gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות בתי הסוהר (תקן יחידות בשירות בתי הסוהר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בתי הסוהר (תקן יחידות בשירות בתי הסוהר), התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 1387|תקנות בתי הסוהר (תקן יחידות בשירות בתי הסוהר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4385.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 417|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4739.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר#סעיף 77|סעיפים 77}} {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר#סעיף 132|ו־132}} {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר|לפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל״ב–1971}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר המשטרה או אדם שהוא הסמיכו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנציב“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודה}} או אדם שהנציב הסמיכו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – רשימת משרות של היחידות בשירות בתי הסוהר, לרבות במטה השירות, והדרגות הצמודות להן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שינויים בתקן“ – לרבות הסבת משרות ושינויים בדרגות הצמודות להן.

{{ח:סעיף|2|הצעת תקן}}
{{ח:ת}} הנציב יגיש לאישור השר, מדי שנה, הצעת תקן ורשאי הוא להגיש לאישורו הצעה לשינויים בתקן כל אימת שיראה לנחוץ לעשות כן.

{{ח:סעיף|3|אישור התקן}}
{{ח:ת}} אישורו של השר יינתן בכתב, בשינויים בתקן או בלא שינויים כפי שיורה השר.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״א באייר התשמ״ב (14 במאי 1982)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בתי הסוהר ובתי ספר לתקון עברינים צעירים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בתי הסוהר ובתי ספר לתקון עברינים צעירים}}
{{ח:קטע3||({{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר|פרק קי{{ח:הערה|"}}ז}}, {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר#סעיף 132|סעיף 12}})}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|חא״י כרך ג׳, פרק קי״ז, עמ׳ 2155|תקנות בתי הסוהר ובתי ספר לתקון עברינים צעירים}}, {{ח:תיבה|ת״ט|ת״ט}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1938, תוס׳ 2, 831|תקון}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|בסעיף 14 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר בחוק ”פלשתינה (א״י)“ ייקרא מעתה ”ישראל“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} תקנות אלו תקראנה {{ח:הערה|”}}תקנות בתי הסוהר ובתי ספר לתקון עברינים צעירים{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|העברת אסירים צעירים לבתי ספר לתקון עברינים צעירים|תיקון: חא״י ת״ט}}
{{ח:ת}} יכול המפקח הכללי על המשטרה ובתי הסוהר להעביר כל אסיר זכר שלא מלאו לו שמונה עשרה שנה לבית ספר לתקון עברינים צעירים, ויכול הוא לעצרו באותו בית ספר עד שתמלאנה לו עשרים שנה או עד שישלים את תקופת מאסרו.

{{ח:סעיף|3|העברת אסירות צעירות לבתי ספר לתקון עברינים צעירים|תיקון: 1938, תש״ח}}
{{ח:ת}} המפקחת על השרות הסוציאלי של הממשלה, בהסכמת המפקח על בית־הסוהר הנוגע בדבר, רשאית להעביר כל אסירה שלא מלאו לה שמונה עשרה שנה למוסד האגודה הישראלית לעניני שרות סוציאלי או לכל מוסד אחר שיקבע לצורך בית ספר לתקון עברינים צעירים, ויכולה היא לעצור אותה אסירה באותו בית ספר או מוסד אחר עד שתמלאנה לה עשרים שנה או עד שתתם תקופת מאסרה.

{{ח:סעיף|4|העברת אסירה לצורך לידה|תיקון: 1938, תש״ח}}
{{ח:ת}} המפקחת על השרות הסוציאלי של הממשלה, בהסכמת המפקח על בית הסוהר הנוגע בדבר, רשאית להעביר כל אסירה הרה ללדת מאיזה בית סוהר שהוא למכון האגודה הישראלית לעניני שרות סוציאלי, ויכולה היא לעצור את האסירה שם עד שיתברר לה שהאסירה ילדה וחזרה לאיתנה.
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בתי משפט (ייצוג מטעם היועץ המשפטי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בתי משפט (ייצוג מטעם היועץ המשפטי), תשי״ג–1953}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ייצוג מטעם היועץ המשפטי בבתי המשפט}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ג, 636|תקנות בתי משפט (ייצוג מטעם היועץ המשפטי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0335.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 1923|תקנות סדר הדין האזרחי|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1477.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 22}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לפקודת בתי המשפט, 1940}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 28 לפקודת שיפוט בתי משפט השלום, 1947}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 107|סעיף 10(א) לפקודת בתי משפט (הוראות מעבר), תש״ח–1948}}, ושאר הסמכויות הנתונות לי על פי החוק {{ח:הערה|[צ״ל: כל דין]}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי תקנה 494 לתקנות סדר הדין האזרחי, תשכ״ג–1963, תקנות אלה בטלות במידה שהן חלות על הדין האזרחי}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ייצוג פקיד ציבור על ידי היועץ המשפטי}}
{{ח:ת}} מקום שהיועץ המשפטי לממשלה או נציגו רשאים על פי כל דבר חוק לייצג אדם בבית המשפט בענין מסויים, רשאים הם באותו ענין, על אף האמור בכל תקנת סדרי דין, לפתוח בשמו כל הליך, ולהגיש בשמו של המיוצג כל בקשה לבית המשפט, ולעשות בשמו כל פעולה אחרת בבית המשפט, ככל שהמיוצג עצמו היה רשאי בהם או חייב בהם על פי כל דבר חוק.

{{ח:סעיף|2|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} נקבע בתקנות סדרי הדין מועד לכל הליך, בקשה או פעולה אחרת, ונעשו הפעולות לפני תחילת תקפן של תקנות אלה והיו עשויות כדין אילו היו תקנות אלה בנות תוקף אותה שעה, יוארך המועד שנקבע לעשייתן בשלושים יום מיום תחילת תקפן של תקנות אלה, אם לא נפסלו בכוח פסק דין סופי או החלטה סופית אחרת.

{{ח:סעיף|3|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תקפן של תקנות אלה הוא מיום י״ד באדר תשי״ג (1 במרס 1953).

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות בתי משפט (ייצוג מטעם היועץ המשפטי), תשי״ג–1953“.

