תקנות החשמל (התקנת לוחות במתח עד 1000 וולט)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החשמל (התקנת לוחות במתח עד 1000 וולט), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 1109|תקנות החשמל (התקנת לוחות במתח עד 1000 וולט)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5375.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 1281|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5619.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 1179|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5998.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 932|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6676.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: דרישות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: מירווחים ומעברים}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: ציוד המותקן בלוח}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: דרישות נוספות ללוחות במיתקנים ביתיים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ד, תשס״ח}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אבזר“ – פריט של ציוד חשמלי המשמש לתמסורת או לחלוקה של אנרגיה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארון חלוקה“ – לוח המוזן ישירות מרשת חלוקה במתח נמוך או ישירות משנאי ומותקן בשטח המיועד לצורכי ציבור בתכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, הכולל קווי חלוקה היוצאים ממנו להזנת מיתקן חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד בסיסי“ – בידוד של מוליך או ציוד המיועד לספק הגנה בסיסית בפני הלם חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד כפול“ – בידוד הכולל בידוד בסיסי ובידוד נוסף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד מוגבר“ – בידוד יחיד של מוליך או ציוד המספק דרגת הגנה בפני הלם חשמלי שוות ערך לבידוד כפול;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הדק“ – אבזר הנועד לחיבור חשמלי ומכני בין מוליך לבין מכשיר כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (מעגלים סופיים הניזונים במתח עד 1,000 וולט)|בתקנות החשמל (מעגלים סופיים הניזונים במתח עד 1,000 וולט), התשמ״ה–1984}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל עניני החשמל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפעלה ראשונה“ – חיבור לראשונה של מתח ללוח, בחלקו או בשלמותו, לצורך הפעלתו הסדירה לאחר השלמתו או שינוי יסודי בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זינה צפה“ – זינה ללא הארקת שיטה (IT)*;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם יתר“ – זרם העולה, מסיבה כלשהי, על הזרם הנומינלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם נומינלי“ – הזרם אשר עבורו תוכנן הציוד החשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם קצר“ – זרם יתר המופיע כתוצאה מקצר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חי“ – מצב של מוליך או אבזר המחובר למקור של מתח חשמלי באופן גלווני או השראתי, או כשהוא טעון חשמל, לרבות מוליך האפס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשמלאי“ – בעל רשיון לעסוק בביצוע עבודות חשמל לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כושר ניתוק“ – הזרם המרבי אשר מבטח מסוגל לנתק מבלי שתיגרם סכנה לאנשים או לסביבה ומבלי שהמבטח עצמו יינזק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוח“ – מסד והציוד החשמלי המורכב עליו להבטחה של מיתקן חשמל, לפיקוד ולפיקוח; בית תקע ומפסק שבמהלך של מעגל סופי אינו נחשב כלוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוח משנה“ – לוח הניזון מלוח אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוח ראשי“ – לוח הניזון במישרין ממקור האספקה ומיועד להזין את המיתקן בשלמותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – אבזר מסוג נתיך או מפסק אוטומטי לניתוק אוטומטי של זרם יתר במיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח ראשי“ – מבטח המיועד להגנת המיתקן בשלמותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך“ – גוף המיועד להעברת זרם חשמלי, עשוי תיל בודד או תילים אחדים שזורים ביחד, חשוף או מבודד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך אפס (N)“* – מוליך המחובר לנקודת האפס של מקור הזינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך הארקה (PE)“* – מוליך המחבר את גופי המתכת החייבים בהארקה או את נקודת השיטה המיועדת להארקה אל אלקטרודת ההארקה, במישרין או באמצעות פס השוואת הפוטנציאלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך הגנה“ – מוליך המחבר בין גופי מתכת של ציוד מסוג I במיתקן המוגן בשיטה צפה (IT);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן חשמלי המשמש לשם ייצור חשמל, הולכתו, הפצתו, צריכתו, צבירתו או שינויו (טרנספורמציה), לרבות מבנים, מכונות, מכשירים, מצברים, מוליכים, אבזרים וציוד חשמלי קבוע או מיטלטל, הקשורים במיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ביתי“ – מיתקן דירתי או מיתקן במבנה המיועד למסחר או למשרדים, או דומה להם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן דירתי“ (Residential Installation) – מיתקן במבנה או בחלק ממנו, המיועד לשמש למגורי אדם או שתנאי השימוש בו דומים לאלה של דירת מגורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסד“ – מבנה שעליו מורכב הציוד של הלוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבר“ – מקום המשמש לתנועה חופשית של בני אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל“ – מוליכים אחדים מותקנים יחד ומוגנים על ידי מבטח משותף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל סופי“ – מעגל שתחילתו במבטח הקרוב ביותר למכשיר או לבית תקע וסיומו במכשיר או בבית תקע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק“ – אבזר למיתוג זרם עד לערכו הנומינלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק אוטומטי“ – מפסק בעל מנגנון אוטומטי לניתוק מעגל במקרה של זרם יתר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק אוטומטי זעיר“ – מפסק אוטומטי לפי תקן ישראלי ת״י 745, שדינו לענין תקנות אלה כדין נתיך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק מגן“ – מפסק המיועד לנתק אוטומטית מיתקן המוגן על ידו ממקור הזינה, במקרה של הופעת זרם דלף לאדמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק ראשי“ – מפסק המיועד למיתוג מיתקן בשלמותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נתיך“ – מבטח הפועל על ידי התכת אלמנט ניתך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג אספקה“ – אספקה המאופיינת על ידי מניה נפרדת, מקור אספקה נפרד, דרגות חיוניות שונות וכיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג I“ – ציוד המיועד לזינה במתח נמוך, שחלקיו החיים מבודדים בבידוד בסיסי בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג II“ – ציוד המיועד לזינה במתח נמוך, שחלקיו החיים מבודדים בבידוד כפול או בבידוד מוגבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פס“ – התקן, חשוף או מבודד, המיועד לחיבור מוליכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד“ – אבזרים ומכשירים המהווים חלק ממיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צינור איוור“ – חלל מוקף קירות, המזדקף עד מעבר לגג והמשמש מוצא לאדים ואויר מזוהם מחדרי שירות ומחדרים אחרים בבנין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן“ – בעל המיתקן או המחזיק בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצר“ – חיבור בעל עכבה נמוכה יחסית, הנגרם בשל תקלה בין שתי נקודות, שבמצב תקין קיים ביניהן הפרש פוטנציאלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שדה“ – חלק של לוח אשר ניתן לטיפול תחזוקתי בלא לחייב, דרך כלל, הפסקת חלקי לוח סמוכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – תקן ישראלי, שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים, התשי״ג–1953}}, ובהעדר תקן כאמור – תקן או מיפרט כפי שהורה המנהל למקרה או לסוג של מקרים.
{{ח:ת}} {{מוקטן|* הכינוי המקובל בתקנים של הנציבות הבין־לאומית לאלקטרוטכניקה (I.E.C.‎).}}

