תקנות הסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה), התשנ״ג–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ג, 419|תקנות הסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5503.pdf}}, {{ח:תיבה|540|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5508.pdf}}, {{ח:תיבה|982|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5535.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 225|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5563.pdf}}, {{ח:תיבה|916|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5605.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 272|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5634.pdf}}, {{ח:תיבה|371|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5641.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 227|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5721.pdf}}, {{ח:תיבה|707|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5741.pdf}}, {{ח:תיבה|1509|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5779.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 110|תיקון מס׳ 4 [צ״ל: תיקון]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5793.pdf}}, {{ח:תיבה|279|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5801.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 94|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5863.pdf}}, {{ח:תיבה|404|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5880.pdf}}, {{ח:תיבה|1315|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5925.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 334|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5950.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 273|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6016.pdf}}, {{ח:תיבה|768|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6047.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 303|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6079.pdf}}, {{ח:תיבה|422|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6086.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 258|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6142.pdf}}, {{ח:תיבה|274|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6143.pdf}}, {{ח:תיבה|683|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6167.pdf}}, {{ח:תיבה|931|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6180.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 245|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6212.pdf}}, {{ח:תיבה|364|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6217.pdf}}, {{ח:תיבה|489|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6225.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 92|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6279.pdf}}, {{ח:תיבה|199|תיקון (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6289.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 288|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6359.pdf}}, {{ח:תיבה|569|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6377.pdf}}, {{ח:תיבה|880|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6410.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 995|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6499.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 202|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6532.pdf}}, {{ח:תיבה|700|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6577.pdf}}, {{ח:תיבה|855|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6587.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 178|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6627.pdf}}, {{ח:תיבה|178|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6627.pdf}}, {{ח:תיבה|598|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6653.pdf}}, {{ח:תיבה|852|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6666.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 287|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6736.pdf}}, {{ח:תיבה|478|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6751.pdf}}, {{ח:תיבה|1332|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6810.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 138|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6830.pdf}}, {{ח:תיבה|365|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6844.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 433|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6960.pdf}}, {{ח:תיבה|710|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6979.pdf}}, {{ח:תיבה|954|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 3]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7000.pdf}}, {{ח:תיבה|1203|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7020.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 504|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7069.pdf}}, {{ח:תיבה|1086|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7114.pdf}}, {{ח:תיבה|1180|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7122.pdf}}, {{ח:תיבה|1266|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7131.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 362|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7196.pdf}}, {{ח:תיבה|665|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7218.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 315|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7315.pdf}}, {{ח:תיבה|355|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7319.pdf}}, {{ח:תיבה|404|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7321.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 43|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7433.pdf}}, {{ח:תיבה|47|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7434.pdf}}, {{ח:תיבה|78|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7438.pdf}}, {{ח:תיבה|440|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7459.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 682|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7611.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 107|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7725.pdf}}, {{ח:תיבה|592|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7765.pdf}}, {{ח:תיבה|992|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7802.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 210|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7885.pdf}}, {{ח:תיבה|908|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7939.pdf}}, {{ח:תיבה|1719|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7974.pdf}}, {{ח:תיבה|1924|תיקון מס׳ 3 (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7996.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1455|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8118.pdf}}, {{ח:תיבה|1772|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8144.pdf}}, {{ח:תיבה|1902|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8155.pdf}}, {{ח:תיבה|3142|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8206.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 380|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8320.pdf}}, {{ח:תיבה|1194|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8507.pdf}}, {{ח:תיבה|1342|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8565.pdf}}, {{ח:תיבה|2740|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8761.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 244|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8843.pdf}}, {{ח:תיבה|1330|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9048.pdf}}, {{ח:תיבה|1522|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9088.pdf}}, {{ח:תיבה|2990|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9333.pdf}}, {{ח:תיבה|3528|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9472.pdf}}, {{ח:תיבה|3630|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9497.pdf}}, {{ח:תיבה|4032|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9588.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1758|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9932.pdf}}, {{ח:תיבה|2243|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10039.pdf}}, {{ח:תיבה|3986|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10315.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 160|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10364.pdf}}, {{ח:תיבה|1008|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10548.pdf}}, {{ח:תיבה|1008|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10548.pdf}}, {{ח:תיבה|1010|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10548.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 498|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10898.pdf}}, {{ח:תיבה|1516|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11112.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 294|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11563.pdf}}, {{ח:תיבה|1412|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11799.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 120|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12072.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)#סעיף 12|סעיף 12(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|לחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ״ג–1992}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הנחות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: ועדת הנחות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: מבקש נזקק}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הנחות לבנין ריק ולתעשיה}}

{{ח:פנימי|פרק ה1|פרק ה׳1: הנחות לעסקים}}

{{ח:פנימי|פרק ה2|פרק ה{{ח:הערה|׳}}2: הנחות לחיילים, נפגעי מלחמה ושוטרים ומשפחותיהם}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שעה}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הנחות לבתי עסק בירושלים בשנת 2002}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: הנחות בשנים 2020 ו־2021 בשל משבר הקורונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית: {{מוקטן|התחייבות לתשלום ארנונה כללית}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ב־3, תשס״ד, תשס״ה, תשס״ו}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזרח ותיק“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הותיקים|בחוק האזרחים הותיקים, התש״ן–1989}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארנונה כללית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)#סעיף 8|בסעיף 8(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן ממשיך“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (חברות)#סעיף 3א|בתקנה 3א(א) לתקנות האגודות השיתופיות (חברות), התשל״ג–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות}}, למעט המילים ”וכולל שוכר או שוכר משנה ששכר נכס לתקופה שלמעלה משלוש שנים“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גזבר“ ו”מנהל מחלקת רווחה“ – גזבר או מנהל מחלקת רווחה של הרשות המקומית או מי שכל אחד מהם הסמיכו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גימלת הבטחת הכנסה“ – גימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראת קבע“ – הוראה בלתי חוזרת לבנק שנתן מי שהוטלה עליו ארנונה כללית, לניכויה מחשבונו בבנק, בתשלומים חודשיים או דו חודשיים, באותה שנה, לזכות הרשות המקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנחה“ – הפחתה מסכום הארנונה הכללית שהיתה מוטלת על הנכס באותה שנת כספים, אלמלא ההפחתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצה“ – מועצת הרשות המקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצה אזורית“ – מועצה מקומית שהוקמה על פי {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות)|צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרשם אוכלוסין“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מרשם אוכלוסין|בחוק מרשם אוכלוסין, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משפחת אומנה“ – משפחה שאישר משרד העבודה והרווחה, כמשפחת אומנה לצורך תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזיק“, ”בנין“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 1|בסעיפים 1}} {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 269|ו־269 לפקודת העיריות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – דירה המשמשת למגורים בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס נוסף“ – למעט נכס נוסף המוחזק בידי בן ממשיך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פדוי שבי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק תשלומים לפדויי שבי|בחוק תשלומים לפדויי שבי, התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות התעסוקה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|בחוק שירות התעסוקה, התשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עיריה או מועצה מקומית.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הנחות כלליות}}

