gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות הנמלים (שימוש בעגורני חוף)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנמלים (שימוש בעגורני חוף), תשכ״ד–1964}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שימוש חובה בעגורנים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 600|תקנות הנמלים (שימוש בעגורני חוף)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1532.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 350|תקנות הנמלים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2650.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 921|תקנות הנמלים (החלת תקנות בנמל חדרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4592.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 222|תקנות הנמלים (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7886.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 31|הסעיפים 20(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 32|ו־68(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|לחוק רשות הנמלים, תשכ״א–1961}}, {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 60|סעיף 17}} {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים|לפקודת הנמלים}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 291|תקנה 291 לתקנות הנמלים, תשל״א–1971}} (כפי שתוקנה בתקנה 41 לתקנות הנמלים (תיקון), התשע״ח–2017) ולפי {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (החלת תקנות בנמל חדרה)|תקנות הנמלים (החלת תקנות בנמל חדרה), התשמ״ד–1984}}, תקנות אלו לא יחולו על נמלי חיפה, אשדוד, אילת, אשקלון וחדרה. התקנות ימשיכו לחול על נמלי טבריה, יפו, עכו ותל־אביב.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שימוש בעגורני חוף}}
{{ח:ת}} מנהל נמל רשאי להורות כי פריקת מטענים, או טעינתם, כולם או מקצתם, מאניה או לאניה העוגנת על יד רציף בנמל, תיעשה בעזרת עגורני חוף, אם, לדעתו, הפריקה או הטעינה בעזרת עגורני האניה עלולה לסכן את המטען או המטפלים בו או לגרום לצפיפות יתרה או להפריע בסדרי העבודה בנמל.

{{ח:סעיף|2|חובת שימוש בעגורני חוף למטעני פחם}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} יהא השימוש בעגורני החוף חובה לשם פריקת מטעני פחם, או טעינתם, מאניה או לאניה העוגנת על יד רציף בנמל, כל אימת שמצויים בו עגורנים.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות נמל חיפה (שימוש חובה במנופים), 1939 – בטלות.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הנמלים (שימוש בעגורני חוף), תשכ״ד–1964“.

{{ח:חתימות|י״ג בטבת תשכ״ד (29 בדצמבר 1963)}}
* '''ישראל בר־יהודה'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (דרך קביעת עלות הגיוס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (דרך קביעת עלות הגיוס), התשנ״ד–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ד, 726|תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (דרך קביעת עלות הגיוס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5587.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 1|סעיף 1}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי|לחוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי, התשנ״ב–1992}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגרות חוב סחירות“ – איגרות חוב צמודות למדד המחירים לצרכן ונושאות ריבית קבועה, שהוצאו לפי {{ח:חיצוני|חוק מילווה המדינה|חוק מילווה המדינה, התשל״ט–1979}}, והנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל־אביב בע״מ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשואה ברוטו“ – תשואה ברוטו על איגרות חוב סחירות המחושבת בידי בנק ישראל בהנחה שהמחזיק יהיה פטור ממס רק על הריבית שטרם נצברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממוצע תשואות יומי“ – ממוצע התשואות ברוטו של איגרות חוב סחירות שבידי הציבור אשר יחושב בידי בנק ישראל כשיעור שנתי בחישוב ריבית אפקטיבית, לפי השערים שנקבעו בבורסה ובהנחת מדד אפס, כשהוא משוקלל לפי הערך הכספי של כל סדרה רלבנטית של איגרות חוב סחירות שבידי הציבור ליום מסוים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממוצע תשואות משוקלל“ – הממוצע המשוקלל של ממוצעי התשואות היומיים שיחושב בידי בנק ישראל לפי הערך הכספי בבורסה של כלל הסדרות הרלבנטיות בכל אחד מימי המסחר בשלושה חודשים קלנדריים רצופים.