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: דרישות כלליות}}

{{ח:סעיף|2|חובת התקנת לוח}}
{{ח:ת}} כל מיתקן חשמלי יצוייד בלוח, אחד או יותר, בהתאם לתקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|תכנון, התקנה ותחזוקה של לוח|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לוחות יתאימו לפחות לתקנים שיחולו עליהם במפורש בתקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|החוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} לוח יתוכנן בידי חשמלאי בלבד; לוח יותקן ויתוחזק בידי חשמלאי או בפיקוחו.

{{ח:סעיף|4|תכונות המסד}}
{{ח:ת}} מסד הלוח יהיה בעל תכונות כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} החוזק המיכני יבטיח את נשיאת הציוד החשמלי באופן יציב בכל תנאי העבודה במקום התקנתו, לרבות עמידה בכוחות הנוצרים בזרם הקצר הצפוי;
{{ח:תת|(2)}} חומר המסד יהיה בלתי דליק או כבה מאליו;
{{ח:תת|(3)}} מסד שחלק חי חשוף בא במגע איתו יהיה מחומר מבדד.

{{ח:סעיף|5|תכונות לוח}}
{{ח:ת}} לוח לרבות ציודו יתאים, מבחינת הדרישות המיכניות, הפיסיקליות, הכימיות והכוחות האלקטרודינמיים הצפויים בזמן קצר, למקום התקנתו או שיוגן בהתאם; חלקי פלדה בלוח יוגנו בפני שיתוך.

{{ח:סעיף|6|תכנון ומיקום לוח|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לוח יתוכנן, ייבנה וימוקם כך, שתתאפשר גישה נוחה לכל חלק מחלקיו למטרות תפעול ותחזוקה; מקום התקנתו יהיה מואר ומאוורר בצורה נאותה.
{{ח:תת|(ב)}} לוח יתוכנן וימוקם כך שהטמפרטורה המרבית של כל חלק מחלקיו, לרבות המסד, לא תעלה על המותר לגביו.
{{ח:תת|(ג)}} לוח לא יותקן בחדר מקלחת או בחדר אמבטיה.

{{ח:סעיף|7|התקנת לוח}}
{{ח:תת|(א)}} לוח ייקבע על משטח או מבנה יציב בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} קביעת לוח תהיה יציבה ופירוקו יתאפשר באמצעות כלים בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} לוח יותקן כך שלא יסכן את סביבתו ולא יושפע לרעה על ידי מיתקנים אחרים, כגון צנרת מים, צנרת גז וכיוצא באלה.

{{ח:סעיף|8|הגנת לוח בפני חישמול|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לוח יוגן בפני חשמול בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חשמול במתח עד 1,000 וולט)|לתקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חשמול במתח עד 1,000 וולט), התשנ״א–1991}}.
{{ח:תת|(ב)}} מותקן ציוד חשמלי על מסד מתכתי התלוי על צירים כגון דלת של לוח, יוארק מסד זה באמצעות מוליך גמיש.
{{ח:תת|(ג)}} הארקת הלוח תהיה לפי דרישות {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חשמול במתח עד 1,000 וולט)|התקנות האמורות}} בתקנת משנה (א), כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} כאשר הלוח הוא מסוג I, תיקבע עכבת לולאת התקלה המרבית המותרת בהתאם למבטח, בקו הזינה של הלוח;
{{ח:תתת|(2)}} כאשר הלוח הוא מסוג II, תיקבע עכבת לולאת התקלה המרבית המותרת בהתאם למבטח הגדול ביותר בלוח, המגן על יציאה מהלוח.

{{ח:סעיף|9|מניעת התפשטות אש}}
{{ח:תת|(א)}} התפשטות אש מלוח ללוח בקומה אחרת תימנע על־ידי התקנת אמצעים נאותים, כגון מחיצות או סתימת מעברים בחומר עמיד בפני אש.
{{ח:תת|(ב)}} לוח לא יותקן בצינור איוור.
{{ח:תת|(ג)}} ממוקם לוח בפיר לא יותקנו באותו פיר צנרות לגזים או לנוזלים.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: מירווחים ומעברים}}

{{ח:סעיף|10|מירווח בין לוח ובין קיר ממולו}}
{{ח:תת|(א)}} המירווח המזערי החופשי בין החלק הבולט ביותר של לוח לבין קיר שממול יהיה –
{{ח:תתת|(1)}} 1.0 מטר כאשר הוא משמש גם כמעבר;
{{ח:תתת|(2)}} 0.8 מטר כאשר הוא משמש לתפעול בלבד;
{{ח:תתת|(3)}} 0.6 מטר כשקיים בלוח ציוד הניתן לשליפה והוא במצב שלוף או כשקיימת דלת והיא במצב פתוח.
{{ח:תת|(ב)}} המירווח המזערי החופשי בין שני לוחות סמוכים מקבילים יהיה –
{{ח:תתת|(1)}} 1.0 מטר כאשר כל הדלתות סגורות וציוד נשלף נמצא במצב מוכנס;
{{ח:תתת|(2)}} 0.6 מטר כאשר דלתות נגדיות פתוחות וציוד נשלף במצב שלוף.