{{ח:חתימות|ג׳ בשבט תשי״ג (19 בינואר 1953)}}
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בתי משפט (שינוי בפעילות של בתי המשפט במחוזות חיפה ותל אביב ושל בית הדין לעבודה במחוז חיפה בשל פגיעה במבנה) (חרבות ברזל) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בתי משפט (שינוי בפעילות של בתי המשפט במחוזות חיפה ותל אביב ושל בית הדין לעבודה במחוז חיפה בשל פגיעה במבנה) (חרבות ברזל) (הוראת שעה), התשפ״ה–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ה, 2002|תקנות בתי משפט (שינוי בפעילות של בתי המשפט במחוזות חיפה ותל אביב ושל בית הדין לעבודה במחוז חיפה בשל פגיעה במבנה) (חרבות ברזל) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11922.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 33|סעיפים 33(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 43|43(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 82|82}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|108}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 109|ו־109}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, ולפי {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 23|סעיפים 23}} {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 43|ו־43}} {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|לחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}, ובהתייעצות עם שר העבודה לעניין {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(2) ו־(4)}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} בתקופה שעד יום ז׳ בתמוז התשפ״ה (3 ביולי 2025), על אף האמור {{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (הקמת בתי משפט שלום ואזור שיפוטם)#סעיף 2ב|בסעיף 2ב לצו בתי המשפט (הקמת בתי משפט שלום ואזור שיפוטם), התש״ך–1960}}, {{ח:חיצוני|צו בתי דין לעבודה (הקמת בתי דין אזוריים)#סעיף 2|בסעיף 2 לצו בתי דין לעבודה (הקמת בתי דין אזוריים), התשכ״ט–1969}}, {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (מזכירות בבתי משפט ובבתי הדין לעבודה)#סעיף 4|ובתקנה 4 לתקנות בתי המשפט (מזכירות בבתי משפט ובבתי הדין לעבודה), התשס״ה–2004}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מקום מושבם של בית המשפט המחוזי בחיפה ושל בית משפט השלום בחיפה, יהיה גם בבתי משפט האחרים במחוז חיפה;
{{ח:תת|(2)}} מקום מושבו של בית הדין לעבודה בחיפה, יהיה גם בבתי משפט האחרים במחוז חיפה;
{{ח:תת|(3)}} מקום מושבו של בית המשפט השלום בתל אביב (רח׳ ויצמן 1), יהיה גם בבתי משפט האחרים במחוז תל אביב;
{{ח:תת|(4)}} מנהל בתי המשפט רשאי להורות על צמצום שירותי המזכירות וקבלת קהל או סגירתם, בערכאות המפורטות בפסקאות (1) עד (3).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה הוראת מנהל בתי המשפט בדבר הוראתו על צמצום פעילות מזכירויות בתי משפט ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13581.pdf|י״פ תשפ״ה, 7843}}, {{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13591.pdf|7834}}).}}

{{ח:חתימות|כ״ט בסיוון התשפ״ה (25 ביוני 2025)}}
* '''יריב לוין'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בתי קברות צבאיים (תפקידי המועצה הציבורית להנצחת החייל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בתי קברות צבאיים (תפקידי המועצה הציבורית להנצחת החייל), תשי״ז–1956}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תפקידי {{ח:הערה|ה}}מועצה {{ח:הערה|ה}}ציבורית להנצחת החייל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 82|תקנות בתי קברות צבאיים (תפקידי המועצה הציבורית להנצחת החייל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0639.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 479|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2154.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי קברות צבאיים#סעיף 12|סעיף 12}} {{ח:חיצוני|חוק בתי קברות צבאיים|לחוק בתי קברות צבאיים, תש״י–1950}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה“ – המועצה שמונתה על ידי שר הבטחון לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי קברות צבאיים#סעיף 12|סעיף 12 לחוק}} שתיקרא ”המועצה הציבורית להנצחת החייל“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המחלקה“ – המחלקה להנצחת החייל במשרד הבטחון.

{{ח:סעיף|2|תפקידי המועצה|תיקון: תשכ״ח}}
{{ח:ת}} המועצה תייעץ לשר הבטחון בפעולות הנצחת זכרם של החיילים שנפלו במערכה כמפורט להלן (להלן – ההנצחה):
{{ח:תת|(1)}} ניהול בתי הקברות הצבאיים והטיפול בהם;
{{ח:תת|(2)}} טיפול בחלקות צבאיות שבבתי־קברות אזרחיים ובקברות צבאיים בודדים;
{{ח:תת|(3)}} קביעת צורת המצבות, נוסח הכתב ואופן הכתיבה עליהן;
{{ח:תת|(4)}} הקמת אנדרטאות במקום קרבות לזכר מבצעים והפיקוח עליהן;
{{ח:תת|(5)}} קבלה תחת חסות המחלקה של אנדרטאות ציבוריות ופרטיות;
{{ח:תת|(6)}} קבלה תחת חסות המחלקה של מוסדות ציבוריים ופרטיים מוקדשים להנצחה, לרבות בתי תרבות, אכסניות נוער וכיוצא באלה;
{{ח:תת|(7)}} הקמת היכלי גבורה במקומות שונים בארץ וקביעת צורתם ותכנם;
{{ח:תת|(8)}} הוצאת ספר תורה ”קוממיות“ לזכר חיילים שנפלו במלחמת השחרור;
{{ח:תת|(9)}} פרסום חומר ספרותי על חיילים שנפלו במלחמת השחרור ואחריה;
{{ח:תת|(10)}} קביעת פרסים וחלוקתם לתלמידים על חיבורים הדנים בנושאי מלחמת השחרור;
{{ח:תת|(11)}} טיפול בהנצחה, ובכל העשוי לשמש כהנצחה, בבתי־ספר, במוסדות ציבוריים ובכינוסים;
{{ח:תת|(12)}} טיפול בכל ענין אחר הכרוך בהנצחה.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות בתי קברות צבאיים (תפקידי המועצה הציבורית להנצחת החייל), תשי״ז–1956“.

{{ח:חתימות|ז׳ בתשרי תשי״ז (12 בספטמבר 1956)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות גימלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (סדרי דין בערעור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות גימלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (סדרי דין בערעור), תשל״ח–1978}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי דין בערעור לנשיא בית המשפט העליון}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 1474|תקנות גימלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (סדרי דין בערעור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3858.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק גימלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון#סעיף 4א|סעיף 4א(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק גימלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון|לחוק גימלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, תשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), ושאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|המועד להגשת ערעור}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטתו של הממונה על הגימלאות לפי {{ח:חיצוני|חוק גימלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון#סעיף 4א|סעיף 4א(א) לחוק}} יוגש תוך ארבעים וחמישה יום מיום שהומצא למערער העתק ההחלטה או מיום שנודע לו עליה, הכל לפי המוקדם יותר.

{{ח:סעיף|2|אופן ההגשה}}
{{ח:ת}} הערעור יהיה בכתב ויוגש למשרד הרישום של בית המשפט העליון (להלן – משרד הרישום).

{{ח:סעיף|3|סימון תאריך ההגשה}}
{{ח:ת}} פקיד משרד הרישום שהוגש לו כתב הערעור יסמן בגוף הכתב את תאריך ההגשה.

{{ח:סעיף|4|כתב ערעור}}
{{ח:ת}} הערעור יוגש בארבעה העתקים, ייחתם בידי המערער או בידי בא־כוחו, ויפורטו בו:
{{ח:תת|(1)}} שמו ומענו של המערער;
{{ח:תת|(2)}} שמו ומענו של הממונה על הגימלאות, שיצויין כמשיב;
{{ח:תת|(3)}} המועד שבו נמסר למערער העתק ההחלטה או המועד שבו נודע לו עליה;
{{ח:תת|(4)}} נימוקי הערעור;
{{ח:תת|(5)}} הסעד המבוקש.

{{ח:סעיף|5|צירוף העתק ההחלטה}}
{{ח:ת}} לכתב הערעור יצורפו ארבעה העתקים של ההחלטה נושא הערעור.

{{ח:סעיף|6|פסול כתב הערעור}}
{{ח:ת}} כתב ערעור שלא נתקיימה בו הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנות 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}, לא יתקבל על ידי משרד הרישום; אולם משקיבלו כתב ערעור, לא ייפסל על יסוד אי קיום הוראה כאמור, אלא אם היה באי פסילה כזו משום עיוות דין.

