}} מבנה התאגיד תואם את הדרישות לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} בבואו להחליט בבקשה למתן רישיון מורחב יביא המפקח בחשבון, בין השאר, עניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מטרותיו של מבקש הרישיון על פי מסמכי ההתאגדות שלו;
{{ח:תתת|(2)}} האמצעים הכספיים ומקורות המימון של מבקש הרישיון.

{{ח:סעיף|18|בקשה לרישיון}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לרישיון תוגש בטופס שיקבע המפקח ותכלול בין השאר את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תחומי העיסוק במסגרת שירותי הפיקדון והאשראי בלא ריבית שבהם מבקש הרישיון מבקש לעסוק;
{{ח:תתת|(2)}} פרטי הזיהוי של מבקש הרישיון ושל נושאי המשרה בו;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי מבקש רישיון שהוא יחיד – פרטי הזיהוי של בעלי ההשפעה בו;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי מבקש רישיון שהוא תאגיד – פרטי הזיהוי של בעלי העניין ובעלי השליטה בו, ושיעור החזקתם באמצעי השליטה בו;
{{ח:תתת|(5)}} מקום פעילותו הראשי של מבקש הרישיון וכן מענם של הסניפים שברצונו להפעיל.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה לרישיון יצורפו מסמכים המעידים על קיום התנאים לקבלת רישיון, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיפים 16}} {{ח:פנימי|סעיף 17|או 17}}, וכן הצהרה ומסמכים כמפורט להלן, לפי העניין, ורשאי המפקח לדרוש ממבקש הרישיון נתונים ומסמכים נוספים הדרושים לדעתו לשם בחינת הבקשה:
{{ח:תתת|(1)}} הצהרה בדבר האמצעים הכספיים ומקורות המימון של מבקש הרישיון שתינתן בדרך שיורה המפקח;
{{ח:תתת|(2)}} היה המבקש תאגיד – המסמכים שעל פיהם התאגד והמסמכים שעל פיהם הוא פועל.

{{ח:סעיף|19|מתן רישיון}}
{{ח:ת}} המפקח ייתן החלטה בבקשה לרישיון שהוגשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}, בתוך 70 ימים מיום הגשת הבקשה, ואם דרש המפקח נתונים ומסמכים נוספים לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ב)}} – בתוך 70 ימים מיום שהומצאו לו הנתונים והמסמכים.

{{ח:סעיף|20|תקופת הרישיון}}
{{ח:ת}} רישיון יינתן לתקופה בלתי קצובה, ואולם המפקח רשאי להורות כי רישיון יינתן לתקופה קצובה שיורה ולא תפחת משנה; המפקח רשאי להורות כאמור לבעל רישיון מסוים אם מצא כי מתקיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת.

{{ח:סעיף|21|הודעה על מתן הרישיון והצגתו לציבור}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על מתן רישיון תפורסם לציבור.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון יציג העתק מהרישיון בכל אחד מסניפיו, במקום בולט לעין, ויציין את מספר הרישיון על כל שלט או בכל פרסום שלו וכן על כל מסמך שהוא מוציא.

{{ח:סעיף|22|דיווח למפקח על שינויים}}
{{ח:תת|(א)}} חל שינוי בפרט מהפרטים שמסר בעל רישיון למפקח במסגרת בקשתו לקבלת רישיון או במסגרת המסמכים שצורפו לה, או הוגש נגדו כתב אישום בעבירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(א)(3)}}, ידווח על כך למפקח בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־30 ימים מהיום שנודע לו על השינוי ויצרף את המסמכים הנוגעים לעניין.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), לעניין דיווח על הגשת כתב אישום בעבירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(א)(3)}} לא תחול החובה לצרף מסמכים כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} חל שינוי בצבר האשראי או בצבר הפיקדונות של בעל רישיון, באופן המחייב אותו לשנות את ההון העצמי הנדרש לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיפים 36}} {{ח:פנימי|סעיף 37|ו־37}} {{ח:פנימי|תוספת|והתוספת}}, ידווח על כך בעל הרישיון למפקח בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־30 ימים מהיום שנודע לו על השינוי ויצרף את המסמכים הנוגעים לעניין.

{{ח:סעיף|23|פיקוח על מי שרישיונו בוטל}}
{{ח:תת|(א)}} מי שרישיונו בוטל חייב למלא אחרי כל ההוראות החלות על בעל רישיון לפי חוק זה, כל עוד קיימות התחייבויות שנתן ללקוחות לפני ביטול הרישיון.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לתת למי שרישיונו בוטל הוראות בדבר ניהול עסקיו ככל שהדבר ייראה לו נחוץ כדי להגן על לקוחותיו שהתקשרו עמו לפני ביטול הרישיון; אין בהוראה כאמור כדי לפטור את מי שרישיונו בוטל מאחריותו למילוי התחייבות שנתן לפני ביטול הרישיון.

{{ח:סעיף|24|ביטול או התליה של רישיון}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לבטל רישיון או להתלותו בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרישיון ניתן על יסוד מידע כוזב או שגוי;
{{ח:תתת|(2)}} חדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן רישיון המנויים {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיפים 16(א)(1) עד (3)}} {{ח:פנימי|סעיף 17|או 17(א)}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} בעל הרישיון הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה או מהוראות המפקח או תנאי מתנאי הרישיון;
{{ח:תתת|(4)}} בעל הרישיון לא החל לעסוק במתן שירות בתוך שנתיים ממועד מתן הרישיון, או שהפסיק לעסוק בכך במשך תקופה כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} היה בעל הרישיון תאגיד – הוא החליט על פירוקו מרצון או שבית המשפט מינה לו כונס נכסים או ציווה על פירוקו;
{{ח:תתת|(6)}} היה בעל הרישיון יחיד – ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל או שהוכרז פסול דין או נפטר;
{{ח:תתת|(7)}} טעמים שבטובת הציבור מצדיקים את ביטול הרישיון או את התלייתו;
{{ח:תתת|(8)}} היקף הפעילות של בעל הרישיון הוא היקף פעילות בנקאי ולא מתקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(ד)}}.
{{ח:תת|(ב)}} סבר המפקח כי הפגם כאמור בסעיף קטן (א) ניתן לתיקון, יורה לבעל הרישיון לתקנו, ורשאי הוא להורות על אופן התיקון והמועד לתיקון; חלפה התקופה שהורה המפקח והפגם לא תוקן להנחת דעתו, רשאי המפקח לנקוט אמצעים כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} המפקח לא יבטל ולא יתלה רישיון כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה; ביטול או התליה כאמור בסעיף קטן (א)(7) ייעשו לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), המפקח רשאי להתלות רישיון באופן מיידי אם קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת, ובלבד שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו וקיים התייעצות עם הוועדה המייעצת כאמור, לפי העניין, בסמוך ככל האפשר לאחר התליית הרישיון.
{{ח:תת|(ה)}} הודעה על ביטול רישיון או התלייתו תפורסם לציבור.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: היתר לשליטה או להחזקת אמצעי שליטה במוסד לגמילות חסדים}}

{{ח:סעיף|25|שליטה או החזקת אמצעי שליטה במוסד לגמילות חסדים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישלוט אדם במוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד, אלא על פי היתר שנתן המפקח ועל פי התנאים שנקבעו בו.
{{ח:תת|(ב)}} לא יהיה אדם בעל עניין במוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד, אלא על פי היתר שנתן המפקח ועל פי התנאים שנקבעו בו.
{{ח:תת|(ג)}} במתן היתר לפי סעיף קטן (א) לשליטה במוסד לגמילות חסדים שהוא בעל רישיון מורחב יובאו בחשבון השיקולים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(ב)}}, בשינויים המחויבים, וכן התאמתו של המבקש לשלוט במוסד לגמילות חסדים, לרבות ניסיונו העסקי, עיסוקיו ועסקיו האחרים, חוסנו הכלכלי ויושרו ויושרתו לרבות העדר הרשעה או כתב אישום תלוי ועומד בעבירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(א)(3)}}, וכן ההשלכות האפשריות של מתן ההיתר על תחום השירותים הפיננסיים.
{{ח:תת|(ד)}} במתן היתר לפי סעיף קטן (א) לשליטה במוסד לגמילות חסדים שהוא בעל רישיון בסיסי, ובמתן היתר לפי סעיף קטן (ב), יובאו בחשבון רק יושרו ויושרתו של מבקש ההיתר, לרבות העדר הרשעה או כתב אישום תלוי ועומד בעבירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(א)(3)}}.
{{ח:תת|(ה)}} היתר שניתן לפי סעיף זה כוחו יפה גם לגבי כל תאגיד שבשליטתו של בעל ההיתר.

{{ח:סעיף|26|העברת אמצעי שליטה}}
{{ח:ת}} מי שמחזיק אמצעי שליטה במוסד לגמילות חסדים לא יעביר אותם לאחר ביודעו שהנעבר זקוק להיתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}} ואין בידו ההיתר.

{{ח:סעיף|27|ביטול היתר או שינויו}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, רשאי לבטל או לשנות היתר שנתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}} אם היה לו יסוד סביר להניח כי מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בבעל ההיתר חדל להתקיים תנאי מהותי מתנאי ההיתר או שהוא הפר תנאי כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} בבעל ההיתר חדלו להתקיים התנאים והשיקולים שהצדיקו את מתן ההיתר;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין בעל היתר שהוא תאגיד – ניתן צו לפירוקו או מונה כונס נכסים לנכסיו או לנכס מהותי מהם בשל אי־תשלום חוב, ולעניין בעל היתר שהוא יחיד – ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל או שהוא הוכרז פסול דין;
{{ח:תתת|(4)}} יש חשש ממשי לפגיעה בטובת הציבור אם לא יבוטל או ישונה ההיתר.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח לא יבטל או ישנה היתר כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר שהתייעץ עם הוועדה המייעצת ולאחר שנתן לבעל ההיתר הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה, וכן הזדמנות לתקן את ההפרה בתוך תקופה שהורה, הוא או מי שהוא הסמיך כאמור.

{{ח:סעיף|28|הוראות המפקח למי שפעל בלא היתר}}
{{ח:תת|(א)}} סבר המפקח שאדם פעל בלא היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, רשאי הוא להורות, לאחר התייעצות עם הוועדה ולאחר שנתן לאותו אדם הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה –
{{ח:תתת|(1)}} על הפסקת החזקת אמצעי השליטה שמחזיק אותו אדם, כולם או חלקם, בדרך שהורה, בתוך תקופה שיורה, כך שלא יחזיק אמצעי שליטה מסוג כלשהו, מעל השיעור המותר להחזקה בלא היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}};
{{ח:תתת|(2)}} שלא יופעלו זכויות ההצבעה או זכות למנות דירקטורים של אותו אדם בלא היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}};
{{ח:תתת|(3)}} שהצבעה מכוח אמצעי שליטה שהחזיק אותו אדם בלא היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, לא תבוא במניין הקולות באותה הצבעה;
{{ח:תתת|(4)}} על ביטול מינויו של דירקטור שמונה בידי אותו אדם.
{{ח:תת|(ב)}} החזיק אדם אמצעי שליטה מכוח העברה על פי דין, בשיעור הטעון היתר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, רשאי המפקח, לאחר שנתן למחזיק הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, להורות לו להפסיק להחזיק באמצעי השליטה האמורים, כולם או חלקם, בתוך תקופה שיורה, כך שלא יחזיק אמצעי שליטה מסוג כלשהו, מעל לשיעור המותר להחזקה בלא היתר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|הסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ג)}} הורה המפקח, לפי הוראות סעיף קטן (ב), על הפסקת החזקת אמצעי שליטה, רשאי הוא לתת הוראה כאמור בסעיף קטן (א)(2) עד (4), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} לא מכר המחזיק את אמצעי השליטה, בהתאם להוראת המפקח לפי סעיף קטן (א)(1) או (ב), רשאי בית המשפט המחוזי, לבקשת המפקח, למנות כונס נכסים למכירת אמצעי השליטה כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} נודע למוסד לגמילות חסדים כי אדם פועל מכוח אמצעי שליטה המוחזקים בניגוד להוראות סעיף קטן (ב) {{ח:פנימי|סעיף 25|וסעיף 25}}, ידווח על כך למפקח.

