תקנות מעונות יום שיקומיים (רישוי, סל שירותים לפעוטות עם מוגבלות ותנאי טיפול בהם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מעונות יום שיקומיים (רישוי, סל שירותים לפעוטות עם מוגבלות ותנאי טיפול בהם), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 1304|תקנות מעונות יום שיקומיים (רישוי, סל שירותים לפעוטות עם מוגבלות ותנאי טיפול בהם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6706.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1803|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7427.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים#סעיף 3|סעיפים 3(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים#סעיף 12|ו־12(א)}} {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים|לחוק מעונות יום שיקומיים, התש״ס–2000}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר לעניין {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}, ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: רישוי מעון}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: מבנה המעון ומיתקניו}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: סל שירותים}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: עובדי המעון והרכב הצוות המקצועי–טיפולי}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: שמירת מסמכים הנוגעים לטיפול בפעוט עם מוגבלות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחראי על פעוט“ – האחראי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גננת“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 26|בתקנה 26}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מנהל אגף השיקום של משרד הרווחה והשירותים החברתיים (להלן – משרד הרווחה);
{{ח:תתת|(2)}} מנהל האגף לטיפול באדם המפגר של משרד הרווחה;
{{ח:תתת|(3)}} מנהל היחידה לטיפול באדם עם אוטיזם של משרד הרווחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הסדרת העיסוק בבריאות“ – {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס״ח–2008}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טיפול ייעודי“ – טיפול בקשיי שפה ותקשורת לפעוטות שאובחנו בגין קשיים אלה כפעוטות עם אוטיזם, ויכול שיהא טיפול פסיכולוגי, פסיכיאטרי, פארה־רפואי, וכל טיפול אישי אחר שיאשרו משרד הבריאות ומשרד הרווחה, שלפי מהותו מיועד לקידום בעיותיהם ההתפתחותיות הייחודיות של פעוטות עם אוטיזם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעון“ – מעון יום שיקומי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל מעון“ – מי שמנהל מעון, בעצמו או באמצעות אחרים, או אחראי לפתיחתו, או מבקש לנהלו או לפותחו, ולרבות בעל המעון או המחזיק בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח“ – מי שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים#סעיף 8|סעיף 8 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסיכולוג“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים|בחוק הפסיכולוגים, התשל״ז–1977}} (להלן – חוק הפסיכולוגים);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסיכולוג בעל מומחיות מוכרת“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים#סעיף 8|בסעיף 8 לחוק הפסיכולוגים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעוט בעל צרכים רפואיים מורכבים“ – פעוט עם מוגבלות הסובל מאחד מהמצבים הרפואיים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} צורך בהנשמה מלאכותית;
{{ח:תתת|(2)}} צורך בתרופות לווריד באופן קבוע או הזנה תוך־ורידית;
{{ח:תתת|(3)}} אי־ספיקת לב לא מאוזנת או הפרעות קצב קשות;
{{ח:תתת|(4)}} אי־יציבות מטבולית כגון היפוגליקמיות קשות;
{{ח:תתת|(5)}} אי־ספיקת כליות טרמינלית הדורשת דיאליזה;
{{ח:תתת|(6)}} סוכרת התלויה באינסולין;
{{ח:תתת|(7)}} חיבור וניתוק ממכונת הנשמה לצורך שאיבת הפרשות;
{{ח:תתת|(8)}} מצבים רפואיים מורכבים נוספים שקבע שר הבריאות; השר יפרסם ברשומות מצבים נוספים שקבע כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעוט בעל צרכים רפואיים מיוחדים“ – פעוט עם מוגבלות הזקוק מדי יום ביומו לטיפול בתחומים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} שאיבת הפרשות דרך טרכאוסטומיה, עזרה בכיוח והוצאת הפרשות;
{{ח:תתת|(2)}} האכלה דרך זונדה, ג׳ג׳ונוסטומיה;
{{ח:תתת|(3)}} האכלה דרך גסטרוסטומיה;
{{ח:תתת|(4)}} מתן חמצן;
{{ח:תתת|(5)}} צינתור לכיס השתן;
{{ח:תתת|(6)}} ביצוע חוקן;
{{ח:תתת|(7)}} מתן תרופה בידי סייעת על פי הוראת רופא ובהרשאת האחראי, לגבי תרופות שנתינתן אינה דורשת הפעלת שיקול דעת רפואי או שינוי מינון בשל מצב רפואי בלתי יציב;
{{ח:תתת|(8)}} מצבים רפואיים מיוחדים נוספים שקבע שר הבריאות; השר יפרסם ברשומות מצבים נוספים שקבע כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעוט עם אוטיזם“ – פעוט שלוקה באוטיזם או במצב פסיכיאטרי–התנהגותי דומה לליקוי האמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון“ – רישיון כאמור {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק}}, לפתיחת מעון ולניהולו.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: רישוי מעון}}

{{ח:סעיף|2|ניהול מעון ברישיון}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייפתח מעון ולא ינוהל אלא ברישיון ולפי התנאים שנקבעו בו.
{{ח:תת|(ב)}} מעון אשר נקבעה לו חובת רישוי בחיקוק אחר, רשאים השרים שלא לתת לגביו רישיון כל עוד לא ניתן למעון רישיון לפי החיקוק האחר.

{{ח:סעיף|3|בקשה לרישיון}}
{{ח:תת|(א)}} מפעיל מעון יגיש לשרים בקשה לקבלת רישיון או חידושו, לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 1|טופס 1 שבתוספת הראשונה}}, לא יאוחר משלושה חודשים לפני המועד המיועד לפתיחתו של מעון או לפני תום תוקפו של הרישיון, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה כאמור בסעיף קטן (א) יצורפו המסמכים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} פירוט העובדים לסוגיהם, לרבות המנהל, והכשרתם, בצירוף תעודות השכלה ואישורי ניסיון;
{{ח:תתת|(2)}} מאזן מבוקר ומאושר אחרון, ולגבי מעון חדש – הצעת התקציב הראשונה;
{{ח:תתת|(3)}} אישור לשכת הבריאות המחוזית בדבר התנאים התברואיים;
{{ח:תתת|(4)}} אישור שירותי הכבאות בדבר סידורי מניעת אש וכיבוי דליקות;
{{ח:תתת|(5)}} מסמכי התאגדות, אם מפעיל המעון הוא תאגיד;
{{ח:תתת|(6)}} העתק פוליסות הביטוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|תקנה 38}};
{{ח:תתת|(7)}} מסמכים אחרים שידרשו השרים.

