צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו), תשכ״א–1960}}
{{ח:קטע3||צו בדבר הסחר במזון, ייצורו והחסנתו}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״א, 590|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1082.pdf}}, {{ח:תיבה|2042|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1168.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 1095|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1422.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 497|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1655.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 462|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1808.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 1049|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1973.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 966|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2195.pdf}}, {{ח:תיבה|1711|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2240.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 1830|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2419.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 1862|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3543.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 646|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3644.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 1088|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3837.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 1814|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4519.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 1539|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4824.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 1204|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5048.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 1470|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5221.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 956|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7102.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 1104|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7503.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 5|הסעיפים 5}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 15|15}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 21|21}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 38|ו־38}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 325|סעיף 325(א)(7) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}, יראו צו זה כאילו הותקן מכוח {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|החוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשכ״ג, תשכ״ה, תשכ״ו, תשכ״ח, תשכ״ח־2, תשכ״ט, תשל״ח, תשמ״ט, תשע״ב, תשע״ה}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ –
{{ח:תתת|(א)}} מעובדי משרד המסחר והתעשיה המנויים בזה:
{{ח:תתתת|(1)}} מנהל חטיבת כימיה ומזון;
{{ח:תתתת|(2)}} הממונה על יחידת המחירים והשיווק;
{{ח:תתתת|(3)}} מנהל מחלקת תעשיית מזון או סגנו;
{{ח:תתתת|(4)}} מנהל מחלקת השירותים המסחריים או סגנו;
{{ח:תתתת|(5)}} מנהל מחוז ירושלים או סגנו;
{{ח:תתתת|(6)}} מנהל מחוז תל־אביב או סגנו;
{{ח:תתתת|(7)}} מנהל מחוז חיפה או סגנו;
{{ח:תתתת|(8)}} מנהל הלשכה המחוזית באר שבע;
{{ח:תתתת|(9)}} מנהל הסחר הממשלתי;
{{ח:תתת|(ב)}} מעובדי משרד החקלאות המנויים בזה:
{{ח:תתתת|(1)}} סגן מנהל כללי לייצור;
{{ח:תתתת|(2)}} ראש ענף שיווק תוצרת חקלאות;
{{ח:תתת|(ג)}} מעובדי משרד הבריאות המנויים בזה:
{{ח:תתתת|(1)}} מנהל שירות המזון;
{{ח:תתתת|(2)}} רופא מחוזי, לשכת הבריאות המחוזית, ירושלים;
{{ח:תתתת|(3)}} רופא מחוזי, לשכת הבריאות המחוזית, תל־אביב;
{{ח:תתתת|(4)}} רופא מחוזי, לשכת הבריאות המחוזית, חיפה;
{{ח:תתתת|(5)}} רופא מחוזי, לשכת הבריאות, מחוז הצפון;
{{ח:תתתת|(6)}} רופא מחוזי, לשכת הבריאות, מחוז המרכז;
{{ח:תתתת|(7)}} רופא מחוזי, לשכת הבריאות, מחוז הדרום;
{{ח:תתתת|(8)}} רופא אזורי, לשכת בריאות אזורית, אשקלון, ואם לא מונה רופא כאמור, רופא נפתי בלשכת הבריאות, אשקלון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצרך“ – אחד המצרכים המפורטים {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על המזונות (מצרכים בני פיקוח)#תוספת|בתוספת לצו הפיקוח על המזונות (מצרכים בני פיקוח), תש״ח–1948}}, או כל מזון שלא פורט {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על המזונות (מצרכים בני פיקוח)#תוספת|באותה התוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – אדם העוסק, בין בעצמו ובין על ידי אחרים, בייצורו של מצרך או בשינויו מבחינת הצורה, הטיב, האיכות או מכל בחינה אחרת, או העוסק באריזתו או במזיגתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצואן“ – מי שמייצא מצרך לחוץ לארץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יבואן“ – מי שמייבא מצרך מחוץ לארץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סיטונאי“ – מי שעסקו או חלק מעסקו הוא למכור מצרך לקמעונאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קמעונאי“ – מי שעסקו או חלק מעסקו הוא למכור מצרך לצרכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוחר“ – יבואן, יצואן, סיטונאי, קמעונאי או סוכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסנאי“ – מי שמקבל להחסנה מצרך מאת יצרן או סוחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסן“ – מקום בו מחסנאי מחזיק מצרך של אחר בהחסנה, לרבות בית קירור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית קירור“ – מקום המשמש להחסנת מצרך לשם איסומו בקור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסן עזר“ – מקום בו יצרן או סוחר מחסין מצרכים לצרכי עסקו, שאינו עומד מבחינת המרחק בקשר ישיר עם מקום עסקו העיקרי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשיון“ – רשיון שניתן לפי צו זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היתר“ – היתר שניתן לפי צו זה.