{{ח:סעיף|11|מעבר מאחורי לוח והכניסה אליו}}
{{ח:ת}} במעבר מאחורי לוח יתקיימו דרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} היה אורכו עד 4.0 מטרים, תהיה אליו כניסה אחת לפחות;
{{ח:תת|(2)}} עולה אורכו על 4.0 מטרים, תהיינה שתי כניסות לפחות, קרובות ככל האפשר לקצותיו;
{{ח:תת|(3)}} דלת כניסה למעבר תיפתח כלפי חוץ ונעילתה תתאפשר רק מבחוץ; ננעלה דלת מבחוץ, ניתן יהיה לפותחה מבפנים ללא מפתח או כלי; הדלת תסומן בצידה החיצוני באופן בולט לעין: ”זהירות חשמל“;
{{ח:תת|(4)}} דלת מחומר מוליך תוארק באמצעות מוליך גמיש.

{{ח:סעיף|12|מידות מזעריות של מעבר וכניסה אליו}}
{{ח:ת}} המידות המזעריות של מעבר והכניסה אליו יהיו –
{{ח:תת|(1)}} גובה: 1.9 מטר;
{{ח:תת|(2)}} רוחב:
{{ח:תתת|(א)}} של המעבר, כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}};
{{ח:תתת|(ב)}} של הכניסה למעבר 0.6 מטר.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: ציוד המותקן בלוח}}

{{ח:סעיף|13||תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|14|סימון}}
{{ח:תת|(א)}} מבטחים, מפסקים וציוד המשמש למדידה, בקרה והתרעה יסומנו בהתאם ליעודם.
{{ח:תת|(ב)}} בלוח בעל מבטח ראשי של 100 אמפר או יותר והמצוייד בסרגל הדקים, יסומנו גם ההדקים והמוליכים המחוברים אליהם.
{{ח:תת|(ג)}} כבלים ומובילים המגיעים ללוח, למעט במיתקן ביתי, יסומנו בהתאם ליעודם.
{{ח:תת|(ד)}} כל הסימונים יהיו ברורים ובני־קיימא.

{{ח:סעיף|15|כושר ניתוק}}
{{ח:ת}} כושר ניתוק של מבטח יתאים לעוצמת זרם הקצר הצפוי.

{{ח:סעיף|16|גובה התקנת ציוד}}
{{ח:תת|(א)}} הגובה המזערי של הדקי ציוד מעל רצפה יהיה 0.2 מטר.
{{ח:תת|(ב)}} גובה אמצעי הפעלה ידניים, כולל נתיכיים, יהיה בין 0.5 מטר ובין 2.0 מטרים מעל הרצפה; מבטחים של חברת חשמל, הממוקמים במבנים של צרכניה יכול שיותקנו בגובה העולה על 2.0 מטרים.

{{ח:סעיף|17|הגנה בפני מגע מקרי}}
{{ח:ת}} חלקים חיים חשופים ונגישים בלוח או מעל למעבר שלו יוגנו בפני מגע מקרי בדרגת הגנה IP 2XX, לפחות, לפי תקן ישראלי ת״י 981; הוראות תקנה זו לא יחולו על לוח המותקן בחדר או בתא מיוחד שהגישה אליו מיועדת לחשמלאי בלבד.

{{ח:סעיף|18|מבטחים לסוגי אספקה שונים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} מבטחים לסוגי אספקה שונים, באותו לוח או שדה של לוח יורכבו בקבוצות לפי סוגי האספקה; המרחק המזערי בין קבוצות יהיה כפליים לפחות מהריווח שבין מבטחים שונים של קבוצה אחת, אולם לא פחות מ־17.5 מ״מ.

{{ח:סעיף|19|לוח המשמש צרכנים אחדים}}
{{ח:ת}} מותקן על אותו לוח ציוד של צרכנים אחדים, יותקן ציוד של כל צרכן על כל שדה נפרד; כל שדה כאמור יסומן בהתאם ליעודו באופן ברור ובר־קיימא.

