gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (פטור ממס רכישה למוסד ציבורי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (פטור ממס רכישה למוסד ציבורי), התשס״ו–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 65|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (פטור ממס רכישה למוסד ציבורי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6434.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|סעיפים 9(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 115|ו־115(א)}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד ציבורי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|בסעיף 9(2) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (מס רכישה)|בתקנות שיעור מס רכישה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות שיעור מס רכישה“ – {{ח:חיצוני|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (מס רכישה)|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (מס רכישה), התשל״ה–1974}}.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס רכישה למוסד ציבורי}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (מס רכישה)|בתקנות שיעור מס רכישה}}, מוסד ציבורי יהיה פטור ממס רכישה, ברכישת זכות במקרקעין ממוסד ציבורי אחר או מרשות מקומית, אם שוכנע המנהל כי המקרקעין משמשים את המוסד הציבורי במישרין או ישמשו אותו כאמור בעתיד.

{{ח:חתימות|י׳ באלול התשס״ה (14 בספטמבר 2005)}}
* '''אהוד אולמרט'''
ממלא מקום שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (קביעת שווי רכישה לענין אופציה במקרקעין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (קביעת שווי רכישה לענין אופציה במקרקעין), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 881|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (קביעת שווי רכישה לענין אופציה במקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6254.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 115|סעיף 115(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת שווי רכישה}}
{{ח:ת}} במכירת זכות במקרקעין שנרכשה במימוש אופציה, כאמור {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49י|בסעיף 49י(ג) לחוק}}, בידי מי שרכש את האופציה ממי שאינו בעל הזכות במקרקעין, יראו כשווי הרכישה של הזכות במקרקעין את שווי הרכישה של הזכות במקרקעין שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 21|סעיף 21(ב) לחוק}}, בתוספת שווי הרכישה של האופציה; ואולם אם חלו על האופציה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}} – בתוספת התמורה או הסכום שנקבע כהכנסה בידי מוכר האופציה, לפי הענין.

{{ח:סעיף|2|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו לגבי רכישת אופציה ביום כ״א בחשון התשס״ב (7 בנובמבר 2001) או לאחריו.

{{ח:חתימות|כ״ח בתמוז התשס״ג (28 ביולי 2003)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תנאים למסירת מידע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תנאים למסירת מידע), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 523|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תנאים למסירת מידע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6227.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 105א|סעיפים 105א}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 115|ו־115}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאגר מידע“ – המאגר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 105א|בסעיף 105א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבקש“ – מבקש מידע מן המאגר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע“ – נתונים כאמור {{ח:חיצוני|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (מאגר מידע)|בתקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (מאגר מידע), התשס״ג–2003}}, בשל מכירה רגילה אחת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (מאגר מידע)|באותן תקנות}} (להלן – מכירה).

{{ח:סעיף|2|חיבור למרשמי מאגר המידע}}
{{ח:ת}} החיבור למאגר המידע ייעשה בהתאם להוראות המנהל ורשאי הוא להורות על התנאים לשימוש במאגר המידע ועל תנאים להבטחת המידע הכלול בו.

{{ח:סעיף|3|בקשה לקבלת מידע}}
{{ח:ת}} הבקשה לקבלת מידע תועבר באמצעות שאילתה כפי שקבע המנהל ואשר תתייחס לאחד או יותר מאלה:
{{ח:תת|(1)}} אפיון הנכסים שלגביהם מתבקש המידע, בהתאם לאפיון שקבע המנהל;
{{ח:תת|(2)}} פרטי רישום המקרקעין בספרי המנהל;
{{ח:תת|(3)}} שווי מכירה של מקרקעין;
{{ח:תת|(4)}} יום מכירת המקרקעין;
{{ח:תת|(5)}} שם היישוב שמצויים בו המקרקעין.

{{ח:סעיף|4|מסירת המידע ותנאי קבלתו}}
{{ח:תת|(א)}} המידע יימסר ישירות למחשב שממנו נשלחה השאילתה בכפוף לזמני פעולת ההתקשרות למאגר המידע ולעומס במערך התקשורת בו.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי להגביל את היקף מסירת המידע, אם נתבקש מידע באמצעות שאילתה אחת לגבי 150 מכירות או יותר.
{{ח:תת|(ג)}} מסירת המידע אינה מהווה אישור של המנהל בדבר אמיתות תוכנו.
{{ח:תת|(ד)}} כל הזכויות במידע שמורות למנהל.

{{ח:סעיף|5|אגרה}}
{{ח:תת|(א)}} בעד קבלת מידע ישלם המבקש אגרה של 10 שקלים חדשים לכל שתים עשרה מכירות כולן או מקצתן.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום האמור בתקנת משנה (א) יתואם ב־1 בינואר של כל שנת מס (להלן – יום התיאום), על פי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי, לענין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום התיאום;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד שפורסם ביום י׳ בכסלו התשס״ב (15 בנובמבר 2002).
{{ח:תת|(ג)}} סכום שתואם כאמור יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב.

{{ח:חתימות|כ״ו בשבט התשס״ג (29 בינואר 2003)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מיסוי תשלומים בתקופת בחירות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מיסוי תשלומים בתקופת בחירות, התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 821|תקנות מיסוי תשלומים ביום בחירות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5748.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 39|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5933.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 306|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8077.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי תשלומים ביום בחירות#סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי תשלומים ביום בחירות#סעיף 3|3}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי תשלומים ביום בחירות#סעיף 4|ו־4}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי תשלומים ביום בחירות|לחוק מיסוי תשלומים ביום בחירות, התשנ״ו–1996}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, הריני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תשלום ניכוי המס המיוחד ודו״ח לפקיד השומה|תיקון: תשנ״ט, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} משלם יגיש לפקיד השומה עד ה־16 בחודש, דין וחשבון על מספר מקבלי תשלום בתקופה שבין ה־14 בחודש הקודם ובין ל־13 בחודש הדיווח, על סכום כל התשלומים ששילם בתקופה האמורה ועל סכום המס המיוחד שנוכה מתשלומים אלה באותה תקופה; דין וחשבון כאמור יוגש בטופס 0102 נפרד לגבי מקבלי תשלום כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} משלם ישלם לפקיד השומה במועד הדיווח כאמור בתקנת משנה (א) את סכום המס שנוכה כאמור.