{{ח:סעיף|2|הגבלת הייצור והסחר|תיקון: תשכ״א}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעסוק אדם כיצרן, כסיטונאי, כמחסנאי או כסוכן, אלא לפי רשיון מאת המנהל ובהתאם לתנאי הרשיון.
{{ח:תת|(ב)}} בתחום עירית ירושלים לא יעסוק אדם במכירת קרח בקמעונות אלא לפי רשיון מאת המנהל ובהתאם לתנאי הרשיון.

{{ח:סעיף|3|הגבלת ההחסנה}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימסור יצרן או סוחר מצרך להחסנה במחסן, אלא לפי היתר מאת המנהל ובהתאם לתנאי ההיתר.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאים למסור מצרכים להחסנה במחסן, ללא היתר –
{{ח:תתת|(1)}} בעל רשיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, המחסין מצרך במקום הנקוב באותו רשיון;
{{ח:תתת|(2)}} המוסר מצרך להחסנה בבית קירור, כשהמצרך עלול להתקלקל;
{{ח:תתת|(3)}} יבואן המעביר מצרך שיובא על ידיו מבית המכס להחסנה במחסן.

{{ח:סעיף|4|שלט ומען}}
{{ח:תת|(א)}} יצרן או סוחר חייב להציג על יד הכניסה לכל מקום המשמש לצרכי עסקו שלט שיציין את שמו הנכון והמלא.
{{ח:תת|(ב)}} אם מקום עסקו אינו פתוח בשעות שבין 9 לבין 12 ובין 16 לבין 18, או אם הוא משתמש במקום כמחסן עזר, יוסיף על השלט את המען של מקום העסק שהוא פתוח בשעות כאמור, ואם אינו קיים או אם אינו פתוח – את מענו הפרטי המדוייק.
{{ח:תת|(ג)}} השלט יהיה עשוי מחומר מוצק, לפחות 15 על 10 סנטימטר והכתב עליו יהיה בצבע שמן, באותיות עבריות ברורות ונוחות לקריאה.
{{ח:תת|(ד)}} יצרן או סוחר, המשתמש במחסני עזר או המוסר מצרכים להחסנה במחסנים, יציג במקום עסקו במקום הנראה לעין רשימת המענים של מחסני העזר או של המחסנים.

{{ח:סעיף|5|מכירת מצרכים|תיקון: תשכ״ז, תשמ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימכור יצרן או סוחר מצרך, אשר כמותו, מידתו, משקלו, נפחו, איכותו, סוגו, מינו או תארו הם שונים מזה שהוא מתיימר למכור.
{{ח:תת|(ב)}} קמעונאי חייב להחזיק בחנותו את מכונת השקילה, המשמשת לו לשקילת מצרך הנמכר על ידיו לפי משקל, במקום ובאופן המאפשרים לקונה לראות על נקלה וללא הפרעה את פעולת השקילה ואת תוצאותיה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (א) המתייחסות לכמות המצרך, משקלו ונפחו, לא יחולו על מוצרי מזון שחל עליהם תקן ישראלי ת״י 1059 – שבט תש״ם (ינואר 1980) סבולת המשקל וסבולת הנפח של מוצרי מזון ארוזים מראש.

{{ח:סעיף|6|העלמה והשמדה}}
{{ח:ת}} לא יעלים אדם מצרך ולא ישמידנו.

{{ח:סעיף|7|הצגת מחירים על ידי סיטונאי}}
{{ח:ת}} סיטונאי יציג במקום עסקו, במקום הנראה לעין, לוח בו ירשום כל מצרך שהוא מציע, מציג או מחזיק למכירה והמחיר שהוא דורש בעדו.