{{ח:סעיף|20|התקנת מוליך או כבל|תיקון: תשנ״ט, תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מוליכים וכבלים יותקנו בלוח בדרך נאותה למניעת נזק עקב הצטלבות, צפיפות ולחץ; מוליכים או כבל של מעגל אחד יהיו ניתנים לזיהוי ולהפרדה ממוליך ומכבל של מעגל אחר.
{{ח:תת|(ב)}} הבידוד של כל מוליך בלוח יהיה בצבע מיוחד המתאים לייעודו ויסומן לפי הצורך; הצבע והסימון יהיו בני קיימא ונוחים לזיהוי; צבע הבידוד יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לזרם חילופין –
{{ח:תתתת|(א)}} מופע – חום; במעגלים תלת־מופעיים ייווסף סימון, כגון שרוול או טבעת סימון, המציינים את שייכותו של כל מוליך למופע מסוים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אפס (N) – כחול;
{{ח:תתתת|(ג)}} PEN – כחול עם סימון באמצעות שרוול או כיוצא בזה, בצבע צהוב/ירוק בכל קצה;
{{ח:תתתת|(ד)}} הארקה (PE) – שילוב של הצבעים צהוב/ירוק;
{{ח:תתתת|(ה)}} מוליך המחבר בין מוליך PEN שבכניסת קו הזינה למבנה, לבין פס השוואת הפוטנציאלים של המבנה, יהיה בצבע כחול עם סימון באמצעות שרוול או כיוצא בזה בצבע צהוב/ירוק בכל קצה של המוליך;
{{ח:תתתת|(ו)}} מוליכי מופע, אפס (N) ו־PEN המשמשים בצרור, יהיו בצבע שחור ויסומנו בהתאם לייעודם;
{{ח:תתת|(2)}} לזרם ישר –
{{ח:תתתת|(א)}} מוליכי הקטבים – צבע כלשהו, למעט צהוב, ירוק ושילוב של צהוב/ירוק;
{{ח:תתתת|(ב)}} מוליך הארקה (PE) – שילוב של הצבעים צהוב/ירוק.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(במקור פסקאות (ג) עד (ו) סומנו בטעות כפסקאות משנה של פסקה (ב)(2)).}}
{{ח:תת|(ג)}} הוחלף הלוח, יהיו צבעי הזיהוי של בידוד המוליכים כאמור בתקנת משנה (ב), ואולם ניתן להמשיך להשתמש בכבל קיים או במוליך קיים שצבעי הזיהוי של בידוד מוליכיו שונים מן הנדרש בתקנה זו, ובלבד שיסומנו בסימני זיהוי, כגון שרוולים, בצבעים כקבוע בתקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ד)}} הוסף כבל חדש או מוליך חדש ללוח, יהיו צבעי הזיהוי של בידוד המוליכים שהוספו בו כקבוע בתקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ה)}} הוסף מוליך או כבל כאמור בתקנת משנה (ד), יותקן בלוח כאמור, וכן בלוח הראשי המזין אותו ובכל לוח משנה המוזן ממנו, שלט בנוסח: ”זהירות – יכול שהצבע הכחול מסמן מוליך אפס (N) או מוליך מופע“.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות תקנת משנה (ב), לא יחולו על חיווט פנימי בתוך לוחות חשמל מיובאים המיועדים להזנה ולפיקוד של מכונה או מכשיר מיובאים.

{{ח:סעיף|21|הגנה בפני זרם יתר}}
{{ח:תת|(א)}} מוליכים, המותקנים בלוח, יוגנו בפני זרם יתר.
{{ח:תת|(ב)}} נתיכים בעלי אלמנט ניתך חליף, המתאימים לתקן ישראלי ת״י 548, לא יורכבו בלוח שהותקן לאחר תחילתן של תקנות אלה.