{{ח:סעיף|2|דו״ח מפורט|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} משלם יגיש לפקיד השומה תוך 90 ימים מתום תקופת הבחירות דיווח בטופס 0136 לגבי כל אחד ממקבלי התשלום או מהזכאים לקבל תשלום שיכלול את פרטיו האישיים, פרטים על סכום התשלום ששילם למקבל או שישולם לזכאי כאמור, לפי הענין, ועל סכום המס שניכה מהתשלום.

{{ח:סעיף|3|ניכוי מתשלומים אחרים|תיקון: תשנ״ט, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} משלם המשלם למקבל תשלום אחר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי תשלומים ביום בחירות#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק}} ואשר לא חלה לגביו חובת ניכוי מס במקור לפי כל דין אחר, ינכה בשעת התשלום האחר מס בשיעור 25% מתשלום זה.
{{ח:תת|(ב)}} פקיד השומה רשאי להתיר בכתב כי ניכוי המס לפי תקנה זו יוקטן, אם היה סבור כי עלול להתהוות עודף מניכוי מס לפי השיעור האמור.
{{ח:תת|(ג)}} משלם יגיש לפקיד השומה עד ה־16 בחודש דין וחשבון בטופס 0102 על סכום כל התשלומים האחרים ששילם בחודש הקודם ואשר חלה עליהם תקנת משנה (א) ועל סכום המס שנוכה.
{{ח:תת|(ד)}} משלם ישלם לפקיד השומה במועד הדיווח כאמור בתקנת משנה (ג) את סכום המס שנוכה כאמור בתקנה זו.
{{ח:תת|(ה)}} משלם ששילם תשלום אחר שחלה עליו תקנת משנה (א) יתן למקבל לא יאוחר מיום 20 במרס בשנת המס שלאחר תחילת תקופת הבחירות, אישור טופס 0857 על התשלום ששילם כאמור ועל המס שניכה מתשלום זה.
{{ח:תת|(ו)}} משלם יגיש לפקיד השומה לא יאוחר מיום ה־31 במרס בשנת המס שלאחר תחילת תקופת הבחירות דין וחשבון לגבי כל אחד ממקבלי תשלום אחר שחלה עליו תקנת משנה (א), הדין וחשבון יכלול את פרטיו האישיים של המקבל, את סכום התשלום האחר ששילם למקבל ואת סכום המס שנוכה מהתשלום האחר.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על הבחירות המוקדמות שנערכו לפני הבחירות לכנסת הארבע עשרה ועל הבחירות לכנסת הארבע עשרה ועל בחירות מוקדמות ובחירות לכנסת שייערכו לאחר הבחירות האמורות.

{{ח:חתימות|י״ב בניסן התשנ״ו (1 באפריל 1996)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הבולים על מסמכים (ערעורים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הבולים על מסמכים (ערעורים), תשכ״א–1961}}
{{ח:קטע3||תקנות דיון בערעורים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״א, 1609|תקנות מס הבולים על מסמכים (ערעורים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1136.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הבולים על מסמכים#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק מס הבולים על מסמכים|לחוק מס הבולים על מסמכים, תשכ״א–1961}} (להלן – החוק), ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בית המשפט המוסמך}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטת מנהל המכס והבלו בענין שומת מס החל על מסמך (להלן – הערעור) יכול שיוגש לכל בית משפט מחוזי.

{{ח:סעיף|2|מועד הגשת הערעור}}
{{ח:ת}} הערעור יוגש תוך 30 יום מהיום שבו נמסרה למבקש ההודעה על ההחלטה כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס הבולים על מסמכים#סעיף 12|בסעיף 12(ג) לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|צורת הערעור}}
{{ח:ת}} הערעור יוגש ויתברר בצורת בקשה בדרך המרצה והוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי הישנות|תקנות הפרוצידורה האזרחית, 1938}}, {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי הישנות|והתקנות לתיקון סדרי הדין בדיון אזרחי, תשי״ב–1952}}, יחולו על הבקשה והדיון בה, בשינויים המחוייבים לפי הענין.

{{ח:סעיף|4|המשיב}}
{{ח:ת}} מנהל המכס והבלו יהיה המשיב בערעור.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס הבולים על מסמכים (ערעורים), תשכ״א–1961“.

{{ח:חתימות|כ״ו בניסן תשכ״א (12 באפריל 1961)}}
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (אישור בדבר ניכוי במקור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (אישור בדבר ניכוי במקור), התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 195|תקנות מס הכנסה (אישור בדבר ניכוי במקור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4183.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 161|סעיפים 161}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|164}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 171|171}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנכה“ – אדם החייב לנכות מס הכנסה במקור על פי כל דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקבל“ – אדם שקיבל תשלום שממנו נוכה מס הכנסה במקור על פי כל דין.

{{ח:סעיף|2|מתן אישור}}
{{ח:ת}} מנכה שניכה מס הכנסה במקור מתשלום ששילם למקבל, יתן לו בעת הניכוי, לגבי אותו תשלום, אישור שיכלול פרטים אלה:
{{ח:תת|(א)}} לגבי המנכה:
{{ח:תתת|(1)}} שמו ומענו;
{{ח:תתת|(2)}} מספר תיק הניכויים במס הכנסה;
{{ח:תתת|(3)}} הסכום שממנו נוכה המס;
{{ח:תתת|(4)}} סכום המס שנוכה;
{{ח:תתת|(5)}} תאריך התשלום.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי המקבל:
{{ח:תתת|(1)}} שמו;
{{ח:תתת|(2)}} מספר זיהויו או מספר תיקו במס הכנסה.

{{ח:סעיף|3|דין אישורים}}
{{ח:ת}} האישור על פי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} יינתן בנוסף לכל אישור הנדרש ממנכה על פי כל דין.

{{ח:חתימות|כ״ג בחשון התשמ״א (2 בנובמבר 1980)}}
* '''יגאל הורביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (אישור פיצול שמועדו בתום שנת המס 1993)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (אישור פיצול שמועדו בתום שנת המס 1993), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1302|תקנות מס הכנסה (אישור פיצול שמועדו בתום שנת המס 1993)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5672.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 245|סעיף 245}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובהתאם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ח|לסעיף 105ח לפקודה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אישור פיצול בדיעבד}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ג|בסעיפים 105ג(א)(13)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ח|ו־105ח(ב) לפקודה}}, רשאי הנציב לאשר פיצול שמועדו י״ז בטבת התשנ״ד (31 בדצמבר 1993), ובלבד שהבקשה לאישורו הוגשה עד אותו יום.

{{ח:סעיף|2|מועד הגשת הבקשה}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ט|סעיף 103ט(ה) לפקודה}}, יראו את הבקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} כאילו הוגשה ביום פרסומן של תקנות אלה.

