חוק מרשם האוכלוסין

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מרשם האוכלוסין, תשכ״ה–1965}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001094}} '''תקנות־שעת־חירום (רישום תושבים):''' {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ ב׳, 77|תקנות־שעת־חירום (רישום תושבים)}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ט, תוס׳ א׳, 37|פקודת הארכת תוקף של תקנות־שעת־חרום (רישום תושבים)}}, {{ח:תיבה|64|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312709.pdf}}. '''פקודת מרשם התושבים:''' {{ח:תיבה|ע״ר תש״ט, תוס׳ א׳, 164|פקודת מרשם התושבים|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312739.pdf}}. '''חוק מרשם אוכלוסין:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ה, 270|חוק מרשם האוכלוסין|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208943.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 145|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208944.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 28|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208945.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ל, 34|תיקון מס׳ 2 לחוק השבות|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_203729.pdf}}, {{ח:תיבה|62|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208946.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 10|תיקון מס׳ 6 לפקודת בריאות העם|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208094.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 20|חוק החזקת תעודת זהות והצגתה|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210028.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 398|חוק בית המשפט לענייני משפחה|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211216.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 180|חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211736.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 998|חוק עדכון כתובת|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299903.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 106|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299955.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 297|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300010.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 27|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300097.pdf}}, {{ח:תיבה|644|תיקון מס׳ 37 לחוק הרשויות המקומיות (בחירות)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300814.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 269|חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300928.pdf}}, {{ח:תיבה|434|חוק ברית הזוגיות לחסרי דת|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301092.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 142|חוק כתובת נוספת למשלוח דואר לקטין (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301222.pdf}}, {{ח:תיבה|202|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301334.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 832|תיקון מס׳ 18 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_340801.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 434|תיקון והוראת שעה לחוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_370949.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 214|תיקון מס׳ 3 לחוק חתימה אלקטרונית|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491449.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 881|תיקון מס׳ 2 והוראת שעה לחוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_628378.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 172|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5467421.pdf}}, {{ח:תיבה|285|תיקון מס׳ 6 לחוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5630575.pdf}}.

''דחיית תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ג, 962|צו פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים (תיקון מס׳ 2 והוראת שעה) (דחיית יום התחילה לעניין יחיד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10534.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: המרשם}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: מסירת הודעות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: סמכויות פקיד רישום}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: תעודות זהות}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: קבלת ידיעות}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: עבירות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: המרשם}}

{{ח:סעיף|1|פרשנות ותחולה|תיקון: תשכ״ח, תשס״ח, תשפ״ב, ק״ת תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים“ – {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים, התשע״ח–2018}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום לפי הלוח העברי“ – תקופה שתחילתה עשרים דקות לאחר שקיעת החמה וסופה בתום עשרים דקות לאחר שקיעת החמה למחרת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מען דיגיטלי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מספר טלפון נייד אשר נמצא בחזקתו של תושב והתושב עושה בו שימוש לקבלת מסרים;
{{ח:תתתת|(2)}} כתובת דואר אלקטרוני של תושב שהתושב עושה בה שימוש לקבלת מסרים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צו מחייב“ – צו שנקבע לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_628378.pdf|סעיף 20 לחוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים (תיקון מס׳ 2 והוראת שעה), התשפ״ב–2022}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאריך לידה“ – יום הלידה הן לפי הלוח העברי והן לפי הלוח הגריגוריאני;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאריך פטירה“ – יום הפטירה הן לפי הלוח העברי והן לפי הלוח הגריגוריאני;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תושב“ – מי שנמצא בישראל כאזרח ישראלי או על פי אשרת עולה או תעודת עולה, או על פי רשיון לישיבת קבע.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין חוק זה יראו כתושב גם אדם אחר הנמצא כחוק בישראל, אך לא יראו כתושב את מי שנמצא בה על פי רשיון לישיבת מעבר או לישיבת ביקור או על פי דרכון־חוץ דיפלומטי.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות חוק זה המקנות זכויות לתושב או המטילות עליו חובות או הנוגעות לתושב יחולו גם על אזרח ישראלי שאיננו תושב.

{{ח:סעיף|2|המרשם ופרטי הרישום|תיקון: תשס״ה, תש״ע־2, תשע״ב, תשפ״ב, ק״ת תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} במרשם האוכלוסין יירשמו הפרטים הבאים הנוגעים לתושב וכל שינוי בהם:
{{ח:תתת|(1)}} שם המשפחה, השם הפרטי והשמות הקודמים;
{{ח:תתת|(2)}} שמות ההורים;
{{ח:תתת|(3)}} תאריך הלידה ומקומה;
{{ח:תתת|(4)}} המין;
{{ח:תתת|(5)}} הלאום;
{{ח:תתת|(6)}} הדת;
{{ח:תתת|(7)}} המצב האישי (רווק, נשוי, גרוש או אלמן);
{{ח:תתת|(8)}} שם בן־הזוג;
{{ח:תתת|(9)}} שמות הילדים, תאריכי לידתם ומינם;
{{ח:תתת|(10)}} אזרחות או אזרחויות, של עכשיו ושקדמו;
{{ח:תתת|(11)}} המען;
{{ח:תתת|(11א)}} כתובת למשלוח דואר כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק עדכון כתובת|בחוק עדכון כתובת, התשס״ה–2005}}, ככל שנמסרה על כך הודעה;
{{ח:תתת|(11ב)}} כתובת נוספת למשלוח דואר לקטין, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק עדכון כתובת#סעיף 2א|סעיף 2א לחוק עדכון כתובת, התשס״ה–2005}};
{{ח:תתת|(11ג)}} המען הדיגיטלי;
{{ח:תתת|(12)}} תאריך הכניסה לישראל;
{{ח:תתת|(13)}} התאריך שבו נהיה לתושב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(א)}}.
{{ח:תת|(א1)}} על אף הוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} תושב הרשום במרשם הזוגיות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ברית הזוגיות לחסרי דת|בחוק ברית הזוגיות לחסרי דת, התש״ע–2010}} (בסעיף קטן זה – מרשם הזוגיות), יירשם בפרט הרישום האמור בסעיף קטן (א)(7) הנוגע למצבו האישי (בסעיף קטן זה – פרט המצב האישי), כבן זוג בברית הזוגיות;
{{ח:תתת|(2)}} תושב שנמחק רישומו ממרשם הזוגיות, יירשם בפרט המצב האישי כפנוי;
{{ח:תתת|(3)}} תושב שבן זוגו נפטר בעת שהיה רשום כבן זוגו במרשם הזוגיות, יירשם בפרט המצב האישי כאלמן.
{{ח:תת|(ב)}} תושב שנרשם לראשונה ייקבע לרישומו מספר זהות.

