gkour/israeli_law huggingface dataset:
צו מס הכנסה (קביעת סכום לענין השתכרות או רווח מהימורים, מהגרלות או מפעילות נושאת פרסים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת סכום לענין השתכרות או רווח מהימורים, מהגרלות או מפעילות נושאת פרסים), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 837|צו מס הכנסה (קביעת סכום לענין השתכרות או רווח מהימורים, מהגרלות או מפעילות נושאת פרסים) (הוראת שעה לשנת המס 2003)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6249.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 276|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6295.pdf}}, {{ח:תיבה|897|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6333.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 341|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6363.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 315|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7315.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 1977|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8004.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.28|סעיפים 9(28)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ד, תשס״ד־2, תשס״ה, תשע״ד, תשע״ח}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ההפרש“ – ההפרש שבין הסכום שהתקבל בשל הימורים, הגרלות או פעילות נושאת פרסים לבין סכום תקרת הפטור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השתכרות או רווח“ – השתכרות או רווח שמקורם בהימורים, בהגרלות או בפעילות נושאת פרסים כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2א|בסעיף 2א לפקודה}} שנעשו במסגרת חוקית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הוראת השעה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקרת הפטור“ – סכום של 30,500 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019; בשנת 2022, 31,200 ש״ח; בשנת 2023, 32,760 ש״ח; בשנים 2024 עד 2027, 33,840 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת סכום|תיקון: תשס״ד, תשס״ה}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.28|סעיף 9(28) לפקודה}}, יראו השתכרות או רווח כפטורים ממס, אם הסכום שהתקבל מהימור אחד, מהגרלה אחת, או מפרס אחד, לפי הענין, פחת מתקרת הפטור.

{{ח:סעיף|3|פטור חלקי|תיקון: תשס״ד, תשס״ה}}
{{ח:ת}} לענין השתכרות או רווח מהימור אחד, מהגרלה אחת או מפרס אחד כאמור, שסכומם עלה על תקרת הפטור ופחת מכפל תקרת הפטור, יראו כפטור ממס סכום השווה לתקרת הפטור בניכוי ההפרש.

{{ח:סעיף|4|היקף ההגרלה, ההימור או הפרס}}
{{ח:ת}} לענין תקנות אלה {{ח:הערה|[צ״ל: צו זה]}} יראו כהגרלה אחת כהימור אחד או כפרס אחד גם הגרלה, הימור או פרס ששולבו בהם כמה ניחושים וכן כמה הגרלות או הימורים שנעשו בטופס אחד, והכל בין אם שולמו לאדם אחד ובין אם שולמו לכמה בני אדם.

{{ח:סעיף|5|עדכון סכומים}}
{{ח:ת}} תקרת הפטור תתואם לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|סעיף 120ב לפקודה}}, כאילו היתה תקרת הכנסה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|באותו סעיף}}.

{{ח:סעיף|6|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום א׳ בתמוז התשס״ג (1 ביולי 2003) (להלן – יום התחילה) והוא יחול על השתכרות או רווח שמקורם בהימורים, בהגרלות או בפעילות נושאת פרסים שהתקיימו ביום התחילה או לאחריו.

{{ח:חתימות|ב׳ בתמוז התשס״ג (2 ביולי 2003)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו לבעל שליטה כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו לבעל שליטה כהכנסה), התשמ״ו–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 520|צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו לבעל שליטה כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4903.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת תשלומים לבעל שליטה כהכנסה}}
{{ח:ת}} תשלומים שמשלמת חברה שהיא בשליטתם של לא יותר מחמישה בני אדם כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 76|בסעיף 76 לפקודה}}, לאחד מחבריה שהוא בעל שליטה בה, בין בכסף ובין בשווה כסף, יהיו הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}; לענין זה, ”בעל שליטה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 32|בסעיף 32(9) לפקודה}}.

