gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (קביעת ריבית מטבע חוץ לענפי הביטוח, שיעור הריבית ודרך חישובה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (קביעת ריבית מטבע חוץ לענפי הביטוח, שיעור הריבית ודרך חישובה), התשפ״ה–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ה, 736|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (קביעת ריבית מטבע חוץ לענפי הביטוח, שיעור הריבית ודרך חישובה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11645.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 37א|סעיפים 37א}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 112|ו־112}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”ריבית ה־Term SOFR לשלושה חודשים“ – ריבית דולרית משתנה, במונחים שנתיים, לתקופה של שלושה חודשים, כפי שמפורסמת על ידי בורסת CME (Chicago Mercantile Exchange), שני ימי עסקים לפני תחילת הרבעון, בדף המידע ”SR3M“ של ספק המידע LSEG (רויטרס) או בדף אחר שיבוא במקומו.

{{ח:סעיף|2|שיעור ריבית במטבע חוץ}}
{{ח:ת}} שיעור הריבית המתווספת לתגמולי ביטוח שיש לשלמם במטבע חוץ או במטבע ישראלי המחושב לפי ערכו של מטבע חוץ בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק חוזה הביטוח#סעיף 28|סעיף 28(ד) לחוק חוזה הביטוח, התשמ״א–1981}} (להלן – שיעור הריבית במטבע חוץ), יהיה, לכל רבעון, בשיעור ריבית ה־Term SOFR לשלושה חודשים, בתוספת 1.26161 נקודות אחוז.

{{ח:סעיף|3|פרסום שיעור ריבית במטבע חוץ}}
{{ח:ת}} החשב הכללי במשרד האוצר או מי שהוא הסמיכו לכך יפרסם ברשומות ובאתר האינטרנט של משרד האוצר את שיעור הריבית במטבע חוץ לכל רבעון; הפרסום באינטרנט ייעשה בתוך 10 הימים הראשונים של כל רבעון, לגבי אותו רבעון.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf|חוק פסיקת ריבית והצמדה (תיקון מס׳ 9), התשפ״ד–2023}}, לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf|סעיף 116 לחוק האמור}} {{ח:הערה|(ביום 1.1.2025)}} (להלן – יום התחילה).

{{ח:סעיף|5|תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות אלה יחולו גם לעניין חוזי ביטוח שנכרתו לפני יום התחילה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), תקנות אלה לא יחולו על תגמולי ביטוח שהמועד שהיה על המבטח לשלמם, לפי דין או הסכם, חל לפני יום התחילה.

{{ח:חתימות|ז׳ בתשרי התשפ״ה (9 באוקטובר 2024)}}
* '''בצלאל סמוטריץ׳'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ פנסיוני ובשיווק פנסיוני) (אגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ פנסיוני ובשיווק פנסיוני) (אגרות), התשס״ו–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 568|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ פנסיוני ובשיווק פנסיוני) (אגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6468.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ פנסיוני ובשיווק פנסיוני)#סעיף 42|סעיף 42}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ פנסיוני ובשיווק פנסיוני)|לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ פנסיוני ובשיווק פנסיוני), התשס״ה–2005}}, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39ב|וסעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”סוכן יחיד“ ו”סוכן תאגיד“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות הפיקוח על עסקי הביטוח (אגרות)|בתקנות הפיקוח על עסקי הביטוח (אגרות), התשמ״ד–1984}} (להלן – תקנות האגרות).

{{ח:סעיף|2|יועץ פנסיוני שהוא יחיד וסוכן שיווק פנסיוני}}
{{ח:ת}} על יועץ פנסיוני שהוא יחיד ועל סוכן שיווק פנסיוני יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הפיקוח על עסקי הביטוח (אגרות)|תקנות האגרות}} כאילו היו סוכן יחיד.

{{ח:סעיף|3|יועץ פנסיוני שהוא חברה או שותפות}}
{{ח:ת}} על יועץ פנסיוני שהוא חברה או שותפות יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הפיקוח על עסקי הביטוח (אגרות)|תקנות האגרות}} כאילו היה סוכן תאגיד.

{{ח:חתימות|כ״ח בשבט התשס״ו (26 בפברואר 2006)}}
* '''אהוד אולמרט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (אי-תחולת הוראות על חברה מנהלת שבשליטת עמיתיה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (אי־תחולת הוראות על חברה מנהלת שבשליטת עמיתיה), התשע״ה–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 214|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (אי־תחולת הוראות על חברה מנהלת שבשליטת עמיתיה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7441.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 9|סעיפים 9(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 10|10(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 60|ו־60}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מנהלת שבשליטת עמיתיה“ – חברה מנהלת שכל מחזיקי אמצעי השליטה בה אינם חייבים בהיתר לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 32|סעיפים 32(ב) לחוק הפיקוח על הביטוח}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 9|או 9(ב) לחוק}} ושמתקיים בה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא מנהלת רק קופות גמל ענפיות;
{{ח:תתת|(2)}} היא חברה מנהלת של קרן ותיקה שהחברה בשליטה של עמיתיה ושתקנונה אוסר על חלוקת רווחים לבעלי מניותיה.

{{ח:סעיף|2|אי־תחולת הוראות על חברה מנהלת שבשליטת עמיתיה}}
{{ח:ת}} על חברה מנהלת שבשליטת עמיתיה לא יחולו ההוראות לגבי מבטח בלא שולט לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#פרק ג סימן ו|סימנים ו׳ לפרק ג׳}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#פרק ד סימן א1|ו־א׳1}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#פרק ד סימן א2|ו־א׳2 לפרק ד׳ בחוק הפיקוח על הביטוח}}.

{{ח:סעיף|3|אי־תחולת הוראות על עמיתים בחברה המנהלת רק קופות גמל ענפיות ובחברה מנהלת שבשליטת עמיתיה}}
{{ח:ת}} על עמיתים בחברה המנהלת רק קופות גמל ענפיות ובחברה מנהלת שבשליטת עמיתיה לא יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 32|סעיף 32(א1) בחוק הפיקוח על הביטוח}}.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתה של {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} ביום ח׳ בטבת התשע״ד (11 בדצמבר 2013).