{{ח:סעיף|7|מסירה לפרקליט המדינה ולמשיב}}
{{ח:ת}} העתק מכתב הערעור על נספחיו יומצא לפרקליט המדינה ולמשיב.

{{ח:סעיף|8|סדרי דין}}
{{ח:ת}} על המצאת מסמכים, שמיעת הערעור ועל מתן פסק הדין יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, תשכ״ג–1963}}, בדבר הגשת ערעורים לבית המשפט העליון בענינים אזרחיים, בשינויים המחוייבים לפי הענין, אך למעט ההוראה המחייבת את המערער להפקיד ערבון.

{{ח:סעיף|9|ביטול ערעור}}
{{ח:ת}} עד למתן פסק הדין בערעור רשאי המערער לחזור בו מערעורו על ידי מתן הודעה בכתב לבית המשפט והמצאת העתק ממנה למשיב, או על ידי הודעה בעל פה בשעת שמיעת הערעור; משעשה כן, בטל הערעור.

{{ח:סעיף|10|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} ניתנה החלטת הממונה על הגימלאות אחרי יום י״ח בשבט תשל״ח (26 בינואר 1978), אך לפני תחילתן של תקנות אלה, מותר להגיש ערעור על אותה החלטה תוך 45 יום מיום תחילתן של תקנות אלה.

{{ח:סעיף|11|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא עשרה ימים מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|12|שם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות גימלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (סדרי דין בערעור), תשל״ח–1978“.

{{ח:חתימות|ט״ו באייר תשל״ח (22 במאי 1978)}}
* '''שמואל תמיר'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות גנים לאומיים, שמורות טבע ואתרי הלאום (איסור פגיעה בערכי טבע מוגנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות גנים לאומיים, שמורות טבע ואתרי הלאום (איסור פגיעה בערכי טבע מוגנים), התשמ״ד–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 130|תקנות גנים לאומיים, שמורות טבע ואתרי הלאום (איסור פגיעה בערכי טבע מוגנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4535.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה#סעיף 33|סעיף 42}} {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|לחוק גנים לאומיים, שמורות טבע ואתרי הלאום, התשכ״ג–1963}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות במועצת גנים לאומיים ושמורות טבע, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מי שמונה להיות מנהל שמורות הטבע לפי {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה#סעיף 19|סעיף 31 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערך טבע מוגן“ – ערך טבע מן המפורטים {{ח:חיצוני|אכרזת גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (ערכי טבע מוגנים)#תוספת 2|בתוספת לאכרזת גנים לאומיים ושמורות טבע (ערכי טבע מוגנים), התשל״ט–1979}}.

{{ח:סעיף|2|אחזקה בערך טבע מוגן וסחר בו}}
{{ח:תת|(א)}} לא יחזיק אדם בערך טבע מוגן, למעט ערכי טבע המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוציא אדם ערך טבע מוגן מישראל ולא יסחר בו, אלא לפי היתר מאת המנהל.

{{ח:סעיף|3|פגיעה בערך טבע מוגן}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפגע אדם בערך טבע מוגן, אלא לפי היתר מאת המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי להתיר פגיעה בערך טבע מוגן אם הדבר דרוש לצרכי מחקר מדעי.
{{ח:תת|(ג)}} היתר לפי תקנה זו יינתן בכתב ויצויינו בו המקום, המועד והיקף הפגיעה המותרת לפיו ותנאים נוספים שימצא המנהל לנכון.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות גנים לאומיים ושמורות טבע (איסור פגיעה בערכי טבע מוגנים), התשל״ח–1977 – בטלות.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} סדרת צבים: צב יבשה, צב ביצה.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} סדרת לטאיים: משפחת שממתיים, משפחת חמטיים, למעט חומט מצרי; משפחת חרדוניים, למעט חרדון צב וחרדון צב הדור; משפחת לטאיים, למעט קמטן החורש, לטאה ירוקה וכח אפור.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} סדרת נחשיים: הסוגים – זעמן, למעט זעמן יפהפה; שלוון; עין חתול, המינים – חנק, נחש המים, מטבעון מדברי, תלום קשקשים מצוי, ארבע קו.

{{ח:חתימות|ז׳ באלול התשמ״ג (16 באוגוסט 1983)}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
וממלא מקום שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות דוד בן-גוריון (יום הזכרון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות דוד בן־גוריון (יום הזכרון), תשל״ח–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר יום הזכרון}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 280א|תקנות דוד בן־גוריון (יום הזכרון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3781A.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק דוד בן-גוריון#סעיף 25|סעיף 25}} {{ח:חיצוני|חוק דוד בן-גוריון|לחוק דוד בן־גוריון, תשל״ז–1976}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הנפת דגל המדינה}}
{{ח:ת}} יום הזכרון יצוין במוסדות המדינה ובמחנות צה״ל בהנפת דגל המדינה.

{{ח:סעיף|2|אחוזת הקבר}}
{{ח:ת}} באחוזת הקבר יתקיים טכס זכרון.

{{ח:סעיף|3|מחנות צה״ל}}
{{ח:ת}} במחנות צה״ל תפורסם פקודת יום של ראש המטה הכללי וייערך כנס של סגל הפיקוד הכללי.

{{ח:סעיף|4|בתי ספר}}
{{ח:ת}} בבתי הספר יצויין יום הזכרון באחת מאלה, בהן יועלו דמותו ופועלו של המנוח:
{{ח:תת|(1)}} קיום אזכרה כמקובל בישראל;
{{ח:תת|(2)}} טכס התייחדות;
{{ח:תת|(3)}} עצרת תלמידים ומורים;
{{ח:תת|(4)}} ייחוד שיעור לשיחה של מחנך הכיתה עם תלמידיו.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות דוד בן־גוריון (יום הזכרון), תשל״ח–1977“.

{{ח:חתימות|כ״ח בחשון תשל״ח (9 בנובמבר 1977)}}
* '''זבולון המר'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות דוד בן-גוריון (תקציב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות דוד בן־גוריון (תקציב), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקציבי המוסדות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1885|תקנות דוד בן־גוריון (תקציב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3721.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק דוד בן-גוריון#סעיף 14|סעיפים 14}} {{ח:חיצוני|חוק דוד בן-גוריון#סעיף 25|ו־25}} {{ח:חיצוני|חוק דוד בן-גוריון|לחוק דוד בן־גוריון, תשל״ז–1976}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המוסדות“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק דוד בן-גוריון#סעיף 12|בסעיף 12(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקציב“ – תקציב רגיל, תקציב פיתוח והכנסות המוסדות.

{{ח:סעיף|2|דרכי הכנת הצעת התקציב}}
{{ח:ת}} הצעת התקציב לכל שנת תקציב תהיה מחולקת לסעיפי משנה ולפרטים כפי שיורה שר האוצר לאותה שנה לגבי תקציב המדינה.

{{ח:סעיף|3|דברי הסבר}}
{{ח:ת}} להצעת התקציב יצורפו דברי הסבר שיתארו את הפעולות שכל מוסד מתכוון לעשותן בשנת התקציב אליה מתייחסת ההצעה, הן בערכים כספיים והן בערכים כמותיים ואת אומדני ההכנסות מכל המקורות; דברי ההסבר יכללו נתונים על פעולותיו של כל מוסד בשתי שנות הכספים שקדמו לשנת התקציב אליה מתייחסת ההצעה.