{{ח:סעיף|29|דיווח על החזקת אמצעי שליטה}}
{{ח:תת|(א)}} המחזיק יותר מ־15% מסוג מסוים של אמצעי שליטה במוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד, ימסור למוסד לגמילות חסדים, ב־1 באפריל בכל שנה ובמועדים אחרים שיורה המפקח, דין וחשבון על החזקת אמצעי השליטה האמורים שבידיו ופרטים אחרים כפי שיורה המפקח, לרבות פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין מחזיק שהוא תאגיד – השולטים בו, וכן המחזיקים 15% או יותר מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו;
{{ח:תתת|(2)}} מי שהמחזיק פועל כשלוח או שנאמן בעבורו.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי להורות כי מחזיק אמצעי שליטה שחלה עליו חובת דיווח לפי סעיף זה, ימסור את הדיווח גם למפקח ישירות, ורשאי הוא להורות כי פרטים כאמור בסעיף קטן (א) יימסרו למפקח בלבד, במועדים שיורה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על מי שמחזיק אמצעי שליטה במוסד לגמילות חסדים כערובה לחיוב, למעט מחזיק שהוא תאגיד בנקאי.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: אורגנים ובעלי תפקידים אחרים במוסד לגמילות חסדים}}

{{ח:סעיף|30|כשירות לכהונה כנושא משרה במוסד לגמילות חסדים}}
{{ח:ת}} לא ימונה לנושא משרה במוסד לגמילות חסדים ולא יכהן כנושא משרה כאמור אלא מי שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא בגיר;
{{ח:תת|(2)}} הוא לא הוכרז פסול דין ולא ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל;
{{ח:תת|(3)}} הוא לא הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש נושא משרה במוסד לגמילות חסדים, ויראו כל אחת מהעבירות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(א)(3)(א)}} כעבירה שמתקיימות בה הוראות פסקה זו;
{{ח:תת|(4)}} מתקיימים בו תנאי כשירות נוספים שקבע השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת; השר רשאי לקבוע תנאי כשירות כאמור דרך כלל או לסוג מסוים של מוסדות לגמילות חסדים או נושאי משרה בהם, ובכלל זה השכלה, ניסיון מקצועי ועמידה בבחינות מקצועיות;
{{ח:תת|(5)}} מוסד לגמילות חסדים מסר למפקח הודעה על הכוונה למנותו, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31(א)}}, והמפקח לא הודיע על התנגדותו למינוי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31(ב)}} או לא הורה על הפסקת כהונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31(ג)}}.

{{ח:סעיף|31|התנגדות למינוי נושא משרה או הפסקת כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} מוסד לגמילות חסדים ימסור למפקח הודעה על הכוונה למנות נושא משרה, 60 ימים לפחות לפני תחילת כהונתו של נושא המשרה.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי, בתוך התקופה האמורה בסעיף קטן (א), להתנגד למינוי נושא משרה במוסד לגמילות חסדים, ובלבד שנתן למועמד הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו; לעניין זה יביא המפקח בחשבון את התאמתו של המועמד לתפקיד המוצע, ובכלל זה את ניסיונו, יושרו ויושרתו, וכן קשריו, מכל סוג שהוא, עם מוסד לגמילות חסדים או עם נושא משרה במוסד לגמילות חסדים.
{{ח:תת|(ג)}} מונה נושא משרה ולאחר מינויו התבררו פרטים נוספים או חדשים לעניין השיקולים האמורים בסעיף קטן (ב), רשאי המפקח, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת ולאחר שניתנה לנושא המשרה הזדמנות לטעון את טענותיו לפני המפקח או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, להורות על הפסקת כהונתו, בשל הפרטים הנוספים או החדשים כאמור.

{{ח:סעיף|32|הדירקטוריון}}
{{ח:תת|(א)}} בדירקטוריון של מוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד בעל רישיון מורחב יכהנו שלושה חברים, לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לתת הוראות בעניינים כמפורט להלן, דרך כלל או לסוג של מוסדות לגמילות חסדים כאמור בסעיף קטן (א):
{{ח:תתת|(1)}} הרכב הדירקטוריון, וכן מינוי ועדות דירקטוריון, מספר החברים בהן והרכבן;
{{ח:תתת|(2)}} תנאי כשירות של דירקטור ושל חבר בוועדת דירקטוריון יהיו כפי שיקבע השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת; אין בהוראות לפי פסקה זו כדי לגרוע מההוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30(4)}};
{{ח:תתת|(3)}} הגבלות לעניין מינוי דירקטור או חבר ועדת דירקטוריון, לרבות הגבלות בשל עיסוקיהם האחרים;
{{ח:תתת|(4)}} דרך המינוי של דירקטור, תקופות כהונה והוראות לעניין הפסקה או פקיעה של כהונתו, ובלבד שבאגודה בעלת רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, מינוי הדירקטור יהיה בידי חברי האגודה;
{{ח:תתת|(5)}} המניין החוקי בישיבות דירקטוריון ובישיבות ועדת דירקטוריון;
{{ח:תתת|(6)}} נושאים שיידונו והחלטות שיתקבלו בדירקטוריון או בוועדה מוועדותיו, והחלטות כאמור שיתקבלו בהליך מיוחד או ברוב מיוחד שייקבע.
{{ח:תת|(ג)}} סמכויות המפקח לעניין ועדות דירקטוריון לפי סעיף קטן (ב) יחולו, בשינויים המחויבים, גם לעניין ועדת ביקורת שאינה ועדת דירקטוריון.

{{ח:סעיף|33|רואה חשבון מבקר}}
{{ח:תת|(א)}} מוסד לגמילות חסדים בעל רישיון מורחב ימנה רואה חשבון מבקר.
{{ח:תת|(ב)}} מוסד לגמילות חסדים החייב במינוי רואה חשבון מבקר לפי סעיף קטן (א), ימסור למפקח הודעה על הכוונה למנות רואה חשבון מבקר, 60 ימים לפחות לפני תחילת כהונתו, ויחולו לעניין מינויו והפסקת כהונתו של רואה החשבון המבקר הוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31(ב) ו־(ג)}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} נודע לרואה החשבון המבקר, במהלך ביצוע תפקידו, על הפרה מהותית של הוראה מההוראות לפי חוק זה או של הוראת מינהל שניתנה לפיו, ימסור על כך הודעה בכתב לנושא המשרה האחראי לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}}, ויבקש את תגובתו בתוך המועד שיקבע בהודעה; לא התקבלה תגובת נושא המשרה האחראי בתוך המועד שנקבע כאמור, או שרואה החשבון המבקר לא השתכנע, לאחר שעיין בתגובת נושא המשרה האחראי, כי ההפרה אינה הפרה מהותית, ימסור רואה החשבון המבקר למפקח, על אף הוראות כל דין או הסכם, הודעה על ההפרה בצירוף תגובת נושא המשרה האחראי, ככל שהתקבלה; לעניין זה יראו כהפרה מהותית כל הפרה המנויה {{ח:פנימי|סעיף 70|בסעיף 70(ג)}} וכל הפרה אחרת שהורה המפקח.

{{ח:סעיף|34|ניגוד עניינים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימונה ולא יכהן כנושא משרה במוסד לגמילות חסדים מי שתפקידיו או עיסוקיו האחרים יוצרים או עלולים ליצור ניגוד עניינים עם תפקידו האמור או שיש בהם כדי לפגוע ביכולתו לכהן באותו תפקיד.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות שמטרתן למנוע ניגוד עניינים אפשרי של נושא משרה ובעל תפקיד אחר במוסד לגמילות חסדים, לרבות הוראות לעניין עיסוקים אחרים שלא יהיו רשאים לעסוק בהם או פעולות שלא יהיו רשאים לבצע, וכן הצהרות ודיווחים שיידרשו מהם.

{{ח:סעיף|35|אחריות נושא משרה בבעל רישיון מורחב}}
{{ח:ת}} נושא משרה בבעל רישיון מורחב שבעל הרישיון הודיע לגביו בעת הגשת הבקשה לרישיון שהוא האחראי לעניין סעיף זה, חייב לפקח ולנקוט את כל האמצעים הסבירים בנסיבות העניין למניעת הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו, כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} לקבוע כללים ונהלים למניעת הפרה של ההוראות לפי חוק זה;
{{ח:תת|(2)}} למנות אחראי להטמעת הכללים והנהלים שקבע כאמור בפסקה (1) ולפיקוח על קיומם.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הגבלות על פעילותם של מוסדות לגמילות חסדים}}
{{ח:קטע3|פרק ו סימן א|סימן א׳: הגבלות על ניהול עסקים}}

{{ח:סעיף|36|הון עצמי מזערי}}
{{ח:ת}} למוסד לגמילות חסדים יהיה הון עצמי מזערי בסכום כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, לפי העניין, כשהוא חופשי מכל שעבוד או עיקול.