{{ח:חתימות|כ״ה בשבט התשמ״ו (4 בפברואר 1986)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו למעביד מאת קופת גמל כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו למעביד מאת קופת גמל כהכנסה), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1070|צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו למעביד מאת קופת גמל כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4240.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת גמל“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 1|בסעיף 47 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכומים ששולמו למעביד מקופת גמל“ – לרבות ריבית, הפרשי הצמדה ורווחים אחרים ושמקורם בתשלומי מעביד לקופת גמל וכן סכומים שהמעביד נהג בהם כאילו נתקבלו מהקופה והופקדו בה מחדש ותבע את ניכוים לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 17.5|סעיף 17(5) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת סכומים ששולמו למעביד מקופת גמל כהכנסה}}
{{ח:ת}} סכומים ששולמו למעביד מקופת גמל יהיו הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:חתימות|ח׳ באייר התשמ״א (12 במאי 1981)}}
* '''יורם ארידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו מקופת גמל לקצבה לעמית עצמאי במצב אבטלה כהכנסה לעניין ניכוי במקור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו מקופת גמל לקצבה לעמית עצמאי במצב אבטלה כהכנסה לעניין ניכוי במקור), התשפ״א–2021}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 3358|צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו מקופת גמל לקצבה לעמית עצמאי במצב אבטלה כהכנסה לעניין ניכוי במקור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9436.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”סכומים ששולמו מקופת גמל לקצבה לעמית עצמאי במצב אבטלה“ – סכומים ששולמו ליחיד בהתאם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 23|לסעיף 23(ב3) לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}, ובהתאם {{ח:חיצוני|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (משיכת כספים של עמית-עצמאי במצב אבטלה) (הוראת שעה)|לתקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (משיכת כספים של עמית–עצמאי במצב אבטלה) (הוראת שעה), התשפ״א–2021}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת סכומים ששולמו מקופת גמל לקצבה לעמית עצמאי במצב אבטלה כהכנסה}}
{{ח:ת}} סכומים ששולמו מקופת גמל לקצבה לעמית עצמאי במצב אבטלה יהיו הכנסה לעניין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:חתימות|כ״ט בסיוון התשפ״א (9 ביוני 2021)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו מקרן השתלמות כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו מקרן השתלמות כהכנסה), התשנ״ח–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 74|צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו מקרן השתלמות כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5861.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 292|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6214.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן השתלמות“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} קרן השתלמות, כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ה|בסעיף 3(ה) לפקודה}};
{{ח:תתת|(2)}} קרן השתלמות לעצמאים, כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 17.5א|בסעיף 17(5א) לפקודה}};
{{ח:תתת|(3)}} קרן השתלמות לחברי קיבוץ, כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 58א|בסעיף 58א לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמית“ – יחיד שהשתלמו בעדו כספים לקרן השתלמות בין בידיו ובין בידי אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפקדה מוטבת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16א|בסעיף 9(16א)(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16ב|או 9(16ב) לפקודה}}, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכומים מקרן השתלמות“ – סכומים שמשך עמית מחשבונו בקרן השתלמות, לרבות ריבית, הפרשי הצמדה ורווחים אחרים, אשר אינם פטורים ממס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16א|סעיף 9(16א) לפקודה}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16ב|סעיף 9(16ב) לפקודה}} לפני שחלפו המועדים הקבועים באותם סעיפים, למעט כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} סכומים שעמית שהוא עובד הפקיד בקרן השתלמות כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ה|בסעיף 3(ה) לפקודה}};
{{ח:תתת|(2)}} סכומים שבעת הפקדתם חויב עליהם העמית במס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ה|סעיף 3(ה) לפקודה}};
{{ח:תתת|(3)}} סכומים שלא הותרו בניכוי, לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 17.5א|סעיף 17(5א) לפקודה}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 58א|סעיף 58א לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכומי ריבית חייבת“ – ריבית ורווחים ששילמה קרן השתלמות לאחר שחלפו המועדים הקבועים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16א|בסעיף 9(16א)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16ב|או 9(16ב) לפקודה}}, לפי הענין, ולמעט ריבית ורווחים שמקורם בהפקדה מוטבת כשהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16א|באותם סעיפים}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת סכומים ששולמו לעמית מקרן השתלמות כהכנסה}}
{{ח:ת}} סכומים מקרן השתלמות וסכומי ריבית חייבת יהיו הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:חתימות|ט׳ בתשרי התשנ״ח (10 באוקטובר 1997).}}
* '''יעקב נאמן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת עמלת ביטוח כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת עמלת ביטוח כהכנסה), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||צו בדבר קביעת עמלת ביטוח כהכנסה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 494|צו מס הכנסה (קביעת עמלת ביטוח כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1526.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 2052|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2027.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 2378|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3747.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשכ״ז, תשל״ז}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אדם העוסק בעסקי ביטוח בישראל, לרבות סוכן, מורשה או מתווך בעסקי ביטוח;
{{ח:תתת|(2)}} קופות חולים למיניהן,
{{ח:תת}} המשלמים עמלת ביטוח בין על חשבונם הם ובין מטעמו או על חשבונו של אדם אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקבל“ – אדם המקבל עמלת ביטוח, למעט מבטח כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|בחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, תשי״א–1951}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמלת ביטוח“ – הסכומים המשתלמים למקבל על ידי מבטח, לרבות מס ערך מוסף על פי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, תשל״ו–1975}}, והכל בין בכסף ובין בשווה כסף, בין במישרין ובין בעקיפין, כדמי עמלה, הענקה, הקצבה, הטבה, דמי ניהול, דמי רכישה, דמי גביה, החזרת הוצאות ותשלומים אחרים כיוצא באלה, למעט תשלומים שעליהם חלה חובת הניכוי, לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת)|תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת), תשי״ז–1957}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת עמלת ביטוח כהכנסה}}
{{ח:ת}} עמלת ביטוח תהיה הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (קביעת עמלת ביטוח כהכנסה), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|ו׳ בטבת תשכ״ד (22 בדצמבר 1963)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת ריבית על תעודות השתתפות הוליס כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת ריבית על תעודות השתתפות הוליס כהכנסה), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||צו בדבר קביעת ריבית על תעודות השתתפות הוליס 23 כהכנסה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 959|צו מס הכנסה (קביעת ריבית על תעודות השתתפות הוליס כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3476.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”תעודות השתתפות“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (הנחה במס על הכנסה מריבית על תעודות השתתפות הוליס)|בצו מס הכנסה (הנחה במס על הכנסה מריבית על תעודות השתתפות הוליס), תשל״ו–1976}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת ריבית כהכנסה}}
{{ח:ת}} ריבית המשתלמת לתושב ישראל על תעודות השתתפות תהא הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (קביעת ריבית על תעודות השתתפות הוליס כהכנסה), תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|יהושע רבינוביץ שר האוצר}}
* '''כ״ט בשבט'''
תשל״ו (27 בינואר 1976)
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת שכר סופרים כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת שכר סופרים כהכנסה), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||צו בדבר קביעת שכר סופרים כהכנסה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 493|צו מס הכנסה (קביעת שכר סופרים כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1526.pdf}}, {{ח:תיבה|1800|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1620.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 2052|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2027.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 2378|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3747.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ז, תשל״ז}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצירה ספרותית“, ”יצירה אמנותית“ ו”יצירה דרמטית“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 1|בחוק זכות יוצרים, 1911}} (להלן – החוק), לרבות יצירה המיועדת לפרסום ביצירה קיבוצית {{ח:הערה|[בחוק החדש: יצירה משותפת]}} כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 1|בחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוציא לאור“ – אדם המשלם שכר סופרים, בין על חשבונו הוא, בין מטעמו או על חשבונו של אדם אחר, למעט יחיד המשלם שכר כאמור שלא בתחום עסקו או משלח ידו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקבל“ – אדם המקבל שכר סופרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר סופרים“ – סכומים המשתלמים למקבל על ידי מוציא לאור, בעד רכישת זכות או זכות שימוש או מתן רשיון לפי {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 37|סעיף 5(2) לחוק}}, ביצירות ספרותיות, אמנותיות, דרמטיות ומוסיקליות, לרבות רכישת זכות או זכות שימוש המוקנות לפי כל דין, והכל בין בכסף ובין בשווה כסף, בין בתשלומים חד פעמיים ובין בתשלומים תקופתיים, לרבות החזר הוצאות ולרבות מס ערך מוסף על פי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, תשל״ו–1975}}, אך למעט תשלומים שעליהם חלה חובת ניכוי לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה)|התקנות החלות על ניכוי מס הכנסה ממשכורת או משכר עבודה}}, שהן בתוקף ביום התשלום.

