gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (הגשת תביעות, הצהרות והודעות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (הגשת תביעות, הצהרות והודעות), תשי״ח–1958}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הגשת תביעות, הצהרות והודעות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 1005|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (הגשת תביעות, הצהרות והודעות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0783.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 4|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2287.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 69|סעיף 56}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)|לחוק שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות), תשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגשת תביעה לגימלה}}
{{ח:תת|(א)}} התובע גימלה יגיש לממונה את תביעתו בשלושה העתקים לפי טופס שיורה הממונה.
{{ח:תת|(ב)}} התביעה תוגש במכתב רשום ויצורפו אליה תעודות שיש בהן כדי לבסס את התביעה.

{{ח:סעיף|2|הגשת הצהרות}}
{{ח:ת}} מקבל גימלה יצהיר, לפי דרישת הממונה, כי לא אירע מאורע שיש בו כדי להשפיע על זכותו לקבל גימלה ועל שיעור הגימלה המשתלמת לו.

{{ח:סעיף|3|מסירת הודעות|תיקון: תשכ״ט}}
{{ח:ת}} ואלה המאורעות שמקבל הגימלה יודיע עליהם בכתב לממונה תוך שלושים יום מיום שאירעו לו:
{{ח:תת|(1)}} קבלת משכורת מאוצר המדינה או מקופה ציבורית שנקבעה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 33|סעיף 31 לחוק}} (להלן – קופה ציבורית) ושיעורה;
{{ח:תת|(2)}} קבלת קיצבה נוספת לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)|החוק}} ושיעורה;
{{ח:תת|(3)}} קבלת קיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}, ושיעורה;
{{ח:תת|(4)}} קבלת גימלה לפי חוקי השיקום, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 32|בסעיף 30 לחוק}}, ושיעורה;
{{ח:תת|(5)}} קבלת קיצבה או תשלום המשתלמים לפי חוק אחר או לפי הסכם או הסדר מאוצר המדינה או מקופה ציבורית או מקרן פנסיה או מקרן תגמולין שהקופה הציבורית קשורה בהן לצורך קיצבה או תשלום כאמור וכן שיעור של קיצבה או תשלום כאמור;
{{ח:תת|(6)}} נישואין, גירושין, פטירתו של שאיר;
{{ח:תת|(7)}} היות ילד, תלוי או אלמנה לעומד ברשות עצמו;
{{ח:תת|(8)}} כל מאורע אחר שיש בו כדי להשפיע על זכותו לקבל גימלה או על שיעור הגימלה המשתלמת לו.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (הגשת תביעות, הצהרות והודעות), תשי״ח–1958“.

{{ח:חתימות|כ״ו באדר תשי״ח (18 במרס 1958)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (הכרת תלות בנפטר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (הכרת תלות בנפטר), תשכ״ה–1965}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר כללים להכרת התלות בנפטר}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ה, 1620|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (הכרת תלות בנפטר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1702.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 602|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5266.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 1074|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5374.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 21|הסעיפים 4(4)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 69|ו־56}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)|לחוק שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות), תשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה{{ח:הערה|,}} ”נפטר“ – חייל או זכאי לקיצבת פרישה אשר לפני מותם לא היה להרכב המשפחה השפעה על שיעור המשכורת או הקצבה של החייל או הזכאי לקצבה כאמור.

{{ח:סעיף|2|הכרת בן משפחה תלוי כשאיר|תיקון: תש״ן, תשנ״א}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 21|סעיף 4(4) לחוק}} יראו כשאירו של הנפטר אדם שנתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא בן משפחה של חייל שנפטר {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 22|ושסעיף 22}} חל עליו;
{{ח:תת|(2)}} הוא בן משפחה של זכאי לקצבת פרישה שנפטר {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 25|ושסעיף 25}} חל עליו, והוכיח לממונה כי במות הנפטר היה עיקר פרנסתו על הנפטר – כל עוד אינו עומד ברשות עצמו;
{{ח:תת|(3)}} הוא בן משפחה של חייל שנפטר {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 23|וסעיף 23 לחוק}} חל עליו והוא הוכר כזכאי לתגמול בסכום הגבוה מסכום התגמול המזערי, לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 22|סעיף 22 לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}} (להלן – חוק משפחות חיילים) מהמועד שהוכר כאמור, וכל עוד הוא זכאי לתגמול בסכום הגבוה מסכום התגמול המזערי; בתקנה זו, ”סכום התגמול המזערי“ – סכום השווה ל־15% מסכום התגמול הניתן לשכול, לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|סעיף 10 לחוק משפחות חיילים}};
{{ח:תת|(4)}} הוא בן משפחה של חייל שנפטר {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 24|וסעיף 24 לחוק}} חל עליו והוכיח לממונה כי במות הנפטר היה עיקר פרנסתו על הנפטר.

{{ח:סעיף|3|החלטה בכתב}}
{{ח:ת}} הממונה ינמק בכתב את החלטתו לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (הכרת תלות בנפטר), תשכ״ה–1965“.

{{ח:חתימות|ז׳ באדר ב׳ תשכ״ה (11 במרס 1965)}}
* '''לוי אשכול'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (הפסקות שאינן מפסיקות את רציפות השירות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (הפסקות שאינן מפסיקות את רציפות השירות), תשי״ט–1958}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הפסקות שאינן מפסיקות את רציפות השירות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ט, 428|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (הפסקות שאינן מפסיקות את רציפות השירות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0850.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 3|הסעיפים 3(3)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 69|ו־56}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)|לחוק שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות), תשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הפסקות שאינן מפסיקות את רציפות השירות}}
{{ח:ת}} את רציפות השירות אינן מפסיקות –
{{ח:תת|(1)}} הפסקה מחמת העדרו של חייל משירות קבע, אם שירת בהתאם להוראות מפקדו מחוץ לשירות קבע והוצב לרשימה מקובצת 1 או לכל רשימה אחרת שתבוא במקומה;
{{ח:תת|(2)}} הפסקה מחמת העדרו של חייל משירות קבע, אם ניתנה לו לפי בקשתו חופשה, שאינה כאמור {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 3|בסעיף 3(1) לחוק}}, והוצב לרשימה מקובצת 7 או לכל רשימה אחרת שתבוא במקומה.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות קבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (הפסקות שאינן מפסיקות את רציפות השירות), תשי״ט–1958“.