{{ח:סעיף|37|הוראות בדבר ניהול עסקים}}
{{ח:ת}} המפקח, לאחר התייעצות עם הוועדה, רשאי לתת הוראות למוסדות לגמילות חסדים, דרך כלל או לסוג מסוים מהם, בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הון עצמי נוסף על ההון הנדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}, הנדרש לשם מתן שירות פיננסי מסוג מסוים או פעילות מסוג מסוים;
{{ח:תת|(2)}} דרישות לעניין החזקת נכסים, לרבות דרישות לעניין נזילות, ולעניין החזקה וניהול של כספים בנאמנות;
{{ח:תת|(3)}} דרישות לעניין השקעות בנכסים, ובכלל זה דרכי השקעה, תנאים לביצועה והגבלות על השקעה;
{{ח:תת|(4)}} דרישות נוספות לעניין ניהול עסקיהם של מוסדות לגמילות חסדים לשם מניעת סיכון למערכת הפיננסית בשל סוג פעילות מסוים או היקף פעילות של מוסדות לגמילות חסדים מסוג מסוים;
{{ח:תת|(5)}} לעניין בעל רישיון מורחב למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית –
{{ח:תתת|(א)}} מגבלות לעניין היקף האשראי שרשאי בעל הרישיון לתת ללקוח מסוים, ומגבלות לעניין גובה הפיקדון שרשאי בעל הרישיון לקבל מלקוח מסוים, והכול כפי שקבע השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:תתת|(ב)}} הוצאות הנהלה והוצאות כלליות, לרבות שכר נושאי המשרה והעובדים;
{{ח:תתת|(ג)}} העסקת יועצים ונותני שירותים.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: הגבלות מיוחדות על מוסד לגמילות חסדים}}

{{ח:סעיף|38|תחומי פעולה של מוסד לגמילות חסדים}}
{{ח:תת|(א)}} מוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד יעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, בלבד, ואולם רשאי המפקח לאשר לו לעסוק בפעילות שעניינה קידום מטרות של עזרה הדדית, ובלבד שמצא כי אין בפעילות האמורה כדי לסכן את יכולת הפירעון שלו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא יידרש אישור המפקח לאחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תרומה שאינה תרומה מזכה או מענק ליחיד, לעמותה או לחברה לתועלת הציבור, ובלבד שמקורם אינו בכספי הפיקדונות או בתרומות ייעודיות מותנות שקיבל המוסד לגמילות חסדים;
{{ח:תתת|(2)}} המרת מטבע שנעשית אגב מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית.

{{ח:סעיף|39|הגבלה על שליטה והחזקת אמצעי שליטה בידי מוסד לגמילות חסדים}}
{{ח:ת}} מוסד לגמילות חסדים לא ישלוט בתאגיד ולא יהיה בעל עניין בו, אלא באישור המפקח.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: חובות דיווח}}

{{ח:סעיף|40|דוחות והודעות}}
{{ח:תת|(א)}} מוסד לגמילות חסדים יגיש למפקח דוחות והודעות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} דוחות כספיים כפי שיורה המפקח לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, במועדים ולתקופות כפי שיורה או בהתרחש אירוע כפי שיורה;
{{ח:תתת|(2)}} דוחות מיידיים והודעות כפי שיורה המפקח לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, בהתרחש אירוע כפי שיורה;
{{ח:תתת|(3)}} דוחות והודעות נוספים שעליהם יורה המפקח.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח ייתן הוראות בדבר אופן הגשתם של דוח או הודעה לפי סעיף זה, לרבות פרסומם לציבור, מתכונתם, תוכנם, מידת פירוטם וכללים חשבונאיים לעריכתו של דוח כספי, לרבות ההצהרות והביאורים שיש לצרף אליו; הוראות כאמור ייקבעו בשים לב לצורך בשמירה על סוד מסחרי או סוד מקצועי של המוסד לגמילות חסדים.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח רשאי, מטעמים שיירשמו, לפטור מוסד לגמילות חסדים מהגשת דוח או הודעה לפי סעיף זה או להאריך את המועד להגשתם.

{{ח:סעיף|41|מידע לגבי החלטות באסיפה כללית|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בפרוטוקול האסיפה הכללית של מוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד בעל רישיון מורחב, בהחלטותיה בעניינים המנויים להלן, יפורטו שמות הנוכחים באסיפה, שמות המצביעים, שיעור ההחזקות בזכויות ההצבעה שמכוחן הצביעו ואופן הצבעתם, ואם הם פועלים כשלוח או כנאמן בעבור אחר – פרטים בדבר זהותו של מי שהם פועלים בעבורו כאמור, ואם הוא תאגיד – פרטים בדבר השולטים בו:
{{ח:תתת|(1)}} שינוי מסמכי היסוד של התאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} מינוי או הפסקת כהונה של דירקטור;
{{ח:תתת|(3)}} אישור פעולות או עסקאות הטעונות אישור של האסיפה הכללית לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 255|סעיפים 255}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 268|ו־268 עד 275 לחוק החברות}};
{{ח:תתת|(4)}} סוגים נוספים של החלטות שהורה המפקח.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לדרוש ממי שנכח או ממי שהצביע באסיפה כללית מסוימת של מוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד, פרטים בדבר זהותו של מי שנכח או מי שהצביע כאמור, פרטים בדבר זהותו של מי שהוא פועל כשלוח או כנאמן בעבורו, ואם הוא תאגיד – פרטים בדבר השולטים בו.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: שמירה על ענייני לקוחות}}
{{ח:קטע3|פרק ח סימן א|סימן א׳: שמירה על ענייני לקוחות של מוסדות לגמילות חסדים}}

{{ח:סעיף|42|איסור הטעיה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעשה מוסד לגמילות חסדים דבר העלול להטעות לקוח בכל עניין מהותי בעסקה למתן שירותים, והכול במעשה או במחדל, בכתב או בעל פה או בכל דרך אחרת, לרבות לאחר מועד ההתקשרות בעסקה; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו עניינים אלה כמהותיים בעסקה:
{{ח:תתת|(1)}} זהות המוסד לגמילות חסדים;
{{ח:תתת|(2)}} סוגי השירותים שבהם המוסד לגמילות חסדים רשאי לעסוק בהתאם לרישיונו;
{{ח:תתת|(3)}} מצבו הכספי והיקף עסקיו של המוסד לגמילות חסדים;
{{ח:תתת|(4)}} מהותה של העסקה, היקפה, הסייגים לה והתנאים המוקדמים לקיומה;
{{ח:תתת|(5)}} תקופת ההתקשרות בעסקה ותנאי ביטול העסקה, לרבות התשלומים שיש לשלם בשל ביטולה;
{{ח:תתת|(6)}} כל התשלומים שעל הלקוח לשלם במסגרת העסקה ושיעורם.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על פרסומת.

{{ח:סעיף|43|אחריות להטעיה בפרסומת}}
{{ח:תת|(א)}} היתה הטעיה בפרסומת, יראו כמפירים את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42}} –
{{ח:תתת|(1)}} את מי שמטעמו נעשתה הפרסומת ואת האדם שהביא את הדבר לפרסום וגרם בכך לפרסומו;
{{ח:תתת|(2)}} אם היתה הפרסומת מטעה על פניה או שהם ידעו שהיא מטעה – אף את המפיץ או מי שהחליט בפועל על הפרסום.
{{ח:תת|(ב)}} הובאו בפרסומת או בפרסומת סמויה עובדות בדבר התכונות של השירות או בדבר התוצאות הצפויות מהשימוש בו, יהיה המפקח רשאי לדרוש ממי שמטעמו נעשתה הפרסומת או הפרסומת הסמויה, או ממי שהביא את הדבר לפרסום וגרם בכך לפרסומו שיציג ראיות להוכחת אותן עובדות; לא הציג ראיות כאמור להנחת דעתו של המפקח, תהיה בכך ראיה לכאורה שהפרסומת או הפרסומת הסמויה היתה מטעה, ואולם תהיה זו הגנה למי שמטעמו נעשתה הפרסומת או הפרסומת הסמויה ולאדם שהביא את הדבר לפרסום וגרם בכך לפרסומו כי לא ידעו ולא היה עליהם לדעת שהפרסומת מטעה; לעניין זה, ”פרסומת סמויה“ – פרסומת העלולה להביא אדם סביר להניח כי האמור בה אינו פרסומת.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לקבוע כללים בדבר הנוסח והדרך שבה על המפרסם לציין כי מדובר בפרסומת.
{{ח:תת|(ד)}} חזקה שפרסומת נעשתה בידי מי שמצוין בה כמציע השירות, אלא אם כן צוין אחרת בפרסומת עצמה.
{{ח:תת|(ה)}} פרסומת העלולה להטעות לקוח בישראל – אחת היא, לעניין סעיף זה, אם נעשתה בישראל או מחוצה לה.

{{ח:סעיף|44|איסור הפעלת השפעה בלתי הוגנת}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעשה מוסד לגמילות חסדים, במעשה או במחדל (בסעיף זה – מעשה), בכתב או בעל פה או בכל דרך אחרת, דבר העלול לפגוע ביכולתו של לקוח לקבל החלטה אם להתקשר בעסקה עמו, באופן שיש בו שלילה של חופש ההתקשרות של הלקוח או פגיעה מהותית בחופש ההתקשרות שלו (בסעיף זה – הפעלת השפעה בלתי הוגנת).
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף קטן (א), יראו מוסד לגמילות חסדים שביצע מעשה מן המעשים המפורטים להלן כמי שהפעיל השפעה בלתי הוגנת:
{{ח:תתת|(1)}} הגביל את יכולתו של לקוח לעזוב מקום או יצר לפני לקוח את הרושם שהוא מוגבל ביכולתו לעזוב מקום;
{{ח:תתת|(2)}} מנע מלקוח את האפשרות להתייעץ לגבי התקשרות בעסקה או לגבי תנאיה;
{{ח:תתת|(3)}} ביצע פניות חוזרות ונשנות ללקוח או לבני משפחתו כדי לקשור עסקה, אף שהביעו, במפורש או במשתמע, את רצונם כי יחדל מכך;
{{ח:תתת|(4)}} ניצל מוגבלות נפשית, שכלית או גופנית של לקוח, כשהוא יודע או היה עליו לדעת על קיומה של מוגבלות כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} ניצל את העובדה שלקוח אינו יודע את השפה שבה נקשרת העסקה במידה מספקת לשם הבנת העסקה;
{{ח:תתת|(6)}} איים או נקט אמצעי הפחדה כלשהו כלפי לקוח או כלפי בני משפחתו;
{{ח:תתת|(7)}} סיפק שירות בתשלום, בלא בקשה מפורשת של הלקוח.

{{ח:סעיף|45|הגבלות לעניין קטינים}}
{{ח:תת|(א)}} מוסד לגמילות חסדים יהיה רשאי להתקשר בעסקה של הפקדה עם קטין, בין בעצמו ובין באמצעות הורהו או אפוטרופסו, בהתאם {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ״ב–1962}}; על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|בחוק האמור}}, מוסד לגמילות חסדים יהיה רשאי להתקשר עם קטין שמלאו לו 13 שנים לגבי עסקת הפקדה שסכומה אינו עולה על 5,000 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפרסם אדם פרסומת ולא ינקוט דרך שיווק אחרת אם הפרסומת או דרך השיווק כאמור עלולות להטעות קטין, לנצל את גילו, את תמימותו או את חוסר ניסיונו.

{{ח:סעיף|46|גילוי נאות}}
{{ח:תת|(א)}} מוסד לגמילות חסדים חייב לגלות ללקוח כל פרט מהותי לגבי תוכנו, היקפו, תנאיו ומחירו של שירות שהוא נותן והסיכונים הכרוכים בו ואת דבר האפשרות לבטל עסקה, ככל שישנה, התנאים לביטולה ודרכי ביטולה.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע חובות שיחולו על מוסדות לגמילות חסדים, כולם או חלקם, לשם הבטחת גילוי נאות ללקוחות, ובין השאר חובות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} חובה לציין פרטים מסוימים בכל פרסום שלהם בדבר שירותיהם;
{{ח:תתת|(2)}} חובה לתת ללקוחותיהם, במועדים קבועים ובכל דרך שהיא, דוחות על השירותים הניתנים להם ולציין בהם פרטים מסוימים.