{{ח:סעיף|2|חישוב עלות הגיוס}}
{{ח:תת|(א)}} עלות הגיוס לתקופות פריסה כמפורט להלן תיקבע בשיעור ממוצע התשואות המשוקלל של סדרות איגרות חוב סחירות שיתרת תקופתן לפדיון הנה לפי המפורט לצדן, על פי ממוצע התשואות כאמור לרבעון הקלנדרי שלפני הרבעון שבו ניתנה ההודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}, כשהוא מעוגל לעשירית האחוז הקרובה ביותר –
{{ח:תתת|(1)}} לתקופת פריסה של עד חמש שנים – בשיעור ממוצע התשואות המשוקלל של סדרות כאמור שיתרת תקופתן לפדיון הנה שלוש שנים לפחות ועד חמש שנים;
{{ח:תתת|(2)}} לתקופת פריסה מעל חמש שנים ועד שמונה שנים – בשיעור ממוצע התשואות המשוקלל של סדרות כאמור שיתרת תקופתן לפדיון הנה מעל חמש שנים ועד שמונה שנים;
{{ח:תתת|(3)}} לתקופת פריסה מעל שמונה שנים ועד שתים עשרה שנים – בשיעור ממוצע התשואות המשוקלל של סדרות כאמור שיתרת תקופתן לפדיון הנה מעל שמונה שנים ועד שתים עשרה שנים;
{{ח:תתת|(4)}} לתקופת פריסה מעל שתים עשרה שנים ועד שבע עשרה שנים ושישה חודשים – בשיעור ממוצע התשואות המשוקלל של סדרות כאמור שיתרת תקופתן לפדיון הנה מעל שתים עשרה שנים.
{{ח:תת|(ב)}} לא היו איגרות חוב סחירות שיתרת תקופתן לפדיון מתאימה לתקופה מסוימת מן המנויות בתקנת משנה (א), תיקבע עלות הגיוס לתקופת הפריסה הארוכה יותר שלאחריה, ובאין תקופה כאמור – לתקופה הקרובה שלפניה.

{{ח:סעיף|3|קביעת עלות הגיוס}}
{{ח:ת}} בתחילת כל רבעון קלנדרי, יודיע החשב הכללי או מי שהוא מינה לענין זה, למנהל המינהלה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 6|בסעיף 6 לחוק}}, על שיעורי עלות הגיוס אשר ישמשו לצורך פריסת חוב מאותו רבעון ואילך; הודעה כאמור תהיה בתוקף כל עוד לא שונתה בהודעה חדשה.

{{ח:חתימות|כ״ו באדר התשנ״ד (9 במרס 1994)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (כללים לקביעת חובות וזכויות בהעדר מאזנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (כללים לקביעת חובות וזכויות בהעדר מאזנים), התשנ״ה–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 273|תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (כללים לקביעת חובות וזכויות בהעדר מאזנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5634.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 12|סעיפים 12(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 35|ו־35(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי|לחוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי, התשנ״ב–1992}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאזן“ – מאזן מאושר של גורם חקלאי, ובהיעדרו – המאזן המבוקר שלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד קובע“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} יום י׳ בטבת התשמ״ז (31 בדצמבר 1987);
{{ח:תתת|(2)}} יום כ״ד בטבת התשנ״ב (31 בדצמבר 1991).

{{ח:סעיף|2|קביעת חובות}}
{{ח:ת}} בהעדר מאזן של גורם חקלאי למועד קובע כלשהו, יקבע המשקם את זכויותיו וחובותיו כלפי גורמים חקלאיים אחרים לאותו מועד, כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} לגבי גורם חקלאי שבספרי החשבונות שלו מתנהלים רישומים שוטפים וסדירים – לפי היתרות בספרים הבלתי מבוקרים שלו לאותו מועד (להלן – היתרות), בהתחשב ביתרות חובה או זכות שלו במאזנים של גורמים חקלאיים אחרים – אם היו כאלה, ובלבד שהיתרות אושרו בידי מנהל החשבונות של הגורם החקלאי ובידי מורשי החתימה שלו, וצורף להן תצהיר של מנהל החשבונות ומורשי החתימה לענין כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} היתרות משקפות נכונה את הרשום בספרי החשבונות של הגורם החקלאי על בסיס יתרות הפתיחה של המאזן האחרון;
{{ח:תתת|(ב)}} היתרות כוללות את כל החובות והזכויות של החברים בגורם החקלאי, לרבות בחשבון השוטף, בחשבון הלוואות לזמן ארוך ובחשבונות אחרים;
{{ח:תתת|(ג)}} פירוט היתרות בחשבון מעבר של הגורם החקלאי המיועדים לחלוקה לחבריו;
{{ח:תתת|(ד)}} התחייבות שלא לבצע פעולות רישומיות שיגרמו לשינוי היתרות, והצהרה כי לא בוצעו רישומים בדיעבד שגרמו לשינוי מהותי ביתרות;
{{ח:תתת|(ה)}} הצהרה כי שיעור הריבית שבה חויבו יתרות החובה של החברים בגורם החקלאי היתה בשיעורים שהיו מקובלים בתקופות המקבילות בבנקים או בשיעור הריבית המשוקללת ששילם הגורם החקלאי.
{{ח:תת|(2)}} לגבי גורם חקלאי שבספרי החשבונות שלו אין מתנהלים רישומים שוטפים וסדירים או שלא הוגש לגביו תצהיר כאמור בפסקה (1) – לפי היתרות במאזן האחרון ובספרי החשבונות של הגורם החקלאי שבהם התנהלו רישומים שוטפים וסדירים למועד מאוחר ממועד המאזן האמור, אם היו כאלה; על היתרות כאמור ייווספו הפרשי הצמדה למדד המחירים לצרכן וריבית צמודה בשיעור של 7% לשנה, והכל עד ליום כ״ד בטבת התשנ״ב (31 בדצמבר 1991).