{{ח:חתימות|כ״ג בחשוון התשע״ה (16 בנובמבר 2014)}}
* '''יאיר לפיד'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (החלת סעיף 16(ד)(6) לחוק על קופת ביטוח ומבטח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (החלת סעיף 16(ד)(6) לחוק על קופת ביטוח ומבטח), התשע״ג–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 504|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (החלת סעיף 16(ד)(6) לחוק על קופת ביטוח ומבטח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7204.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 56|סעיף 56(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|החלת {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 16|סעיף 16(ד) לחוק}}}}
{{ח:ת}} על קופת ביטוח, ועל מבטח המנהל קופה כאמור, יחול {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 16|סעיף 16(ד)(6) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013).

{{ח:חתימות|כ״ז בכסלו התשע״ג (11 בדצמבר 2012)}}
* '''יובל שטייניץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (הרשאה לנהל יותר מקופת גמל אחת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (הרשאה לנהל יותר מקופת גמל אחת), התשע״ב–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 1660|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (הרשאה לנהל יותר מקופת גמל אחת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7160.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 328|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7193.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 2|סעיף 2(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}} (להלן – חוק הפיקוח על קופות גמל), ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חברה מנהלת של כמה קופות גמל באמצעות גופים מתפעלים אחדים|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} חברה מנהלת אשר ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010)|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010), התשס״ט–2009}}, ניהלה יותר מקופת גמל אחת מכל סוג מסוגי קופות הגמל המפורטים {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 2|בסעיף 2(ג)(4) עד (7) לחוק קופות גמל}} באמצעות יותר מגוף מתפעל אחד, או, בלי לגרוע מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, שכתוצאה מהעברה של קופת גמל לניהולה מחברה מנהלת אחרת או ממיזוג שלה עם חברה מנהלת אחרת, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, ניהלה יותר מקופת גמל אחת מכל סוג כאמור באמצעות יותר מגוף מתפעל אחד, ושערב תחילתן של תקנות אלה ניהלה יותר מקופת גמל אחת מכל סוג כאמור באמצעות יותר מגוף מתפעל אחד, תהיה רשאית –
{{ח:תת|(1)}} להמשיך ולנהל באמצעות כל אחד מהגופים המתפעלים כאמור, קופת גמל אחת מכל סוג כאמור עד יום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014);
{{ח:תת|(2)}} אם לאחר תחילתן של תקנות אלה העבירה תפעול של קופת גמל כאמור בפסקה (1) מבין גופים אשר כל אחד מהם, כאמור בפסקה (1), מתפעל קופת גמל אחת מהסוג המועבר כאמור – להמשיך ולנהל את קופת הגמל הנוספת שתפעולה הועבר כאמור באמצעות הגוף המתפעל שאליו הועבר התפעול, עד לתום שנה ממועד ביצוע ההעברה האמורה או עד יום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014), לפי המוקדם; לעניין זה, ”גוף מתפעל“ – גוף הנותן לחברה מנהלת שירותי תפעול לקופת גמל שבניהולה, לרבות חברה מנהלת אשר מתפעלת בעצמה קופת גמל שבניהולה.

{{ח:סעיף|2|חברה מנהלת אשר רכשה ניהול של קופת גמל או שהתמזגה עם חברה מנהלת אחרת}}
{{ח:ת}} חברה מנהלת אשר ניהול קופת גמל מסוגי הקופות המפורטים {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 2|בסעיף 2(ג) לחוק קופות גמל}} הועבר אליה מחברה מנהלת אחרת לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 41|סעיפים 41}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 42|או 42 לחוק האמור}} או שהתמזגה עם חברה מנהלת אחרת, ומועד העברת הניהול כאמור או המיזוג חל לאחר יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011), תהיה רשאית, עד לתום שנה ממועד העברת הניהול או המיזוג, לפי העניין, לנהל קופת גמל נוספת אחת מסוג קופת הגמל שהניהול בה הועבר אליה או שהיתה בניהולה של החברה המנהלת שעמה התמזגה.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ה בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012).

{{ח:חתימות|א׳ בתמוז התשע״ב (21 ביוני 2012)}}
* '''יובל שטייניץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (משיכת כספים חלקית מקרן השתלמות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (משיכת כספים חלקית מקרן השתלמות), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 748|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (משיכת כספים חלקית מקרן השתלמות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6984.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 23|סעיפים 23}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 60|ו־60}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}} (להלן – חוק הפיקוח על קופות גמל), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – כ״ו בטבת התשס״ג (31 בדצמבר 2002), ובקרן השתלמות לעצמאים – כ״ה בכסלו התשס״ג (30 בנובמבר 2002);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרכיבי חשבון קרן השתלמות“ – מרכיב תשלומי המעביד ומרכיב תשלומי העובד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלומי ההפקדה המוטבת“ – תשלומים ששולמו לקרן ההשתלמות מהמועד הקובע ואילך שהם: תשלומי ההפקדה המוטבת, כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16א|בסעיף 9(16א)(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16ב|או (16ב) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלומים חייבים“ – תשלומים ששולמו לקרן ההשתלמות מהמועד הקובע ואילך שאינם תשלומי ההפקדה המוטבת.

{{ח:סעיף|2|משיכה חלקית מקרן השתלמות}}
{{ח:תת|(א)}} עמית בקרן השתלמות המבקש למשוך חלק מן הכספים מחשבונו בקרן ההשתלמות, תשלם לו החברה המנהלת של קרן ההשתלמות את הכספים מכל אחד ממרכיבי חשבון קרן ההשתלמות, לפי סדר זה:
{{ח:תתת|(1)}} מחלק מרכיב חשבון קרן ההשתלמות של התשלומים החייבים;
{{ח:תתת|(2)}} מחלק מרכיב חשבון קרן ההשתלמות של תשלומים עד המועד הקובע;
{{ח:תתת|(3)}} מחלק מרכיב חשבון קרן ההשתלמות של תשלומי ההפקדה המוטבת.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), ביקש העמית מן החברה המנהלת של קרן ההשתלמות למשוך את הכספים מחשבונו בקרן ההשתלמות באופן שונה מן הסדר שנקבע בתקנת משנה (א), תשלם לו החברה המנהלת את הכספים לפי בקשתו.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 90 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ג באדר א׳ התשע״א (27 בפברואר 2011)}}
* '''יובל שטייניץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (עמלות מותרות לגבייה בידי מערכת חברתית לתיווך באשראי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (עמלות מותרות לגבייה בידי מערכת חברתית לתיווך באשראי), התשפ״ה–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ה, 2118|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (עמלות מותרות לגבייה בידי מערכת חברתית לתיווך באשראי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11952.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 25יז|פסקה (1) להגדרה ”ריבית“ שבסיפה להגדרה ”מערכת חברתית לתיווך באשראי“ שבסעיף 25יז}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לווה“, ”צבר אשראי“ ו”רישיון“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 25יז|בסעיף 25יז לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת“ – מערכת חברתית לתיווך באשראי שניתן כנגדה רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 25יח|סעיף 25יח לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|עמלה למתן אשראי}}
{{ח:ת}} השיעור המרבי של עמלה למתן אשראי שרשאית מערכת לגבות מלווה בעד עסקת האשראי שנכרתה מולו לצורך כיסוי הוצאות תפעול המערכת, הקבוע בטור א׳ בטבלה שלהלן, הוא בהתאם לסכום צבר האשראי שבמערכת במועד כריתת העסקה האמורה, הקבוע בטור ב׳ שלצידו:
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} שיעור עמלה מרבי למתן אשראי	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} סכום צבר האשראי במערכת במיליוני שקלים חדשים

