חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000337}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״א, 138|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301268.pdf}}, {{ח:תיבה|356|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301256.pdf}}, {{ח:תיבה|1015|תיקון מס׳ 50 לחוק התקשורת (בזק ושידורים)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301367.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 3|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301173.pdf}}, {{ח:תיבה|19|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2320.pdf}}, {{ח:תיבה|47|חוק לשינוי נטל המס (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301335.pdf}}, {{ח:תיבה|757|חוק לצמצום הגירעון ולשינוי נטל המס (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301505.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 170|חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו־2014)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301574.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 342|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_320110.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: תקשורת}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: תעסוקה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: ביטוח לאומי}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: בריאות}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: מחקר ופיתוח}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: תעשייה עתירת ידע – הוראת שעה}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: רשויות מקומיות}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: מסים}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן א|סימן א׳: מסים (גבייה)}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן ב|סימן ב׳: מס הכנסה}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן ג|סימן ג׳: הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן ד|סימן ד׳: מס ערך מוסף}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן ה|סימן ה׳: מיסוי מקרקעין}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: עידוד השקעות הון}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: בינוי ושיכון}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: גמלאות}}

{{ח:פנימי|פרק יג|פרק י״ג: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} חוק זה בא לתקן חוקים שונים, לבטל חוקים ולקבוע הוראות נוספות במטרה להביא לצמיחה כלכלית, באמצעות ניצול יתרונותיו היחסיים של המשק הישראלי ובשים לב לאתגרים העומדים לפניו, תוך הגברת התעסוקה וצמצום פערים כלכליים–חברתיים, ובמטרה לעמוד בתקרת הגירעון ובמגבלת ההוצאה הממשלתית לכל אחת משנות התקציב 2011 ו־2012, הכל בהתאם ליעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות התקציב האמורות.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: תקשורת}}

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}.}}

{{ח:סעיף|3|{{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|חוק התקשורת (בזק ושידורים)}} – תחולה והוראת מעבר|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 51א|סעיף 51א לחוק התקשורת}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(6) לחוק זה}}, יחולו לגבי מנוי שביטל את הסכם ההתקשרות בינו לבין בעל רישיון, כאמור {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 51א|באותו סעיף}}, מיום כ״ז בשבט התשע״א (1 בפברואר 2011) ואילך; השר רשאי לדחות, בצו, את המועד האמור עד יום כ״ה באדר התשע״א (1 במרס 2011); ואולם לעניין הסכמי התקשרות שנכרתו ערב תחילתו של חוק זה, יראו כמנוי מי שהתקשר בהסכם התקשרות עם בעל רישיון לקבלת שירות רדיו טלפון נייד לחמישים קווי טלפון לכל היותר.
{{ח:תת|(א1)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 51ב|סעיף 51ב לחוק התקשורת}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(6) לחוק זה}}, יחולו לגבי מנוי שביטל את הסכם ההתקשרות כאמור {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 51ב|באותו סעיף}} ביום תחילתו של חוק זה ואילך, ואולם אם הסכם ההתקשרות נכרת לפני יום תחילתו של חוק זה – יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 51ב|הסעיף האמור}} רק לגבי מנוי שביטל את הסכם ההתקשרות כאמור ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301367.pdf|חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס׳ 50), התשע״א–2011}}, ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון ומי שעוסק בסחר בציוד קצה שהוא ציוד רדיו טלפון נייד (בסעיף קטן זה – ציוד קצה רט״ן), שגרם להגבלה או לחסימה כאמור {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301367.pdf|בסעיף 51ג}}, לפני תחילתו של חוק זה, לא יגבה מהמנוי תשלום כלשהו בעבור הסרת ההגבלה או החסימה האמורה, שתיעשה על ידו לבקשת המנוי; לעניין זה, ”בעל רישיון“ ו”סחר“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 51א|בסעיפים 51א}} {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 51ג|ו־51ג לחוק התקשורת}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(6) לחוק זה}}.

{{ח:סעיף|4|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הטלגרף האלחוטי|בפקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל״ב–1972}}.}}

{{ח:סעיף|5|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: תעסוקה}}

{{ח:סעיף|6|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|בחוק שירות התעסוקה, התשי״ט–1959}}.}}

{{ח:סעיף|7|{{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|חוק שירות התעסוקה}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 80|סעיף 80 לחוק שירות התעסוקה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(4) לחוק זה}}, 30 ימים מיום תחילתו של חוק זה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: ביטוח לאומי}}

{{ח:סעיף|8|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|9|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 32|סעיף 32(ג1)(1)(א) לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(2) לחוק זה}}, ביום כ״ו באדר ב׳ התשע״א (1 באפריל 2011).
{{ח:תת|(ב)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח י|לוח י׳ לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(3) לחוק זה}}, ביום כ״ו באדר ב׳ התשע״א (1 באפריל 2011) והוא יחול על דמי ביטוח המשתלמים בעד התקופה שמאותו יום ואילך.

{{ח:סעיף|10||תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} כהוראת שעה.}}

{{ח:סעיף|11||תיקון: תשע״ב־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} כהוראת שעה.}}

{{ח:סעיף|12|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} – תחולה לעניין הוראות השעה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח יא|בלוח י״א}}|תיקון: תשע״ב־3}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח יא|לוח י״א לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(א) לחוק זה}}, יחול על דמי ביטוח המשתלמים בעד התקופה שמיום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) ועד יום ה׳ בטבת התשע״ב (31 בדצמבר 2011);
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: בריאות}}

{{ח:סעיף|13|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|14|{{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי}} – דיווחים ראשונים}}
{{ח:תת|(א)}} דיווח ראשון לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 40א|סעיף 40א לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13 לחוק זה}} (בסעיף זה – החוק המתקן), יימסר לשר הבריאות ביום ז׳ באדר התשע״ב (1 במרס 2012), והוא יחול על תרומות שניתנו או שהתקבלו מיום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), דיווח לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 40א|סעיף 40א(א) לחוק המתקן}} יימסר לשר הבריאות ביום כ״ה באדר א׳ התשע״א (1 במרס 2011), והוא יחול על תרומות שניתנו לגופים העוסקים בתחום הבריאות כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 40א|בחוק המתקן}} מיום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2010), ואולם בדיווח כאמור תהיה חובה למסור רק את רשימת הגופים שלהם ניתנו התרומות.