{{ח:סעיף|2|קביעת שכר סופרים כהכנסה}}
{{ח:ת}} שכר סופרים יהיה הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (קביעת שכר סופרים כהכנסה), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|ב׳ בטבת תשכ״ד (18 בדצמבר 1963)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת שכר עובדי פושט רגל או חברה בפירוק כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת שכר עובדי פושט רגל או חברה בפירוק כהכנסה), תשל״ב–1971}}
{{ח:קטע3||צו בדבר קביעת שכר עובדי פושט רגל או חברה בפירוק כהכנסה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 277|צו מס הכנסה (קביעת שכר עובדי פושט רגל או חברה בפירוק כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2774.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”שכר עובדי פושט רגל או חברה בפירוק“ – סכומים המשתלמים על ידי הנאמן בפשיטת רגל או על ידי המפרק בפירוק חברה לעובד של פושט הרגל או של החברה המתפרקת, בעד עבודתו, לרבות סכומים המהווים החזר הוצאות, והכל בין במישרין ובין בעקיפין, בין בתשלום חד־פעמי ובין בשיעורין, למעט תשלומים שעליהם חלה חובת הניכוי לפי דין אחר.

{{ח:סעיף|2|קביעת שכר עובדי פושט רגל או חברה בפירוק כהכנסה}}
{{ח:ת}} שכר עובדי פושט רגל או חברה בפירוק יהיה הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 {{ח:הערה|לפקודה}}}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (קביעת שכר עובדי פושט רגל או חברה בפירוק כהכנסה), תשל״ב–1971“.

{{ח:חתימות|י״ט בחשון תשל״ב (7 בנובמבר 1971)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת תמורה, תשלום או רווח הון ממכירת נייר ערך או מעסקה עתידית כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת תמורה, תשלום או רווח הון ממכירת נייר ערך או מעסקה עתידית כהכנסה), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 374|צו מס הכנסה (קביעת תמורה, תשלום או רווח הון ממכירת נייר ערך או מעסקה עתידית כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6218.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:תת|(א)}} בצו זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחידת השתתפות בשותפות נפט“ ו”יחידת השתתפות בשותפות סרטים“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}}, הנסחרות בבורסה בישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ניירות ערך“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}}, לרבות איגרות חוב של מדינת ישראל ומילווה מכוח {{ח:חיצוני|חוק מילווה המדינה|חוק מילווה המדינה, התשל״ט–1979}}, הנסחרים בבורסה בישראל או בבורסה או בשוק מוסדר מחוץ לישראל, וכן יחידת השתתפות בשותפות נפט או יחידת השתתפות בשותפות סרטים וזכות באיגוד מקרקעין, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|בחוק מיסוי מקרקעין}}, הנסחרות בבורסה בישראל, למעט נייר ערך שנקבע כנייר ערך זר לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|סעיפים 105יא}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 129ב|או 129ב לפקודה}} ולמעט איגרת חוב ומילווה המדינה שהונפקו או שהוצאו לפני יום ג׳ באייר התש״ס (8 במאי 2000);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עסקה עתידית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}}, ואולם עד לתום שנת המס 2006, למעט עסקה עתידית שנקבעה כנייר ערך זר לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|סעיפים 105יא}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 129ב|או 129ב לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מונח אחר בצו זה תהיה המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}}, אם לא נאמר במפורש אחרת.

{{ח:סעיף|2|קביעת תמורה או רווח הון כהכנסה}}
{{ח:ת}} תמורה, תשלום רווח הון או רווח הון ריאלי במכירת ניירות ערך או בעסקה עתידית, יהיו הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:חתימות|י״ז בטבת התשס״ג (22 בדצמבר 2002)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת תקופה לגבי ניירות ערך מסחריים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת תקופה לגבי ניירות ערך מסחריים), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 1295|צו מס הכנסה (קביעת תקופה לגבי ניירות ערך מסחריים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5457.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ה|הגדרת ”ניירות ערך מסחריים“ בסעיף 16ה}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ה|סעיף 16ה לפקודת מס הכנסה}} בוטל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300605.pdf|בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 132), התשס״ב–2002}}, ולכן צו מס הכנסה (קביעת תקופה לגבי ניירות ערך מסחריים), התשנ״ב–1992 אינו תקף עוד.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת תקופה}}
{{ח:ת}} התקופה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ה|הגדרת ”ניירות ערך מסחריים“}}, לא תפחת משבעה ימים ולא תעלה על שנה.