{{ח:תת|(1)}} 10%
עד 100

{{ח:תת|(2)}} 8%
למעלה מ־100

{{ח:סעיף|3|עודפי הכנסות על הוצאות}}
{{ח:ת}} נוצרו עודפי הכנסות מעבר לסך כל הוצאות התפעול של המערכת כפי שנקבע בדוחות הכספיים של המערכת לעניין שנת כספים מסוימת כתוצאה מגביית עמלות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, יוחזרו העודפים ללווים שמהם נגבו העמלות במערכת באותה השנה באופן יחסי בהתאם לסך העמלות ששילם כל לווה, וזאת עד תום הרבעון השני בשנת הכספים העוקבת.

{{ח:חתימות|כ״ט בסיוון התשפ״ה (25 ביוני 2025)}}
* '''בצלאל סמוטריץ׳'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפסיכולוגים (אגרות רישום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפסיכולוגים (אגרות רישום), התשמ״ד–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 52|תקנות הפסיכולוגים (אגרות רישום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4531.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 62|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5138.pdf}}, {{ח:תיבה|713|תיקון (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5181.pdf}}, {{ח:תיבה|717|תקנות אגרות בריאות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5181.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1069|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4603.pdf}}, {{ח:תיבה|2547|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4700.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 799|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4771.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 223|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4877.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 401|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5003.pdf}}, {{ח:תיבה|903|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5028.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 195|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5066.pdf}}, {{ח:תיבה|746|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5102.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים#סעיף 57|סעיף 57}} {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים|לחוק הפסיכולוגים, התשל״ז–1977}}, (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרת רשום בפנקס|תיקון: תשמ״ט, תשמ״ט־2, תשמ״ט־3, [הודעות]}}
{{ח:ת}} בעד רישום בפנקס הפסיכולוגים, תשולם עם מתן תעודת רישום, אגרה כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות אגרות בריאות#תוספת 2 פרט 12|בסעיף 12 בתוספת השניה לתקנות אגרות בריאות, התשמ״ט–1989}} (להלן – תקנות האגרות).

{{ח:סעיף|2|אגרת היתר זמני|תיקון: תשמ״ט, תשמ״ט־2, תשמ״ט־3, [הודעות]}}
{{ח:ת}} בעד היתר זמני לעסוק בפסיכולוגיה, למעט מומחיות מוכרת לפי {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים#סעיף 19|סעיף 19 לחוק}}, תשולם, עם מתן תעודת ההיתר הזמני, אגרה כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות אגרות בריאות#תוספת 2 פרט 12|בסעיף 12 בתוספת השניה לתקנות האגרות}}.

{{ח:סעיף|3|אגרת תואר מומחה|תיקון: תשמ״ט, תשמ״ט־2, תשמ״ט־3, [הודעות]}}
{{ח:ת}} בעד רישום כמומחה בפנקס כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה)#סעיף 29|בתקנה 29 לתקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה), התשל״ט–1979}}, תשולם בעת מתן אישור תואר מומחה, אגרה כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות אגרות בריאות#תוספת 2 פרט 12|בסעיף 12 בתוספת השניה לתקנות האגרות}}.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשמ״ט־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הפסיכולוגים (אגרת רישום), התשל״ט–1979 – בטלות.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום כ״ד בתשרי התשמ״ג (1 באוקטובר 1983).

{{ח:חתימות|כ״ז באלול התשמ״ג (5 בספטמבר 1983)}}
* '''אליעזר שוסטק'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפסיכולוגים (ייחוד פעולות לפסיכולוג חינוכי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפסיכולוגים (ייחוד פעולות לפסיכולוג חינוכי), תש״ם–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 566|תקנות הפסיכולוגים (ייחוד פעולות לפסיכולוג חינוכי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4065.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים#סעיף 8|סעיף 8(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים|לחוק הפסיכולוגים, תשל״ז–1977}}, ולאחר התייעצות במועצת הפסיכולוגים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסיכולוג חינוכי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה)|בתקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה), תשל״ט–1979}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת חינוכית“ – מוסדות חינוך לגיל הרך, בתי ספר יסודיים, חטיבות ביניים, בתי ספר חינוכיים וחינוך מיוחד.

{{ח:סעיף|2|ייחוד פעולות}}
{{ח:ת}} לא יכריע פסיכולוג בבעיות של תלמיד במערכת חינוכית הכרוכות ביחסי הגומלין של התלמיד והמערכת החינוכית, אלא אם הוא פסיכולוג חינוכי.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים יום מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ג בחשון תש״ם (13 בנובמבר 1979)}}
* '''אליעזר שוסטק'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפסיכולוגים (מומחיות מוכרת – פסיכולוגיה התפתחותית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפסיכולוגים (מומחיות מוכרת – פסיכולוגיה התפתחותית), התשס״ד–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 27|תקנות הפסיכולוגים (מומחיות מוכרת – פסיכולוגיה התפתחותית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6270.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 52|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10798.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים#סעיף 8|סעיף 8(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים|לחוק הפסיכולוגים, התשל״ז–1977}}, ולאחר התייעצות במועצת הפסיכולוגים, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
'''תקנות הפסיכולוגים (מומחיות מוכרת – פסיכולוגיה התפתחותית), התשס״ד–2003 בוטלו ביום 26.9.2023.'''
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסיכולוג התפתחותי“ – פסיכולוג שעיסוקו בפסיכולוגיה התפתחותית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסיכולוגיה התפתחותית“ – אבחון, ייעוץ וטיפול פסיכולוגי באדם מיום היוולדו עד מלאת לו תשע שנים.