{{ח:סעיף|47|עריכת שטר חוב או חוזה בכתב}}
{{ח:תת|(א)}} מוסד לגמילות חסדים רשאי לתת שירותים בדרך של שטר חוב כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת השטרות|בפקודת השטרות}}, ואולם אם המוסד לגמילות חסדים בחר לכרות חוזה עם לקוח, הוא ייתן ללקוח הזדמנות סבירה לעיין בו וימסור לו עותק לאחר החתימה, ככל שיידרש.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע בתקנות פרטים שיש לכלול בחוזה בכתב, וכן רשאי הוא לקבוע את סמכותו של המפקח לתת הוראות בדבר תוכנו של חוזה למתן שירותים או מידע אחר המיועד ללקוח.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: בירור תלונות הציבור}}

{{ח:סעיף|48|בירור תלונות הציבור}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח יברר את תלונות הציבור שראה בהן ממש בדבר פעולה של מוסד לגמילות חסדים.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח לא יברר תלונה בעניין שהחל בו דיון לפני בית משפט, בית דין או בורר, או שבית משפט, בית דין או בורר הכריע בו, אלא מטעמים מיוחדים שיירשמו, ואולם הוא רשאי לברר תלונה בעניין שבו הוגשה תובענה לפני בית משפט, בית דין או בורר אך טרם החל הדיון בה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק החוזים האחידים#סעיף 4|בסעיף 4(8) לחוק החוזים האחידים, התשמ״ג–1982}}, קביעה בהסכם לפיה כל סכסוך יידון לפי דין תורה לא תיחשב תנאי מקפח בחוזה אחיד.

{{ח:סעיף|49|דרכי הבירור}}
{{ח:תת|(א)}} בירור תלונה יהיה בדרך שתיראה למפקח, והוא לא יהיה קשור להוראות שבסדרי הדין או בדיני ראיות; לשם בירור תלונה כאמור, רשאי המפקח לדרוש כל ידיעה או מסמך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 65|בסעיף 65(א)(2)}}.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח יביא את התלונה לידיעת מי שהתלונה עליו וייתן לו הזדמנות סבירה להשיב עליה.

{{ח:סעיף|50|תוצאות הבירור}}
{{ח:תת|(א)}} מצא המפקח שהתלונה היתה מוצדקת, יודיע על כך למתלונן ולמי שהתלונה עליו; המפקח רשאי לפרש בתשובתו את תמצית ממצאיו ורשאי הוא להורות למי שהתלונה עליו לתקן ליקוי שהעלה הבירור, בין למקרה שעליו התלונה ובין בדרך כלל, בדרך ובמועד שהורה.
{{ח:תת|(ב)}} מצא המפקח שהתלונה אינה מוצדקת, או שאינה ראויה לבירורו, יודיע על כך למתלונן ולמי שהתלונה עליו, ורשאי הוא לפרש בתשובתו את תמצית ממצאיו.
{{ח:תת|(ג)}} העלה הבירור חשד שנעברה עבירה פלילית, יביא המפקח את העניין לידיעת היועץ המשפטי לממשלה.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: שמירה על יכולת לקיים התחייבויות ועל ניהול תקין}}

{{ח:סעיף|51|הודעה על פגמים}}
{{ח:תת|(א)}} סבר המפקח כי מוסד לגמילות חסדים עשה בעסקיו בדרך הפוגעת או העלולה לפגוע ביכולתו לקיים את התחייבויותיו או בניהולם התקין של עסקיו, ישלח למוסד לגמילות חסדים הודעה בכתב ובה יפרט את הפגמים, ידרוש את תיקונם או מניעת פגיעתם בתוך תקופה שיקבע בהודעה, וייתן לו הזדמנות להגיש בתוך אותה תקופה, או בתוך תקופה קצרה מזו, כפי שיקבע בהודעה, את הערותיו והשגותיו לגבי הפגמים או הדרישות לתיקונם.
{{ח:תת|(ב)}} הגיש מוסד לגמילות חסדים הערות והשגות כאמור בסעיף קטן (א), יחליט בהן המפקח סמוך ככל האפשר לאחר שקיבל אותן ויודיע על החלטתו למוסד לגמילות חסדים, ואם דרש את תיקונם של הפגמים או מניעת פגיעתם – יקבע בהחלטתו את התקופה שבה על המוסד לגמילות חסדים לעשות כאמור.

{{ח:סעיף|52|אמצעים למניעת פגיעה}}
{{ח:ת}} סבר המפקח, לאחר תום התקופה שקבע בהודעתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51}}, כי מוסד לגמילות חסדים לא תיקן את הפגמים שעליהם הודיע לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 51|הסעיף האמור}} או לא מנע את פגיעתם, או היה סבור, לאחר שנתן למוסד לגמילות חסדים הזדמנות להשמיע או להגיש את הערותיו והשגותיו, שיש צורך לנקוט אמצעים כדי למנוע מהמוסד לגמילות חסדים שלא לקיים את התחייבויותיו או לפגוע בלקוחותיו או במחזיקים באמצעי שליטה בו, רשאי הוא, לאחר התייעצות עם הוועדה, להורות למוסד לגמילות חסדים שיימנע מסוגי פעולות שפורשו באותה הוראה.

{{ח:סעיף|53|סמכויות לשמירה על ניהול תקין}}
{{ח:תת|(א)}} סבר המפקח, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, כי מוסד לגמילות חסדים או נושא משרה בו נוהג בדרך הפוגעת או העלולה לפגוע פגיעה משמעותית בניהול התקין של עסקיו, או לפגוע ביכולתו לקיים את התחייבויותיו, רשאי הוא, לאחר שניתנה למוסד לגמילות חסדים הזדמנות סבירה להשמיע או להגיש את טענותיו לפני המפקח או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, לתת למוסד לגמילות חסדים כל הוראה מן ההוראות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 52|בסעיף 52}}, ורשאי הוא, באישור השר –
{{ח:תתת|(1)}} להתלות או להגביל את סמכותו של נושא משרה או עובד אחר של המוסד לגמילות חסדים;
{{ח:תתת|(2)}} להשעות נושא משרה במוסד לגמילות חסדים לתקופה שיורה, או להעבירו מתפקידו, לאחר שניתנה לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפני המפקח או מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין מוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד – למנות מפקח מיוחד למוסד לגמילות חסדים שיפקח על הנהלתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 55|בסעיף 55}};
{{ח:תתת|(4)}} לעניין מוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד – למנות מנהל מורשה שינהל את עסקי המוסד לגמילות חסדים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 56|בסעיף 56}}; מינוי כאמור ייעשה לאחר התייעצות עם הרשם.
{{ח:תת|(ב)}} סבר המפקח כי בנסיבות העניין טובת הציבור מחייבת עשיית פעולה לפי סעיף קטן (א) בלא דיחוי, רשאי הוא, באישור השר, לפעול מיד, ובלבד שיביא את העניין לפני הוועדה המייעצת סמוך ככל האפשר לאחר הפעולה, וייתן למוסד לגמילות חסדים הזדמנות סבירה לטעון את טענותיו.

{{ח:סעיף|54|שמירת תוקפן של פעולות}}
{{ח:ת}} פעולה כלפי צד אחר בניגוד להוראות שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52}} {{ח:פנימי|סעיף 53|או 53}}, שעשה מוסד לגמילות חסדים או מי שסמכותו לעשות את הפעולה הותלתה או הוגבלה או מי שהושעה או שהועבר מתפקידו על פי הוראה כאמור – לא תהיה בטלה מטעם זה בלבד.

{{ח:סעיף|55|מפקח מיוחד}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח מיוחד שהתמנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53}} יפקח על פעולות הדירקטוריון של המוסד לגמילות חסדים ועל הנהלת עסקיו לפי הוראות שיקבל מאת המפקח.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי להתיר למפקח המיוחד להעסיק בני אדם אחרים לשם מילוי תפקידיו.
{{ח:תת|(ג)}} על מינוי מפקח מיוחד יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 345כד3|סעיף 345כד3(א), (ד), (ה) ו־(ז) לחוק החברות}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} המפקח רשאי להורות למוסד לגמילות חסדים לשלם למפקח המיוחד ולבני אדם שיעסיק שכר והוצאות סבירים כפי שיורה המפקח, ואם היו המפקח המיוחד או בני האדם שהעסיק עובדי המדינה, רשאי המפקח להורות כי השכר ישולם לאוצר המדינה.

{{ח:סעיף|56|מנהל מורשה}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל מורשה שהתמנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53(א)(4)}} ינהל את עסקי המוסד לגמילות חסדים לפי הוראות שיקבל מאת המפקח.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לפגוע בהוראות סעיף קטן (א), למנהל המורשה יהיו כל הסמכויות והתפקידים שיש לנושא משרה במוסד לגמילות חסדים, לדירקטוריון שלו, לוועדות הדירקטוריון שלו ולדירקטורים שלו, על פי מסמכי ההתאגדות של המוסד לגמילות חסדים וההחלטות שהתקבלו בו כדין; כל עוד ממלא מנהל מורשה את תפקידו לא ימלאו הדירקטוריון, ועדותיו וחבריו את תפקידיהם ולא ישתמשו בסמכויותיהם.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל המורשה מוסמך, באישור המפקח שיינתן לאחר התייעצות עם רשם העמותות, להעביר את נכסיו והתחייבויותיו של המוסד לגמילות חסדים, כולם או חלקם, למוסד לגמילות חסדים אחר, שהסכים לכך.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} המנהל המורשה רשאי, באישור המפקח, להורות כי בתוך תקופה שלא תעלה על עשרה ימים מיום מינויו לפי {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53(א)(4)}} לא יקיים המוסד לגמילות חסדים התחייבויות שמועד קיומן חל באותה תקופה או קודם לכן.
{{ח:תתת|(2)}} המפקח רשאי להאריך את התקופה האמורה בפסקה (1) בעשרה ימים נוספים אם הודיע כאמור בסעיף קטן (ה) על כוונתו לבטל את רישיונו של המוסד לגמילות חסדים, ועדיין לא חלפה התקופה שבה רשאי הדירקטוריון להגיש את טענותיו, או לא נתן בית המשפט צו לפירוק בעל הרישיון או לכינוס נכסיו.
{{ח:תתת|(3)}} המנהל המורשה יביא לידיעת הציבור כל הוראה שניתנה לפי פסקאות (1) או (2) סמוך ככל האפשר לאחר נתינתה.
{{ח:תתת|(4)}} המוסד לגמילות חסדים, המנהל המורשה או המפקח לא יישאו בכל אחריות בשל מתן הוראה לפי סעיף קטן זה או בשל אי־מילוי התחייבות לפיה.
{{ח:תת|(ה)}} ביקש המפקח לבטל את רישיונו של המוסד לגמילות חסדים שמונה לו מנהל מורשה, ייתן לדירקטוריון של המוסד לגמילות חסדים הזדמנות סבירה להגיש או להשמיע את טענותיו לפניו.
{{ח:תת|(ו)}} המפקח רשאי להורות למוסד לגמילות חסדים לשלם למנהל המורשה שכר והוצאות כפי שיקבע המפקח, ואם היה המנהל המורשה עובד המדינה, רשאי המפקח להורות כי השכר ישולם לאוצר המדינה.