{{ח:סעיף|15|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|בפקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|16|{{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|פקודת הרוקחים}} – תחילה ותקנות ראשונות}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 26|סעיף 26 לפקודת הרוקחים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15 לחוק זה}}, ביום כניסתן לתוקף של תקנות שיותקנו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 26|סעיף 26(א1)(5) לפקודת הרוקחים}}; תקנות ראשונות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 26|הסעיף האמור}} יובאו לאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת בתוך 90 ימים מיום פרסומו של חוק זה.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: מחקר ופיתוח}}

{{ח:סעיף|17|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|בחוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה, התשמ״ד–1984}}.}}

{{ח:סעיף|18|{{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|חוק המו״פ}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה#סעיף 19ב|סעיף 19ב לחוק לעידוד מו״פ}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(5) לחוק זה}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה#סעיף 19ב|סעיפים קטנים (ב1) ו־(י)(2) שבו}}, ביום כניסתן לתוקף של תקנות שיותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה#סעיף 19ב|סעיף 19ב(ב1) האמור}}.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: תעשייה עתירת ידע – הוראת שעה}}

{{ח:סעיף|19|הגדרות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ז|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק לעידוד השקעות הון“ – {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק לעידוד מו״פ“ – {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה, התשמ״ד–1984}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדען הראשי“ ו”הרשות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|בחוק לעידוד מו״פ}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחקר“ ו”פיתוח“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|בחוק לעידוד מו״פ}}, ובלבד שהמדען הראשי אישר כי המחקר והפיתוח הם כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|בחוק האמור}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מונח אחר שאינו מפורש {{ח:פנימי|פרק ז|בפרק זה}}, תהיה המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בסעיפים 1}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|ו־88 לפקודה}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|20|התרת השקעה במניות כהוצאה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השקעה מזכה“ – השקעה במזומן של משקיע בחברת מטרה או בחברה מתחילה בשנת מס כלשהי, אשר בשלה הוקצו לו מניות בחברת המטרה או בחברה המתחילה, לפי העניין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה מתחילה“ – חברה שהתאגדה בישראל והשליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל, שמתקיימים לגביה כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} במועד ההשקעה טרם חלפו המועדים הקבועים להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתתת|(א)}} 48 חודשים מיום התאגדות החברה, ואם היא פועלת באזור פיתוח א׳ כאמור {{ח:חיצוני|חוק עידוד השקעות הון#תוספת 2 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השנייה בחוק עידוד השקעות הון}} – 60 חודשים מיום האמור;
{{ח:תתתתת|(ב)}} קיבלה החברה סיוע במסגרת מסלול שמפעילה הרשות, שהממונה על התקציבים במשרד האוצר ומנהל רשות המסים אישרו כי הוא מיועד לחברות מתחילות – 12 חודשים מתום תקופת הסיוע במסגרת המסלול האמור, או אחד המועדים כאמור בפסקת משנה (א), לפי העניין, לפי המאוחר;
{{ח:תתתת|(2)}} היקף המכירות הכולל של החברה מיום התאגדותה עד למועד ההשקעה לא עלה על 4.5 מיליון שקלים חדשים, והיקף המכירות בכל אחת משנות המס שקדמו למועד ההשקעה לא עלה על 2 מיליון שקלים חדשים; לעניין זה יראו חלק משנת מס כשנת מס;
{{ח:תתתת|(3)}} סך כל הוצאות החברה מיום התאגדותה עד למועד ההשקעה לא עלה על 12 מיליון שקלים חדשים, וסך כל הוצאותיה בכל אחת משנות המס שקדמו למועד ההשקעה לא עלה על 3 מיליון שקלים חדשים; לעניין זה יראו חלק משנת מס כשנת מס;
{{ח:תתתת|(4)}} היקף ההשקעות בחברה וההלוואות שניתנו לה מיום התאגדותה עד למועד ההשקעה, ובכלל זה סכום ההשקעה המזכה, אינו עולה על 12 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(5)}} רואה החשבון של החברה אישר כי מתקיימים בחברה, במועד ההשקעה, התנאים שבפסקאות (1) עד (4);
{{ח:תתתת|(6)}} עד מועד ההשקעה התקבל אישור הרשות לאותה שנת מס, כי מתקיימים בחברה, שניים אלה:
{{ח:תתתתת|(א)}} 70% לפחות מהוצאות החברה, בתקופה שמיום התאגדותה עד יום ההשקעה, הוצאו, במישרין או בעקיפין, בקשר למוצר המבוסס על מחקר ופיתוח שבוצעו בחברה (בסעיף זה – המוצר בפיתוח);
{{ח:תתתתת|(ב)}} המוצר בפיתוח וכל הזכויות הנובעות ממנו הם בבעלות החברה מיום היווצרו; לעניין זה, רכשה או קיבלה החברה את מלוא הזכויות במוצר מאחד מאלה, לשם המשך פיתוחו של המוצר, יראו את החברה כאילו מתקיים בה התנאי האמור בפסקת משנה זו:
{{ח:תתתתתת|(1)}} יחיד, אחד או יותר, שהמוצר היה בבעלותו באופן בלעדי מיום היווצרו עד העברת מלוא הזכויות בו לחברה;
{{ח:תתתתתת|(2)}} מוסד יוצר שהמוצר היה בבעלותו מיום היווצרו עד העברת מלוא הזכויות בו לחברה; לעניין זה, ”מוסד יוצר“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתתתתת|(א)}} מוסד להשכלה גבוהה או מוסד מחקרי כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.29|בסעיף 9(29) לפקודה}};
{{ח:תתתתתתת|(ב)}} בית חולים, או תאגיד בריאות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:תתתתתתת|(ג)}} חברה העוסקת דרך קבע במסחור ידע שנוצר בגופים כאמור בפסקאות משנה (א) ו־(ב);
{{ח:תתתתתתת|(ד)}} מינהל המחקר החקלאי שבמשרד החקלאות ופיתוח הכפר;
{{ח:תתתתתתת|(ה)}} מרכז מחקר ופיתוח אזורי הנתמך על ידי משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|בחוק לעידוד מו״פ}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברת מטרה“ – חברה שהתאגדה בישראל ושהשליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל, שהתקיימו לגביה ולגבי ההשקעה המזכה בה כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} במהלך כל תקופת ההטבה לא רשום נייר ערך כלשהו שלה למסחר בבורסה;
{{ח:תתתת|(2)}} 75 אחוזים לפחות מסכום ההשקעה של המשקיע בה, אשר בשלו הוקצו לו מניות בחברה, משמשים להוצאות מחקר ופיתוח, לא יאוחר מתום תקופת ההטבה;
{{ח:תתתת|(3)}} 75 אחוזים לפחות מהוצאות המחקר והפיתוח שהוציאה החברה במהלך תקופת ההטבה הוצאו בישראל;
{{ח:תתתת|(4)}} הן בשנה שבה חל מועד ההשקעה והן בשנה שלאחריה, לא עלו הכנסותיה של החברה על 50 אחוזים מסכום הוצאות מחקר ופיתוח;