{{ח:חתימות|ח׳ בכסלו תשי״ט (20 בנובמבר 1958)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (חלוקת מענק בין שאירים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (חלוקת מענק בין שאירים), תשי״ח–1958}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר אופן חלוקת מענק בין שאירים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 1182|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (חלוקת מענק בין שאירים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0793.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 1895|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3878.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 24|הסעיפים 24(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 69|ו־56}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)|לחוק שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות), תשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מענק“ – המענק שישולם לשאיריו של חייל לרגל פטירתו, בהתאם {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 24|לסעיף 24 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תשלום מענק לבן זוג |תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} השאיר אחריו חייל בן זוג ולא השאיר יתומים, ישולם המענק כולו לבן הזוג בלבד.

{{ח:סעיף|3|תשלום מענק ליתומים|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} השאיר אחריו חייל יתומים ולא השאיר בן זוג, ישולם המענק כולו ליתומים בלבד.

{{ח:סעיף|4|חלוקת מענק בין בן זוג לבין יתומים |תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} השאיר אחריו חייל בן זוג ויתומים, ישולם מחצית המענק לבן הזוג ומחציתו ליתומים.

{{ח:סעיף|5|חלוקת מענק בין יתומים|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:תת|(א)}} השאיר אחריו חייל יותר מיתום אחד, יחולק המענק המגיע ליתום לפי תקנות אלה בין היתומים בחלקים שיחסם למענק המגיע לכל היתומים יחד הוא כיחס מספר החדשים המלאים שנותרו לכל אחד מהם מיום פטירת החייל ועד הגיעו של כל אחד מהם לגיל 21 למספר הכולל של החדשים שנותרו כאמור לכל היתומים יחד.
{{ח:תת|(ב)}} לענין תקנה זו יתום שלקה בנכות וכן יתום שהגיע לגיל 21 אך אין לו הכנסה כדי מחייתו ואינו מסוגל לכלכל עצמו, יראו אותו כיתום שנולד ביום פטירת החייל.

{{ח:סעיף|6|חלוקת מענק בין בני זוג |תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} השאיר אחריו חייל יותר מבן זוג אחד, יחולק המענק המגיע לבן הזוג לפי תקנות אלה בין בני הזוג בחלקים שווים.

{{ח:סעיף|7|חלוקת מענק בין שאירים אחרים|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} לא השאיר אחריו חייל בן זוג או יתומים, ישולם המענק לשאיריו האחרים ויחולק ביניהם בחלקים שווים.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (חלוקת מענק בין שאירים), תשי״ח–1958“.

{{ח:חתימות|כ״ה בניסן תשי״ח (15 באפריל 1958)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (שירות בטחוני)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (שירות בטחוני), תשי״ח–1958}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר קביעת שירות בטחוני}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 1004|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (שירות בטחוני)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0783.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 465|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0973.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 2538|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1186.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 2196|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1734.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ל, 1447|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2546.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 16|הסעיפים 18א}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 69|ו־56}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)|לחוק שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות), תשי״ד–1954}}. אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת מלחמת העולם השניה“ – התקופה שהחלה ביום י״ז באלול תרצ״ט (1 בספטמבר 1939) ונסתיימה ביום ו׳ בתשרי תש״ז (1 באוקטובר 1946);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעצמות הברית“, ”שלטון עויין“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם|בחוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם, תש״י–1950}}, ובלבד שלמונח ”תקופת מלחמת העולם השניה“ שבהגדרות האמורות תהא המשמעות שיש לו בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|2|שירות בטחוני}}
{{ח:ת}} כל אחד מהשירותים המנויים להלן נקבע כשירות בטחוני לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 16|סעיף 18א לחוק}}:
{{ח:תת|(1)}} שירות מלא ביחידותיו המגוייסות של ארגון ההגנה בארץ־ישראל;
{{ח:תת|(2)}} שירות מלא במנגנון הקבע של הארגון האמור בפסקה (1);
{{ח:תת|(3)}} שירות מלא במוסד שארגן העלאת עולים לארץ־ישראל;
{{ח:תת|(4)}} שירות פעיל בצבא אחת ממעצמות הברית בתקופת מלחמת העולם השניה;
{{ח:תת|(5)}} שירות פעיל באחת היחידות שלחמו במחתרת נגד שלטון עויין;
{{ח:תת|(6)}} שירות מלא בצי המסחרי של אחת ממעצמות הברית בתקופת מלחמת העולם השניה אם ההצטרפות לשירות האמור היתה לפי הוראות המוסדות הלאומיים בארץ־ישראל;
{{ח:תת|(7)}} שירות מלא בנוטרות ממשלת ארץ־ישראל.

{{ח:סעיף|3|מינוי רשות|תיקון: תש״ל}}
{{ח:תת|(א)}} ראש אגף כוח אדם במטה הכללי של צבא־הגנה לישראל ימנה רשות של שלושה לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 16|סעיף 18א(ב) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על מינוי הרשות ועל מענה תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|4|בקשה להכרת שירות בטחוני|תיקון: תש״ך, תשכ״א, תשכ״ה}}
{{ח:ת}} חייל הרוצה ששירותו יוכר כשירות בטחוני יגיש בקשה לרשות שמונתה על פי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} עד יום ח׳ בטבת תשכ״ו (31 בדצמבר 1965) או תוך שנים עשר חדשים מיום שנתקבל לשירות קבע, הכל לפי התאריך המאוחר יותר, ויצרף אליה הוכחות בדבר שירותו כאמור; הרשות רשאית לקבל בקשה אף לאחר המועד האמור אם שוכנעה שהחייל לא הגיש את בקשתו במועד מטעמים סבירים.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (שירות בטחוני), תשי״ח–1958“.

{{ח:חתימות|כ״ו באדר תשי״ח (18 במרס 1958)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (תפקיד מיוחד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (תפקיד מיוחד), תשי״ז–1957}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר קביעת תפקיד מיוחד}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 1188|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (תפקיד מיוחד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0691.pdf}}; {{ח:תיבה|י״פ תשכ״ב, 1492|הודעה בדבר קביעת תנאים להגדלת תקופת השירות|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-0936.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 2152|הודעה בדבר קביעת תפקיד מיוחד|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-1472.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 18|הסעיפים 53(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 69|ו־56}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)|לחוק שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות), תשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (תפקיד מיוחד), תשי״ז–1957 הוחלפו {{ח:חיצוני|הודעה בדבר קביעת תפקיד מיוחד|בהודעה בדבר קביעת תפקיד מיוחד לפי חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות), תשי״ד–1954}} (י״פ תשכ״ח, 2152).
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תפקיד מיוחד|תיקון: י״פ תשכ״ב}}
{{ח:ת}} כל תפקיד מהתפקידים המנויים להלן הוא תפקיד מיוחד לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)|החוק}}:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(2)}} שירות פעיל כצולל;
{{ח:תת|(3)}} אמודאות פעילה/מ;
{{ח:תת|(4)}} טרופדאות פעילה/מ;
{{ח:תת|(5)}} צנחנות פעילה.