{{ח:סעיף|2|זכאים להנחה|תיקון: תשנ״ד, תשנ״ד־2, תשנ״ה, תשנ״ה־2, תשנ״ו, תשנ״ו־2, תשנ״ז, תשנ״ז־2, תשנ״ח־2, תשנ״ח־3, תשס״ב־2, תשס״ב־3, תשס״ד, תשס״ה, תשס״ה־2, תשס״ו, תשס״ז־3, תשע״א, תשע״א־2, תשע״א־3, תשע״ה, תשע״ז־2, תשע״ח־2, תשע״ט־2, תש״ף, תשפ״א־2, תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ג־3, תשפ״ד־2, תשפ״ה, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} מועצה רשאית לקבוע הנחה מסכום הארנונה הכללית שהוטלה באותה שנת הכספים על מחזיק בנכס שנתקיימו לגביו אחד התנאים כמפורט להלן, בשיעורים שפורטו להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אזרח ותיק –
{{ח:תתתת|(א)}} המקבל על־פי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}} אחת מקיצבאות אלה: קיצבת זיקנה, קיצבת שאירים, קיצבת תלויים או נכות בשל פגיעה בעבודה – הנחה שאינה עולה על 25 אחוזים לגבי 100 מ״ר בלבד משטח הנכס;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם בנוסף לקיצבה שבפסקת משנה (א) הוא מקבל גימלת הבטחת הכנסה – הנחה בשיעור עד 100 אחוזים לגבי 100 מטרים רבועים בלבד משטח הנכס;
{{ח:תתת|(2)|(א)}} נכה הזכאי לקיצבה חודשית מלאה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 200|בסעיף 127לו לחוק הביטוח}}, אשר דרגת אי כושר השתכרותו היא בשיעור 75 אחוזים ומעלה – הנחה שאינה עולה על 80 אחוזים;
{{ח:תתתת|(ב)}} נכה אשר טרם קבלת קיצבת הזיקנה נקבעה לו לצמיתות דרגת אי־כושר השתכרות בשיעור של 75% ומעלה על־פי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 200|סעיף 127לו לחוק הביטוח}} – הנחה שאינה עולה על 80 אחוזים;
{{ח:תתת|(3)}} נכה אשר דרגת נכותו הרפואית המוכחת על פי כל דין היא בשיעור 90 אחוזים ומעלה, או מי שטרם קבלת קצבת הזקנה נקבעה לו נכות כאמור – הנחה שאינה עולה על 40 אחוזים;
{{ח:תתת|(4)}} הזכאי לאחת הגמלאות המפורטות להלן – הנחה שלא תעלה על 66 אחוזים לגבי 70 מטרים רבועים משטח הנכס;
{{ח:תתת}} עלה מספר בני המשפחה הגרים עם הזכאי על ארבעה – הנחה, כאמור, לגבי 90 מטרים רבועים משטח הנכס:
{{ח:תתתת|(א)}} גמלה כאסיר ציון או כבן משפחה של הרוג מלכות לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם|חוק התגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם, התשנ״ב–1992}};
{{ח:תתתת|(ב)}} גמלת נכות לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי״ז–1957}};
{{ח:תתתת|(ג)}} גמלת נכות המשולמת על ידי ממשלת גרמניה בשל רדיפות הנאצים בהתאם לחוק הפדרלי לפיצויים (BEG) מהשנים 1953-65, למי שהוכחה זכאותו כאמור, להנחת דעתה של הרשות המקומית;
{{ח:תתתת|(ד)}} גמלת נכות המשולמת על ידי ממשלת הולנד בשל רדיפות הנאצים בהתאם לחוק הגמלאות ההולנדי לנפגעי רדיפות 1940–1945 (WUV), למי שהוכחה זכאותו כאמור, להנחת דעתה של הרשות המקומית;
{{ח:תתתת|(ה)}} גמלת נכות המשולמת על ידי ממשלת אוסטריה בשל רדיפות הנאצים בהתאם לחוק האוסטרי לתמיכה בקרבנות (OFG) שנחקק בהקשר לחוק התגמולים עבור קרבנות המלחמה (סעיף 4 KOVG‏ 57);
{{ח:תתתת|(ו)}} גמלת נכות המשולמת על ידי ממשלת בלגיה לפי החוק הבלגי משנת 1954 בהקשר לקצבאות פצועים של הקרבנות האזרחיים של המלחמה 1940–1945;
{{ח:תתת|(5)}} בעל תעודת עיוור לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|חוק שירותי הסעד, התשי״ח–1958}} – הנחה שאינה עולה על 90 אחוזים;
{{ח:תתת|(6)|(א)}} עולה – הנחה שאינה עולה על 90 אחוזים לגבי 100 מטרים רבועים בלבד משטח הנכס למשך 12 חודשים מתוך 24 החודשים המתחילים ביום שנרשם במרשם האוכלוסין כעולה על פי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, התש״י–1950}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מי שניתנה לו תעודה של אזרח עולה מהמשרד לקליטת העלייה – הנחה שאינה עולה על 90 אחוזים לגבי 100 מטרים רבועים בלבד משטח הנכס וזאת למשך 12 חודשים מתוך 24 חודשים המתחילים ביום קבלת המעמד כקבוע בתעודה האמורה;
{{ח:תתת|(6א)}} עולה התלוי בעזרת הזולת הזכאי, על פי אישור המוסד לביטוח לאומי, לגמלה מיוחדת לעולה או לגמלת סיעוד לעולה, לפי {{ח:חיצוני|הסכם בדבר מתן גימלאות מיוחדות לעולים ומתיישבים התלויים בעזרת הזולת|הסכם למתן גמלאות מיוחדות}} שנערך בין המוסד לביטוח לאומי לבין ממשלת ישראל, לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק הביטוח}} – הנחה שאינה עולה על 80 אחוזים; המוסד לביטוח לאומי ימציא למחזיק, על פי בקשתו, תעודה המעידה על זכאות לפי פסקה זו;
{{ח:תתת|(6ב)}} איש צד״ל – הנחה שאינה עולה על 90 אחוז לגבי 100 מטרים רבועים למשך 12 חודשים מתוך 36 חודשים המתחילים ביום שבו הגיע לישראל אחרי חודש מאי 2000; בפסקה זו, ”איש צד״ל“ – איש צבא דרום לבנון, מנגנון הביטחון, גורמי הסיוע האזרחי וגורמים אחרים, שעמד בקשר עם זרועות הביטחון, ואשר הוכר כ”זכאי שיקום“ על ידי המינהלה הביטחונית לסיוע (המנב״ס), ובן זוגו;
{{ח:תתת|(7)}} הזכאי לאחת הגמלאות המפורטות להלן – הנחה שלא תעלה על 70 אחוזים:
{{ח:תתתת|(א)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ג)}} גימלת סיעוד, לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק י|פרק ו׳ לחוק הביטוח}};
{{ח:תתת|(8)|(א)}} בעל הכנסה חודשית ממוצעת שפורטה {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, לפי מספר הנפשות המתגוררות איתו בנכס – הנחה בשיעור שנקבע לפי טורי ההכנסה {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת האמורה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה“ – הכנסה ברוטו של המחזיק בנכס ושל אלה המתגוררים אתו, לרבות ילד במשפחת אומנה, מכל מקור הכנסה שהוא, לרבות תשלומים שהמוסד לביטוח לאומי משלם להם, למעט –
{{ח:תתתתתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתתתת|(1א)}} קצבה המשולמת לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ד|פרקים ד׳}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא|ו־י״א לחוק הביטוח}} וגמלה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה)|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה), התש״ע–2010}};
{{ח:תתתתתת|(2)}} מחצית מהכנסתם החודשית של בן או בת המתגוררים עם המחזיק בנכס; לעניין זה לא תובא בחשבון, לגבי בן אחד או בת אחת בלבד, הכנסה חודשית עד גובה שכר המינימום, ואם אותה הכנסה חודשית עולה על גובה שכר המינימום, לא יובא בחשבון החלק מההכנסה החודשית השווה לגובה שכר המינימום; בפסקת משנה זאת, ”שכר מינימום“ – שכר המינימום כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|בחוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}}, בשיעורו המעודכן ל־1 בינואר של שנת הכספים שבעדה מבוקשת ההנחה;
{{ח:תתתתתת|(3)}} דמי שכירות שמקבל אדם בעד השכרת דירתו – בסכום שאינו עולה על דמי שכירות שהוא משלם בעד דירה אחרת ששכר למגוריו;
{{ח:תתתתתת|(4)}} תגמול מיוחד ותגמול נוסף כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|בחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}};
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה חודשית ממוצעת“ –
{{ח:תתתתתת|(1)}} בשכיר – ממוצע ההכנסה החודשית בשנים עשר החודשים שלפני שנת הכספים שבעדה נדרשת ההנחה, ממקורות הכנסה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 1|בסעיף 1(א) לטופס 1 שבתוספת השניה}}, וממקורות נוספים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 1|בסעיף 1(ב) לטופס האמור}};
{{ח:תתתתתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בשנת 2025):}} בשכיר – ממוצע ההכנסה החודשית בשלושת החודשים אוקטובר, נובמבר ודצמבר שלפני שנת הכספים שבעדה נדרשת ההנחה או, לבקשת המחזיק בנכס, ממוצע ההכנסה החודשית בשנים עשר החודשים שלפני שנת הכספים שבעדה נדרשת ההנחה, ממקורות הכנסה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 1|בסעיף 1(א) לטופס 1 שבתוספת השניה}}, וממקורות נוספים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 1|בסעיף 1(ב) לטופס האמור}};
{{ח:תתתתתת|(2)}} בעצמאי – ממוצע, כאמור בפסקת משנה (1) שחושב על פי הכנסתו החייבת במס כפי שנקבעה בשומת מס ההכנסה השנתית האחרונה שבידו, כשהיא מחולקת ב־12 ומתואמת למדד הממוצע של החודשים אוקטובר, נובמבר, דצמבר שלפני שנת הכספים שבעדה נדרשת ההנחה, בתוספת הכנסה ממוצעת לחודשים האמורים ממקורות כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 1|בסעיף 1(ב) לטופס 1 האמור}} שאינם כלולים בהודעת השומה;
{{ח:תתתת|(ג)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תתת|(9)}} חסיד אומות העולם לרבות בן זוגו או מי שהיה בן זוגו, היושב בישראל – הנחה שאינה עולה על 66 אחוזים; בפסקה זו, ”חסיד אומות העולם“ – מי שהוכר כחסיד אומות העולם בידי רשות הזכרון ”יד ושם“;
{{ח:תתת|(10)}} הוא הורה יחיד כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משפחות חד-הוריות|בחוק משפחות חד־הוריות, התשנ״ב–1992}}, או שהוא הורה יחיד לילד המתגורר איתו המשרת שירות סדיר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|בחוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}}, או מתנדבת בשירות הלאומי כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 14ד|בתקנה 14ד לתקנות אלה}}, כל עוד הם משרתים כאמור, ובתנאי שגילם אינו עולה על 21 שנה – הנחה עד 20%;
{{ח:תתת|(11)}} בן או בת, לרבות ילד במשפחת אומנה, של המחזיק בנכס זכאי לגמלה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה)|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה), התש״ע–2010}}, או שהוא מעל גיל 18 ומשתלמת בעדו ובשל נכותו גמלה על ידי המוסד לביטוח לאומי ובלבד שהשתלמה בעדו גמלת ילד נכה – הנחה עד 33% לגבי 100 מטרים רבועים משטח הנכס;
{{ח:תתת|(12)}} פדוי שבי הזכאי לתשלום לפי {{ח:חיצוני|חוק תשלומים לפדויי שבי|חוק תשלומים לפדויי שבי, התשס״ה–2005}} – עד 20%.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2א|מבחני משנה לזכאים להנחה|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} בקביעת שיעור ההנחה על פי המבחנים {{ח:פנימי|סעיף 2|שבתקנה 2(1) עד (10)}}, רשאית המועצה להתחשב במצבו החומרי של המחזיק ולצורך זה אף לקבוע תנאים ומבחני משנה לזכאות להנחה לפי כל אחת {{ח:פנימי|סעיף 2|מהפסקאות האמורות}}.

{{ח:סעיף|3|תשלום בהוראת קבע|תיקון: תשנ״ד, תשנ״ו, תשנ״ח, תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(במקור תקנה 3א, סומנה כתקנה 3).}}
{{ח:ת}} המועצה רשאית לקבוע הנחה עד 2 אחוזים מסכום הארנונה הכללית שהוטלה באותה שנת כספים על מחזיק שנתן הוראת קבע לתשלום הארנונה הכללית שהוטלה עליו כאמור, בדרך שקבעה הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|3ב|הנחות לקרית שמונה ושלומי|תיקון: תשנ״ו־3, תש״ס־2, תשס״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} מועצת עיריית קרית שמונה תקבע למחזיק בתחומה, הנחה בשיעור של 50% לנכסים מסוג מגורים, תעשיה, משרדים, שירותים ומסחר ומלאכה לכל אחת משנות הכספים 2000 עד 2002.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה המקומית שלומי תקבע למחזיק בתחומה הנחה בשיעור של 20% לנכס מסוג תעשיה לשנים 2000 עד 2002.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו, ”נכס“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 269|בסעיף 269 לפקודת העיריות}}.

{{ח:סעיף|3ג|הנחה מארנונה לאזור שדרות ועוטף עזה|תיקון: תשס״ה־3, תשס״ח, תשס״ח־4, תשס״ט, תשע״ב־2, תשע״ג, תשע״ד־2, תשע״ה־2, תשע״ז, תשע״ז־2, תשע״ט־4, תשפ״א־6, תשפ״ד, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} עיריית שדרות, המועצות האזוריות אשכול, חוף אשקלון, שדות נגב ושער הנגב והוועדים המקומיים של היישובים סובבי עזה, לפי העניין, יקבעו למחזיק בנכס בתחומם הנחה בשיעור של 45% לנכסים מסוג מגורים והנחה בשיעור של 39% לנכס אחר, לשנות הכספים 2015 עד 2026.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יישובים סובבי עזה“ – עיריית שדרות ויישובים כפי שנקבעו בהחלטות הממשלה, המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 269|בסעיף 269 לפקודת העיריות}}, למעט נכס המוחזק על ידי המדינה, שמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מצוי בתחום היישובים סובבי עזה;
{{ח:תתתת|(2)}} מצוי במרחק של עד 7 קילומטרים מגדר המערכת המקיפה את רצועת עזה, הכול בהתאם למרחק האווירי הקצר ביותר שבין גדר המערכת לבין הנכס.

{{ח:סעיף|3ג1|הנחה מיוחדת {{ח:הערה|-}} חרבות ברזל|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מחזיק בנכס ביישוב המנוי {{ח:חיצוני|חוק דחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (חוזה, פסק דין או תשלום לרשות)#תוספת|בתוספת לחוק דחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (חוזה, פסק דין או תשלום לרשות), התשפ״ד–2023}} (בתקנה זו – יישוב מפונה), זכאי להנחה בשיעור של 100% מסכום הארנונה הכללית שהוטלה על הנכס מיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד תום תקופת הפינוי או הריענון של אוכלוסיית היישוב המפונה כאמור בהחלטה של הממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), ביישוב מפונה, שלגביו החליטה הממשלה על פינוי או ריענון של חלק מהתושבים בלבד לפי אמות מידה כאמור בהחלטת הממשלה, יהיו זכאים להנחה כאמור רק מחזיקי נכסים שהרשות המקומית קבעה לגביהם שהיו זכאים לפינוי או ריענון לפי החלטת הממשלה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנות 16}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 20|ו־20}} לא יחולו על הנחה לפי תקנה זו.

{{ח:סעיף|3ד|הנחה מארנונה לאדמה חקלאית בשנת שמיטה|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} בשנת כספים שתחילתה במהלך שנת שמיטה (להלן – שנת הכספים), תקבע מועצה הנחה למחזיק של אדמה חקלאית שלא נעשה בה שימוש חקלאי מטעמים של שמירת שמיטה במשך שמונה חודשים לפחות של אותה שנת כספים, ושהוכח לגביה כי נעשה בה שימוש חקלאי בשנתיים מתוך שלוש השנים שקדמו לשנת הכספים – בשיעור של 90 עד 100 אחוזים מסכום הארנונה הכללית שהיתה מוטלת על אדמה זו באותה שנת כספים, אלמלא ההנחה; בתקנה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדמה חקלאית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 269|בסעיף 269 לפקודת העיריות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שימוש חקלאי“ – שימוש כאמור {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 269|בהגדרה ”אדמה חקלאית“ שבסעיף 269 לפקודה האמורה}}.

{{ח:סעיף|3ה||תיקון: תשע״א־4, תשע״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3ו|הנחה לחייל מילואים פעיל|תיקון: תשע״ח־3, תשע״ח־4}}
{{ח:ת}} מועצה רשאית לקבוע הנחה בשיעור של עד 5% מסכום הארנונה הכללית שהוטלה באותה שנת הכספים על מחזיק בנכס שהוא חייל מילואים פעיל; לעניין זה, ”חייל מילואים פעיל“ – חייל מילואים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|בחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}}, המחזיק בתעודת משרת מילואים פעיל תקפה שנתן לו צבא הגנה לישראל או באישור תקף שנתן לו צבא הגנה לישראל על כך שהוא משרת מילואים פעיל.

{{ח:סעיף|3ז|הנחה למפקד מילואים פעיל|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} מועצה רשאית לקבוע הנחה בשיעור של עד 25% מסכום הארנונה הכללית שהוטלה באותה שנת הכספים על מחזיק בנכס שהוא מפקד מילואים פעיל, לגבי 100 מטרים רבועים בלבד משטח הנכס האמור.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין תקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפקד מילואים פעיל“ – חייל מילואים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|בחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}}, שמשרת בתפקיד פיקודי כהגדרתו בפקודות הצבא, וכן מתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוא מחזיק בתעודת מפקד מילואים פעיל תקפה שנתן לו צבא ההגנה לישראל;
{{ח:תתתת|(2)}} הוא מחזיק באישור תקף שנתן לו צבא ההגנה לישראל על כך שהוא מפקד מילואים פעיל;
{{ח:תתתת|(3)}} נמסרה הודעה על ידי צבא ההגנה לישראל לרשות המקומית על כך שהוא מפקד מילואים פעיל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקודות הצבא“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}.