{{ח:חתימות|י״ג באדר א׳ התשנ״ה (13 בפברואר 1995)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (דין בעל שליטה כדין יהלומן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (דין בעל שליטה כדין יהלומן), התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 165|תקנות מס הכנסה (דין בעל שליטה כדין יהלומן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4181.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 245|סעיף 245}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|דין בעל שליטה כדין יהלומן}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208787.pdf|חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 41), התש״ם–1980}}, יחולו גם על בעל שליטה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 32|בסעיף 32(9) לפקודה}} בחברה שהיא יהלומן (להלן – בעל שליטה).

{{ח:סעיף|2|דין הפרשי הצמדה וריבית לבעל שליטה}}
{{ח:ת}} ריבית והפרשי הצמדה שקיבל בעל שליטה בחברתו שהיא יהלומן מהחברה האמורה בעד הלוואה שנתן לה לא ייחשבו להכנסה בידיו, וריבית והפרשי הצמדה ששילם בעל השליטה במישרין או בעקיפין בעד מימון הלוואה כאמור לא ייחשבו להוצאה בידיו, והכל עד לגובה הסכום של הפרשי השער שהיו משתלמים על אותה הלוואה אילו ניתנה בדולרים.

{{ח:סעיף|3|החלת {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים בדבר ניהול פנקסי חשבונות של יהלומן וקביעת הכנסתו החייבת)#סעיף 10|תקנה 10 לתקנות בדבר ניהול פנקסים בידי יהלומנים}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים בדבר ניהול פנקסי חשבונות של יהלומן וקביעת הכנסתו החייבת)#סעיף 10|תקנה 10 לתקנות מס הכנסה (כללים בדבר ניהול פנקסי חשבונות של יהלומן וקביעת הכנסתו החייבת), התשמ״א–1980}}, תחול, בשינויים המחוייבים לפי הענין, גם על בעל שליטה.

{{ח:חתימות|ה׳ בחשון התשמ״א (15 באוקטובר 1980)}}
* '''יגאל הורביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (דין הכנסה שמקורה בנייר ערך שנרכש בעסקת מכירה בחסר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (דין הכנסה שמקורה בנייר ערך שנרכש בעסקת מכירה בחסר), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 1293|תקנות מס הכנסה (דין הכנסה שמקורה בנייר ערך שנרכש בעסקת מכירה בחסר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5457.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1302|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5672.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ה|סעיף 16ה}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, הנני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''{{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ה|סעיף 16ה לפקודת מס הכנסה}} בוטל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300605.pdf|בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 132), התשס״ב–2002}} ולכן תקנות מס הכנסה (דין הכנסה שמקורה בנייר ערך שנרכש בעסקת מכירה בחסר), התשנ״ב–1992 בוטלו מכללא.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|דין הכנסה שמקורה בנייר ערך שנרכש בחסר|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} על הכנסות שמקורן בנייר ערך שנרכש בעסקת מכירה בחסר, שלא בידי השואל, יחולו שיעורי המס שהיו חלים על הכנסות שמקורן באותו נייר אלמלא הושאל.

{{ח:חתימות|י״ג בסיון התשנ״ב (14 ביוני 1992)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (החזר מס יתר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (החזר מס יתר), התשמ״ד–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 578|תקנות מס הכנסה (החזר מס יתר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4562.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|סעיף 243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|החזר מס יתר}}
{{ח:ת}} מס יתר ששילם נישום יוחזר לו על ידי זיכוי חשבונו בבנק; הנישום יודיע לפקיד השומה את שם הבנק, מספר החשבון וכל פרט אחר שיידרש כדי לאפשר את ההחזר.

{{ח:סעיף|2|הגדרה}}
{{ח:ת}} לענין תקנות אלה, ”מס יתר“ – לרבות הפרשי הצמדה, ריבית או קנסות.

{{ח:חתימות|ב׳ בכסלו התשמ״ד (8 בנובמבר 1983)}}
* '''יגאל כהן־אורגד'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (הערכת מלאי של יהלומן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (הערכת מלאי של יהלומן), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 1022|תקנות מס הכנסה (הערכת מלאי של יהלומן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7954.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 85|סעיף 85(ה)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האתר“ – אתר האינטרנט של רשות המסים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גמולוג“ – מומחה לחקר, מיון, סיווג והערכת יהלומים, בעל תעודה בתחום ממכון מקצועי לשם כך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחירון“ – קובץ מחירים שיטתי, מקצועי ובלתי תלוי המהווה בסיס לקביעת ערך שוק של יהלומים, שמתפרסם ומתעדכן באופן סדיר ושניתן לעיין בו בכל עת, לרבות אתרי אינטרנט למסחר ביהלומים הכוללים מחירי יהלומים המבוססים על מחירי היצע וביקוש ממשיים ליהלומים, המנוי ברשימה שפרסם המנהל באתר בהתייעצות עם נשיא בורסת היהלומים הישראלית ונשיא התאחדות תעשייני היהלומים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרכז הערכה“ – גוף עצמאי ובלתי תלוי המתמחה בזיהוי, דירוג וסיווג של יהלומים המנוי ברשימה שפרסם המנהל באתר בהתייעצות עם נשיא בורסת היהלומים הישראלית ונשיא התאחדות תעשייני היהלומים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שווי השוק ליהלום“ – אומדן מחיר המכירה במהלך העסקים הרגיל בין מוכר מרצון לקונה מרצון בניכוי אומדן העלויות להשלמה ואומדן העלויות הדרושות לביצוע המכירה.

{{ח:סעיף|2|אופן מדידת עלות המלאי}}
{{ח:ת}} עלות מלאי יהלומים תיקבע על פי עלותו המסוימת של כל יהלום; לא ניתן לזהות באופן מסוים את עלות מלאי היהלומים, כולה או חלקה, תיקבע עלות מלאי היהלומים שלא ניתן לזהותה באופן מסוים, לפי שיטת ניהול מלאי תמידי, באמצעות נוסחת נכנס–ראשון, יוצא–ראשון (”FIFO“) או באמצעות נוסחת ממוצע משוקלל של עלויות, ובלבד שאותה נוסחת עלות תחול לגבי כל מלאי בעל אופי ושימוש דומים באופן עקבי.

{{ח:סעיף|3|הפחתה לירידת ערך לפי שווי שוק}}
{{ח:ת}} פחת שווי השוק ליהלום של יהלום שמשקלו קרט או יותר מעלותו, בסוף שנת המס, תותר הפחתה לירידת ערך בשנת המס לפי שווי השוק ליהלום נכון לאותו מועד, ובלבד שחלפו 13 חודשים ממועד רכישתו.