{{ח:תתתת|(5)}} במהלך כל תקופת ההטבה הוצאות המחקר והפיתוח הוצאו לשם קידומו או פיתוחו של מפעל שבבעלות החברה;
{{ח:תתתת|(6)}} עד לשנת המס שבה התקיים התנאי האמור בפסקה (2), בכל אחת משנות המס במהלך תקופת ההטבה, לרבות שנת המס שבה התקיים התנאי האמור, הוצאות המחקר והפיתוח מהוות 70 אחוזים לפחות, מכלל הוצאות החברה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד ההשקעה“ – המאוחר מבין אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} המועד שבו המשקיע שילם לחברת המטרה או לחברה המתחילה את סכום ההשקעה המזכה;
{{ח:תתתת|(2)}} המועד שבו הקצתה חברת המטרה או החברה המתחילה למשקיע את המניות כנגד השקעתו בחברה; ואולם אם מקור המניות שהוקצו הוא באיגרות חוב הניתנות להמרה למניות, ואיגרות החוב האמורות הומרו למניות באותה שנת מס שבה הונפקו איגרות החוב – המועד שבו שילם המשקיע תמורת איגרות החוב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – שנתיים מתום תקופת ההטבה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוצר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|בחוק לעידוד מו״פ}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משקיע“ – יחיד או שותפות בין יחידים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – מי שמנוי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בפסקאות (1) ו־(2) בהגדרה ”קרוב“ שבסעיף 88 לפקודה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שותפות בין יחידים“ – שותפות שהשותפים בה במשך כל תקופת ההטבה הם יחידים, שהוקמה ופועלת לשם השקעה ייעודית בחברה אחת בלבד שהיא חברת מטרה או חברה מתחילה, ומנהל רשות המסים אישר כי מתקיימים בה התנאים האמורים בהגדרה זו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ההטבה“ – שלוש שנות מס החל בשנת המס שבה חל מועד ההשקעה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין, סכום השקעה מזכה במניות של חברת מטרה או חברה מתחילה, עד לגובה של 5 מיליון שקלים חדשים ({{ח:פנימי|פרק ז|בפרק זה}} – סכום ההשקעה המרבי), יותר למשקיע ניכויו מכלל הכנסתו בשנת המס, במשך תקופת ההטבה, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מועד ההשקעה חל, לגבי חברת מטרה – בתקופה שמיום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) עד יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019), ולגבי חברה מתחילה – בתקופה שמיום כ׳ בטבת התשע״ו (1 בינואר 2016) עד יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019); שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי להאריך פעם אחת, בצו, את התקופה האמורה בארבע שנים נוספות;
{{ח:תתת|(2)}} המשקיע החזיק במניות שהוקצו לו בתמורה להשקעתו המזכה בחברת המטרה או בחברה המתחילה, לפי העניין, במשך כל תקופת ההטבה; ואם המשקיע הוא שותפות של יחידים – השותפים לא שינו את חלקם בשותפות במשך כל תקופת ההטבה;
{{ח:תתת|(3)}} הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות אינן בין המטרות העיקריות של ההשקעה.
{{ח:תת|(ג)}} בחישוב סכום ההשקעה המרבי יובאו בחשבון כלל השקעותיו המזכות של המשקיע בחברת המטרה או בחברה המתחילה, לפי העניין, במישרין, וכן השקעות כאמור שביצע קרובו בחברת המטרה או בחברה המתחילה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} לעניין חישוב רווח הון במכירת מניות של חברת המטרה או החברה המתחילה, לפי העניין, בידי משקיע שסכום ההשקעה המזכה הותר לו בניכוי לפי סעיף זה, יוקטן המחיר המקורי של המניות בכל סכום ההשקעה שהותר בניכוי כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר רשאי, לאחר קבלת חוות דעתו של המדען הראשי ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לשנות, בצו, את התקופות הקבועות בפסקה (1) ואת הסכומים הקבועים בפסקאות (2) עד (4) בהגדרה ”חברה מתחילה“, ובלבד שגם לאחר השינוי כאמור ייכללו בהגדרה האמורה רק חברות הנמצאות בשלבי פיתוח או ייצור מוקדמים של מוצריהן.
{{ח:תת|(ו)}} השקיע משקיע בחברה מתחילה השקעה מזכה, תבחן הרשות –
{{ח:תתת|(1)}} בתום כל שנת מס עד תום תקופת ההטבה – אם מתקיימים שניים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בחברה ממשיכים להתקיים התנאים שבפסקה (6) בהגדרה ”חברה מתחילה“;
{{ח:תתתת|(ב)}} יותר מ־50% מהוצאות החברה, באותה שנת מס, הוצאו בישראל; המדען הראשי ומנהל רשות המסים רשאים לקבוע, בכללים שיפורסמו ברשומות, סוגי הוצאות שהוצאו מחוץ לישראל בשל העובדה שלא ניתן לרכוש את השירות או המוצר בישראל, ורשאים הם לקבוע את חלק ההוצאה שייחשב הוצאה כאמור מתוך כלל ההוצאה שהוצאה מחוץ לישראל או מתוך כלל הוצאות החברה, ואת חלק ההוצאה שלא ייחשב כחלק מהוצאות החברה מתוך החלק שנקבע כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} במועד הקובע – אם מתקיימים שניים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מלוא סכום ההשקעה המזכה שהושקעה בחברה הוצא בידי החברה עד המועד הקובע במישרין לשם קידומו ופיתוחו של המוצר בפיתוח; המדען הראשי ומנהל רשות המסים רשאים לקבוע, בכללים שיפורסמו ברשומות, סוגי הוצאות שיראו אותן כהוצאות שמתקיימות לגביהן הוראות פסקת משנה זו;
{{ח:תתתת|(ב)}} יותר מ־50% מהוצאות החברה בתקופה הנוספת, הוצאו בישראל בהתאם לכללים שנקבעו בפסקה (1)(ב), אם נקבעו; לעניין זה, ”התקופה הנוספת“ – התקופה שתחילתה בתום תקופת ההטבה וסיומה במועד הקובע, ואם מלוא סכום ההשקעה המזכה שהושקעה בחברה הוצא בידי החברה לפני המועד הקובע – שסיומה במועד שבו הוצא מלוא הסכום כאמור.
{{ח:תת|(ז)}} מצאה הרשות בבחינה לפי סעיף קטן (ו) כי לא מתקיים בחברה מתחילה תנאי מהתנאים המפורטים באותו סעיף קטן (בסעיף קטן זה – ההפרה), תהיה החברה חייבת במס על הסכומים כמפורט להלן, לפי העניין, בשיעור הגבוה ביותר הקבוע {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|בסעיף 121 לפקודה}}, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}} מהמועד שבו מצאה הרשות כי התקיימה ההפרה עד מועד התשלום בפועל:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין הפרת תנאי מהתנאים שבסעיף קטן (ו)(1) או (2)(ב) – מלוא סכום ההשקעה המזכה שהושקעה בחברה;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין הפרת התנאי שבסעיף קטן (ו)(2)(א) – סכום השווה להפרש שבין מלוא ההשקעה המזכה שהושקעה בחברה ובין החלק מסכום ההשקעה המזכה שהוצא בידי החברה עד המועד הקובע כאמור באותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ח)}} מצאה הרשות כי התקיימה הפרה כאמור בסעיף קטן (ז), תודיע על כך למנהל רשות המסים.
{{ח:תת|(ט)}} על חוב החברה לפי סעיף קטן (ז) יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}} לעניין שומה וגבייה.
{{ח:תת|(י)}} קיבל המשקיע מחברת המטרה – במהלך התקופה שממועד ההשקעה עד תום תקופת ההטבה, או מהחברה המתחילה – במהלך התקופה שממועד ההשקעה עד המועד הקובע, סכום כלשהו, במישרין או בעקיפין, יופחת הסכום האמור מחישוב סכום ההשקעה המזכה לעניין סעיף זה; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על דיבידנד כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}}.