{{ח:סעיף|4|מועד הגשת התקציב}}
{{ח:ת}} הצעת התקציב תוגש לשר החינוך והתרבות במועד שיורה שר האוצר לכל שנת תקציב.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות דוד בן־גוריון (תקציב), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|כ״א באייר תשל״ז (9 במאי 1977)}}
* '''אהרן ידלין'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות האגודות השיתופיות (אגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות האגודות השיתופיות (אגרות), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 1270|תקנות האגודות השיתופיות (אגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6194.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ב, 2964|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10172.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 65|סעיף 65}} {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|לפקודת האגודות השיתופיות}} (להלן – הפקודה), ובאישור שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39ב|סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 1|סעיף 1(ב) לחוק־יסוד: משק המדינה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרה בעד רישום שעבוד|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} בעד רישום של משכנתה, שעבוד אחר או סדרה של איגרות חוב שנעשו בידי אגודה שיתופית תשולם אגרה בסכום של 247 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לאוגוסט 2001; בשנת 2022, 330 ש״ח)}} רישום שינוי בכל אחד מן האמורים לעיל או ביטולם ייעשה בלא אגרה.

{{ח:סעיף|2|אגרה בעד רישום שעבוד לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 26|סעיף 26 לפקודה}}|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} בעד רישום שעבוד בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 26|לסעיף 26 לפקודה}} ובעד רישום העברתו של שעבוד כאמור, תשולם אגרה בסכום של 164 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לאוגוסט 2001; בשנת 2022, 219 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|3|עדכון}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנות 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2}} ישתנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שהשתנה כאמור בתקנת משנה (א), יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב, וסכום של חצי שקל חדש יעוגל כלפי מעלה.
{{ח:תת|(ג)}} רשם האגודות השיתופיות יפרסם ברשומות את נוסח {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנות 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2}} כפי שהשתנה עקב האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב).
{{ח:תת|(ד)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות האגודות השיתופיות (אגרות), התשמ״א–1981 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|6|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, לענין יום העדכון הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה, יהיה המדד היסודי, המדד שפורסם בחודש אוגוסט 2001.

{{ח:חתימות|כ״א בתמוז התשס״ב (1 ביולי 2002)}}
* '''שלמה בניזרי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות האגודות השיתופיות (יישוב סכסוכים בקיבוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות האגודות השיתופיות (יישוב סכסוכים בקיבוץ), התשס״ו–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 197|תקנות האגודות השיתופיות (יישוב סכסוכים בקיבוץ)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 65|סעיף 65}} {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|לפקודת האגודות השיתופיות}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בוררות“ – לרבות הליך ליישוב סכסוך בפני הרשם בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 52|לסעיף 52 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכסוך“ – סכסוך בין חבר לקיבוץ, בדבר יישום החלטת האסיפה הכללית לגביו ובכלל זה באחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חלוקת תקציבי צריכה שונים לחברי הקיבוץ;
{{ח:תתת|(2)}} ערבות הדדית בקיבוץ;
{{ח:תתת|(3)}} שיוך דירות בקיבוץ;
{{ח:תתת|(4)}} שיוך אמצעי ייצור בקיבוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנון“ – תקנות הקיבוץ.

{{ח:סעיף|2|מיצוי הסכסוך במוסדות הקיבוץ}}
{{ח:ת}} יישוב סכסוך בקיבוץ ימוצה תחילה, בכפוף לכל דין ולהוראות התקנון, במוסדות הקיבוץ המוסמכים לכך, בהליך ראוי והוגן.

{{ח:סעיף|3|השתתפות הקיבוץ במימון ייצוג}}
{{ח:ת}} נתגלע סכסוך בין חבר לבין הקיבוץ, והקיבוץ בחר להיות מיוצג בהליך הבוררות על ידי עורך דין או שסירב לקיים בוררות הקבועה בתקנונו, ישתתף הקיבוץ בהוצאות הייצוג המשפטי של החבר בבוררות או בבית המשפט, בשיעור הוצאות דומה להוצאות הקיבוץ ובשים לב למקורות הכספיים של החבר.

{{ח:סעיף|4|שמירת סמכויות}}
{{ח:ת}} אין בהוראות תקנות אלה כדי למנוע מהבורר או מבית המשפט לחייב צד כלשהו בהוצאות ההליך.

{{ח:סעיף|5|השתתפות הקיבוץ במימון ייצוג בהליכים לאכיפת התקנון}}
{{ח:ת}} נקבע בהליך ליישוב סכסוכים כי הקיבוץ הפר את תקנונו, והקיבוץ לא תיקן את ההפרה, יהיה הקיבוץ חייב לשאת בהוצאות הייצוג המשפטי של החבר, המבקש לאכוף את הוראות התקנון בענינו, בסכום סביר, בהתאם לנסיבות.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|י״ח בחשון התשס״ו (20 בנובמבר 2005)}}
* '''אהוד אולמרט'''
שר התעשיה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות האגודות השיתופיות (שעבודים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות האגודות השיתופיות (שעבודים), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שעבודים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 981|תקנות האגודות השיתופיות (שעבודים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3477.pdf}}, {{ח:תיבה|1840|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3541.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 1355|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5216.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 65|סעיף 65}} {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|לפקודת האגודות השיתופיות}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סימן כתב שעבוד}}
{{ח:ת}} אגודה תסמן על עותק המסמך היוצר שעבוד (להלן – כתב שעבוד) או עותק כתב העברת שעבוד שעליה לשלוח לרשם לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 26|סעיפים 26}} {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 27|ו־27 לפקודה}}, את המספר הסידורי של רישום השעבוד או העברתו בפנקס השעבודים לזכות האגודה, כאמור {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (מאזנים, פנקסים ודו"חות)#סעיף 2|בתקנה 2(5) לתקנות האגודות השיתופיות (מאזנים, פנקסים ודו״חות), תשל״ו–1976}}.

{{ח:סעיף|2|רישום שעבוד בידי הרשם}}
{{ח:ת}} בפנקס לרישום שעבודים לזכות האגודה המוחזק בידי הרשם לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 26|סעיפים 26}} {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 27|ו־27 לפקודה}}, יירשמו פרטי השעבוד או העברתו וכן סילוק החוב כאמור בתוספת.

{{ח:סעיף|3|פרטי כתב שעבוד}}
{{ח:ת}} כתב השעבוד יכלול לפחות פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תאריך חתימת כתב השעבוד;
{{ח:תת|(2)}} שם המשעבד ומענו;
{{ח:תת|(3)}} שם האגודה שלזכותה נעשה השעבוד ומענה;
{{ח:תת|(4)}} תיאור הנכסים המשועבדים ומקומם;
{{ח:תת|(5)}} סכום החוב אשר להבטחתו נעשה השעבוד;
{{ח:תת|(6)}} זמן הפרעון המוסכם;
{{ח:תת|(7)}} תנאי השעבוד.