{{ח:סעיף|3|תחולת הוראות}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 12|סעיף 12(ב) עד (ד) לחוק}}, בשינויים המחויבים, יחולו על יתרות שקבע המשקם לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}.

{{ח:חתימות|י״ב בחשון התשנ״ה (17 באוקטובר 1994)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (קביעת ישובי קו העימות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (קביעת ישובי קו העימות), התשנ״ה–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 344|תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (קביעת ישובי קו העימות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5638.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 1|הגדרת ”ישובי קו העימות“ שבסעיף 1}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי|לחוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי, התשנ״ב–1992}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ישובי קו העימות}}
{{ח:ת}} ישובי קו העימות לענין {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 1|סעיף 1 לחוק}} הם כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} '''ברמת הגולן:'''
{{ח:תת}} אבני איתן, אורטל, אליעד, אלוני הבשן, אלרום, אניעם, אפיק, גבעת יואב, גשור, הר אודם, יונתן, כפר חרוב, מבוא חמה, מיצר, מעלה גמלא, מרום גולן, נאות גולן, נוב, נווה אטיב, נטור, עין זיוון, קדמת צבי, קלע, קשת, רמות, רמת מגשימים ושעל.
{{ח:תת|(2)}} '''בעמק הירדן ובקעת הירדן:'''
{{ח:תת}} אלמוג, ארגמן, בית הערבה, בית יוסף, בקעות, גילגל, גיתית, ורד־יריחו, חמרה, יבניאל, ייטב, יפית, ירדנה, כפר מחולה, מכורה, מנחמיה, משואה, נעמה, נערן, נתיב הגדוד, פצאל, קליה, רועי, רויה, רחוב, שדה תרומות, שדמות מחולה ותומר.
{{ח:תת|(3)}} '''בגליל:'''
{{ח:תת}} אביבים, אבן מנחם, אלקוש, בית הלל, בן עמי, בצת, גורן, דובב, דישון, דלתון, זרעית, חוסן, יערה, כפר יובל, כרם בן־זמרה, לימן, מטולה, מירון, מעונה, מרגליות, משמר הירדן, נהריה, נטועה, ספסופה, עברון, עין יעקב, עלמה, צוריאל, פקיעין, רמות נפתלי, שאר ישוב, שדה אליעזר, שומרה ושתולה.
{{ח:תת|(4)}} '''בערבה:'''
{{ח:תת}} אילת, חצבה, מצפה שלם, נאות הכיכר, עידן, עין חצבה, עין יהב, עין תמר, פארן ובאר צופר.
{{ח:תת|(5)}} '''בהר חברון ובמובלעת לטרון:'''
{{ח:תת}} בית יתיר, כרמל, מבוא חורון, מעון צביאל, נחושה, שקף ותלם.
{{ח:תת|(6)}} '''בגוש קטיף:'''
{{ח:תת}} בדולח, גדיד, גן אור, גני טל, מורג, נצר חזני, עצמונה וקטיף.
{{ח:תת|(7)}} '''בפיתחת שלום:'''
{{ח:תת}} דקל, יבול, יתד, פריגן, קדש ברנע, שדה אברהם ותלמי יוסף–בשור שבע.
{{ח:תת|(8)}} '''בחבל מעון:'''
{{ח:תת}} אוהד, ישע, מבטחים, עמי עוז, שדה ניצן ותלמי אליהו.