{{ח:סעיף|2|הגדלת תקופת השירות}}
{{ח:ת}} תקופת שירות בתפקיד מיוחד תחשב כתקופה גדולה משהיתה למעשה בשיעור של 50%.

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (תפקיד מיוחד), תשי״ז–1957“.

{{ח:חתימות|י״א באדר ב׳ תשי״ז (14 במרס 1957)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות התעסוקה (גימלאות לעובדי השירות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות התעסוקה (גימלאות לעובדי השירות), תשכ״א–1961}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר גימלאות לעובדי שירות התעסוקה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״א, 1374|תקנות שירות התעסוקה (גימלאות לעובדי השירות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1125.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 89|סעיף 89}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|לחוק שירות התעסוקה, תשי״ט–1959}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|רשויות ודרך ביצוע}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)|חוק שירות המדינה (גימלאות), תשט״ו–1955}}, יבוצע לגבי עובדי שירות התעסוקה על ידי הרשויות ובדרך שנקבעו לכך {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)|בחוק האמור}} ובתקנות על פיו.

{{ח:סעיף|2|סייג}}
{{ח:ת}} לא יחליט נציב שירות המדינה על יציאתו לקיצבה של עובד שירות התעסוקה שלא הגיע לגיל 65 אלא על פי המלצת מינהלת שירות התעסוקה.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות התעסוקה (גימלאות לעובדי השירות), תשכ״א–1961“.

{{ח:חתימות|כ״ו באדר תשכ״א (14 במרס 1961)}}
* '''גיורא יוספטל'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות התעסוקה (דרכי עררים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות התעסוקה (דרכי עררים), תשי״ט–1959}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר דרכי עררים בפני ועדות ערר}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ט, 1792|תקנות שירות התעסוקה (דרכי עררים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0933.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 1756|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1710.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ז, 46|תיקון מס׳ 4 לחוק שירות התעסוקה|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209632.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 756|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3653.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 784|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6047.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 43|הסעיפים 43}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 89|ו־89}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|לחוק שירות התעסוקה, תשי״ט–1959}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209632.pdf|סעיף 1 לחוק שירות התעסוקה (תיקון מס׳ 4), תשל״ז–1976}}, המונח ”לשכת עבודה“ הוחלף במונח ”לשכת שירות התעסוקה“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: ס״ח תשל״ז}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – ועדת ערר שנתמנתה על ידי מועצת לשכת שירות התעסוקה {{ח:הערה|[במקור: מועצת לשכת העבודה]}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לשכה“ – לשכת שירות התעסוקה {{ח:הערה|[במקור: לשכת עבודה]}}.

{{ח:סעיף|2|הגשת ערר}}
{{ח:תת|(א)}} ערר יוגש לועדה, בכתב או בעל פה, תוך שבוע ימים מהיום שבו נודע לעורר על פעולת הלשכה שהוא רואה עצמו נפגע על ידיה.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הועדה רשאי להאריך את הזמן להגשת ערר, אם הוא רואה סיבה מספקת לכך.

{{ח:סעיף|3|בירור הערר|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} התייצבו בפני הועדה כל הנוגעים בדבר אף אם לא הוזמנו, רשאית היא לתת את החלטתה על יסוד החומר שהובא בפניה.
{{ח:תת|(ב)}} לא התייצבו בעלי הדין כאמור, יקבע יושב ראש הועדה מועד לשמיעת הערר, וימציא הזמנה בכתב לעורר וללשכה לפחות שלושה ימים לפני מועד השמיעה.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה רשאית להחליט בערר אף אם בעל דין הוזמן ולא התייצב, או התייצב ועזב את הישיבה לפני סיומה.
{{ח:תת|(ד)}} זומנו חברי הועדה לישיבה ולא הופיעו, יתקיים הדיון בהעדרם, בהסכמת בעלי הדין, ובלבד שנכח בו היושב ראש; לא הסכימו לכך בעלי הדין, יידחה הדיון למועד אחר.

{{ח:סעיף|4|סמכות ניהול|תיקון: תשכ״ח, תשל״ז}}
{{ח:ת}} יושב ראש הועדה רשאי:
{{ח:תת|(1)}} לצרף כעורר או כמשיב אדם הנראה לו נוגע בדבר;
{{ח:תת|(2)}} לאחד עררים או להפריד עררים מאוחדים.

{{ח:סעיף|5|החלטת הועדה|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:תת|(א)}} החלטת הועדה תיערך בכתב ותיחתם על ידי חבריה והעתק ממנה יומצא לבעלי הדין.
{{ח:תת|(ב)}} ההחלטה תכלול:
{{ח:תתת|(1)}} שמותיהם ומעניהם של בעלי הדין;
{{ח:תתת|(2)}} בקשות בעלי הדין ותמצית מטענותיהם ומהראיות שנגבו;
{{ח:תתת|(3)}} נימוקי ההחלטה, לרבות הנימוקים לדחיית טענות או ראיות;
{{ח:תתת|(4)}} הודעה על רשות לערער בפני בית הדין האזורי לעבודה;
{{ח:תתת|(5)}} תאריך ההחלטה.

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות התעסוקה (דרכי עררים), תשי״ט–1959“.

{{ח:חתימות|ט״ז בתמוז תשי״ט (22 ביולי 1959)}}
* '''מרדכי נמיר'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות התעסוקה (העתק של תעודת מקצוע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות התעסוקה (העתק של תעודת מקצוע), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 2324|תקנות שירות התעסוקה (העתק של תעודת מקצוע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4160.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 59|סעיף 59(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|לחוק שירות התעסוקה, תשי״ט–1959}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרת בחינת מקצוע}}
{{ח:ת}} בעד העתק של תעודת מקצוע שניתן בנוסף להעתק הראשון לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|החוק}} תיגבה אגרה בסך שלושה שקלים {{ח:הערה|(נכון לשנת 1980)}}.