{{ח:סעיף|4|החלטה בבקשה}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשה לרישיון או לחידושו, ידונו בה שני השרים, והם רשאים להתייעץ עם ועדה מייעצת של ארבעה חברים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מנהל אגף השיקום של משרד הרווחה או נציגו;
{{ח:תתת|(2)}} מנהל האגף לטיפול באדם המפגר של משרד הרווחה או נציגו;
{{ח:תתת|(3)}} האחראי על תחום התפתחות הילד במשרד הבריאות או נציגו;
{{ח:תתת|(4)}} מנהל היחידה לטיפול באדם עם אוטיזם של משרד הרווחה או נציגו.
{{ח:תת|(ב)}} החלטה בבקשה לרישיון או לחידושו ייתנו שני השרים כאחד והם רשאים לדחות את הבקשה בהחלטה מנומקת בהתחשב, בין השאר, בקיומם של מעונות נוספים באזור ובצורכי האוכלוסיה.
{{ח:תת|(ג)}} החלטת השרים בבקשה תינתן לא יאוחר מ־90 ימים מיום הגשתה או מיום קבלת המסמך האחרון הנדרש לפי תקנות אלה, לפי המאוחר מביניהם.
{{ח:תת|(ד)}} על החלטת השרים בבקשה לרישיון, תישלח הודעה למפעיל המעון, לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 2|טופס 2 שבתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|5|מתן רישיון}}
{{ח:תת|(א)}} רישיון ייתנו השרים לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 3|טופס 3 שבתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ב)}} תוקף הרישיון הוא לשנתיים מיום נתינתו, זולת אם נקבע בו מועד קצר יותר.
{{ח:תת|(ג)}} הוגשה בקשה למתן רישיון או לחידושו, וראו השרים כי קיים צורך במתן רישיון זמני אף שלא הסתיים הדיון בבקשה מכל סיבה שהיא, לרבות בשל המתנה לקיום תנאי, ובלבד שאי־קיומו אינו מסכן את שלום הפעוטות, ביטחונם או שיקומם, רשאים השרים לתת רישיון זמני לתקופה שלא תעלה על ששה חודשים, ורשאים הם להאריכו לתקופה נוספת שלא תעלה על שישה חודשים, ובלבד שתקופת תוקפו של רישיון זמני, על הארכותיו, לא תעלה על 12 חודשים רצופים.
{{ח:תת|(ד)}} הוגשה בקשה לרישיון או לחידושו וראו השרים כי לא התקיימו במעון הוראות לעניין מבנה המעון ושטחו לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, מחמת שקיומן יטיל על מפעיל המעון נטל כבד מדי, וכי אין בהפעלתו של המעון משום סכנה לשלום הפעוטות, ביטחונם או שיקומם, רשאים הם לתת רישיון להפעלת המעון או לחדש את הרישיון.
{{ח:תת|(ה)}} חל אחרי מתן הרישיון שינוי בפרטים הכלולים בבקשה לרישיון, יודיע עליו מפעיל המעון לממונה הנוגע לעניין בתוך חודש מיום השינוי, לכל המאוחר.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: מבנה המעון ומיתקניו}}

{{ח:סעיף|6|מבני המעון}}
{{ח:תת|(א)}} מבני המעון יהיו עשויים חומרים יציבים ואטומים לחדירת רטיבות, חרקים ומכרסמים וכן אטומים מבחוץ במידה מספקת מפני חדירת חום וקור.
{{ח:תת|(ב)}} דלתות המעון יהיו ניתנות לנעילה מבפנים או מבחוץ, ואולם תובטח אפשרות פתיחת דלתות נעולות מבחוץ בשעת חירום.
{{ח:תת|(ג)}} רצפת המעון תהיה עשויה מרצפות הניתנות לניקוי בנקל.
{{ח:תת|(ד)}} במעון שיש בו יותר ממבנה אחד, יהיו מעברים מקורים שיחברו בין המבנים השונים.
{{ח:תת|(ה)}} במעון יתקיימו הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|חוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}}, לעניין מרחב מוגן או מקלט אחר.

{{ח:סעיף|7|שטח המעון}}
{{ח:תת|(א)}} במעון יתקיימו הוראות הנגישות לפי כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} מעון יהיה מגודר בגדר שגובהה לא יפחת מ־2 מטרים.
{{ח:תת|(ג)}} במעון המיועד –
{{ח:תתת|(1)}} ל־20 פעוטות עם מוגבלות לכל היותר, תהיה חצר או מרפסת בלתי מקורה, שלא תפחת מ־25 מטרים רבועים;
{{ח:תתת|(2)}} ליותר מ־20 פעוטות עם מוגבלות, תהיה חצר או מרפסת בלתי מקורה, שלא תפחת מ־35 מטרים רבועים.

{{ח:סעיף|8|חלונות}}
{{ח:ת}} בכל חדר במעון יהיה חלון לתאורת יום ולאוורור שיותקנו בו סורגים.

{{ח:סעיף|9|מיתקני חשמל, מים, ביוב והסקה}}
{{ח:תת|(א)}} מערכות החשמל, המים, הביוב ומערכות מכניות אחרות במעון, יותקנו לפי הוראות כל דין החל לעניין התקנתן, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} במעון תהיה אספקת מים חמים במשך כל שעות הפעילות; וסת מים חמים יותקן למניעת כוויות ובו תרמוסטט חשמלי שיכוון לטמפרטורה שלא תעלה על 45 מעלות צלזיוס, ובכפוף להוראות כל דין.
{{ח:תת|(ג)}} במעון תהיה תאורה טבעית במשך כל שעות הפעילות וכן תאורה חשמלית מספקת במשך כל שעות הפעילות; כמו כן ייעשו בו סידורים לתאורת חירום חשמלית.
{{ח:תת|(ד)}} במעון יותקנו הסקה מרכזית ומערכת קירור או מיתקני חימום וקירור אחרים שקיבלו את אישור מכון התקנים הישראלי לעניין בטיחות.

{{ח:סעיף|10|בטיחות במעון}}
{{ח:תת|(א)}} סדרי בטיחות מפני אש במעון יהיו לפי הוראות רשות הכבאות המקומית.
{{ח:תת|(ב)}} במשך שהותו במעון יימצא כל פעוט עם מוגבלות בהשגחת אחד מעובדי המעון.
{{ח:תת|(ג)}} במעון תוחזק ערכת החייאה במצב תקין ונגיש, ובה כל הפריטים {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת השנייה}} לפחות.
{{ח:תת|(ד)}} הדרכה לשימוש בערכת החייאה, לפי העניין, תינתן לצוות הטיפולי של המעון, במימון משרד הבריאות.