{{ח:סעיף|3|המרשם ראיה לכאורה}}
{{ח:ת}} הרישום במרשם, כל העתק או תמצית ממנו וכן כל תעודה שניתנה לפי חוק זה יהיו ראיה לכאורה לנכונות פרטי הרישום המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בפסקאות (1) עד (4) ו־(9) עד (13) לסעיף 2}}.

{{ח:סעיף|3א|סמכות רישום והגדרה|תיקון: תש״ל, תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא יירשם אדם כיהודי לפי לאומו או דתו אם הודעה לפי חוק זה או רישום אחר שבמרשם או תעודה ציבורית מראים כי הוא אינו יהודי, כל עוד לא נסתרו ההודעה, הרישום או התעודה האמורים להנחת דעתו של פקיד הרישום הראשי או כל עוד לא נקבע אחרת בפסק־דין הצהרתי של בית דין רבני בתובענה של בעל דין שהוא תושב בענייני נישואין וגירושין לפי {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין)#סעיף 1|סעיף 1 לחוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין), התשי״ג–1953}}, או של בית משפט, ובלבד שהוא אינו בן דת אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין חוק זה וכל רישום או תעודה לפיו, ”יהודי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השבות#סעיף 4ב|בסעיף 4ב לחוק השבות, תש״י–1950}}.
{{ח:תת|(א1)}} סבר פקיד הרישום הראשי כי לא היו בפני בית הדין הרבני או בפני בית המשפט שקבע כאמור בסעיף קטן (א) ההודעה, הרישום או התעודה הציבורית האמורים באותו סעיף קטן, רשאי הוא לפנות לבית הדין הרבני או לבית המשפט, לפי העניין, ולהביאם בפניו, וכן רשאי הוא לעכב את הרישום, את תיקונו או את שינויו עד למתן החלטה של בית הדין הרבני או בית המשפט.
{{ח:תת|(ג)}} אין בסעיף זה כדי לגרוע מרישום שנעשה לפני תחילתו.

{{ח:סעיף|4|פקידי רישום}}
{{ח:ת}} שר הפנים ימנה פקיד רישום ראשי ופקידי רישום לניהול המרשם לפי הוראות חוק זה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: מסירת הודעות}}

{{ח:סעיף|5|חובה להודיע פרטי רישום}}
{{ח:ת}} כל תושב חייב למסור לפקיד רישום תוך שלושים יום מיום כניסתו לישראל לראשונה, ואם היה לתושב לאחר כניסתו לישראל – מיום שהיה לתושב, הודעה על פרטי הרישום שלו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}; ואם נכנס או היה לתושב כשבחסותו קטין או בגיר שאינו מסוגל למלא חובתו לפי סעיף זה, ימסור גם הודעה על פרטי הרישום שלהם.

{{ח:סעיף|5א|הודעה על מען דיגיטלי|תיקון: תשפ״ב, ק״ת תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} תושב שמלאו לו 16 שנים או תושב המבקש להנפיק תעודת זהות לראשונה – בעת הנפקת התעודה, לפי המוקדם, רשאי למסור, ואם נקבע צו מחייב – מסור, לפקיד הרישום הודעה בדבר כל אחד מסוגי המען הדיגיטלי שלו (בסעיף זה – הודעה על מען דיגיטלי); ההודעה תימסר לגבי מען דיגיטלי אחד מכל סוג.
{{ח:תתת|(2)}} תושב שמסר לפקיד הרישום הודעה על מען דיגיטלי, ימסור לפקיד הרישום הודעה בדבר כל שינוי בפרטי המען הדיגיטלי שמסר.
{{ח:תת|(ב)}} בעת מסירת הודעה על מען דיגיטלי –
{{ח:תתת|(1)}} רשאי התושב, לאחר שפקיד הרישום הודיע לו כאמור {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים#סעיף 3ב|בסעיף 3ב(א) לחוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים}}, להודיע לפקיד הרישום כי הוא מסרב, ואם נקבע צו מחייב – הוא מעוניין, לקבל למענו הדיגיטלי מסרים מגופים ציבוריים לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים#סעיף 3ג|סעיף 3ג לחוק האמור}};
{{ח:תתת|(2)}} פקיד הרישום יבדוק כי לתושב יש גישה למען הדיגיטלי שצוין בהודעה וכי הוא יודע כיצד לעשות בו שימוש לעניין חוק זה (בסעיף זה – בדיקת מיומנות דיגיטלית).
{{ח:תת|(ג)}} תושב שמסר הודעה על מען דיגיטלי ומלאו לו 70 שנים יבצע בדיקת מיומנות דיגיטלית אחת לחמש שנים, ואם מלאו לו 80 שנים – אחת לשנתיים.
{{ח:תת|(ד)}} לא עמד תושב בבדיקת מיומנות דיגיטלית לפי הוראות סעיף קטן (ב)(2) או (ג), או לא ביצע התושב בדיקה שהוא נדרש לבצע לפי אותם סעיפים קטנים בתוך פרק זמן שקבע המנהל – יימחקו פרטי המען הדיגיטלי של התושב מהמרשם או לא יירשמו בו, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נקבע צו מחייב והודיע התושב כי יצא להשתקע בחוץ־לארץ לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}, לא תחול עליו החובה להודיע על מענו הדיגיטלי אלא הוא יהיה רשאי לעשות כן.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} שר הפנים, בהסכמת שר הכלכלה והתעשייה ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי, בצו, לקבוע הוראות בדבר בדיקת מיומנות לעניין מסר אזהרה ובדבר בדיקות חוזרות של בדיקה כאמור לתושבים שמלאו להם 70 או 80 שנים.
{{ח:תתת|(2)}} לא עמד תושב בבדיקת מיומנות דיגיטלית לפי הוראות סעיף קטן (ב)(2) או (ג), אך עמד בבדיקת המיומנות לעניין מסר אזהרה, לא יחולו עליו הוראות סעיף קטן (ד), וניתן יהיה לעשות שימוש במען הדיגיטלי שלו לעניין שליחת מסר אזהרה או לשם שיחה בעניין מסר כאמור.
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”בדיקת מיומנות לעניין מסר אזהרה“ – בדיקת מיומנות לשם מסירת מען דיגיטלי מסוג טלפון נייד לעניין מסר אזהרה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 29א|בסעיף 29א(יא)}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מסר אזהרה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים#סעיף 3א|בסעיף 3א לחוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים}}.

