תקנות בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר), תשל״ה–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר השירותים בבנק הדואר}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 157|תקנות בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3241.pdf}}, {{ח:תיבה|747|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3285.pdf}}, {{ח:תיבה|1321|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3317.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 1319|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3504.pdf}}, {{ח:תיבה|2382|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3575.pdf}}, {{ח:תיבה|2484|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3581.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 1065|תיקון מס׳ 5 [צ״ל: מס׳ 6]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3671.pdf}}, {{ח:תיבה|2408|תיקון מס׳ 6 [צ״ל: מס׳ 7]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3749.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 373|תיקון מס׳ 7 [צ״ל: מס׳ 8]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3787.pdf}}, {{ח:תיבה|1250|תיקון מס׳ 8 [צ״ל: מס׳ 9]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3844.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 893|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3959.pdf}}, {{ח:תיבה|1089|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3975.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 91|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4038.pdf}}, {{ח:תיבה|535|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4062.pdf}}, {{ח:תיבה|1050|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4093.pdf}}, {{ח:תיבה|1592|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4122.pdf}}, {{ח:תיבה|2268|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4156.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 15|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4167.pdf}}, {{ח:תיבה|859|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4221.pdf}}, {{ח:תיבה|1247|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4255.pdf}}, {{ח:תיבה|1426|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4265.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 463|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4302.pdf}}, {{ח:תיבה|534|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4310.pdf}}, {{ח:תיבה|687|תיקון מס׳ 2 [צ״ל: מס׳ 3]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4321.pdf}}, {{ח:תיבה|1059|תיקון מס׳ 3 [צ״ל: מס׳ 4]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4352.pdf}}, {{ח:תיבה|1545|תיקון מס׳ 4 [צ״ל: מס׳ 5]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4396.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 104|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4417.pdf}}, {{ח:תיבה|305|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4430.pdf}}, {{ח:תיבה|486|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4440.pdf}}, {{ח:תיבה|662|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4452.pdf}}, {{ח:תיבה|794|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4460.pdf}}, {{ח:תיבה|1010|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4473.pdf}}, {{ח:תיבה|1271|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4490.pdf}}, {{ח:תיבה|1380|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4495.pdf}}, {{ח:תיבה|1492|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4500.pdf}}, {{ח:תיבה|1700|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4511.pdf}}, {{ח:תיבה|1864|תיקון מס׳ 11|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4520.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 114|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4534.pdf}}, {{ח:תיבה|254|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4541.pdf}}, {{ח:תיבה|486|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4557.pdf}}, {{ח:תיבה|838|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4582.pdf}}, {{ח:תיבה|1193|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4611.pdf}}, {{ח:תיבה|1432|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4625.pdf}}, {{ח:תיבה|1612|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4637.pdf}}, {{ח:תיבה|1896|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4657.pdf}}, {{ח:תיבה|2050|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4670.pdf}}, {{ח:תיבה|2358|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4687.pdf}}, {{ח:תיבה|2642|תיקון מס׳ 11|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4705.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 598|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4755.pdf}}, {{ח:תיבה|946|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4780.pdf}}, {{ח:תיבה|1322|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4809.pdf}}, {{ח:תיבה|1680|צו שעת חירום (יציבות מחירים במצרכים ובשירותים) (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4832.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 990|צו יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה) (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4938.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 171|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4986.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 206|תיקון מס׳ 12|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5150.pdf}}, {{ח:תיבה|1129|תיקון מס׳ 13|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5203.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 1261|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5293.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 389|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5395.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 64|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5480.pdf}}, {{ח:תיבה|277|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5491.pdf}}, {{ח:תיבה|738|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5515.pdf}}, {{ח:תיבה|942|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5530.pdf}}, {{ח:תיבה|תשנ״ד, 305|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5569.pdf}}, {{ח:תיבה|1088|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5610.pdf}}, {{ח:תיבה|1248|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5616.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 454|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5647.pdf}}, {{ח:תיבה|1739|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5699.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 228|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5869.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 797|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6105.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 370|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6305.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 558|תקנות הדואר (תשלומים בעד השירותים הכספיים) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6466.pdf}}, {{ח:תיבה|963|תקנות הדואר (תשלומים בעד השירותים הכספיים) (הוראת שעה) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6496.