{{ח:סעיף|11|בטיחות בהאכלה}}
{{ח:תת|(א)}} המזון במעון יוכן על פי ההוראות שבתכנית הטיפול האישית של הפעוט עם מוגבלות; ואולם ההוראות הנוגעות למזון שבתכנית טיפול אישית של פעוט בעל צרכים תזונתיים מיוחדים יאושרו בידי דיאטנית קלינית המטפלת בפעוט בקהילה.
{{ח:תת|(ב)}} האכלת פעוט תיעשה כשראש הפעוט בקו אמצע ובישיבה המותאמת לצרכיו על פי הוראות תכנית הטיפול האישית של אותו פעוט.
{{ח:תת|(ג)}} לא יינתנו לפעוט עם מוגבלות מאכלים קשים הקטנים מקוטר 2.5 ס״מ, כגון ענבים ונקניקיות, אלא אם כן הם יהיו חתוכים לאורך לרצועות דקות של חצי ס״מ רבוע ומטה, כל אחד.
{{ח:תת|(ד)}} לא יינתנו לפעוט עם מוגבלות סוכריות ופיצוחים.
{{ח:תת|(ה)}} מוצצים יחוברו לבגדי הפעוט עם מוגבלות רק בעזרת חיבור תקין שאינו מאפשר סיבוב מלא סביב הצוואר ושאינו סיכה שאפשר להידקר בה.

{{ח:סעיף|12|בטיחות בשעת השינה בחדר כיתה}}
{{ח:תת|(א)}} המיטות במעון יהיו במרחק של 60 ס״מ לפחות ממקור חום.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייתלו על קיר המעון מעל למיטה של פעוט עם מוגבלות חפץ כבד או תמונה עם מסגרת וחיפוי זכוכית.
{{ח:תת|(ג)}} המיטות והמזרנים במעון יהיו בעלי תו תקן של מכון התקנים הישראלי.

{{ח:סעיף|13|בטיחות במבנה}}
{{ח:תת|(א)}} במעון יותקנו –
{{ח:תתת|(1)}} שער כניסה ובו נעילה ואינטרקום;
{{ח:תתת|(2)}} לחצן מצוקה לשעת חירום;
{{ח:תתת|(3)}} היו במעון מדרגות, יותקן שער ביטחון לפני המדרגות, ובצדי המדרגות יותקנו מעקים.
{{ח:תת|(ב)}} בכל מעון יהיו חדרי מטבח, משרד וחדרי טיפול הניתנים לנעילה, ולא תתאפשר כניסה אליהם לפעוטות עם מוגבלות, אלא בליווי מבוגר.
{{ח:תת|(ג)}} במעון ייעשו סידורי בטיחות נוספים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רהיטים כבדים יקובעו לקיר;
{{ח:תתת|(2)}} פינות רהיטים חדות יחופו;
{{ח:תתת|(3)}} שקעים חשמליים שאינם בשימוש ייסגרו בעזרת מגיני פלסטיק;
{{ח:תתת|(4)}} חומרים רעילים ותרופות יאוחסנו במקום גבוה או נעול.
{{ח:תת|(ד)}} בכל מעון תהיה ערכת עזרה ראשונה תקנית.

{{ח:סעיף|14|בטיחות באמבטיה ובשירותים}}
{{ח:תת|(א)}} קיימים במעון אמבטיה או כיור לרחצת הפעוטות עם מוגבלות, יונחו שטיחי גומי או מדבקות על קרקעיתם; במעון לפעוטות עם מוגבלות שאינם יושבים – ייעשה שימוש בערסל רחצה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יושאר פעוט עם מוגבלות בלא השגחה צמודה באמבטיה או על משטח החלפה.
{{ח:תת|(ג)}} היו במעון פעוטות עם מוגבלות בתכנית גמילה מהרטבה או גמולים מהרטבה, יותקנו מאחזים משני צדי אסלת השירותים.

{{ח:סעיף|15|בטיחות בחצר}}
{{ח:תת|(א)}} המיתקנים שיותקנו בחצר מעון יהיו בעלי תו תקן של מכון התקנים הישראלי.
{{ח:תת|(ב)}} פני קרקע החצר במעון יהיו בלא מכשולים.
{{ח:תת|(ג)}} במעון אשר ממוקם מעל לקומת הקרקע יותקנו סידורי בטיחות מפני נפילה, ויוכל המפקח ליתן הוראות לעניין זה.

{{ח:סעיף|16|טלפון}}
{{ח:ת}} במעון יותקן מכשיר טלפון אחד לפחות שיבטיח קשר עם החוץ בעת הצורך.

{{ח:סעיף|17|חדרים}}
{{ח:תת|(א)}} שטחם המזערי של חדרי כיתות יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לכל 6 פעוטות עם מוגבלות – כיתת אם – 30 מטרים רבועים, ולכל 10 פעוטות עם מוגבלות – כיתת אם – 45 מטרים רבועים;
{{ח:תתת|(2)}} שטח אחסון שגודלו 4 מטרים רבועים לכל כיתה ובלבד שלא יפחת מ־8 מטרים רבועים למעון.
{{ח:תת|(ב)}} בכל כיתה במעון תהיה פינת החתלה, עמדת רחצה ויחידת שירותים.
{{ח:תת|(ג)}} במעון שבו עד שלוש כיתות, יוקצו חדרים נוספים ששטחם המזערי כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} חדר מינהלה – 10 מטרים רבועים;
{{ח:תתת|(2)}} חדר צוות – 9 מטרים רבועים;
{{ח:תתת|(3)}} חדר עובד סוציאלי / פסיכולוג – 10 מטרים רבועים;
{{ח:תתת|(4)}} מטבח ומזווה – 16 מטרים רבועים;
{{ח:תתת|(5)}} מחסן ציוד – 8 מטרים רבועים;
{{ח:תתת|(6)}} חדר שירותים לצוות – 4 מטרים רבועים.
{{ח:תת|(ד)}} בכל מעון יוקצה חדר רב־תכליתי לכל 14 פעוטות, ששטחו המזערי יהיה 12 מטרים רבועים לפחות.
{{ח:תת|(ה)}} במעון יהיו 4 כתות לכל היותר, ואולם רשאי הממונה לאשר פתיחת כיתות נוספות.
{{ח:תת|(ו)}} במעון שבו ארבע כיתות או יותר ייווספו 25% לשטחם המזערי של החדרים המפורטים בתקנת משנה (ג) וכן חדר שירותים נוסף לצוות.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: סל שירותים}}