{{ח:סעיף|6|הודעה על לידה בישראל|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על לידה שאירעה בישראל תימסר לפקיד רישום תוך עשרה ימים; ההודעה תימסר על ידי האחראי על המוסד שבו אירעה הלידה, או – על ידי הורי הילוד, הרופא והמיילדת שטיפלו בלידה – אם אירעה במקום אחר; ההודעה תכלול את פרטי הרישום של הילוד ופרטים אחרים שייקבעו בתקנות, באישור ועדת הפנים של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} אירעה לידה במקום שאינו מוסד וטיפלו בה רופא או מיילדת, יצורפו להודעה כאמור בסעיף קטן (א) תעודת רופא או תצהיר מטעם המיילדת, לפי העניין, בדבר היותה של אם היילוד אמו הטבעית.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} אירעה לידה במקום שאינו מוסד ולא טיפלו בה רופא או מיילדת, יצורפו להודעה כאמור בסעיף קטן (א) כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תצהירים מטעם הורי היילוד בדבר היותה של אם היילוד אמו הטבעית;
{{ח:תתתת|(ב)}} אישור רפואי, שניתן בידי רופא מוסמך על מעקב אחר הריון, שנערך החל מהשבוע ה־28 להריון;
{{ח:תתתת|(ג)}} אישור רפואי, שניתן בידי רופא מוסמך אשר בדק את אם היילוד בתוך 48 שעות מהלידה.
{{ח:תתת|(2)}} בהעדר אישור רפואי כאמור בפסקה (1)(ב) או (ג), יצורפו להודעה כאמור בסעיף קטן (א) תוצאות בדיקה גנטית להורות שנערכה בהתאם להוראת {{ח:חיצוני|חוק מידע גנטי#סעיף 3|סעיף 3(ד) לחוק מידע גנטי, התשס״א–2000}}, לשם קביעת היותה של אם היילוד אמו הטבעית.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיילדת“ – מי שמורשית לעסוק ביילוד לפי {{ח:חיצוני|פקודת המיילדות|פקודת המיילדות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רופא מוסמך“ – רופא שהוא בעל תואר מומחה ביילוד ובגיניקולוגיה שניתן לו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|פקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל״ז–1976}}, או רופא מוסמך המתמחה, לשם קבלת אותו תואר, במוסד רפואי מוכר בפיקוחו של רופא בעל התואר האמור.

{{ח:סעיף|7|הודעה על פטירה בישראל|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} הודעה על פטירה בישראל תימסר תוך 48 שעות למי שהוסמך להוציא את רשיון הקבורה לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם, 1940}}, ואם לא נדרש רשיון קבורה – לפקיד רישום; ההודעה תימסר על ידי האחראי על המוסד שבו אירעה הפטירה, על ידי הרופא שקבע את דבר המוות, ובאין רופא – על ידי מי שהיה נוכח בזמן הפטירה; ההודעה תכלול את פרטי הרישום של הנפטר ופרטים אחרים שייקבעו בתקנות, באישור ועדת הפנים של הכנסת.

{{ח:סעיף|8|הגדרת ”מוסד“}}
{{ח:ת}} ”מוסד“, לענין {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיפים 6}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7}} – לרבות בית־חולים, בית־סוהר, מוסד ציבורי או דתי, מוסד צדקה, מעון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות|בחוק הפיקוח על מעונות, תשכ״ה–1965}}, ובית מלון; ודינם של כלי רכב, כלי שיט או של כלי טיס ציבוריים, כדין מוסד.

{{ח:סעיף|9|אסופי}}
{{ח:ת}} תינוק שנמצא עזוב, כל אדם שהתינוק הגיע לרשותו לראשונה חייב למסור לפקיד רישום, תוך עשרה ימים הודעה על פרטי הרישום של התינוק הידועים לו וכל ידיעה שברשותו בענין לידתו של התינוק.

{{ח:סעיף|10|מציאת חלל}}
{{ח:ת}} קיבלה המשטרה הודעה על מציאת חלל, לפי {{ח:חיצוני|חוק לתיקון סדרי הדין הפלילי (חקירת פשעים וסיבות מוות)#סעיף 21|סעיף 21 לחוק לתיקון סדרי הדין הפלילי (חקירת פשעים וסיבות מוות), תשי״ח–1958}}, תמסור לפקיד רישום כל ידיעה שבידה בענין פרטי הרישום של החלל.

{{ח:סעיף|11|לידה בחוץ־לארץ}}
{{ח:ת}} תושב שנולד לו ילד בחוץ־לארץ חייב למסור לפקיד רישום תוך שלושים יום הודעה על פרטי הרישום של ילדו.

{{ח:סעיף|12|פטירה בחוץ־לארץ}}
{{ח:ת}} תושב שנפטר בחוץ־לארץ, חייבים בן־זוגו, בניו והוריו, שהם תושבים, למסור הודעה על כך לפקיד רישום תוך שלושים יום מהיום שבו נודע להם דבר הפטירה.

{{ח:סעיף|13|אימוץ בחוץ־לארץ}}
{{ח:ת}} תושב שאימץ ילד בחוץ־לארץ חייב למסור לפקיד רישום תוך שלושים יום הודעה על פרטי הרישום של הילד ולהמציא לפקיד הרישום את האסמכתה לאימוץ; והוא הדין אם בוטל אימוץ של ילד בחוץ־לארץ.

{{ח:סעיף|14|עזיבת הארץ}}
{{ח:ת}} תושב בגיר היוצא את הארץ כדי להשתקע בחוץ־לארץ יודיע על כך לפקיד רישום; ההודעה תכלול גם את ילדיו הקטינים היוצאים עמו.

{{ח:סעיף|15|מסירת מסמכים על פעולות רשמיות|תיקון: תש״ם, תש״ע־2}}
{{ח:ת}} בפעולות המנויות להלן תמסור הרשות הנוגעת בדבר לפקיד רישום תוך 14 יום מיום הפעולה, העתק המסמך המעיד עליה, בצירוף פרטים שיפורטו בתקנות הדרושים לזיהוי הנוגע בדבר; ואלה הפעולות:
{{ח:תת|(1)}} שינוי שם, בחירת שם או קביעת שם לפי {{ח:חיצוני|חוק השמות|חוק השמות, תשט״ז–1956}};
{{ח:תת|(2)}} נישואין שנרשמו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנישואין והגירושין (רישום)|פקודת הנישואין והגירושין (רישום)}};
{{ח:תת|(2א)}} רישום בני זוג במרשם הזוגיות או מחיקתם מהמרשם האמור, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק ברית הזוגיות לחסרי דת|חוק ברית הזוגיות לחסרי דת, התש״ע–2010}};
{{ח:תת|(3)}} המרת דת שנרשמה לפי {{ח:חיצוני|פקודת העדה הדתית (המרה)|פקודת העדה הדתית (המרה)}};
{{ח:תת|(4)}} התאזרחות או ויתור על האזרחות לפי {{ח:חיצוני|חוק האזרחות|חוק האזרחות, תשי״ב–1952}};
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|16|מסירת העתקים של פסקי דין והצהרות}}
{{ח:ת}} נתן בית משפט או בית דין דתי החלטה המצהירה על שינוי בפרטי הרישום של אדם או החלטה שיש בה שינוי כאמור, ימסור בית המשפט או בית הדין הדתי העתק מהחלטתו לפקיד הרישום הראשי; וכן ייעשה בהעתק של צו אימוץ, תעודת גירושין והצהרת מוות.