{{ח:חתימות|כ״ד באב תש״ם (6 באוגוסט 1980)}}
* '''ישראל כץ'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות התעסוקה (חובת מעבידים למסור פרטים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות התעסוקה (חובת מעבידים למסור פרטים), תשל״ח–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר חובת מעבידים למסור פרטים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 319|תקנות שירות התעסוקה (חובת מעבידים למסור פרטים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3785.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 36|סעיפים 36(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 89|ו־89}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|לחוק שירות התעסוקה, תשי״ט–1959}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת סוגי מעבידים}}
{{ח:ת}} המעבידים בענפי העבודה או במקצועות המפורטים להלן, יהיו חייבים במסירת פרטים ללשכת התעסוקה המוסמכת בהתאם {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 36|לסעיף 36(ב) לחוק}}:
{{ח:תת|(1)}} בניה ובניה הנדסית;
{{ח:תת|(2)}} תעשיה, מלאכה, מסחר ובנקאות;
{{ח:תת|(3)}} חקלאות;
{{ח:תת|(4)}} תחבורה ותיירות;
{{ח:תת|(5)}} הוראה, מחקר, חינוך ותרבות;
{{ח:תת|(6)}} שירותים.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות התעסוקה (חובת מעבידים למסור פרטים), תשל״ח–1977“.

{{ח:חתימות|כ׳ בחשון תשל״ח (1 בנובמבר 1977)}}
* '''ישראל כץ'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות התעסוקה (מסירת מידע לעובד זר בקשר לתיווך עבודה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות התעסוקה (מסירת מידע לעובד זר בקשר לתיווך עבודה), התשס״ו–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 775|תקנות שירות התעסוקה (מסירת מידע לעובד זר בקשר לתיווך עבודה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6481.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 69ט|סעיף 69ט(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|לחוק שירות התעסוקה, התשי״ט–1959}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 21א(א) לחוק־יסוד: הכנסת}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מסירת מידע לעובד זר}}
{{ח:ת}} בהודעה כאמור {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 69ט|בסעיף 69ט(א) לחוק}}, ייכלל גם מידע כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} התנאים לגביית תשלום מותר או לקבלתו בידי הלשכה הפרטית והנסיבות שבהן זכאי עובד זר להחזר תשלומים מהלשכה הפרטית;
{{ח:תת|(2)}} זהות המעביד המיועד בישראל;
{{ח:תת|(3)}} תקופת תוקפו של היתר ההעסקה שקיבל המעביד לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1יג|סעיף 1יג לחוק עובדים זרים}};
{{ח:תת|(4)}} תיאור התפקיד הצפוי בישראל;
{{ח:תת|(5)}} אמדן של השכר הצפוי בישראל בדולר של ארצות הברית, לרבות אמדן של השכר שהעובד צפוי לקבל בכסף לאחר שינוכו ממנו הניכויים שעל פי דין המעביד חייב לנכותם מן השכר והניכויים שהמעביד רשאי לנכותם מן השכר;
{{ח:תת|(6)}} זכויותיו של העובד הזר על פי הדין בישראל, כפי שמופיעות ב”זכותון לעובד הזר“ שפרסם משרד התעשיה המסחר והתעסוקה באתר האינטרנט של המשרד;
{{ח:תת|(7)}} לגבי עובד שחלות עליו התקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 6א|סעיף 6א לחוק עובדים זרים}} {{ח:הערה|(כלומר {{ח:חיצוני|תקנות עובדים זרים (מעבר של עובד זר בין מעבידים שהם קבלני כוח אדם בענף הבנין)|תקנות עובדים זרים (מעבר של עובד זר בין מעבידים שהם קבלני כוח אדם בענף הבנין), התשס״ו–2006}})}} – הכללים, התנאים והסייגים בדבר מעבר של עובד זר בין מעבידים, אשר נקבעו {{ח:חיצוני|תקנות עובדים זרים (מעבר של עובד זר בין מעבידים שהם קבלני כוח אדם בענף הבנין)|בתקנות האמורות}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ה׳ בתמוז התשס״ו (1 ביולי 2006).

{{ח:חתימות|כ״ז באדר התשס״ו (27 במרס 2006)}}
* '''אהוד אולמרט'''
שר התעשיה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות התעסוקה (סדרי הדיון במועצת שירות התעסוקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות התעסוקה (סדרי הדיון במועצת שירות התעסוקה), התשע״ג–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 147|תקנות שירות התעסוקה (סדרי הדיון במועצת שירות התעסוקה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7176.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 89|סעיף 89(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|לחוק שירות התעסוקה, התשי״ט–1959}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה“ – מועצת שירות התעסוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היושב ראש“ – יושב ראש המועצה.

{{ח:סעיף|2|כינוס המועצה}}
{{ח:ת}} היושב ראש יכנס ישיבה של המועצה –
{{ח:תת|(1)}} כאשר הוא רואה צורך בכך לשם קידום תפקידי המועצה, ובלבד שהכינוס יהיה לא יאוחר משלושה חודשים לאחר הישיבה הקודמת;
{{ח:תת|(2)}} על פי בקשה בכתב בחתימת שניים לפחות מחברי המועצה שפורט בה סדר היום המוצע.

{{ח:סעיף|3|שימוש באמצעי תקשורת}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה רשאית, במקרים חריגים ועל פי החלטת היושב ראש, לקיים ישיבות על ידי שימוש בכל אמצעי תקשורת, ובלבד שכל חברי המועצה המשתתפים יוכלו לשמוע זה את זה בו־זמנית.
{{ח:תת|(ב)}} התקיימה ישיבה כאמור בתקנת משנה (א), יכנס היושב ראש את המועצה על פי בקשה בכתב של שניים לפחות מחבריה לדיון בנושא הישיבה.

{{ח:סעיף|4|קביעת סדר היום}}
{{ח:ת}} סדר היום לישיבות המועצה ייקבע בידי היושב ראש.

{{ח:סעיף|5|שינויים בסדר היום}}
{{ח:תת|(א)}} הצעה לשינוי סדר היום יכול שתוגש לפני הישיבה או עם פתיחתה והיא תועמד להצבעה.
{{ח:תת|(ב)}} לקבלת הצעה כאמור דרוש רוב חברי המועצה; היה מספר הקולות שקול, תכריע דעת היושב ראש.

{{ח:סעיף|6|דרכי המצאה}}
{{ח:ת}} הזמנה, דרישה או כל הודעה אחרת תיעשה בכתב ותומצא לחבר המועצה ביד, בדואר, בפקס או למענו האלקטרוני.

{{ח:סעיף|7|הזמנות}}
{{ח:תת|(א)}} בהזמנה לישיבת המועצה יפורט סדר היום שלה והיא תימסר לחברי המועצה חמישה ימי עבודה לפחות לפני המועד שנקבע לישיבה.
{{ח:תת|(ב)}} הזמנה לישיבה דחופה וכן הודעה על ביטול ישיבה או על דחייתה, תימסר בכל דרך הנראית ליושב ראש מועילה בנסיבות העניין.