{{ח:סעיף|4|בקשה למתן הנחה|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הנחות שקבעה המועצה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(3) עד (6) ו־(8) עד (10)}}, וכן לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} או הנחות שקבעה בהסתמך על תנאים או מבחני משנה שנקבעו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2א|בתקנה 2א}}, יינתנו על פי בקשה חתומה שהמציא המבקש לרשות המקומית לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 1|טופס 1 שבתוספת השניה}} לרבות פרטים שנכללו בו לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|תקנה 19}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא ניתנה הנחה או חלה טעות בקביעת שיעור ההנחה לזכאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(1)(2) או (7)}}, רשאי גם הוא להגיש בקשה כאמור.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: ועדת הנחות}}

{{ח:סעיף|5|מינוי ועדה}}
{{ח:ת}} מועצה תמנה לענין {{ח:פנימי|פרק ד|פרקים ד׳}} {{ח:פנימי|פרק ה|ו־ה׳}} ועדת הנחות (להלן – הועדה).

{{ח:סעיף|6|הרכב הועדה|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הרכב ועדת ההנחות יהיה –
{{ח:תתת|(1)}} בעיריה – כמפורט {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 149ד|בסעיף 149ד לפקודת העיריות}};
{{ח:תתת|(2)}} במועצה מקומית או במועצה אזורית –
{{ח:תתתת|(1)}} שני חברי המועצה אשר אחד מהם לפחות חבר בסיעה שאינה מיוצגת בועדת ההנהלה; היו הסיעות כולן מיוצגות בועדת ההנהלה – יהיה חבר ועדה אחד לפחות, מי שאינו חבר בועדת ההנהלה;
{{ח:תתתת|(2)}} הגזבר, מנהל מחלקת הרווחה, או מי שכל אחד מהם הסמיכו לענין תקנה זו מבין עובדי המועצה המקומית;
{{ח:תתתת|(3)}} היועץ המשפטי שמינתה המועצה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (יעוץ משפטי)|חוק הרשויות המקומיות (יעוץ משפטי), התשל״ו–1975}}, או עורך דין ממשרדו או מלשכתו, ובמועצה שלא מינתה יועץ משפטי כאמור – עורך דין שמינתה המועצה לענין זה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ג)}} המועצה תמנה מבין חבריה שמונו לועדה, את יושב ראש הועדה וממלא מקומו.
{{ח:תת|(ד)}} מנין חוקי בישיבות הועדה יהיה נוכחות של יושב ראש הועדה או ממלא מקומו, היועץ המשפטי והגזבר.
{{ח:תת|(ה)}} החלטות הועדה אינן טעונות אישור המועצה אך תונחנה על שולחנה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: מבקש נזקק}}

{{ח:סעיף|7|הנחה לנזקק|תיקון: תשנ״ד, תשע״א}}
{{ח:ת}} הועדה תהא מוסמכת לתת הנחה בשיעור עד 70 אחוזים למחזיק בנכס שהוא נזקק; לענין זה, ”נזקק“ – מחזיק:
{{ח:תת|(1)}} שנגרמו לו הוצאות חריגות גבוהות במיוחד בשל טיפול רפואי חד־פעמי או מתמשך, שלו או של בן משפחתו;
{{ח:תת|(2)}} שקרה לו אירוע אשר הביא להרעה משמעותית בלתי צפויה במצבו החומרי.

{{ח:סעיף|8|טופס הבקשה}}
{{ח:ת}} המבקש הנחה לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} ימציא לרשות המקומית בקשה חתומה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 2|טופס 2 שבתוספת השניה}}.

{{ח:סעיף|9|חוות דעת מנהל מחלקת הרווחה}}
{{ח:ת}} טופס הבקשה יועבר לגזבר, ולמנהל מחלקת הרווחה שיעבירו להחלטת הועדה, בצירוף חוות דעת בכתב.

{{ח:סעיף|10|החלטת הועדה}}
{{ח:תת|(א)}} הועדה תקבע את זכאותו של מבקש הנחה, ואת שיעורי ההנחה בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בתקנה 7}}, בהסתמך על טופס הבקשה וחוות הדעת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנה 9}}.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה תיתן החלטתה, בכתב, בצירוף נימוקים.

{{ח:סעיף|11|פרטים נוספים}}
{{ח:ת}} מבקש ימציא פרטים או מסמכים נוספים לצורך דיון בבקשתו, לפי דרישת הגזבר או מנהל מחלקת הרווחה או הועדה, לפי הענין.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הנחות לבנין ריק ולתעשיה}}

{{ח:סעיף|12|הנחה לבנין חדש|תיקון: תשנ״ד, תשס״ב־2, תשס״ד, תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בתקנה 13(3) {{ח:הערה|[צ״ל: בתקנה 13(ג)]}}}}, המועצה רשאית לקבוע הנחה בשיעור כמפורט להלן, למחזיק שהוא הבעל הראשון של בנין חדש ריק, שמיום שהסתיימה בנייתו והוא ראוי לשימוש, אין משתמשים בו במשך תקופה רצופה, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} עד שנים עשר חודשים – הנחה עד 100 אחוזים;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|13|הנחה לבנין ריק|תיקון: תשנ״ג, תשנ״ד, תשס״ד, תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} מועצה רשאית לקבוע הנחה בשיעור כמפורט להלן, למחזיק של בנין ריק שאין משתמשים בו במשך תקופה מצטברת, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} עד 6 חודשים – עד 100%;
{{ח:תתת|(2)}} מהחודש ה־7 עד החודש ה־12 – עד 66.66%;
{{ח:תתת|(3)}} מהחודש ה־13 עד החודש ה־36 – עד 50%.
{{ח:תת|(ב)}} תחילת חישוב התקופה המצטברת הנזכרת בתקנת משנה (א) תהא ביום תחילתה של תקנה זו {{ח:הערה|(1.3.2005)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הנחה כאמור בתקנת משנה (א) תינתן לתקופה המצטברת הנזכרת בפסקאות שבה (להלן – התקופה המצטברת), משך תקופת בעלותו של אדם בבנין, וכל עוד לא שונתה הבעלות בו; להוכחת היותו של הבנין בנין ריק שאין משתמשים בו, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בתקנה 12}} ובתקנת משנה (א), ימציא המחזיק בבנין ראיות על פי הוראות המועצה.
{{ח:תת|(ד)}} במנין התקופה המצטברת לא תובא בחשבון תקופה הפחותה משלושים ימים שבה עמד הבנין ריק ברציפות.
{{ח:תת|(ה)}} נעשה שימוש מחדש בנכס שמחזיק בו היה זכאי להנחה על פי תקנות משנה (א) עד (ד), יודיע על כך המחזיק או בעל הנכס לרשות המקומית, בדרך שתורה הרשות המקומית, 7 ימים בטרם נעשה שימוש מחדש בנכס; לא ניתנה הודעה כאמור, רשאית הרשות המקומית לבטל הנחה שניתנה על פי תקנה זו לתקופה הרצופה האחרונה שבה עמד הבנין ריק, אם ההנחה ניתנה לאותו מחזיק אשר עשה שימוש מחדש בנכס, או לבעל הנכס.

{{ח:סעיף|14|הנחות לתעשיה|תיקון: תשנ״ג, תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} רשאית המועצה לקבוע הנחה בשיעור המרבי המפורט להלן, למחזיק בבנין המשמש לתעשיה חדשה, בהתייחס לשנת האחזקה שלו בבנין, ולשיעור האבטלה באותה רשות מקומית:

שנת אחזקה	שיעור האבטלה באחוזים ושיעור ההנחה

מעל 10.5% ועד 12%	מעל 12%

ראשונה או חלק ממנה	הנחה עד 50%	הנחה עד 75%

שניה או חלק ממנה	הנחה עד 25%	הנחה עד 50%

שלישית או חלק ממנה	הנחה עד 10%	הנחה עד 25%

{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תעשיה חדשה“ – מפעל תעשייתי חדש שהוקם בתחום הרשות המקומית או שהעותק {{ח:הערה|[צ״ל: שהועתק]}} מתחום רשות מקומית אחרת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור האבטלה“ – ממוצע של שיעור האבטלה בשלושת החודשים האחרונים שקדמו להגשת הבקשה להנחה, לפי שיעור האבטלה החודשי בהם, כפי שפרסם שירות התעסוקה.

{{ח:קטע2|פרק ה1|פרק ה׳1: הנחות לעסקים|תיקון: תשנ״ו}}

{{ח:סעיף|14א|הגדרות|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסק“ – בנין או קרקע שאינו משמש למגורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל עסק“ – בעל השליטה בעסק, למעט עסק שמנהל חבר־בני־אדם כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודת מס הכנסה}}.

{{ח:סעיף|14ב|ועדת הנחות לעסקים|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} ועדת הנחות שמינתה המועצה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5}}, תדון גם במתן הנחה לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|14ג|זכאים להנחה|תיקון: תשנ״ו, תשס״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} הועדה רשאית לתת הנחה למחזיק בעסק שנתקיימו לגביו כל האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא בעל העסק ואין הוא בעל עסק נוסף;
{{ח:תתת|(2)}} שטחו של העסק אינו עולה על 75 מטרים רבועים;
{{ח:תתת|(3)}} מלאו לו 65 שנים ובאשה – 60 שנה;
{{ח:תתת|(4)}} הוא עוסק שמחזור העסקאות שלו בכל עסקיו אינו עולה על 240,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2003; בשנת 2025, 327,191.24 ש״ח)}}; הסכום האמור יהיה צמוד למדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה הידוע בתחילת כל שנת כספים; בפסקה זו, ”עוסק“ ו”מחזור עסקאות של עוסק“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1976}};
{{ח:תתת|(5)}} הוא זכאי להנחה מארנונה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(8)}}, בעד דירת המגורים שבה הוא מחזיק.
{{ח:תת|(ב)}} ההנחה שתינתן למי שזכאי לכך לפי תקנת משנה (א) תהיה עד השיעור שניתן לו באותה שנת כספים על דירת המגורים שבחזקתו, ותינתן לגבי 40 המטרים הרבועים הראשונים של שטח העסק.

{{ח:קטע2|פרק ה2|פרק ה{{ח:הערה|׳}}2: הנחות לחיילים, נפגעי מלחמה ושוטרים ומשפחותיהם|תיקון: תשנ״ח}}

{{ח:סעיף|14ד|הגדרות|תיקון: תשנ״ח, תשס״ג־2, תשס״ט־3, תשע״ג־2, תשע״ה־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה2|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל“ – מי שמשרת שירות סדיר בצבא הגנה לישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}} (להלן – חוק שירות ביטחון);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזיק“ – לרבות דייר משנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרת בשירות אזרחי–ביטחוני“ – מי שמשרת בשירות אזרחי–ביטחוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|בחוק שירות לאומי–אזרחי, התשע״ד–2014}} (להלן – חוק שירות לאומי–אזרחי), ושהמנהל כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|בחוק שירות לאומי–אזרחי}} (להלן – המנהל) או מי מטעמו אישר כי הוא משרת במסלול זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרת בשירות אזרחי–חברתי“ – מי שמשרת בשירות אזרחי–חברתי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|בחוק שירות לאומי–אזרחי}}, ושהמנהל או מי מטעמו אישר כי הוא משרת במסלול זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרת בשירות האזרחי“ – מופנה לשירות כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (שירות אזרחי)|בתקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (שירות אזרחי), התשס״ז–2007}} (להלן – תקנות שירות אזרחי), המשרת בשירות אזרחי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם#סעיף 6|בסעיף 6(א) לחוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס״ב–2002}}, ושהמפקח כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (שירות אזרחי)|בתקנות שירות אזרחי}} אישר כי הוא עומד בתנאים המפורטים {{ח:חיצוני|תקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (שירות אזרחי)#סעיף 2|בתקנות 2}} {{ח:חיצוני|תקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (שירות אזרחי)#סעיף 3|ו־3 לתקנות האמורות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרת בשירות האזרחי המשמר“ – מי שמשרת בשירות אזרחי משמר כמשמעותו {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/2012_des5275|בהחלטת הממשלה 5275 מיום כ״ה בכסלו התשע״ג (9 בדצמבר 2012)}} ושמפקח מטעם ראש מינהלת השירות האזרחי–לאומי אישר כי הוא עומד בתנאים הנדרשים לפי {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/2012_des5275|החלטת הממשלה האמורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתנדבת בשירות לאומי“ – יוצאת צבא שלא נקראה לשירות סדיר לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות ביטחון}} או שקיבלה דחייה או פטור מחובת שירות ביטחון לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|החוק האמור}}, המשרתת בשירות לאומי כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (בנות בשירות לאומי בהתנדבות)|בתקנות הביטוח הלאומי (בנות בשירות לאומי בהתנדבות), התשס״ב–2002}}, ומתקיימים בה התנאים {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (בנות בשירות לאומי בהתנדבות)#סעיף 2|שבתקנה 2(א)(1) עד (6) לתקנות האמורות}} וניתן אישור על שירותה האמור על ידי גוף מוכר, כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (בנות בשירות לאומי בהתנדבות)|באותן תקנות}}.