{{ח:חתימות|י״ג בסיון התשנ״ב (14 ביוני 1992)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד דמי פגיעה בעבודה ותגמול בעד שירות במילואים כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד דמי פגיעה בעבודה ותגמול בעד שירות במילואים כהכנסה), תשל״ט–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 1000|צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד דמי פגיעה בעבודה ותגמול בעד שירות במילואים כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3971.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פגיעה בעבודה“ – סכומים המשתלמים בשל פגיעה בעבודה על פי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה סימן ג|סימן ד׳ לפרק ג׳ של החוק לביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תגמול בעד שירות במילואים“ – סכומים המשתלמים על פי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יב|פרק ו׳4 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת הכנסה}}
{{ח:ת}} דמי פגיעה בעבודה ותגמול בעד שירות במילואים יהיו הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום ד׳ בניסן תשל״ט (1 באפריל 1979).

{{ח:חתימות|ה׳ בניסן תשל״ט (2 באפריל 1979)}}
* '''שמחה ארליך'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עבודה חקלאית או תוצרת חקלאית כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עבודה חקלאית או תוצרת חקלאית כהכנסה), תשל״ט–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 1758|צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עבודה חקלאית או תוצרת חקלאית כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4019.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 16|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4029.pdf}}, {{ח:תיבה|1102|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4097.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 1342|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5055.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ז}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חקלאי“ – כל אחד מאלה –
{{ח:תתת|(1)}} חבר בני אדם שהכנסתו או חלק מהכנסתו מחקלאות או שעיסוקו או חלק מעיסוקו עבודה חקלאית, ויחיד שעיקר הכנסתו מחקלאות או שעיקר עיסוקו עבודה חקלאית;
{{ח:תתת|(2)}} כל המשלם תשלום בעד עבודה חקלאית או תוצרת חקלאית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ראש קבוצה“ – יחיד המקבל תשלומים בסכום כולל בעד עבודה חקלאית שבוצעה על ידי מספר אנשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משלם“ –
{{ח:תתת|(1)}} חקלאי המשלם לראש קבוצה – בעד עבודה חקלאית;
{{ח:תתת|(2)}} כל המשלם למגדל בין במישרין ובין באמצעות אגודה חקלאית שהמגדל חבר בה בשל פרי הדר, כותנה, אגוזי אדמה, סלק סוכר, זיתים וטבק בעד התוצרת החקלאית האמורה;
{{ח:תתת|(3)}} יצואן המשלם בעד תוצרת חקלאית שנועדה ליצוא;
{{ח:תתת|(4)}} בעל יקב – המשלם בעד ענבי יין;
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודה חקלאית“ – ביצוע עבודה מכל סוג בחקלאות או מתן שירות מכל סוג למשק חקלאי לרבות שירותי עיבוד התוצרת החקלאית, הובלתה, שיווקה או ניהול המשק – עד הוצאת התוצרת החקלאית מהמשק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוצרת חקלאית“ – כל תוצרת חקלאית המיועדת ליצוא וכן פרי הדר, כותנה, אגוזי אדמה, סלק סוכר, זיתים, טבק וענבי יין אף אם אינם מיועדים ליצוא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלום בעד עבודה חקלאית או תוצרת חקלאית“ – סכומים המשתלמים על ידי המשלם, לרבות סכומים המהווים החזר הוצאות, ולרבות מס ערך מוסף לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, תשל״ו–1975}}, בין אם התשלום הוא מטעמו או על חשבונו של המשלם ובין מטעמו או על חשבונו של אדם אחר, והכל בין במישרין ובין בעקיפין, בין בתשלום חד פעמי ובין בשעורים, בין בכסף ובין בשווה כסף, למעט תשלומים שעליהם חלה חובת הניכוי לפי דין אחר.

{{ח:סעיף|2|קביעת תשלומים כהכנסה}}
{{ח:ת}} תשלומים בעד עבודה חקלאית או תוצרת חקלאית יהיו הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום י׳ בתשרי תש״ם (1 באוקטובר 1979).

{{ח:חתימות|ח׳ באב תשל״ט (1 באוגוסט 1979)}}
* '''שמחה ארליך'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עבודות בניה ועבודות הובלה כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עבודות בניה ועבודות הובלה כהכנסה), תשל״ד–1973}}
{{ח:קטע3||צו בדבר קביעת תשלומים בעד עבודות בניה ועבודות הובלה כהכנסה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 422|צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עבודות בניה ועבודות הובלה כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3101.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 2377|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3747.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 1432|צו מס הכנסה (תיקון צווים שונים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3995.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ז, תשל״ט}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלומים בעד עבודות בניה או עבודות הובלה“ – סכומים המשתלמים למקבל מאת קבלן בעד ביצוע עבודות בניה או עבודות הובלה, בין בכסף ובין בשווה כסף, בין על חשבונו הוא ובין מטעמו או על חשבונו של אחר, לרבות סכומים המהווים החזר הוצאות, ולרבות מס ערך מוסף על פי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, תשל״ו–1975}}, והכל בין במישרין ובין בעקיפין, בין בתשלום חד־פעמי ובין בשיעורים, למעט תשלומים שעליהם חלה חובת הניכוי לפי דין אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודות בניה“ – לרבות עבודות חפירה, ביוב, סלילת כבישים ודרכים, עבודות עפר ועבודות הקשורות בהכנה לבניה ובהשלמתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודות הובלה“ – הובלת משאות ביבשה בעד קבלן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלן“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אדם שעסקו או חלק מעסקו ביצוע עבודות בניה על חשבונו או על חשבון אדם אחר;
{{ח:תתת|(2)}} אגודה חקלאית שיתופית, כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 62|בסעיף 62 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקבל“ – אדם המקבל תשלומים בעד עבודות בניה או עבודות הובלה.