{{ח:סעיף|17|חובה להודיע על שינויים|תיקון: תשפ״ב, ק״ת תשפ״ג}}
{{ח:ת}} חל שינוי שלא כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5א|בסעיפים 5א}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|15}} {{ח:פנימי|סעיף 16|ו־16}} בפרטי הרישום של תושב, חייב הוא למסור לפקיד רישום הודעה על השינוי תוך שלושים יום; ואם היה בחסותו קטין או בגיר שאינו מסוגל למלא חובתו לפי סעיף זה – ימסור גם הודעה על שינוי פרטי הרישום שלהם.

{{ח:סעיף|18|שחרור מחובת הודעה}}
{{ח:תת|(א)}} מסירת הודעה לפי סעיף מסעיפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} על ידי אחד החייבים במסירתה פוטר את השאר.
{{ח:תת|(ב)}} מסירת הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} שיש בה פרטים על בן־זוגו של הנפטר פוטר את בן־הזוג מחובת מסירת הודעה על התאלמנותו.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: סמכויות פקיד רישום}}

{{ח:סעיף|19|דרישת ידיעות והצהרות}}
{{ח:ת}} פקיד רישום רשאי לדרוש ממי שמסר הודעה לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}} ומכל אדם אחר שהיה חייב במסירתה, אף אם הוא פטור מכוח {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}} או שעברה התקופה הקבועה למסירת ההודעה
{{ח:תת|(1)}} למסור לו כל ידיעה או מסמך שברשותו הנוגעים לפרטי הרישום שאליו מתייחסת ההודעה, זולת אם היה בידיעה או במסמך כדי להפלילו;
{{ח:תת|(2)}} לתת הצהרה בכתב או בעל־פה על אמיתות ידיעה או מסמך שמסר.

{{ח:סעיף|19א|הגדרה|תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 19ב|בסעיפים 19ב עד 19ה}}, ”תעודה ציבורית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 29|בפקודת העדות}}.

{{ח:סעיף|19ב|רישום ראשון|תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} פרט רישום של תושב הנרשם לראשונה יירשם על פי תעודה ציבורית שהוצגה לפקיד הרישום, ובאין תעודה כזאת – על פי הודעה שנמסרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|הסעיפים 5 עד 14}}.
{{ח:תת|(ב)}} נתבקש פקיד הרישום לרשום פרט רישום על פי הודעה בלבד, ואחרי שהפעיל סמכויותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}} היה לו יסוד סביר להניח שההודעה אינה נכונה, יסרב לרשום על פיה; אולם לגבי המצב האישי לא יסרב כאמור אלא אם עמדה ההודעה בסתירה לרישום אחר שבמרשם או לתעודה ציבורית המעידה על הפרט הנדון.

{{ח:סעיף|19ג|רישום שינויים|תיקון: תשכ״ז, תשס״ח־2, תשפ״ב, ק״ת תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שינוי בפרט רישום של תושב יירשם על פי מסמך שנמסר לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|הסעיפים 15}} {{ח:פנימי|סעיף 16|או 16}} או על פי הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} שהציגו יחד אתה תעודה ציבורית המעידה על השינוי; ואולם שינוי של מען או מען דיגיטלי יירשם גם על פי הודעה בלבד; ולעניין מען דיגיטלי – על פי הודעה שהתקיים לגביה האמור {{ח:פנימי|סעיף 5א|בסעיף 5א(ב)(2)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מסר אדם הודעה על שינוי מען, ושב ומסר הודעה כאמור בתוך 12 חודשים ממועד מסירת ההודעה הראשונה, ידרוש ממנו פקיד הרישום הצהרה בכתב על אמיתות ההודעה ועל נסיבות שינוי המען וכן ידיעות ומסמכים נוספים הנוגעים להודעה והמאמתים את נכונותה; אין בהוראה זו כדי לגרוע מסמכויות פקיד הרישום לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}} לעניין כל הודעה על שינוי מען.

{{ח:סעיף|19ד|תיקון רישום|תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:ת}} מבלי לפגוע באמור {{ח:פנימי|סעיף 19ה|בסעיף 19ה}} או {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23}}, לא יתוקן רישום במרשם אלא לבקשת התושב שהרישום מתייחס אליו ועל פי תעודה ציבורית המעידה שהרישום לא היה נכון.

{{ח:סעיף|19ה|רישום על פי יזמת פקיד הרישום הראשי|תיקון: תשכ״ז, תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח פקיד הרישום הראשי כי פרט או שינוי של פרט החייב רישום לא נרשם או שרישומו או תיקון רישומו אינו שלם או עומד בסתירה לרישום אחר שבמרשם או לתעודה ציבורית, רשאי הוא, מיזמתו ולאחר שברר את הדבר ונתן לכל מי שהפרט מתייחס אליו הזדמנות להשמיע טענותיו ולהביא ראיותיו – לרשום את הפרט או את שינוי הפרט או להשלים או לתקן את הרישום ובלבד שרישום שנעשה על פי תעודה ציבורית לא ישונה, לא יושלם ולא יתוקן לפי סעיף קטן זה אלא על פי תעודה ציבורית המעידה על אותו פרט.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי הלאום, הדת או המצב האישי לא יעשה פקיד הרישום הראשי כאמור בסעיף קטן (א) אלא בהסכמת מי שהפרט מתייחס אליו, או על פי פסק דין הצהרתי של בית המשפט לעניני משפחה שניתן לבקשתו של פקיד הרישום הראשי; הבקשה תוגש לבית המשפט לעניני משפחה שבתחום שיפוטו נמצא מען האדם שהפרט מתייחס אליו; היא תוגש ותתברר בבקשה בדרך המרצה, וכל מי שהפרט מתייחס אליו יהיה משיב.
{{ח:תת|(ג)}} פקיד הרישום הראשי או פקיד רישום רשאי, אם ראה צורך דחוף לעשות כן, לרשום מיזמתו מענו של תושב, לשנותו או לתקנו, על אף האמור בסעיף קטן (א), ובלבד שנתן לתושב הודעה מוקדמת של שבעה ימים.

{{ח:סעיף|19ו|ציון אסמכתה|תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:ת}} במרשם תצויין האסמכתה לכל רישום של המצב האישי ושל פרט רישום אחר שנקבע בתקנות.

