חוק לפיקוח על הפעלת צהרונים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לפיקוח על הפעלת צהרונים, התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2020917}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ז, 1120|חוק לפיקוח על הפעלת צהרונים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390425.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 189|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הממונה}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הפעלת צהרון וניהולו ומחיר מרבי}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: פיקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: צו הגבלה מינהלי}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: עיצומים כספיים}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק לימוד חובה“ – {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|חוק לימוד חובה, התש״ט–1949}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק לפיקוח על איכות המזון“ – {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים|חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים, התשע״ז–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד“ ו”מוסד חינוך“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – מי שהשר מינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל צהרון“ – בין בעצמו ובין באמצעות מי מטעמו, וכן מנהל צהרון או בעלים של צהרון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרכז קהילתי“ – מבנה ציבור המיועד או משמש דרך כלל לקיום פעילות קהילתית או חברתית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צהרון“ – מסגרת חינוכית בלתי־פורמלית לילדים עד כיתה ג׳, המשמשת לשהות יומית של ילדים כאמור חמישה ימים בשבוע ופועלת לאחר שעות הלימודים או בתקופות של חופשות לימודים במהלך שנת הלימודים, ומתקיים בה אחד אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא פועלת בשטח מוסד חינוך, למעט מוסד חינוך שהמדינה או רשות מקומית אינן משתתפות בתקציבו, במישרין או בעקיפין;
{{ח:תתת|(2)}} היא מופעלת על ידי רשות מקומית או מי מטעמה בשטח מרכז קהילתי;
{{ח:תתת|(3)}} היא מופעלת על ידי חברה ממשלתית בשטח מרכז קהילתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עירייה, מועצה מקומית או מועצה אזורית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר החינוך.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הממונה}}

{{ח:סעיף|2|מינוי ממונה}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה, מבין עובדי משרדו, ממונה לעניין חוק זה; הממונה יהיה אחראי לפיקוח על הפעלת צהרונים לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על מינוי הממונה תפורסם ברשומות.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הפעלת צהרון וניהולו ומחיר מרבי}}

{{ח:סעיף|3|הפעלת צהרון וניהולו}}
{{ח:ת}} לא יפעיל אדם צהרון ולא ינהל אותו, אלא בהתאם להוראות לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|4|תצהיר של מפעיל צהרון}}
{{ח:תת|(א)}} מפעיל צהרון יגיש לממונה תצהיר כי הוא עומד בהוראות לפי חוק זה; התצהיר ייחתם בידי המפעיל או מי שמורשה לכך מטעמו, ואם הוא תאגיד – בידי מורשה חתימה של התאגיד; לעניין מפעיל צהרון המנוי {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה (2) להגדרה ”צהרון“}} – הרשות המקומית שהצהרון פועל בתחומה תגיש תצהיר כאמור לממונה.
{{ח:תת|(ב)}} השר יקבע הוראות לעניין התצהיר, ובכלל זה הוראות לעניין מועדי הגשתו, המסמכים שיצורפו לו והפרטים שיכלול, ובין היתר פרטים לעניין הספקה של מזון לצהרון, ורשאי הוא לקבוע הוראות שונות לסוגים שונים של צהרונים.

{{ח:סעיף|5|הודעה לרשות המקומית}}
{{ח:ת}} מפעיל צהרון שאינו רשות מקומית או מי מטעמה יודיע לרשות המקומית שהוא פועל בתחומה על פתיחת הצהרון והפעלתו, והכול כפי שיקבע השר.

{{ח:סעיף|6|תנאים לפתיחת צהרון ולהפעלתו}}
{{ח:ת}} השר, באישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, יקבע תנאים לפתיחת צהרון ולהפעלתו, ורשאי הוא לקבוע תנאים שונים לפי סוגים שונים של צהרונים או לפי מספר הילדים השוהים בצהרון או גילם, כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} תנאים ואמצעים הדרושים להפעלתו התקינה של הצהרון, ובכלל זה תנאים פיזיים, בטיחותיים וסביבתיים, ובלבד שתקנות בעניין תברואה והזנה ייקבעו בהסכמת שר הבריאות;
{{ח:תת|(2)}} תנאים הנדרשים מממלאי תפקידים בצהרון, ורשאי השר לקבוע תנאים שונים לסוגים שונים של ממלאי תפקידים, ובכלל זה תנאים לעניין ניסיון והכשרה מקצועית, לרבות השתלמויות והדרכות ועמידה בבחינות מקצועיות;
{{ח:תת|(3)}} השירותים שיינתנו בכל סוג צהרון, לרבות סדר היום, התכנית החינוכית והמזון שיוגש, והוראות לעניין איכות השירותים, תדירותם ובידי מי יינתנו (בחוק זה – סל השירותים);
{{ח:תת|(4)}} תקן ממלאי תפקידים בצהרון והיחס בין מספרם ובין מספר הילדים השוהים בצהרון.