{{ח:סעיף|3א|הערה ברישום שעבוד|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} ברישום שעבוד לפי הסכם מכר או שכירות ניתן להוסיף בכתב השעבוד ובפנקס רישום השעבודים המוחזק בידי רשם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, הערה כי אין רישום השעבוד כשלעצמו מעיד על כוונת הצדדים להסכם שהנכס נושא ההסכם ישמש כערובה לחיוב, כאמור {{ח:חיצוני|חוק המשכון#סעיף 2ב|בסעיף 2ב לחוק המשכון, התשכ״ז–1967}}.

{{ח:סעיף|4|פרטי כתב העברת השעבוד}}
{{ח:ת}} כתב העברת שעבוד יכלול לפחות את הפרטים לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} וכן פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תאריך חתימת כתב ההעברה;
{{ח:תת|(2)}} שם האדם אליו הועבר השעבוד ומענו;
{{ח:תת|(3)}} סכום החוב שלהבטחתו הועבר השעבוד.

{{ח:סעיף|5|ביטול|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} תקנה 13 לתקנות האגודות השיתופיות, 1934, ותקנות האגודות השיתופיות (מס׳ 2), 1934 – בטלות.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות האגודות השיתופיות (שעבודים), תשל״ו–1976“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}
{{ח:קטע3||פנקס רישום שעבודים לזכות אגודה שיתופית}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:חתימות|י״א בשבט תשל״ו (13 בינואר 1976)}}
* '''משה ברעם'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות האזרחים הוותיקים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות האזרחים הוותיקים, התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 704|תקנות האזרחים הוותיקים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5339.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הוותיקים#סעיף 4|סעיפים 4(ג)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הוותיקים#סעיף 8|ו־8}} {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הוותיקים|לחוק האזרחים הוותיקים, התש״ן–1989}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|משרדי הממשלה ומוסדות המדינה במועצה}}
{{ח:ת}} משרדי הממשלה ומוסדות המדינה לענין {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הוותיקים#סעיף 4|סעיף 4(ג)(1) לחוק}} יהיו אלה:
{{ח:תת|(1)}} משרד ראש־הממשלה;
{{ח:תת|(2)}} משרד האוצר;
{{ח:תת|(3)}} משרד הבינוי והשיכון;
{{ח:תת|(4)}} משרד הבריאות;
{{ח:תת|(5)}} משרד החינוך והתרבות;
{{ח:תת|(6)}} משרד המשטרה;
{{ח:תת|(7)}} משרד העבודה והרווחה;
{{ח:תת|(8)}} משרד הפנים;
{{ח:תת|(9)}} המוסד לביטוח לאומי.

{{ח:חתימות|י״א באדר התשנ״א (25 בפברואר 1991)}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות האזרחים הוותיקים (שליחה ופרסום של חוברת מידע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות האזרחים הוותיקים (שליחה ופרסום של חוברת מידע), התשע״ג–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 10|תקנות האזרחים הוותיקים (שליחה ופרסום של חוברת מידע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7165.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הוותיקים#סעיף 15א|סעיף 15א(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הוותיקים|לחוק האזרחים הוותיקים, התש״ן–1989}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ושר המשפטים, בהתייעצות עם שר הרווחה והשירותים החברתיים, ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”אמצעי תקשורת נפוץ“ – עיתון יומי בעל תפוצה ארצית או שידורי רדיו בשידורים ארציים, היוצא לאור או המשודרים, לפי העניין, באחת מהשפות האלה: עברית, ערבית, רוסית או אמהרית.

{{ח:סעיף|2|שליחת חוברת מידע לאזרח ותיק}}
{{ח:תת|(א)}} המשרד ישלח לאזרח ותיק, בהגיעו לגיל הקובע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הוותיקים|בחוק}} חוברת המאגדת את תמצית המידע שנמסר למשרד לפי {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הוותיקים#סעיף 15א|סעיף 15א(ב) לחוק}} (להלן – חוברת מידע).
{{ח:תת|(ב)}} ראה השר כי נבצר מהמשרד לשלוח חוברת מידע במועד כאמור בתקנת משנה (א), רשאי השר לדחות מועד זה לתקופה שלא תעלה על שלושה חודשים; דחה השר את מועד שליחת חוברת המידע, המשרד יפרסם באמצעי תקשורת נפוץ. בשפות העברית, הערבית, הרוסית והאמהרית הודעה על הדחייה כאמור, אשר תכלול גם פרטים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(א)}}.
{{ח:תת|(ג)}} חוברת מידע תישלח בדואר לפי מענו של האזרח הוותיק, כפי שהוא מופיע במרשם האוכלוסין.

{{ח:סעיף|3|פרסום על אודות חוברת מידע}}
{{ח:תת|(א)}} המשרד יפרסם אחת לשנה הודעה לציבור על האפשרות לקבל חוברת מידע מהמשרד, את התנאים והאופן לקבלתה וכן את האפשרות לעיין בה באתר האינטרנט של המשרד; ההודעה תפורסם באמצעי תקשורת נפוץ בשפות העברית, הערבית, הרוסית והאמהרית.
{{ח:תת|(ב)}} חוברת מידע תפורסם גם באתר האינטרנט של המשרד.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 180 ימים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).

{{ח:סעיף|5|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, המשרד ישלח חוברת מידע גם לאזרח ותיק שהגיע לגיל הקובע לפני יום התחילה, וזאת בתוך 180 ימים מיום התחילה.

{{ח:חתימות|י״ג באב התשע״ב (1 באוגוסט 2012)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה והשר לאזרחים ותיקים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות האזרחים הוותיקים (תוקף תעודת אזרח ותיק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות האזרחים הוותיקים (תוקף תעודת אזרח ותיק), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 1043|תקנות האזרחים הוותיקים (תוקף תעודת אזרח ותיק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7005.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הוותיקים#סעיף 17|סעיף 17}} {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הוותיקים|לחוק האזרחים הוותיקים, התש״ן–1989}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תוקף תעודת אזרח ותיק}}
{{ח:ת}} תעודת אזרח ותיק האמורה {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הוותיקים#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק}} (להלן – התעודה), תהיה תקפה בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} התעודה הופקה כשהיא נושאת תצלום בעליה;
{{ח:תת|(2)}} התעודה הוצגה יחד עם תעודה מזהה נושאת תצלום, שנקוב בה תאריך הלידה של בעליה להוכחת הגיל הקובע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הוותיקים|בהגדרה ”אזרח ותיק“ בחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 180 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ט״ו באייר התשע״א (19 במאי 2011)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה והשר לאזרחים ותיקים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות האנטומיה והפתולוגיה (ניתוחים במקרים מיוחדים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות האנטומיה והפתולוגיה (ניתוחים במקרים מיוחדים), התשמ״ה–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 555|תקנות האנטומיה והפתולוגיה (ניתוחים במקרים מיוחדים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4752.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק האנטומיה והפתולוגיה#סעיף 10|סעיף 10}} {{ח:חיצוני|חוק האנטומיה והפתולוגיה|לחוק האנטומיה והפתולוגיה, התשי״ג–1953}} (להלן – החוק) ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות או רופא עובד המדינה שהוא הסמיכו לענין תקנות אלה.