{{ח:סעיף|2|קביעת תשלומים בעד עבודות בניה, שכירת ציוד המשמש לביצוע עבודות בניה או הובלה כהכנסה|תיקון: תשל״ט}}
{{ח:ת}} תשלומים בעד עבודות בניה, שכירת ציוד המשמש לביצוע עבודות בניה או עבודות הובלה יהיו הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עבודות בניה כהכנסה), תש״ל–1970 – בטל.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עבודות בניה ועבודות הובלה כהכנסה), תשל״ד–1973“.

{{ח:חתימות|י״ב בכסלו תשל״ד (7 בדצמבר 1973)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עבודות הלבשה, עבודות מתכת, עבודות חשמל ואלקטרוניקה ועבודות הובלה כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עבודות הלבשה, עבודות מתכת, עבודות חשמל ואלקטרוניקה ועבודות הובלה כהכנסה), תשל״ד–1973}}
{{ח:קטע3||צו בדבר קביעת תשלומים בעד עבודות הלבשה, מתכת, חשמל ואלקטרוניקה, והובלה כהכנסה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 424|צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עבודות הלבשה, עבודות מתכת, עבודות חשמל ואלקטרוניקה ועבודות הובלה כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3101.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 2379|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3747.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 1433|צו מס הכנסה (תיקון צווים שונים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3995.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 750|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4327.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ז, תשל״ט, תשמ״ב}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלומים“ – בעד עבודות הלבשה, עבודות מתכת, עבודות חשמל ואלקטרוניקה ועבודות הובלה – סכומים המשתלמים מאת מזמין, בין בכסף ובין בשווה כסף, בין על חשבונו הוא ובין מטעמו או על חשבונו של אדם אחר, למי שעושה בעדו עבודות בענף מהענפים האמורים שבו עיקר עסקו של המזמין, או למי שמוכר למזמין מוצרים שייצר ושהם באותו ענף שבו עיקר עסקו של המזמין, לרבות סכומים המהווים החזר הוצאות, ולרבות מס ערך מוסף על פי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, תשל״ו–1975}}, בין במישרין ובין בעקיפין, בין בתשלום חד־פעמי ובין בשיעורים; לענין זה יראו עבודות מתכת ועבודות חשמל ואלקטרוניקה כענף אחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודות הלבשה“ – לרבות ייצור הלבשה ומוצרי טכסטיל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודות מתכת“ – לרבות ייצור מתכת בסיסית, ייצור מוצרי מתכת ומכונות וכן פעולות שמהותן תיקונים בתעשיית המתכת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודות חשמל ואלקטרוניקה“ – לרבות ייצור ציוד חשמלי ואלקטרוני וכן פעולות שמהותן תיקונים בתעשיית החשמל והאלקטרוניקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודות הובלה“ – הובלת נוסעים ומשאות ביבשה, לרבות גרירה, או ארגון הובלה כאמור לשם ביצועה בידי אחרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזמין“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} כל אדם המשלם בעד הולכת נוסעים לעבודה וחזרה – לענין תשלום כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} חבר־בני־אדם שעיקר עסקו עבודות הלבשה, עבודות מתכת או עבודות חשמל ואלקטרוניקה, וכל אדם שעיקר עסקו עבודות הובלה.

{{ח:סעיף|2|קביעת תשלומים בעד עבודות הלבשה, מתכת, חשמל ואלקטרוניקה והובלה כהכנסה}}
{{ח:ת}} תשלומים בעד עבודות הלבשה, עבודות מתכת, עבודות חשמל ואלקטרוניקה ועבודות הובלה, יהיו הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (קביעת תשלומים בעד עבודות הלבשה, עבודות מתכת, עבודות חשמל ואלקטרוניקה ועבודות הובלה כהכנסה), תשל״ד–1973“.

{{ח:חתימות|י״ב בכסלו תשל״ד (7 בדצמבר 1973)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת תשלומים ששולמו לבעל יחידה בקרן נאמנות כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת תשלומים ששולמו לבעל יחידה בקרן נאמנות כהכנסה), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 390|צו מס הכנסה (קביעת תשלומים ששולמו לבעל יחידה בקרן נאמנות כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6218.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל יחידה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 1|בסעיף 105יא לפקודה}}, למעט בעל יחידה הנמנה עם המפורטים {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי מריבית, מדיבידנד ומרווחים מסוימים)#תוספת|בתוספת לתקנות מס הכנסה (ניכוי מריבית), התשס״ג–2002}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייב“ – אדם המשלם לבעל יחידה תמורה בעת מעירת יחידה בקרן נאמנות, בין על חשבונו הוא ובין מטעמו או על חשבונו של אדם אחר, במישרין או בעקיפין, לרבות מוסד כספי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}}, שבאמצעותו משתלמת ההכנסה, במישרין או בעקיפין, וכן קרן נאמנות המשלמת לבעל יחידה תשלומים וכל המשלם לו תשלומים, תמורה או רווחים על חשבונה או מטעמה, למעט יחיד המשלם תמורה בעת מכירת יחידה בקרן נאמנות שלא בתחום עסקו או משלח ידו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן נאמנות“ ו”יחידה“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 1|בסעיף 105יא לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת תשלומים תמורה ורווח הון כהכנסה}}
{{ח:ת}} תשלומים, רווחים, תמורה, רווח הון ורווח הון ריאלי ששילם חייב לבעל יחידה יהיו הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).