{{ח:סעיף|7|סייגים להפעלת הצהרון ולהעסקת עובדים בצהרון}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפעיל אדם צהרון ולא יעסיק אדם עובד בצהרון אם התקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא הורשע בעבירת מין כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים|בחוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים, התשס״א–2001}};
{{ח:תתת|(2)}} נודע לממונה כי הוא הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לעבוד בצהרון, או שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} לא יעסיק אדם עובד בצהרון אם נודע לממונה כי יש בהתנהגותו משום השפעה מזיקה על ילדים.
{{ח:תת|(ג)}} נודע לממונה כי התקיים בעובד בצהרון סייג מהסייגים המנויים בסעיפים קטנים (א) או (ב), רשאי הוא לדרוש כי העובד יפוטר, לאחר שנתן לנוגע בדבר הזדמנות נאותה להשמיע טענותיו; לא קוימה הוראת הממונה לעניין זה, יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}.
{{ח:תת|(ד)}} מי שרואה את עצמו נפגע על ידי דרישת פיטורין כאמור בסעיף קטן (ג), רשאי להשיג על כך, בתוך 21 ימים מהיום שהודע לו על הדרישה, לפני המנהל הכללי של משרד החינוך.

{{ח:סעיף|8|תזונה ומזון בצהרון}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתקשר מפעיל צהרון בקשר למכירה ולהספקה של מזון לצהרון שהוא מפעיל אלא עם ספק מזון מורשה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים|בחוק לפיקוח על איכות המזון}} (בסעיף זה – ספק מזון מורשה), שהציג לפניו את הרישיון שבידו והצהיר בכתב כי המזון שהוא מוכר או מספק לצהרון עומד בתנאים לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים#סעיף 4|סעיף 4 לאותו חוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} ספק מזון לא ימכור ולא יספק מזון לצהרון אלא אם כן הוא ספק מזון מורשה והמזון עומד בתנאים לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים#סעיף 4|סעיף 4 לחוק לפיקוח על איכות המזון}}.
{{ח:תת|(ג)}} מפעיל צהרון יפרסם בצהרון, באופן גלוי וזמין לכול, בתחילת כל חודש, פירוט תפריט יומי של המזון המסופק בצהרון; מפעיל יתעד פרסום כאמור וישמור העתק צילומי מכל פרסום; השר רשאי לקבוע הוראות לעניין פרסום כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} מפעיל יביא לידיעת הילדים והוריהם בתחילת כל שנת לימודים ויפרסם בצהרון באופן גלוי וזמין לכול את העניינים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} ההוראות והתנאים שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים|בחוק לפיקוח על איכות המזון}}; השר רשאי לקבוע הוראות לעניין חובת יידוע כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} פרטי ספק המזון המורשה שעמו התקשר למכירה או להספקה של מזון לצהרון שהוא מפעיל; הוחלף ספק המזון המורשה במהלך שנת הלימודים, יפרסם המפעיל את פרטי הספק המורשה החדש באופן האמור בסעיף קטן זה בלא דיחוי.

{{ח:סעיף|9|קביעת מחיר חודשי מרבי לצהרון ושיעור השתתפות המדינה}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בהסכמת שר האוצר, לאחר התייעצות עם ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, רשאי לקבוע, בצו –
{{ח:תתת|(1)}} מחיר חודשי מרבי לעניין שירות של צהרון שייגבה בעד כל ילד השוהה בצהרון, בין היתר על בסיס עלות הצהרון ותקורה סבירה; מחיר כאמור ייקבע בין היתר בהתחשב באמות המידה המפורטות להלן, ורשאי השר לקבוע מחירים חודשיים מרביים שונים בהתאם לאמות מידה אלו:
{{ח:תתתת|(א)}} אופן ההתאגדות של מפעיל הצהרון;
{{ח:תתתת|(ב)}} סל השירותים שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(3)}} הניתן בצהרון;
{{ח:תתתת|(ג)}} האזור שבו פועל הצהרון;
{{ח:תתתת|(ד)}} מספר הילדים ושכבות הגיל של הילדים השוהים בצהרון;
{{ח:תתת|(2)}} את שיעור השתתפות המדינה בעלות צהרונים, ורשאי השר לקבוע בדרך האמורה שיעורי השתתפות שונים, בין היתר על בסיס אמות המידה כאמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(ב)}} מפעיל צהרון לא ייתן שירותי צהרון במחיר העולה על המחיר החודשי המרבי שנקבע לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|10|חובות רשות מקומית}}
{{ח:תת|(א)}} התקשרה רשות מקומית עם מפעיל צהרון, תותנה ההתקשרות בקיום הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} רשות מקומית תגיש לממונה, בכל שנה, במועד שיקבע השר, רשימה של הצהרונים הפועלים בתחומה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: פיקוח}}