{{ח:סעיף|20א|מסירת ידיעות ומסמכים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} הרשות רשאית לדרוש מחברת מטרה או מחברה מתחילה כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20(א)}}, למסור לה כל ידיעה ומסמך הדרוש לה לשם מילוי תפקידיה לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|21|הפחתת רכישת מניות כהוצאה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה מוטבת“, ”חברה מועדפת“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51|בסעיף 51 לחוק לעידוד השקעות הון}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה מזכה“ – חברה שהתאגדה בישראל ושהשליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל, שמתקיימים לגביה כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} בשנת הרכישה לא רשום נייר ערך כלשהו שלה למסחר בבורסה;
{{ח:תתתת|(2)}} בשנת הרכישה היא חברה מוטבת או חברה מועדפת, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(3)}} בשנת הרכישה הוצאות המחקר והפיתוח שהוציא המפעל שבבעלותה באותה שנת מס, לאחר שהופחתו מהן מענקים שהתקבלו לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|חוק לעידוד מו״פ}}, לא פחתו מ־25 אחוזים ממחזורו בשנת המס, או שהוצאות המחקר והפיתוח שהוציא המפעל בשנת המס ובשנה שקדמה לה, לאחר שהופחתו מהן מענקים שהתקבלו לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|חוק לעידוד מו״פ}}, לא פחתו מ־25 אחוזים מסך מחזורו בשנת המס ובשנה שקדמה לה;
{{ח:תתתת|(4)}} בשנת הרכישה 40 אחוזים לפחות מכלל העובדים בה בשנת המס או בממוצע בשנת המס ובשנה שקדמה לה, הם עובדים אקדמאים; לעניין זה, בחישוב האחוזים יובא בחשבון עובד במשרה חלקית או עובד שעבד בחלק משנת המס בלבד לפי היקף משרתו או תקופת עבודתו באותה שנה, לפי העניין, וחישוב הממוצע ייעשה לפי חלוקת סך העובדים האקדמאים באותן שתי שנים, בסך כל העובדים בחברה בשנים האמורות;
{{ח:תתתת|(5)}} כל הוצאות המחקר והפיתוח שמוציאה החברה בכל אחת משלוש שנות המס הראשונות של תקופת ההפחתה, בוצעו לשם קידומו או פיתוחו של המפעל שבבעלותה או בבעלות החברה הרוכשת, ו־75 אחוזים לפחות מהוצאות המחקר והפיתוח האמורות, בכל שנה כאמור, הוצאו בישראל;
{{ח:תתתת|(6)}} בשנת הרכישה אין לה זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין, כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}}, בין בישראל ובין מחוץ לישראל;
{{ח:תתתת|(7)}} בשנת הרכישה היא אינה מחזיקה באחד או יותר מאמצעי השליטה בחבר בני אדם אחר, או, אם היא מחזיקה באמצעי שליטה כאמור – פעילותו של חבר בני האדם האחר טפלה לפעילותה והיא כרוכה ושלובה בפעילותה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה רוכשת“ – חברה שהתאגדה בישראל ושהשליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל, שבשנת הרכישה מתקיימים לגביה כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} היא חברה מוטבת או חברה מועדפת, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(2)}} הוצאות המחקר והפיתוח שהוציא המפעל שבבעלותה בשנת מס, לאחר שהופחתו מהן מענקים שהתקבלו לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|חוק לעידוד מו״פ}}, לא פחתו מ־7 אחוזים ממחזורו בשנת המס, או שהוצאות המחקר והפיתוח שהוציא המפעל בשנת המס ובשנה שקדמה לה, לאחר שהופחתו מהן מענקים שהתקבלו לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|חוק לעידוד מו״פ}}, לא פחתו מ־7 אחוזים מסך מחזורו בשנת המס ובשנה שקדמה לה;
{{ח:תתתת|(3)}} 20 אחוזים לפחות מכלל העובדים בה, בשנת המס או בממוצע בשנת המס ובשנה שקדמה לה, הם עובדים אקדמאים; לעניין זה, בחישוב האחוזים יובא בחשבון עובד במשרה חלקית או עובד שעבד בחלק משנת המס בלבד לפי היקף משרתו או תקופת עבודתו באותה שנה, לפי העניין, וחישוב הממוצע ייעשה לפי חלוקת סך העובדים האקדמאים באותן שתי שנים, בסך כל העובדים בחברה בשנים האמורות;
{{ח:תתתת|(4)}} ב־12 החודשים שקדמו לשנת הרכישה לא היו לה יותר מ־25 אחוזים באחד או יותר מאמצעי השליטה בחברה המזכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום הרכישה הנקי“ – הסכום שהוציאה החברה הרוכשת לרכישת אמצעי שליטה בחברה המזכה, שלא בדרך של הקצאה, בהפחתת סכום ההון העצמי של החברה המזכה; לעניין זה, ”סכום ההון העצמי“ – הסכום המתקבל מצירוף הסכומים של כל אלה: עודפים ורווחים, הון מניות, פרמיה על מניות ופריטים אחרים כיוצא באלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד אקדמאי“ – עובד בעל תואר אקדמי בתחומי ההנדסה, המחשבים, מדעי הטבע או המדעים המדויקים, העובד במפעל שבבעלות החברה בתחום השכלתו האקדמית כאמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – מי שמנוי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בפסקה (3) בהגדרה ”קרוב“ שבסעיף 88 לפקודה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שנת הרכישה“ – השנה שבה חברה רוכשת רכשה אמצעי שליטה בחברת מטרה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ההפחתה“ – חמש שנות מס החל בשנה שלאחר שנת הרכישה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין, סכום הרכישה הנקי ששולם בידי חברה רוכשת לרכישת אמצעי השליטה בחברה מזכה, יותר לה ניכויו בשיעורים שנתיים שווים מכלל הכנסתה בשנת המס, במשך תקופת ההפחתה, ובלבד שהתקיימו התנאים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} יום הרכישה הוא בתקופה שבין יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) לבין יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019); שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי להאריך פעם אחת, בצו, את התקופה האמורה בארבע שנים נוספות;
{{ח:תתת|(2)}} הרכישה היא בשיעור של 80 אחוזים לפחות בכל אחד מאמצעי השליטה בחברה המזכה;
{{ח:תתת|(3)}} ביום שלפני יום הרכישה, החברה הרוכשת והחברה המזכה אינן קרובות זו לזו;
{{ח:תתת|(4)}} הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות אינן בין המטרות העיקריות של רכישת אמצעי השליטה בחברה המזכה, וניתן אישור המנהל על כך;
{{ח:תתת|(5)}} בכל שנת מס שבתקופת ההפחתה –
{{ח:תתתת|(א)}} השליטה על עסקיה של החברה הרוכשת וניהולם מופעלים בישראל ומתקיימים בה התנאים האמורים בפסקאות (1) עד (3) בהגדרה ”חברה רוכשת“;
{{ח:תתתת|(ב)}} השליטה על עסקיה של החברה המזכה וניהולם מופעלים בישראל, מתקיימים בה התנאים האמורים בפסקאות (1) ו־(2) בהגדרה ”חברה מזכה“ וכן התנאים האמורים בפסקאות (3) ו־(4) בהגדרה ”חברה מזכה“, בשינויים אלה: בפסקה (3), בכל מקום, במקום ”לא פחתו מ־25 אחוזים“ יקראו ”לא פחתו מ־7 אחוזים“ ובפסקה (4), במקום ”40 אחוזים לפחות“ יקראו ”20 אחוזים לפחות“;
{{ח:תתתת|(ג)}} הוצאות המחקר והפיתוח שמוציאה החברה המזכה מבוצעות לשם קידומו או פיתוחו של המפעל שבבעלותה או בבעלות החברה הרוכשת, ו־75 אחוזים לפחות מהוצאות המחקר והפיתוח האמורות הוצאו בישראל.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), אם בשנת מס כלשהי במהלך תקופת ההפחתה (בסעיף זה – שנת ההפרה) לא התקיימו בחברה הרוכשת התנאים האמורים בסעיף קטן (ב)(5)(א), או לא התקיימו בחברה המזכה התנאים האמורים בסעיף קטן (ב)(5)(ב) ו־(ג), לא תהיה החברה הרוכשת זכאית, בשנת ההפרה, לניכוי כאמור בסעיף קטן (ב), ואולם לא יהיה בכך כדי לפגוע בזכאותה בשנה שאחרי שנת ההפרה או לפניה, אם באותה שנה יתקיימו התנאים לזכאות, ובלבד שטרם הסתיימה תקופת ההפחתה ושסכום שלא נוכה בשנת ההפרה לא ינוכה בשנה שלאחריה.
{{ח:תת|(ד)}} לעניין חישוב רווח הון במכירת מניות החברה המזכה בידי החברה הרוכשת שהותר לה ניכויו של סכום הרכישה הנקי לפי סעיף זה, יוקטן המחיר המקורי שלהן בכל הסכום שניכויו הותר כאמור.