{{ח:סעיף|14ה|זכאים להנחה|תיקון: תשנ״ח, תשנ״ח־2, תשס״ג־2, תשס״ט־3, תשע״ג־2, תשע״ה־3}}
{{ח:ת}} מחזיק בנכס שנתקיימו לגביו התנאים המפורטים להלן, יהיה זכאי להנחה מארנונה כללית שהוטלה על הנכס באותה שנת כספים, בשיעורים כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} הנחה של 100 אחוזים למחזיק שהוא –
{{ח:תתת|(א)}} חייל – כל עוד הוא חייל, עד תום ארבעה חודשים מיום שחרורו;
{{ח:תתת|(ב)}} הורה של חייל המוכיח, להנחת דעתה של הרשות המקומית שבמקום מגוריו, כי פרנסתו היתה על החייל סמוך לפני תחילת שירותו, וכי אין לו פרנסה למחייתו ואין הוא מסוגל להשיגה כל עוד הוא מצוי במצב האמור, ובתנאי שהחייל פטור מתשלום {{ח:הערה|מ}}ארנונה לפי פסקת משנה (א);
{{ח:תתת|(ג)}} מתנדבת בשירות לאומי – כל עוד היא משרתת;
{{ח:תתת|(ד)}} משרת בשירות האזרחי במסלול מלא כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (שירות אזרחי)#סעיף 3|בתקנה 3 לתקנות שירות אזרחי}} – כל עוד הוא משרת;
{{ח:תתת|(ה)}} משרת בשירות האזרחי המשמר במסלול מלא הכולל שירות של 40 שעות שבועיות בממוצע בתקופה של 12 חודשים – כל עוד הוא משרת;
{{ח:תתת|(ו)}} משרת בשירות אזרחי–ביטחוני – כל עוד הוא משרת.
{{ח:תת|(1א)}} הנחה של שלושה רבעים למחזיק שהוא משרת בשירות אזרחי–חברתי המשרת 30 שעות שבועיות בממוצע במשך שנתיים – כל עוד הוא משרת.
{{ח:תת|(2)}} הנחה של שני שלישים למחזיק שהוא –
{{ח:תתת|(א)}} נכה הזכאי לתגמולים או למענק לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}};
{{ח:תתת|(ב)}} נכה הזכאי לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|חוק נכי המלחמה בנאצים, התשי״ד–1954}};
{{ח:תתת|(ג)}} זכאי לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק המשטרה (נכים ונספים)|חוק המשטרה (נכים ונספים), התשמ״א–1981}};
{{ח:תתת|(ד)}} בן משפחה של חייל שנספה במערכה הזכאי לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}};
{{ח:תתת|(ה)}} זכאי לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים)|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים), התשמ״א–1981}};
{{ח:תתת|(ו)}} זכאי לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש״ל–1970}};
{{ח:תתת|(ז)}} ביום תחילתן של תקנות אלה, היה זכאי להנחה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (פטור חיילים, נפגעי מלחמה ושוטרים מארנונה)#סעיף 3|סעיף 3 לחוק הרשויות המקומיות (פטור חיילים נפגעי מלחמה ושוטרים מארנונה), התשנ״ג–1993 {{ח:הערה|[צ״ל: התשי״ג–1953]}}}} (להלן – חוק הפטור), כל עוד הוא זכאי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (פטור חיילים, נפגעי מלחמה ושוטרים מארנונה)#סעיף 3|סעיף זה בחוק הפטור}} – גם אם יבוטל.
{{ח:תת|(3)}} הנחה של 50 אחוזים למחזיק שהוא –
{{ח:תתת|(א)}} משרת בשירות האזרחי במסלול מפוצל כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם (שירות אזרחי)#סעיף 3|בתקנה 3 לתקנות שירות אזרחי}} – כל עוד הוא משרת;
{{ח:תתת|(ב)}} משרת בשירות האזרחי המשמר במסלול מפוצל הכולל שירות של 20 שעות שבועיות בממוצע בתקופה של 24 חודשים – כל עוד הוא משרת;
{{ח:תתת|(ג)}} משרת בשירות אזרחי–חברתי המשרת 20 שעות שבועיות בממוצע במשך שלוש שנים – כל עוד הוא משרת.

{{ח:סעיף|14ה1|הנחה לחטופים ונעדרים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} מחזיק בנכס שנקבע כי הוא חטוף או נעדר לפי {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה|חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה, התשפ״ד–2023}}, זכאי להנחה מארנונה כללית שהוטלה על הנכס בשיעור של 100%, לגבי התקופה שבה הוא בגדר חטוף או נעדר כאמור.

{{ח:סעיף|14ו|סייג לדירות גדולות|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} המחזיק בנכס ששטחו עולה על 70 מטרים רבועים לא יהיה זכאי להנחה לפי {{ח:פנימי|סעיף 14ה|תקנה 14ה}}, אלא לגבי 70 מטרים רבועים בלבד; עלה מספר בני משפחתו של המחזיק והגרים עמו על ארבעה – תינתן הנחה, כאמור, לגבי 90 מטרים רבועים בלבד.

{{ח:סעיף|14ז|פטור על בתי עסק|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} מחזיק בבנין או בחלק ממנו שאינם משמשים למגורים בלבד, שנתקיימו לגביו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 14ה|בתקנה 14ה(1) או (2)}}, יהיה זכאי להנחה מארנונה בשיעורים שנקבעו {{ח:פנימי|סעיף 14ה|בפסקאות האמורות}} בהתאמה, אם באותה שנת כספים לא היה חייב בתשלום מקדמה למס הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 174|סעיפים 174 עד 181 לפקודת מס הכנסה}}, ופקיד השומה נתן לו, על פי בקשתו, תעודה על כך; היה חייב בתשלום המקדמה, אך נקבע בשומה כי אין הוא חייב במס הכנסה לשנת הכספים הנדונה, תחזיר לו הרשות המקומית את סכום הארנונה ששילם על אותו נכס לאותה שנה.

{{ח:סעיף|14ח|סייג לתחולת התקנות|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנות 16}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20}} {{ח:פנימי|סעיף 21|ו־21}} לא יחולו על מתן הנחה לפי {{ח:פנימי|פרק ה2|פרק זה}}.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|15|הממונה}}
{{ח:ת}} גזבר הרשות המקומית יהיה ממונה על ביצוע מתן הנחות לפי תקנות אלה, למעט הנחות שבסמכות הועדה.

{{ח:סעיף|16|ביטול ההנחה}}
{{ח:ת}} זכאי להנחה שלא פרע במלואה את יתרת הארנונה שהוטלה על הנכס בשנת הכספים, עד יום 31 בדצמבר של אותה שנה, תהיה ההנחה שנקבעה לו בטלה מאותו יום ותיווסף ליתרת הארנונה.

{{ח:סעיף|17|מניעת כפל ההנחות והנחה חלקית|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} קיימת זכאות להנחות שונות על פי תקנות אלה, תינתן לזכאי להנחה, הנחה אחת בלבד, הגבוהה מביניהן, ולא תינתן כל הנחה למחזיק נוסף בנכס שלגביו ניתנה הנחה.
{{ח:תת|(א1)}} קיימת זכאות להנחה לפי תקנות אלה ולפי תקנות שהותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)#סעיף 12|סעיף 12(א) לחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ״ג–1992}}, רשאית המועצה לתתן במצטבר.
{{ח:תת|(ב)}} זכאי להנחה המחזיק בשני נכסים או יותר – תינתן הנחה לנכס אחד בלבד, לפי הגבוהה מביניהן.
{{ח:תת|(ג)}} זכאי להנחה אשר החזיק בנכס בחלק משנת הכספים שעליה הוטלה הארנונה – תינתן ההנחה בשיעור יחסי למספר החודשים שבהם החזיק בנכס.

{{ח:סעיף|18|פרסום ההחלטה|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} החליטה המועצה על מתן הנחות מארנונה ושיעורן, לפי תקנות אלה, תפרסם הודעה על כך בתחום הרשות המקומית, ביחד עם הודעתה בדבר הטלת שיעורי הארנונה ומועדי תשלומה.
{{ח:תת|(ב)}} פרסום ההנחות מארנונה ושיעורן שלא כאמור בתקנת משנה (א) לא יגרע מתקפן של אלה, ובלבד שמיד לאחר שהחליטה עליהן המועצה, תפרסמן באותה דרך בה פרסמה את שיעורי הארנונה ומועדי תשלומה.

{{ח:סעיף|19|פרטים נוספים לטופס}}
{{ח:ת}} המועצה רשאית לכלול פרטים נוספים בטופס הבקשה שתכין לפי דוגמת {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 1|טפסים 1}} {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 2|ו־2 שבתוספת השניה}}.

{{ח:סעיף|20|תנאי לקבלת הנחה|תיקון: תשס״ה, תשס״ה־2, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} לא תינתן הנחה לפי תקנות אלה אלא אם כן שולמה יתרת הארנונה הכללית שהוטלה על הנכס באותה שנת כספים בתשלום אחד מראש, בהוראת קבע או לפי הסדר תשלומים אחר להנחת דעתה של הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|21|מועדים}}
{{ח:ת}} המועצה תקבע מועד להגשת בקשה להנחה וכן תקבע מועד למתן החלטה בידי מי שהוסמך לכך לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|22|סייג לביטול הנחה קודמת}}
{{ח:ת}} לא תבוטל הנחה שניתנה על פי דין למי שערב תחילתן של תקנות אלה כבר שילם את הארנונה הכללית לשנת 1993 בתשלום מראש או בהוראת קבע.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שעה|תיקון: תשס״ב־4}}

{{ח:סעיף|23||תיקון: תשנ״ג־2, תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|24|הנחה לאדמה חקלאית ב־2001|תיקון: תשנ״ד־2, תש״ס־2}}
{{ח:תת|(א)}} בשנת הכספים 2001 תקבע המועצה הנחה למחזיק של אדמה חקלאית, כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 269|בסעיף 269 לפקודת העיריות}}, שלא נעשה בה שימוש חקלאי, כאמור {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 269|באותה הגדרה}}, מטעמים של שמירת שמיטה במשך שמונה חודשים לפחות של אותה שנה – בשיעור של 90 עד 100 אחוזים מסכום הארנונה הכללית שהיתה מוטלת על אדמה זו באותה שנה, אלמלא ההנחה.
{{ח:תת|(ב)}} הנחה כאמור בתקנת משנה (א) תינתן לאדמה חקלאית שהוכח לגביה כי נעשה בה שימוש חקלאי בשנתיים מתוך שלוש השנים שקדמו לשנת הכספים 2001.

{{ח:סעיף|25|הנחה מיוחדת לשנת 2003|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”במזומן“ – לרבות בשיק שהתאריך הנקוב בו הוא יום הוצאתו או בכרטיס אשראי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוב לשנת 2002“ – סך כל סכומי הארנונה הכללית שהטילה המועצה על בנין או קרקע לשנת 2002, בתוספת תשלומי פיגורים, שטרם שולמו בידי החייב בתשלומם או שטרם נעשה הסדר לתשלומם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום החוב הקודם“ – סך כל סכומי הארנונה הכללית שהטילה המועצה על בנין או קרקע עד יום ט״ז בטבת התשס״ב (31 בדצמבר 2001) בתוספת תשלומי פיגורים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ריבית והפרשי הצמדה על תשלומי חובה)|בחוק הרשויות המקומיות (ריבית והפרשי הצמדה על תשלומי חובה), התש״ם–1980}}, ושטרם שולמו בידי החייב בתשלומם או שטרם נעשה הסדר לתשלומם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תשלומים חודשיים“ – תשלומים חודשיים שווים ורצופים באמצעות שיקים דחויים או הוראת חיוב בכרטיס אשראי.
{{ח:תת|(ב)}} מועצה רשאית עד יום כ״ו באדר א׳ התשס״ג (28 בפברואר 2003) להחליט על הפחתת סכום החוב הקודם של חייב שמילא אחר התנאים, כמפורט להלן, בשיעור המרבי המפורט לצדם (להלן – שיעור ההפחתה) –
{{ח:תתת|(1)}} פרע בתשלום אחד במזומן את סכום החוב הקודם בניכוי שיעור ההפחתה –
{{ח:תתתת|(א)}} עד יום י״ב באייר התשס״ג (14 במאי 2003) – עד 25 אחוזים מסכום החוב הקודם;
{{ח:תתתת|(ב)}} עד יום ט״ו בסיון התשס״ג (15 ביוני 2003) – עד 20 אחוזים מסכום החוב הקודם.
{{ח:תתת|(2)}} פרע בתשלום אחד במזומן את מחצית החוב הקודם ומחצית ממנו בתשלומים חודשיים, שאינם נושאים ריבית והפרשי הצמדה, ושזמן פירעונם לא יאוחר מ־ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003), בניכוי שיעור ההפחתה –
{{ח:תתתת|(א)}} עד יום י״ב באייר התשס״ג (14 במאי 2003) – עד 20 אחוזים מסכום החוב הקודם;
{{ח:תתתת|(ב)}} עד יום ט״ו בסיון התשס״ג (15 ביוני 2003) – עד 15 אחוזים מסכום החוב הקודם.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב), חוב ארנונה לרשות המקומית הכולל, נוסף על סכום החוב הקודם, חוב לשנת 2002 או שהוא חוב לשנת 2002 בלבד – תהיה ההפחתה המרבית של החוב לשנת 2002, שתקבע מועצת הרשות המקומית כאמור בתקנת משנה (ב) – 12 אחוזים מסכום החוב לשנת 2002, והיא תבוא במקום שיעורי ההפחתה הנקובים בתקנת משנה (ב) לגבי חוב קודם.
{{ח:תת|(ד)}} לא פרע זכאי להפחתה על פי תקנה זו את יתרת הארנונה שהתחייב בתשלומה על פי תקנה זו במלואה עד יום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003), יתבטל באותו יום שיעור ההפחתה שנקבע לו, וייווסף ליתרת הארנונה.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות תקנה זו לא יחולו בתחום רשות מקומית, שמועצתה קבעה בשנים 2001 ו־2002 הוראות הפחתה בתשלומי ארנונה הדומות להוראות תקנה זו.