{{ח:סעיף|18|הגדרת סל השירותים לפעוט עם מוגבלות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} פעוט עם מוגבלות יהיה זכאי לטיפול ולחינוך, להסעה ולליווי בהסעה לפי סל השירותים שיינתן לו, במעון יום שיקומי קרוב ככל האפשר למקום מגוריו.
{{ח:תת|(ב)}} סל השירותים שזכאי לו פעוט עם מוגבלות יהיה מורכב מהשירותים המפורטים להלן לפי תכנית הטיפול האישית שתיקבע לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20}}:
{{ח:תתת|(1)}} טיפולים התפתחותיים כלליים וחינוך:
{{ח:תתתת|(א)}} תכנית חינוכית של גננת;
{{ח:תתתת|(ב)}} הזנה;
{{ח:תתתת|(ג)}} האכלה;
{{ח:תתתת|(ד)}} החתלה;
{{ח:תתתת|(ה)}} ניקיון והיגיינה אישית;
{{ח:תתתת|(ו)}} גירוי סנסו–מוטורי תקשורתי, חברתי ורגשי;
{{ח:תתתת|(ז)}} הדרכת משפחתו של פעוט עם מוגבלות לשיפור הטיפול בו בביתו וליווי סוציאלי או פסיכוסוציאלי, לפי העניין, של הפעוט ומשפחתו;
{{ח:תתתת|(ח)}} ייעוץ תזונאי (דיאטני);
{{ח:תתת|(2)}} טיפולים פארה־רפואיים:
{{ח:תתתת|(א)}} פיזיותרפיה;
{{ח:תתתת|(ב)}} ריפוי בעיסוק;
{{ח:תתתת|(ג)}} טיפול בהפרעות בתקשורת;
{{ח:תתת|(3)}} הסעה וליווי:
{{ח:תתתת|(א)}} ליווי הפעוט עם מוגבלות מביתו למעון וחזרה;
{{ח:תתתת|(ב)}} שירותי הסעה בטיחותית למעון וממנו.
{{ח:תת|(ג)}} פעוט עם אוטיזם יהיה זכאי, נוסף על השירותים המפורטים בתקנת משנה (ב), גם לטיפול ייעודי.
{{ח:תת|(ד)}} פעוט עם מוגבלות בעל צרכים רפואיים מיוחדים או בעל צרכים רפואיים מורכבים, יהיה זכאי, נוסף על השירותים המפורטים בתקנת משנה (ב), גם לשירותי סייעת אישית או שירותי אחות, לפי העניין, לצורך קבלת טיפולים שהוא זקוק להם מדי יום.

{{ח:סעיף|19|עלות סל השירותים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} העלות הכוללת של סל השירותים לפעוט עם מוגבלות כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, היא 6,490 שקלים חדשים לחודש ומתוכם 1,080 שקלים חדשים בעד ארבע שעות של טיפולים פארה־רפואיים לשבוע, מהן שלוש שעות של טיפולים פרטניים ושעה להדרכות ולעבודת צוות; לפעוט עם מוגבלות שיש לו אוטיזם, ייווספו לאמור לעיל 2,520 שקלים חדשים בעד 10 טיפולים שבועיים יעודיים ישירים, מהם שבע וחצי שעות של טיפולים ישירים ושעתיים וחצי של הדרכות ועבודת צוות.
{{ח:תת|(ב)}} לעלות הכוללת של סל השירותים כאמור בתקנת משנה (א) תיווסף לגבי פעוט עם מוגבלות בעל צרכים רפואיים מיוחדים, עלות של שירותי סייעת אישית; שירותי הסייעת האישית יינתנו לפעוט כאמור למשך זמן שבין שעה אחת לארבע שעות בכל יום במהלך החודש, והכל בהתאם לאישור משרד הבריאות לגבי אותו פעוט; עלות שירותי הסייעת האישית בעד שעה אחת בכל יום במשך חודש (בתקנת משנה זו – עלות חודשית בסיסית) היא בסכום של 875 שקלים חדשים לחודש; עלות שירותי הסייעת האישית תחושב כמכפלה של העלות החודשית הבסיסית במספר השעות ביום שניתנו בהן השירותים כאמור; פעוט עם מוגבלות בעל צרכים רפואיים מיוחדים שאושרו לו שירותי אחות כאמור בתקנת משנה (ג) לא יהיה זכאי לשירותי סייעת לפי תקנת משנה זו.
{{ח:תת|(ג)}} לעלות הכוללת של סל השירותים כאמור בתקנת משנה (א), תיווסף עלות של שירותי אחות שיינתנו לפעוט בעל צרכים רפואיים מורכבים למשך זמן שבין שעה אחת לשעתיים בכל יום במהלך החודש; לפעוט עם מוגבלות בעל צרכים רפואיים מורכבים המונשם באופן מלאכותי או הסובל מאי־ספיקת לב לא מאוזנת או מהפרעות קצב קשות או מאי־יציבות מטבולית כגון היפוגליקמיות קשות, וכן לפעוט עם מוגבלות בעל צרכים מיוחדים עם טרכיאוסטומיה ולפעוטות עם מוגבלות שלפי אישור משרד הבריאות סובלים ממצב מסכן חיים תמידי אחר, יינתנו שירותי אחות עד לתשע שעות בכל יום במהלך החודש, והכל בהתאם לאישור משרד הבריאות לגבי אותו פעוט; עלות שירותי האחות בעד שעה אחת בכל יום במשך חודש (בתקנת משנה זו – עלות חודשית בסיסית) היא בסכום של 915 שקלים חדשים לחודש; עלות שירותי האחות תחושב כמכפלה של העלות החודשית הבסיסית במספר השעות ביום שניתנו בהן השירותים כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} סכומי העלויות הנקובים בתקנה זו נכונים ליום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).
{{ח:תת|(ה)}} עלות סל השירותים המפורטים בתקנה זו, למעט שירותים שבהם נושאת קופת חולים במימון ישיר לפי {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים#סעיף 5|סעיף 5 לחוק}}, תעודכן לפי השינויים במרכיבי סל השירותים המפורטים להלן, סמוך ככל האפשר, לשינויים כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} עדכון עלויות טיפולים פארה־רפואיים וטיפול ייעודי ייעשה בידי ועדת תעריפים בין־משרדית של משרד הבריאות ומשרד האוצר;
{{ח:תתת|(2)}} עדכון עלויות אחרות כאמור יעשה בידי ועדה משותפת של נציגי משרד הרווחה, משרד האוצר והשלטון המקומי, כלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} 60% מהעלויות האמורות יעודכנו לפי הסכמי השכר החלים על כוח האדם המפורט {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}};
{{ח:תתתת|(ב)}} 40% מעלויות הסל יעודכנו לפי המדדים הנוגעים למרכיבי הסל האחרים, או לפי מדד המחירים לצרכן.
{{ח:תת|(ו)}} עלות השירותים שבהם נושאת קופת חולים במימון ישיר לפי {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים#סעיף 5|סעיף 5 לחוק}}, תעודכן לפי הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים#סעיף 12|סעיף 12(ב) לחוק}}.
{{ח:תת|(ז)}} עלות שירותי ייעוץ תזונאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|תקנות 18(ב)(1)(ח)}} {{ח:פנימי|סעיף 29א|ותקנה 29א}} תיווסף על האמור בתקנת משנה (א); המדינה תיתן את השירות האמור לפעוטות בדרך שתוסכם בין השרים.