{{ח:סעיף|22|פטור ממס על הכנסה מתמלוגים בידי תושב מוטב}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מתמלוגים שמשלמת חברת יישום“ – הכנסה מתמלוגים שמשלמת חברת יישום בשנת מס כלשהי, שמקורה במתן זכות שימוש במוצר שבבעלותה ושפותח או התגלה לפי ההסכם, מוכפלת בשיעור הכנסות החוץ של חברת היישום באותה שנה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסכם“ – הסכם בין תושב מוטב לבין חברת יישום, לפיתוח מוצר, שלפיו, בין השאר, יהיה התושב המוטב זכאי לתמלוגים מאת חברת היישום שמקורם במתן זכות שימוש באותו מוצר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברת יישום“ – תאגיד בת של מוסד, העוסק בפיתוח מוצרים שפותחו או התגלו במסגרת פעילות של מחקר ופיתוח של המוסד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוסד“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מוסד שהוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}};
{{ח:תתתת|(2)}} בית חולים רשום לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם, 1940}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוצר“ – נכס מוחשי או ידע, לרבות תהליך ייצור ותוכנת מחשבים, הנובע ממחקר ופיתוח, על פי תכנית שהמדען הראשי אישר לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|חוק לעידוד מו״פ}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור הכנסות החוץ של חברת היישום“ – השיעור המתקבל מחלוקת סכום ההכנסות הנובעות לחברת היישום ממתן זכות שימוש במוצר שבבעלותה ושפותח או התגלה לפי ההסכם, לתושב חוץ, למעט הכנסות כאמור שתשלומן מהווה הוצאה של מפעל הקבע של תושב חוץ בישראל, בכלל ההכנסות הנובעות ממתן זכות שימוש על ידי חברת היישום באותו מוצר, הכל לפי אישור רואה חשבון שצורף לדוח השנתי של חברת היישום; לא צורף אישור כאמור, יראו את שיעור הכנסות החוץ של חברת היישום – אפס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תושב מוטב“ – תושב ישראל שהיה לראשונה לתושב כאמור בתקופה שבין יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) לבין יום י״ט בטבת התשע״ו (31 בדצמבר 2015) או תושב חוזר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תושב חוזר“ – יחיד ששב והיה לתושב ישראל בתקופה שבין יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) לבין יום י״ט בטבת התשע״ו (31 בדצמבר 2015), לאחר שהיה תושב חוץ במשך שש שנים רצופות לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} תושב מוטב שמוסד הזמינו, בהיותו תושב חוץ, לעבוד בו, יהיה זכאי לפטור ממס על הכנסתו מתמלוגים שמשלמת לו חברת יישום של אותו מוסד, במשך חמש שנות מס שתחילתן בשנה הראשונה שבה החל לקבל מאת חברת היישום הכנסה כאמור, ובלבד שהתקיימו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התושב המוטב התקשר בהסכם עם חברת יישום בתוך שנתיים מתום שנת המס שבה עלה או חזר לישראל, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות אינן בין המטרות העיקריות של ההסכם, וניתן אישור המנהל על כך.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: רשויות מקומיות}}

{{ח:סעיף|23|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה)|בחוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה), התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|24|{{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה)|חוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה)}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה)#סעיף 5|סעיף 5 לחוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה), התשנ״ה–1995}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23 לחוק זה}}, ביום י״ח בתמוז התש״ע (30 ביוני 2010).