{{ח:סעיף|25א|הנחות לבתי מלון|תיקון: תשס״א־2, תשס״ב, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בשנת הכספים 2001 רשאית מועצה, באישור שר הפנים או מי שהסמיך, ועל פי תנאים וכללים שיקבע השר, לקבוע למחזיק בנכס מסוג בתי מלון הנחה בשיעור של עד 66 אחוזים מסכום הארנונה הכללית שהוטלה על הנכס בשנת 2001.
{{ח:תת|(ב)}} בשנת הכספים 2002 רשאית מועצה, באישור ובתנאים וכללים כאמור בתקנת משנה (א), לקבוע למחזיק בנכס מסוג בתי מלון הנחה בשיעור של עד 50 אחוזים מסכום הארנונה כללית שהוטלה על הנכס בשנת 2002 ובלבד שמחצית מהנחה כאמור תמומן מקופת הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|26|הנחה מיוחדת בשנים 2006 ו־2007|תיקון: תשנ״ה־2, תשס״ה, תשס״ז, תשס״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זאת –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”במזומן“ – לרבות בשיק שהתאריך הנקוב בו הוא יום הוצאתו או בכרטיס אשראי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דוח מבוקר“ – לענין עיריה – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 140ג|בסעיף 140ג לפקודת העיריות}};
{{ח:תתת}} לענין מועצה מקומית – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 35ג1|בסעיף 35ג לפקודת המועצות המקומיות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חייב“ – מי שעל פי דין חייב בתשלומו של סכום החוב הקודם ושטרם שילמו, או מי שחייב כאמור ייפה את כוחו להתחייב בשמו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדרג כלכלי–חברתי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 142א|בסעיף 142א(ב) לפקודת העיריות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכס נושא החוב“ – בנין או קרקע שלגביהם ניתנה הפחתה על פי תקנה זאת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נפרע“ – לרבות תשלום בשיק דחוי או התחייבות לתשלום עתידי על פי הסדר תשלומים או בהוראת קבע מכל סוג;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום החוב הקודם“ – סך כל סכומי הארנונה הכללית שהטילה המועצה על בנין או קרקע עד יום ו׳ בטבת התשס״ה (31 בדצמבר 2004) בתוספת תשלומי פיגורים, ושטרם נפרעו בידי החייב בתשלומם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור הגביה“ – היחס שבין סך כל התקבולים מארנונה שגבתה הרשות המקומית בשנת כספים מסוימת, בשל חיובי הארנונה לאותה שנה, לבין סך כל הסכומים המגיעים לעיריה בשל חיובים אלה לאותה שנה, בניכוי סכומי ההנחות שניתנו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכנית הבראה“ – לענין עיריה – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 140ג|בסעיף 140ג לפקודת העיריות}}, ולענין מועצה מקומית – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 35ג1|בסעיף 35ג לפקודת המועצות המקומיות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תשלומי פיגורים“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ריבית והפרשי הצמדה על תשלומי חובה)#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק הרשויות המקומיות (ריבית והפרשי הצמדה על תשלומי חובה), התש״ם–1980}} (להלן – חוק ההצמדה);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תשלומים“ – תשלומים חודשיים שווים ורצופים, בלא תוספת ריבית והצמדה.
{{ח:תת|(ב)}} מועצה רשאית להחליט על הפחתת סכום החוב הקודם בשיעורים המפורטים להלן, לחייב שבתקופה שמיום י״ג בניסן התשס״ז (1 באפריל 2007) עד יום י״ד בתמוז התשס״ז (30 ביוני 2007), נתקיימו בו התנאים המפורטים לצדם:
{{ח:תתת|(1)}} הפחתה בשיעור של 50% מסכום החוב הקודם – לחייב שפרע בתשלום אחד במזומן את סכום החוב הקודם בניכוי שיעור ההפחתה (להלן – יתרת החוב) עד יום י״ד בתמוז התשס״ז (30 ביוני 2007);
{{ח:תתת|(2)}} הפחתה בשיעור 45% מסכום החוב הקודם – לחייב שפרע עד יום י״ד בתמוז התשס״ז (30 ביוני 2007) את יתרת החוב, באחת מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} עד 12 תשלומים ששולמו בשקים דחויים, למעט הראשון שבהם, לטובת הרשות המקומית;
{{ח:תתתת|(ב)}} עד 24 תשלומים, ובלבד שניתנה הוראה בלתי חוזרת בידי החייב לניכוי התשלומים מחשבון הבנק שלו לטובת הרשות המקומית או שניתנה הוראה לביצוע התשלומים כאמור, באמצעות כרטיס אשראי של החייב;
{{ח:תתתת|(ג)}} עד 36 תשלומים, בתנאים שנקבעו בפסקת משנה (2), אם התשלומים ניתנים לטובת רשות מקומית המשויכת לאשכולות 1 עד 3 למדרג החברתי–כלכלי.
{{ח:תת|(ג)}} מועצה רשאית לקבוע את מספר התשלומים לפי תקנת משנה (ב) או (ד) בהתייחס לגובה יתרת החוב.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב) –
{{ח:תתת|(1)}} הפחתה כאמור בה תיקבע בידי מועצת רשות מקומית הנמצאת בתכנית הבראה, או ששיעור הגביה של הארנונה הכללית בשנת הכספים האחרונה שלגביה הוגש דוח מבוקר הוא 75% או פחות;
{{ח:תתת|(2)}} כלל סכום החוב הקודם סכומי ארנונה שהטילה המועצה על בנין או קרקע בעבור תקופה שמיום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003) עד יום י״ט בטבת התשס״ה (31 בדצמבר 2004) בלבד – תהיה ההפחתה בשיעור 30%, ואם נפרע בתשלום אחד במזומן – הפחתה בשיעור 35%;
{{ח:תת|(ה)}} הפחתה לפי תקנת משנה (ב) או (ד) תתבטל אם לא פרע זכאי להפחתה על פי תקנה זאת לפחות אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שני תשלומים מצטברים או יותר מהתשלומים שהתחייב בהם על פי תקנת משנה (ב) או (ד);
{{ח:תתת|(2)}} יתרת החוב במלואה שהתחייב בתשלומה על פי תקנת משנה (ב) או (ד).
{{ח:תת|(ו)}} לא תינתן הפחתה, לפי תקנות משנה (ב) או (ד) אלא אם כן –
{{ח:תתת|(1)}} נפרע או הוסדר כדין, סכום הארנונה הכללית שהוטל על הנכס נושא החוב לשנות הכספים 2005 ו־2006, כולל תשלומי פיגורים, אם הוטלו;
{{ח:תתת|(2)}} החייב, למעט חייב שפרע את יתרת החוב במזומן, חתם על התחייבות לפי {{ח:פנימי|תוספת 4|הטופס שבתוספת הרביעית}} שבו הוא מתחייב לפרוע במועד תשלומי הארנונה הכללית שהתחייב בהם לפי תקנת משנה (ב) או (ד).
{{ח:תת|(ז)}} תקנות משנה (ב) ו־(ד) לא יחולו לגבי בנין או קרקע שהמחזיק בהם הוא המדינה, חברה ממשלתית, תאגיד סטטוטורי או מי שקיבל הנחה מארנונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פיטורין)#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פיטורין)#סעיף 5|ו־5 לפקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פיטורין), 1938}}.

{{ח:סעיף|26א|הנחה מיוחדת לשנת 2017|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”במזומן“ – לרבות בשיק שהתאריך הנקוב בו הוא יום הוצאתו או בכרטיס אשראי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חייב“ – מי שעל פי דין חייב בתשלומו של סכום החוב הקודם ושטרם שילמו, או מי שחייב כאמור ייפה את כוחו להתחייב בשמו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדרג חברתי–כלכלי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 142א|בסעיף 142א(ב) לפקודת העיריות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכס נושא החוב“ – בניין או קרקע שלגביהם ניתנה הפחתה לפי תקנה זו, מכח החלטת המועצה לפי תקנת משנה (ד);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום החוב הקודם“ – סך כל סכומי הארנונה הכללית שהטילה המועצה על נכס נושא החוב, עד יום ט׳ בטבת התשע״ה (31 בדצמבר 2014) בתוספת תשלומי פיגורים, ושטרם שולמו בידי החייב בתשלומים או שטרם נעשה הסדר לתשלומם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תשלומי פיגורים“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ריבית והפרשי הצמדה על תשלומי חובה)|בחוק הרשויות המקומיות (ריבית והפרשי הצמדה על תשלומי חובה), התש״ם–1980}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תשלומים“ – תשלומים חודשיים שווים ורצופים, בלא תוספת ריבית והצמדה.
{{ח:תת|(ב)}} מועצה רשאית להחליט על הפחתת סכום החוב הקודם בשיעורים המפורטים להלן, לחייב שבתקופה שמיום ז׳ בסיון התשע״ז (1 ביוני 2017) עד יום י״ג בטבת התשע״ח (31 בדצמבר 2017), התקיימו בו התנאים המפורטים לצדם:
{{ח:תתת|(1)}} הפחתה בשיעור של 50% מסכום החוב הקודם – לחייב שפרע בתשלום אחד במזומן את סכום החוב הקודם בניכוי שיעור ההפחתה (להלן – יתרת החוב) עד יום י״ג בטבת התשע״ח (31 בדצמבר 2017);
{{ח:תתת|(2)}} הפחתה בשיעור 45% מסכום החוב הקודם – לחייב שפרע עד יום י״ג בטבת התשע״ח (31 בדצמבר 2017) את יתרת החוב, באחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} עד 12 תשלומים ששולמו בשיקים דחויים, למעט הראשון שבהם, לטובת הרשות המקומית;
{{ח:תתתת|(ב)}} עד 24 תשלומים, ובלבד שניתנה הוראה בלתי חוזרת בידי החייב לניכוי התשלומים מחשבון הבנק שלו לטובת הרשות המקומית או שניתנה הוראה לביצוע התשלומים כאמור, באמצעות כרטיס אשראי של החייב;
{{ח:תתתת|(ג)}} עד 36 תשלומים, בתנאים שנקבעו בפסקת משנה (ב), אם התשלומים ניתנים לטובת רשות מקומית המשויכת לאשכולות 1 עד 3 למדרג החברתי–כלכלי.
{{ח:תת|(ג)}} מועצה רשאית לקבוע את מספר התשלומים לפי תקנת משנה (ב) בהתייחס לגובה יתרת החוב.
{{ח:תת|(ד)}} מועצה רשאית להחליט על הפחתת סכום החוב הקודם כאמור בתקנה משנה (ב) לגבי כלל הנכסים או לגבי נכסים למגורים בלבד.
{{ח:תת|(ה)}} הפחתה לפי תקנת משנה (ב) תתבטל אם לא פרע זכאי להפחתה על פי תקנה זו אחד לפחות מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שני תשלומים מצטברים או יותר מהתשלומים שהתחייב בהם על פי תקנת משנה (ב);
{{ח:תתת|(2)}} יתרת החוב במלואה שהתחייב בתשלומה לפי תקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ו)}} לא תינתן הפחתה לפי תקנת משנה (ב) אלא אם כן התקיימו בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נפרע או הוסדר כדין, לרבות תשלום בשיק דחוי או התחייבות לתשלום עתידי על פי הסדר תשלומים או בהוראת קבע מכל סוג, סכום הארנונה הכללית שהוטל על הנכס נושא החוב לשנות הכספים 2015 ו־2016, כולל תשלומי פיגורים, אם הוטלו;
{{ח:תתת|(2)}} החייב, למעט חייב שפרע את יתרת החוב במזומן, חתם על התחייבות לפי {{ח:פנימי|תוספת 5|הטופס שבתוספת החמישית}} שבה הוא מתחייב לפרוע במועד את תשלומי הארנונה הכללית שהתחייב בהם לפי תקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ז)}} תקנת משנה (ב) לא תחול לגבי נכס נושא החוב שהמחזיק בו הוא המדינה, חברה ממשלתית, תאגיד סטטוטורי או מי שקיבל פטור חלקי מארנונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פטורין)#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פטורין)#סעיף 5|ו־5 לפקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פטורין), 1938}}.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הנחות לבתי עסק בירושלים בשנת 2002|תיקון: תשס״ב־4}}

{{ח:סעיף|27|הגדרות|תיקון: תשס״ב־4}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה“ – מועצת עיריית ירושלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס הזכאי להנחה“ – בית מלאכה, בית מסחר לרבות חנות, מסעדה, בית קפה, בית קולנוע, מרכול, בית מרקחת, מספרה, מכבסה, חניון, אולם שמחות וכדומה, הנכלל באזור ההנחה, למעט משרד, בנק, תחנת דלק, חברת ביטוח או סוכנות ביטוח, תעשיה, מערכת עיתון, מרפאה, שירות רפואי וכדומה, הנכלל באזור האמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חניון“ – בין מקורה ובין שאינו מקורה שהחניה בו נעשית בתשלום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור ההנחה“ – השטח שגבולותיו מסומנים בקו כחול במפה הערוכה בקנה מידה 1:15,000 שאישר שר הפנים, ושהעתקים ממנה מופקדים לעיון הציבור במשרד הפנים בירושלים ובמשרדי עיריית ירושלים.