{{ח:סעיף|22|מפסק ראשי ומבטח ראשי|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} כל לוח ראשי יצוייד במפסק ראשי ובמבטח ראשי לכל סוג אספקה.
{{ח:תת|(ב)}} בכל מקום שבו דרושים מפסק ראשי ומבטח ראשי מותר להשתמש במפסק אוטומטי, במפסק אוטומטי זעיר או במפסק ונתיכים;
{{ח:תת}} המפסק יהיה –
{{ח:תתת|(1)}} תלת קטבי או ארבע קטבי בזינה תלת־מופעית;
{{ח:תתת|(2)}} חד־קטבי או דו־קטבי בזינה חד־מופעית.
{{ח:תת|(ג)}} בכל לוח משנה יותקן מפסק ראשי; קיים קשר עין בין לוח המשנה לבין המפסק בלוח הזן אותו ומעבר חופשי שאורכו אינו עולה על 3.0 מטרים, ניתן לוותר על מפסק כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות תקנה זו לא יחולו על ארון חלוקה.

{{ח:סעיף|23|תיפקוד מפסק}}
{{ח:תת|(א)}} מפסק ינתק לפחות את כל המופעים.
{{ח:תת|(ב)}} מפסק המותקן בזינה צפה (IT) ינתק את כל מוליכי המעגל למעט מוליכי ההגנה.

{{ח:סעיף|24|התקנת מוליכי אפס (N)|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מוליכי אפס (N) שבלוח יחוברו אל פס האפס או להדקי האפס (N), המיועדים למוליכים אלה בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} כל מוליך אפס (N) יחובר אל הפס או אל ההדק כאמור, באמצעות בורג או מהדק המיועד בעבורו בלבד; ניתוק מוליך אחד לא יפגע בתקינות חיבור מוליך אחר.
{{ח:תת|(ג)}} בלוח עם גישה מהחזית בלבד, יימצאו הפס או הדקי האפס בחזית ויוגנו בפני מגע מקרי, כנדרש בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ד)}} במוליך אפס (N) לא יותקן מבטח או מפסק המאפשר את ניתוקו בלי לנתק את מוליכי המופע.

{{ח:סעיף|25|התקנת מוליכי הארקה (PE) או הגנה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מוליכי הארקה או הגנה שבלוח יחוברו אל פס הארקה או להדקי הארקה, המיועדים למוליכים אלה בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} כל מוליך הארקה (PE), יחובר אל הפס או אל ההדק כאמור, באמצעות בורג או מהדק המיועד בעבורו בלבד; ניתוק מוליך אחד לא יפגע בתקינות חיבור מוליך אחר.
{{ח:תת|(ג)}} בלוח עם גישה מהחזית בלבד יימצאו פס ההארקה או הדקי ההארקה בחזיתו.
{{ח:תת|(ד)}} במוליך הארקה (PE) לא יותקן מבטח או מפסק.

{{ח:סעיף|26|הפעלת מפסקים ונתיכים בלוח}}
{{ח:תת|(א)}} לידיות ההפעלה של מפסקים המותקנים באותו כיוון יהיה כיוון זהה לביצוע פעולה זהה.
{{ח:תת|(ב)}} מפסק יורה על מצבו התפעולי.
{{ח:תת|(ג)}} מותקנים בלוח מפסק ונתיך נפרדים באותו מעגל, יותקן המפסק במעלה הזינה.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: דרישות נוספות ללוחות במיתקנים ביתיים}}