{{ח:סעיף|11|הסמכת מפקחים}}
{{ח:תת|(א)}} השר יסמיך, מבין עובדי משרדו, מפקחים שיהיו נתונות להם הסמכויות לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, כולן או חלקן, לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוסמך מפקח כאמור בסעיף קטן (א), אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לא הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה הוא אינו ראוי, לדעת השר, לשמש מפקח;
{{ח:תתת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי חוק זה, כפי שהורה השר;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, כפי שהורה השר.

{{ח:סעיף|12|סמכויות מפקחים}}
{{ח:ת}} לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה, רשאי מפקח, לאחר שהזדהה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} –
{{ח:תת|(1)}} לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
{{ח:תת|(2)}} לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך שיש בהם כדי להבטיח או להקל את ביצוען של ההוראות לפי חוק זה; בפסקה זו, ”מסמך“ – לרבות פלט, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תתת|(3)}} להיכנס בכל עת סבירה למקום שמופעל בו צהרון, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים אלא על פי צו של בית משפט.

{{ח:סעיף|13|זיהוי מפקחים}}
{{ח:ת}} מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו;
{{ח:תת|(2)}} יש בידו תעודה החתומה בידי השר, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה.

{{ח:סעיף|14|הפרעה למפקח}}
{{ח:ת}} הפריע מפעיל צהרון או מי מטעמו למפקח להפעיל את סמכויותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, רשאי הממונה לשלוח לו התראה בכתב שלפיה אם לא יחדל מלהפריע כאמור בתוך תקופה שנקבעה בהתראה, יהיה רשאי הממונה להפעיל את סמכותו לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: צו הגבלה מינהלי}}