{{ח:סעיף|8|בקשה למתן רשיון או היתר}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לרשיון או היתר, או לחידוש רשיון שפקע, תוגש למנהל במשרדו במחוז בו נמצא העסק עבורו נתבקש הרשיון או ההיתר, בהתאם להוראות המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} אדם אשר לפי צו זה חייב לקבל יותר מרשיון או היתר אחד, יגיש בקשה נפרדת לכל אחד מהם.
{{ח:תת|(ג)}} הבקשה תוגש בטופס שייקבע על ידי המנהל והמבקש חייב לענות על כל פרט באותו טופס תשובה מלאה ונכונה.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל רשאי לדרוש מהמבקש למסור לו פרטים נוספים אשר הם, לדעתו, דרושים לו בקשר לבקשה האמורה.

{{ח:סעיף|9|מתן היתר וביטולו}}
{{ח:ת}} מתן היתר, או סירוב לתתו, קביעת תנאי נתינתו, התלייתו וביטולו, מסורים לשיקול דעתו של המנהל.

{{ח:סעיף|10|אגרות|תיקון: תשכ״א, תשמ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(האגרות לפי סעיף זה הוחלפו באגרות לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 314|סעיף 314 לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}):}}
{{ח:תת|(א)}} בעד כל רשיון שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}} תשולם אגרה בשיעור המפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת, טור א׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעד חידוש רשיון שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}} תשולם אגרה בשיעור המפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} –
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|תוספת|בטור א׳}} – אם הבקשה לחידוש הרשיון הוגשה תוך 30 ימים מיום שפקע;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳}} – אם הבקשה האמורה הוגשה אחרי תום המועד הנקוב בפסקה (1).
{{ח:תת|(ג)}} ניתן רשיון לתקופה שאינה עולה על ששה חדשים, תשולם בעדו מחצית האגרה החלה על אותו רשיון.
{{ח:תת|(ד)}} בעד מתן רשיון במקום רשיון שאבד, תשולם מחצית האגרה החלה על אותו רשיון.

{{ח:סעיף|11|חידוש הרשיון}}
{{ח:ת}} הוגשה בקשה לחידוש רשיון ושולמה האגרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}, רשאי המבקש להמשיך בעסקו כאמור ברשיון עד להחלטת המנהל בבקשה האמורה.

{{ח:סעיף|12|העברת רשיון או היתר}}
{{ח:ת}} לא יעביר אדם רשיון או היתר ולא יקנה לזולתו זכות בהם, ולא ירשה לזולתו לעסוק או להשתתף בעסק בשבילו ניתן הרשיון או ההיתר, ולא יקנה אדם ולא ירכוש כל זכות שהיא ברשיון או בהיתר או בעסק בשבילו ניתן, אלא לפי היתר מאת המנהל ובהתאם לתנאי ההיתר.

{{ח:סעיף|13|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות צו זה אינן חלות על חקלאי, לרבות בעל מדגרה, לגבי תוצרת משקו.

{{ח:סעיף|14|שמירת דינים אחרים}}
{{ח:ת}} צו זה אינו בא לגרוע מכוחו של כל דין אחר.

{{ח:סעיף|15|ביטול}}
{{ח:ת}} צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו), תשי״ח–1958 – בטל.

{{ח:סעיף|16|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה היא ביום י״ג בטבת תשכ״א (1 בינואר 1961).

{{ח:סעיף|17|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו), תשכ״א–1960“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשל״ז, תשמ״ה, תשמ״ז}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(האגרות לפי {{ח:פנימי|תוספת|תוספת זו}} הוחלפו באגרות לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#תוספת 10|התוספת העשירית לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}):}}

{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}

בשקלים חדשים

{{ח:תת|1.}} סיטונאי, סוכן או מחסנאי
80	96

{{ח:תת|2.}} טחנת קמח
100	120

{{ח:תת|3.}} יצרן או עוסק שלא פורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} והמעסיק עובדים –

{{ח:תתת}} עד 10
60	72

{{ח:תתת}} מ־11 עד 50
80	96

{{ח:תתת}} למעלה מ־50
100	120

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:תת|(א)}} סכום האגרה ישתנה ב־1 באפריל וב־1 באוקטובר של כל שנה (להלן – יום השינוי) לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי הקודם, ולענין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתו של צו זה {{ח:הערה|[צ״ל: של צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו) (תיקון מס׳ 2), התשמ״ז–1987]}} – המדד שפורסם בחודש מרס 1987.
{{ח:תת|(ג)}} סכום שהשתנה כאמור בסעיף קטן (א) יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 5 שקלים חדשים.

{{ח:חתימות|א׳ בטבת תשכ״א (20 בדצמבר 1960)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר המסחר והתעשיה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]