{{ח:חתימות|כ״ה בחשון התשנ״ה (30 באוקטובר 1994)}}
* '''יעקב צור'''
שר החקלאות
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (שכר משקמים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (שכר משקמים), התשנ״ג–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ג, 486|תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (שכר משקמים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5506.pdf}}, {{ח:תיבה|546|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5652.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 3|סעיפים 3(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 35|ו־35(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי|לחוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי, התשנ״ב–1992}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”המינהלה“ – המינהלה שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 6|סעיף 6 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|שכר משקמים|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} שכר משקם בעד חודש שבו עבד 75 שעות לפחות יהיה כמשכורת היסוד של מנהל כללי של משרד ממשלתי, כפי שהיא מתפרסמת מזמן לזמן בידי הממונה על השכר במשרד האוצר, לרבות תוספת היוקר ולמעט יתר תנאי השכר והזכויות הנלווים לה.
{{ח:תת|(ב)}} משקם ידווח מדי חודש למינהלה על מספר השעות שעבד.
{{ח:תת|(ג)}} דיווח המשקם –
{{ח:תתת|(1)}} כי עבד פחות מ־75 שעות בחודש מסוים, יפחת שכרו לפי היחס של מספר השעות שעליו דיווח ל־75;
{{ח:תתת|(2)}} כי עבד יותר מ־75 שעות בחודש מסוים, תועבר יתרת השעות לחודש אחר באותה שנת תקציב, שבו דיווח המשקם כי עבד פחות מ־75 שעות.
{{ח:תת|(ד)}} בשום מקרה לא יעלה שכר המשקם בשנת תקציב על השכר המצוין בתקנת משנה (א) כפול שנים עשר.

{{ח:חתימות|ד׳ באדר התשנ״ג (25 בפברואר 1993)}}
* '''דוד ליבאי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (אמות מידה לקביעת מחיר מכל נייח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (אמות מידה לקביעת מחיר מכל נייח), התשס״ט–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 125|תקנות הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (אמות מידה לקביעת מחיר מכל נייח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6724.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)#סעיף 19|סעיף 19(א)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)|לחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה), התשמ״ט–1989}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אמות מידה לקביעת מחיר מכל נייח}}
{{ח:ת}} קביעת מחיר מכל נייח כאמור {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)#סעיף 19|בסעיף 19(א)(1) לחוק}} תיעשה לפי אמות מידה אלה:
{{ח:תת|(1)}} נפח המכל הנייח;
{{ח:תת|(2)}} מועד התקנה ראשונה של המכל הנייח, ובהעדר תיעוד באשר למועד האמור – תאריך ייצורו;
{{ח:תת|(3)}} סוג המכל הנייח בהתאם לתקן הייצור, תוך הבחנה בין מכל עם אבזרים משולבים למכל עם אבזרים פזורים;
{{ח:תת|(4)}} עבודות שבוצעו ואשר נדרשו כתוצאה מהבדיקות התקופתיות בהתאם לתקן ישראלי ת״י 158 ומועדיהן, שלגביהם הומצא תיעוד, ובלבד שמחיר המכל הנייח לפי פסקאות (1) עד (3) בצירוף מחיר העבודות כאמור בפסקה זו, לא יעלה על מחיר מכל נייח חדש מאותו סוג כפי שייקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ״ו–1996}} (להלן – חוק הפיקוח);
{{ח:תת|(5)}} התקנה ראשונה של המכל הנייח, לרבות תכנון הנדסי, רישוי והובלה, תוך הבחנה בין חפירה, חציבה או התקנה על־קרקעית;
{{ח:ת}} לעניין תקנה זו, ”מחיר“ – מחיר ביום מכירת המכל הנייח לספק הגז הנכנס בניכוי פחת, והכל כפי שייקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק הפיקוח}}.

{{ח:סעיף|2|אמות מידה לקביעת מחיר במקרים חריגים}}
{{ח:תת|(א)}} מחיר מכל נייח שגודלו עולה על הנפח המרבי שלגביו ייקבע מחיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(1)}} יהיה בהתאם למחיר ששולם בפועל, בצירוף הצמדות ובניכוי פחת, והכל כפי שייקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק הפיקוח}}; בהעדר תיעוד לעניין המחיר ששולם בפועל, יחושב המחיר על פי מחיר מכל נייח בנפח המרבי שלגביו ייקבע מחיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(1)}} כשהוא מוכפל ביחס שבין הנפח המרבי לנפח המכל הנמכר.
{{ח:תת|(ב)}} מחיר התקנת מכל נייח בתוך מאצרה מעל למבנה תת־קרקעי יהיה בהתאם למחיר ששולם בפועל, בצירוף הצמדות ובניכוי פחת, והכל כפי שייקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק הפיקוח}}; בהעדר תיעוד לעניין המחיר ששולם בפועל, ייקבע המחיר על פי מחיר הטמנה על־קרקעית בתוך מאצרה כפי שייקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק הפיקוח}}.