{{ח:סעיף|4|קביעת שווי השוק}}
{{ח:ת}} קביעת שווי השוק ליהלום של יהלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}} ייקבע כלהלן:
{{ח:תת|(1)}} לגבי יהלום שמשקלו בין קרט אחד ל־3 קרטים – על פי חוות דעת של מרכז הערכה, הערכה של גמולוג בלתי תלוי או ראיה בלתי תלויה אחרת; הוכח שווי השוק ליהלום באמצעות ראיה בלתי תלויה אחרת, לא יפחת השווי מערך היהלום לפי מחירון;
{{ח:תת|(2)}} לגבי יהלום שמשקלו יותר מ־3 קרטים – על פי חוות דעת של מרכז הערכה או הערכה של גמולוג בלתי תלוי.

{{ח:סעיף|5|אי־תחולה}}
{{ח:ת}} פקיד השומה רשאי לקבוע, לבקשת יהלומן, כי מחמת אופיו, היקפו או נסיבותיו של עסקו, לא יחולו לגביו החובות הקבועות {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}.

{{ח:סעיף|6|תחולה והוראת מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}} יחולו לגבי יהלום שנרכש ביום ג׳ בטבת התשע״ז (1 בינואר 2017) או לאחריו.
{{ח:תת|(ב)}} החובה לנהל מלאי תמידי הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2 לתקנות אלה}}, תחול על יהלום שיירכש ביום כ״ד בטבת התשע״ט (1 בינואר 2019) ואילך.

{{ח:חתימות|ח׳ בשבט התשע״ח (24 בינואר 2018)}}
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (הפחתה של סכום העיצום הכספי בשל אי-זיהוי או דיווח לצורך יישום הסכם פטקא)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (הפחתה של סכום העיצום הכספי בשל אי־זיהוי או דיווח לצורך יישום הסכם פטקא), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 1002|תקנות מס הכנסה (הפחתה של סכום העיצום הכספי בשל אי־זיהוי או דיווח לצורך יישום הסכם פטקא)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7952.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 195טו|סעיף 195טו}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), בהסכמת שרת המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הפחתת סכומי העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי להפחית למפר את סכום העיצום הכספי, בשיעורים שלהלן, אם התקיימה אחת או יותר מנסיבות אלה:
{{ח:תת|(א)}} המפר לא הפר הוראה מהוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק י פרק 2 סימן ז|סימן ז׳ {{ח:הערה|לפרק השני לחלק י׳}} לפקודה}} בחמש השנים שקדמו להפרה – 30%; לא הפר את אותה הוראה בשלוש השנים שקדמו להפרה – 10%;
{{ח:תת|(ב)}} המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו ודיווח עליה למנהל – 50%;
{{ח:תת|(ג)}} למפר מערכת נהלים שנועדה לאתר את ההפרה ולמנוע אותה והוא נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה ולהקטנת הנזק להנחת דעתו של המנהל – 50%;
{{ח:תת|(ד)}} ההפרה היא קלה, בנסיבות ביצועה; לעניין זה, יתחשב המנהל, בין השאר, בהיקף ההפרה, ברווח שהיה עשוי להיות מופק ממנה, בהפסד שהיה עשוי להימנע אלמלא ההפרה או בנזק שהיה עשוי להיגרם בעקבותיה – 50%;
{{ח:תת|(ה)}} המפר לא ערך את כל הבדיקות הנדרשות לגבי קבוצה מסוימת של חשבונות המנוהלים אצלו, או שלא סיווג חשבונות כנדרש או שלא העביר למנהל מידע כנדרש לגבי חשבונות כאמור, אך הוכח להנחת דעתו של המנהל כי ההפרה נגרמה בשל ליקוי טכני – 50%.

{{ח:סעיף|2|הפחתה בשל כמה נסיבות}}
{{ח:ת}} התקיימו לגבי מפר כמה נסיבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, רשאי המנהל להפחית למפר מסכום העיצום הכספי את השיעורים המנויים לצד אותן נסיבות במצטבר, ובלבד ששיעור ההפחתה לא יעלה על 85% מסכום העיצום הכספי הקבוע בשל אותה הפרה.

{{ח:סעיף|3|הפחתת העיצום הכספי למוסד פיננסי שאין לו חשבונות בני דיווח}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, לעניין הפרת הוראת {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (יישום הסכם פטקא)#סעיף 6|תקנה 6(ו) לתקנות מס הכנסה (יישום הסכם פטקא), התשע״ו–2016}}, יכול שיעור ההפחתה המצטבר לעלות על 85% מסכום העיצום הכספי הקבוע בשל הפרת דיווח על חשבונות שאינם בני דיווח ובלבד שסכום העיצום הכספי לאחר ההפחתה כאמור לא יפחת מ־500 שקלים חדשים.

{{ח:חתימות|כ״א בשבט התשע״ח (6 בפברואר 2018)}}
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (הקלה ביחסי גודל בסוגי מיזוגים מסוימים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (הקלה ביחסי גודל בסוגי מיזוגים מסוימים), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 601|תקנות מס הכנסה (הקלה ביחסי גודל בסוגי מיזוגים מסוימים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6231.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103א1|סעיפים 103א1(א)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|103ג(6)(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ז|ו־103ז}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“ בחברה – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הזכות להשתתף ברווחי החברה;
{{ח:תתת|(2)}} הזכות לחלק ביתרת נכסי החברה לאחר סילוק חובותיה בעת פירוקה;
{{ח:תתת|(3)}} הזכות להשתתף בהצבעה באסיפה הכללית של החברה;
{{ח:תתת|(4)}} הזכות למנות דירקטור, מנהל כללי או ממלא תפקיד כאמור אף אם תוארו שונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה עתירת מחקר ופיתוח“ – חברה תושבת ישראל העוסקת במחקר או פיתוח, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה#סעיף 4|בסעיף 4 בחוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה, התשמ״ד–1984}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברות אחיות“ – שתי חברות או יותר שנתקיימו לגביהן שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעלי הזכויות בכל אחת מהן זהים לבעלי הזכויות בכל אחת מהאחרות;
{{ח:תתת|(2)}} חלקו של כל בעל זכויות בכל אחת מהן זהה לחלקו בכל אחת מהאחרות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 76|בסעיף 76(ד) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – החזקה באמצעי שליטה בחברה, בשיעור של מחצית או יותר, אלא אם כן שוכנע הנציב כי מתקיימת יכולת לכוון את פעילותה של חברה גם אם שיעור ההחזקה באמצעי שליטה נמוך ממחצית, ובלבד שלא יפחת מ־25%.