{{ח:סעיף|20|תכנית טיפול אישית}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל המעון, בשיתוף האחראי על הפעוט, יקבע תכנית טיפול אישית לכל פעוט עם מוגבלות במעון, על פי המלצות מכון או יחידה להתפתחות הילד שהוכרו לפי {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים#סעיף 4|סעיף 4 לחוק}}, ואשר אבחנו את הפעוט עם מוגבלות.
{{ח:תת|(ב)}} תכנית הטיפול האישית לכל פעוט עם מוגבלות במעון תיקבע על פי סל השירותים שלפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|21|ליווי צמוד של סייעת או אחות}}
{{ח:תת|(א)}} פעוט עם מוגבלות בעל צרכים רפואיים מיוחדים או בעל צרכים רפואיים מורכבים הזקוק עקב מצבו הרפואי לליווי צמוד לפי קביעת משרד הבריאות, יקבל את כל שעות הטיפול שהוא זכאי להן על ידי סייעת או אחות אחת, ככל שניתן, שתלווה אותו במשך כל שעות הטיפול כאמור כדי להבטיח את רצף הטיפול בו.
{{ח:תת|(ב)}} פעוט עם מוגבלות כאמור בתקנת משנה (א), יהיה זכאי לליווי צמוד של סייעת או אחות גם בהסעתו מביתו למעון יום שיקומי וממנו, בהתאם לזכאותו לפי תכנית הטיפול האישית.
{{ח:תת|(ג)}} הסייעת לעניין תקנה זו תהיה סייעת שקיבלה אישור כמלווה אישית לאותו פעוט עם מוגבלות לפי הנחיות משרד הבריאות במתן אישור למלווה אישי לביצוע פעולות סיעודיות.

{{ח:סעיף|22|הסעה וליווי}}
{{ח:ת}} תנאי הסעת פעוט עם מוגבלות למעון יום שיקומי וממנו וכישורי המלווה בהסעה יהיו לפי הוראות שיקבע שר הרווחה והשירותים החברתיים לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעה בטיחותית לילדים ולפעוטות עם מוגבלות|חוק הסעה בטיחותית לילדים ולפעוטות עם מוגבלות, התשנ״ד–1994}}, והוראות תקנות אלה.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: עובדי המעון והרכב הצוות המקצועי–טיפולי}}

{{ח:סעיף|23|מועסקים}}
{{ח:תת|(א)}} תקן ומספר עובדי המעון ייקבע כאמור {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בתקנות 24 עד 30}}, רשאי מפעיל מעון, משיקולים שיציין בכתב בהודעה לממונה, להעסיק את בעלי התפקידים האמורים בהן אף אם לא התקיימו בהם דרישות הניסיון האמורות {{ח:פנימי|סעיף 24|באותן תקנות}}.

{{ח:סעיף|24|מנהל המעון}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל מעון יהיה בעל השכלה אקדמית בתחום חינוך, שיקום, עבודה סוציאלית, מדעי ההתנהגות או מקצועות בריאות, או השכלה שהממונה אישר כי היא דומה מבחינת היקפה ותחומיה, ובעל ניסיון של שלוש שנים לפחות בטיפול בילדים עם מוגבלות; הממונה רשאי, בנסיבות מיוחדות ובתנאים שיקבע, לאשר לתפקיד מנהל מעון מועמד שאין מתקיימים בו תנאי ההשכלה האמורים, אם מצא כי היקף ניסיונו המיוחד של המועמד או מומחיות מיוחדת אחרת שלו, מקנים לו כישורים מתאימים לביצוע נאות של תפקיד מנהל המעון.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל יהיה אחראי –
{{ח:תתת|(1)}} להפעלתו התקינה של המעון ולניהול הצוות הרב־מקצועי בו;
{{ח:תתת|(2)}} לרמתם הנאותה של שירותי המעון;
{{ח:תתת|(3)}} להבטחת הצרכים הגופניים והנפשיים של כל אחד מהפעוטות עם מוגבלות השוהים במעון, לשלומם, לביטחונם ולתהליך שיקומם, בין במהלך השהות במעון ובין בפעילות מטעם המעון;
{{ח:תתת|(4)}} להכנת תקציב המעון, ביצועו ועריכת המאזן;
{{ח:תתת|(5)}} לקבלת עובדים מתאימים, לפיקוח על עבודתם, להדרכתם, לעדכונם המקצועי, לתנאי עבודתם ולפיטוריהם במידת הצורך, בתיאום עם מפעיל המעון אם אינו המנהל בעצמו;
{{ח:תתת|(6)}} לדווח לממונה באופן שוטף לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|תקנה 34}} ולפי דרישה, ונוסף על כך לדווח לגורמים המתאימים על אירועים חריגים לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|תקנה 37}};
{{ח:תתת|(7)}} לקיומן של הוראות הבטיחות כמפורט בתקנות אלה;
{{ח:תתת|(8)}} לקביעת תכנית הטיפול האישית לכל פעוט עם מוגבלות במעון לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20}};
{{ח:תתת|(9)}} לניהול תיק אישי לכל פעוט עם מוגבלות במעון, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|תקנה 32}}, ולניהול פנקס רישום לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|תקנה 33}};
{{ח:תתת|(10)}} לקיומו של ציוד לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35|תקנה 35}};
{{ח:תתת|(11)}} לקיומו של ביטוח לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 38|תקנה 38}}.

{{ח:סעיף|25|עובד סוציאלי}}
{{ח:תת|(א)}} עובד סוציאלי במעון יהיה בעל ניסיון של שלוש שנים לפחות בעבודה עם ילדים עם מוגבלות ובני משפחותיהם.
{{ח:תת|(ב)}} תפקידי עובד סוציאלי במעון יכללו את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמירת קשר עם האחראים על הפעוטות עם מוגבלות שבמעון, וייעוץ לצוות המעון לעניין זה;
{{ח:תתת|(2)}} תמיכה וליווי האחראים על הפעוטות עם מוגבלות לעניין צורכי הפעוטות;
{{ח:תתת|(3)}} שמירת קשר עם הגורמים המקצועיים הנוגעים לעניין בקהילה;
{{ח:תתת|(4)}} השתתפות בבניית תכנית טיפול אישית של כל פעוט עם מוגבלות במעון;
{{ח:תתת|(5)}} השתתפות בישיבות הצוות של המעון.