{{ח:סעיף|15|צו הגבלה מינהלי}}
{{ח:תת|(א)}} היה לממונה יסוד סביר לחשד כי חדל להתקיים תנאי מהתנאים לפתיחת צהרון או להפעלתו לפי חוק זה (בסעיף זה – הפרת תנאי), וכי נגרמת בשל כך פגיעה בשלומם או בבטיחותם של ילדים השוהים בו או שיש יסוד סביר לחשד שתיגרם בשל כך פגיעה כאמור, רשאי הוא לדרוש ממפעיל הצהרון לקיים את התנאי כאמור ({{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} – התראה) באופן ובתוך המועד שנקבעו בהתראה.
{{ח:תת|(ב)}} נמסרה התראה לפי הוראות סעיף קטן (א), רשאי מפעיל צהרון לפנות לממונה בכתב, בתוך 14 ימים, בבקשה לבטל את ההתראה בשל אחד מטעמים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מפעיל הצהרון לא ביצע את הפרת התנאי;
{{ח:תתת|(2)}} המעשה שביצע מפעיל הצהרון, המפורט בהתראה, אינו מהווה הפרת תנאי.
{{ח:תת|(ג)}} קיבל הממונה בקשה לביטול התראה, לפי הוראות סעיף קטן (ב), רשאי הוא לבטל את ההתראה מהטעמים האמורים באותו סעיף קטן או לדחות את הבקשה ולהשאיר את ההתראה על כנה; החלטת הממונה תינתן בכתב, ותימסר למפעיל הצהרון, בצירוף נימוקים.
{{ח:תת|(ד)}} ניתנה התראה לפי הוראות סעיף קטן (א) ולא קוימו הוראותיה באופן ובמועד שנקבעו בה, רשאי הממונה להורות, בצו, כי המקום לא ישמש להפעלת צהרון או כי השימוש במקום ייעשה במגבלות ובתנאים שנקבעו בצו, והכול במידה שלא תעלה על הנדרש בנסיבות העניין ({{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} – צו הגבלה מינהלי); הממונה רשאי לקבוע בצו הגבלה מינהלי הוראות לעניין אחראים לביצועו ודרכי הבטחת מילויו.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מצא הממונה כי כתוצאה מפעילות הצהרון יש אפשרות ממשית לפגיעה מיידית בשלומם של הילדים השוהים בו, רשאי הוא להוציא צו הגבלה מינהלי, בלי שנתן התראה קודם לכן.
{{ח:תת|(ו)}} לא יינתן צו הגבלה מינהלי אלא לאחר שניתנה למפעיל צהרון שלגביו ניתן הצו הזדמנות סבירה לטעון את טענותיו; ואולם, הממונה רשאי להוציא צו הגבלה מינהלי גם בלא שניתנה הזדמנות לטעון טענות כאמור, אם סבר שיהיה במתן הזדמנות לטעון טענות כאמור כדי לסכל את מטרת הוצאת הצו, ובלבד שהזדמנות כאמור תינתן בהקדם האפשרי לאחר מכן.
{{ח:תת|(ז)}} הממונה יקבע בצו ההגבלה המינהלי הוראות לעניין ביצועו, ובכלל זה הוראות בדבר מסירת הודעה להורי הילדים השוהים בצהרון שלגביו ניתן הצו על מתן הצו ועל הטעמים לנתינתו.
{{ח:תת|(ח)}} עותק של צו הגבלה מינהלי יוצג בצהרון שלגביו ניתן, ויומצא למפעיל הצהרון ולמנהלו, אם ניתן לאתרם בשקידה סבירה.
{{ח:תת|(ט)}} צו הגבלה מינהלי יעמוד בתוקפו לתקופה שתיקבע בו; הממונה רשאי להאריך את תוקפו לתקופות נוספות.
{{ח:תת|(י)}} על החלטת הממונה לפי סעיף זה ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום שבאזור שיפוטו ניתנה ההחלטה, בתוך 30 ימים מיום שנמסרה ההחלטה, ולעניין צו הגבלה מינהלי – בתוך תקופת הצו.

{{ח:סעיף|16|תוקף צו הגבלה מינהלי}}
{{ח:ת}} הגשת ערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(י)}} אינה מתלה את תוקפו של צו הגבלה מינהלי, כל עוד לא החליט בית המשפט אחרת; החליט בית המשפט להתלות את תוקפו של הצו במעמד צד אחד, יידון הערעור במעמד הצדדים בהקדם האפשרי ולא יאוחר מתום שבעה ימים מיום ההחלטה.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: עיצומים כספיים}}

{{ח:סעיף|17|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל צהרון“ – למעט מנהל צהרון ובעלים של צהרון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכום הבסיסי“ – 3,000 שקלים חדשים, ולגבי מפעיל צהרון המפעיל יותר מחמישה צהרונים – 6,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|18|עיצום כספי בגובה מחצית הסכום הבסיסי}}
{{ח:ת}} הפר מפעיל צהרון הוראה מהוראות חוק זה, כמפורט להלן, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} בגובה מחצית הסכום הבסיסי:
{{ח:תת|(1)}} לא פרסם בצהרון פירוט תפריט יומי, באופן גלוי וזמין לכל, בתחילת כל חודש, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ג)}};
{{ח:תת|(2)}} לא הביא לידיעת הילדים והוריהם בתחילת כל שנת לימודים את הפרטים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(ד)}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|אותו סעיף}};
{{ח:תת|(3)}} לא מסר מסמך לפי דרישת מפקח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(2)}};
{{ח:תת|(4)}} הפר הוראה לפי חוק זה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בחלק א׳ לתוספת}}.

{{ח:סעיף|19|עיצום כספי בגובה הסכום הבסיסי}}
{{ח:ת}} הפר מפעיל צהרון הוראה מהוראות חוק זה, כמפורט להלן, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} בגובה הסכום הבסיסי:
{{ח:תת|(1)}} לא הודיע מפעיל צהרון שאינו רשות מקומית או מי מטעמה לרשות המקומית שהוא פועל בתחומה על פתיחת הצהרון והפעלתו, בניגוד להוראת {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}};
{{ח:תת|(2)}} הפר הוראה לפי חוק זה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בחלק ב׳ לתוספת}}.