{{ח:סעיף|2|ניתוח גוויה למניעת סכנה מוחשית לבריאות הציבור}}
{{ח:ת}} ראה המנהל כי קיימת סכנה מוחשית ומיידית לבריאות הציבור עקב פטירתו של אדם באחת מן הנסיבות האמורות להלן, או עקב הגעה לישראל של גוויה שלא על פי {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (קבורה מחדש)|תקנות בריאות העם (קבורה מחדש), 1941}}, או ללא מסמכים רפואיים מקובלים, רשאי הוא לקבוע כי קיים צורך דחוף ומיוחד בניתוח הגוויה כדי למנוע סכנה כאמור; ואלה הנסיבות:
{{ח:תת|(1)}} רופא קבע כי הפטירה ארעה ממחלה העלולה לפגוע בכלל האוכלוסיה של המדינה או בחלקים ממנה, או בצוות רפואי שבא במגע עם הנפטר או בבני משפחתו של הנפטר;
{{ח:תת|(2)}} רופא קבע כי הפטירה ארעה ממחלה שאינה מוכרת בישראל;
{{ח:תת|(3)}} רופא קבע כי הפטירה ארעה ממחלה בלתי מזוהה;
{{ח:תת|(4)}} הפטירה ארעה כתוצאה ממחלה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 20|בסעיף 20 לפקודת בריאות העם, 1940}};
{{ח:תת|(5)}} פטירה פתאומית בבית חולים.

{{ח:סעיף|3|הוראות משלימות}}
{{ח:ת}} קבע המנהל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} רשאי הוא לקבוע הוראות משלימות לרבות בדבר דרכי ביצוע הניתוח והדיווח על הניתוח ותוצאותיו.

{{ח:חתימות|כ״ד בטבת התשמ״ה (17 בינואר 1985)}}
* '''מרדכי גור'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הארכיונים (מסירת חומר ארכיוני למשמרת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הארכיונים (מסירת חומר ארכיוני למשמרת), תשי״ח–1958}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מסירת חומר ארכיוני למשמרת}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 1478|תקנות הארכיונים (מסירת חומר ארכיוני למשמרת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0802.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הארכיונים#סעיף 18|סעיף 18}} {{ח:חיצוני|חוק הארכיונים|לחוק הארכיונים, תשט״ו–1955}}, שהועברה אלי, ולאחר התייעצות במועצת הארכיונים העליונה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חומר ארכיוני של מוסד}}
{{ח:ת}} הגנז רשאי לקבל ממוסד ממוסדות המדינה או מרשות מקומית (להלן – המוסד) חומר ארכיוני למשמרת שאינה לצמיתות אם המוסד –
{{ח:תת|(1)}} הודיע לגנז בכתב על רצונו למסור את החומר למשמרת;
{{ח:תת|(2)}} צירף להודעתו רשימת החומר בשני העתקים המכילה תיאור החומר, תאריכו וסימונו במוסד;
{{ח:תת|(3)}} מסר, כשנדרש על ידי הגנז, העתק ממפתח התיוק של החומר וכן העתק מרשימות עזר וכרטיסיות שהיו נהוגות במוסד;
{{ח:תת|(4)}} העביר לגנזך את החומר כשהוא מסודר וארוז בהתאם להוראות הגנז;
{{ח:תת|(5)}} שילם או התחייב לשלם את כל ההוצאות הכרוכות בהעברת החומר לגנזך ובאריזתו.

{{ח:סעיף|2|חומר ארכיוני פרטי}}
{{ח:ת}} הגנז רשאי לקבל חומר ארכיוני פרטי למשמרת שאינה לצמיתות אם הגנז ובעל החומר או המחזיק בו חתמו על הסכם בדבר תנאי המשמרת. בהסכם יפורש למי תהיה גישה לחומר הארכיוני ואם יהיה ניתן לשימוש, להעתקה או לפרסום ללא הגבלות או בתנאים, הכל לפי שנקבע בהסכם.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הארכיונים (מסירת חומר ארכיוני למשמרת), תשי״ח–1958“.

{{ח:חתימות|ט״ז בסיון תשי״ח (4 ביוני 1958)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הארכת מועדים (סדר הדין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הארכת מועדים (סדר הדין), תשל״ד–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות סדרי הדין}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 600|תקנות הארכת מועדים (סדר הדין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3121.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הארכת מועדים#סעיף 12|סעיף 3א(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הארכת מועדים|לחוק הארכת מועדים, תשי״ז–1957}}, ושאר הסמכויות הנתונות לי על פי כל דין, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בקשה להארכת מועדים}}
{{ח:ת}} בקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק הארכת מועדים#סעיף 3|סעיף 3א(א) לחוק}} תוגש בדרך המרצה לבית המשפט השלום שבתחום שיפוטו נמצאת הדירה {{ח:הערה|של}} נושא הבקשה.

{{ח:סעיף|2|צירוף תצהיר}}
{{ח:ת}} המבקש יצרף לבקשתו תצהיר לשם אימות נימוקי בקשתו, לרבות הנסיבות והפרטים הקשורים בשירות חירום.

{{ח:סעיף|3|סדר הדין}}
{{ח:ת}} על הבקשה יחולו ההוראות החלות על בקשה בדרך המרצה לפי {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, תשכ״ג–1963}}, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|4|צירוף הצדדים}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי, לפי בקשת צד או מיזמתו, לצרף צדדים נוספים לדיון.

{{ח:סעיף|5|עיון מחדש}}
{{ח:ת}} בקשה לעיון מחדש כאמור {{ח:חיצוני|חוק הארכת מועדים#סעיף 3|בסעיף 3א(ב) לחוק}} תוגש לא לפני תום ששים יום מיום מתן ההחלטה האמורה {{ח:חיצוני|חוק הארכת מועדים#סעיף 3|בסעיף 3א(א) {{ח:הערה|לחוק}}}} ויחולו עליה הוראות תקנות אלה לענין בקשה להארכת מועדים, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|6|ערעור}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטת בית משפט השלום יוגש תוך עשרה ימים מהיום שבו ניתנה רשות לערער אם ניתנה בפני המערער או תוך עשרה ימים מהיום שבו הומצאה לו ההחלטה הנותנת רשות לערער אם ניתנה שלא בפניו; על הערעור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, תשכ״ג–1963}}, השייכות לענין, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|7|פטור מאגרה}}
{{ח:ת}} כל הליך לפי תקנות אלה פטור מאגרה.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הארכת מועדים (סדר הדין), תשל״ד–1974“.

{{ח:חתימות|א׳ בשבט תשל״ד (24 בינואר 1974)}}
* '''גולדה מאיר'''
ראש הממשלה ושר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הבזק (הודעה למחזיק במקרקעין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבזק (הודעה למחזיק במקרקעין), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1021|תקנות הבזק (הודעה למחזיק במקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4598.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבזק#סעיף 19|סעיף 19(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הבזק|לחוק הבזק, התשמ״ב–1982}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”בעל הרשיון“ – ”בזק“, החברה הישראלית לתקשורת בע״מ.

{{ח:סעיף|2|פרסום הודעה בעתון יומי}}
{{ח:ת}} מתכוון בעל רשיון לעשות שימוש בסמכות כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבזק#סעיף 19|בסעיף 19(א) לחוק}} ולא ניתן למצוא את המחזיק במקרקעין כדי למסור לו הודעה על כך, יפרסם את ההודעה בעתון יומי, 14 ימים מראש לפחות.