{{ח:סעיף|20|רישום אימוץ}}
{{ח:ת}} אומץ ילד, יירשמו במרשם ובכל תעודה לפי חוק זה מאמציו כהוריו והמאומץ כילדם של מאמציו, ובשם שנקבע לו בצו האימוץ.

{{ח:סעיף|20א|רישום ילד על פי הסכם לנשיאת עוברים|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן צו לפי {{ח:חיצוני|חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד)|חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), התשנ״ו–1996}}, יירשמו במרשם פרטי הרישום הקבועים בצו.
{{ח:תת|(ב)}} שר הפנים רשאי לקבוע הוראות בתקנות לגבי הליכי הרישום לרבות רישום זמני עד למתן צו על ידי בית המשפט.

{{ח:סעיף|21|שם האב כשהאישה פנויה}}
{{ח:ת}} שם אביו של ילד שנולד לאישה פנויה יירשם על פי הודעת האב והאם כאחד, או על־פי פסק־דין של בית־משפט או בית־דין מוסמך.

{{ח:סעיף|22|שם האב כשהאישה נשואה}}
{{ח:ת}} לא יירשם אדם כאביו של ילד שנולד לאישה שהייתה נשואה לאדם זולתו בתוך 300 יום שלפני יום הלידה, אלא על־פי פסק־דין של בית־משפט או בית־דין מוסמך.

{{ח:סעיף|23|תיקון טעויות סופר}}
{{ח:ת}} פקיד רישום ראשי רשאי להורות על תיקון טעות סופר והשמטת סופר שחלו במרשם או בכל תעודה שניתנה לפי חוק זה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: תעודות זהות}}

{{ח:סעיף|23א|הגדרות|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי זיהוי אלקטרוני“ – מידע המאפשר זיהוי ייחודי ובלעדי של תושב, בעל מאפיינים שקבעו שר הפנים ושר המשפטים לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(ג)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק חתימה אלקטרונית“ – {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|חוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע“ ו”חומר מחשב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודה אלקטרונית לאימות“ – מסר אלקטרוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית}}, שהנפיק שר הפנים בהתאם להוראות שקבע יחד עם שר המשפטים לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(ג)}}, המאשר כי אמצעי זיהוי אלקטרוני מסוים הוא של אדם מסוים.

{{ח:סעיף|24|זכות לקבל תעודת זהות|תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:ת}} תושב הנמצא בישראל שמלאו לו 16 שנה חייב לקבל תעודת זהות; לא מלאו לו 16 שנה רשאי הוא לקבלה בהסכמת נציגו כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות#סעיף 80|בסעיף 80 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, תשכ״ב–1962}}, או באישור פקיד הרישום הראשי.

{{ח:סעיף|25|תכנה של תעודת זהות וחומר מחשב הכלול בה|תיקון: תש״ל־2, תש״ע, תשע״ז, תשע״ח, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} תעודת זהות תכיל את פרטי הרישום שיקבע שר הפנים באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת ופרטים נוספים שייקבעו ויאושרו כאמור; שמות הילדים יירשמו הן בתעודת הזהות של אביהם והן בתעודת הזהות של אמם; על גבי כל תעודה תופיע תמונת תווי הפנים של בעל התעודה; תעודת הזהות תיחתם בחתימת ידו של בעל התעודה או בטביעת אצבעו.
{{ח:תת|(ב)}} תעודת הזהות תכלול שבב שבו ייכלל חומר מחשב כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אמצעי זיהוי ביומטריים או נתוני זיהוי ביומטריים, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע|בחוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע, התש״ע–2009}}; אמצעים או נתונים ביומטריים כאמור יישמרו בשבב באופן שתתאפשר גישה אליהם בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע|החוק האמור}}, בלבד; גישה לצפייה בתמונת תווי הפנים, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע#סעיף 26א|בסעיף 26א לחוק האמור}}, תתאפשר באמצעות ממשק אלחוטי קצר טווח, לאחר סריקת קוד האבטחה בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} תעודה אלקטרונית לאימות ואמצעי זיהוי אלקטרוני; תעודה ואמצעי כאמור יישמרו בשבב באופן שתתאפשר גישה אליהם בידי בעל התעודה בלבד או בהרשאתו;
{{ח:תתת|(3)}} לפי בקשתו של בעל התעודה – אמצעי חתימה, אמצעי לאימות חתימה ותעודה אלקטרונית מאושרת, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית}}; אמצעים ותעודה כאמור יישמרו בשבב באופן שתתאפשר גישה אליהם בידי בעל התעודה בלבד או בהרשאתו;
{{ח:תתת|(4)}} פרטים נוספים שיקבע שר הפנים בתקנות; בתקנות לפי פסקה זו יקבע שר הפנים, בהתייעצות עם שר המשפטים, את אופן שמירת הפרטים שקבע, בשבב.
{{ח:תת|(ב1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), תעודת זהות שתוקפה הוגבל לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}} לתקופה שאינה עולה על שנה, תונפק בלא שבב.
{{ח:תת|(ג)}} שר הפנים ושר המשפטים יקבעו הוראות לעניין אופן הנפקת תעודות אלקטרוניות לאימות והמאפיינים של אמצעי זיהוי אלקטרוניים, שייכללו בשבב לפי סעיף זה, ודרכי אבטחתם ואבטחת חומר מחשב אחר הכלול בשבב האמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מרשם האוכלוסין (רישום מען)|תקנות מרשם האוכלוסין (רישום מען), תשל״ד–1974}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מרשם האוכלוסין (רישומים בתעודת זהות)|תקנות מרשם האוכלוסין (רישומים בתעודת זהות), התש״ן–1990}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מרשם האוכלוסין (תעודה אלקטרונית לאימות)|תקנות מרשם האוכלוסין (תעודה אלקטרונית לאימות), התשע״ב–2012}}.}}

{{ח:סעיף|26|תקופת תקפן של תעודות זהות|תיקון: תש״ל־2, תשע״ז}}
{{ח:ת}} שר הפנים רשאי לקבוע בתקנות את תקופת תקפן של תעודות זהות ומועדים לעדכונן, להחלפתן ולפקיעת תקפן, והוא רשאי לעשות כן דרך כלל, או לסוגים לפי מועד הוצאתן של תעודות או גילם של בעליהן, או לפי מבחן אחר שיאושר על ידי ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, והכל בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע#סעיף 5א|סעיף 5א לחוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע, התש״ע–2009}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מרשם האוכלוסין (תקופת תוקפן ופקיעת תוקפן של תעודות זהות)|תקנות מרשם האוכלוסין (תקופת תוקפן ופקיעת תוקפן של תעודות זהות), התשע״ב–2012}}.}}