{{ח:סעיף|20|עיצום כספי בגובה כפל הסכום הבסיסי}}
{{ח:ת}} הפר מפעיל צהרון הוראה מהוראות חוק זה, כמפורט להלן, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} בגובה כפל הסכום הבסיסי:
{{ח:תת|(1)}} התקשר בקשר למכירה או להספקה של מזון לצהרון שהוא מפעיל עם ספק מזון שאינו ספק מורשה או בלי שהתקיימו בספק המזון התנאים {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(ב)}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|אותו סעיף}};
{{ח:תת|(2)}} הפר הוראה לפי חוק זה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בחלק ג׳ לתוספת}}.

{{ח:סעיף|21|עיצום כספי בגובה פי שלושה מהסכום הבסיסי}}
{{ח:ת}} הפר מפעיל צהרון הוראה מהוראות חוק זה, כמפורט להלן, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} בגובה פי שלושה מהסכום הבסיסי:
{{ח:תת|(1)}} לא הגיש תצהיר על עמידתו בהוראות לפי חוק זה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:תת|(2)}} לא קיים צו הגבלה מינהלי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}};
{{ח:תת|(3)}} הפר הוראה לפי חוק זה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בחלק ד׳ לתוספת}}.

{{ח:סעיף|22|עיצום כספי בגובה מחצית הסכום הבסיסי המוכפל במספר הילדים השוהים בצהרון}}
{{ח:ת}} הפר מפעיל צהרון הוראה מהוראות חוק זה, כמפורט להלן, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} בגובה מחצית הסכום הבסיסי המוכפל במספר הילדים השוהים בצהרון:
{{ח:תת|(1)}} נתן שירותי צהרון במחיר העולה על המחיר המרבי שנקבע לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(א)}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ב)}};
{{ח:תת|(2)}} הפר הוראה לפי חוק זה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בחלק ה׳ לתוספת}}.

{{ח:סעיף|23|הודעה על כוונת חיוב}}
{{ח:תת|(א)}} היה לממונה יסוד סביר להניח כי מפעיל צהרון הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיפים 18 עד 22}} ({{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|אותם סעיפים}}, ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ({{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} – הודעה על כוונת חיוב).
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה על כוונת חיוב יציין הממונה, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המעשה או המחדל ({{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} – המעשה), המהווה את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(3)}} זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני הממונה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}};
{{ח:תת|(4)}} הסמכות להוסיף על סכום העיצום הכספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}, והמועד שממנו יראו הפרה כהפרה נמשכת לעניין {{ח:פנימי|סעיף 26|הסעיף האמור}}.

{{ח:סעיף|24|זכות טיעון}}
{{ח:ת}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}} רשאי לטעון טענותיו, בכתב, לפני הממונה, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 45 ימים ממועד מסירת ההודעה; הממונה רשאי, לבקשת המפר, להאריך את התקופה האמורה בתקופה שלא תעלה על 45 ימים.

{{ח:סעיף|25|החלטת הממונה ודרישת תשלום}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}, אם להטיל על המפר עיצום כספי, והוא רשאי להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}}.
{{ח:תת|(ב)}} החליט הממונה לפי הוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה, בכתב, לשלם את העיצום הכספי ({{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} – דרישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(2)}} שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על כך, בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} בדרישת התשלום או בהודעה, לפי סעיף קטן (ב) יפרט הממונה את נימוקי החלטתו.
{{ח:תת|(ד)}} לא ביקש המפר לטעון את טענותיו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}, בתוך התקופות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 24|באותו סעיף}}, יראו את ההודעה על כוונת החיוב, בתום אותה תקופה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

{{ח:סעיף|26|הפרה נמשכת והפרה חוזרת}}
{{ח:תת|(א)}} בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
{{ח:תת|(ב)}} בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, ”הפרה חוזרת“ – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיפים 18 עד 22}}, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי.

{{ח:סעיף|27|סכומים מופחתים}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18 עד 22}}, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18 עד 22}}, ובשיעורים שיקבע.

{{ח:סעיף|28|סכום מעודכן של העיצום הכספי}}
{{ח:תת|(א)}} העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני הממונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24}} – ביום מסירת ההודעה על כוונת החיוב; הוגש ערעור לבית משפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}} ועוכב תשלומו של העיצום הכספי בידי הממונה או בית המשפט, יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
{{ח:תת|(ב)}} סכומי העיצום הכספי הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15}} יתעדכנו ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ב־1 בינואר של השנה הקודמת; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של עשרה שקלים חדשים; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה יפרסם ברשומות הודעה על סכומי העיצום הכספי המעודכנים לפי סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|29|המועד לתשלום העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25}}.