{{ח:חתימות|י״א באדר א׳ התשמ״ד (14 בפברואר 1984)}}
* '''מרדכי צפורי'''
שר התקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הבזק (מתן שירותי בזק למדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבזק (מתן שירותי בזק למדינה), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 904|תקנות הבזק (מתן שירותי בזק למדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4589.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבזק#סעיף 52|סעיף 52}} {{ח:חיצוני|חוק הבזק|לחוק הבזק, התשמ״ב–1982}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”החברה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הבזק|בחוק}}.

{{ח:סעיף|2|דין המדינה כדין מנוי טלפון}}
{{ח:ת}} דין המדינה לענין קבלת שירותי בזק מהחברה כדין מנוי טלפון לכל דבר.

{{ח:סעיף|3|דרכי גביה}}
{{ח:ת}} דרכי הגביה של תשלומים המגיעים לחברה מאת המדינה בעד שירותי בזק הניתנים לה ייקבעו בהסכם בין החברה למדינה.

{{ח:חתימות|כ״ח בשבט התשמ״ד (31 בינואר 1984)}}
* '''מרדכי צפורי'''
שר התקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הבזק (ריבית פיגורים והוצאות גביה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבזק (ריבית פיגורים והוצאות גביה), התשמ״ז–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 1347|תקנות הבזק (ריבית פיגורים והוצאות גביה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5055.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 739|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5515.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 454|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5647.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 570|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5963.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבזק#סעיף 16|סעיפים 16}} {{ח:חיצוני|חוק הבזק#סעיף 59|ו־59}} {{ח:חיצוני|חוק הבזק|לחוק הבזק, התשמ״ב–1982}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החברה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הבזק|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית פיגורים“ – כמשמעותה בהודעה בדבר שיעורי ריבית החשב הכללי כפי שפורסמה ברשומות לאחרונה לפני תשלומו בפועל של כל חשבון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות בזק“ – שירות בזק שנותנת החברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ימי החוב“ – מספר הימים שחלפו מהמועד שנקבע לתשלום כל חשבון עד תשלומו בפועל.

{{ח:סעיף|2|תוספת ריבית פיגורים והוצאות גביה|תיקון: תשנ״ג, תשנ״ה, תשנ״ט}}
{{ח:ת}} על תשלום בעד שירות בזק שלא סולק במועד שנקבע לכך בחשבון יווספו לסכום הנקוב בחשבון –
{{ח:תת|(1)}} ריבית פיגורים לימי החוב, יחסית למספר הימים;
{{ח:תת|(2)}} הוצאות גביה בסך 10.00 שקלים חדשים ואם הטיפול בגביה נבע –
{{ח:תתת|(א)}} משיק שלא כובד – 25.40 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(ב)}} מהוראת קבע שלא כובדה בידי הבנק – 14.20 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|3|הכללת ריבית פיגורים והוצאות גביה בחשבון}}
{{ח:ת}} החברה רשאית לכלול בחשבונות שהיא שולחת למקבלי שירות בזק את ריבית הפיגורים והוצאות הגביה לפי תקנות אלה שהצטברו על סכום חוב לפי חשבונות קודמים.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הבזק (ריבית פיגורים, הפרשי הצמדה), התשמ״ו–1985 – בטלות.

{{ח:חתימות|ח׳ באלול התשמ״ז (2 בספטמבר 1987)}}
* '''גד יעקבי'''
שר התקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הבזק (תשלומים בעד הודעות זימון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבזק (תשלומים בעד הודעות זימון), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 1004|תקנות הבזק (תשלומים בעד הודעות זימון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5985.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבזק#סעיף 15|סעיף 15(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הבזק|לחוק הבזק, התשמ״ב–1982}} (להלן – החוק), ובהתייעצות עם שר האוצר, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רשיון“, ”החברה“ ו”מיתקן בזק“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבזק|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הודעה אלפא–נומרית“ – הודעת זימון המורכבת מאותיות ומספרות גם יחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הודעת זימון“ – הודעה הנמסרת במסגרת שיחה טלפונית, למפעיל שירותי זימון, לשם העברתה באמצעות מערכת זימון אל מנויו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הודעה נומרית“ – הודעת זימון המורכבת מספרות בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנוי“ – מי שקשור בהסכם עם בעל רשיון לשם קבלת שירותיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל שירותי זימון“ – מי שהוענק לו, לפי {{ח:חיצוני|חוק הבזק|החוק}} ולפי {{ח:חיצוני|פקודת הטלגרף האלחוטי|פקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל״ב–1972}}, רשיון מיוחד למתן שירותי זימון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת זימון“ – מערכת הכוללת מיתקני בזק ממוכנים או ידניים ומערכות תומכות, אשר באמצעותה ניתנים שירותי זימון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי זימון“ – העברה חד כיוונית של הודעת זימון באמצעות מערכת זימון, למנוי של מפעיל שירותי זימון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי רט״ן“ – שירותי בזק הניתנים באמצעות מערכת רדיו טלפון נייד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות התשלומים“ – {{ח:חיצוני|תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (תשלומים בעד שירותי בזק)|תקנות הבזק (תשלומים בעד שירותי בזק המפורטים בתוספת לחוק), התשנ״ט–1999}}.

{{ח:סעיף|2|תשלום בעד הודעת זימון}}
{{ח:תת|(א)}} התשלומים למפעיל שירותי זימון, אשר ישולמו בידי מנוי של החברה או מנוי של בעל רשיון למתן שירותי רט״ן, בעד העברת הודעת זימון באמצעות הקידומת 1-705, יהיו כמפורט להלן, בתוספת מס ערך מוסף לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1976}}:
{{ח:תת}}

סוג ההודעה	בשקלים חדשים

{{ח:תת|(1)}} בעד הודעה נומרית
0.624

{{ח:תת|(2)}} בעד הודעה אלפא–נומרית
1.248

{{ח:תת|(ב)}} לתשלומים המפורטים בתקנת משנה (א) ייווספו:
{{ח:תתת|(1)}} בעד העברת הודעת זימון מאת מנוי של החברה – תשלום לחברה בהתאם לקבוע {{ח:חיצוני|תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (תשלומים בעד שירותי בזק)|בתקנות התשלומים}};
{{ח:תתת|(2)}} בעד העברת הודעת זימון מאת מנוי של בעל רשיון למתן שירותי רט״ן – חיוב בעד זמן אוויר וחיוב בעד שימוש ברשת החברה, בשיעור שקבע בעל רשיון למתן שירותי רט״ן.
{{ח:תת|(ג)}} התשלומים המפורטים בתקנות משנה (א) ו־(ב) הם נוסף על התשלומים אשר מפעיל שירותי זימון רשאי לגבות ממנויו, בהתאם לאמור {{ח:חיצוני|חוק הבזק#סעיף 17|בסעיף 17 לחוק}}.