{{ח:חתימות|י״ג בתשרי התשס״ט (12 באוקטובר 2008)}}
* '''רוני בר־און'''
שר האוצר
* '''בנימין (פואד) בן אליעזר'''
שר התשתיות הלאומיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות (סדרי דין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרת הלוואות חוץ־בנקאיות (סדרי דין), התשנ״ד–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ד, 870|תקנות הסדרת הלוואות חוץ־בנקאיות (סדרי דין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5598.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות#סעיף 7|סעיפים 7(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות#סעיף 18|ו־18}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות|לחוק הסדרת הלוואות חוץ־בנקאיות, התשנ״ג–1993}} (להלן – החוק), {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 108}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|משלוח התראה}}
{{ח:ת}} התראה על דרישת מלווה להקדים את מועד הפרעון של יתרת ההלוואה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות#סעיף 7|בסעיף 7(ג) לחוק}}, תישלח ללווה בדואר רשום עם אישור מסירה; ואולם יראו את הלווה כמי שנמסרה לו ההתראה גם אם סירב לחתום על אישור המסירה.

{{ח:סעיף|2|בקשת לווה לאי נקיטה של הליכי הוצאה לפועל}}
{{ח:ת}} בקשת לווה לראש הוצאה לפועל שיסרב לנקוט הליכי הוצאה לפועל כאמור {{ח:חיצוני|חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות#סעיף 10|בסעיף 10(א) עד (ג) לחוק}}, תוגש בכתב; הוראות {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל#סעיף 26|תקנות 26}} {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל#סעיף 27|ו־27 לתקנות ההוצאה לפועל, התש״ם–1979}} (להלן – תקנות ההוצל״פ) יחולו, בשינויים המחויבים, על הדיון בבקשה, ולענין זה רואים את המלווה והלווה כזוכה וחייב כמשמעותם שם.

{{ח:סעיף|3|העברת ענין מן ההוצאה לפועל לבית המשפט}}
{{ח:תת|(א)}} הועבר ענין לבית המשפט המוסמך לאחר שסירב ראש ההוצאה לפועל לבקשת מלווה לנקוט הליכים של הוצאה לפועל נגד לווה, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות#סעיף 10|בסעיף 10(ד) לחוק}}, יודיע ראש ההוצאה לפועל ללווה על העברת הענין כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} משהועבר ענין לבית המשפט המוסמך כאמור בתקנת משנה (א), יושהו הליכי ההוצאה לפועל נגד הלווה, כל עוד לא החליט בית המשפט אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט שאין מקום להתערבותו לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות#סעיף 9|סעיף 9 לחוק}}, יימשכו ההליכים של ההוצאה לפועל, לפי בקשת המלווה, בתיק שבו הוגשה הבקשה לנקיטת הליכים.

{{ח:סעיף|4|ערעור}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל#סעיף 120|תקנה 120(ג) עד (ז) לתקנות ההוצל״פ}}, יחולו, בשינויים המחויבים, על הגשת ערעור על החלטת ראש ההוצאה לפועל לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות#סעיף 14|סעיף 14 לחוק}}, ועל הדיון בערעור.

{{ח:חתימות|כ״ה באייר התשנ״ד (6 במאי 1994)}}
* '''דוד ליבאי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות (קביעת סכום לענין סעיף 15(ב)(1) לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרת הלוואות חוץ־בנקאיות (קביעת סכום לענין סעיף 15(ב)(1) לחוק), התשס״ז–2007}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 976|תקנות הסדרת הלוואות חוץ־בנקאיות (קביעת סכום לענין סעיף 15(ב)(1) לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6597.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות#סעיף 15|סעיף 15(ב)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות|לחוק הסדרת הלוואות חוץ־בנקאיות, התשנ״ג–1993}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת סכום אחר}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות#סעיף 15|סעיף 15(ב)(1) לחוק}}, יראו כאילו במקום הסכום הנקוב בו, נאמר ”1,000,000 שקלים חדשים“.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ה׳ בתמוז התשס״ז (21 ביוני 2007)}}
* '''דניאל פרידמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרת העיסוק בהדברה תברואית (בקשה לרישיון מדביר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרת העיסוק בהדברה תברואית (בקשה לרישיון מדביר), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 2206|תקנות הסדרת העיסוק בהדברה תברואית (בקשה לרישיון מדביר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8024.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בהדברה תברואית#סעיף 7|סעיף 7(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בהדברה תברואית|לחוק הסדרת העיסוק בהדברה תברואית, התשע״ו–2016}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”בקשה“ – בקשה לרישיון מדביר או לחידושו, לפי העניין.