{{ח:סעיף|30|ריבית שקלית ודמי פיגורים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הפיגור, ריבית שקלית ודמי פיגורים, עד לתשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|31|גבייה}}
{{ח:ת}} עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|32|עיצום כספי בשל הפרה לפי חוק זה ולפי חוק אחר}}
{{ח:ת}} על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיפים 18 עד 22}} ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר, לא יוטל יותר מעיצום כספי אחד.

{{ח:סעיף|33|ערעור|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על החלטה סופית של הממונה לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום; ערעור כאמור יוגש בתוך 30 ימים מיום שבו נמסרה למפר דרישת התשלום.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהגשת ערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך הממונה או שבית המשפט הורה על כך.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א), לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי, יוחזר הסכום ששולם או כל חלק ממנו אשר הופחת, בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|34|פרסום}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל הממונה עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, יפרסם באתר האינטרנט של משרד החינוך את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום כספי:
{{ח:תתת|(1)}} דבר הטלת העיצום הכספי;
{{ח:תתת|(2)}} מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה;
{{ח:תתת|(3)}} סכום העיצום הכספי שהוטל;
{{ח:תתת|(4)}} אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום ושיעורי ההפחתה;
{{ח:תתת|(5)}} פרטים על המפר, הנוגעים לעניין;
{{ח:תתת|(6)}} שמו של המפר – אם המפר הוא תאגיד.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש ערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}}, יפרסם הממונה, בפרסום לפי סעיף קטן (א) גם את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם הממונה פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}, וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ד)}} פרסום לפי סעיף זה בעניין עיצום כספי שהוטל על תאגיד יהיה לתקופה של ארבע שנים, ובעניין עיצום כספי שהוטל על יחיד – לתקופה של שנתיים.
{{ח:תת|(ה)}} השר רשאי לקבוע דרכים נוספות לפרסום הפרטים האמורים בסעיף זה.

{{ח:סעיף|35|שמירת אחריות פלילית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיפים 18 עד 22}}, המהווה עבירה.
{{ח:תת|(ב)}} שלח הממונה למפר הודעה על כוונת חיוב בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות חדשות, המצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ג)}} הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו הממונה הליכים לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} בשל אותה הפרה, ואם הוגש כתב אישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לאחר שהמפר שילם עיצום כספי – יוחזר לו הסכום ששולם, בתוספת ריבית שקלית מיום תשלום הסכום עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|36|ייחוד סמכות הפיקוח על המחירים}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ״ו–1996}}, לא יחולו על מחיר בעד שירות של צהרון.

{{ח:סעיף|37|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות כל דין, ובכלל זה מסמכויות פיקוח הנתונות לפי כל דין.

{{ח:סעיף|38|אי־תחולה ופטור}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק זה לא יחולו על מסגרות שמשרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים משתתף בתקציבן ועל קייטנה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הקייטנות (רישוי ופיקוח)|בחוק הקייטנות (רישוי ופיקוח), התש״ן–1990}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לפטור מתחולת חוק זה צהרונים שפועלים במקרקעין בבעלות גוף פרטי או שנשכרו מגוף פרטי, ובלבד שמפעיל הצהרון הוא גוף פרטי; לעניין זה, ”גוף פרטי“ – מי שאינו משרד ממשלתי או יחידת סמך שלו או מוסד אחר ממוסדות המדינה או רשות מקומית, לרבות תאגיד שבידי רשות מקומית לפחות מחצית מההון או מחצית מכוח הצבעה בו או הזכות למנות לפחות מחצית ממנהלי התאגיד.

{{ח:סעיף|39|תיקון {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}}}
{{ח:ת}} השר, בהסכמת שר המשפטים, ובאישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}.

{{ח:סעיף|40|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצועו של חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|41|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה בתחילת שנת הלימודים התשע״ח; ואולם, תחילתם של {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}} ושל {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}} בתחילת שנת הלימודים התשע״ט.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות חוק זה יחולו על צהרונים שאינם מופעלים על ידי רשות מקומית או מי מטעמה או על ידי חברה ממשלתית החל בשנת הלימודים התשע״ט.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18 עד 22}})}}}}

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ג׳ באב התשע״ז (26 ביולי 2017).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''נפתלי בנט'''
שר החינוך
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]