{{ח:סעיף|8|מניין חוקי}}
{{ח:תת|(א)}} שליש מחברי המועצה ובהם היושב ראש יהיו מניין חוקי בישיבותיה.
{{ח:תת|(ב)}} לא היה בישיבת המועצה מניין חוקי, יהיו בישיבה שנייה שלושה חברי המועצה, ובהם היושב ראש, מניין חוקי לגבי כל עניין שעמד על סדר היום של הישיבה הראשונה.

{{ח:סעיף|9|קבלת החלטות וסדרי הצבעה}}
{{ח:תת|(א)}} החלטות המועצה יתקבלו ברוב המצביעים בישיבה; היה מספר קולות שקול, תכריע דעת היושב ראש.
{{ח:תת|(ב)}} סדר ההצבעה, והאופן שבו תיערך, ייקבעו בידי היושב ראש, לפי נסיבות העניין.

{{ח:סעיף|10|פרוטוקול}}
{{ח:ת}} בישיבת המועצה ינוהל פרוטוקול בידי מי שהיושב ראש מינהו לכך ואשר יישלח לכל חברי המועצה.

{{ח:סעיף|11|ועדות המועצה}}
{{ח:תת|(א)}} מינתה המועצה ועדה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 13|סעיף 13 לחוק}}, רשאית היא למנות לה חברים מבין חבריה או שלא מבין חבריה.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש המועצה רשאי, לפי הצורך, לדרוש את כינוסה של ועדה כאמור.

{{ח:סעיף|12|עבודות שוטפות בקשר עם המועצה}}
{{ח:ת}} היושב ראש או מי שהוא מינהו לכך ידאג לביצוע העבודות השוטפות הקשורות בפעולות המועצה וועדותיה.

{{ח:סעיף|13|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות שירות התעסוקה (סדרי הדיון במועצת השירות), התשי״ט–1959 – בטלות.

{{ח:חתימות|א׳ בחשוון התשע״ג (17 באוקטובר 2012)}}
* '''שלום שמחון'''
שר התעשייה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות התעסוקה (פטור מזיקה ללשכת שירות התעסוקה לגבי בני-משפחה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות התעסוקה (פטור מזיקה ללשכת שירות התעסוקה לגבי בני־משפחה), תש״ך–1960}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור מזיקה ללשכת שירות התעסוקה {{ח:הערה|[במקור: ללשכת עבודה]}} לגבי בני־משפחה|תיקון: ס״ח תשל״ז}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 1776|תקנות שירות התעסוקה (פטור מזיקה ללשכת עבודה לגבי בני־משפחה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1043.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 155|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1061.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ז, 46|תיקון מס׳ 4 לחוק שירות התעסוקה|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209632.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 32|הסעיפים 32(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 34|34}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 89|ו־89}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|לחוק שירות התעסוקה, תשי״ט–1959}}, ולאחר התייעצות עם הארגון הארצי המייצג את המספר הגדול ביותר של העובדים במדינה, עם ארגוני מעבידים שלדעתי הם יציגים ונוגעים בדבר, ועם מועצת השירות, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209632.pdf|סעיף 1 לחוק שירות התעסוקה (תיקון מס׳ 4), תשל״ז–1976}}, המונח ”לשכת עבודה“ הוחלף במונח ”לשכת שירות התעסוקה“. חובת הזיקה ללשכת שירות התעסוקה בוטלה {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300607.pdf|בתיקון מס׳ 13 לחוק}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בני משפחה}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 34|סעיף 34 לחוק}}, בני משפחה הם:
{{ח:תת|(1)}} בן־זוג;
{{ח:תת|(2)}} הורה;
{{ח:תת|(3)}} בן, בת;
{{ח:תת|(4)}} סב, סבתא;
{{ח:תת|(5)}} נכד, נכדה;
{{ח:תת|(6)}} אח, אחות;
{{ח:תת|(7)}} בן אח, בת אח, בן אחות, בת אחות.

{{ח:סעיף|2|השם|תיקון: ס״ח תשל״ז}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות התעסוקה (פטור מזיקה ללשכת שירות התעסוקה לגבי בני־משפחה), תש״ך–1960“ {{ח:הערה|[במקור: ”תקנות שירות התעסוקה (פטור מזיקה ללשכת עבודה לגבי בני־משפחה), תש״ך–1960“]}}.

{{ח:חתימות|כ״ט בתמוז תש״ך (24 ביולי 1960)}}
* '''גיורא יוספטל'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות נתוני אשראי (הכשרה לפקח על פעולות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות נתוני אשראי (הכשרה לפקח על פעולות), התש״ע–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 43|תקנות שירות נתוני אשראי (הכשרה לפקח על פעולות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6817.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי#סעיף 12|סעיף 12(2)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי|לחוק שירות נתוני אשראי, התשס״ב–2002}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הכשרת מפקחים}}
{{ח:ת}} הכשרה מתאימה להסמכת עובד המדינה בסמכויות הרשם לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי#סעיף 10|סעיף 10 לחוק}}, לפקח על פעולות בעלי רישיון תהיה לפי תכנית הכוללת, להנחת דעת הרשם, נושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי|החוק}} והתקנות שלפיו, במיוחד לעניין סמכויות הרשם;
{{ח:תת|(2)}} עקרונות במשפט המינהלי, בסדר הדין הפלילי ובדיני הראיות, בעלי זיקה עניינית להפעלת סמכויות הרשם לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי|החוק}};
{{ח:תת|(3)}} יסודות אבטחת מידע והיכרות עם אמצעי אבטחת מידע ועם תקנים ישראליים ובין־לאומיים הנוגעים בדבר.

{{ח:סעיף|2|עדכון מקצועי}}
{{ח:ת}} אחת לשנה לפחות, ישתלם עובד המדינה שהוסמך כאמור, בחידושים ובהתפתחויות בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, בהיקף ובמתכונת שיורה עליהם הרשם.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|י״ח באלול התשס״ט (7 בספטמבר 2009)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות עבודה בשעת-חירום (מתנדבים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות עבודה בשעת־חירום (מתנדבים), תשל״ד–1973}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מתנדבים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 138|תקנות שירות עבודה בשעת־חירום (מתנדבים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3078.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 643|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3644.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות עבודה בשעת-חירום#סעיף 51|סעיף 51}} {{ח:חיצוני|חוק שירות עבודה בשעת-חירום|לחוק שירות עבודה בשעת־חירום, תשכ״ז–1967}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרשנות|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} לענין תקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח מרחבי“ – מפקח מרחבי על כוח אדם, לרבות מי שהוא מסמיכו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתנדב“ – מי שאינו חייב בשירות עבודה שהגיש הצהרת התנדבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} ומפקח מרחבי אישר כי הוא מתנדב, למעט מי שהתנדב בחוץ לארץ.