{{ח:סעיף|2|בקשה לרישיון מדביר}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש לקבל רישיון מדביר או לחדשו (להלן – המבקש), יגיש לרשם בקשה, לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|טופס 1 שבתוספת}}, מלאה על כל פרטיה, ויצרף לה את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הצהרה על נכונות הפרטים המופיעים בבקשה, ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 2|טופס 2 שבתוספת}} וחתומה בידי המבקש;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין בקשה לרישיון מדביר במבנים ובשטח פתוח לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בהדברה תברואית#סעיף 7|סעיף 7(א)(5)(א) לחוק}}, אם היתה התקופה האמורה במסגרת עבודתו כעובד הדברה לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בהדברה תברואית#סעיף 58|סעיף 58(ב) לחוק}}, יצרף המבקש לבקשה תצהיר ערוך ומאומת לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 3|טופס 3 שבתוספת}};
{{ח:תתת|(3)}} תעודות ומסמכים לאימות פרטים המופיעים בבקשה המפורטים {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|בטופס 1 שבתוספת}};
{{ח:תתת|(4)}} למבקש רישיון שאינו רישיון מדביר צבאי – הסכמת המבקש למסירת מידע על אודותיו מן המרשם הפלילי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים|בחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ״א–1981}}, לרשם, ערוכה וחתומה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 4|טופס 4 שבתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה לחידוש רישיון יהיה המבקש פטור מציון הפרטים לעניין הכשרה, בחינה וניסיון, הנדרשים לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|סעיפים 5 ו־6 לטופס 1 שבתוספת}}, וכן מצירוף מסמכים לאימות פרטים כאמור.

{{ח:סעיף|3|אופן הגשת בקשה לרישיון}}
{{ח:ת}} בקשה תוגש לרשם בצורה ממוחשבת באמצעות טופס מקוון; הרשם רשאי להתיר למבקש להגיש בקשה בדרך אחרת אם מצא כי קיימות נסיבות המצדיקות זאת.

{{ח:סעיף|4|בדיקת בקשה}}
{{ח:תת|(א)}} ראה הרשם כי בקשה שהוגשה לו אינה כוללת את הפרטים והמסמכים הנדרשים לשם החלטה בבקשה, יודיע למבקש כאמור וידרוש השלמת פרטים ומסמכים החסרים לדעתו בבקשה, ורשאי הרשם לדרוש מן המבקש פרטים ומסמכים נוספים הדרושים לדעתו לשם החלטה בבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} לא השלים מגיש הבקשה את הפרטים והמסמכים כאמור בתקנת משנה (א) במועד שהורה הרשם, יראו את המבקש כאילו חזר בו מהבקשה.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ז באייר התשע״ט (1 ביוני 2019).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1''': בקשה לרישיון מדביר {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2''': הצהרת המבקש {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)(1)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 3}}
{{ח:ת}} '''טופס 3''': תצהיר המבקש {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)(2)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 4}}
{{ח:ת}} '''טופס 4''': הסכמה למסירת מידע מהמרשם הפלילי {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)(4)}})}}

{{ח:חתימות|ט׳ בסיוון התשע״ח (23 במאי 2018)}}
* '''זאב אלקין'''
השר להגנת הסביבה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (נכס לעניין עיסוק פטור מרישיון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (נכס לעניין עיסוק פטור מרישיון), התשע״ה–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 213|תקנות הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות (נכס לעניין עיסוק פטור מרישיון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7441.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 3|סעיפים 3(א)(12)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 42|ו־42}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|לחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1994}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור מייעוץ לקרן פיקדונות ומילוות}}
{{ח:ת}} ייעוץ השקעות או שיווק השקעות בנוגע לקפ״מ אינו טעון רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|החוק}}; לעניין זה, ”קפ״מ“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (נכסים שמותר לקנות ולהחזיק בקרן ושיעוריהם המרביים)|בתקנות השקעות משותפות בנאמנות (נכסים שמותר לקנות ולהחזיק בקרן ושיעוריהם המרביים), התשנ״ה–1994}}.