{{ח:סעיף|28|שיעור ההנחה|תיקון: תשס״ב־4}}
{{ח:ת}} המועצה תעניק הנחה מסכום הארנונה הכללית שהוטלה על מחזיק בנכס הזכאי להנחה, בעד התקופה מ־1 בינואר 2002 עד 30 ביוני 2002, בשיעורים אלה:
{{ח:תת|(1)}} נכס הזכאי להנחה, למעט חניון – 50% לגבי 100 מטרים רבועים בלבד משטחו;
{{ח:תת|(2)}} חניון – 50% לגבי מחצית משטח החניון עד לשטח של 3,000 מטרים רבועים בלבד.

{{ח:סעיף|29|טופס הבקשה|תיקון: תשס״ב־4}}
{{ח:ת}} בקשה להנחה לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} תוגש לפי הטופס שתורה עליו המועצה, ורשאית היא להורות על צירוף מסמכים לבקשה.

{{ח:סעיף|30|החלת הוראות כלליות|תיקון: תשס״ב־4}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנות 16}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17(א) ו־(א1) ו־(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 20|ו־20}} יחולו על {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}, ולענין זה יראו כאילו במקום ”נכס“ נאמר שם ”נכס הזכאי להנחה“.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: הנחות בשנים 2020 ו־2021 בשל משבר הקורונה|תיקון: תש״ף־2, תש״ף־4}}

{{ח:סעיף|31|הגדרות|תיקון: תש״ף־2, תש״ף־3, תש״ף־4}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 32|בתקנות 32}} {{ח:פנימי|סעיף 33|ו־33}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חנות אופטיקה“, ”מעבדה לתיקון מוצרי תקשורת או מחשבים“ – למעט חנות או מעבדה כאמור המצויות בקניון כאמור {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות)#סעיף 5|בתקנה 5(א)(1) לתקנות הגבלת פעילות}}, כנוסחה ביום כ״ז בניסן התש״ף (21 באפריל 2020);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 269|כהגדרת ”נכסים“ בסעיף 269 לפקודת העיריות [נוסח חדש]}}, למעט הנכסים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} נכסים שסיווגם מבנה מגורים, אדמה חקלאית ומבנה חקלאי כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות הסדרים במשק המדינה (ארנונה כללית ברשויות המקומיות)|בתקנות ארנונה כללית ברשויות המקומיות}};
{{ח:תתת|(2)}} נכסים שסיווגם בנק וחברת ביטוח, מערכת סולארית הממוקמת על גג נכס, מערכת סולארית שאינה ממוקמת על גג נכס וקרקע תפוסה המשמשת למערכת סולארית, כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות הסדרים במשק המדינה (ארנונה כללית ברשויות המקומיות)|בתקנות ארנונה כללית ברשויות המקומיות}};
{{ח:תתת|(3)}} מקום למכירת מזון, בית מרקחת, חנות אופטיקה או חנות שעיקר עיסוקה מכירת מוצרי היגיינה וכן מעבדה לתיקון מוצרי תקשורת או מחשבים, כאמור {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות)#סעיף 5|בתקנה 5(ב)(2) לתקנות הגבלת פעילות}}, כנוסחה ביום כ״ז בניסן התש״ף (21 באפריל 2020);
{{ח:תתת|(4)}} נכס שהמחזיק בו הוא המדינה, גוף מתוקצב או תאגיד בריאות כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, חברה ממשלתית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, תאגיד מים וביוב כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}}, וכן תאגיד שהוקם בחוק או לפיו;
{{ח:תתת|(5)}} נכס שהמחזיק בו קיבל פטור מארנונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פיטורין)#סעיף 5|סעיף 5(ז) לפקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פיטורין), 1938}}, או מוסד להשכלה גבוהה שהמחזיק בו קיבל פטור מארנונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פיטורין)#סעיף 5|סעיף 5(י) לפקודה האמורה}};
{{ח:תתת|(6)}} בניין שנהרס או שניזוק במידה שאינו ראוי לשימוש ואין משתמשים בו;
{{ח:תתת|(7)}} בניין ריק שאין משתמשים בו;
{{ח:תתת|(8)}} נכס אחר שגזבר הרשות המקומית לא קבע לגביו כי הוא זכאי לקבלת הנחה לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|תקנה 33}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס אחר“ – {{ח:חיצוני|תקנות הסדרים במשק המדינה (ארנונה כללית ברשויות המקומיות)|כהגדרת ”נכסים אחרים“ בתקנות ארנונה כללית ברשויות המקומיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות ארנונה כללית ברשויות המקומיות“ – {{ח:חיצוני|תקנות הסדרים במשק המדינה (ארנונה כללית ברשויות המקומיות)|תקנות הסדרים במשק המדינה (ארנונה כללית ברשויות המקומיות), התשס״ז–2007}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הגבלת פעילות“ – {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות)|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות), התש״ף–2020}}.

{{ח:סעיף|32|זכאות להנחה|תיקון: תש״ף־2}}
{{ח:תת|(א)}} מחזיק בנכס, למעט מחזיק שחדל מלהחזיק בנכס עד יום ד׳ באדר התש״ף (29 בפברואר 2020), זכאי להנחה בשיעור של 100% מסכום הארנונה הכללית שהוטלה על הנכס בעד התקופה שמיום ה׳ באדר התש״ף (1 במרס 2020) עד יום ח׳ בסיון התש״ף (31 במאי 2020).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאית המועצה להחליט לגבי כלל הנכסים הזכאים להנחה, כי במקום הנחה לפי תקנת משנה (א), תינתן הנחה למחזיק בנכס כאמור בתקנת משנה (א), בשיעור של 25% מסכום הארנונה הכללית שהוטלה על הנכס בשנת 2020.
{{ח:תת|(ג)}} החלטה כאמור בתקנת משנה (ב) ניתן לקבל לא יאוחר מ־10 ימים מיום פרסומן של תקנות הסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה) (תיקון מס׳ 2), התש״ף–2020 {{ח:הערה|(התקנות פורסמו ביום 22.4.2020)}}, והמועצה תפרסם אותה מיד לאחר קבלתה באותה דרך שבה פרסמה את שיעורי הארנונה ומועדי תשלומה.

{{ח:סעיף|33|הנחה לנכס אחר|תיקון: תש״ף־2, תש״ף־3}}
{{ח:ת}} מחזיק בנכס אחר זכאי להנחה לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|תקנה 32}} וזאת אם גזבר הרשות המקומית, לאחר שהונחה לפניו חוות דעתו של היועץ המשפטי של הרשות המקומית, קבע, לבקשת המחזיק, כי הפעילות שבשלה הנכס מסווג כנכס אחר, מנויה בשימושים המפורטים {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות)#סעיף 5|בתקנה 5(א) לתקנות הגבלת פעילות}}, אשר לא היה ניתן להפעיל אותם בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות)#סעיף 5|לתקנה האמורה}}, וזאת לתקופה העולה על 21 ימים.