{{ח:חתימות|י״ז בטבת התשס״ג (22 בדצמבר 2002)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (שיעור המס על רווח הון במכירת נייר ערך זר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (שיעור המס על רווח הון במכירת נייר ערך זר), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 1291|צו מס הכנסה (שיעור המס על רווח הון במכירת נייר ערך זר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5457.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 25|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5931.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ב|סעיפים 16ב}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|97(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 98|ו־98}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים)|צו מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים), התשנ״ב–1992}}, ”נייר ערך זר“ מוגדר לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ה|סעיף 16ה לפקודת מס הכנסה}}; אולם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ה|הסעיף האמור}} בוטל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300605.pdf|בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 132), התשס״ב–2002}}, ולכן {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים)|צו מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים), התשנ״ב–1992}} {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (שיעור המס על רווח הון במכירת נייר ערך זר)|וצו מס הכנסה (שיעור המס על רווח הון במכירת נייר ערך זר), התשנ״ב–1992}} אינם תקפים עוד.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך זר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים)|בצו מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים), התשנ״ב–1992}}.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס על הפרשי שער ושיעור המס|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} יחיד יהיה פטור ממס על הכנסה מהפרשי שער מפדיון איגרת חוב שהיא נייר ערך זר.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה|בחלק ה לפקודה}}, יחיד תושב ישראל שיש לו רווח הון במכירת נייר ערך זר, יהיה פטור ממס על חלק רווח ההון שהוא סכום אינפלציוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}}, ויהיה חייב על יתרת רווח ההון במס בשיעור של 35%.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות פסקה (1) לא יחולו על יחיד שהחזיק בנייר הערך או בזכות לרכישתו (להלן – נייר הערך), קודם לרישומו למסחר בבורסה.
{{ח:תתתת|(א)}} על חלק רווח ההון השווה לרווח ההון שהיה נצמח אילו נמכר הנייר ביום הרישום למסחר בבורסה, כשהוא מתואם לפי שיעור עליית המדד מיום הרישום ועד ליום המכירה.
{{ח:תתתת|(ב)}} כאשר התמורה ממכירת נייר הערך נמוכה מהתמורה שהיתה מתקבלת אילו נמכר נייר הערך מיד לאחר רישומו למסחר בבורסה, כשהיא מתואמת לפי שיעור עליית המדד מיום הרישום ועד ליום המכירה.
{{ח:תתת}} לענין זה, ”שיעור עליית המדד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בפקודה}} ואם נרכש נייר הערך במטבע חוץ – שיעור עליית שער החליפין של אותו מטבע.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בהגדרה ”סכום אינפלציוני“ בסעיף 88 לפקודה}}, אם נרכש נייר הערך במטבע חוץ, יחושב הסכום האינפלציוני כך שיראו כמדד את שער המטבע שבו נרכש נייר הערך.

{{ח:חתימות|י״ג בסיון התשנ״ב (14 ביוני 1992)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (קביעת מדינות לענין בורסה ושוק מוסדר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (קביעת מדינות לענין בורסה ושוק מוסדר), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 243|צו מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (קביעת מדינות לענין בורסה ושוק מוסדר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6292.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)#סעיף 6|ההגדרה ”בורסה“ בסעיף 6}}, {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|לחוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה), התשמ״ה–1985}} (להלן – חוק התיאומים), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מדינות}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|חוק התיאומים}} יראו כל בורסה וכל שוק מוסדר בכל מרינה מחוץ לישראל קביעת מדינות בבורסה או בשוק מוסדר, לפי הענין.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).

{{ח:חתימות|כ״ד בטבת התשס״ד (18 בינואר 2004)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (תשלום המס בזמן הגשת דין וחשבון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (תשלום המס בזמן הגשת דין וחשבון), תשי״ג–1953}}
{{ח:קטע3||צו בדבר תשלום המס בזמן הגשת דין וחשבון}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ג, 1048|צו מס הכנסה (תשלום המס בזמן הגשת דין וחשבון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0362.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 182|סעיף 63(2)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה, 1947}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תשלום המס בזמן הגשת דין וחשבון}}
{{ח:ת}} כל נישום, למעט יחיד שלפחות 75 אחוז מהכנסתו היא הכנסה החייבת במס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|פסקאות (ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.5|או (ה) לסעיף 5(1) לפקודה}}, חייב, בזמן שהוא מגיש את הדין וחשבון לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 43א(1) או (2) לפקודה}} או את הדין וחשבון המשוער לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 133|סעיף 43א(3) לפקודה}}, לשלם את סכום המס המגיע ממנו לפי אותו דין וחשבון.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (תשלום המס בזמן הגשת דין וחשבון), תשי״ג–1953“.

{{ח:חתימות|כ״ו באייר תשי״ג (11 במאי 1953)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס מסוייג ומס מותרות (תשמישי קדושה ליהודים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס מסוייג ומס מותרות (תשמישי קדושה ליהודים), תשי״ג–1952}}
{{ח:קטע3||צו לקביעת תשמישי קדושה ליהודים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ג, 46|צו מס מסוייג ומס מותרות (תשמישי קדושה ליהודים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0302.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ד, 697|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0444.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס קניה (טובין ושירותים)#תוספת פרט 6|סעיף 5 לתוספת}} {{ח:חיצוני|חוק מס קניה (טובין ושירותים)|לחוק מס מסוייג ומס מותרות, תשי״ב–1952}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תשמישי קדושה ליהודים}}
{{ח:ת}} תשמישי קדושה ליהודים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} דרושים לקיום מצוות הדת.