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1479|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8119.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 169|הודעת בנק הדואר (הצמדת תעריפים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5305.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 1018|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5537.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 305|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5569.pdf}}, {{ח:תיבה|1114|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5611.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 454|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5647.pdf}}, {{ח:תיבה|1573|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5687.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 316|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5725.pdf}}, {{ח:תיבה|1359|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5768.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 314|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5804.pdf}}, {{ח:תיבה|899|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5838.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 240|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5870.pdf}}, {{ח:תיבה|986|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5908.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 218|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5944.pdf}}, {{ח:תיבה|1017|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5986.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 228|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6013.pdf}}, {{ח:תיבה|681|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6042.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 236|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6074.pdf}}, {{ח:תיבה|797|6105}}, {{ח:תיבה|905|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6113.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 259|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6142.pdf}}, {{ח:תיבה|920|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6179.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 368|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6217.pdf}}, {{ח:תיבה|815|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6247.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 118|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6281.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 272|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6356.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 246|הודעת בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6447.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88י|סעיף 20}} {{ח:חיצוני|חוק הדואר|לחוק בנק הדואר, תשי״א–1951}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)#סעיף 23|סעיף 23(ה) לחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה), התשס״ד–2004}}, תקנות שנקבעו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק בנק הדואר|חוק בנק הדואר, התשי״א–1951}}, יעמדו בתוקפם ויחולו על החברה, בשינויים המחויבים מביטול הרשות ומהקמת החברה, כל עוד לא שונו או בוטלו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הדואר|חוק הדואר, התשמ״ו–1986}} או כל דין אחר.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: חשבון סילוקים}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: חשבון חסכון}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: המחאות דואר}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: המחאות כסף}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק ששי: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ט־2, תש״ן}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – יהודה ושומרון או חבל עזה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל חשבון“ – מי שרשום בבנק הדואר כבעל חשבון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית דואר“ – לרבות סניף דואר, סוכנות דואר או קו דואר נע שבהם מקיימת הרשות את שירותי בנק הדואר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף מוכר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שיקים ללא כיסוי|בתקנות שיקים ללא כיסוי, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל בנק הדואר או מי שהוא הסמיך לענין תקנות אלה מבין עובדי הרשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – רשות הדואר שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הדואר|חוק רשות הדואר, התשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון התשלומים השמורים“ – חשבון כללי המתנהל בבנק הדואר להחזקת סכומים שמי שנשלחו אליו לא גבה אותם או החזירם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מספר זהות“ –
{{ח:תתת|(1)}} בתושב – מספר הזהות על פי מרשם האוכלוסין;
{{ח:תתת|(2)}} בתושב אזור – מספר הזהות על פי מרשם האוכלוסין שבאזור;
{{ח:תתת|(3)}} בתושב חוץ – מספר דרכון;
{{ח:תתת|(4)}} בתאגיד רשום – מספר הרישום;
{{ח:תתת|(5)}} בתאגיד רשום באזור – מספר הרישום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מען רשום“ –
{{ח:תתת|(1)}} בתושב – מענו שבמרשם האוכלוסין;
{{ח:תתת|(2)}} בתושב אזור – המען במרשם האוכלוסין שבאזור;
{{ח:תתת|(3)}} בתושב חוץ – המען שבדרכונו ומענו בישראל, אם ישנו;
{{ח:תתת|(4)}} בתאגיד רשום – מענו הרשום;
{{ח:תתת|(5)}} בתאגיד רשום באזור – מענו הרשום באזור;
{{ח:תתת|(6)}} בתאגיד לא רשום ובגוף מוכר – המען שמסרו כמענם בישראל;
{{ח:תתת|(7)}} בגוף מוכר באזור – המען שמסר כמענו באזור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציג“ – הורי קטין או אפוטרופסו של חסוי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|בחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ״ב–1962}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שם“ –
{{ח:תתת|(1)}} למי שאינו תאגיד רשום, תאגיד רשום באזור, תאגיד לא רשום או גוף מוכר – שם משפחה ושם פרטי, לרבות שמות נוספים, אם ישנם;
{{ח:תתת|(2)}} בתאגיד רשום – שמו הרשום;
{{ח:תתת|(3)}} תאגיד רשום באזור – שמו הרשום באזור;
{{ח:תתת|(4)}} בתאגיד לא רשום, בגוף מוכר ובגוף מוכר באזור –
{{ח:תתתת|(א)}} נקבע השם בחיקוק – השם הנקבע;
{{ח:תתתת|(ב)}} בכל מקרה אחר – שם המזהה את התאגיד או את הגוף המוכר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד“ – תאגיד רשום, תאגיד רשום באזור, תאגיד לא רשום וכן הממשלה, משרד ממשלתי ומוסדותיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד רשום“ – חברה, שותפות, אגודה שיתופית, אגודה עותמנית או עמותה הרשומות בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד רשום באזור“ – תאגיד הרשום לפי דיני האזור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד לא רשום“ – תאגיד שאינו תאגיד רשום ואינו תאגיד רשום באזור, שהציג לבנק הדואר מסמך המעיד על היותו תאגיד או שהוא תאגיד מכוח חיקוק בישראל או באזור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}}, לרבות אזרח ישראלי שאינו תושב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב אזור“ – מי שרשום במרשם האוכלוסין שבאזור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב חוץ“ – יחיד שאינו תושב או תושב אזור.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: חשבון סילוקים}}