{{ח:סעיף|26|גננת}}
{{ח:תת|(א)}} גננת במעון תהיה בעלת תואר ראשון בחינוך או בחינוך המיוחד או מי שסיימה סמינר למורים או בעלת השכלה שהממונה אישר כי היא דומה מבחינת היקפה ותחומיה, ובעלת נסיון בעבודה עם ילדים בגיל הרך.
{{ח:תת|(ב)}} הגננת תהיה אחראית לצרכים החינוכיים של כל פעוט עם מוגבלות במעון, ותפקידיה יכללו את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} השתתפות בבניית תכנית טיפול אישית לכל פעוט עם מוגבלות במעון;
{{ח:תתת|(2)}} אחריות לביצוע תכנית הטיפול האישית האמורה {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20}};
{{ח:תתת|(3)}} השתתפות בישיבות הצוות של המעון;
{{ח:תתת|(4)}} הדרכת הסייעות בביצוע תפקידן.

{{ח:סעיף|27|סייעת}}
{{ח:תת|(א)}} הסייעת במעון תהיה בוגרת 11 שנות לימוד לפחות, ויתקיים בה אחד מן התנאים שבפסקאות (1) ו־(2), ואולם רשאי מפעיל המעון משיקולים שיציין בכתב בהודעה לממונה, להעסיקה או להמשיך להעסיקה אף אם לא התקיימו בה התנאים האמורים:
{{ח:תתת|(1)}} סיימה קורס לסייעות התפתחותיות שהכיר בו משרד הבריאות, משרד הרווחה או משרד התעשיה המסחר והתעסוקה, או קורס מטפלות בילדים של משרד הרווחה או משרד התעשיה המסחר והתעסוקה או השתלמות מקצועית שהממונה אישר כשוות ערך להם;
{{ח:תתת|(2)}} השתתפה במשך השנה הראשונה להעסקתה במעון ב־4 השתלמויות מקצועיות לפחות, במימון משרד הבריאות.
{{ח:תת|(ב)}} תפקידי הסייעת במעון יכללו את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סיוע לגננת ולצוות המקצועי בביצוע תכניות הטיפול האישיות של הפעוטות עם מוגבלות, ואחריות לביצוע התכניות בהעדרה של הגננת;
{{ח:תתת|(2)}} טיפול בצרכים האישיים של הפעוטות עם מוגבלות, לרבות בתחומי האכלה, רחיצה, החתלה והלבשה, וטיפול בצרכים הרפואיים והסיעודיים שלהם;
{{ח:תתת|(3)}} טיפול בצרכים הרפואיים והסיעודיים של פעוטות בעלי צרכים רפואיים מיוחדים, ובלבד שקיבלה הדרכה ואישור כמלווה אישית לפעוט מסוים, לפי הנחיות משרד הבריאות למתן אישור למלווה אישית לביצוע פעולות סיעודיות.

{{ח:סעיף|28|אחות}}
{{ח:תת|(א)}} האחות במעון תהיה רשומה בפנקס העוסקים בסיעוד לפי {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (עוסקים בסיעוד בבתי חולים)|תקנות בריאות העם (עוסקים בסיעוד בבתי חולים), התשמ״ט–1988}}, במדור אחות מוסמכת, ואולם רשאי מפעיל המעון, משיקולים שיציין בכתב בהודעה לממונה, להעסיק אחות שרשומה בפנקס האמור במדור אחות מעשית.
{{ח:תת|(ב)}} תפקיד האחות במעון יכלול ביצוע פעולות טיפוליות לפעוט עם מוגבלות בעל צרכים רפואיים מיוחדים או מורכבים שנמצא זכאי לשירותי טיפול פרטני כאמור {{ח:פנימי|סעיף 19|בתקנה 19(ב) או (ג)}}.

{{ח:סעיף|29|מטפלים פארה־רפואיים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} במעון יועסקו מטפלים פארה־רפואיים במקצועות פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק וקלינאות תקשורת, בהתאם לתכניות האישיות של הפעוטות עם המוגבלות שבמעון.
{{ח:תת|(ב)}} מטפל פארה־רפואי יהיה בעל –
{{ח:תתת|(1)}} תעודה במקצוע בריאות כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות|בחוק הסדרת העיסוק בבריאות}};
{{ח:תתת|(2)}} ניסיון של שנתיים לפחות בעבודה במכון או ביחידה מוכרים להתפתחות הילד, או בעל שלוש שנות ניסיון לפחות במסגרת החינוך המיוחד או במסגרת חינוכית מוכרת לילדים עם בעיות התפתחותיות; לא היה למטפל הפארה־רפואי ניסיון כאמור, אחראי מנהל המעון לכך שיקבל הדרכה מקצועית מתאימה בשנתיים הראשונות לעבודתו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור לעיל, רשאי הממונה לאשר היעדרות זמנית, שלא תעלה על שלושה חודשים, של מטפל פארה־רפואי ובלבד שבמקומו מועסק כוח אדם שמהווה, לדעת הממונה, חלופה סבירה שאינה מסכנת את שלום הפעוטות, ביטחונם או שיקומם.
{{ח:תת|(ד)}} תפקידי המטפל הפארה־רפואי במעון יכללו את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} טיפול בפעוטות עם מוגבלות לפי מקצועו והכשרתו, בהתאם לתכנית הטיפול האישית שנקבעה לכל פעוט עם מוגבלות במעון ולפי צרכיו;
{{ח:תתת|(2)}} השתתפות בבניית תכנית טיפול אישית, לכל פעוט עם מוגבלות במעון;
{{ח:תתת|(3)}} השתתפות בישיבות הצוות של המעון;
{{ח:תתת|(4)}} הדרכת צוות המעון בטיפול בכל פעוט עם מוגבלות במעון, לפי צורכי הפעוט.

{{ח:סעיף|29א|ייעוץ תזונאי|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} המדינה תיתן שירותי ייעוץ תזונאי באמצעות ”תזונאי“, ”דיאטן“ כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות|בחוק הסדרת העיסוק בבריאות}}, לשם הדרכת צוות המעון והורי הפעוטות בטיפול תזונאי בפעוט לפי צורכי הפעוט ולפי תכנית הטיפול האישית שנקבעה לו.