{{ח:סעיף|2|קביעת מומחיות מוכרת}}
{{ח:ת}} ענף פסיכולוגיה התפתחותית הוא מומחיות מוכרת.

{{ח:סעיף|3|המשך טיפול מעבר לגיל תשע שנים}}
{{ח:ת}} ראה פסיכולוג התפתחותי כי מטופל זקוק להמשך טיפול, מעבר לגיל תשע שנים, רשאי הוא להמשיך ולטפל בו אף מעבר לגיל זה.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הפסיכולוגים (מומחיות מוכרת – פסיכולוגיה התפתחותית), התשמ״ח–1988 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ח באלול התשס״ג (25 בספטמבר 2003)}}
* '''דני נוה'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפסיכולוגים (עבירות ועונשין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפסיכולוגים (עבירות ועונשין), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 1336|תקנות הפסיכולוגים (עבירות ועונשין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4110.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים#סעיף 53|סעיף 53(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים|לחוק הפסיכולוגים, תשל״ז–1977}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 16(2) לפקודת הפרשנות}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|עבירות}}
{{ח:ת}} אי קיום הוראות תקנה מהתקנות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} היא עבירה.

{{ח:סעיף|2|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על תקנה מהתקנות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, דינו – מאסר שלושה חדשים או קנס 1000 שקלים או שניהם כאחד.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה עשרה ימים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה)#סעיף 3|תקנה 3 לתקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה), תשל״ט–1979}};

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הפסיכולוגים (פרסומת)|תקנות הפסיכולוגים (פרסומת), תשל״ט–1979}}.

{{ח:חתימות|ב׳ בניסן תש״ם (19 במרס 1980)}}
* '''אליעזר שוסטק'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפסיכולוגים (פסיכולוגיה רפואית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפסיכולוגים (פסיכולוגיה רפואית), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״א, 807|תקנות הפסיכולוגים (פסיכולוגיה רפואית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6106.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים#סעיף 8|סעיף 8}} {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים|לחוק הפסיכולוגים, התשל״ז–1977}}, ולאחר התייעצות עם מועצת הפסיכולוגים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מומחיות מוכרת}}
{{ח:ת}} ענף פסיכולוגיה רפואית הוא מומחיות מוכרת.

{{ח:סעיף|2|ועדה מקצועית ראשונה}}
{{ח:תת|(א)}} מועצת הפסיכולוגים במליאתה תמליץ למנהל על פסיכולוגים שנתקיימו בהם הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה)#סעיף 31|תקנה 31(ג)(2)(א)(1) לתקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה), התשל״ט–1979}} (להלן – תקנות אישור תואר מומחה), לשמש חברי הועדה המקצועית הראשונה לפסיכולוגיה רפואית.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי לאשר תואר מומחה–מדריך בפסיכולוגיה רפואית לפסיכולוגים שעליהם המליצה המועצה כאמור בתקנת משנה (א) ולמנותם לחברי הועדה המקצועית הראשונה לפסיכולוגיה רפואית והרכבה לא יפחת מחמישה חברים.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו, ”ועדה מקצועית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה)|בתקנות אישור תואר מומחה}}.

{{ח:חתימות|ט״ז באייר התשס״א (9 במאי 2001)}}
* '''נסים דהן'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפסיכולוגים (פסיכולוגיה שיקומית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפסיכולוגים (פסיכולוגיה שיקומית), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 952|תקנות הפסיכולוגים (פסיכולוגיה שיקומית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4087.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים#סעיף 8|סעיף 8}} {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים|לחוק הפסיכולוגים, תשל״ז–1977}}, ולאחר התייעצות במועצת הפסיכולוגים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מומחיות מוכרת}}
{{ח:ת}} פסיכולוגיה שיקומית היא מומחיות מוכרת.

{{ח:סעיף|2|תיקון {{ח:חיצוני|תקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה)#תוספת|התוספת לתקנות ההתמחות}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|תקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה)|בתקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה), תשל״ט–1979}} (להלן – תקנות ההתמחות).}}

{{ח:סעיף|3|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה רשאית למנות לפסיכולוגיה שיקומית ועדה מקצועית ראשונה כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה)|בתקנות ההתמחות}} (להלן – הועדה המקצועית) מבין אלה שחטיבת הפסיכולוגיה השיקומית שבהסתדרות הפסיכולוגים (להלן – החטיבה) הכירה בהם כפסיכולוגים שיקומיים מדריכים.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהחל בהתמחות בפסיכולוגיה שיקומית שנה או יותר לפני תחילתן של תקנות אלה, בהתאם לתכנית שאישרה החטיבה, רשאי להמשיך בהתמחותו לפי אותה תכנית והיא תבוא במקום זו הנקובה {{ח:חיצוני|תקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה)#תוספת|בתוספת לתקנות ההתמחות}} ובלבד שהמשיך בה ברציפות עד לאישור תואר המומחה.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה המקצועית רשאית לאשר למי שהחל בהתמחות לפי תכנית שאישרה החטיבה, פחות משנה לפני תחילתן של תקנות אלה, לפי בקשתו, תכנית התמחות מיוחדת שונה מזו הנקובה {{ח:חיצוני|תקנות הפסיכולוגים (אישור תואר מומחה)#תוספת|בתוספת לתקנות ההתמחות}} בהתחשב בעבודתו ובהכשרתו הקודמות.