{{ח:סעיף|2|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תקפו של צו זה הוא מיום י״א באלול תשי״ב (1 בספטמבר 1952).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס מסוייג ומס מותרות (תשמישי קדושה ליהודים), תשי״ג–1952“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} חמש מגילות

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} מגילות נביאים

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} טליתים קטנים

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} טליתים גדולים

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} ציציות

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} כיפות

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} מעילים לספרי תורה

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת פרט 8}}
{{ח:ת}} פרוכיות לארונות קודש

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת פרט 9}}
{{ח:ת}} מפות לכיסוי חלות שבת

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת פרט 10}}
{{ח:ת}} מפות לכיסוי מצות בפסח

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת פרט 11}}
{{ח:ת}} תיקים לטליתים

{{ח:סעיף*|12||עוגן=תוספת פרט 12}}
{{ח:ת}} תיקים לתפילין

{{ח:סעיף*|13||עוגן=תוספת פרט 13}}
{{ח:ת}} אבנטים לספרי תורה

{{ח:סעיף*|14||עוגן=תוספת פרט 14}}
{{ח:ת}} אבנטים לתפילה

{{ח:סעיף*|15||עוגן=תוספת פרט 15}}
{{ח:ת}} כתרי תורה

{{ח:סעיף*|16||עוגן=תוספת פרט 16}}
{{ח:ת}} ידות לספרי תורה

{{ח:סעיף*|17||עוגן=תוספת פרט 17}}
{{ח:ת}} טסים לספרי תורה

{{ח:סעיף*|18||עוגן=תוספת פרט 18}}
{{ח:ת}} נרתיקים לספרי תורה מנהג ספרד

{{ח:סעיף*|19||עוגן=תוספת פרט 19}}
{{ח:ת}} חלפים לשחיטה

{{ח:סעיף*|20||עוגן=תוספת פרט 20}}
{{ח:ת}} אזמל מילה

{{ח:סעיף*|21||עוגן=תוספת פרט 21}}
{{ח:ת}} שופרות

{{ח:סעיף*|22||עוגן=תוספת פרט 22}}
{{ח:ת}} אתרוגים ולולבים

{{ח:סעיף*|23||תיקון: תשי״ד|עוגן=תוספת פרט 23}}
{{ח:ת}} בד לתכריכים.

{{ח:חתימות|ה׳ בתשרי תשי״ג (24 בספטמבר 1952)}}
* '''משה שפירא'''
שר הדתות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס מסוייג ומס מותרות (תשמישי קדושה לנוצרים ולמוסלמים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס מסוייג ומס מותרות (תשמישי קדושה לנוצרים ולמוסלמים), תשי״ג–1952}}
{{ח:קטע3||צו לקביעת תשמישי קדושה לנוצרים ולמוסלמים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ג, 47|צו מס מסוייג ומס מותרות (תשמישי קדושה לנוצרים ולמוסלמים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0302.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ד, 854|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0448.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס קניה (טובין ושירותים)#תוספת פרט 6|סעיף 5 לתוספת}} {{ח:חיצוני|חוק מס קניה (טובין ושירותים)|לחוק מס מסוייג ומס מותרות, תשי״ב–1952}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תשמישי קדושה לנוצרים}}
{{ח:ת}} תשמישי קדושה לנוצרים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת א׳}} דרושים לקיום מצוות הדת.

{{ח:סעיף|2|תשמיש קדושה למוסלמים}}
{{ח:ת}} תשמישי קדושה למוסלמים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת ב|בתוספת ב׳}} דרושים לקיום מצוות הדת.

{{ח:סעיף|3|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תקפו של צו זה הוא מיום י״א באלול תשי״ב (1 בספטמבר 1952).

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס מסוייג ומס מותרות (תשמישי קדושה לנוצרים ולמוסלמים), תשי״ג–1952“{{ח:הערה|.}}

{{ח:קטע2|תוספת א|תוספת א׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת א פרט 1}}
{{ח:ת}} צלבים

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת א פרט 2}}
{{ח:ת}} מוצלבים

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת א פרט 3}}
{{ח:ת}} פסלים מקודשים

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת א פרט 4}}
{{ח:ת}} מדליות מקודשות

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת א פרט 5}}
{{ח:ת}} תמונות מקודשות

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת א פרט 6}}
{{ח:ת}} מחרוזות תפילת

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת א פרט 7}}
{{ח:ת}} קערות ובקבוקים למים מקודשים.

{{ח:קטע2|תוספת ב|תוספת ב׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} מחרוזות תפילה

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשי״ד}}
{{ח:ת}} בד לתכריכים.

{{ח:חתימות|ה׳ בתשרי תשי״ג (24 בספטמבר 1952)}}
* '''משה שפירא'''
שר הדתות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס ערך מוסף (קביעת מדינות גובלות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס ערך מוסף (קביעת מדינות גובלות), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1202|צו מס ערך מוסף (קביעת מדינות גובלות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5668.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 30|סעיפים 30(א)(10)}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 145|ו־145}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מדינות גובלות}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 30|סעיף 30(א)(10) לחוק}}, אלה מדינות גובלות:
{{ח:תת|(1)}} הרפובליקה הערבית של מצרים;
{{ח:תת|(2)}} הממלכה ההאשמית של ירדן.