{{ח:סעיף|30|פסיכולוג}}
{{ח:תת|(א)}} נדרש טיפול פסיכולוגי למי מהפעוטות עם מוגבלות שבמעון בתכניתו הטיפולית האישית, יועסק בו פסיכולוג התפתחותי או פסיכולוג בעל מומחיות מוכרת אחרת, שיש לו ניסיון, מיומנות או הכשרה המתאימים לצורכיהם הטיפוליים של אותם פעוטות, ואם הועסק כאמור, רשאי מפעיל המעון לצמצם את היקף העסקת העובד הסוציאלי, להיקף שלא יפחת מרבע משרה על כל 14 פעוטות עם מוגבלות.
{{ח:תת|(ב)}} תפקידי הפסיכולוג במעון יכללו את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} טיפול פסיכולוגי בפעוטות עם מוגבלות לפי הצורך;
{{ח:תתת|(2)}} ייעוץ והדרכה לאחראי על הפעוט עם מוגבלות;
{{ח:תתת|(3)}} הדרכת צוות המעון בטיפול בפעוט עם מוגבלות לפי הצורך.

{{ח:סעיף|31|קורס החייאה}}
{{ח:ת}} כל עובד במעון יעבור קורס החייאה בסיסי, במימון משרד הבריאות, בשנה הראשונה לעבודתו במעון.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: שמירת מסמכים הנוגעים לטיפול בפעוט עם מוגבלות}}

{{ח:סעיף|32|תיק אישי|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל המעון ידאג שלכל פעוט עם מוגבלות יהיה במעון תיק אישי שיהיו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אישור של המוסד לביטוח לאומי כי בעד הפעוט משתלמת גמלת ילד נכה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, או החלטת ועדת אבחון שיש לפעוט פיגור שכלי, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} העתק החלטותיה של ועדת השמה, שהחליטה על הפניית הפעוט עם מוגבלות למעון;
{{ח:תתת|(3)}} דוח רפואי, מעודכן אחת לשנה לפחות;
{{ח:תתת|(4)}} דוח התפתחותי;
{{ח:תתת|(5)}} דוח סוציאלי;
{{ח:תתת|(6)}} אבחון פסיכולוגי, אם נעשה;
{{ח:תתת|(7)}} אבחון בתחום הפיזיותרפיה, אם נעשה;
{{ח:תתת|(8)}} אבחון בתחום ריפוי בעיסוק, אם נעשה;
{{ח:תתת|(9)}} אבחון בתחום הפרעות בתקשורת, אם נעשה;
{{ח:תתת|(9א)}} אבחון תזונאי–דיאטני, אם נעשה, ולגבי פעוט בעל צרכים תזונתיים מיוחדים – הוראות בדבר המזון המותאם לפעוט והכנתו, באישור תזונאי–דיאטן קליני המטפל בפעוט בקהילה;
{{ח:תתת|(10)}} כל מסמך אחר הנוגע לפעוט.
{{ח:תת|(ב)}} בתיק האישי יתויק גם כל חומר אחר שנאסף לגבי הפעוט עם המוגבלות, לרבות מידע רפואי ושיקומי מעודכן שימסור האחראי על הפעוט.
{{ח:תת|(ג)}} התיק האישי של כל פעוט עם מוגבלות יישמר במעון באופן שיגן על סודיותו, והמידע בו ישמש לצורכי פיקוח וטיפול בלבד, בכפוף להוראות כל דין.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: שונות}}

{{ח:סעיף|33|פנקס רישום פעוטות}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל המעון ידאג לניהול פנקס רישום של פעוטות עם מוגבלות לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 4|טופס 4 שבתוספת הראשונה}}, ולעדכונו אחת לחודש.
{{ח:תת|(ב)}} העתק מהרישום החודשי המעודכן בפנקס רישום הפעוטות עם מוגבלות יישלח למפקח על המעון.

{{ח:סעיף|34|חובת דיווח}}
{{ח:ת}} סמוך לאחר פתיחת שנת הלימודים ידווח מנהל המעון למשרד הבריאות ולמשרד הרווחה על מספר הילדים ומצבת כוח האדם במעון.

{{ח:סעיף|35|ציוד רפואי אישי}}
{{ח:תת|(א)}} ציוד רפואי נייד הצמוד לפעוט בכל עת, לרבות ציוד מתכלה, שמספקת לו קופת חולים לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (בתקנה זו – חוק ביטוח בריאות), ישמש את הפעוט עם מוגבלות גם בעת שהותו במעון, ולשם כך יובא הציוד האמור למעון עם הפעוט על ידי האחראי או בהסעה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} נדרש ציוד רפואי לשם שהיית הפעוט עם מוגבלות במעון וקופת החולים אינה מספקת אותו בפועל לפעוט או שהציוד אינו נייד, יפנה מנהל המעון בקשה מפורטת אל הממונה על תחום התפתחות הילד במשרד הבריאות, והוא יבדוק ויקבע אם חייבת קופת החולים לספק את הציוד, וזאת בלי לפגוע בזכות האחראי על הקטין להגיש תלונה לנציב הקבילות לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 45|סעיף 45 לחוק ביטוח בריאות}} ובלי לפגוע בסמכויות נציב הקבילות לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק האמור}}; קבע הממונה על תחום התפתחות הילד במשרד הבריאות כי קופת החולים אינה חייבת לספק את הציוד ושוכנע כי בהעדר ציוד זה לא יוכל הפעוט להגיע למעון או לשהות בו, יקבע על מי החובה לדאוג להספקת הציוד האמור במעון, או ידאג בדרך אחרת לכך שהציוד יסופק למעון למשך התקופה שבה שוהה במעון אותו פעוט, במועד שלא יהיה מאוחר מהגעתו של הילד לראשונה למעון, ובלבד שלא תוטל החובה על ההורה או על המעון.

{{ח:סעיף|36|זמני הפעלת מעון}}
{{ח:תת|(א)}} המעון יפעל בכל ימי השבוע, למעט ימי המנוחה של מפעיל המעון כמשמעותם לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|סעיף 18א לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, החל בשעה 7.30 בבוקר, עד השעה 15.30 אחר הצהריים, ובערבי ימי המנוחה כאמור – עד השעה 12.00 בצהריים.
{{ח:תת|(ב)}} המעון יפעל במשך כל ימי השנה למעט ימי חופשה המפורטים בלוח החופשות השנתי למעונות יום של האגף למעמד האישה, מעונות יום ומשפחתונים לגיל הרך, שבמשרד התעשיה המסחר והתעסוקה, אשר מתפרסם בעיתונות ובאתר האינטרנט של המשרד האמור.