{{ח:סעיף|57|מסירת מסמכים וידיעות למפקח המיוחד ולמנהל המורשה}}
{{ח:ת}} מונה מפקח מיוחד או מנהל מורשה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53}}, יהיה כל נושא משרה במוסד לגמילות חסדים, בין שניתנה לגביו לפי {{ח:פנימי|סעיף 53|הסעיף האמור}} הוראת התליה או הגבלת סמכות או הוראת השעיה או שהועבר מתפקידו ובין שלא, וכן כל אדם אחר המועסק אצל המוסד לגמילות חסדים, חייבים, לפי דרישת המפקח המיוחד או המנהל המורשה, למסור לו או לשלוחיו את הידיעות, הפנקסים, המסמכים או כל תעודה אחרת שלדעת הדורש יש בהם כדי להבטיח או להקל את ביצוע תפקידיו של המפקח המיוחד או המנהל המורשה.

{{ח:סעיף|58|סייג להחלטות האסיפה}}
{{ח:ת}} החלטה של אסיפת בעלי אמצעי שליטה במוסד לגמילות חסדים, שאינה מתיישבת עם האמור {{ח:פנימי|פרק ט|בפרק זה}} או עם פעולה שנעשתה או הוראה שניתנה על פיו, לא יהיה לה תוקף.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: חיסול עסקיו של מוסד לגמילות חסדים}}

{{ח:סעיף|59|הודעה על חיסול עסקים}}
{{ח:ת}} מוסד לגמילות חסדים שהחליט על פירוקו מרצון או על חיסול עסקיו, דרך כלל או בתחום עיסוק מסוים, שנפתחו נגדו הליכי פירוק או פשיטת רגל או שלא עסק במתן שירותים במשך שנתיים רצופות, יודיע על כך למפקח בתוך שבעה ימים.

{{ח:סעיף|60|חיסול מרצון}}
{{ח:ת}} החליט מוסד לגמילות חסדים על פירוקו או על חיסול עסקיו, דרך כלל או בתחום עיסוק מסוים, רשאי המפקח, אם ראה צורך בכך כדי להבטיח את ענייני לקוחותיו של מוסד לגמילות חסדים –
{{ח:תת|(1)}} להורות למוסד לגמילות חסדים לפעול בדרך מסוימת בחיסול העסקים;
{{ח:תת|(2)}} לפנות לבית המשפט בבקשה למתן צו שהפירוק יהיה בידי בית המשפט או בפיקוחו.

{{ח:סעיף|61|חיסול עקב ביטול רישיון}}
{{ח:תת|(א)}} מוסד לגמילות חסדים שרישיונו בוטל יחסל את עסקיו בישראל בתחום העיסוק שהרישיון לגביו בוטל.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי, אם ראה צורך בכך כדי להבטיח את ענייני לקוחותיו של מוסד לגמילות חסדים שרישיונו בוטל, להורות לו לפעול בדרך מסוימת בחיסול העסקים.
{{ח:תת|(ג)}} לא חיסל מוסד לגמילות חסדים שרישיונו בוטל את עסקיו בתוך זמן סביר, רשאי בית המשפט, לבקשת המפקח, למנות כונס נכסים לרכושו, כולו או חלקו, או לצוות על פירוקו.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: סמכויות פיקוח, אכיפה ובירור מינהלי}}

{{ח:סעיף|62|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק יא|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חפץ“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)|בפקודת מעצר וחיפוש}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסמך“ – לרבות פלט כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת מעצר וחיפוש“ – {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}}.

{{ח:סעיף|63|מסירת ידיעות ומסמכים}}
{{ח:ת}} המפקח או מי שהוא הסמיך לכך רשאי לדרוש מכל מוסד לגמילות חסדים ומכל נושא משרה בו למסור לו כל ידיעה ומסמך הנוגעים לעסקיו ולהראות לו או לנציגיו כל פנקס, חשבון, תעודה או מסמך אחר שברשותו הנוגעים לעסקיו.

{{ח:סעיף|64|מוסמכי פיקוח}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח יסמיך מבין עובדי משרדו פקחים לשם הפעלת הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיפים 65}} {{ח:פנימי|סעיף 66|ו־66}} ({{ח:פנימי|פרק יא|בפרק זה}} – מוסמכי פיקוח).
{{ח:תת|(ב)}} לא יוסמך אדם כמוסמך פיקוח לפי הוראות סעיף קטן (א), אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} משטרת ישראל הודיעה, בתוך שלושה חודשים מפנייתו של המפקח אליה, כי היא אינה מתנגדת להסמכתו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי;
{{ח:תתת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיפים 65}} {{ח:פנימי|סעיף 66|ו־66}}, כפי שקבע השר בהסכמת השר לביטחון הפנים;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, כפי שהורה השר בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים.

{{ח:סעיף|65|סמכויות פיקוח ואכיפה}}
{{ח:תת|(א)}} לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה רשאי המפקח או מוסמך פיקוח –
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
{{ח:תתת|(2)}} לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך הנוגעים לעסקי אדם שחוק זה חל עליו, או הנוגעים להפרה לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} להיכנס למקום שיש לו יסוד להניח כי פועל בו מוסד לגמילות חסדים, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים בלבד, אלא על פי צו של בית משפט.
{{ח:תת|(ב)}} התעורר חשד לביצוע עבירה לפי חוק זה לעניין עיסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, כהגדרתם {{ח:פנימי|פרק א|בפרק א׳}}, רשאי המפקח או מוסמך פיקוח לתפוס כל חפץ הקשור לעבירה כאמור; על תפיסה לפי פסקה זו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#פרק 4|הפרק הרביעי לפקודת מעצר וחיפוש}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|66|סמכויות בירור מינהלי}}
{{ח:תת|(א)}} היה למפקח יסוד סביר להניח כי אדם ביצע הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה החלה לגביו (בסעיף זה – מפר והפרה, בהתאמה), רשאי המפקח, מנימוקים שיירשמו, להתיר למוסמך פיקוח, נוסף על הסמכויות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 65|בסעיף 65}} –
{{ח:תתת|(1)}} לבקש משופט של בית משפט השלום לתת צו לאדם, שלפי ההנחה נמצא בחזקתו או ברשותו חפץ או מסמך הדרוש לצורך בירור ההפרה, להציג למוסמך פיקוח את החפץ או את המסמך או להמציאו, בשעה, במקום ובאופן הנקובים בצו;
{{ח:תתת|(2)}} לזמן את המפר ולשאול אותו שאלות בקשר לאותה הפרה; זימון לפי פסקה זו ייעשה למועד סביר ולמקום שיתואם עם המפר.
{{ח:תת|(ב)}} לא יינתן צו לפי סעיף קטן (א)(1) אלא אם כן התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} האדם שלגביו ניתן הצו נדרש על ידי מוסמך הפיקוח להציג לו את החפץ או המסמך, ולא הציגו;
{{ח:תתת|(2)}} דרישה כאמור בפסקה (1) עלולה לפגוע בבירור ההפרה בשל חשש להעלמת ראיה או לפגיעה בה.
{{ח:תת|(ג)}} זומן המפר לפי סעיף קטן (א)(2), יודיע מוסמך הפיקוח למפר שזומן, לפני תחילת התשאול, מהם המעשים שביחס להפרתם יישאל; המפר שזומן ישיב לשאלות שנשאל, ותשובותיו לא ישמשו כראיה בהליכים פליליים ובהליכים אזרחיים נגדו.

{{ח:סעיף|67|חובת הזדהות}}
{{ח:ת}} המפקח או מוסמך פיקוח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיפים 65}} {{ח:פנימי|סעיף 66|ו־66}} אלא בעת מילוי תפקידו ואם הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו וכן יש בידו תעודה המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג לפי דרישה; תעודה כאמור של מוסמך פיקוח, תהיה חתומה בידי המפקח.

{{ח:סעיף|68|צו להפסקה או למניעה של עיסוק בלא רישיון}}
{{ח:תת|(א)}} היה למפקח יסוד סביר להניח כי אדם שאינו בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית עוסק או עומד לעסוק במתן שירותים אלה, רשאי הוא לצוות על אותו אדם, בכתב, להפסיק את העיסוק כאמור או להימנע ממנו, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח לא יצווה כאמור בסעיף קטן (א) אלא לאחר שקיבל את אישור בית משפט השלום לכך, ובהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המפקח דרש מאותו אדם להפסיק את העיסוק או להימנע ממנו, בתוך תקופה שהורה בדרישה, ואותו אדם לא עשה כן;
{{ח:תתת|(2)}} טובת הציבור מחייבת לצוות על הפסקת העיסוק או הימנעות ממנו, בלא דיחוי.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח יפרסם באתר האינטרנט שלו את נוסח הצו, סמוך לאחר שניתן; הוגשה בקשה לביטול הצו לפי סעיף קטן (ד), יפרסם המפקח גם את דבר הבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} הרואה את עצמו נפגע מצו שהוצא לפי סעיף זה רשאי להגיש לבית משפט השלום בקשה לביטולו בתוך 30 ימים מיום מתן הצו.

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: עיצום כספי}}
{{ח:קטע3|פרק יב סימן א|סימן א׳: הטלת עיצום כספי}}

{{ח:סעיף|69|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכום הבסיסי“ –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין מוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד –
{{ח:תתתת|(א)}} אם הוא בעל רישיון בסיסי – 5,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הוא בעל רישיון מורחב – 20,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין בעל עניין במוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד – 8,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין נושא משרה במוסד לגמילות חסדים – 5,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין מוסד לגמילות חסדים שהוא יחיד – 5,000 שקלים חדשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד לגמילות חסדים“ – בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, לרבות מי שרישיונו בוטל וחלות עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(א)}}.