{{ח:סעיף|33א|הנחה למקבל מענק סיוע ולעסקים חדשים|תיקון: תש״ף־4, תשפ״א, תשפ״א־4, תשפ״א־5, תשפ״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק התכנית לסיוע כלכלי“ – {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש״ף–2020}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות בשנת 2019“, ”מחזור עסקאות בשנת 2020“, ”המנהל“, ”עוסק“, ”תקופת הבסיס“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק התכנית לסיוע כלכלי}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מענק סיוע“ – מענק סיוע לעסקים בעד השתתפות בהוצאות קבועות בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות נגיף הקורונה החדש, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#פרק ו|בפרק ו׳ לחוק התכנית לסיוע כלכלי}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 269|כהגדרת ”נכסים“ בסעיף 269 לפקודת העיריות}}, למעט נכס למגורים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים“ – הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים שהוקמה במשרד הכלכלה והתעשייה לפי {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/2007_des2190|החלטת הממשלה מס׳ 2190 מיום כ״ח באב התשס״ז (12 באוגוסט 2007)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עסקה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 8|בסעיף 8(2) לחוק התכנית לסיוע כלכלי}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הזכאות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק התכנית לסיוע כלכלי}}, למעט התקופה כמפורט {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בפסקה (7) לאותה הגדרה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופה עוקבת“ – שני החודשים העוקבים לחודשי תקופת הזכאות שלגביה ניתן מענק הסיוע, ולגבי תקופת הזכאות שמיום ז׳ באייר התש״ף (1 במאי 2020) עד יום ח׳ בתמוז התש״ף (30 ביוני 2020) – החודשים יוני עד אוגוסט 2020.
{{ח:תת|(ב)}} מחזיק בנכס שהוא עוסק שהמנהל קבע לגביו, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 12|סעיף 12 לחוק התכנית לסיוע כלכלי}}, כי הוא זכאי למענק סיוע, לגבי תקופה מתקופות הזכאות, זכאי להנחה בשיעור של 95% מסכום הארנונה הכללית שהוטלה על הנכס בתקופה העוקבת, אם התקיים לגביו אחד התנאים המפורטים בפסקאות (1) עד (3) שלהלן, ובלבד שהרשות המקומית קיבלה אישור מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, בהתאם לנתוני רשות המסים, כי המחזיק זכאי להנחה לפי תקנה זו:
{{ח:תתת|(1)}} מחזור עסקאותיו בשנת 2019 אינו עולה על 200 מיליון שקלים חדשים ומחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות נמוך ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס בסכום העולה על 60% ממחזור העסקאות בתקופת הבסיס;
{{ח:תתת|(2)}} מחזור עסקאותיו בשנת 2019 עולה על 200 מיליון שקלים חדשים ואינו עולה על 400 מיליון שקלים חדשים, ומחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות נמוך ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס בסכום העולה על 80% ממחזור העסקאות בתקופת הבסיס;
{{ח:תתת|(3)}} הוא החל את פעילותו בתקופה הקבועה {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק התכנית לסיוע כלכלי}} ונמצא זכאי למענק סיוע לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 10|הסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין תקנת משנה (ב)(1) ו־(2), לגבי עוסק שפעילותו החלה לאחר תחילת תקופת הבסיס, יראו את מחזור העסקאות בתקופת הבסיס כמחזור עסקאותיו בתקופה שמיום 1 בחודש שאחרי תחילת פעילותו עד יום ד׳ באדר התש״ף (29 בפברואר 2020), מחולק במספר חודשי הפעילות בתקופה האמורה ומוכפל ב־2.
{{ח:תת|(ג1)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב), מחזיק בנכס שהוא עוסק שהמנהל קבע לגביו, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 12|סעיף 12 לחוק התכנית לסיוע כלכלי}}, כי הוא זכאי למענק סיוע לגבי התקופה המפורטת {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בפסקה (3) להגדרה ”תקופת הזכאות“ בסעיף 7 לחוק התכנית לסיוע כלכלי}}, זכאי להנחה בשיעור של 100% מסכום הארנונה הכללית שהוטלה על הנכס בתקופה העוקבת, ובלבד שהרשות המקומית קיבלה אישור מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, בהתאם לנתוני רשות המסים, כי המחזיק זכאי להנחה לפי תקנה זו.
{{ח:תת|(ג2)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב), מחזיק בנכס שהוא עוסק שהמנהל קבע לגביו, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 12|סעיף 12 לחוק התכנית לסיוע כלכלי}}, כי הוא זכאי למענק סיוע לגבי אחת מהתקופות המפורטות {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בפסקאות (4), (5) ו־(6) להגדרה ”תקופת הזכאות“ בסעיף 7 לחוק התכנית לסיוע כלכלי}}, זכאי להנחה בשיעור של 95% מסכום הארנונה הכללית שהוטלה על הנכס בתקופה העוקבת, ובלבד שהרשות המקומית קיבלה אישור מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, בהתאם לנתוני רשות המסים, כי המחזיק זכאי להנחה לפי תקנה זו; היה המחזיק עוסק שמתקיים לגביו האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 8|בפסקאות משנה (א) ו־(ב) של סעיף 8(2)(ב)(1) לחוק התכנית לסיוע כלכלי}} ונקבע לגביו כי הוא זכאי למענק סיוע לגבי התקופה המפורטת {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בפסקה (4) להגדרה ”תקופת הזכאות“ כאמור}} – תינתן ההנחה בתקופה העוקבת בשיעור 100%, ובלבד שלא היה זכאי להנחה לגבי התקופה המפורטת {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בפסקה (3) להגדרה ”תקופת זכאות“}}.
{{ח:תת|(ג3)}} מחזיק בנכס שהוא עוסק שהחל את פעילותו בין החודשים מרס וספטמבר 2020 בהתאם להודעה שמסר לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 52|סעיף 52 לחוק מס ערך מוסף}}, או שהוא עוסק שהחודש הראשון שבו מחזור העסקאות שלו עלה על אפס חל בין החודשים מרס וספטמבר 2020, אף אם מסר הודעה כאמור לפני חודש מרס 2020, זכאי להנחה בשיעור של 95% מסכום הארנונה הכללית שהוטלה על הנכס בתקופה העוקבת לתקופת הזכאות ולא יותר מ־15 אלף שקלים חדשים, אם התקיים לגביו אחד התנאים המפורטים בפסקאות (1) עד (3) שלהלן לתקופה של 20 ימים לפחות בתקופת הזכאות, ובלבד שהרשות המקומית קיבלה אישור מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים כי המחזיק זכאי להנחה לפי תקנה זו:
{{ח:תתת|(1)}} הפעלתו של העסק נאסרה בהתאם להגבלות לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף–2020}} (להלן – חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה); ואם היה העסק בית אוכל – גם אם הותרה הפעלתו בדרך של מכירה לצריכה מחוץ לבית האוכל, ובכלל זה איסוף עצמי, כאמור {{ח:חיצוני|תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות)#סעיף 7|בתקנה 7(17) לתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות והוראות נוספות), התש״ף–2020}}, כנוסחה בתקופת הזכאות;
{{ח:תתת|(2)}} רוב פעילותו של העוסק מתבצעת בעסק שהפעלתו נאסרה בהתאם להגבלות לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה}};
{{ח:תתת|(3)}} ההגבלות לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה}} אסרו על רוב לקוחותיו של העוסק לקיים פעילות;
{{ח:תת}} בתקנת משנה זו,
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק מס ערך מוסף“ – {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1976}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות“ – אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי מי שבשנת 2020 הוא עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} – מחזור העסקאות, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק התוכנית לסיוע כלכלי}}, שאישר לעניין זה מי שרשאי לייצג נישומים לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 236|סעיף 236 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי עוסק אחר – מחזור העסקאות כפי שדווח לרשות המיסים בישראל בדוח תקופתי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיף 67 לחוק מס ערך מוסף}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת זכאות“ – התקופות האמורות {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בפסקאות (3), (4), (5) ו־(6) להגדרה ”תקופת הזכאות“ בסעיף 7 לחוק התכנית לסיוע כלכלי}}.
{{ח:תת|(ד)}} לצורך קבלת הנחה בארנונה לפי תקנה זו, יגיש המחזיק בנכס בקשה בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הבקשה תוגש באמצעות הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים בטופס מקוון המצוי באתר האינטרנט של משרד הכלכלה והתעשייה, ותכלול פרטי זיהוי של המחזיק בנכס, פרטי הנכס שבעדו מבוקשת ההנחה, פרטי הרשות המקומית שבתחומה נמצא הנכס ופרטים נוספים הנדרשים לשם בחינת עמידתו של המבקש בתנאי הזכאות למתן הנחה לפי תקנה זו; לצורך קבלת הנחה בארנונה לפי תקנת משנה (ג3), יגיש המחזיק אישור מאת אדם המורשה לייצג נישומים לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 236|סעיף 236 לפקודת מס הכנסה}} אם החל את פעילותו בין החודשים מרס וספטמבר 2020, או לחילופין לשם הוכחת מחזור עסקאות כאמור בתקנת משנה (ג3), וכן תצהיר מאומת כדין לעניין עמידתו באחד התנאים המפורטים בפסקאות (1) עד (3) בתקנת המשנה האמורה לתקופה של 20 ימים לפחות בתקופת הזכאות;
{{ח:תתת|(2)}} הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים רשאית להורות למחזיק בנכס על צירוף מסמכים לבקשה, לתכלית האמורה בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} המחזיק בנכס יציין בבקשה כי הוא מסכים להעברת מידע מרשות המסים, מהרשות המקומית שבתחומה הנכס שבו הוא מחזיק, וכן מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, הנדרש לשם בחינת עמידתו בתנאי הזכאות למתן הנחה לפי תקנה זו, ככל שיידרש;
{{ח:תתת|(4)}} בכפוף לאמור בפסקה (5), יכול המחזיק בנכס להגיש בקשה נפרדת לגבי כל תקופה עוקבת, ויכול שהבקשה תוגש לגבי כמה תקופות עוקבות;
{{ח:תתת|(5)}} לא יתקבלו בקשות לקבלת הנחה בארנונה לפי תקנה זו לאחר יום ז׳ בטבת התשפ״ג (31 בדצמבר 2022).

{{ח:סעיף|33ב|הנחה לעסקים נוספים שאינם זכאים למענק סיוע|תיקון: תשפ״א־5, תשפ״א־7}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק מס ערך מוסף“ – {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק התכנית לסיוע כלכלי}}, ובלבד שלעניין עוסק הרשום כעוסק אחד עם עוסק אחר לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 56|סעיף 56 לחוק מס ערך מוסף}} – יהיה מחזור העסקאות המאוחד של העוסקים הרשומים יחד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עוסק“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק התכנית לסיוע כלכלי}}, ולעניין עוסק כאמור הרשום כעוסק אחד עם עוסק אחר לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 56|סעיף 56 לחוק מס ערך מוסף}} – יראו אותם יחד כעוסק לעניין תקנה זו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הזכאות“ – התקופה האמורה {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בפסקה (3) או בפסקה (4) להגדרה ”תקופת הזכאות“ בסעיף 7 לחוק התכנית לסיוע כלכלי}}, על פי בחירת המחזיק בנכס, וכן התקופות האמורות {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בפסקאות (5) ו־(6) להגדרה האמורה}};
{{ח:תת}} ”התקופה העוקבת“ – שני החודשים העוקבים לחודשי תקופת הזכאות.
{{ח:תת}} למונחים שלא הוגדרו בתקנה זו תהיה המשמעות שניתנה להם {{ח:פנימי|סעיף 33א|בתקנה 33א}}.
{{ח:תת|(ב)}} מחזיק בנכס שהוא עוסק שהמנהל קבע בהתאם לכללים החלים על קבלת מענק סיוע לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)|חוק התכנית לסיוע כלכלי}}, בשינויים המחויבים, שמתקיימים לגביו התנאים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 8|בסעיף 8(3), (5) ו־(6) לחוק התכנית לסיוע כלכלי}}, בשינויים המחויבים, לגבי תקופת מתקופות הזכאות, זכאי להנחה מסכום הארנונה הכללית שהוטלה על הנכס בתקופה העוקבת שתחושב בהתאם להוראות תקנת משנה (ד), ובלבד שהרשות המקומית קיבלה אישור מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוייים, בהתאם לנתוני רשות המסים, כי המחזיק זכאי להנחה לפי תקנה זו:
{{ח:תתת|(1)}} מחזור עסקאותיו בשנת 2019 עלה על 400 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} מחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות נמוך ממחזור עסקאותיו בתקופת הבסיס בשיעור שנקבע לגבי אותה תקופה לעניין קבלת הנחה למקבל מענק סיוע לעוסק שמחזור עסקאותיו בשנת 2019 עולה על 200 מיליון שקלים חדשים ואינו עולה על 400 מיליון שקלים חדשים או בשיעור של 60%, לפי הגבוה מביניהם.
{{ח:תת|(ג)}} לצורך קבלת הנחה מארנונה לפי תקנה זו, יגיש המחזיק בנכס בקשה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 33א|תקנה 33א(ד)}} ויחולו על הבקשה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 33א|התקנה האמורה}}.
{{ח:תת|(ד)}} הנחה מסכום הארנונה הכללית לפי תקנה זו בכל תקופת עוקבת תחושב בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עם קבלת בקשה לקבלת הנחה לפי תקנה זו, תפנה הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים לרשויות המקומיות אשר העוסק ציין בבקשתו כי הוא מחזיק בתחומן נכנסים; בתוך 14 ימים מיום הפנייה, יעבירו הרשויות לסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים מידע בדבר גובה תשלום הארנונה אשר בו מחויב המחזיק בתקופה העוקבת לתקופת הזכאות, בעד הנכסים שצויינו על ידו כאמור בבקשה (להלן – הנכסים המדווחים במועד);
{{ח:תתת|(2)}} הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים תחשב את הסכום המצרפי של כלל תשלומי הארנונה של הנכסים המדווחים במועד, לכל תקופה עוקבת (להלן – סכום החיוב המצרפי);
{{ח:תתת|(3)}} שיעור ההנחה לגבי כל נכס מדווח במועד יהיה 95% מסכום הארנונה הכללית שהוטלה על הנכס בתקופה העוקבת;
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בפסקה (3), עלה סכום החיוב המצרפי על 5 מיליון שקלים חדשים, שיעור ההנחה מארנונה לגבי כל נכס מדווח במועד, יהיה המנה המתקבלת מחלוקת 5 מיליון שקלים חדשים (להלן – סכום ההנחה המקסימלית) בסכום החיוב המצרפי, ובכל מקרה לא יעלה על 95%;
{{ח:תתת|(5)}} לא תינתן הנחה בעד נכס אשר רשות מקומית לא העבירה לגביו מידע בדבר גובה תשלום הארנונה כאמור בפסקה (1) עד למועד האמור באותה פסקה;
{{ח:תתת|(6)}} על אף האמור בפסקה (5), אם הסכום הכולל של ההנחה שניתנה לעוסק לפי הוראות פסקאות (1) עד (4) בעד הנכסים המדווחים במועד לא עלה על סכום ההנחה המקסימלית, יהיה זכאי העוסק להנחה מארנונה גם בעד נכס שלגביו העבירה רשות מקומית מידע בדבר גובה תשלום הארנונה לאחר המועד האמור בפסקה (1); חישוב שיעור ההנחה מארנונה לכל נכס נוסף כאמור, ייעשה בהתאם למועד העברת המידע על ידי הרשות; שיעור ההנחה יהיה המנה המתקבלת מחלוקת החלק מסכום ההנחה המקסימלית שטרם נוצל בגובה תשלום הארנונה של הנכס, ובכל מקרה לא יעלה על 95%.