{{ח:חתימות|כ״ח באדר א׳ התשנ״ה (28 בפברואר 1995)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס ערך מוסף (קביעת מוסד כספי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס ערך מוסף (קביעת מוסד כספי), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||צו בדבר קביעת מוסד כספי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1309|צו מס ערך מוסף (קביעת מוסד כספי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3687.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 1783|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4132.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 1|סעיפים 1}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 145|ו־145}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|לחוק מס ערך מוסף, תשל״ו–1975}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מוסד כספי|תיקון: תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} אלה יהיו מוסדות כספיים לענין {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|החוק}}:
{{ח:תתת|(1)}} עוסק שהוא חבר הבורסה לניירות ערך בתל־אביב בע״מ וש־75% או יותר ממחזור העסקאות שלו נובעים מעסקאותיו בתור שכזה;
{{ח:תתת|(2)}} עוסק שהוא נאמן או מנהל קרן כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק להשקעות משותפות בנאמנות, תשכ״א–1961}}, וש־75% או יותר ממחזור העסקאות שלו נובעים מעסקאות בתור שכזה;
{{ח:תתת|(3)}} מי שעסקו במכירת מטבע חוץ או ניירות ערך או מסמכים סחירים אחרים, ולענין זה יראו כמי שעסקו במכירת ניירות ערך או מסמכים סחירים אחרים, אף אם הוא רוכש אותם לצורך קבלת פרעונם או פדיונם.
{{ח:תת|(ב)}} מוסד כספי לפי סעיף קטן (א), לרבות מי שהמנהל רשם אותו כעוסק, יודיע על כך למנהל במכתב רשום תוך 30 יום מיום תחילתו של צו זה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום י״ג בניסן תשל״ז (1 באפריל 1977).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס ערך מוסף (קביעת מוסד כספי), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|ב׳ בניסן תשל״ז (28 במרס 1977)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס ערך מוסף (קביעת שיעור ריבית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס ערך מוסף (קביעת שיעור ריבית), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||צו בדבר קביעת שיעור ריבית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1598|צו מס ערך מוסף (קביעת שיעור ריבית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3524.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 2436|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3752.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 166|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3911.pdf}}, {{ח:תיבה|1792|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4021.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 567|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4065.pdf}}, {{ח:תיבה|2069|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4144.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 180|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4182.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 855|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4583.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 170|תיקון והוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4872.pdf}}, {{ח:תיבה|372|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4890.pdf}}, {{ח:תיבה|756|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4920.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 58|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4976.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 93|סעיפים 93}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 97|ו־97}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|לחוק מס ערך מוסף, תשל״ו–1975}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 145|סעיף 145 לחוק}}, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|צו המסים (שינוי שיעור ריבית)|צו המסים (שינוי שיעור ריבית), התשמ״ט–1989}}, שיעור הריבית לענין {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 93|הגדרת ”הפרשי הצמדה וריבית“ בסעיף 93 לחוק}} יהיה 4% לשנה.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת שיעור ריבית|תיקון: תשל״ז, תשל״ט, תשל״ט־2, תש״ם, תש״ם־2, תשמ״א, תשמ״ד, תשמ״ו, תשמ״ו־2, תשמ״ו־3, תשמ״ז}}
{{ח:ת}} שיעור הריבית לענין {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 93|הגדרת ”הפרשי הצמדה וריבית“ בסעיף 93 לחוק}} ולענין {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 97|סעיף 97 לחוק}} יהיה 24%.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|החוק}} כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 147|בסעיף 147 לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס ערך מוסף (קביעת שיעור ריבית), תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|ד׳ באייר תשל״ו (4 במאי 1976)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ"רים ומוסדות כספיים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ״רים ומוסדות כספיים), התשנ״ג–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ג, 272|צו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ״רים ומוסדות כספיים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5491.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 846|תיקון – הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6176.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 110|תיקון – הוראת שעה [תשס״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6281.pdf}}, {{ח:תיבה|283|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6296.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 920|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6495.pdf}}, {{ח:תיבה|990|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6498.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 1104|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6792.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 534|הוראת שעה [תשס״ט] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6850.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 708|הוראת שעה [תשס״ט] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6979.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1659|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7160.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 1274|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7256.pdf}}, {{ח:תיבה|1304|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7257.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 164|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7571.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 2326|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11248.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, ובאישור הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שיעור המס על מלכ״ר|תיקון: תשס״ב, תשס״ד, תשס״ד־2, תשס״ו}}
{{ח:ת}} שיעורו של מס שכר שישולם על פעילות בישראל של מלכ״ר יהיה 7.5%.

{{ח:סעיף|2|שיעור המס על מוסד כספי|תיקון: תשס״ב, תשס״ד, תשס״ד־2, תשס״ו, תשס״ו־2, תשס״ט, תש״ע, תשע״א, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ו, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} השיעור של מס השכר ורווח שישולם על פעילות בישראל של מוסד כספי יהיה 18% מהשכר ששילם והרווח שהפיק.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיפים 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2}} לענין מס שכר ולענין מס שכר וריווח – מן השכר המשתלם בעד עבודה בחודש ינואר 1993.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} צו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ״רים ומוסדות כספיים), התשנ״א–1991 – בטל.

{{ח:חתימות|כ״ז בכסלו התשנ״ג (22 בדצמבר 1992)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס ערך מוסף (שיעור המס על עסקה ועל יבוא טובין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס ערך מוסף (שיעור המס על עסקה ועל יבוא טובין), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 913|צו מס ערך מוסף (שיעור המס על עסקה ועל יבוא טובין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6416.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 920|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6495.pdf}}, {{ח:תיבה|990|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6498.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 1022|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6785.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 534|הוראת שעה [תשס״ט] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6850.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 262|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6950.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1510|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7145.pdf}}, {{ח:תיבה|1568|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7151.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 1236|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7254.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 1906|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7553.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1840|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11179.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, ולאחר התייעצות עם ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שיעור המס|תיקון: תשס״ו, תשס״ו־2, תשס״ט, תש״ע, תשע״א, תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ג, תשע״ה, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} שיעור המס על עסקה בישראל ועל יבוא טובין יהיה 18% ממחיר העסקה או הטובין.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} צו מס ערך מוסף (שיעור המס על עסקה ועל יבוא טובין), התשנ״ג–1992 – בטל.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום כ״ז באב התשס״ה (1 בספטמבר 2005).

{{ח:חתימות|ט׳ באב התשס״ה (14 באוגוסט 2005)}}
* '''אהוד אולמרט'''
ממלא מקום שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]