{{ח:סעיף|2|הצהרת התנדבות}}
{{ח:ת}} הרוצה להתנדב לשירות עבודה יגיש למפקח מרחבי הצהרה על כך לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|3|דין מתנדב}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות עבודה בשעת-חירום|החוק}} יחולו על מתנדב כאילו היה חייב בשירות עבודה.

{{ח:סעיף|4|סיום ההתנדבות מצד מתנדב}}
{{ח:תת|(א)}} מתנדב רשאי לסיים את התנדבותו על־ידי מתן הודעה על כך בכתב למפקח מרחבי, ומשעשה כן תסתיים התנדבותו לאחר תום 48 שעות משעת מסירת ההודעה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות עבודה בשעת-חירום|החוק}} ימשיכו לחול על מתנדב שהתנדבותו נסתיימה כאמור בתקנת משנה (א) לגבי מעשה או מחדל שאירעו לפני סיום ההתנדבות.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות עבודה בשעת־חירום (מתנדבים), תשל״ד–1973“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''תקנות שירות עבודה בשעת־חירום (מתנדבים), תשל״ד–1973'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|'''הצהרת התנדבות'''}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} אני הח״מ מצהיר בזה כי ברצוני להתנדב לשירות עבודה בשעת־חירום בהתאם לתקנות שירות עבודה בשעת־חירום (מתנדבים), תשל״ד–1973.
{{ח:ת}} {{טורים שווים | שם . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | מס׳ ת״ז . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . }}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | מען בישראל . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | מס׳ דרכון . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . }}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | מען קבוע . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | מקום הוצאת הדרכו . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . }}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | תאריך: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | חתימה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . }}

{{ח:חתימות|כ״ט בתשרי תשל״ד (25 באוקטובר 1973)}}
* '''יגאל אלון'''
סגן ראש הממשלה ושר החינוך והתרבות
ממלא מקום שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירותי הדת היהודיים (תקציב מועצות דתיות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירותי הדת היהודיים (תקציב מועצות דתיות), התשמ״ה–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 1184|תקנות תקציבי שירותי הדת היהודיים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4798.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 940|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6059.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 1045|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6124.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 386|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6306.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 11י|סעיפים 8}} {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 15|ו־15}} {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים|לחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל״א–1971}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|כללי קביעת תקציב מועצה וצורתה|תיקון: תש״ס, תשס״א, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום הכולל של תקציב כל מועצה, בגדר חוק התקציב הנוהג במדינה מזמן לזמן, וכן כל סעיפי המשכורת שבו, יאושרו מראש בידי השר לעניני דתות (להלן – השר).
{{ח:תת|(ב)}} כל מועצה תקבע את תקציבה, לאחר קבלת אישור השר, לפי {{ח:חיצוני|תקנות תקציבי השירותים הדתיים היהודיים#תוספת|הטופס שבתוספת לתקנות תקציבי השירותים הדתיים היהודיים, התשכ״ח–1968}} (להלן – התקנות הקודמות), ותגיש אותו להסכמה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 9|לסעיף 9(א) לחוק}}, תוך שלושים ימים מתאריך אישור השר או במועד אחר שיקבע השר.
{{ח:תת|(ג)}} בקביעת תקציב המועצה יפורטו שכר ראש המועצה וסגנו וכן שכר מי שמונה למלא חובה או לבצע עבודה כאמור {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 10א|בסעיף 10א(ב) לחוק}} (להלן – ממונה), לפי אמות המידה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(3)}} שכר ממונה יהיה שכר יועצים, כפי שמפרסם מזמן לזמן החשב הכללי במשרד האוצר.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ז)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2|הארכת מועד ההגשה}}
{{ח:ת}} השר רשאי להאריך את מועד הגשת התקציב כאמור, אם המועצה ביקשה זאת.

{{ח:סעיף|3|החלטת הרשות המקומית}}
{{ח:ת}} תוך שלושים ימים מהיום שבו קיבלה הרשות המקומית תקציב שהגישה לה המועצה להסכמה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 9|לסעיף 9(א)(1) לחוק}}, עליה לעשות אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} למסור הודעה בכתב למועצה על הסכמתה לתקציב שקבעה המועצה;
{{ח:תת|(2)}} למסור הודעה בכתב לשר ולמועצה על אי הסכמתה לתקציב שקבעה המועצה ולפרט את נימוקיה.

{{ח:סעיף|4|הכרעה באין הסכמה}}
{{ח:ת}} מסרה הרשות המקומית הודעת אי הסכמה או עבר המועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}} בלא שמסרה כל הודעה, יועבר הדבר לבירור והכרעה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 9|לסעיף 9(ב) לחוק}}.

{{ח:סעיף|5|תקציב מילואים}}
{{ח:ת}} מועצה רשאית לקבוע תקציב מילואים, בשעת הצורך, בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 1|לתקנות 1 עד 4}}.

{{ח:סעיף|6|העברה מסעיף לסעיף בתקציב שנקבע}}
{{ח:ת}} המועצה רשאית, באישור השר, להעביר כספים מסעיף הוצאה אחד שבתקציב למשנהו, ובלבד שההעברה אינה נוגדת את {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים|החוק}} או כל דין.

{{ח:סעיף|7|ביטול}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|תקנות תקציבי השירותים הדתיים היהודיים|בתקנות תקציבי השירותים הדתיים היהודיים, התשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:חתימות|ט׳ בניסן התשמ״ה (31 במרס 1985)}}
* '''יוסף בורג'''
השר לעניני דתות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירותי הכבאות (העסקת כבאים במשמרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירותי הכבאות (העסקת כבאים במשמרות), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 466|תקנות שירותי הכבאות (העסקת כבאים במשמרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4206.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 128|סעיף 35(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|לחוק שירותי הכבאות, התשי״ט–1959}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|תקנות שירותי הכבאות (העסקת כבאים במשמרות), התשמ״א–1981 הותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הכבאות|חוק שירותי הכבאות, תשי״ט–1959}}; לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 147|סעיף 147(א)(15) לחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}}, התקנות יעמדו בתוקף לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|החוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כבאי“ – כבאי מכל דרגה שהיא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הפנים או מי שהוא הסמיך לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות כבאות“ – כמפורט {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 2|בחוק}};
{{ח:תת}} {{ח:הערה|”רשות הכבאות“ לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הכבאות|חוק שירותי הכבאות, תשי״ט–1959}} הוחלפה בידי ”הרשות הארצית לכבאות והצלה“ לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}};}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ראש העיריה“ – ראש עירית ירושלים, תל־אביב־יפו, רמת־גן או גבעתיים, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שעות עבודה“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה|בחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי״א–1951}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ימי מנוחה“ – ימי המנוחה כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#פרק 6א|בפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, ויום העצמאות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק יום העצמאות|בחוק יום העצמאות, התש״ט–1949}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד ערים לשרותי כבאות“ – כל אחד מאיגודי הערים הנקובים {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#תוספת 2|בתוספת לצו איגודי ערים (שירותי כבאות), התשכ״א–1961}}, {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#תוספת 2|ואיגוד ערים כוללני (אזור חיפה), התשל״ט–1978}}.