{{ח:סעיף|70|עיצום כספי}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט להלן, רשאי המפקח להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, בסכום של 8,000 שקלים חדשים ליחיד, ואם הוא תאגיד – 40,000 שקלים חדשים:
{{ח:תתת|(1)}} יחיד וכן עמותה או חברה לתועלת הציבור שאינן תאגיד בנקאי, שעסקו במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, בהיקף פעילות העולה על היקף פעילות מזערי אך אינו עולה על היקף פעילות בנקאי, בלא רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} מי ששלט במוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד או היה בעל עניין במתן שירותים כאמור, בלא היתר מאת המפקח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי המפקח להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, בסכום הבסיסי:
{{ח:תתת|(1)}} מי שהפר הוראה מהוראות המפקח שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:תתת|(2)}} מוסד לגמילות חסדים שהפר תנאי מתנאי רישיונו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(א)}};
{{ח:תתת|(3)}} מוסד לגמילות חסדים שלא הודיע למפקח על שינוי שחל בפרט מן הפרטים שמסר לו או על כך שהוגש נגדו כתב אישום, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}};
{{ח:תתת|(4)}} מי שפעל בניגוד לתנאים שנקבעו בהיתר שקיבל, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}};
{{ח:תתת|(5)}} מחזיק אמצעי שליטה במוסד לגמילות חסדים מכוח העברה על פי דין שלא מילא אחר הוראת המפקח שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28(ב) או (ג)}};
{{ח:תתת|(6)}} מחזיק אמצעי שליטה במוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד שלא מסר דיווח בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}};
{{ח:תתת|(7)}} מוסד לגמילות חסדים שמינה נושא משרה או לא הפסיק את כהונתו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}};
{{ח:תתת|(8)}} נושא משרה במוסד לגמילות חסדים שכיהן בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}};
{{ח:תתת|(9)}} מוסד לגמילות חסדים שבדירקטוריון שלו מכהנים פחות משלושה חברים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32(א)}};
{{ח:תתת|(10)}} מוסד לגמילות חסדים או דירקטור שהפר הוראה מהוראות שהורה המפקח לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32(ב)}};
{{ח:תתת|(11)}} מוסד לגמילות חסדים בעל רישיון מורחב שלא מינה רואה חשבון מבקר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(א)}}, שלא מסר למפקח הודעה על הכוונה למנות רואה חשבון מבקר בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(ב)}}, או שמינה רואה חשבון מבקר או לא הפסיק את כהונתו, בניגוד להוראות המפקח שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31(ב) או (ג)}} כפי שהוחלו {{ח:פנימי|סעיף 33|בסעיף 33(ב)}};
{{ח:תתת|(12)}} רואה חשבון מבקר שלא מסר הודעה על הפרה לנושא משרה אחראי לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}} או למפקח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(ג)}};
{{ח:תתת|(13)}} מוסד לגמילות חסדים שמינה נושא משרה או לא הפסיק את כהונתו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34(א)}}, וכן נושא משרה במוסד לגמילות חסדים שכיהן בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 34|הסעיף האמור}};
{{ח:תתת|(14)}} מוסד לגמילות חסדים, נושא משרה במוסד לגמילות חסדים או בעל תפקיד אחר שהפר הוראה מההוראות שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34(ב)}};
{{ח:תתת|(15)}} נושא משרה אחראי לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}}, שלא קבע כללים ונהלים או לא מינה אחראי להטמעתם ולפיקוח על קיומם, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}};
{{ח:תתת|(16)}} מוסד לגמילות חסדים שהפר הוראה מהוראות המפקח שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}};
{{ח:תתת|(17)}} מוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד, שעסק בעיסוק שאינו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38}};
{{ח:תתת|(18)}} מוסד לגמילות חסדים ששלט בתאגיד, או היה בעל עניין בו, בלא אישור מאת המפקח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}};
{{ח:תתת|(19)}} מוסד לגמילות חסדים שלא הגיש דוח או הודעה בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40}};
{{ח:תתת|(20)}} מוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד בעל רישיון מורחב, שלא כלל בפרוטוקול האסיפה הכללית את הפרטים הדרושים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א)}};
{{ח:תתת|(21)}} מי שנכח או הצביע באסיפה כללית של מוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד ולא מסר למפקח פרטים, לפי דרישתו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(ב)}};
{{ח:תתת|(22)}} מוסד לגמילות חסדים שעשה דבר העלול להטעות לקוח בעניין מהותי בעסקה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42}};
{{ח:תתת|(23)}} פרסם פרסומת מטעה בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(ב)}};
{{ח:תתת|(24)}} מוסד לגמילות חסדים שהפעיל השפעה בלתי הוגנת בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44(ב)}}, למעט פסקה (6) שבו;
{{ח:תתת|(25)}} מוסד לגמילות חסדים שהתקשר בעסקה של הפקדה עם קטין בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45(א)}};
{{ח:תתת|(26)}} מוסד לגמילות חסדים שפרסם פרסומת המכוונת לקטינים בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45(ב)}};
{{ח:תתת|(27)}} מוסד לגמילות חסדים שלא גילה ללקוח פרט מהותי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(א)}}, או הפר חובה לעניין גילוי נאות שנקבעה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(ב)}};
{{ח:תתת|(28)}} מוסד לגמילות חסדים שכרת חוזה בכתב ולא נתן ללקוח הזדמנות סבירה לעיין בחוזה, או לא מסר לו עותק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיף 47(א)}}, או שלא ציין בו את הפרטים הנדרשים, בניגוד להוראות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(ב)}};
{{ח:תתת|(29)}} מוסד לגמילות חסדים שלא תיקן ליקוי בהתאם להוראת המפקח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50(א)}};
{{ח:תתת|(30)}} מוסד לגמילות חסדים שלא תיקן פגמים או מנע את פגיעתם, בהתאם להוראת המפקח שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51}};
{{ח:תתת|(31)}} מוסד לגמילות חסדים שלא מסר הודעה על חיסול עסקיו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59}};
{{ח:תתת|(32)}} מי שלא מסר ידיעה או מסמך למפקח או למי שהוא הסמיכו לכך, לפי דרישתו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 63|סעיף 63}};
{{ח:תתת|(33)}} מי שלא מסר למפקח או למוסמך פיקוח ידיעה או מסמך לפי דרישתו שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיף 65(א)(2)}};
{{ח:תתת|(34)}} מוסד לגמילות חסדים שלא שמר מסמכים בהתאם להוראות המפקח שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 95|סעיף 95}}.
{{ח:תת|(ג)}} מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי המפקח להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, בשיעור של כפל הסכום הבסיסי:
{{ח:תתת|(1)}} מוסד לגמילות חסדים שעסק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית בהיקף פעילות נרחב בלא רישיון מורחב, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ב) או (ג)}};
{{ח:תתת|(2)}} מי שרישיונו בוטל והפר הוראה מהוראות המפקח שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}};
{{ח:תתת|(3)}} מוסד לגמילות חסדים שההון העצמי שלו נמוך מההון העצמי המזערי או אינו חופשי משעבוד או מעיקול, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}};
{{ח:תתת|(4)}} מוסד לגמילות חסדים או נושא משרה במוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד, שלא פעל בהתאם להוראות המפקח שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיפים 52}} {{ח:פנימי|סעיף 53|או 53}};
{{ח:תתת|(5)}} מוסד לגמילות חסדים או נושא משרה במוסד לגמילות חסדים, שלא מסר למפקח המיוחד או למנהל המורשה ידיעה או מסמך שנדרש למסרם, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 57|סעיף 57}};
{{ח:תתת|(6)}} מי שהפר הוראה מהוראות המפקח שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 60|סעיפים 60}} {{ח:פנימי|סעיף 61|או 61(ב)}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג) –
{{ח:תתת|(1)}} לא יוטל עיצום כספי על עובד זוטר; בסעיף קטן זה, ”עובד זוטר“ – עובד שכיר במוסד לגמילות חסדים, שאינו נושא משרה במוסד לגמילות חסדים ואין עובדים הכפופים לו, למעט יחיד בעל רישיון לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} לא יוטל עיצום כספי על עובד שכיר במוסד לגמילות חסדים שאינו נושא משרה במוסד לגמילות חסדים ואינו עובד זוטר בו, אם במעשה המהווה את ההפרה לא חרג מנהלים של המוסד לגמילות חסדים או מהוראה של הממונה עליו.

{{ח:סעיף|71|דרישה לתיקון הפרה מנושא משרה או בקשר לניגוד עניינים}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח המפקח כי נושא משרה במוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד הפר הוראה שבשלה ניתן להטיל עליו עיצום כספי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 70|בסעיף 70(ב) או (ג)}} או שמוסד לגמילות חסדים הפר הוראה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 70|בסעיף 70(ב)(13)}}, ידרוש ממנו, בטרם יטיל עליו עיצום כספי כאמור, לתקן את ההפרה, ויתרה בו, בכתב, כי אם לא תתוקן ההפרה בתוך 45 ימים ממועד מסירת ההודעה לפי סעיף קטן זה תימסר לו הודעה על כוונת חיוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|סעיף 72}}; הודעה לפי סעיף זה תימסר בדואר רשום עם אישור מסירה.
{{ח:תת|(ב)}} לא תיקן נושא המשרה או המוסד לגמילות חסדים את ההפרה כאמור בסעיף קטן (א), רשאי המפקח להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|72|הודעה על כוונת חיוב}}
{{ח:תת|(א)}} היה למפקח יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 70|בסעיף 70}} ({{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|אותו סעיף}}, ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ({{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} – הודעה על כוונת חיוב); הודעה לפי סעיף זה תימסר בדואר רשום עם אישור מסירה.
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה על כוונת חיוב יציין המפקח, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המעשה או המחדל ({{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} – המעשה) המהווה את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} סכום העיצום הכספי, והתקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(3)}} זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני המפקח או מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו לעניין זה, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 73|סעיף 73}};
{{ח:תתת|(4)}} סמכות להוסיף על סכום העיצום הכספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 75|סעיף 75}}, והמועד שממנו יראו הפרה כהפרה נמשכת לעניין {{ח:פנימי|סעיף 75|הסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ג)}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב זכאי לקבל לידיו את כל המידע הנוגע להפרה שלדעת המפקח נחוץ לשם קבלת החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}} ואין מניעה לגלותו על פי כל דין; מידע כאמור יועמד לרשות המפר אצל המפקח ממועד מסירת ההודעה כאמור.

{{ח:סעיף|73|זכות טיעון}}
{{ח:תת|(א)}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 72|סעיף 72}} רשאי לטעון את טענותיו, בכתב או בעל פה, לפני המפקח או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו לעניין זה, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 60 ימים ממועד מסירת ההודעה, ורשאי המפקח להאריך את התקופה האמורה בתקופה נוספת שלא תעלה על 30 ימים.
{{ח:תת|(ב)}} במהלך הדיון בהפרה ינוהל פרוטוקול שישקף את הנאמר והמתרחש בדיון, והנוגע להליך; המפר זכאי לקבל בתום הדיון או סמוך לאחר מכן עותק של הפרוטוקול.

{{ח:סעיף|74|החלטת המפקח ודרישת תשלום}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי {{ח:פנימי|סעיף 73|סעיף 73}}, אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76}}.
{{ח:תת|(ב)}} החליט המפקח לפי סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה, בכתב, לשלם את העיצום הכספי ({{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} – דרישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(2)}} שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על כך, בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} בדרישת התשלום או בהודעה, לפי סעיף קטן (ב), יפרט המפקח את נימוקי החלטתו.
{{ח:תת|(ד)}} לא טען המפר את טענותיו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 73|סעיף 73}}, בתוך התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 73|באותו סעיף}}, יראו את ההודעה על כוונת חיוב, בתום אותה תקופה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

{{ח:סעיף|75|הפרה נמשכת והפרה חוזרת}}
{{ח:תת|(א)}} בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
{{ח:תת|(ב)}} בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, ”הפרה חוזרת“ – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 70|בסעיף 70}}, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או שבשלה הורשע.

{{ח:סעיף|76|סכומים מופחתים}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}}, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}}, ובשיעורים שיקבע.

{{ח:סעיף|77|סכום מעודכן של העיצום הכספי}}
{{ח:תת|(א)}} העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני המפקח או מי שהוא הסמיך לכך בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74(ד)}} – ביום מסירת ההודעה על כוונת חיוב; הוגש ערעור לבית משפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 87|סעיף 87}} ועוכב תשלומו של העיצום הכספי בידי המפקח או בית המשפט – יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
{{ח:תת|(ב)}} סכומי העיצום הכספי הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 69|בסעיפים 69}} {{ח:פנימי|סעיף 70|ו־70}} יתעדכנו ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ב־1 בינואר של השנה הקודמת; הסכומים האמורים יעוגלו לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח יפרסם ברשומות הודעה על סכומי העיצום הכספי המעודכנים לפי סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|78|המועד לתשלום העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 74|בסעיף 74}}.