{{ח:סעיף|2|חשבון סילוקים על שם מי|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} חשבון סילוקים בבנק הדואר לא יתנהל אלא על שם אדם שמלאו לו שש־עשרה שנה או על שם תאגיד.

{{ח:סעיף|3|פתיחת חשבון סילוקים|תיקון: תש״ן, תשנ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפתח בנק הדואר חשבון בלא שירשום לגבי בעלו את פרטי הזיהוי הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} מספר זהות;
{{ח:תתת|(2)}} שם;
{{ח:תתת|(3)}} שם קודם, אם שונה השם בשלוש השנים שקדמו לפתיחת החשבון;
{{ח:תתת|(4)}} מען רשום;
{{ח:תתת|(5)}} מען להמצאת דברי דואר;
{{ח:תתת|(6)}} לגבי מי שאינו תאגיד רשום, תאגיד רשום באזור, תאגיד לא רשום או גוף מוכר – גם פרטים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שנת לידה;
{{ח:תתתת|(ב)}} שמות ההורים, אם הם רשומים בתעודת הזהות או בדרכון;
{{ח:תתתת|(ג)}} מין;
{{ח:תתתת|(ד)}} מדינת אזרחותו, אם אינה ישראל;
{{ח:תתת|(7)}} הפרטים שבפסקאות (1), (2), (4) ו־(5) לגבי מיופה כוח ומורשה חתימה.
{{ח:תת|(ב)}} במעמד הגשת הבקשה לפתיחת חשבון סילוקים ימסור המבקש את דוגמת חתימתו; היה המבקש תאגיד או גוף מוכר – ימסור את שמות המורשים לפעול בשם התאגיד או הגוף המוכר, ויוכיח את סמכותם, להנחת דעתו של המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי לדרוש מהמבקש לפתוח חשבון סילוקים כל פרט נוסף הנוגע לחשבון.

{{ח:סעיף|3א|אימות פרטים|תיקון: תש״ן}}
{{ח:תת|(א)}} בנק הדואר ירשום את פרטי הזיהוי על פי תעודת זהות ישראלית, תעודת זהות שבאזור, דרכון חוץ, תעודת רישום תאגיד או מסמך לפי תקנות משנה (ב) או (ג), לפי הענין, אם הם רשומים במסמכים כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} בנק הדואר ירשום פרטי זיהוי של תאגיד לא רשום על פי מסמך שהוציאה רשות מוסמכת; נבצר מן התאגיד להמציא מסמך כאמור – ירשום בנק הדואר את פרטי הזיהוי על פי מסמך אחר שהמציא התאגיד להנחת דעתו של המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} בנק הדואר ירשום פרטי זיהוי של גוף מוכר לאחר שמצא על פי מסמך, שהמבקש לפתוח את החשבון ולפעול בו מורשה לפעול בשם הגוף המוכר.

{{ח:סעיף|4|הנהלת חשבון סילוקים|תיקון: תש״ן}}
{{ח:תת|(א)}} חשבון סילוקים אחד יכול להתנהל על שם מספר בני אדם או מספר תאגידים.
{{ח:תת|(ב)}} חשבונות סילוקים אחדים יכולים להתנהל על שם בעל חשבון סילוקים אחד.
{{ח:תת|(ג)}} מי שמסר לבנק הדואר פרטים לרבות דוגמת חתימה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}, יודיע למנהל על כל שינוי בהם.

{{ח:סעיף|5|העסקאות בחשבון סילוקים}}
{{ח:תת|(א)}} העסקאות המותרות לזכות חשבון סילוקים הן אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפקדת כל סכום במזומן או בשיק שמושכו הוא המפקיד;
{{ח:תתת|(2)}} מסירה לגביה של המחאות דואר, המחאות כסף או שיקים שבעל חשבון הסילוקין הסב לבנק הדואר;
{{ח:תתת|(3)}} העברה מחשבון סילוקים אחר או מחשבון חסכון של בעל חשבון הסילוקים.
{{ח:תת|(ב)}} העסקאות המותרות לחובת חשבון סילוקים הן אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוצאת כל סכום במזומנים בידי בעל החשבון;
{{ח:תתת|(2)}} העברת כל סכום לחשבון סילוקים אחר או לאדם שאינו בעל חשבון סילוקים או לחשבון חסכון.

{{ח:סעיף|6|תשלום במזומנים, המחאות ושיקים|תיקון: תש״ן}}
{{ח:תת|(א)}} סכום במזומנים לזכות חשבון סילוקים יימסר לבית דואר.
{{ח:תת|(ב)}} המחאות דואר, המחאות כסף ושיקים יימסרו לבית דואר או יישלחו לבנק הדואר; תמורת שיק לא תיזקף לזכות חשבון אלא לאחר גבייתה.

{{ח:סעיף|7|העברה מחשבון סילוקים}}
{{ח:ת}} הוראה להעברה מחשבון סילוקים תימסר לבנק הדואר בכתב.

{{ח:סעיף|8|הוראת תשלום כללית}}
{{ח:ת}} בעל חשבון סילוקים רשאי להורות לבנק הדואר, בהוראה כללית, להעביר לבעל חשבון סילוקים אחר או לכל אדם אחר ששמו נקוב באותה הוראה, סכומים שנקבעו בה ובמועדים שצויינו בה.

{{ח:סעיף|9|החזקת תשלומים בחשבון תשלומים שמורים|תיקון: תשל״ז־2, תש״ן}}
{{ח:תת|(א)}} שולם או הועבר סכום לזכות בעל חשבון הסילוקים ובעל החשבון הודיע לבנק הדואר, תוך שבוע ימים מיום קבלת ההודעה על הזיכוי, על סירובו לקבל את הסכום, יחוייב החשבון בסכום הזיכוי והסכום יועבר לחשבון התשלומים השמורים; הודעה על כך תינתן למשלם או למעביר.
{{ח:תת|(ב)}} ניתנה הוראה מאת בעל חשבון סילוקים לשלם סכום לאדם שאינו בעל חשבון סילוקים והסכום לא נגבה תוך תקופה של שני חדשים מתאריך מתן ההוראה האמורה, יועבר הסכום לחשבון התשלומים השמורים והודעה על כך תינתן לבעל חשבון הסילוקים.
{{ח:תת|(ג)}} אדם ששילם או נתן הוראה כאמור בתקנות משנה (א) או (ב) זכאי לבקש את החזרת הסכום לידיו או את העברתו לחשבון הסילוקים שלו, אולם כל עוד לא הוחזר או לא הועבר הסכום כמבוקש, רשאי בנק הדואר להעבירו לאדם שלו היה מיועד, אם ביקש זאת האדם.
{{ח:תת|(ד)}} את האגרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 44|תקנה 44}} בעד החזרה או העברה של כספים, כאמור בתקנת משנה (ג), רשאי המנהל לגבות מתוך כספים כאמור.