{{ח:חתימות|ט׳ בחשוון התשע״ה (2 בנובמבר 2014)}}
* '''יאיר לפיד'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועץ מס (בחינות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועץ מס (בחינות), התשס״ט–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 553|תקנות הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועץ מס (בחינות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6758.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס#סעיף 10|סעיף 10(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס|לחוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס, התשס״ה–2005}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם המועצה, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בחינות}}
{{ח:ת}} בחינות כאמור {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס#סעיף 10|בסעיף 10(א)(2) לחוק}}, יהיו לפי אחת משתי החלופות האלה:
{{ח:תת|(1)}} בחינות בציון עובר (60 ומעלה) שערכה המועצה בשני התחומים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(א)}} מבוא למשפט ומשטר מדינת ישראל – בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת חלק א|בחלק א׳ לתוספת}};
{{ח:תתת|(ב)}} חשיבה כמותית – בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת}};
{{ח:תת|(2)}} בחינות המזכות בתעודה המעידה על סיום לימודים של מכינה קדם אקדמית במסגרת מוסד, המאפשרת הגשת מועמדות ללימודים לקראת תואר אקדמי במוסד; לעניין זה, ”מוסד“ – כהדרתו {{ח:חיצוני|חוק זכויות הסטודנט#סעיף 1|בפסקאות (1) עד (3) להגדרה ”מוסד“ בחוק זכויות הסטודנט, התשס״ז–2007}}.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע3|תוספת חלק א|חלק א׳: מבוא למשפט ומשטר {{ח:הערה|-}} מדינת ישראל}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(1)(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} יסודות המשפט הציבורי, החוקתי והמינהלי – לרבות, חוקי יסוד וזכויות האדם בישראל, עקרונות שלטון החוק, חקיקה ראשית וחקיקת משנה, עקרונות יסוד במשפט מינהלי ותקינות הליכים מינהליים; כללי הפרשנות המשפטית ועקרון התקדים המחייב במערכת המשפט בישראל.

{{ח:קטע3|תוספת חלק ב|חלק ב׳: חשיבה כמותית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(1)(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ידע בסיסי במתמטיקה בדומה לחומר הנדרש בפרק החשיבה הכמותית של הבחינה הפסיכומטרית שעורך המרכז הארצי לבחינות והערכה (ע״ר) מיסודן של האוניברסיטאות בישראל.

{{ח:חתימות|י״ז בשבט התשס״ט (11 בפברואר 2009)}}
* '''רוני בר־און'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (אגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (אגרות), התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ז, 630|תקנות הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (אגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7770.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות#סעיף 49|סעיף 49(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות|לחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס״ח–2008}} (להלן – החוק), באישור שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39ב|סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1989}}, ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בחינה“ – בחינה במקצוע בריאות שנקבעה {{ח:חיצוני|תקנות הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (סדרי בחינות)|בתקנות הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (סדרי בחינות), התש״ע–2009}}, הנדרשת לצורך קבלת תעודה במקצוע בריאות, לרבות בחינה חוזרת כאמור {{ח:חיצוני|תקנות הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (סדרי בחינות)#סעיף 15|בתקנה 15 לתקנות האמורות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות האגרות“ – {{ח:חיצוני|תקנות אגרות בריאות|תקנות אגרות בריאות, התשמ״ט–1989}}.

{{ח:סעיף|2|אגרה בעד בחינה}}
{{ח:ת}} בעד בחינה תשולם אגרה בסכום כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות אגרות בריאות#תוספת 2 פרט 25|בפרט 25 בתוספת השנייה לתקנות האגרות}}.