{{ח:סעיף|2|שווי שוק במועד המיזוג}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|בסעיף 103ג(6)(ב)}}, יכול ששווי השוק במועד המיזוג של כל חברה המשתתפת במיזוג, לא יעלה על פי תשעה משווי השוק של חברה אחרת המשתתפת במיזוג (להלן – החברה האחרת), אם ניתן לכך אישור הנציב, ובלבד שהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} החברה האחרת היא חברה עתירת מחקר ופיתוח;
{{ח:תת|(2)}} השליטה בחברות המשתתפות במיזוג מצויה בידי אותו בעל שליטה או שאחת מהן שולטת באחרת;
{{ח:תת|(3)}} החברות המשתתפות במיזוג הן חברות אחיות;
{{ח:תת|(4)}} מניותיה של החברה הקולטת המשתתפת במיזוג רשומות למסחר בבורסה, ובלבד שלאחר המיזוג יוחזקו המניות המוקצות בידי נאמן, הכל כפי שיורה הנציב.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו לגבי מיזוג שבוצע ביום ו׳ בטבת התשס״א (1 בינואר 2001) ואילך.

{{ח:חתימות|ט׳ באדר א׳ התשס״ג (11 בפברואר 2003)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (הקלת מס במכירת מילווה מדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (הקלת מס במכירת מילווה מדינה), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 275|תקנות מס הכנסה (הקלת מס במכירת מילווה מדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6295.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיפים 97(ג1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה) ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות ופרשנות}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנות אלה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מילווה מדינה“ – איגרת חוב או מילווה שהוציאה המדינה או שהוצאו בערבותה, ביום ג׳ באייר התש״ס (8 במאי 2000) או אחריו, שאינם רשומים למסחר בבורסה בישראל או בבורסה או בשוק מוסדר מחוץ לישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תושב חוץ“ – מי שהיה תושב חוץ הן ביום הרכישה של מילווה המדינה והן ביום מכירתו.
{{ח:תת|(ב)}} כל מונח אחר בתקנות אלה תהיה לו המשמעות הנודעת לו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה|חלק ה3 לפקודה}}, אלא אם כן נאמר במפורש אחרת.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס}}
{{ח:ת}} במכירת מילווה מדינה בידי תושב חוץ, יהיה רווח ההון פטור ממס, אם אינו במפעל קבע של תושב החוץ בישראל.

{{ח:סעיף|3|שיעור מס מופחת}}
{{ח:תת|(א)}} שיעור המס על רווח הון ריאלי במכירת מילווה מדינה, בידי יחיד או בידי חבר בני אדם שהוראות {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)#סעיף 6|סעיף 6 לחוק התיאומים בשל אינפלציה}} או הוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130א|סעיף 130א לפקודה}} אינן חלות בקביעת הכנסתם, לא יעלה על 15%, אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היחיד או חבר בני האדם לא תבע ניכוי הוצאות ריבית או הפרשי הצמדה בשל מילווה המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} המכירה אינה לקרוב.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), במכירת מילווה מדינה שאינו צמוד למדד, יראו את כל רווח ההון כרווח הון ריאלי ושיעור המס עליו יהיה השיעור הקבוע {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 91|בסעיף 105יב(ג)(1) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).

{{ח:חתימות|ט״ז בשבט התשס״ד (8 בפברואר 2004)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (זיכוי בעד נטול יכולת וזיכוי בעד הוצאות בשל החזקת קרוב במוסד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (זיכוי בעד נטול יכולת וזיכוי בעד הוצאות בשל החזקת קרוב במוסד), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 594|תקנות מס הכנסה (זיכוי בעד נטול יכולת וזיכוי בעד הוצאות בשל החזקת קרוב במוסד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5738.pdf}}, {{ח:תיבה|1428|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5771.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 96|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7871.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 44|סעיפים 44}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 45|ו־45}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תנאי לזכאות|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} יחיד תושב ישראל יהא זכאי לזיכוי בעד הוצאות החזקת קרוב במוסד לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 44|סעיף 44 לפקודה}} או לנקודות זיכוי בעד נטול יכולת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 45|סעיף 45 לפקודה}}, לפי הענין (להלן – המזכה), אם ההכנסה החייבת של המזכה ושל בן זוגו, לא עלתה על 160,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1996; בשנת 2024, 301,000 ש״ח)}} בשנת המס, ואם אין למזכה בן זוג – אם לא עלתה על 100,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1996; בשנת 2024, 188,000 ש״ח)}} בשנת המס; לענין זה, ”הכנסה חייבת“ – לרבות הכנסה פטורה ממס על פי דין.

{{ח:סעיף|2|בקשה לקבלת זיכוי|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} לקבלת זיכוי ממס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 44|סעיף 44 לפקודה}} או לקבלת נקודות זיכוי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 45|סעיף 45 לפקודה}} יגיש יחיד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} בקשה לפקיד השומה בטופס שקבע המנהל מכוח סמכותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 240ב|בסעיף 240ב לפקודה}}, ויצרף לבקשתו מסמכים הנדרשים להוכחת הזכאות, להנחת דעתו של פקיד השומה.

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4|עדכון סכומים}}
{{ח:ת}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} יתואמו על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|סעיף 120ב לפקודה}}, כאילו היו הנחות סוציאליות, והסכום המתקבל יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 1,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|5|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו לגבי זיכוי ממס בשל הוצאות החזקת קרוב במוסד ולגבי נקודות זיכוי בשל נטול יכולת, שיובאו בחשבון בחישוב המס של היחיד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} לשנת המס 1995 ואילך.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשע״ח}}

{{ח:חתימות|י״ז בשבט התשנ״ו (7 בפברואר 1996)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (חזקת ניהול פנקסי חשבונות לנישום שנעשה תושב ישראל מכוח חוק רמת הגולן, התשמ"ב-1981)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (חזקת ניהול פנקסי חשבונות לנישום שנעשה תושב ישראל מכוח חוק רמת הגולן, התשמ״ב–1981), התשמ״ד–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 568|תקנות מס הכנסה (חזקת ניהול פנקסי חשבונות לנישום שנעשה תושב ישראל מכוח חוק רמת הגולן, התשמ״ב–1981)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4561.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 245|סעיף 245}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חזקת ניהול פנקסי חשבונות}}
{{ח:ת}} מי שנעשה תושב ישראל מכוח {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|חוק רמת הגולן, התשמ״ב–1981}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3א|וסעיף 3א לפקודה}} לא חל עליו לפני היום הקובע, יראוהו כאילו ניהל פנקסי חשבונות לפי {{ח:חיצוני|הוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות) (מס' 2)|הוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות) (מס׳ 2), התשל״ג–1973}}, החל מהיום הקובע, אם החל לנהלם משנת המס 1983.
{{ח:ת}} לענין זה, ”היום הקובע“ – י״ח בכסלו התשמ״ב (14 בדצמבר 1981).