{{ח:סעיף|27|איסור רישום בתעודת זהות}}
{{ח:ת}} לא יירשם דבר בתעודת זהות אלא על פי הוראה שבחוק או בתקנות שהותקנו על ידי שר הפנים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מרשם האוכלוסין (סדרי רישום)|תקנות מרשם האוכלוסין (סדרי רישום), תשל״ג–1972}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מרשם האוכלוסין (רישומים בתעודת זהות)|תקנות מרשם האוכלוסין (רישומים בתעודת זהות), התש״ן–1990}}.}}

{{ח:סעיף|28|סמכות ליטול תעודת זהות}}
{{ח:תת|(א)}} פקיד רישום רשאי לדרוש מבעל תעודת זהות שימציא אותה לו לשם ציון של שינוי בפרט רישום, או כשהתעודה נתבלתה או פקע תקפה, או כשהתצלום שוב אינו מתאר כנכון את בעל התעודה.
{{ח:תת|(ב)}} היה פקיד רישום סבור, אגב טיפול בתעודת זהות, שנעשה בה שינוי, תיקון, הוספה או מחיקה שלא כדין, רשאי הוא לעכבה תחת ידו עד לגמר הבדיקה.

{{ח:סעיף|28א|חובות בעל תעודת זהות|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} תושב שהונפקה לו תעודת זהות חייב –
{{ח:תת|(1)}} לנקוט אמצעים סבירים לשם שמירה על תעודת הזהות שהונפקה לו ולשם מניעת שימוש לרעה בתעודה האלקטרונית לאימות ובאמצעי הזיהוי האלקטרוני הכלולים בשבב שבתעודת הזהות;
{{ח:תת|(2)}} להודיע לפקיד רישום או למי שקבע שר הפנים, בדרך שקבע, מיד כשנודע לו כי נפגעה שליטתו בתעודת הזהות או במידע השמור בה.

{{ח:סעיף|28ב|אחריות לשימוש בתעודת זהות|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} תושב שהונפקה לו תעודת זהות לא יהיה אחראי לנזק שנגרם בשל הסתמכות על פעולה שבוצעה באמצעות אמצעי הזיהוי האלקטרוני שבשבב, בלא הרשאתו, אלא אם כן הסכים אחרת, בכתב; ואולם תושב לא יהיה אחראי לנזק כאמור אם מסר הודעה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28א|סעיף 28א(2)}}.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: קבלת ידיעות}}

{{ח:סעיף|29|ידיעות}}
{{ח:תת|(א)}} כל אדם רשאי לקבל ידיעה בנוגע לרישום לגביו במרשם וכן העתק או תמצית מן הרישום.
{{ח:תת|(ב)}} כל אדם רשאי לקבל ידיעה על שמו ומענו של כל אדם אחר הרשום במרשם.
{{ח:תת|(ג)}} אדם שיש לו לכאורה עניין בדבר רשאי לקבל ידיעה על תאריך לידתו של אדם הרשום במרשם ועל פרטי רישום אחרים שייקבעו בתקנות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מרשם האוכלוסין (קבלת פרטי רישום של נרשם)|תקנות מרשם האוכלוסין (קבלת פרטי רישום של נרשם), תשל״ה–1975}}.}}

{{ח:סעיף|29א|מסירת פרטי רישום לגוף הפועל מכוח חיקוק|תיקון: תשס״ז, תשפ״ב, ק״ת תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}}, ובלי לגרוע מהן, רשאי המנהל או מי שהוא הסמיך לכך, לבקשת גוף כמפורט להלן, למסור לו פרטי רישום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג) של הסעיף האמור}}, למעט מקום הלידה והלאום, וכן תאריך פטירה (בסעיף זה – פרטי רישום), הדרושים לאותו גוף לצורך מילוי חובתו או תפקידו כאמור בפסקאות (1) או (2) לפי העניין, ביחס לכל אדם שפרטי רישומו התבקשו כאמור, ובלבד שאותו גוף התחייב כי לא יעשה שימוש בפרטי הרישום שיימסרו לו אלא למטרה שלשמה נמסרו:
{{ח:תתת|(1)}} גוף שמוטלת עליו חובה בחיקוק לאמת את פרטי הזיהוי של אדם עם פרטי הרישום המופיעים לגביו במרשם;
{{ח:תתת|(2)}} גוף שהוטל עליו תפקיד בחיקוק, ושביצוע תפקידו כאמור מצריך אותו לאמת את פרטי הזיהוי של אדם עם פרטי הרישום המופיעים לגביו במרשם.
{{ח:תת|(א1)}} המנהל או מי שהוא הסמיך לכך רשאי, לבקשת גוף ציבורי השולח מסרים דיגיטליים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לתקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים|בחוק לתקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים}} ולשם יישום ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק לתקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים|החוק האמור}}, למסור מידע שהוא מען דיגיטלי בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק לתקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים|אותו חוק}} לגבי כל תושב שפרטי רישומו התבקשו כאמור, ובלבד שאותו גוף לא יהיה רשאי לעשות שימוש בפרטי הרישום שנמסרו לו אלא למטרה שלשמה נמסרו.
{{ח:תת|(ב)}} מסירת פרטי רישום לגוף כאמור בסעיף קטן (א) יכול שתיעשה במתן הרשאה לאותו גוף, לגישה ישירה למרשם בדרך של שאילתה ביחס לאדם מסוים.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל הכללי של משרד הפנים ימנה אדם בעל הכשרה מתאימה, שיהיה ממונה על אבטחת מידע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 17ב|בסעיף 17ב לחוק הגנת הפרטיות}}; כן ימונה אדם כאמור בכל גוף שנמסרים לו פרטי רישום לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ד)}} שימוש בפרטי הרישום שנמסרו לפי סעיף זה שלא למטרה שלשמה נמסרו יהא עוולה לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות}}.
{{ח:תת|(ה)}} שימוש בפרטי הרישום שנמסרו לפי סעיף זה שלא למטרה שלשמה נמסרו, או מסירתם בניגוד להוראות סעיף זה, יהיו עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות}}.
{{ח:תת|(ו)}} שר הפנים רשאי להורות על הפסקת מסירתם של פרטי רישום לגוף לפי סעיף זה, אם נוכח כי אותו גוף השתמש בפרטי הרישום שלא למטרה שלשמה נמסרו לו, הפר את התחייבותו לפי סעיף קטן (א) או לא מילא תנאי מהתנאים שנקבעו לפי סעיף קטן (ז), ובלבד שנתן לגוף האמור הזדמנות להשמיע את טענותיו.
{{ח:תת|(ז)}} שר הפנים, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, יקבע הוראות בדבר אופן המסירה של פרטי רישום ותנאיה, לרבות דרכי אבטחת המידע והבקרה על השימוש בו, ובדבר העברת מידע לידי אדם על מסירת פרטי הרישום לגביו לפי סעיף זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מרשם האוכלוסין (מסירת פרטי רישום לגוף הפועל מכוח חיקוק)|תקנות מרשם האוכלוסין (מסירת פרטי רישום לגוף הפועל מכוח חיקוק), התשס״ט–2009}}.}}
{{ח:תת|(ח)}} המנהל או מי שהוא הסמיך לכך ינהל רשימה שתכלול את כל אלה, ותפורסם באתר האינטרנט של משרד הפנים:
{{ח:תתת|(1)}} גופים שנמסרו להם פרטי רישום לפי סעיף זה והחיקוק ים שלפיהם נמסרו להם פרטי הרישום;
{{ח:תתת|(2)}} גופים שהורשעו בעבירה לפי סעיף קטן (ה);
{{ח:תתת|(3)}} גופים ששר הפנים הורה, לפי סעיף קטן (ו), להפסיק למסור להם פרטי רישום.
{{ח:תת|(ט)}} המנהל או מי שהוא הסמיך לכך יערוך רישום של מסירת פרטי רישום לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(י)}} על אף הוראות סעיף זה, מסירת מידע מהמרשם לגוף ציבורי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#פרק ד|בפרק ד׳ לחוק הגנת הפרטיות}}, תיעשה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#פרק ד|הפרק האמור}}; ואולם מסירת מידע שהוא מען דיגיטלי מהמרשם תיעשה רק לשם קיום הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים}}.
{{ח:תת|(יא)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגנת הפרטיות“ – {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל מינהל האוכלוסין שבמשרד הפנים.