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: מסים}}
{{ח:קטע3|פרק ט סימן א|סימן א׳: מסים (גבייה)}}

{{ח:סעיף|25||תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|בפקודת המסים (גבייה)}}.}}

{{ח:סעיף|26|{{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)#סעיף 7א|סעיפים 7א}}, {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)#סעיף 7ב|7ב}}, {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)#סעיף 7ג|7ג}}, {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)#סעיף 7ד|7ד}} {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)#סעיף 12ב1|ו־12ב1 לפקודת הגבייה}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25 לחוק זה}}, 60 ימים מיום פרסומו של חוק זה.

{{ח:סעיף|27|{{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}} – הוראת שעה}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חתימה אלקטרונית מאושרת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנגנון הזדהות“ – מנגנון המזהה את המתקשר אל מערכת המחשב, בודק את הרשאת הגישה שלו למידע ומתעד גישה כאמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מערכת“ – מערכת המחשב שבה מופק צו אלקטרוני;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צו אלקטרוני“ – צו עיקול או צו מסירה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)#סעיף 7ב|סעיף 7ב(1) לפקודת הגבייה}} שנערך בדרך אלקטרונית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השרים“ – שר האוצר ושר המשפטים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)#סעיף 12ב1|סעיף 12ב1(ב) לפקודת הגבייה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25(4) לחוק זה}}, עד תום תקופה של שנתיים מיום התחילה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיף 26}}, יראו צו אלקטרוני כמסמך אלקטרוני לעניין {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)#סעיף 12ב1|סעיף 12ב1 לפקודת הגבייה}}, אף אם אינו חתום בחתימה אלקטרונית מאושרת, ובלבד שהתקיימו לגבי המערכת כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ביחס לכל צו אלקטרוני אפשר לזהות את פקיד הגבייה שנתן אותו;
{{ח:תתת|(2)}} המערכת היא מערכת מהימנה, המעניקה הגנה סבירה מפני חדירה אליה ומפני שיבוש או הפרעה לעבודתה ומאפשרת גישה אליה רק באמצעות מנגנון הזדהות;
{{ח:תתת|(3)}} המערכת עורכת תיעוד אוטומטי בדבר פעילות המשתמשים בה, והתיעוד האמור נשמר באופן מאובטח ובנפרד מהמערכת;
{{ח:תתת|(4)}} ממונה אבטחת המידע של המערכת הכין נוהל להוספה ולהסרה של משתמשים מורשים, כדי למנוע שימוש לרעה במערכת;
{{ח:תתת|(5)}} המערכת מונעת עריכה של שינויים בצו האלקטרוני לאחר שהופק.
{{ח:תת|(ג)}} השרים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאים להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (ב), אם מצאו כי הדבר נדרש מטעמים תפעוליים; הארכת תקופה כאמור יכול שתהיה דרך כלל או לסוגים מסוימים של מסמכים או לממונה על גבייה מסוים.

{{ח:קטע3|פרק ט סימן ב|סימן ב׳: מס הכנסה}}

{{ח:סעיף|28|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}.}}

{{ח:סעיף|29|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנובח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010)|בחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010), התשס״ט–2009}}.}}

{{ח:סעיף|30|{{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}} – תחילה, תחולה והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|סעיף 121 לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28(3) לחוק זה}}, ביום כ׳ בטבת התשע״ו (1 בינואר 2016), והוא יחול על הכנסה שהופקה ביום האמור ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|סעיף 120ב לפקודה}}, יראו את הסכומים הנקובים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|בסעיף 121 לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיפים 28(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 29|ו־29 לחוק זה}}, כאילו תואמו לאחרונה ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).

{{ח:סעיף|31|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי)|בחוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי), התשס״ח–2007}}.}}

{{ח:קטע3|פרק ט סימן ג|סימן ג׳: הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס}}

{{ח:סעיף|32|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס|בחוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס, התשס״ה–2005}}.}}

{{ח:קטע3|פרק ט סימן ד|סימן ד׳: מס ערך מוסף}}

{{ח:סעיף|33|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}.}}

{{ח:סעיף|34|{{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף}} – תחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 1|סעיפים 1}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 21|ו־21 לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 33|בסעיף 33(1) ו־(2) לחוק זה}}, יחולו לגבי עסקת אקראי שנעשתה ביום תחילתו של חוק זה ואילך, למעט לגבי עסקת אקראי של מכירת זכות במקרקעין שהיא מימוש זכות לקבלת זכות במקרקעין או מימוש אופציה לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#פרק 5-2|פרק חמישי 2 לחוק מיסוי מקרקעין}} שדווחה למנהל עד יום י׳ בחשוון התשע״א (18 באוקטובר 2010); בסעיף זה, ”עסקת אקראי“ – כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 1|בפסקה (3) להגדרה ”עסקת אקראי“ בסעיף 1 לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 33|בסעיף 33(1) לחוק זה}}.