{{ח:חתימות|ב׳ בכסלו התשמ״ד (8 בנובמבר 1983)}}
* '''יגאל כהן־אורגד'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (חישוב סכום אינפלציוני במכירת יחידה בקרן נאמנות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (חישוב סכום אינפלציוני במכירת יחידה בקרן נאמנות), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 469|תקנות מס הכנסה (חישוב סכום אינפלציוני במכירת יחידה בקרן נאמנות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6223.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 101א|סעיפים 105יט}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן נאמנות להשקעות חוץ“ – קרן נאמנות פטורה או קרן נאמנות מעורבת, כהגדרתן {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}}, ש־90% לפחות מהשקעותיה בכל שנת מס הן בנכסים שהריבית עליהם משולמת לפי שער המטבע העיקרי או שהסכום האינפלציוני בהם מחושב לפי שער המטבע העיקרי; חריגה מהשיעור הקבוע בהגדרה זו לתקופה מצטברת שאינה עולה על עשרה ימים בשנת המס, לא תיחשב כאי עמידה בתנאי ההגדרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שער המטבע העיקרי“ – שער מטבע החוץ שבחרה בו קרן נאמנות להשקעות חוץ כפי שפורסם בתשקיף הקרן.

{{ח:סעיף|2|חישוב סכום אינפלציוני}}
{{ח:ת}} על אף האמור בהגדרה סכום אינפלציוני {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}}, במכירת יחידה בקרן נאמנות להשקעות חוץ, יחושב הסכום האינפלציוני כך שיראו כמדד את שער המטבע העיקרי.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).

{{ח:חתימות|ד׳ בשבט התשס״ג (7 בינואר 2003)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (טופס דין וחשבון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (טופס דין וחשבון), התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 1434|תקנות מס הכנסה (טופס דין וחשבון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4391.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 756|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4578.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|סעיף 243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|טפסים להגשת דו״ח|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} נציב מס הכנסה רשאי לפרסם ברשומות טפסים להגשת דו״חות לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|הסעיפים 131}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 135|או 135 {{ח:הערה|לפקודה}}}}, או להסתפק באיזכור מספרי הטפסים; נישום החייב להגיש דו״ח כאמור ימלא אותו על כל פרטיו בהתאם לאמור בטופס.

{{ח:סעיף|2|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתן של תקנות אלה לגבי דו״חות שיוגשו לשנת המס 1982 ואילך.

{{ח:חתימות|כ״א בתמוז התשמ״ב (12 ביולי 1982)}}
* '''יורם ארידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (כללי קביעת עסקאות, הכנסות או מכירות לענין מקדמות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (כללי קביעת עסקאות, הכנסות או מכירות לענין מקדמות), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 953|תקנות מס הכנסה (כללי קביעת עסקאות, הכנסות או מכירות לענין מקדמות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6337.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 175|ההגדרה ”מחזור עסקאות“ בסעיף 175(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת עסקאות הכנסות ומכירות}}
{{ח:ת}} מחזור עסקאות יראו ככולל גם כל הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3|או 3 לפקודה}}, לרבות הכנסה שהופקה או שנצמחה מחוץ לישראל, וכן כל תמורה כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}} במכירת נייר ערך; לענין זה, ”נייר ערך“ {{ח:הערה|-}} כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} נייר ערך, נייר ערך זר או עסקה עתידית, כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}}, הנסחרים בבורסה;
{{ח:תת|(2)}} יחידה כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|סייג לעסקה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 175|בהגדרה ”מחזור עסקאות“ בסעיף 175(ב) לפקודה}} ועל אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, לא יראו כעסקה כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ב|סעיף 3(ב) לפקודה}};
{{ח:תת|(2)}} תמורה במכירת נייר ערך, אם נוכה מלוא המס החל לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}};
{{ח:תת|(3)}} ריבית שחלות עליה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 125ג|סעיף 125ג(ב) עד (ד) לפקודה}}, אם נוכה ממנה מלוא המס החל לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}};
{{ח:תת|(4)}} הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|סעיף 2(2) לפקודה}} שהופקה מחוץ לישראל או שהופקה בישראל, אם נוכה ממנה מלוא המס החל לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה לגבי קביעת מחזור העסקאות בשנת המס 2004 ואילך.

{{ח:חתימות|כ״ז באייר התשס״ד (17 במאי 2004)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (כללים בדבר חיוב במס על תשלומים לקרן שלא אושרה ותשלומים שלא כדין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (כללים בדבר חיוב במס על תשלומים לקרן שלא אושרה ותשלומים שלא כדין), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר כללים לחיוב במס על תשלומים לקרן שלא אושרה ותשלומים שלא כדין}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2006|תקנות מס הכנסה (כללים בדבר חיוב במס על תשלומים לקרן שלא אושרה ותשלומים שלא כדין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1317.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 87|הסעיפים 87}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה ומצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת גמל“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 1|בסעיף 47 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן שלא אושרה“ – קרן או קופת תגמולים, קיצבה, פיצויים, חופשה או מטרה אחרת כיוצא באלה, שלא אושרו על ידי הנציב כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#פרק ג סימן א|בסעיף 47(ד) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעביד“ – אדם המשלם משכורת או שכר עבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר בקופה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל)|בתקנות מס הכנסה (כללים לאישור קרנות תגמולים, פנסיה, פיצויים וחופשה), תשי״ז–1957}}.

{{ח:סעיף|2|חיוב מעביד במס}}
{{ח:ת}} מעביד שהכנסתו פטורה ממס, המשלם כספים לקרן שלא אושרה או לקופת גמל שאישורה בוטל, חייב במס בשיעור של 25% על אותם כספים ששילם.