{{ח:חתימות|כ״ג בחשון תש״ם (13 בנובמבר 1979)}}
* '''אליעזר שוסטק'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפסיכולוגים (פרטי רישום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפסיכולוגים (פרטי רישום), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פרטי הרישום בפנקס הפסיכולוגים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 2485|תקנות הפסיכולוגים (פרטי רישום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3754.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים#סעיף 12|סעיפים 12(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים#סעיף 57|ו־57(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים|לחוק הפסיכולוגים, תשל״ז–1977}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרטי רישום}}
{{ח:ת}} בפנקס הפסיכולוגים יירשמו הפרטים שלהלן של כל אחד מהזכאים לרישום כפסיכולוגים, וכל שינוי בהם:
{{ח:תת|(1)}} שם המשפחה, השם הפרטי והשמות הקודמים, בעברית ובלטינית;
{{ח:תת|(2)}} תאריך הלידה ומקומה;
{{ח:תת|(3)}} המין;
{{ח:תת|(4)}} מספר תעודת זהות;
{{ח:תת|(5)}} שם האב;
{{ח:תת|(6)}} המען;
{{ח:תת|(7)}} התאריך שבו נרשם בפנקס;
{{ח:תת|(8)}} מספר הרישום בפנקס.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים|החוק}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הפסיכולוגים (פרטי רישום), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|כ״א באב תשל״ז (5 באוגוסט 1977)}}
* '''אליעזר שוסטק'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפעלת רכב (סדרי דין בבקשות להארכת תקופת הפסילה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפעלת רכב (סדרי דין בבקשות להארכת תקופת הפסילה), תשל״ד–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי דין בבקשות בענין פסילה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 1159|תקנות הפעלת רכב (סדרי דין בבקשות להארכת תקופת הפסילה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3168.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 244|סעיף 227}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|לחוק סדר הדין הפלילי, תשכ״ה–1965}} {{ח:חיצוני|חוק הפעלת רכב (מנועים ודלק)#סעיף 11|וסעיף 11}} {{ח:חיצוני|חוק הפעלת רכב (מנועים ודלק)|לחוק הפעלת רכב (מנועים ודלק), תשכ״א–1960}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה“ – בקשה להארכת תקופת הפסילה או לביטול הפסילה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפעלת רכב (מנועים ודלק)#סעיף 11|בסעיף 11(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משיב“ –
{{ח:תתת|(1)}} אדם שנפסל לפי {{ח:חיצוני|חוק הפעלת רכב (מנועים ודלק)#סעיף 10|סעיף 10 לחוק}} מהחזיק ברשיון, אם הוגשה הבקשה מאת היועץ המשפטי לממשלה או בא־כוחו;
{{ח:תתת|(2)}} המפקח, אם הוגשה הבקשה מאת אדם שנפסל לפי {{ח:חיצוני|חוק הפעלת רכב (מנועים ודלק)#סעיף 10|סעיף 10 לחוק}} מהחזיק ברשיון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט“ – בית משפט השלום שבאזור שיפוטו מתגורר המשיב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו“ – צו על אישור הפסילה, ביטולה, קיצורה או הארכתה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפעלת רכב (מנועים ודלק)#סעיף 11|בסעיף 11(ב) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הגשת בקשה}}
{{ח:ת}} בקשה תוגש למזכירות בית המשפט בחמישה עתקים ויצויינו בה שמות המבקש, המשיב והעדים ומענם וכן המסמכים שישמשו בידי המבקש לביסוס טענותיו.

{{ח:סעיף|3|צירוף מסמכים}}
{{ח:ת}} לבקשה יצורפו חמישה העתקים מהצו וכן תצהיר בחמישה עתקים לאימות העובדות שעליהן מסתמך המבקש.

{{ח:סעיף|4|אישור מגיש הבקשה}}
{{ח:ת}} פקיד בית המשפט יציין על עתקי הבקשה את יום הגשתה ומועד שמיעתה ויחזיר אחד מהם למגיש הבקשה; אישור מגיש הבקשה על קבלת העותק דינו כדין אישור המבקש על קבלת הזמנה לדין.

{{ח:סעיף|5|מסירת עותק הבקשה}}
{{ח:ת}} עותק אחד של הבקשה, עם המצורפות אליה, יומצא למשיב לפחות שלושה ימים לפני המועד שנקבע לשמיעת הבקשה, ועותק שני יומצא לפרקליט המחוז.

{{ח:סעיף|6|נוכחות המבקש}}
{{ח:ת}} לא התייצב המבקש או בא כוחו במועד שנקבע לשמיעת הבקשה, רשאי השופט לדון בבקשה ולהחליט שלא בפני המבקש או לבטל את הבקשה או לדחות את שמיעתה.

{{ח:סעיף|7|סמכויות השופט}}
{{ח:ת}} השופט הדן בבקשה רשאי לא להיזקק –
{{ח:תת|(1)}} לטענות פגם בבקשה או בתצהיר או בהגשתם;
{{ח:תת|(2)}} לטענה או לראיה שלא הוזכרו בבקשה.

{{ח:סעיף|8|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הפעלת רכב (סדרי דין בבקשות להארכת תקופת הפסילה), תשל״ד–1974“.