{{ח:סעיף|10|פרסום}}
{{ח:ת}} המנהל יפרסם מזמן לזמן, במועדים שייראו לו, רשימה שתכיל את שמות בעלי חשבון סילוקים ומספרי חשבונותיהם, פרט לאותם בעלי חשבון שדרשו בכתב לא להכניס את שמם ומספר חשבונם ברשימה.

{{ח:סעיף|11|פטור מדמי דואר}}
{{ח:ת}} בעל חשבון סילוקים יהיה פטור מתשלום דמי דואר בעד משלוח הוראות והודעות לבנק הדואר הנוגעות לחשבונו.

{{ח:סעיף|12||תיקון: תשל״ז־2, תש״ן}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: חשבון חסכון}}

{{ח:סעיף|13|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 3|בפרק זה}}, ”נאמן“ – אדם בגיר המנהל על שמו חשבון לזכותו של אדם אחר (להלן – זכאי).

{{ח:סעיף|14|חשבון חסכון}}
{{ח:ת}} חשבון חסכון יכול להתנהל על שם אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} בגיר;
{{ח:תת|(2)}} קטין;
{{ח:תת|(3)}} נאמן, ובלבד שלא תהיה לנאמן טובת הנאה בכספים שבחשבון (להלן – חשבון נאמנות);
{{ח:תת|(4)}} תאגיד.

{{ח:סעיף|15|בקשה לפתיחת חשבון חסכון}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש לפתוח חשבון חסכון על שמו יפרט בבקשתו –
{{ח:תתת|(1)}} את שמו, מענו ומספר הזהות שלו;
{{ח:תתת|(2)}} אם החשבון הוא חשבון נאמנות – את שמו, מענו ומספר הזהות של הזכאי; אם הזכאי הוא גם קטין – תאריך לידתו; ואם הזכאי פסול, או חסוי שאינו פסול – את סיבת הפסלות או החיסוי;
{{ח:תתת|(3)}} אם החשבון הוא חשבון על שם תאגיד – את שמות המורשים לפעול בשם התאגיד, מעניהם ומספרי הזהות שלהם;
{{ח:תתת|(4)}} כל פרט נוסף הנוגע לחשבון כפי שדרש המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לפתוח חשבון חסכון שיתנהל על שם קטין תוגש בידי הקטין בצירוף אישור בכתב של נציגו, או על־ידי נציגו או על־ידי אדם אחר, ובה יפרט המבקש –
{{ח:תתת|(1)}} את שם הקטין ומענו;
{{ח:תתת|(2)}} את תאריך לידתו;
{{ח:תתת|(3)}} את שמו ומענו של הנציג;
{{ח:תתת|(4)}} כל פרט נוסף הנוגע לחשבון כפי שדרש המנהל.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} המבקש לפתוח חשבון חסכון על שמו יצרף לבקשתו את דוגמת חתימתו; אם החשבון הוא חשבון נאמנות – יצרף את דוגמת חתימתו של הזכאי; אם הזכאי קטין או חסוי – יצרף את דוגמת החתימה של נציגו; ואם החשבון הוא על שם תאגיד – יצרף את דוגמת חתימותיהם של המורשים לפעול בשם התאגיד ודוגמת חותמת התאגיד.
{{ח:תתת|(2)}} המנהל רשאי לדחות קבלת דוגמת חתימתו של זכאי או של נציגו בחשבון נאמנות עד למועד שבו יוצאו כספים מהחשבון.

{{ח:סעיף|16|בקשה לפתיחת חשבון|תיקון: תשל״ו, תשמ״ט־2}}
{{ח:ת}} חשבון חסכון לא ייפתח אלא לאחר ששולמו לפחות 10 שקלים חדשים לזכות החשבון במזומנים.

{{ח:סעיף|17|פנקס חשבון}}
{{ח:תת|(א)}} לאחר פתיחת חשבון חסכון יינתן לבעל החשבון פנקס חשבון על שמו (להלן – הפנקס).
{{ח:תת|(ב)}} הפנקס יהיה בטופס שקבע המנהל ויכיל את דוגמת חתימתו של בעל חשבון החסכון, ואם החשבון הוא חשבון נאמנות – נוסף על שם הזכאי, גם את דוגמת חתימתו של הזכאי או נציגיו אם לא נדחתה קבלת דוגמת חתימתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15(ג)(2)}}.