{{ח:סעיף|37|דוח אירועים חריגים}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל המעון ידאג לדיווח טלפוני מיידי לאחראי על הפעוט ולמפקח על כל מקרה מוות או תאונה במעון.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל המעון ידווח בכתב בתוך 24 שעות למפקח, לממונה ולאחראי על תחום התפתחות הילד במשרד הבריאות לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 5|טופס 5 שבתוספת הראשונה}}, על כל מקרה מוות או תאונה או אירוע חריג אחר שקרה במעון.
{{ח:תת|(ג)}} העתק של הדוח יתויק בתיק האישי של הפעוט הנוגע בדבר במעון, ויישמר לביקורת המפקח.

{{ח:סעיף|38|ביטוח}}
{{ח:ת}} מנהל המעון ידאג לביטוח הפעוטות עם מוגבלות במעון מפני נזקים להם או לאחרים מפניהם, לפי דרישות הביטוח שעליהן הורה הממונה, ופוליסות הביטוח יתויקו בתיק מיוחד לכך במעון.

{{ח:סעיף|39|סגירת המעון}}
{{ח:ת}} מפעיל מעון לא יסגור את המעון אלא אם כן הודיע על כך בכתב לממונה שישה חודשים לפחות לפני תום שנת הלימודים או לפני המועד שנועד לסגירת המעון, לפי המוקדם.

{{ח:סעיף|40|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 60 ימים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).

{{ח:סעיף|41|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות לענין מבנה, מיתקניו וחצריו של מעון יום שיקומי, יחולו על מעון שפעל ערב תחילתן של תקנות אלה, בתום שנתיים מיום התחילה; ואולם השרים רשאים להמשיך ולתת רישיון למעון כאמור אף שלא התקיימו בו הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, אם ראו כי מילוי ההוראה יטיל על מפעיל המעון נטל כבד מדי, ובלבד שנוכחו לדעת כי אין בהפעלת המעון משום סכנה לשלום הפעוטות, ביטחונם או שיקומם.
{{ח:תת|(ב)}} מעון יום שיקומי שפעל ערב תחילתן של תקנות אלה זכאי למימון עלות רכישת ערכת החייאה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(ג)}} בסכום של 1,500 שקלים חדשים, אם בשנת הלימודים שקדמה ליום התחילה לא היתה ברשותו ערכת החייאה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} מי ששימש מנהל מעון ערב פרסומן של תקנות אלה, במשך שנה לפחות, יוכל להמשיך ולשמש בתפקידו זה במשך תקופה של שלוש שנים מיום התחילה, אף אם לא מתקיימים בו תנאי ההשכלה או הניסיון האמורים {{ח:פנימי|סעיף 24|בתקנה 24(א) רישה}}, וזאת בלי לפגוע בסמכות הממונה לאשר את המשך תפקודו מעבר לתקופה זו, אם נתקיימו התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 24|בתקנה 24(א) סיפה}}.
{{ח:תת|(ד)}} עדכון העלויות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 19|בתקנה 19(א) עד (ג)}}, מיום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004) ועד יום התחילה יהיה לפי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 19|בתקנה 19(ה)}}.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1:''' בקשה לקבלת רישיון או חידושו {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(א)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2:''' הודעה בדבר החלטה בבקשה לרישיון למעון יום שיקומי {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(ד)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 3}}
{{ח:ת}} '''טופס 3:''' רישיון/רישיון זמני למעון יום שיקומי {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5(א)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 4}}
{{ח:ת}} '''טופס 4:''' פנקס רישום פעוטות עם מוגבלות שבמעון {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 33|תקנה 33(א)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 5}}
{{ח:ת}} '''טופס 5:''' דו״ח על אירוע חריג {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 37|תקנה 37(ב)}})}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|{{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(ג)}}}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''תכולת ערכת החייאה במעון יום שיקומי ששוהה בו פעוט עם צרכים רפואיים מורכבים'''}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} מפוח הנשמה + מסיכה לילדים + מאגר אוויר (רזרוואר) + צינור לחיבור חמצן.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} בלון חמצן קטן מחובר לצינור מתן חמצן.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} מכשיר שאיבה (סקשן) + קטטרים לסקשן מס׳ 14, 16.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 19|תקנות 19(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 23|ו־23(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''מרכיבי סל השירותים'''}}

{{ח:סעיף*|א||עוגן=תוספת 3 פרט א}}
{{ח:ת}} הרכב כוח האדם המזערי למעון יום שיקומי של 14 פעוטות עם מוגבלות:
{{ח:ת}}

מקצוע	היקף משרה	היקף שעות

מנהל	0.25

גננת	1.00

סייעת	4.00	תוספת שעות לפי קביעת משרד הבריאות בלבד, בעבור פעוטות מסוימים לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|תקנה 19(ב)}}

עובד סוציאלי	0.50

עובד שירותים ותחזוקה	0.50

עובדים במקצועות פארה־רפואיים	56 שעות שבועיות ל־14 פעוטות

עובדים ל”טיפול ייעודי“	43 שעות חודשיות, לכל פעוט עם אוטיזם במעון

אחות	שעות יומיות לפי קביעת משרד הבריאות בלבד, בעבור פעוטות מסוימים, לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|תקנה 19(ג)}}

{{ח:ת}} במעון שמספר הפעוטות עם מוגבלות בו קטן או גדול מ־14, תקטן או תגדל בהתאמה תקינת כוח האדם באופן יחסי למספר הפעוטות.

{{ח:סעיף*|ב||עוגן=תוספת 3 פרט ב}}
{{ח:ת}} הרכב הוצאות האחזקה בסל השירותים למעון יום שיקומי:
{{ח:תת|1.}} כלכלה לפי תפריט שהכינה תזונאית ומותאם לפעוטות, למעט מזון תרופתי.
{{ח:תת|2.}} מגבות, סדינים, סינרים וכיו״ב (לא כולל ביגוד אישי של הפעוטות והצוות) וכביסתם.
{{ח:תת|3.}} ציוד מתכלה לצורכי חינוך.
{{ח:תת|4.}} ציוד מתכלה לצורכי ריפוי והיגיינה (סבון, עזרה ראשונה וכו׳, לא כולל חיתולים).
{{ח:תת|5.}} אחזקת המבנה, תחזוקה שוטפת והוצאות שירותים כגון חשמל, מים וכיוצא באלה.
{{ח:תת|6.}} הוצאות מינהל.
{{ח:תת|7.}} מסים.
{{ח:תת|8.}} הסעות וליווי.

{{ח:חתימות|ג׳ בניסן התשס״ח (8 באפריל 2008)}}
* '''יעקב בן יזרי'''
שר הבריאות
* '''יצחק הרצוג'''
שר הרווחה והשירותים החברתיים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]