{{ח:חתימות|כ״ו בניסן תשל״ד (18 באפריל 1974)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות (אמות מידה לשימוש במרבב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות (אמות מידה לשימוש במרבב), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 954|תקנות הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות (אמות מידה לשימוש במרבב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7640.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 576|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7764.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות#סעיף 7א|סעיף 7א}} {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות|לחוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות, התשע״ב–2012}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף שידור“ – כל אחד מאלה, ולעניין פסקאות (1) עד (4) בלבד שאינו מופץ באמצעות תחנות שידור ספרתיות –
{{ח:תתת|(1)}} גוף המפורט {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות#סעיף 6|בסעיף 6(א)(2) לחוק}} שקיבל רישיון לשידורי טלוויזיה;
{{ח:תתת|(2)}} גוף המפורט {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות#סעיף 6|בסעיף 6(א)(5) לחוק}} שביקש כי שידוריו יופצו באמצעות תחנות שידור ספרתיות והעמיד את הבטוחות הנדרשות להבטחת תשלום דמי ההפצה בעד הפצת שידוריו במועד הבקשה כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} גוף המפורט {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות#סעיף 6|בסעיף 6(א)(7) לחוק}} שקיבל מהמועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין אישור הפעלה לתחילת שידוריו המלאים של הערוץ והעמיד את הבטוחות הנדרשות לצורך קבלת אישור ההפעלה כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} גוף המפורט {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק}}, שביקש כי שידוריו יופצו באמצעות תחנות שידור ספרתיות והעמיד את הבטוחות הנדרשות להבטחת תשלום דמי ההפצה בעד הפצת שידוריו במועד הבקשה כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} גוף המפורט {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות#סעיף 6|בסעיף 6(א) לחוק}}, שביקש כי שידוריו יופצו בערוץ נוסף בטכנולוגיית חדות גבוהה והעמיד את הבטוחות הנדרשות להבטחת תשלום דמי ההפצה בעד הפצת שידוריו במסגרת הערוץ הנוסף כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרבב חדש“ – מרבב שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות#סעיף 4|סעיף 4 לחוק}}, ושערב היום הקובע לא נעשה בו שימוש לשם הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיבולת“ – קיבולת מרבב חדש להפצת שידוריהם של גופי שידור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיבולת העולה על 50%“ – {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|2|שימוש במרבב חדש|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} שימוש במרבב חדש ייעשה לראשונה אם הקיבולת הנדרשת עומדת על הפצה של ערוץ טלוויזיה אחד לפחות בטכנולוגיית חדות רגילה או בטכנולוגיית חדות גבוהה.
{{ח:תת|(ב)}} מצא הגורם המפעיל כי התקיים התנאי בתקנת משנה (א) לשימוש במרבב החדש לראשונה, יודיע על כך בכתב לשר ולשר האוצר טרם השימוש במרבב החדש; בהודעתו כאמור, יפרט הגורם המפעיל את שיעור הקצאת הקיבולת הנדרשת במרבב החדש.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 6 חודשים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ׳ באדר ב׳ התשע״ו (30 במרס 2016)}}
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
ושר התקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הצלילה הספורטיבית (הטלת חובת ביטוח על צוללים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הצלילה הספורטיבית (הטלת חובת ביטוח על צוללים), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 1163|תקנות הצלילה הספורטיבית (הטלת חובת ביטוח על צוללים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4100.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 12|סעיף 12(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית|לחוק הצלילה הספורטיבית, תשל״ט–1979}}, ובאישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צולל“ – אדם המבצע צלילה ספורטיבית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פוליסה“ – לרבות כתב כיסוי וכתב כיסוי זמני.

{{ח:סעיף|2|חובת ביטוח}}
{{ח:ת}} לא יצלול אדם צלילה ספורטיבית אלא אם יש לו פוליסה בת־תוקף לפי דרישותיה של הרשות המוסמכת.

{{ח:סעיף|3|הדרישות לגבי ביטוח}}
{{ח:ת}} חובת הביטוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} תיחשב כממולאת, אם הפוליסה שהוצאה לצולל בידי מבטח כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|בחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, תשי״א–1951}}, מבטחת אותו מפני כל חבות שהוא עלול לחוב בשל חילוץ, פינוי, אשפוז וטיפול רפואי שנגרמו לו עקב תאונת צלילה.

{{ח:חתימות|ל׳ בשבט תש״ם (17 בפברואר 1980)}}
* '''זבולון המר'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הצלילה הספורטיבית (מכשיר צלילה אישי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הצלילה הספורטיבית (מכשיר צלילה אישי), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 1574|תקנות הצלילה הספורטיבית (מכשיר צלילה אישי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6923.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 1|סעיפים 1}} {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 12|ו־12}} {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית|לחוק הצלילה הספורטיבית, התשל״ט–1979}}, ובאישור ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת פרטים והשימוש בהם}}
{{ח:ת}} אלה הפריטים האחרים המתווספים למכשיר צלילה עצמאי הניזון מגז דחוס, שכל צולל חייב להצטייד בהם:
{{ח:תת|(1)}} מאזן ציפה, הכולל מנגנון ניפוח מבוקר, באמצעות מקור גז דחוס;
{{ח:תת|(2)}} אבזמי שחרור מהיר מותקנים על חגורות מכשיר הצלילה העצמאי ועל המשקולות;
{{ח:תת|(3)}} מכשיר למדידת זמן;
{{ח:תת|(4)}} מכשיר למדידת עומק;
{{ח:תת|(5)}} מכשיר למדידת לחץ הגז במכל, במשך כל זמן הצלילה;
{{ח:תת|(6)}} מקור נשימה חלופי נוסף הניזון ממכל הגז הדחוס.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הצלילה הספורטיבית (מכשיר צלילה אישי), התש״ם–1980 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שישים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ח באב התש״ע (8 באוגוסט 2010)}}
* '''לימור לבנת'''
שרת התרבות והספורט
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הצלילה הספורטיבית (צלילת היכרות בבריכת שחייה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הצלילה הספורטיבית (צלילת היכרות בבריכת שחייה), התשפ״ה–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ה, 236|תקנות הצלילה הספורטיבית (צלילת היכרות בבריכת שחייה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11550.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 2א|סעיפים 2א(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 12|ו־12(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית|לחוק הצלילה הספורטיבית, התשל״ט–1979}} (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות המוסמכת, ובאישור ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בריכת שחייה“ – מבנה מלאכותי המכיל מים ומשמש למטרות שחייה, שכשוך, נופש ושעשועי מים, ספורט, לימוד, טיפול במים או ריפוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדריך“ – מדריך צלילה שהוסמך לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 6|סעיף 6 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הקלות לעניין צלילת היכרות הנערכת בבריכת שחייה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 2א|בסעיף 2א(ב)(4) לחוק}}, בצלילת היכרות הנערכת בבריכת שחייה לכמה צוללים במשותף, יוקצה מדריך אחד לכל ארבעה צוללים לכל היותר, ובלבד שמתקיימים התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} המספר הכולל של הצוללים בבריכת השחייה לא יעלה על 8 צוללים;
{{ח:תת|(2)}} עומק הקרקעית בבריכת השחייה או באזור מתוחם בבריכה שבו נערכת צלילת ההיכרות לא יעלה על 2.2 מטרים;
{{ח:תת|(3)}} המדריך ילווה את הצוללים ויפקח על כל אחד מהם, בכל משך צלילת ההיכרות;
{{ח:תת|(4)}} בלי לגרוע מהחובות לפי {{ח:חיצוני|תקנות הסדרת מקומות רחצה (בטיחות בבריכות שחייה)|תקנות הסדרת מקומות רחצה (בטיחות בבריכות שחייה), התשס״ד–2004}}, בקרבת הבריכה מצויה ערכת חמצן הזמינה לשימוש מיידי; בפסקה זו, ”ערכת חמצן“ – ערכה הכוללת, בין השאר, מכל חמצן, וסת ומסכות חמצן למבוגר ולילד.