{{ח:סעיף|79|ריבית שקלית ודמי פיגורים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הפיגור, ריבית שקלית ודמי פיגורים, עד לתשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|80|גבייה}}
{{ח:ת}} עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות אגרות והוצאות|חוק המרכז לגביית קנסות אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:קטע3|פרק יב סימן ב|סימן ב׳: התחייבות להימנע מהפרה}}

{{ח:סעיף|81|הודעה על האפשרות להגשת התחייבות ועירבון}}
{{ח:ת}} היה למפקח יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} כאמור {{ח:פנימי|סעיף 70|בסעיף 70}}, והתקיימו נסיבות שקבע המפקח, בנהלים, באישור היועץ המשפטי לממשלה, רשאי הוא להמציא למפר, במקום הודעה על כוונת חיוב, הודעה שלפיה באפשרותו להגיש למפקח כתב התחייבות ועירבון לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב סימן ב|סימן זה}}, במקום שיוטל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב סימן א|סימן א׳}}; בסעיף זה, ”היועץ המשפטי לממשלה“ – לרבות משנה ליועץ המשפטי לממשלה שהוא הסמיכו לעניין זה.

{{ח:סעיף|82|תנאי ההתחייבות וגובה העירבון}}
{{ח:תת|(א)}} בכתב ההתחייבות יתחייב המפר להפסיק את הפרת ההוראה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 81|בסעיף 81}}, ולהימנע מהפרה נוספת של אותה הוראה, בתוך תקופה שיקבע המפקח ושתחילתה ביום מסירת כתב ההתחייבות, ובלבד שהתקופה האמורה לא תעלה על שנתיים ({{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} – תקופת ההתחייבות).
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לקבוע בכתב ההתחייבות תנאים נוספים שעל המפר להתחייב ולעמוד בהם בתקופת ההתחייבות במטרה להקטין את הנזק שנגרם מההפרה או למנוע את הישנותה.
{{ח:תת|(ג)}} נוסף על כתב ההתחייבות, יפקיד המפר בידי המפקח עירבון בסכום העיצום הכספי שהמפקח היה רשאי להטיל על המפר בשל אותה הפרה, בהתחשב בקיומם של מקרים, נסיבות ושיקולים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76(ב)}}.

{{ח:סעיף|83|תוצאות הגשת כתב התחייבות ועירבון או אי־הגשתם}}
{{ח:ת}} הגיש המפר למפקח כתב התחייבות ועירבון לפי {{ח:פנימי|פרק יב סימן ב|סימן זה}}, בתוך 30 ימים מיום מסירת ההודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 81|בסעיף 81}}, לא יוטל עליו עיצום כספי בשל אותה הפרה; לא הגיש המפר למפקח כתב התחייבות ועירבון בתוך התקופה האמורה, ימציא לו המפקח הודעה על כוונת חיוב בשל אותה הפרה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|סעיף 72}}.

{{ח:סעיף|84|הפרת ההתחייבות}}
{{ח:תת|(א)}} הגיש המפר כתב התחייבות ועירבון לפי {{ח:פנימי|פרק יב סימן ב|סימן זה}} והפר תנאי מתנאי ההתחייבות, כמפורט בפסקאות שלהלן, יחולו ההוראות המפורטות באותן פסקאות, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} המשיך המפר, במהלך תקופת ההתחייבות, להפר את ההוראה שבשל הפרתה נתן את כתב ההתחייבות – יחלט המפקח את העירבון וימציא למפר דרישת תשלום בשל ההפרה הנמשכת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 75|בסעיף 75(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} חזר המפר והפר, במהלך תקופת ההתחייבות, את ההוראה שבשל הפרתה נתן את כתב ההתחייבות – יראו את ההפרה הנוספת כאמור כהפרה חוזרת לעניין {{ח:פנימי|סעיף 75|סעיף 75(ב)}}, ויחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המפקח ימציא למפר הודעה על כוונת חיוב בשל ההפרה החוזרת;
{{ח:תתתת|(ב)}} שלח המפקח דרישת תשלום בשל ההפרה החוזרת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74(ב)(1)}} או שהמפר לא טען את טענותיו לפני המפקח לעניין אותה הפרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 74|בסעיף 74(ד)}}, יחלט המפקח את העירבון נוסף על הטלת העיצום הכספי בשל ההפרה החוזרת;
{{ח:תתת|(3)}} הפר המפר תנאי מהתנאים הנוספים שנקבעו בכתב ההתחייבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 82|בסעיף 82(ב)}} – יחלט המפקח את העירבון, לאחר שנתן למפר הזדמנות לטעון את טענותיו, בכתב, לעניין זה.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} יראו בחילוט העירבון לפי הוראות סעיף זה, כהטלת עיצום כספי על המפר בשל ההפרה שלגביה ניתן העירבון.
{{ח:תת|(ג)}} הופר תנאי מתנאי ההתחייבות כאמור בסעיף זה, והפר המפר פעם נוספת את ההוראות שבשל הפרתה נתן את כתב ההתחייבות, לא יאפשר לו המפקח להגיש כתב התחייבות נוסף לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב סימן ב|סימן זה}} בשל אותה הפרה.

{{ח:סעיף|85|השבת עירבון|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} עמד המפר בתנאי כתב ההתחייבות שמסר לפי {{ח:פנימי|פרק יב סימן ב|סימן זה}}, יוחזר לו, בתום תקופת ההתחייבות, העירבון שהפקיד; העירבון, למעט אם היה ערבות בנקאית, יוחזר בתוספת ריבית שקלית מיום הפקדתו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק יב סימן ג|סימן ג׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|86|עיצום כספי בשל הפרה לפי חוק זה ולפי חוק אחר}}
{{ח:ת}} על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 70|בסעיף 70}} ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר, לא יוטל יותר מעיצום כספי אחד.

{{ח:סעיף|87|ערעור|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על החלטה סופית של המפקח לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום; ערעור כאמור יוגש בתוך 30 ימים מיום שנמסרה למפר הודעה על ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהגשת הערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך המפקח או שבית המשפט הורה על כך.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א), לאחר ששולם העיצום הכספי או הופקד עירבון לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי או על החזרת העירבון, יוחזר הסכום ששולם או כל חלק ממנו אשר הופחת או יוחזר העירבון, לפי העניין, בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו או הפקדתו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|88|איסור שיפוי וביטוח}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין ובלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 262|סעיפים 262 עד 264 לחוק החברות}} –
{{ח:תתת|(1)}} אין לבטח, במישרין או בעקיפין, אדם מפני עיצום כספי שיוטל עליו לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, והתקשרות בחוזה לביטוח כאמור – בטלה;
{{ח:תתת|(2)}} מוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד לא ישפה ולא ישלם, במישרין או בעקיפין, עיצום כספי שהוטל על אדם אחר לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, ובעל שליטה בתאגיד לא ישפה ולא ישלם, במישרין או בעקיפין, עיצום כספי שהוטל על התאגיד, על נושא משרה בו או על עובד בתאגיד, והוראה או התחייבות לתשלום או לשיפוי כאמור – בטלה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), ניתן לשפות או לבטח אדם בשל הוצאות שהוציא בקשר עם הטלת עיצום כספי בעניינו, לרבות הוצאות התדיינות סבירות ובכלל זה שכר טרחת עורך דין, ולרבות בדרך של שיפוי מראש.
{{ח:תתת|(2)}} לא יהיה תוקף להתחייבות לשיפוי או לביטוח לפי פסקה (1) של נושא משרה בתאגיד, אלא אם כן נקבעה בתקנון התאגיד הוראה המתירה זאת.

{{ח:סעיף|89|הפרת הוראה זהה כלפי כמה לקוחות}}
{{ח:ת}} המפקח רשאי לקבוע כי יראו מי שהפר הוראה זהה כלפי כמה לקוחות, כמבצע הפרה אחת, אם ההפרה נעשתה בפרק זמן קצר, במעשה או במחדל אחד או בשל אותו גורם.

{{ח:סעיף|90|פרסום}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל המפקח עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, ישקול אם לפרסם את הפרטים שלהלן באתר האינטרנט של המפקח, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום כספי:
{{ח:תתת|(1)}} דבר הטלת העיצום הכספי;
{{ח:תתת|(2)}} מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה;
{{ח:תתת|(3)}} סכום העיצום הכספי שהוטל;
{{ח:תתת|(4)}} אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום הכספי ושיעורי ההפחתה;
{{ח:תתת|(5)}} פרטים על המפר, הנוגעים לעניין;
{{ח:תתת|(6)}} שמו של המפר – אם הוא מוסד לגמילות חסדים.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש ערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 87|סעיף 87}} יפרסם המפקח את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(6), המפקח רשאי לפרסם את שמו של מפר שהוא יחיד שאינו מוסד לגמילות חסדים, אם סבר שהדבר נחוץ לצורך אזהרת הציבור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם המפקח פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}, וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה, שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ה)}} פרסום כאמור בסעיף קטן (א) בעניין עיצום כספי שהוטל על תאגיד יהיה לתקופה של ארבע שנים, ובעניין עיצום כספי שהוטל על יחיד – לתקופה של שנתיים.
{{ח:תת|(ו)}} השר רשאי לקבוע דרכים נוספות לפרסום הפרטים האמורים בסעיף זה.