{{ח:סעיף|27|מיקום ומבנה הלוח|תיקון: תשנ״ט, תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} במיתקן דירתי ימוקם הלוח בתוך הדירה; במיתקן דירתי במבנה צמוד קרקע ניתן להתקין את הלוח בכניסה מקורה או במרפסת חיצונית מקורה, בתנאי שהלוח יוגן בפני חדירת מים; הלוח, לרבות המעטה שלו, יהיה מסוג II (בידוד כפול או בידוד מוגבר).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), יכול שלוח של מיתקן דירתי יהיה מתכתי (מסוג I) אם נתקיימו בו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מנגנון ההגנה בפני זרם יתר של המפסק הראשי יהיה ניתן לכוונון, הכוונון יהיה 3×100 אמפר או יותר;
{{ח:תתת|(2)}} החיבור בין הלוח ובין המבטח המזין אותו נעשה באמצעות כבל בלבד;
{{ח:תתת|(3)}} הכבל האמור בפסקה (2) יוכנס ללוח באמצעות התקן מבודד (”מכפש“).
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10(א)(1) ו־(2)}}, יכול שהמרווח המזערי החופשי בין לוח דירתי לבין קיר שממול יהיה 0.7 מטר בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנה 16(ב)}}, יהיה הגובה המזערי של אמצעי הפעלה ידניים של ציוד בלוח של מיתקן דירתי 1.4 מטרים; הוראה זו לא תחול על לוח המותקן –
{{ח:תתת|(1)}} בחדר ייעודי ללוח חשמל או בחדר מכונות;
{{ח:תתת|(2)}} בארון או בגומחה עם דלת בעלת מנגנון סגירה, המותקן בגובה שבין 1.4 מטר ל־2 מטרים.

{{ח:סעיף|28|ציוד בלוח}}
{{ח:ת}} בלוח של דירת מגורים יותקנו אבזרים המשמשים ציוד של דירה זו בלבד.

{{ח:סעיף|29|מבטחים ומפסקים בלוח|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מבטח ראשי בלוח של מיתקן ביתי יהיה מסוג מפסק אוטומטי זעיר או מפסק אוטומטי בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} מעגלים הניזונים מלוח ביתי יוגנו על־ידי מפסקים אוטומטיים זעירים בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב) יכול שיותקן מפסק אוטומטי או מפסק ונתיכים אם נדרש מבטח בעל זרם נומינלי של 63 אמפר או יותר.
{{ח:תת|(ד)}} לוח במיתקן דירתי יצויד במפסק מגן, אחד או יותר, כך שכל מעגל סופי במיתקן יוגן בפני זרם דלף העולה על 0.030 אמפר; מפסק המגן האמור יותקן בין המפסק הראשי לבין מבטחי המעגלים הסופיים, אך יכול שהוא יהיה יחידה משולבת עם המפסק הראשי.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|30|תרשים הלוח}}
{{ח:תת|(א)}} לכל לוח יהיה תרשים חשמלי מעודכן.
{{ח:תת|(ב)}} התרשים יימצא בצמוד ללוח, או שיהיה בו שלט, המציין את מקום הימצאו; הוראה זו אינה חלה על לוחות בדירות מגורים.

{{ח:סעיף|31|בדיקת הלוח}}
{{ח:ת}} לוח ייבדק לאחר השלמתו ולפני הפעלתו הראשונה כדי לוודא שהתקיימו בו דרישות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|32|תחזוקת הלוח}}
{{ח:ת}} לוח יתוחזק במצב תקין ויעיל; ליקויים בלוח יתוקנו ללא דיחוי.

{{ח:סעיף|33|אחריות}}
{{ח:ת}} חובה המוטלת לפי תקנות אלה יראו אותה כמוטלת על מתכנן המיתקן, על מתקינו, על בעלו או על מחזיקו או על מפעילו, הכל לפי הענין, והוא כאשר אין כוונה אחרת משתמעת.

{{ח:סעיף|34|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על כל לוח חדש שיותקן לאחר תחילתן; אולם {{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27(ב)}} לא תחול על החלפת לוחות קיימים.

{{ח:סעיף|35|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות החשמל (התקנת לוחות במתח נמוך), התשל״ו–1976 (להלן – התקנות הקודמות) – בטלות.

{{ח:סעיף|36|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה למעט {{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27(ב)}} ששה חודשים מיום פרסומן.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתה של {{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27(ב)}} שנתיים מיום פרסום תקנות אלה.

{{ח:סעיף|37|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36}} ובתקנות הקודמות מותר לפעול לפי תקנות אלה בלבד מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ה׳ בתמוז התשנ״א (17 ביוני 1991)}}
* '''יובל נאמן'''
שר האנרגיה והתשתית
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]