{{ח:קטע3|פרק ט סימן ה|סימן ה׳: מיסוי מקרקעין}}

{{ח:סעיף|35|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}}.}}

{{ח:סעיף|36|{{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|חוק מיסוי מקרקעין}} – תחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|חוק מיסוי מקרקעין}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 35|בסעיף 35 לחוק זה}}, יחול לגבי מכירת זכות במקרקעין או פעולה באיגוד מקרקעין, לפי העניין, שנעשתה החל ביום תחילתו של חוק זה ואילך.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: עידוד השקעות הון}}

{{ח:סעיף|37|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|בחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}.}}

{{ח:סעיף|38||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|בחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}} כהוראת שעה.}}

{{ח:סעיף|39|{{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון}} – תחולה והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37 לחוק זה}}, יחול לגבי הכנסה מועדפת שהופקה או נצמחה בידי חברה מועדפת החל ביום תחילתו של חוק זה (בסעיף זה – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נכלל מפעל, שאינו מפעל שבחר במסלול הטבות חלופי, בתכנית שהמינהלה אישרה לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון}} כנוסחו לפני יום התחילה, וטרם חלפה תקופת הצינון מתחילת שנת ההפעלה של התכנית שבשלה התקבל מענק, יחולו עליו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עד תום תקופת הצינון יחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון}} כנוסחו לפני יום התחילה, ובלבד שעל ההכנסה מהמפעל המאושר בתקופת הצינון, יקראו את {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 47|סעיף 47 לחוק האמור}}, כאילו בכל מקום, במקום ”25%“, במקום ”בשיעור 25%“ או במקום ”בשיעור של 25%“ בא ”השיעור הקבוע {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 126|בסעיף 126 לפקודה}}“;
{{ח:תתת|(2)}} בתום תקופת הצינון, רשאי המפעל לבחור כי ימשיך לחול עליו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|החוק לעידוד השקעות הון}} כנוסחו לפני יום התחילה, עד תום תקופת ההטבות, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 45|בסעיף 45 לחוק האמור}};
{{ח:תת}} לעניין סעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפעל שבחר במסלול הטבות חלופי“ – מפעל שחלו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51|סעיף 51 לחוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה)|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה), התשס״ה–2005}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הצינון“ – לגבי מפעל שנכלל בתכנית שאושרה לפני יום כ״א באדר ב׳ התשס״ה (1 באפריל 2005) – שלוש שנים מיום תחילת שנת ההפעלה של התכנית, ולגבי מפעל בתכנית שאושרה לאחר המועד האמור – חמש שנים.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (ב) לא יחולו לגבי מפעל כאמור באותו סעיף קטן שביקש, עד יום כ״ח בסיוון התשע״א (30 ביוני 2011), כי הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#פרק 7 סימן ב1|סימן ב1}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#פרק 7 סימן ב2|או ב2 {{ח:הערה|לפרק השביעי}} לחוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(32) לחוק זה}}, לפי העניין, יחולו לגבי הכנסתו שהופקה או נצמחה ביום התחילה ואילך; בקשה כאמור תימסר בטופס שקבע מנהל רשות המסים והיא תחול לגבי שנת המס 2011 ואילך, בלא זכות חזרה ממנה.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51טו|סעיף 51טו לחוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(32) לחוק זה}} (בסעיף זה – סעיף 51טו), יחולו –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי אישור מנהל רשות המסים כאמור {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51טו|בסעיף 51טו(א)}}, שניתן למפעל החל ביום התחילה, לצורך תחולתן של הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#פרק 7 סימן ב1|סימן ב1 {{ח:הערה|לפרק השביעי}} לחוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(32), לחוק זה}} לגביו;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי תכנית שהמינהלה אישרה החל ביום התחילה והמענק או ההלוואה לפיה ניתנו ביום האמור ואילך, כאמור {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51טו|בסעיף 51טו(ב)}}, הכל לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון}} כנוסחן {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37 לחוק זה}}.
{{ח:תת|(ה)}} על הכנסתה של חברה מוטבת ממפעל תעשייתי שהוא מפעל מוטב, אשר ההשקעה המזערית המזכה לשם הקמתו או הרחבתו נעשתה, כולה או חלקה, עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 40יא|סעיפים 40יא}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51א|ו־51א עד 51יד לחוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחן לפני יום התחילה, ובלבד שהחברה הודיעה על שנת מס שעד לשנת המס 2012 כשנת בחירה, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51ד|סעיף 51ד לחוק לעידוד השקעות הון}} בתנאים האמורים בו; בסעיף קטן זה, ”חברה מוטבת“, ”מפעל מוטב“, ”הרחבה“, ”השקעה מזערית מזכה“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51|בסעיף 51 לחוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחו לפני יום התחילה;
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1) –
{{ח:תתתת|(א)}} החברה רשאית לבקש כי הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#פרק 7 סימן ב1|סימן ב1}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#פרק 7 סימן ב2|או ב2 {{ח:הערה|לפרק השביעי}} לחוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחן {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(32) לחוק זה}}, לפי העניין, יחולו לגבי הכנסתה שהופקה או נצמחה החל ביום התחילה, ובלבד שבמסגרת הבקשה כאמור הודיעה כי היא מוותרת על תחולת הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 40יא|סעיפים 40יא}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51א|ו־51א עד 51יד לחוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחם לפני יום התחילה, לגבי הכנסתה כאמור (בפסקה זו – הודעת ויתור);
{{ח:תתתת|(ב)}} הודעת ויתור תימסר, בטופס שקבע מנהל רשות המסים, לא יאוחר מהמועד הקבוע להגשת הדוח השנתי לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיפים 131}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 132|ו־132 לפקודת מס הכנסה}}, והיא תחול לגבי שנת המס שלאחר שנת המס שלגביה הוגש הדוח ואילך, בלא זכות חזרה ממנה;
{{ח:תתתת|(ג)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 47|בסעיפים 47}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51ב|ו־51ב לחוק לעידוד השקעות הון}} כנוסחו לפני יום התחילה, קיבל חבר בני אדם דיבידנד ששולם מתוך הכנסה חייבת לאחר שנוכה ממנה מס החברות החל עליה בשיעורים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 47|בסעיפים 47}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51א|ו־51א לחוק לעידוד השקעות הון}}, מחברה בעלת מפעל מאושר או מפעל מוטב שמסרה הודעת ויתור עד יום י״ג בתמוז התשע״ה (30 ביוני 2015), לא יחולו לגבי חבר בני אדם תושב ישראל המקבל דיבידנד כאמור (בפסקה זו – חבר בני האדם המקבל), הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 47|סעיפים 47(ב)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51ב|ו־51ב(ג)(1) ו־(ד) לחוק לעידוד השקעות הון}} כנוסחו לפני יום התחילה, לפי העניין, ויחולו, בחישוב הכנסתו החייבת של חבר בני האדם המקבל, לגבי דיבידנד כאמור, הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 126|סעיף 126(ב) לפקודת מס הכנסה}}.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף קטן (ה) יחולו גם על חברה בעלת מפעל שבחר במסלול הטבות חלופי, כהגדרתו בסעיף קטן (ב), בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|40|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הרשות לפיתוח ירושלים|בחוק הרשות לפיתוח ירושלים, התשמ״ח–1988}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: בינוי ושיכון}}

{{ח:סעיף|41|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (פיצויים)|בחוק פינוי ובינוי (פיצויים), התשס״ו–2006}}.}}

{{ח:סעיף|42|{{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (פיצויים)|חוק פינוי ובינוי (פיצויים)}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (פיצויים)#סעיף 2|סעיפים 2(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (פיצויים)#סעיף 2א|ו־2א לחוק פינוי ובינוי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 41|בסעיף 41(2) ו־(3) לחוק זה}}, במועד כניסתן לתוקף של תקנות כאמור {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (פיצויים)#סעיף 7|בסעיף 7(ב) ו־(ג) לחוק פינוי ובינוי}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 41|בסעיף 41(4) לחוק זה}}, ובלבד שעד אותו מועד נקבעה רשימת שמאי פינוי ובינוי בת חמישה שמאים לפחות.