{{ח:סעיף|91|שמירת אחריות פלילית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום עיצום כספי או מתן כתב התחייבות ועירבון לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} לא יגרעו מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 70|בסעיף 70}}, המהווה עבירה.
{{ח:תת|(ב)}} שלח המפקח למפר הודעה על כוונת חיוב או הודעה על האפשרות להגיש התחייבות ועירבון בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות חדשות, המצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ג)}} הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו המפקח הליכים לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} בשל אותה הפרה, ואם הוגש כתב האישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לאחר שהמפר שילם עיצום כספי או הפקיד עירבון, יוחזר לו הסכום ששולם או העירבון שהופקד בתוספת ריבית שקלית, למעט אם היה ערבות בנקאית, מיום תשלום הסכום או יום הפקדת העירבון, עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק יג|פרק י״ג: עונשין}}

{{ח:סעיף|92|עונשין}}
{{ח:תת|(א)}} אלה דינם מאסר 18 חודשים או כפל הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}, ואם נעברה העבירה בידי תאגיד – כפל הקנס האמור:
{{ח:תתת|(1)}} יחיד וכן עמותה או חברה לתועלת הציבור שאינן תאגיד בנקאי, שעסקו במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, בהיקף פעילות העולה על היקף פעילות מזערי אך אינו עולה על היקף פעילות בנקאי, בלא רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} מוסד לגמילות חסדים שעסק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית בהיקף פעילות נרחב בלא רישיון מורחב, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ב) או (ג)}};
{{ח:תתת|(3)}} מי ששלט במוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד או מי שהוא בעל עניין בו, בלא היתר מאת המפקח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}};
{{ח:תתת|(4)}} מי שהעביר אמצעי שליטה במוסד לגמילות חסדים לאחר ביודעו שהנעבר זקוק להיתר ואין בידו היתר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}.
{{ח:תת|(ב)}} אלה דינם מאסר שנה או כפל הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}, ואם נעברה העבירה בידי תאגיד – כפל הקנס האמור:
{{ח:תתת|(1)}} מוסד לגמילות חסדים שעשה דבר העלול להטעות לקוח בעניין מהותי בעסקה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42}};
{{ח:תתת|(2)}} מוסד לגמילות חסדים שהתקשר בעסקה של הפקדה עם קטין, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45(א)}};
{{ח:תתת|(3)}} מי שכיהן כנושא משרה או כעובד אחר במוסד לגמילות חסדים אף שהותלתה או הוגבלה סמכותו של נושא המשרה או העובד כאמור, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53}}, או כיהן כנושא משרה במוסד לגמילות חסדים אף שהושעה או הועבר מתפקידו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 53|אותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ג)}} אלה דינם מאסר שישה חודשים או הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}, ואם נעברה העבירה בידי תאגיד – כפל הקנס האמור:
{{ח:תתת|(1)}} מוסד לגמילות חסדים שעשה דבר העלול לפגוע ביכולתו של לקוח לקבל החלטה אם להתקשר בעסקה עמו, באופן שיש בו שלילה של חופש ההתקשרות של הלקוח או פגיעה מהותית בחופש ההתקשרות שלו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}};
{{ח:תתת|(2)}} מוסד לגמילות חסדים שלא גילה ללקוח פרט מהותי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(א)}}, או הפר חובה לעניין גילוי נאות שנקבעה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(ב)}}.

{{ח:סעיף|93|אחריות נושא משרה בתאגיד}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה במוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 92|סעיף 92}} בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו; המפר הוראה זו, דינו – מחצית הקנס הקבוע ליחיד בשל אותה עבירה.
{{ח:תת|(ב)}} נעברה עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 92|סעיף 92}} בידי תאגיד או בידי עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא משרה בתאגיד הפר את חובתו האמורה בסעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח שעשה כל שניתן כדי למנוע את העבירה.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בתאגיד, או בעל תפקיד אחר האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו בוצעה העבירה, ולעניין עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 92|סעיף 92(א)(1) עד (3)}} – גם דירקטור.

{{ח:קטע2|פרק יד|פרק י״ד: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|94|סודיות}}
{{ח:ת}} המפקח, עובד הכפוף לו או מי שפועל מטעמו, וכן חבר הוועדה, לא יגלה מידע או מסמך שהגיע אליו תוך כדי מילוי תפקידו או במהלך עבודתו ולא יעשה בו כל שימוש אלא לשם מילוי תפקידו לפי חוק זה, לשם הליך פלילי או לפי צו בית משפט.

{{ח:סעיף|95|שמירת מסמכים}}
{{ח:ת}} המפקח רשאי לתת הוראות לעניין שמירת מסמכים בידי מוסד לגמילות חסדים ובכלל זה לעניין אופן השמירה ותקופת השמירה, ורשאי הוא לתת הוראות כאמור דרך כלל או לסוגים מסוימים של מוסדות לגמילות חסדים.

{{ח:סעיף|96|פרסום נתוני עמלות}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 94|בסעיף 94}}, המפקח רשאי לפרסם נתונים בדבר סכומים ושיעורים של עמלות שגובים מוסדות לגמילות חסדים בעד סוגי שירותים, בדרך שתאפשר את השוואת העמלות.

{{ח:סעיף|97|מסירת מידע לרשות פיקוח בישראל}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 94|בסעיף 94}} –
{{ח:תתת|(1)}} המפקח רשאי לגלות ידיעה או להראות מסמך לרשות המוסמכת כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 29|בסעיף 29 לחוק איסור הלבנת הון}}, לממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון, לרשות ניירות ערך כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק ניירות ערך}}, לרשם, לבנק ישראל ולמפקח על הבנקים (בסעיף זה – הגוף הנעבר), ובלבד שנוכח כי הידיעה או המסמך מתבקשים לשם מילוי תפקידיו של הגוף הנעבר;
{{ח:תתת|(2)}} מצא המפקח כי מוסד לגמילות חסדים פועל בניגוד {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 21|לסעיפים 21}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 22א|ו־22א לחוק הבנקאות (רישוי)}}, יודיע על כך למפקח על הבנקים;
{{ח:תתת|(3)}} מצא המפקח כי היקף הפעילות של מוסד לגמילות חסדים הוא היקף פעילות בנקאי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}}, יודיע על כך למפקח על הבנקים.
{{ח:תת|(ב)}} לא יגלה אדם ידיעה ולא יראה מסמך שנמסרו לו לפי הוראות סעיף זה.

{{ח:סעיף|98|הפעלת סמכות הרשם}}
{{ח:ת}} סמכויות הרשם לפי כל דין יופעלו לגבי מוסדות לגמילות חסדים, לאחר שמיעת עמדת המפקח לעניין זה. המפקח והרשם יקבעו נהלים לעניין זה, בשים לב לכך שלא ייווצר כפל פיקוח ככל האפשר.

{{ח:סעיף|99|איסור העברה}}
{{ח:ת}} רישיון או היתר שניתנו לפי חוק זה אינם ניתנים להעברה.

{{ח:סעיף|100|אישור המפקח למיזוג של מוסד לגמילות חסדים}}
{{ח:ת}} מיזוג של מוסד לגמילות חסדים שהוא תאגיד, עם תאגיד אחר, טעון, נוסף על דרישות כל דין, גם הודעה למפקח.

{{ח:סעיף|101|הארכת מועדים}}
{{ח:ת}} המפקח רשאי להאריך, לסוג מקרים או למקרה מסוים, כל מועד שנקבע בחוק זה או בתקנות לפיו, למעט מועד שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 68|בסעיפים 68(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 87|ו־87(א)}}.

{{ח:סעיף|102|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי, באישור ועדת הכספים של הכנסת, להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}.

{{ח:קטע2|פרק טו|פרק ט״ו: תיקונים עקיפים}}

{{ח:סעיף|103|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} כהוראת שעה.}}

{{ח:סעיף|104|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|105|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|בחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|106|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לצמצום השימוש במזומן|בחוק לצמצום השימוש במזומן, התשע״ח–2018}}.}}

{{ח:סעיף|107|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_318394.pdf|בחוק הטבות במס וייעוץ במס (תיקוני חקיקה), התשע״ו–2015}}.}}

{{ח:סעיף|108|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390363.pdf|בחוק הטבות במס וייעוץ במס (תיקוני חקיקה) (תיקון והוראת שעה), התשע״ז–2017}}.}}

{{ח:קטע2|פרק טז|פרק ט״ז: תחילה והוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|109|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה שלוש שנים וחצי מיום פרסומו (להלן – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} תחילתם של {{ח:פנימי|סעיף 103|סעיפים 103}}, {{ח:פנימי|סעיף 104|104}} {{ח:פנימי|סעיף 106|ו־106}}, ביום פרסומו של חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} תחילתם של {{ח:פנימי|סעיף 107|סעיפים 107}} {{ח:פנימי|סעיף 108|ו־108}}, ביום כ״ד בטבת התשע״ט (1 בינואר 2019);
{{ח:תתת|(3)}} תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 105|סעיף 105}}, 18 חודשים לפני יום תחילתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לדחות, בצו, את המועד האמור בסעיף קטן (א), אם מצא כי הדחייה דרושה לשם היערכות ליישום הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|110|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} עד יום התחילה יגיש מי שעיסוקו במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית (בחוק זה – מוסד קיים) בקשה לקבלת רישיון לפי חוק זה, והוא יהיה רשאי להמשיך בעיסוקו אף אם אין בידו רישיון כאמור, כל עוד לא ניתנה החלטת המפקח בבקשתו.
{{ח:תת|(ב)}} בתקופה של שנתיים מיום התחילה, לא יוטל עיצום כספי על מפר, אלא תישלח לו הודעה בכתב על ההפרה.
{{ח:תת|(ג)}} מי שערב יום התחילה, החזיק אמצעי שליטה במוסד קיים בשיעור הטעון היתר לבעל עניין לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, והמוסד הקיים קיבל רישיון לפי חוק זה או מתקיים בו האמור לפי סעיף קטן (א), יראו את המחזיק כאמור כבעל היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}; אין בהוראות סעיף קטן זה –
{{ח:תתת|(1)}} כדי לגרוע מסמכות המפקח לבטל היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}}, ולדרוש, לשם הפעלת הסמכות כאמור, כל מסמך הדרוש לו לשם בדיקת התקיימות התנאים לביטול ההיתר;
{{ח:תתת|(2)}} כדי לפטור את המחזיק כאמור מחובת קבלת היתר מאת המפקח לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, אם לאחר יום התחילה ירכוש אמצעי שליטה נוספים במוסד לגמילות חסדים שלאחריה יחזיק אמצעי שליטה בשיעור הטעון היתר כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} מי שכיהן ערב יום התחילה כנושא משרה במוסד קיים, רשאי להמשיך ולכהן כנושא משרה באותו מוסד קיים, אם המוסד הקיים קיבל רישיון לפי חוק זה או מתקיים בו האמור בסעיף קטן (א); אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מסמכות המפקח להורות על הפסקת כהונה של נושא משרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}}, ולדרוש, לשם הפעלת הסמכות כאמור, כל מסמך הדרוש לו לשם בדיקת התקיימות התנאים להורות על הפסקת הכהונה.
{{ח:תת|(ה)}} נעברה ערב יום התחילה עבירה לפי {{ח:פנימי|פרק יג|פרק י״ג}}, לא יוטל בשלה קנס ולא יוגש בשלה כתב אישום.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}})}}}}
{{ח:קטע3||הון עצמי מזערי הנדרש ממוסד לגמילות חסדים}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} לעניין מוסד לגמילות חסדים שהיקף הפעילות שלו אינו עולה על מיליון שקלים חדשים – 0 שקלים חדשים;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} לעניין מוסד לגמילות חסדים שהיקף הפעילות שלו עולה על מיליון שקלים חדשים – 5% מצבר הפיקדונות, אך לא יותר מ־5 מיליון שקלים חדשים, ובלבד שאם צבר האשראי שלו עולה על פי שניים מצבר הפיקדונות, יחושבו 5% מהממוצע של צבר האשראי וצבר הפיקדונות של המוסד לגמילות חסדים, אך לא יותר מ־5 מיליון שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 1|בפרטים (1)}} {{ח:פנימי|תוספת פרט 2|ו־(2)}}, מוסד קיים יהיה חייב לעמוד בדרישות ההון העצמי כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 1|באותם פרטים}}, לפי העניין, בתום חמש שנים מיום פרסומו של חוק זה, ואולם ביום התחילה יהיה מוסד קיים חייב בשיעור של מחצית ההון העצמי הקבוע {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ה בטבת התשע״ט (2 בינואר 2019).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]