{{ח:סעיף|34|הוראות כלליות|תיקון: תש״ף־2, תשפ״א־3, תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 17|תקנות 17(א) ו־(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}} לא יחולו על {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 21|תקנה 21}} לא תחול על {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}} למעט על {{ח:פנימי|סעיף 33|תקנה 33}}.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין {{ח:פנימי|סעיף 33א|תקנות 33א}} {{ח:פנימי|סעיף 33ב|ו־33ב}} – יקראו את {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16}} כך שבמקום ”עד יום 31 בדצמבר של אותה שנה“ יבוא ”עד יום ז׳ בטבת התשפ״ג (31 בדצמבר 2022)“.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשנ״ד, תשנ״ה־2, תשנ״ו, תשנ״ז־2, תשנ״ח, תשנ״ט, תש״ס, תשס״א, תשס״ב־2, תשס״ד, תשס״ו, תשס״ז־3, תשס״ח־2, תשס״ט־2, תש״ע־2, תשע״א, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ה־4, תשע״ו, תשע״ז־2, תשע״ח־2, תשע״ט־2, תש״ף, תשפ״א־2, תשפ״ב, תשפ״ג־3, תשפ״ד־2, תשפ״ה־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)(8)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}

מס׳ נפשות	הכנסה חודשית ממוצעת בשקלים חדשים בשנת הכספים 2024

1	עד 3,218	מעל 3,218 עד 3,701	מעל 3,701 עד 4,184	מעל 4,184 עד 5,880

2	עד 4,826	מעל 4,826 עד 5,550	מעל 5,550 עד 6,274	מעל 6,274 עד 8,818

3	עד 5,599	מעל 5,599 עד 6,439	מעל 6,439 עד 7,279	מעל 7,279 עד 10,230

4	עד 6,371	מעל 6,371 עד 7,327	מעל 7,327 עד 8,282	מעל 8,282 עד 11,640

5	עד 8,155	מעל 8,155 עד 9,378	מעל 9,378 עד 10,601	מעל 10,601 עד 14,899

6	עד 9,939	מעל 9,939 עד 11,429	מעל 11,429 עד 12,920	מעל 12,920 עד 18,159

שיעור ההנחה	עד 80%	עד 60%	עד 40%	עד 20%

7	עד 11,722	מעל 11,722 עד 13,481	מעל 13,481 עד 15,239	מעל 15,239 עד 21,418

8	עד 13,506	מעל 13,506 עד 15,532	מעל 15,532 עד 17,558	מעל 17,558 עד 24,677

9	עד 15,290	מעל 15,290 עד 17,583	מעל 17,583 עד 19,877	מעל 19,877 עד 27,936

10 ומעלה	עד 1,699 לנפש	עד 1,954 לנפש	עד 2,209 לנפש	עד 3,104 לנפש

שיעור ההנחה	עד 90%	עד 70%	עד 50%	עד 30%

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ד, תשנ״ה־2, תשנ״ו, תשנ״ז־2, תשנ״ח, תשנ״ט, תש״ס, תשס״א, תשס״ב־2, תשס״ג־2, תשס״ד, תשס״ה, תשס״ו, תשס״ז־3, תשס״ח־2, תשס״ט־2, תש״ע־2, תשע״א, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ה־4, תשע״ו, תשע״ז־2, תשע״ח־2, תשע״ט־2, תש״ף, תשפ״א־2, תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ג־3, תשפ״ד־2, תשפ״ה־2|עוגן=תוספת 2 טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1''': בקשה לקבלת הנחה מתשלום ארנונה כללית לדירת מגורים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2(א)(8)(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ד, תשנ״ה־2, תשנ״ו, תשנ״ז־2, תשנ״ח, תשנ״ט, תש״ס, תשס״א, תשס״ב־2, תשס״ג־2, תשס״ד, תשס״ה, תשס״ו, תשס״ז־3, תשס״ח־2, תשס״ט־2, תש״ע־2, תשע״א, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ה־4, תשע״ו, תשע״ז־2, תשע״ח־2, תשע״ט־2, תש״ף, תשפ״א־2, תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ג־3, תשפ״ד־2, תשפ״ה־2|עוגן=תוספת 2 טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2''': בקשה לקבלת הנחה מתשלום ארנונה כללית לדירת מגורים – למחזיק שהוא ”נזקק“ {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 8|תקנות 8}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}})}}

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשס״ה־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3ג|תקנה 3ג}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||תיקון: תשע״ב־2, תשע״ז|עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשס״ח, תשס״ח־3, תשע״ב־2, תשע״ב־4, תשפ״ו|עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} '''יישובים סובב עזה:'''
{{ח:ת}} {{עמודות|4|(1) אבשלום {{ש}} (2) אור הנר {{ש}} (3) איבים {{ש}} (4) ארז {{ש}} (5) בארי {{ש}} (6) גבים {{ש}} (7) גברעם {{ש}} (8) דקל {{ש}} (9) זיקים {{ש}} (10) זמרת {{ש}} (11) חולית {{ש}} (12) יבול {{ש}} (13) יד מרדכי {{ש}} (14) יכיני {{ש}} (15) ישע {{ש}} (16) יתד {{ש}} (27) ניר עוז {{ש}} (17) כיסופים {{ש}} (18) כפר מימון {{ש}} (19) כפר עזה {{ש}} (20) כרם שלום {{ש}} (21) כרמיה {{ש}} (22) מבטחים {{ש}} (23) מגן {{ש}} (24) מפלסים {{ש}} (25) נחל עוז {{ש}} (26) ניר יצחק {{ש}} (28) ניר עם {{ש}} (29) נירים {{ש}} (30) נתיב העשרה {{ש}} (31) סופה {{ש}} (32) סעד {{ש}} (33) עין הבשור {{ש}} (34) עין השלושה {{ש}} (35) עלומים {{ש}} (36) עמי עוז {{ש}} (37) פרי גן {{ש}} (38) רעים {{ש}} (39) שדה אברהם {{ש}} (40) שובה {{ש}} (41) שוקדה {{ש}} (42) תושיה {{ש}} (43) תלמי יוסף {{ש}} (44) תקומה {{ש}} (45) חוות השקמים {{ש}} (46) שלומית {{ש}} (47) מבקיעים}}

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 26|תקנה 26(ו)(2)}})}}}}
{{ח:קטע3||התחייבות לתשלום ארנונה כללית}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} בגין נכס ברח׳ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . גוש . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . חלקה . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . מס׳ הדירה . . . . . . . . . . . . . . . . . זיהוי אחר . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (להלן – הנכס) מס׳ חשבון בפנקסי הרשות המקומית . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . המצוי בתחום (שם הרשות המקומית) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (להלן – הרשות המקומית)
{{ח:ת}} אנו הח״מ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ת״ז . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ת״ז . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} יחד ולחוד
{{ח:ת}} חברה/עמותה/תאגיד אחר . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (שם התאגיד) מס׳ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ., באמצעות נציגה . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (שם הנציג ומס׳ זהות), המוסמך לחתום בשם התאגיד
{{ח:ת}} החייבים ארנונה כללית בגין הנכס, מסכימים להשתתף במבצע הפחתת חובות הארנונה, בהתאם להחלטת מועצת הרשות המקומית, ועל פי הכללים שנקבעו {{ח:פנימי|סעיף 26|בתקנה 26 לתקנות הסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה), התשנ״ג–1993}} (להלן – התקנות).
{{ח:ת}} הובהר לנו כי חוב הארנונה החל על הנכס עד יום י״ט בטבת התשס״ה (31 בדצמבר 2004) בתוספת תשלומי פיגורים, נכון להיום (להלן – חוב הארנונה המלא) הוא בסך . . . . . . . . . . . . . . ., וכי סכום החוב, לאחר ההפחתה על פי התקנות (להלן – יתרת החוב) הוא בסך . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ידוע לנו כי תשלום יתרת החוב הבא לסלק את החוב המלא, מותנה במילוי התנאים המפורטים להלן.
{{ח:ת}} '''אי לכך אנו מתחייבים ומסכימים כדלקמן:'''

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 4 פרט 1}}
{{ח:תת|(א)}} לשלם את יתרת החוב במלואה עד יום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ב-. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (מספר התשלומים) תשלומים כמפורט בסעיף קטן (ב), כסדרם ובמועדם.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך מילוי ההתחייבות שלפי סעיף קטן (א), אנו נוקטים בזה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפקדת . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . שקים חודשיים שווים ורצופים לטובת הרשות המקומית, כל אחד על סך . . . . . . . . . . . . . . שקלים חדשים.
{{ח:תתת|(2)}} נתינת הוראה בלתי חוזרת לניכוי מחשבון הבנק שעל שמנו ב. . . . . . . . . . . . . . . . (מס׳ התשלומים) חודשיים שווים ורצופים לטובת הרשות המקומית כל אחד על סך . . . . . . . . . . . שקלים חדשים.
{{ח:תתת|(3)}} נתינת הוראה לתשלום יתרת החוב באמצעות כרטיס אשראי הרשום על שמנו ב. . . . . . . . . . . . . . . . (מספר התשלומים) תשלומים חודשיים שווים ורצופים, כל אחד על סך . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 4 פרט 2}}
{{ח:תת|(א)}} אנו מסכימים לכך, כי אם לא נפרע שני תשלומים מצטברים שהתחייבנו בתשלומם לפי {{ח:פנימי|תוספת 4 פרט 1|סעיף 1(ב)}}, או אם לא נפרע את יתרת החוב בתום המועד לפירעון התשלומים כאמור – תבוטל ההפחתה שניתנה לנו על פי התקנות (להלן – ההפחתה) ותיווסף ליתרת החוב.
{{ח:תת}} בוטלה ההפחתה בידי הרשות המקומית לפי סעיף זה, ייזקפו הסכומים ששילמנו על פי כתב התחייבות זה עד מועד הביטול, על חשבון חוב הארנונה המלא שנהיה חייבים בתשלומו.
{{ח:ת}} ולראיה באנו על החתום היום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} נחתם בפני שם ותפקיד ברשות המקומית: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ., היום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 26א|תקנה 26א(ו)(2)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} בעד נכס נושא החוב ברח׳ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . גוש . . . . . . . . . . . . . . . . . . . חלקה . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . מס׳ הדירה . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . זיהוי אחר . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (להלן – הנכס) מס׳ חשבון בפנקסי הרשות המקומית . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . המצוי בתחום (שם הרשות המקומית) (להלן – הרשות המקומית)
{{ח:ת}} אנו הח״מ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ת״ז . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ת״ז . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} יחד ולחוד
{{ח:ת}} חברה (שם התאגיד) מס׳ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ., באמצעות נציגה (שם הנציג ומס׳ זהות), המוסמך לחתום בשם התאגיד החייבים ארנונה כללית בעד הנכס, מסכימים להשתתף במבצע הפחתת חובות הארנונה, לפי החלטת מועצת הרשות המקומית, ועל פי הכללים שנקבעו {{ח:פנימי|סעיף 26א|בתקנה 26א לתקנות הסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה), התשנ״ג–1993}} (להלן – התקנות).
{{ח:ת}} הובהר לנו כי חוב הארנונה החל על הנכס עד יום ט׳ בטבת התשע״ה (31 בדצמבר 2014) בתוספת תשלומי פיגורים, נכון להיום (להלן – חוב הארנונה המלא) הוא בסכום של . . . . . . . . . . . . . . . ., שקלים חדשים. וכי סכום החוב, לאחר ההפחתה על פי התקנות (להלן – יתרת החוב) הוא . . . . . . . . . . . . . . . . שקלים חדשים.
{{ח:ת}} ידוע לנו כי תשלום יתרת החוב הבא לסלק את החוב המלא, מותנה במילוי התנאים המפורטים להלן.
{{ח:ת}} אי לכך אנו מתחייבים ומסכימים כדלקמן:

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 5 פרט 1}}
{{ח:תת|(א)}} לשלם את יתרת החוב במלואה עד יום . . . . . . . . . . . . . . . . ב. . . . . . . . . . . . . . . . (מספר התשלומים) תשלומים כמפורט בסעיף קטן (ב), כסדרם ובמועדם.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך מילוי ההתחייבות שלפי סעיף קטן (א), אנו נוקטים בזה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפקדת . . . . . . . . . . . . . . . . שיקים חודשיים שווים ורצופים לטובת הרשות המקומית, כל אחד על סך . . . . . . . . . . . . . . . . שקלים חדשים.
{{ח:תתת|(2)}} נתינת הוראה בלתי חוזרת לניכוי מחשבון הבנק שעל שמנו ב(מס׳ התשלומים) חודשיים שווים ורצופים לטובת הרשות המקומית כל אחד על סכום של . . . . . . . . . . . . . . . . שקלים חדשים.
{{ח:תתת|(3)}} נתינת הוראה לתשלום יתרת החוב באמצעות כרטיס אשראי הרשום על שמנו ב. . . . . . . . . . . . . . . . (מספר התשלומים) תשלומים חודשיים שווים ורצופים, כל אחד על סכום של . . . . . . . . . . . . . . . . שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 5 פרט 2}}
{{ח:תת|(א)}} אנו מסכימים לכך, כי אם לא נפרע שני תשלומים מצטברים שהתחייבנו בתשלומם לפי {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 1|סעיף 1(ב)}}, או אם לא נפרע את יתרת החוב בתום המועד לפירעון התשלומים . . . . . . . . . . . . . . . . כאמור – תבוטל ההפחתה שניתנה לנו על פי התקנות (להלן – ההפחתה) ותיווסף ליתרת החוב.
{{ח:תת}} בוטלה ההפחתה בידי הרשות המקומית לפי סעיף זה, ייזקפו הסכומים ששילמנו על פי כתב התחייבות זה עד מועד הביטול, על חשבון חוב הארנונה המלא שנהיה חייבים בתשלומו.
{{ח:ת}} ולראיה באנו על החתום היום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} נחתם בפני . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (שם ותפקיד ברשות המקומית), היום . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:חתימות|י״ז בשבט התשנ״ג (8 בפברואר 1993)}}
* '''אריה דרעי'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]