{{ח:סעיף|18|הנהלת חשבון חסכון}}
{{ח:תת|(א)}} חשבון חסכון יכול להתנהל על שם מספר בני אדם או מספר תאגידים, ובלבד שחשבון נאמנות לא יתנהל אלא לזכותו של זכאי אחד.
{{ח:תת|(ב)}} בעל חשבון חסכון יודיע לבנק הדואר על כל שינוי שחל בפרטים הנוגעים לחשבונו.

{{ח:סעיף|19|הפקדות|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} הפקדות בחשבון חסכון ייעשו באחת הדרכים האלה:
{{ח:תת|(א)}} הכנסת כל סכום במזומנים;
{{ח:תת|(ב)}} מסירה לגביה של המחאות דואר, המחאות כסף או שיקים הנושאים את שם בעל החשבון כמקבל התשלום והחתומים בידו חתימת הסבה;
{{ח:תת|(ג)}} העברת כל סכום מחשבון אחר בבנק הדואר.

{{ח:סעיף|20|הוצאת כספים|תיקון: תשל״ז־2, תש״ם, תשמ״ט־2, תש״ן}}
{{ח:תת|(א)}} הוצאת כספים מחשבון חסכון תיעשה באחת הדרכים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} העברת כל סכום מחשבון חסכון לחשבון אחר של בעל החשבון בבנק הדואר;
{{ח:תתת|(2)}} במזומנים, בכל בית דואר –
{{ח:תתתת|(א)}} סכום שאינו עולה על 1000 שקלים חדשים – בלי הודעה מוקדמת, פעם בשלושה ימים;
{{ח:תתתת|(ב)}} סכום העולה על 1000 שקלים חדשים – לאחר פניה למנהל בטופס בקשה והמנהל המציא את הסכום המבוקש בבית דואר שצויין בבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} הוצאת כספים או העברתם מחשבון נאמנות טעונה חתימתם של הנאמן והזכאי גם יחד; היה הזכאי קטין או חסוי – תצורף לחתימת הנאמן חתימת הנציג.

{{ח:סעיף|21|ביצוע עסקה|תיקון: תשמ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} כל עסקה בחשבון חסכון לא תפחת מ־10 שקלים חדשים ותהיה בסכום המתחלק ל־10 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} שום עסקה בחשבון חסכון לא תבוצע אם לא יוגש הפנקס, אלא אם ניתנה רשות לכך מאת המנהל.

{{ח:סעיף|22|פקדון נושא ריבית}}
{{ח:תת|(א)}} סכום ששולם או שהועבר לזכות חשבון חסכון עד יום 15 בחודש ועד בכלל, יראו אותו כפקדון נושא ריבית החל מ־16 בחודש; סכום שהופקד אחרי 15 בחודש, יראו אותו כפקדון נושא ריבית החל מהאחד בחודש שלאחר יום זקיפתו לזכות החשבון.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שהוצא מחשבון חסכון עד יום 15 לחודש ועד בכלל יחדל להיות פקדון נושא ריבית מהאחד בחודש שבו הוצא הסכום; סכום שהוצא אחרי 15 בחודש יחדל להיות פקדון נושא ריבית ביום 16 בחודש בו הוצא הסכום.

{{ח:סעיף|23|חישוב הריבית וזקיפתה|תיקון: תשמ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} על פקדון בחשבון חסכון שהוא פחות משקל חדש אחד וכן על חלק מפקדון שהוא שבר של שקל חדש אחד לא תחושב כל ריבית.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} היה סכום הריבית המגיע לבעל חשבון חסכון מעל עשרה שקלים חדשים, תישלח לאחר סוף שנת כספים הודעה לבעל חשבון החסכון ובה יצויין סכום הריבית; הסכום הנקוב בהודעה ניתן – לפי בחירת בעל חשבון החסכון – לפדיון במזומן או להפקדה בחשבונו, בכפוף להוראת {{ח:פנימי|סעיף 21|תקנה 21}}.
{{ח:תתת|(2)}} היה סכום הריבית המגיע לבעל חשבון חסכון עד עשרה שקלים חדשים, לא תישלח הודעה על סכום הריבית לבעל חשבון החסכון, אלא על־פי דרישתו.

{{ח:סעיף|24|אגרות}}
{{ח:ת}} לא תשולם אגרה בעד עסקאות בחשבון חסכון.

{{ח:סעיף|25|דין פנקס}}
{{ח:תת|(א)}} פנקס שניתן לבעל חשבון חסכון יישאר קנינו של בנק הדואר.
{{ח:תת|(ב)}} בעל חשבון חסכון חייב להמציא את הפנקס לבנק הדואר בכל עת שיידרש.
{{ח:תת|(ג)}} אבד פנקס, רשאי המנהל לדרוש מבעל חשבון החסכון שיפרסם את דבר האבידה בכל דרך שתיראה לו, לפני שיינתן לו פנקס חדש.
{{ח:תת|(ד)}} ניזוק פנקס או נתקלקל, רשאי המנהל לדרוש את החזרתו ואת ביטולו וליתן פנקס חדש לבעל החשבון.
{{ח:תת|(ה)}} בעד פנקס חדש רשאי המנהל לגבות אגרה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בחלק ב׳ לתוספת}}.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: המחאות דואר}}

{{ח:סעיף|26|עסקה באמצעות המחאות דואר|תיקון: תשל״ו־3, תש״ם־2, תשמ״א־3, תשמ״ב, תשמ״ד־5}}
{{ח:ת}} בנק הדואר יקיים שירות המחאות דואר שבאמצעותו יוכל אדם (להלן – המעביר) להעביר לזולתו סכום כסף בערכים שונים כנקוב בהם.