{{ח:סעיף|3|חיוב במס של חבר בקופה}}
{{ח:ת}} חבר בקופת גמל ששולמו לו כספים על ידי הקופה חייב במס על אותם כספים –
{{ח:תת|(1)}} אם הכספים שולמו לו בניגוד לתקנות שהותקנו לענין אישורה וניהולה – בשיעור של 35% גם אם הוא פטור ממס או ששיעור המס שהוא חייב בו נמוך מ־35%;
{{ח:תת|(2)}} אם הכספים שולמו לו עקב פירוק הקופה ולדעת הנציב לא היתה סיבה מוצדקת לפירוקה – בשיעור החל עליו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}.

{{ח:סעיף|4|ניכוי מס}}
{{ח:ת}} קופת גמל המשלמת לחבר קופה כספים שהוא חייב עליהם במס על־פי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} תנכה מהם –
{{ח:תת|(1)}} 35% – אם התשלום חייב במס על פי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(1)}};
{{ח:תת|(2)}} 25% – אם התשלום חייב במס על פי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(2)}}.

{{ח:סעיף|5|תשלום לאוצר ודו״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מעביד ששילם כספים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, ישלם לפקיד השומה את המס המגיע ממנו תוך 30 יום מיום התשלום, או מהיום בו קיבל הודעה על ביטול האישור לקופת הגמל, הכל לפי התאריך המאוחר, ויגיש לו באותו מועד, בטופס שיקבע הנציב, דו״ח על הכספים ששילם כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} קופת גמל תשלם לפקיד השומה את סך כל המס שנוכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}}, תוך שבוע ימים מיום תשלום הכספים לחבר הקופה ותגיש לו באותו מועד, בטופס שיקבע הנציב, דו״ח על הכספים ששילמה ועל סכום המס שניכתה כאמור.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס הכנסה (כללים בדבר חיוב במס על תשלומים לקרן שלא אושרה ותשלומים שלא כדין), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|כ״ג באייר תשכ״ב (27 במאי 1962)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (כללים בדבר ניכוי הוצאות להתאמת מושכר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (כללים בדבר ניכוי הוצאות להתאמת מושכר), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 1029|תקנות מס הכנסה (כללים בדבר ניכוי הוצאות להתאמת מושכר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5911.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 928|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6676.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 20|סעיפים 20(א)(2)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|ו־21(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)#סעיף 3|וסעיפים 3(א)}} {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|לחוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה), התשמ״ה–1985}} (להלן – חוק התיאומים), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מושכר“ – בנין שבנייתו הסתיימה והוא ראוי לשימוש למגורים או לשימוש עסקי או לכל מטרה אחרת שלשמה נבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוכר“ – בעל זכות במקרקעין לתקופה שאינה עולה על עשרים וחמש שנים, שנתקיימו בו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא אינו קרוב, כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 76|בסעיף 76(ד) לפקודה}}, לנותן הזכות (להלן – המשכיר);
{{ח:תתת|(2)}} הוא והמשכיר אינם בעלי שליטה זה בזה ואין אותו אדם בעל שליטה בשניהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוצאות להתאמת המושכר“ – הוצאות שהוציא השוכר או שהוציא המשכיר, לפי הענין, לצורך התאמת המושכר לשימושו של השוכר לצורך ייצור הכנסתו של השוכר.

{{ח:סעיף|2|ניכוי הוצאות להתאמת המושכר שהוציא השוכר|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הוצאות להתאמת המושכר שהוציא השוכר ינוכו בשיעור של 10% בכל שנת המס, החל בשנת המס שבה הוצאו אך לא לפני שנת המס שבה החל המושכר לשמש לייצור הכנסת השוכר.
{{ח:תת|(ב)}} עם סיום תקופת השכירות ופינוי המושכר, תותר לניכוי, על אף האמור בתקנת משנה (א), יתרת הוצאות השוכר להתאמת המושכר ואם קיבל השוכר סכומים להחזר ההוצאות להתאמת המושכר או בתמורה להן, יופחתו סכומים אלו מיתרת ההוצאות כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} לענין {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|חוק התיאומים}}, יראו את ההוצאות להתאמת המושכר שהוצאו עד תום שנת המס 2007 כנכס קבוע ואת שיעור הניכוי כאמור בסעיף קטן (א) כשיעור פחת שנקבע לנכס קבוע כאמור.

{{ח:סעיף|3|ניכוי פחת בשל הוצאות להתאמת המושכר שהוציא המשכיר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (פחת)|בתקנות מס הכנסה (פחת), 1941}}, {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (שיעורי פחת)|ובתקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (שיעורי פחת), התשמ״ו–1986}}, יהיה שיעור הפחת בשל הוצאות להתאמת המושכר שהוציא המשכיר 10%, ובלבד שהמושכר משמש בייצור הכנסה מדמי שכירות בידי המשכיר.

{{ח:סעיף|4|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה לא יחולו על סכומים שנתבע בשלהם ניכוי לפי {{ח:חיצוני|כללי מס הכנסה (ניכוי דמי חכירה)|כללי מס הכנסה (ניכוי דמי חכירה), התשל״ח–1977}}.

{{ח:סעיף|5|דרכי הוכחה ודיווח}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותרו בניכוי הוצאות להתאמת המושכר, אלא אם כן הוגשו מסמכים, קבלות או הוכחות אחרות, כפי שיורה הנציב, להנחת דעתו של פקיד השומה.
{{ח:תת|(ב)}} הנציב יהיה רשאי להורות על הטפסים והדוחות שנישום המנכה הוצאות לפי תקנות אלה יגיש לפקיד השומה.

{{ח:סעיף|6|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על הוצאות להתאמת מושכר שהוצאו בשנת המס 1998 ואילך.