{{ח:חתימות|ט״ז בסיון התשנ״ט (31 במאי 1999)}}
* '''לימור לבנת'''
שרת התקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הבחירות לכנסת (הוראות בדבר סדרי הצבעה בקרב חיילים, עובדים ומוחזקים במשמורת הצבא)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבחירות לכנסת (הוראות בדבר סדרי הצבעה בקרב חיילים, עובדים ומוחזקים במשמורת הצבא), התשע״ג–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 362|תקנות הבחירות לכנסת (הוראות בדבר סדרי הצבעה בקרב חיילים, עובדים ומוחזקים במשמורת הצבא)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7196.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 91|סעיפים 91(ד)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 95א|95א}} {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 95ב|ו־95ב}} {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|לחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר הביטחון ובהסכמת יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת וסגניו, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|זיהוי מצביעים באזורים מסוימים}}
{{ח:ת}} באזורים שבהם נמצאות הקלפיות הצבאיות הנקובות ברשימה שתופקד בידי יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת (להלן – אזורי קלפי מסוימים), רשאי חייל לזהות עצמו בפני ועדת הקלפי בכרטיס חיסונים (טופס 404) ואינו חייב להזדהות באמצעי הזיהוי האמורים {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 74|בסעיף 74 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הצבעת עובדים מסוימים}}
{{ח:ת}} עובדי צבא ההגנה לישראל שמועסקים ביום הבחירות באזורי קלפי מסוימים שנמצאים בשטחים המוחזקים על ידי צבא ההגנה לישראל, רשאים להצביע בקלפיות לחיילים המוצבות באותם אזורים.

{{ח:סעיף|3|הצבעת המוחזקים במשמורת הצבא}}
{{ח:ת}} מי שביום הבחירות נמצא כדין במשמורת של צבא ההגנה לישראל, והוא אינו חייל, יהיה רשאי להצביע בקלפיות מיוחדות לחיילים כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 90|בסעיף 90 לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|הצבעת עובדי ועדת הבחירות המרכזית}}
{{ח:ת}} נהגים ומאבטחים מטעם ועדת הבחירות המרכזית לכנסת, שנשלחו לאזורי קלפי מסוימים, יהיו רשאים להצביע בדרך הקבועה {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 116יט|בסעיף 116יט לחוק}}; רשימת העובדים כאמור תופקד בידי יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת.

{{ח:חתימות|י״א בכסלו התשע״ג (24 בדצמבר 2012)}}
* '''אליהו ישי'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הבחירות לכנסת (תשלום שכר לעובד בסיעוד שאינו אזרח ישראלי המועסק על ידי יחיד) (הוראות לעניין הבחירות לכנסת העשרים ושלוש)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבחירות לכנסת (תשלום שכר לעובד בסיעוד שאינו אזרח ישראלי המועסק על ידי יחיד) (הוראות לעניין הבחירות לכנסת העשרים ושלוש), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 584|תקנות הבחירות לכנסת (תשלום שכר לעובד בסיעוד שאינו אזרח ישראלי המועסק על ידי יחיד) (הוראות לעניין הבחירות לכנסת העשרים ושלוש)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 136|סעיף 136}} {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|לחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם קיבוצי“ ו”צו הרחבה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים, התשי״ז–1957}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום הבחירות“ – יום הבחירות לכנסת העשרים ושלוש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוזה עבודה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1ג|בסעיף 1ג לחוק עובדים זרים, התשנ״א–1991}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק עבודת נשים“ – {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|חוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד בסיעוד“ – עובד שאינו אזרח ישראלי המועסק על ידי יחיד בענף הסיעוד.

{{ח:סעיף|2|שכרו של עובד בסיעוד שעבד ביום הבחירות}}
{{ח:תת|(א)}} לעובד בסיעוד המועסק בעבודתו ביום הבחירות, לא ישולם שכר לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 136|סעיף 136 לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} אין בתקנה זו כדי לגרוע מזכותו של עובד לשכרו הרגיל ביום הבחירות.

{{ח:סעיף|3|שכרו של עובד בסיעוד שנעדר ביום הבחירות}}
{{ח:תת|(א)}} עובד בסיעוד אשר נעדר מעבודתו ביום הבחירות אף על פי שנדרש לעבוד באותו היום, לא ישולם לו שכר לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 136|סעיף 136 בחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} נעדר עובד בסיעוד ביום הבחירות בשל אחת הנסיבות המפורטות להלן, יהיה זכאי לתשלום לפי שכרו הרגיל בעד אותה היעדרות, ככל שהוא זכאי לתשלום לפי חוקי עבודה, חוזה עבודה, הסכם קיבוצי, צו הרחבה או הסדר קיבוצי:
{{ח:תתת|(1)}} מחלה;
{{ח:תתת|(2)}} חופשה שנתית;
{{ח:תתת|(3)}} ימי חג;
{{ח:תתת|(4)}} מנוחת פיצוי חלף מנוחה שבועית;
{{ח:תתת|(5)}} אבל;
{{ח:תתת|(6)}} היעדרות מותרת לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 7|סעיף 7 לחוק עבודת נשים}}.

{{ח:סעיף|4|שמירת זכויות}}
{{ח:ת}} תקנות אלה אינן באות לגרוע מזכות של עובד בסיעוד שנקבעה בהסכם קיבוצי, צו הרחבה או חוזה עבודה.

{{ח:סעיף|5|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו לעניין הבחירות לכנסת העשרים ושלוש בלבד.

{{ח:חתימות|י״א בשבט התש״ף (6 בפברואר 2020)}}
* '''אופיר אקוניס'''
שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הבטיחות בעבודה (התקני בטיחות בדוד קיטור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבטיחות בעבודה (התקני בטיחות בדוד קיטור), התשמ״ז–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 220|תקנות הבטיחות בעבודה (התקני בטיחות בדוד קיטור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4990.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 107|סעיפים 107}}, {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173|173}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 216|ו־216}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], התש״ל–1970}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|התקנת התקנים להפעלת אזעקה ולהפסקת פעולת המבער}}
{{ח:תת|(א)}} בדוד קיטור שבו הדוד אינו מוסק בדלק מוצק ואינו דוד קיטור מדגם אנכי יותקנו שני התקנים שכל אחד מהם יגרום להפסקת פעולת המבער ויפעיל אזעקה במקרה של שפל מים.
{{ח:תת|(ב)}} בדוד קיטור מדגם אנכי המוסק בדלק מוצק, ניתן להתקין אחד מההתקנים האמורים בתקנת משנה א׳ ופקק נתיך.

{{ח:חתימות|ט״ז בחשון התשמ״ז (18 בנובמבר 1986)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הבטיחות בעבודה (כלים לשיקוע פינים בפעולה ישירה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבטיחות בעבודה (כלים לשיקוע פינים בפעולה ישירה), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1569|תקנות הבטיחות בעבודה (כלים לשיקוע פינים בפעולה ישירה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4635.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173|סעיף 173}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], התש״ל–1970}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”כלי לשיקוע פינים בפעולה ישירה“ – מכשיר, המנצל את אנרגיית הגזים, אשר נוצרת על ידי התלקחות חומר נפץ שבתחמיש, לתקיעת פינים בתוך חמרים שונים כגון בטון, לבנים ומתכות, כשהפין מואץ בו ישירות על ידי לחץ גזי השריפה.

{{ח:סעיף|2|איסור החזקה ושימוש בכלים}}
{{ח:ת}} לא יחזיק אדם במקום עבודה בכלי לשיקוע פינים בפעולה ישירה ולא ישתמש בו.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ׳ בטבת התשמ״ו (1 בינואר 1986).

{{ח:חתימות|כ״ז בניסן התשמ״ד (29 באפריל 1984)}}
* '''אהרון אוזן'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]