{{ח:סעיף|27|ביצוע העסקה|תיקון: תשל״ו־2, תשמ״ד־5, תש״ן}}
{{ח:תת|(א)}} המעביר ישלם בבית דואר את הסכום המיועד להעברה ויקבל תמורתו המחאה.
{{ח:תת|(ב)}} המחזיק בהמחאה זכאי לגבות את הסכום הנקוב בה בכל בית דואר, לאחר שזיהה את עצמו להנחת דעתו של פקיד דואר; המחזיק ימסור את ההמחאה ויאשר עליה בחתימת ידו את קבלת התשלום.
{{ח:תת|(ג)}} עם גביית ההמחאה פוקעת אחריות בנק הדואר לגביה.
{{ח:תת|(ד)}} ההמחאה תשולם תוך חדשיים מהיום האחרון של החודש שבו הוצאה; לא נגבתה המחאה תוך התקופה האמורה, רשאי המחזיק להמציאה למנהל לשם הארכתה או לשם קבלת המחאה אחרת.
{{ח:תת|(ה)}} המציא אדם למנהל תלוש שנתלש מהמחאה שנטען עליה שאבדה, רשאי הוא לקבל במקומה המחאה אחרת – לאחר שהוברר שבית דואר לא שילם את ההמחאה – בתום שלושה חדשים מיום הוצאת ההמחאה.

{{ח:סעיף|28||תיקון: תשמ״ד־5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: המחאות כסף}}

{{ח:סעיף|29|עסקה באמצעות המחאות כסף|תיקון: תשל״ה־2, תשל״ז, תשמ״א, תשמ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} בנק הדואר יקיים שירות המחאות כסף שבאמצעותו יוכל אדם (להלן – השולח) לשלוח לזולתו (להלן – המוטב) סכום כסף הנקוב בהמחאה, ובלבד שהסכום לא יפחת משלושים שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), שירות המחאת כסף ארצית – גוביינא אגב מסירה ינתן ללא הגבלת סכום.

{{ח:סעיף|30|ביצוע העסקה|תיקון: תשל״ז, תשל״ז־2, תש״ם־3, תשמ״א, תשמ״ד־5, תש״ן}}
{{ח:תת|(א)}} השולח ישלם בבית דואר את הסכום שבכוונתו לשלוח ויקבל תמורתו קבלה על הסכום ששילם.
{{ח:תת|(ב)}} בנק הדואר ימציא למוטב, לפי המען שציין השולח, המחאה המזכה אותו לקבל בכל בית דואר או באמצעות בנקאי את הסכום הנקוב בהמחאה.
{{ח:תת|(ג)}} המוטב זכאי לגבות את הסכום הנקוב בהמחאה בכל בית דואר לאחר שהגיש את ההמחאה וזיהה את עצמו להנחת דעתו של פקיד דואר.
{{ח:תת|(ד)}} עם גביית ההמחאה פוקעת אחריות בנק הדואר לגביה.
{{ח:תת|(ה)}} לא גבה המוטב את סכום ההמחאה תוך שני חדשים מיום הוצאתה, יועבר הסכום לחשבון התשלומים השמורים ותינתן לשולח הודעה על כך, אולם השולח או המוטב רשאים לבקש בכתב – לפני פקיעת תוקפה של ההמחאה – הארכת תוקף ההמחאה לחודשיים נוספים.
{{ח:תת|(ו)}} הועבר סכום לחשבון התשלומים השמורים, זכאי השולח לבקש את החזרת סכום ההמחאה לידיו; אולם כל עוד לא הוחזר הסכום לשולח, רשאי בנק הדואר לשלמו למוטב לפי בקשתו.

{{ח:סעיף|31|ביטול העסקה|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} השולח יכול לבקש ביטול העסקה; יחד עם הבקשה ימציא לבנק הדואר את הקבלה שקיבל לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|תקנה 30(א)}}, ואם ההמחאה טרם נשלחה למוטב, ימלא בנק הדואר אחר הבקשה ויחזיר לשולח את הסכום ששילם.

{{ח:סעיף|31א|העתק המחאה|תיקון: תשל״ז־2}}
{{ח:ת}} השולח יכול לבקש המצאת העתק של המחאה למוטב במקום המחאה שאבדה; יחד עם הבקשה ימציא לבנק הדואר את הקבלה שקיבל לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|תקנה 30(א)}} ואם ההמחאה טרם נפרעה על ידי המוטב ימציא בנק הדואר העתק ההמחאה בתום חדשיים מיום הוצאתה של ההמחאה המקורית.

{{ח:סעיף|32||תיקון: תשמ״ט־2, תש״ן}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק ששי: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|33|הוספת בעל חשבון}}
{{ח:ת}} בעל חשבון סילוקים או בעל חשבון חסכון רשאי לבקש שייווסף שמו של בעל חשבון אחר לשם שבו מתנהל החשבון.