{{ח:חתימות|א׳ בתמוז התשנ״ח (25 ביוני 1998)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (כללים לתנאים שבהם חשבונות שונים בקרן השתלמות ייחשבו לחשבון אחד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (כללים לתנאים שבהם חשבונות שונים בקרן השתלמות ייחשבו לחשבון אחד), התשנ״ג–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ג, 766|תקנות מס הכנסה (כללים לתנאים שבהם חשבונות שונים בקרן השתלמות ייחשבו לחשבון אחד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5517.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 1348|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5768.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16א|סעיפים 9(16א)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פתיחת חשבון בקרן השתלמות שניה|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} עובד אשר חשבונו בקרן השתלמות אחת נסגר לתשלומים נוספים ונפתח לו חשבון בקרן השתלמות שניה במקום החשבון שנסגר יראו את שני החשבונות, לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16א|סעיף 9(16א) לפקודה}}, כחשבון אחד אם מתקיימים התנאים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} העובד והמעביד מסרו הודעת שינוי לקרן האחת ולקרן השניה והצהירו בה כי כל תשלומיהם לקרן השתלמות, לגבי אותו עובד, הם לקרן השניה בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} לא נמשכו כספים בפטור ממס מחשבונו בקרן האחת לפני סגירת אותו חשבון ולא יופקדו בו כספים לאחר סגירתו.
{{ח:תת|(ב)}} עמית־שכיר בקרן השתלמות שחשבונו נסגר לתשלומים נוספים ונפתח לו חשבון באותה קרן השתלמות או בקרן השתלמות אחרת במעמד של עמית־עצמאי, או להיפך, יראו את שני החשבונות לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16א|סעיף 9(16א)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16ב|או (16ב) לפקודה}} כחשבון אחד, אם מתקיים בחשבון האמור בתקנת משנה (א)(2); לענין זה, ”עמית־עצמאי“ – לרבות חבר קיבוץ וחבר מושב שיתופי.
{{ח:תת|(ג)}} הוראה זו לא תחול על חשבון שנסגר לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16א|סעיף 9(16א)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16ב|ו־9(16ב) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|הודעה לקרן}}
{{ח:תת|(א)}} בהודעה לקרן האחת יצויין שם הקרן השניה ומספר החשבון שייפתח בה במקום החשבון שנסגר.
{{ח:תת|(ב)}} הקרן האחת תמסור בהודעה לקרן השניה, מיד לאחר הודעת השינוי, את מועד התשלום הראשון לחשבון שנסגר, סכום הכסף שנמשך מאותו חשבון, מועד המשיכה ומטרתה, ותאשר את סגירת החשבון בהודעתה כאמור.

{{ח:סעיף|3|משיכת כספי קרן}}
{{ח:ת}} עובד רשאי למשוך כספים מחשבונו בקרן האחת רק לאחר משיכת כל הכספים מחשבונו בקרן השניה.

{{ח:חתימות|ח׳ בניסן התשנ״ג (30 במרס 1993)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (מועד לתשלום ניכויים ומסים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (מועד לתשלום ניכויים ומסים), התש״ן–1989}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ן, 108|תקנות מס הכנסה (מועד לתשלום ניכויים ומסים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5232.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 348|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5317.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 302|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5569.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 408|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5644.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 440|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7907.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 166|סעיפים 166}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ד, תשע״ח}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת“ – תקופה של שנים עשר חודשים רצופים המתחילה ב־1 בספטמבר של שנת המס שחלפה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הניכויים“ –
{{ח:תת|(1)}} כל תקנות מס הכנסה שהותקנו מכוח {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיפים 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 166|ו־166}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (תשלום מקדמה בשל הוצאות עודפות)|תקנות מס הכנסה (תשלום מקדמה בשל הוצאות עודפות), התשל״ב–1972}};
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (מוסדות כספיים ומלכ"רים)|תקנות מס ערך מוסף (מוסדות כספיים ומלכ״רים), התשל״ו–1976}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסים“ – ניכויים, מס מעסיקים, מקדמה בשל הוצאות עודפות ומס שכר, שיש לשלמם על פי תקנות הניכויים.

{{ח:סעיף|2|דחיה בהעברת ניכויים|תיקון: תשנ״א, תשנ״ד, תשנ״ה, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בתקנות הניכויים, רשאי המנהל לאשר –
{{ח:תתת|(1)}} לאדם או לסוגי בני אדם, שבתקופה הקובעת לא עלה סכום המס שהיה עליהם לנכות ולשלם לפי תקנות הניכויים, בתוספת סכום המס שעליו הורה פקיד המס בהעדר דוח, והיה ידוע בתקופה הקובעת, על מאה אלף שקלים חדשים, לדחות את הדיווח שהיה עליהם להגיש ואת המסים שהיה עליהם לשלם בחודש זוגי, לחודש שלאחריו;
{{ח:תתת|(2)}} לאדם או לסוגי בני אדם, שבתקופה הקובעת סכום המס שהיה עליהם לנכות ולשלם לפי תקנות הניכויים, בתוספת סכום המס שעליו הורה פקיד המס בהעדר דוח, והיה ידוע בתקופה הקובעת הוא אפס שקלים חדשים, לדחות את הדיווח והתשלום בעד חודשים ינואר עד יוני לחודש יולי, ובעד חודשים יולי עד דצמבר לחודש ינואר של השנה העוקבת;
{{ח:תתת|(3)}} לאדם או לסוגי בני אדם, שהיו חייבים לדווח ולשלם לפי תקנות הניכויים לראשונה בשנת המס, לדחות את הדיווח והתשלום שהיה עליהם להגיש בחודש זוגי, לחודש שלאחריו, אלא אם כן הודיע לפקיד השומה כי סכום המס המשוער שיהיה עליהם לנכות ולשלם יעלה על הסכום האמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(ב)}} ביטל המנהל את האישור לפי סעיף קטן (א) ידווח הנישום לפקיד השומה וישלם לו את המסים החל בחודש שלאחר ביטול האישור, לפי תקנות הניכויים.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולת תקנות אלה משנת המס 1990.

{{ח:חתימות|כ״ב בחשון התש״ן (20 בנובמבר 1989)}}
* '''שמעון פרס'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (מועד תשלום המס על הכנסה משכר דירה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (מועד תשלום המס על הכנסה משכר דירה), התשמ״ח–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 258|תקנות מס הכנסה (מועד תשלום המס על הכנסה משכר דירה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5071.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 245|סעיף 245}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 245|סעיף 245(ב) לפקודת מס הכנסה}} שר האוצר רשאי להתקין תקנות להתרת ניכויים או קיזוזים ולמתן פטורים, הנחות ממס או הקלות אחרות שלא נקבעו במפורש בחוק, אולם תקפן יפקע בתום שלושה חדשים מיום פרסומן, ובלבד ששר האוצר רשאי להאריך את תקפן עד תום שנת המס שבה פורסמו.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הארכת מועד}}
{{ח:ת}} יחיד שקיבל בשנת המס 1987 הכנסה מהשכרת דירה למגורים ושילם את המס החל עליה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 122|סעיף 122 לפקודה}} עד יום י׳ בטבת התשמ״ח (31 בדצמבר 1987), יראוהו, לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 122|הסעיף האמור}}, כאילו שילם את המס תוך 30 ימים מיום קבלת ההכנסה.

{{ח:חתימות|י׳ בחשון התשמ״ח (3 בנובמבר 1987)}}
* '''משה נסים'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]