{{ח:חתימות|ו׳ בחשוון התשפ״ה (7 בנובמבר 2024)}}
* '''מיקי מכלוף זוהר'''
שר התרבות והספורט
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הצלילה הספורטיבית (שירותי צלילה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הצלילה הספורטיבית (שירותי צלילה), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 1163|תקנות הצלילה הספורטיבית (שירותי צלילה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4100.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1576|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6923.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3500|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10263.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 236|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11550.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 1|סעיפים 1}} {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 12|ו־12(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית|לחוק הצלילה הספורטיבית, תשל״ט–1979}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שירותי צלילה|תיקון: תש״ע, תשפ״ב, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} אלה הם שירותי צלילה לענין {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית|החוק}}, אשר יסופקו בידי מרכזי צלילה שקיבלו רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 5|סעיף 5 לחוק}} בלבד, בכפוף להוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית|החוק}} ולהוראות הרשות המוסמכת:
{{ח:תתת|(1)}} הכשרה לקראת הסמכה כצולל ספורטיבי, לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(4)}} מתן הדרכה בצלילת היכרות לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 2א|סעיף 2א לחוק}};
{{ח:תתת|(5)}} מתן הדרכה בצלילה ספורטיבית לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 6|סעיף 6(ד) לחוק}};
{{ח:תתת|(6)}} הכשרת צולל ספורטיבי מוסמך לקראת הסמכתו כמדריך צלילה, לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 6|סעיף 6(א) לחוק}};
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(8)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(9)}} השכרה, בדיקה, שיפוץ, תיקון או מילוי גז דחוס בקשר למכשיר צלילה אישי או לאחד מאבזריו;
{{ח:תתת|(10)}} ביקורת הרשיונות והתעודות הנדרשים לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית|החוק}}, לרבות תעודת ביטוח אישית לצולל.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|ל׳ בשבט תש״ם (17 בפברואר 1980)}}
* '''זבולון המר'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הקרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות הברית וישראל (פטור ממסים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הקרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות הברית וישראל (פטור ממסים), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 1173|תקנות הקרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות הברית וישראל (פטור ממסים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4101.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 1325|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4262.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הקרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות הברית וישראל#סעיף 6|סעיף 6}} {{ח:חיצוני|חוק הקרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות הברית וישראל|לחוק הקרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות הברית וישראל, תש״ם–1979}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס הכנסה“ – מס הכנסה או מס ריווח הון כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס רכוש“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|בחוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס שבח מקרקעין“, ”תוספת מס“ ו”זכות במקרקעין“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח מקרקעין, תשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – ילד, בן זוג או ילדו של בן הזוג.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס הכנסה ומס רווחי הון}}
{{ח:ת}} הכנסתו של אזרח ארצות הברית או קרובו, שאינם תושבים קבועים בישראל, המועסקים על ידי הקרן או העוסקים בפרוייקט משותף למחקר ולפיתוח חקלאיים שיזמה הקרן לפי הסכם הקרן והנובעת מן הקרן, תהיה פטורה ממס הכנסה.

{{ח:סעיף|3|פטור ממס רכוש}}
{{ח:ת}} הקרן תהיה פטורה ממס הכנסה וממס רכוש החל על נכסים המשמשים במישרין למטרותיה.

{{ח:סעיף|4|פטור ממס שבח ותוספת מס}}
{{ח:ת}} הקרן תהיה פטורה ממס שבח מקרקעין או מתוספת מס בשל מכירה או רכישה, לפי הענין, של זכות במקרקעין המשמשים במישרין את מטרותיה.

{{ח:סעיף|5|פטור ממס מעסיקים|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} הקרן תהיה פטורה ממס מעסיקים.

{{ח:חתימות|ח׳ באדר תש״ם (25 בפברואר 1980)}}
* '''יגאל הורביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור) (אגרה בעד הגשת השגה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור) (אגרה בעד הגשת השגה), התשע״א–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 224|תקנות הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור) (אגרה בעד הגשת השגה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6946.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 480|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 501|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 608|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 479|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 699|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 616|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 574|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 844|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1959|הודעה}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 286|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1217|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1646|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 860|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10502.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1083|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11026.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 856|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11681.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 529|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12160.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)#סעיף 9א|סעיף 9א(ו)(2)}} {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)|לפקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור), 1943}}, בהתייעצות עם שר הבינוי והשיכון, באישור שר האוצר גם לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39ב|סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 1|סעיף 1(ב) לחוק־יסוד: משק המדינה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרה בעד הגשת השגה הודעה|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} בעד הגשת השגה לוועדת השגות תשולם אגרה בסכום של 1,059 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לנובמבר 2010; בשנת 2026, 1,324 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ב)}} סכום האגרה האמור בתקנת משנה (א) ישתנה ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום השינוי), לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי הקודם, ולעניין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה, המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם לו.
{{ח:תת|(ג)}} סכום אגרה שהשתנה כאמור בתקנת משנה (ב), יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב, וסכום של מחצית השקל החדש יעוגל כלפי מעלה.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל הכללי של משרד המשפטים יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח תקנת משנה (א), כפי שהשתנה עקב האמור בתקנה זו.

{{ח:חתימות|י״ח בכסלו התשע״א (25 בנובמבר 2010)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הראיות (שכר עורך-דין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הראיות (שכר עורך־דין), תשל״ח–1978}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שכר עורך־דין}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 1254|תקנות הראיות (שכר עורך־דין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3845.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 58|סעיפים 58}} {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 59|ו־59}} {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|לפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל״א–1971}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שכר עורך־דין}}
{{ח:ת}} השכר שיגבה עורך דין בעד שירותיו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 15|סעיף 15 לפקודה}} יהיה:
{{ח:תת|(1)}} בעד קבלת תצהיר שלא נערך בידי עורך הדין עצמו – 50 לירות;
{{ח:תת|(2)}} בעד קבלת תצהיר שנערך בידי עורך הדין – 25 לירות נוסף על השכר המגיע בעד ההכנה;
{{ח:ת}} הכל בנוסף למס ערך מוסף שחייב בו עורך הדין בעד מתן שירותו.