{{ח:סעיף|34|כספים שנתקבלו בטעות|תיקון: תש״ן}}
{{ח:תת|(א)}} כספים שהופקדו בבנק הדואר בטעות לזכות אדם שאינו בעל חשבון בבנק, יועברו לחשבון תשלומים שמורים, והודעה על כך תינתן למפקיד.
{{ח:תת|(ב)}} מפקיד הכספים האמורים בתקנת משנה (א) רשאי לבקש החזרת הכספים לידיו או העברתו לחשבון אחר בבנק הדואר; אולם כל עוד לא הגיעה לידי המנהל בקשתו של המפקיד להחזרת הכספים או להעברתם לחשבון אחר בבנק הדואר, רשאי המנהל לשלמם למוטב לפי בקשתו.
{{ח:תת|(ג)}} את האגרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 44|תקנה 44}} בעד העברת כספים או תשלומם למוטב, כאמור בתקנת משנה (ב), רשאי המנהל לגבות מהסכום המועבר לזכות חשבון או המשולם למוטב.

{{ח:סעיף|35|סגירת חשבון}}
{{ח:תת|(א)}} חשבון סילוקים וחשבון חסכון ייסגרו לפי בקשת בעל החשבון.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי לסגור –
{{ח:תתת|(1)}} חשבון סילוקים שלא היתה בו תנועה במשך שלוש שנים;
{{ח:תתת|(2)}} בהסכמת המנהל הכללי של משרד התקשורת – חשבון סילוקים או חשבון חסכון, אם בעל החשבון נהג בו שלא בהתאם להוראות תקנות אלה או שלא בהתאם להוראות המנהל או שלא בהתאם לכל חוק.
{{ח:תת|(ג)}} עם סגירת חשבון תשולם היתרה לבעל החשבון, אולם לבעל חשבון חסכון תשולם היתרה לאחר שהחזיר את פנקסו.

{{ח:סעיף|36|בעלי חשבון אחדים}}
{{ח:ת}} חשבון סילוקים או חשבון חסכון, למעט חשבון נאמנות, המתנהל על שם בעלי חשבון אחדים, רשאים כל בעלי החשבון להורות בכתב שלכל אחד מהם לחוד או לאחדים מהם ביחד תהא השליטה בחשבון; שינוי או ביטול הוראה זו טעונים חתימתם של כל בעלי החשבון.

{{ח:סעיף|37|הוראות למקרה מוות|תיקון: תשל״ט, תשמ״ג, תשמ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} משהוכחה למנהל פטירתו של בעל חשבון סילוקים או בעל חשבון חסכון, יורה המנהל על הפסקת ביצועה של עסקה לחובת החשבון שהורה עליה הנפטר, למעט עסקה שבה חוייב החשבון לפני מתן ההוראה.
{{ח:תת|(ב)}} היה הנפטר בעל חשבון סילוקים או חשבון חסכון שאינו חשבון נאמנות, רשאי המנהל לשלם סכום עד 3,000 שקלים חדשים מתוך הכספים שעמדו לזכותו של הנפטר, לאדם או לבני אדם הנראים לו, לשם תשלום הוצאות הקבורה של הנפטר או הוצאות דחופות לצרכי בני משפחתו שהיו תלויים בו.
{{ח:תת|(ג)}} תשלום שנעשה כאמור בתקנת משנה (ב) דינו כתשלום שעשה בנק הדואר בחייו של הנפטר ולפי הוראותיו.

{{ח:סעיף|38|הוראות למקרה פסלות}}
{{ח:ת}} משהוכחה למנהל פסלותו של בעל חשבון סילוקים או בעל חשבון חסכון, יורה המנהל על הפסקת ביצועה של כל עסקה לחובת החשבון שעליה הורה הפסול, למעט עסקה שבה חוייב החשבון לפני מתן ההוראה.

{{ח:סעיף|39|טפסים והוראות ביצוע|תיקון: תש״ן}}
{{ח:תת|(א)}} עסקאות בבנק הדואר יבוצעו לפי טפסים שאישר המנהל ובהתאם להוראות ביצוע שהוציא המנהל מזמן לזמן בהסכמת המנהל הכללי של משרד התקשורת.
{{ח:תת|(ב)}} המבצע עסקה חייב למלא את הטפסים מילוי שלם ומדוייק.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} כספים שהופקדו בבנק הדואר על פי טפסים שלא מולאו כראוי או על פי טפסים שלא אישר המנהל, כאמור בתקנות משנה (א) ו־(ב), יועברו לחשבון תשלומים שמורים, והודעה על כך תינתן למפקיד.
{{ח:תתת|(2)}} מפקיד כספים כאמור בפסקה (1) רשאי לבקש החזרת הכספים לידיו או העברתם לחשבון בבנק הדואר; אולם כל עוד לא הגיעה לידי המנהל בקשתו של המפקיד להחזרת הכספים או להעברתם לחשבון בבנק הדואר, רשאי המנהל לשלמם למוטב לפי בקשתו.
{{ח:תתת|(3)}} את האגרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 44|תקנה 44}} בעד החזרה או העברה של כספים כאמור בפסקה (2), רשאי המנהל לגבות מהכספים כאמור.

{{ח:סעיף|40|הודעה על עסקה}}
{{ח:ת}} המבצע עסקה בבנק הדואר רשאי למסור בהוראתו בקשר לחשבון סילוקים הודעה קצרה לגופה של העסקה.