{{ח:סעיף|2|עבודה במשמרת}}
{{ח:ת}} לא תעסיק רשות כבאות כבאי במשמרת העולה על 8 שעות עבודה.

{{ח:סעיף|3|היתר מיוחד}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, רשאי שר הפנים להרשות לרשות הכבאות להעסיק כבאי בימי מנוחה או במשמרת העולה על 8 שעות עבודה בתנאים שיקבע, ובכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה|חוק שעות עבודה ומנוחה, התשי״א–1951}}.

{{ח:סעיף|4|הגשת בקשה}}
{{ח:ת}} בקשה מנומקת להיתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, תוגש לשר בידי יושב ראש מועצת איגוד הערים לשירותי כבאות או ראש העיריה.

{{ח:סעיף|5|תוקף ההיתר}}
{{ח:ת}} היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} יינתן לתקופה שלא תעלה על שנה אחת בכל פעם.

{{ח:חתימות|י׳ בטבת התשמ״א (15 בינואר 1981)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירותי הסעד (מינוי פקידי שיקום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירותי הסעד (מינוי פקידי שיקום), תשל״ד–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מינוי פקידי שיקום}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 1264|תקנות שירותי הסעד (מינוי פקידי שיקום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3179.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|לחוק שירותי הסעד, תשי״ח–1958}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הסעד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לשכת הסעד“ – לשכת סעד שרשות מקומית מקיימת לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד#סעיף 2|סעיף 2 לחוק}}, לרבות מחלקה או יחידה של רשות מקומית הממלאה את התפקידים של לשכת סעד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזקק“ – נזקק לפי {{ח:חיצוני|תקנות שירותי הסעד (מבחני נזקקות)|תקנות שירותי הסעד (מבחני נזקקות), תש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף|2|פקיד שיקום בלשכת סעד}}
{{ח:ת}} בכל לשכת סעד יהיה אחד מהעובדים פקיד שיקום שמינה השר.

{{ח:סעיף|3|תפקיד פקיד השיקום}}
{{ח:ת}} פקיד השיקום יטפל בשיקומם של נזקקים שהם תושבי תחום הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|4|כשירותו של פקיד שיקום}}
{{ח:ת}} לא ימנה השר פקיד שיקום אלא אם הוא כשיר לעבודה סוציאלית לפי תקנות שירותי הסעד (כשירים לעבודה סוציאלית), תשי״ט–1959 {{ח:הערה|(כיום: כשיר לעבודה סוציאלית בהתאם {{ח:חיצוני|חוק העובדים הסוציאליים|לחוק העובדים הסוציאליים, התשנ״ו–1996}})}}, אולם רשאי השר למנות אדם שאינו כשיר לעבודה סוציאלית להיות פקיד שיקום לתקופה שלא תעלה על שנתיים, והוא רשאי להאריך מינוי כאמור.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירותי הסעד (מינוי פקידי שיקום), תשל״ד–1974“.

{{ח:חתימות|כ״א באייר תשל״ד (13 במאי 1974)}}
* '''גולדה מאיר'''
ראש הממשלה ושר הסעד
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירותי הסעד (פניה למתן סעד או טיפול סוציאלי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירותי הסעד (פניה למתן סעד או טיפול סוציאלי), תשכ״ח–1967}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פניה לקבלת סעד או טיפול סוציאלי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 86|תקנות שירותי הסעד (פניה למתן סעד או טיפול סוציאלי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2124.pdf}}, {{ח:תיבה|176|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2127.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 203|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3411.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 1244|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5051.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|לחוק שירותי הסעד, תשי״ח–1958}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פונה“ – אדם הפונה ללשכת סעד בבקשה לתת סעד או טיפול סוציאלי לו או לבני משפחתו או לאדם אחר שהוא מעונין בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל לשכה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות ארגון לשכות סעד (תפקידי המנהל וועדת הסעד)|בתקנות ארגון לשכות סעד (תפקידי המנהל וועדת הסעד), תשכ״ד–1963}}, לרבות עובד אחר של הלשכה שמנהל הלשכה התיר לו לפעול לענין תקנות אלה כמנהל לשכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – אב, אם, בן־זוג, בן, בת, אח, אחות, סב, סבתה, נכד או נכדה, ולרבות אפוטרופוס.

{{ח:סעיף|2|הגשת בקשה למתן סעד|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} בקשה למתן סעד או טיפול סוציאלי תוגש למנהל הלשכה בטופס אשר אפשר להשיגו בכל לשכת סעד, או בכתב לפי הטופס האמור.

{{ח:סעיף|3|מילוי טפסים|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} מנהל הלשכה ידאג למילוי הטפסים שאישר שר הסעד לענין מתן סעד או טיפול סוציאלי.

{{ח:סעיף|4|פרטים}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הלשכה רשאי לדרוש מהפונה פרטים נוספים ומשלימים וכן מסמכים העשויים לסייע לו לקבוע את מצבו של הנזקק.
{{ח:תת|(ב)}} הפונה ימסור את הפרטים בכתב בחתימת ידו או ימסרם בעל פה בפני מנהל הלשכה ויאשרם בחתימת ידו.

{{ח:סעיף|5|פרטים מעודכנים|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} מנהל הלשכה רשאי לדרוש מנזקק שימסור אחת לשנה פרטים בנוגע להכנסותיו.

{{ח:סעיף|6|בקשה שהוגשה שלא בדרך שנקבע{{ח:הערה|ה}} בתקנות}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשה שלא כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} או לא נמסרו פרטים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}}, רשאי מנהל הלשכה לדחות את בקשת הפונה, או לא לטפל בה כל עוד לא נמסרו הפרטים שדרש.
{{ח:תת|(ב)}} לא מסר נזקק פרטים כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}} רשאי מנהל הלשכה להפסיק את מתן הסעד.