{{ח:סעיף|30|תעודות לידה ופטירה}}
{{ח:תת|(א)}} מי שנולד בישראל והוא רשום במרשם, רשאי לקבל תעודת לידה.
{{ח:תת|(ב)}} מי שיש לו לכאורה עניין בדבר רשאי לקבל תעודת לידה או תעודת פטירה של זולתו הרשום במרשם, אם הלידה או הפטירה אירעה בישראל.

{{ח:סעיף|30א|בחירת לוח השנה לרישום תאריך הלידה|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} על אף האמור ביתר הוראות חוק זה, רשאי אדם לבקש כי תאריך לידתו יירשם בתעודת לידה, בתעודת זהות או בכל תעודה, ידיעה, וכן העתק או תמצית מהרישום, לפי הלוח הגריגוריאני בלבד; היה אדם קטין או אדם שמונה לו אפוטרופוס, רשאי לבקש כאמור נציגו של אותו אדם, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות#סעיף 80|בסעיף 80 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ״ב–1962}}.

{{ח:סעיף|31|עיון במרשם|תיקון: תש״ע־2}}
{{ח:ת}} המרשם והמסמכים שבו לא יהיו פתוחים לעיון אלא למפורטים להלן ולצורך מילוי תפקידם:
{{ח:תת|(1)}} שר הפנים או מי שהשר הסמיכו לכך;
{{ח:תת|(2)}} שר הביטחון או מי שהשר הסמיכו לכך;
{{ח:תת|(3)}} היועץ המשפטי לממשלה או נציגו;
{{ח:תת|(4)}} המפקח הכללי של המשטרה או מי שהמפקח הסמיכו לכך;
{{ח:תת|(5)}} מי שבית משפט או בית דין דתי הסמיכו לכך לעניין פלוני העומד ותלוי לפניהם;
{{ח:תת|(6)}} רושם נישואין או מי שהרושם הסמיכו לכך;
{{ח:תת|(7)}} רשם הזוגיות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ברית הזוגיות לחסרי דת|בחוק ברית הזוגיות לחסרי דת, התש״ע–2010}}.

{{ח:סעיף|32|ידיעות על אימוץ}}
{{ח:ת}} אין {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיפים 29 עד 31}} כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 27|סעיף 27 לחוק אימוץ ילדים, תש״ך–1960}}, ופרטים העשויים להביא לזיהויו של מאמץ, של מאומץ או של הוריו וקרוביו האחרים לא ייגלו אלא לאנשים הנקובים {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 27|באותו סעיף}}; שר הפנים יתן הוראות שמטרתן לאפשר לרושם נישואין, או לאדם פלוני שידיעת אותן הוראות דרושה לו למילוי תפקידו ברישום נישואין, להיוודע אם מועמד־לנישואין פלוני הוא מאומץ.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: עבירות}}

{{ח:סעיף|33|שימוש פלילי בתעודת זהות|תיקון: תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} החודר שלא כדין לחומר המחשב הכלול בשבב שבתעודת הזהות, דינו – מאסר חמש שנים.
{{ח:תת|(ב)}} העושה מעשה כאמור בסעיף קטן (א) לצורך זיוף תעודת זהות, ובכלל זה לצורך זיוף חומר מחשב הכלול בה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25(ב)}}, דינו – מאסר שבע שנים; לעניין זה, ”זיוף“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 414|בסעיף 414 לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.
{{ח:תת|(ג)}} מי שעשה אחת מאלה, דינו – מאסר שנה אחת:
{{ח:תתת|(1)}} מסר את תעודת הזהות שלו או חלק ממנה לאדם אחר למטרה בלתי חוקית;
{{ח:תתת|(2)}} שינה, תיקן, הוסיף או מחק שלא כדין רישום בתעודת זהות;
{{ח:תתת|(3)}} השמיד במזיד תעודת זהות או חלק ממנה.

{{ח:סעיף|34|החזקת תעודת זהות שנעשה בה שינוי}}
{{ח:ת}} המחזיק תעודת זהות שלו לאחר שנעשו בה שינוי, תיקון, הוספה או מחיקה שלא כדין, ולא הוכיח כי ההחזקה היתה בתום לב, דינו – מאסר ששה חדשים.

{{ח:סעיף|35|עבירות שונות|תיקון: תשמ״ג, תשפ״ב, ק״ת תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} מי שגילה תכנן של הוראות שר הפנים, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32}}, לאדם שאינו רושם נישואין, או אדם שידיעת אותן הוראות דרושה לו למילוי תפקידו ברישום נישואין, דינו – אם הוא עובד ציבור – מאסר שלוש שנים ואם הוא איננו עובד ציבור – מאסר שלושה חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} מי שעשה אחת מאלה, דינו – מאסר שלושה חדשים:
{{ח:תתת|(1)}} הציג לזיהויו תעודת זהות של אדם אחר כאילו היתה שלו;
{{ח:תתת|(2)}} מסר לעניין חוק זה ידיעה, מסמך או הודעה ביודעין שאינם נכונים;
{{ח:תתת|(3)}} סירב שלא כדין לדרישת פקיד רישום לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}};
{{ח:תתת|(4)}} נדרש על ידי פקיד רישום להמציא לו תעודת הזהות שלו לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28(א)}}, ולא עשה כן במועד שנקבע לכך בדרישה;
{{ח:תתת|(5)}} לא קיבל תעודת זהות לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}.
{{ח:תת|(ג)}} מי שלא מסר, במועד שנקבע לכך, הודעה שהיה חייב למסרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|הסעיפים 5}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11–13}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17}}, דינו – מאסר שבועיים או קנס 100 לירות.