{{ח:סעיף|41|ביצוע הוראות}}
{{ח:תת|(א)}} הוראה שבה הסכום הנקוב במלים אינו מזדהה עם הסכום הנקוב בספרות, יבצע אותה בנק הדואר לפי הסכום הקטן יותר.
{{ח:תת|(ב)}} בנק הדואר יבצע הוראה עם קבלתה ולא יתחשב בתאריך מאוחר הנקוב בהוראה שאינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8}}.

{{ח:סעיף|42|זיהוי|תיקון: תש״ן}}
{{ח:ת}} המנהל וכן פקיד בית דואר הפועל בעניני בנק הדואר, רשאים לדרוש הוכחה, להנחת דעתם, על זהותו של אדם הנוגע בעסקה בבנק הדואר.

{{ח:סעיף|43|תוקף מסמך}}
{{ח:ת}} מסמך הנוגע לעסקה בבנק הדואר והמזכה אדם לקבל תשלום, יפקע תקפו לגבי בנק הדואר כעבור חדשיים מהתאריך הנקוב באותו מסמך כתאריך הוצאתו, זולת אם נקבע אחרת בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|44|אגרות|תיקון: תשל״ה־2, תשמ״ט־2, תש״ן, תשס״ו, תשס״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|תקנות הדואר (תשלומים בעד השירותים הכספיים)|תקנות הדואר (תשלומים בעד השירותים הכספיים), התשע״א–2011}}.}}
{{ח:תת|(א)}} האגרה בעד החזרה או העברה של כספים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנה 9(ג)}}, בעד העברת כספים לחשבון אחר בבנק הדואר או תשלומם למוטב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 34|בתקנה 34(ב)}} וכן בעד עסקאות אחרות בחשבונות סילוקים תהיה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בחלק א׳ של התוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעד עסקאות בהמחאות כסף תשולם אגרה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בחלק ב׳ של התוספת}}.
{{ח:תת|(ג)}} בעד שירותים שלא פורטו במקום אחר בתקנות אלה תשולם אגרה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בחלק ג׳ של התוספת}}.
{{ח:תת|(ד)}} אגרות כאמור בתקנות משנה (א) עד (ג), רשאי המנהל לגבות על ידי חיוב חשבון הסילוקים של החייב באגרה בסכום האגרה.

{{ח:סעיף|44א|הצמדת סכומים|תיקון: תשנ״ג, תשנ״ג־3, תשנ״ה, תשנ״ח, תשס״ד, תשס״ו, תשס״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|תקנות הדואר (תשלומים בעד השירותים הכספיים)|תקנות הדואר (תשלומים בעד השירותים הכספיים), התשע״א–2011}}.}}
{{ח:תת|(א)}} האגרות {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}, למעט – האגרה {{ח:פנימי|תוספת|שבפרט 10 בחלק ג׳}} – ישתנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון) לפי שיעור המדד שביום העדכון לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד שביום העדכון“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקדם ההתייעלות“ – {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ג)}} סכום אגרה העולה על 10 שקלים חדשים שהשתנה כאמור בתקנת משנה (א), יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 0.1 שקלים חדשים, וסכום המסתיים ב־0.05 שקלים חדשים, יעוגל כלפי מטה.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל הכללי של משרד התקשורת יפרסם בהודעה ברשומות את סכומי האגרות בעד שירותי בנק הדואר שהשתנו כאמור בתקנה זו.

{{ח:סעיף|45|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ט״ז בחשון תשל״ה (1 בנובמבר 1974).

{{ח:סעיף|46|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר), תש״ל–1970 – בטלות.

{{ח:סעיף|47|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות בנק הדואר (שירותים בבנק הדואר), תשל״ה–1974“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|{{מוקטן|[תיקון: תשל״ה־2, תשל״ו, תשל״ו־2, תשל״ז־2, תשל״ח, תשל״ח־2, תשל״ט־2, תש״ם־2, תש״ם־4, תש״ם־5, תשמ״א־2, תשמ״א־4, תשמ״ב, תשמ״ב־3, תשמ״ב־4, תשמ״ב־5, תשמ״ג־2, תשמ״ג־3, תשמ״ג־4, תשמ״ג־5, תשמ״ג־6, תשמ״ג־7, תשמ״ג־8, תשמ״ג־9, תשמ״ג־10, תשמ״ג־11, תשמ״ד, תשמ״ד־2, תשמ״ד־3, תשמ״ד־4, תשמ״ד־5, תשמ״ד־6, תשמ״ד־7, תשמ״ד־8, תשמ״ד־9, תשמ״ד־10, תשמ״ד־11, תשמ״ה, תשמ״ה־2, תשמ״ה־3, תשמ״ה־4, תשמ״ו, תשמ״ט־2, תשנ״ב, תשנ״ג, [הודעות], תשס״ו, תשס״ו־2]}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|{{ח:פנימי|תוספת|התוספת}} לא בוטלה באופן פורמלי, אבל האגרות שבתוקף נקבעו {{ח:חיצוני|תקנות הדואר (תשלומים בעד השירותים הכספיים)|בתקנות הדואר (תשלומים בעד השירותים הכספיים), התשע״א–2011}}.}}

{{ח:חתימות|ה׳ בחשון תשל״ה (21 באוקטובר 1974)}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה ושר התקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]