{{ח:סעיף|7|עונשין|תיקון: תשכ״ח, תשמ״ז}}
{{ח:ת}} אדם שעשה אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} העלים ביודעין פרטים שהוא נדרש למסרם לפי תקנות אלה;
{{ח:תת|(2)}} חתם על טופס כאמור בתקנות אלה ביודעו כי עובדות הכלולות בו הן כוזבות ויש להן חשיבות למתן סעד או טיפול סוציאלי;
{{ח:תת|(3)}} עשה קנוניה עם אדם אחר בקשר למתן סעד או הגדלתו או בקשר למתן טיפול סוציאלי,
{{ח:ת}} דינו – מאסר ששה חדשים או קנס בשיעור הנקוב {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 40|בסעיף 40(2) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירותי הסעד (פניה למתן סעד או טיפול סוציאלי), תשכ״ח–1967“.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשל״ו}}

{{ח:חתימות|ז׳ באלול תשכ״ז (12 בספטמבר 1967)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הסעד
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירותי תיירות (מורי דרך) (הוראת שעה) (תשפ"א)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך) (הוראת שעה), התשפ״א–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 1028|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9012.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1586|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9895.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי תיירות#סעיף 3|סעיפים 3(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שירותי תיירות#סעיף 3|ו־3(5)}} {{ח:חיצוני|חוק שירותי תיירות|לחוק שירותי תיירות, התשל״ו–1976}} (להלן – החוק), באישור שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39ב|סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)|בתקנות שירותי תיירות (מורי דרך)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון מורה דרך“ – רישיון כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)|בתקנות שירותי תיירות (מורי דרך)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)“ – {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך), התשכ״ז–1967}}.

{{ח:סעיף|2|הוראת שעה – תוקף רישיונות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)#סעיף 10|בתקנות 10}}, {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)#סעיף 12|12}} {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)#סעיף 14|ו־14 לתקנות שירותי תיירות (מורי דרך)}}, רישיון מורה דרך אשר תקופת תוקפו מסתיימת בתקופה שמיום פרסומן של תקנות אלה {{ח:הערה|(ביום 23.12.2020)}} עד יום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020), יחודש לתקופה נוספת שתסתיים ביום כ״ז בטבת התשפ״ב (31 בדצמבר 2021) (להלן – תקופת החידוש), ויראו אותו, לכל דבר ועניין, כאילו עמד בתוקף גם בתקופת החידוש, אלא אם כן לפני תום תקופת החידוש הותלה, בוטל או חדל להתקיים תנאי לקבלת הרישיון ובשל כך פקע תוקפו, או שהממונה סירב לחדשו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)#סעיף 12|בתקנה 12 לתקנות שירותי תיירות (מורי דרך)}}, בעל רישיון מורה דרך שרישיונו חודש לפי תקנת משנה (א), אינו חייב בתשלום אגרה בעד חידוש רישיון כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} בעל רישיון מורה דרך אשר עד יום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020) היה חייב להשתתף בקורסים להשתלמות כאמור {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)#סעיף 14|בתקנה 14 לתקנות שירותי תיירות (מורי דרך)}}, יקיים את חובת ההשתתפות בהם בתקופת החידוש.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|ז׳ בטבת התשפ״א (22 בדצמבר 2020)}}
* '''אורית פרקש הכהן'''
שרת התייירות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירותי תיירות (מורי דרך) (הוראת שעה) (תשפ"ב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך) (הוראת שעה), התשפ״ב–2022}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ב, 1588|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9896.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי תיירות#סעיף 3|סעיפים 3(1) ו־(5)}} {{ח:חיצוני|חוק שירותי תיירות#סעיף 11|ו־11(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירותי תיירות|לחוק שירותי תיירות, התשל״ו–1976}}, באישור שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39ב|סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)|בתקנות שירותי תיירות (מורי דרך)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון מורה דרך“ – רישיון כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)|בתקנות שירותי תיירות (מורי דרך)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)“ – {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך), התשכ״ז–1967}}.

{{ח:סעיף|2|הוראת שעה – הארכת רישיונות}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)#סעיף 10|בתקנות 10}} {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)#סעיף 12|ו־12 לתקנות שירותי תיירות (מורי דרך)}}, רישיון מורה דרך אשר תקופת תוקפו מסתיימת ביום כ״ז בטבת התשפ״ב (31 בדצמבר 2021), יוארך לתקופה שתחילתה ביום כ״ח בטבת התשפ״ב (1 בינואר 2022) וסיומה ביום ז׳ בטבת התשפ״ג (31 בדצמבר 2022) (להלן – תקופת ההארכה), ויראו אותו, לכל דבר ועניין, כאילו עמד בתוקף גם בתקופת ההארכה, אלא אם כן לפני תום תקופת ההארכה הותלה או בוטל.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)#סעיף 12|בתקנה 12 לתקנות שירותי תיירות (מורי דרך)}}, בעל רישיון מורה דרך אשר רישיונו הוארך לפי תקנת משנה (א), אינו חייב בתשלום אגרה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)#סעיף 12|באותה תקנה}}.
{{ח:תת|(ג)}} בעל רישיון מורה דרך שבשנת 2021 קיבל את רישיונו לראשונה או חידשו, שלא בדרך של חידוש לפי {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך) (הוראת שעה) (תשפ"א)#סעיף 2|תקנה 2 לתקנות שירותי תיירות (מורי דרך) (הוראת שעה), התשפ״א–2020}}, זכאי להחזר אגרה ששילם לפי {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (מורי דרך)#סעיף 12|תקנה 12 לתקנות שירותי תיירות (מורי דרך)}} בעד שנת 2022.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ח בטבת התשפ״ב (1 בינואר 2022).

{{ח:חתימות|א׳ בשבט התשפ״ב (3 בינואר 2022)}}
* '''יואל רזבוזוב'''
שר התיירות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שכר מינימום (הוראות משלימות לענין חישוב שכר מינימום יומי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שכר מינימום (הוראות משלימות לענין חישוב שכר מינימום יומי), התשנ״ט–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 180|תקנות שכר מינימום (הוראות משלימות לענין חישוב שכר מינימום יומי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5942.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום#סעיף 18|סעיף 18(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|לחוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם ארגון עובדים שעם חבריו נמנים רוב העובדים המאורגנים במדינה ועם ארגוני מעבידים יציגים ונוגעים בדבר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חישוב שכר מינימום יומי}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק}} לא יפחת שכר המינימום היומי מהשכר שהיה משתלם לאותו עובד אילו חושב על בסיס שכר המינימום לשעה כאמור {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ב־1 בחודש שלאחר יום פרסומן.

{{ח:חתימות|י׳ בכסלו התשנ״ט (29 בנובמבר 1998)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]