{{ח:סעיף|2|פטור}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} אינה חלה –
{{ח:תת|(1)}} על קבלת תצהיר בידי עובד המדינה או עובד בשירות תאגיד שהוקם לפי חוק כשהוא פועל במילוי תפקידו;
{{ח:תת|(2)}} על קבלת תצהיר במסגרת הסכם למתן שירותים משפטיים שתמורתם זכאי עורך הדין לתשלום כולל או למשכורת.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הראיות (שכר עורך דין ואגרות), תשל״ה–1974 – בטלות.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום כ״ד בניסן תשל״ח (1 במאי 1978).

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הראיות (שכר עורך־דין), תשל״ח–1978“.

{{ח:חתימות|ט״ז בניסן תשל״ח (29 באפריל 1978)}}
* '''שמואל תמיר'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרבנות הראשית לישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרבנות הראשית לישראל, התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 113|תקנות הרבנות הראשית לישראל|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4175.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרבנות הראשית לישראל#סעיף 4|סעיפים 4(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הרבנות הראשית לישראל#סעיף 31|ו־31}} {{ח:חיצוני|חוק הרבנות הראשית לישראל|לחוק הרבנות הראשית לישראל, התשמ״א–1980}}, ובאישור ועדה משותפת של ועדת החוקה חוק ומשפט וועדת פנים ואיכות הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סדר כהונת רבני העיר במועצה}}
{{ח:ת}} רבני העיר הספרדים והאשכנזים בערים ירושלים, תל־אביב־יפו, חיפה ובאר־שבע יכהנו במועצה לסירוגין מחצית תקופת כהונה של חבר מועצה נבחר, החל ביום שנבחרו חברי המועצה הנבחרים, לפי הסדר הבא:
{{ח:תת|(1)}} תוך שבעה ימים מיום שנבחרו חברי המועצה הנבחרים, ובבחירות הראשונות למועצה – תוך שבוע ימים מיום פרסום תקנות אלה ברשומות, יקבעו רבני העיר של ירושלים בהסכמה את סדר כהונתם במועצה; לא הגיעו לידי הסכמה כאמור, יכהן הקשיש שבהם במועצה מחצית תקופת כהונה ראשונה;
{{ח:תת|(2)}} היה רב העיר מירושלים המכהן במועצה מחצית תקופת כהונה ראשונה לפי פסקה (1) רב העיר הספרדי, יכהנו במועצה, מחצית תקופת כהונה ראשונה, מתל־אביב־יפו – רב עיר אשכנזי, מחיפה – רב עיר ספרדי, ומבאר שבע – רב עיר אשכנזי;
{{ח:תת|(3)}} היה רב העיר מירושלים המכהן המועצה מחצית תקופת כהונה ראשונה לפי פסקה (1) רב העיר האשכנזי, יכהנו במועצה מחצית תקופת כהונה ראשונה, מתל־אביב־יפו – רב עיר ספרדי, מחיפה – רב עיר אשכנזי, ומבאר שבע – רב עיר ספרדי.

{{ח:סעיף|2|התפנות מקום רב עיר}}
{{ח:ת}} נתפנה בעיר מקומו של רב עיר שכיהן במועצה, יבוא במקומו במועצה רב העיר השני עד תום תקופת כהונתו של קודמו או עד שייבחר באותה עיר רב עיר במקום רב העיר שמקומו נתפנה, הכל לפי התאריך המוקדם יותר.

{{ח:חתימות|ה׳ בחשון התשמ״א (15 באוקטובר 1980)}}
* '''אהרן אבוחצירא'''
שר הדתות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרופאים (ידע בסיסי בשפה העברית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרופאים (ידע בסיסי בשפה העברית), התשע״ג–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 1573|תקנות הרופאים (ידע בסיסי בשפה העברית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7276.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 4|סעיף 4(א2)}} {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|לפקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל״ז–1976}}, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אישור המעיד על ידיעת השפה העברית}}
{{ח:ת}} המבקש רישיון או המבקש לעשות סטאז׳ (להלן – המבקש) ימציא אישור למנהל, על היותו בעל ידע בסיסי בשפה העברית, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}.

{{ח:סעיף|2|הוכחת ידע בסיסי בשפה העברית}}
{{ח:ת}} הוכיח המבקש, להנחת דעתו של המנהל, כי התקיים בו אחד מאלה, רשאי המנהל לאשר כי הוא בעל ידע בסיסי בשפה העברית:
{{ח:תת|(1)}} עבר בשפה העברית את בחינת הרישוי ברפואה הנערכת לפי {{ח:חיצוני|תקנות הרופאים (בחינות רישוי)|תקנות הרופאים (בחינות רישוי), התשמ״ח–1988}}, או את הבחינה לקראת סטאז׳ הנערכת לפי {{ח:חיצוני|תקנות הרופאים (בחינה לקראת סטאז')|תקנות הרופאים (בחינה לקראת סטאז׳), התשמ״ח–1988}};
{{ח:תת|(2)}} עמד בהצלחה בישראל בבחינות הבגרות במקצוע עברית;
{{ח:תת|(3)}} עמד בבחינת ”יעל“, שעורך המרכז הארצי לבחינות והערכה, בציון 105 לפחות;
{{ח:תת|(4)}} הוא בעל השכלה רפואית כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 4|בסעיף 4(ב)(1) לפקודה}}, ובלבד שרוב לימודיו התקיימו בשפה העברית;
{{ח:תת|(5)}} המציא למנהל אישור על השתתפותו באולפן ראשוני לעברית של משרד החינוך או שבפיקוחו, ברמה ג׳ לפחות, ועל עמידתו בהצלחה בבחינה שנערכה במסגרתו;
{{ח:תת|(6)}} המציא למנהל אישור על השתתפותו במכינה לעברית למקצועות רפואיים ופארא־רפואיים של משרד החינוך בשיתוף עם המשרד לקליטת העלייה, ועל עמידתו בהצלחה בבחינה שנערכה במסגרתו.

{{ח:חתימות|ח׳ באב התשע״ג (15 ביולי 2013)}}
* '''יעל גרמן'''
שרת הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]