{{ח:סעיף|36|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני העונשין (עבירות חוץ)|בחוק לתיקון דיני העונשין (עבירות חוץ), תשט״ז–1955}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: שונות}}

{{ח:סעיף|37|חידוש רישומים שאבדו}}
{{ח:ת}} שר הפנים רשאי להתקין תקנות בדבר חידוש רישומים במרשם, בפנקס לידות או בפנקס פטירות שאבדו או נשמדו; לצורך חידוש כאמור תינתן ככל האפשר הזדמנות לכל הנוגע בדבר להשמיע טענותיו.

{{ח:סעיף|38|הטלת תפקידים על רשות מקומית}}
{{ח:ת}} שר הפנים רשאי, בצו, להסמיך רשות מקומית פלונית לבצע תפקיד לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|39|תקנות בענין רישום לידות ופטירות}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים רשאי, בהסכמת שר הבריאות, להתקין תקנות בכל הנוגע לרישום לידות ופטירות, לרבות תקנות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} הטפסים להודעת לידה או פטירה;
{{ח:תתת|(2)}} צורתם של פנקסי הלידות והפטירות;
{{ח:תתת|(3)}} צורתן של תעודות לידה ופטירה;
{{ח:תתת|(4)}} רישום מאוחר של לידות ופטירות, לרבות לידות של תושבים שנולדו בקפריסין או במאוריציוס ועלו לישראל עד יום כ״ט באלול תש״ט (23 בספטמבר 1949).
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי סעיף קטן (א) בדבר לידות ופטירות שאירעו בכלי שיט או בכלי טיס רשומים בישראל יותקנו גם בהסכמת שר התחבורה; תקנות בדבר רישום פטירות של חיילים יותקנו גם בהסכמת שר הבטחון.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (תיקון פנקסי לידות ומיתות)|תקנות בריאות העם (תיקון פנקסי לידות ומיתות), 1941}}.}}

{{ח:סעיף|39א|פטירה של חטוף שאירעה מחוץ לישראל|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, לעניין פטירתו של חטוף כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה|בחוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה, התשפ״ד–2023}}, הרשום במרשם, שפטירתו אירעה מחוץ לישראל, יחולו ההוראות לפי חוק זה החלות לעניין מי שפטירתו אירעה בישראל, ובכלל זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:פנימי|סעיף 30|ו־30(ב)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|40|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} רישום לפי חוק זה אינו פוגע בדיני איסור והיתר לענייני נישואין וגירושין.

{{ח:סעיף|41|פטור}}
{{ח:ת}} שר הפנים רשאי לפטור סוגי בני אדם מקיום הוראות חוק זה, כולן או מקצתן, במידה והדבר נראה לו דרוש לשם ביצוע אמנות בין־לאומיות שישראל צד להן.

{{ח:סעיף|42|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|בפקודת בריאות העם, 1940}}.}}

{{ח:סעיף|43|ביטול}}
{{ח:ת}} פקודת מרשם התושבים, תש״ט–1949 – בטלה.

{{ח:סעיף|44|הוראות מעבר|תיקון: תש״ל־2}}
{{ח:תת|(א)}} רישום התושבים שהתנהל לפי פקודת מרשם התושבים, תש״ט–1949, יהיה מתחילת תקפו של חוק זה חלק מן המרשם לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} בהוראת כל דין שמדובר בה על רישום לפי פקודת מרשם התושבים, תש״ט–1949, קרי: לפי חוק מרשם האוכלוסין, תשכ״ה–1965, אם אין כוונה אחרת משתמעת.
{{ח:תת|(ג)}} פנקס זיהוי שניתן לפי תקנות־שעת־חירום (רישום תושבים), תש״ח–1948, תעודת זהות וכל תעודה אחרת שניתנו לפי פקודת מרשם התושבים, תש״ט–1949, או {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם, 1940}}, יראו אותם כתעודות שניתנו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|45|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} בתעודות הזהות שיוצאו במשך ששת חדשים מיום תחילתו של חוק זה, אך לא יאוחר מיום תחילתן של התקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, יירשמו הפרטים שהיו נוהגים לרשום בתעודות זהות ערב תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|46|רישום אזרחים ישראליים בחוץ לארץ}}
{{ח:ת}} שר הפנים יקבע בתקנות סדר רישומם של אזרחים ישראליים שביום תחילתו של חוק זה לא היו רשומים לפי פקודת מרשם התושבים, תש״ט–1949.

{{ח:סעיף|47|ביצוע ותקנות|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ח, תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו, לרבות תקנות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} דרכי ההודעה על פרטי רישום ושינויים בהם בלשכות המרשם או בנציגויות ישראל בחוץ לארץ;
{{ח:תתת|(2)}} המקומות למסירת הודעות לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} הסדרים למתן תעודות, תמציות, העתקים וידיעות;
{{ח:תתת|(4)}} אגרות בעד מתן שירותים ותעודות לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(5)}} רישום פטירתו של אדם שנפטר בחוץ לארץ, שפטירתו לא נרשמה והוא נקבר בישראל;
{{ח:תתת|(6)}} תיקון טעויות סופר והשמטות סופר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23}};
{{ח:תתת|(7)}} השימוש בתעודת זהות לצורך הזדהות בתקשורת אלקטרונית וביצוע חתימה אלקטרונית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}}; תקנות לפי פסקה זו יותקנו בהסכמת שר המשפטים ושר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי חוק זה, למעט תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|הסעיפים 6}} {{ח:פנימי|סעיף 7|או 7}}, טעונות אישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מרשם האוכלוסין (מחיקת מען לתושבים המוחזקים כלא פעילים)|תקנות מרשם האוכלוסין (מחיקת מען לתושבים המוחזקים כלא פעילים), התשס״ח–2008}}.}}

{{ח:סעיף|48|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה כעבור שנה מיום פרסומו ברשומות.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ב בתמוז תשכ״ה (22 ביולי 1965).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''חיים משה שפירא'''
שר הפנים
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
{{חוקי אזרחות, תושבות וכניסה לישראל}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]