{{ח:סעיף|43|{{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}} – הוראת שעה ותקנות ראשונות|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}} כהוראת שעה.}}
{{ח:תת|(ב)}} תקנות ראשונות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 147|סעיף 147(ב) לחוק התכנון והבנייה}}, כנוסחו בסעיף קטן (א), יובאו לאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת בתוך שישים ימים מיום תחילתו של חוק זה.

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: גמלאות}}

{{ח:סעיף|44|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}}.}}

{{ח:סעיף|45|{{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|חוק שירות הקבע}} – דיווח לוועדה}}
{{ח:ת}} שר הביטחון ושר האוצר יגישו יחד לוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, דיווח בדבר גיבוש הסדר שכר לחיילים בשירות קבע הנלווה ליישום תיקון {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|חוק שירות הקבע}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 44|בסעיף 44 לחוק זה}}; דיווח כאמור יוגש אחת לשלושה חודשים, החל מיום כ״ו באדר ב׳ התשע״א (1 באפריל 2011) ועד להשלמת גיבושו של הסדר כאמור.

{{ח:קטע2|פרק יג|פרק י״ג: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|46|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מקרקעי ציבור (סילוק פולשים)|בחוק מקרקעי ציבור (סילוק פולשים), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|47|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק היטלי סחר ואמצעי הגנה|בחוק היטלי סחר ואמצעי הגנה, התשנ״א–1991}}.}}

{{ח:סעיף|48|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים|בחוק ההגבלים העסקיים, התשמ״ח–1988}}.}}

{{ח:סעיף|49|{{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים|חוק ההגבלים העסקיים}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים#סעיף 3|סעיף 3(7) לחוק ההגבלים העסקיים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 48|בסעיף 48 לחוק זה}}, בתום חודשיים ממועד פרסומו ברשומות של פטור סוג, שיקבע הממונה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים#סעיף 15א|סעיף 15א לחוק האמור}}, לגבי הסדרים תפעוליים שעניינם תובלה בין־לאומית בים, או ביום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012), לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ב)}} לא נקבע פטור סוג כאמור בסעיף קטן (א) עד יום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012), וכל עוד לא נקבע פטור הסוג, ידחה שר האוצר, בצו, את תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים#סעיף 3|סעיף 3(7) האמור}} באותו סעיף קטן לתקופה שלא תעלה על שישה חודשים בכל פעם (בסעיף זה – תקופת דחייה).
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), רשאי שר האוצר להימנע מדחייה כאמור באותו סעיף קטן מטעמים מיוחדים, לאחר שנתן למובילים ימיים ישראליים ולמובילים ימיים שמקיימים פעילות בישראל, הזדמנות להשמיע את עמדותיהם.
{{ח:תת|(ד)}} על החלטת שר האוצר בדבר כוונת דחייה או כוונה להימנע מדחייה, לפי סעיף קטן (ב) או (ג), לפי העניין, תפורסם הודעה באתרי האינטרנט של משרד האוצר ושל רשות ההגבלים העסקיים לא יאוחר מיום ג׳ בתשרי התשע״ב (1 באוקטובר 2011) או חודשיים לפני תום כל תקופת דחייה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} פטור סוג כאמור בסעיף קטן (א) יחול לגבי הסדרים תפעוליים שעניינם תובלה בין־לאומית בים שלא מתקיים בהם עניין המנוי באחת {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים#סעיף 2|הפסקאות (1) עד (4) שבסעיף 2(ב) לחוק ההגבלים העסקיים}} ושאין בהם או בחלקם של הצדדים להסדר בשוק כדי לפגוע פגיעה משמעותית בתחרות.
{{ח:תת|(ו)}} בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (ה), רשאי הממונה לקבוע כי פטור סוג כאמור בסעיף קטן (א) יחול לגבי הסדר תפעולי שעניינו תובלה בין־לאומית בים, והוא נוגע לאחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התאמה של קיבולת התובלה המוצעת על גבי כלי שיט בתגובה לתנודות בהיצע וביקוש בשוק;
{{ח:תתת|(2)}} תפעול משותף של שירותי תובלה או של נמלים ושירותים קשורים לתפעול כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} פעילות נלווית הנחוצה למימוש הפעילויות האמורות בפסקאות (1) ו־(2).
{{ח:תת|(ז)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכות הממונה לפי {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים#סעיף 15א|סעיף 15א לחוק ההגבלים העסקיים}}, לכלול בפטור סוג גם סוגים נוספים של הסדרים שעניינם תובלה בין־לאומית בים.
{{ח:תת|(ח)}} בסעיף זה, ”הסדר תפעולי“ – הסדר, או מקבץ הסדרים, בין לפחות שני מובילים בים, שמטרתו שיתוף פעולה בהספקת שירות להובלת מטענים בים המביא לשיפור השירות שהיה ניתן על ידי כל אחד מהמובילים בנפרד אלמלא ההסדר, והוא מוצדק מטעמים טכניים, תפעוליים או מסחריים.

{{ח:סעיף|50|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|בחוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}}.}}

{{ח:סעיף|51|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה|בחוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה, התשנ״ז–1997}}.}}

{{ח:סעיף|52|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|חוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}.}}

{{ח:סעיף|53|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה)|בחוק הדיור הציבורי (זכויות רכישה), התשנ״ט–1998}}.}}

{{ח:סעיף|54|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הרשות לפיתוח ולקידום התרבות, התיירות וקשרי החוץ של ירושלים|בחוק הרשות לפיתוח ולקידום התרבות, התיירות וקשרי החוץ של ירושלים, התשס״ו–2005}}.}}

{{ח:סעיף|55|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011), אלא אם כן נקבע בו אחרת.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ב בטבת התשע״א (29 בדצמבר 2010).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''יובל שטייניץ'''
שר האוצר
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''ראובן ריבלין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]