{{ח:סעיף|3|אגרה בעד בקשה לקבלת תעודה}}
{{ח:ת}} בעד בקשה לקבלת תעודה במקצוע בריאות לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות#סעיף 10|סעיף 10 לחוק}}, תשולם אגרה בסכום כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות אגרות בריאות#תוספת 2 פרט 25|בפרט 25 לתקנות האגרות}}; אישור על תשלום האגרה יצורף לבקשה לקבלת תעודה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|י״ז בטבת התשע״ז (15 בינואר 2017)}}
* '''יעקב ליצמן'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תארים אקדמאיים נוספים לגבי קרימינולוגיה קלינית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תארים אקדמיים נוספים לגבי קרימינולוגיה קלינית), התשע״ה–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 1335|תקנות הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תארים אקדמיים נוספים לגבי קרימינולוגיה קלינית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7529.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות#תוספת 1 פרט 5|פרט 5(1)(ב) לתוספת הראשונה}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות|לחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס״ח–2008}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תארים אקדמיים נוספים}}
{{ח:ת}} נוסף על התארים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות#תוספת 1 פרט 5|בפרט 5(1)(ב) לתוספת הראשונה לחוק}}, גם תואר אקדמי ראשון במקצועות המפורטים להלן ייכלל בתנאי הכשירות לעניין השכלה לגבי קרימינולוגיה קלינית:
{{ח:תת|(1)}} מדעי ההתנהגות;
{{ח:תת|(2)}} לגבי מי שזכאי לקבל תעודת קרימינולוג קליני לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות#סעיף 58|סעיפים 58(ט) עד 58(י) לחוק}} –
{{ח:תתת|(א)}} מדעי החברה – חוג משולב;
{{ח:תתת|(ב)}} מדעי החברה – פסיכולוגיה;
{{ח:תתת|(ג)}} מדעי החברה – קרימינולוגיה;
{{ח:תתת|(ד)}} רב תחומי בקרימינולוגיה וסוציולוגיה;
{{ח:תתת|(ה)}} רב תחומי במדעי החברה;
{{ח:תתת|(ו)}} רב תחומי – חד חוגי;
{{ח:תתת|(ז)}} סוציולוגיה ואנתרופולוגיה;
{{ח:תתת|(ח)}} סוציולוגיה;
{{ח:תתת|(ט)}} לימודים רב תחומיים במקבצי קרימינולוגיה ופסיכולוגיה;
{{ח:תתת|(י)}} משפטים.

{{ח:חתימות|כ״א בסיוון התשע״ה (8 ביוני 2015)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה ושר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרת העיסוק בעבודה במערכת קירור או מיזוג אוויר (אגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרת העיסוק בעבודה במערכת קירור או מיזוג אוויר (אגרות), התשפ״ה–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ה, 2116|תקנות הסדרת העיסוק בעבודה במערכת קירור או מיזוג אוויר (אגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11951.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בעבודה במערכת קירור או מיזוג אוויר#סעיף 59|סעיפים 59}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בעבודה במערכת קירור או מיזוג אוויר#סעיף 60|ו־60}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בעבודה במערכת קירור או מיזוג אוויר|לחוק הסדרת העיסוק בעבודה במערכת קירור או מיזוג אוויר, התשפ״ה–2025}} (להלן – החוק), באישור שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39ב|סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”בחינה מעשית“ – בחינה להערכת הידע והמיומנויות המעשיות של לומד בקורס הכשרה מקצועית המופיעים בתוכנית הלימודים לעניין התקנה ושירות למיתקני קירור ומיזוג אוויר.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: אגרות}}

{{ח:סעיף|2|אגרות}}
{{ח:תת|(א)}} בעד בחינה מעשית, ישלם הנבחן אגרה בסכום של 194 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2025)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה השגה על ציון הבחינה, ישלם מגיש ההשגה, נוסף על התשלום בעד האגרה כאמור בתקנת משנה (א), סכום של 40 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2025)}}, בעד כל השגה.
{{ח:תת|(ג)}} בעד קבלת רישיון או חידושו לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בעבודה במערכת קירור או מיזוג אוויר#סעיף 5|סעיף 5 לחוק}}, ישלם מבקש הרישיון אגרה בסכום של 284 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2025)}}.
{{ח:תת|(ד)}} בעד בקשה לקבלת רישיון זמני למומחה זר או לחידושו לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בעבודה במערכת קירור או מיזוג אוויר#סעיף 9|סעיף 9 לחוק}}, ישלם מבקש הרישיון אגרה בסכום של 398 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2025)}}.

{{ח:סעיף|3|עדכון אגרות}}
{{ח:תת|(א)}} סכומי האגרות המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} יעודכנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון) לפי שיעור השינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי, ויעוגל לשקל החדש השלם הקרוב; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם ליום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם ליום העדכון הקודם, ולעניין יום העדכון הראשון שלאחר יום תחילתן של תקנות אלה – המדד שפורסם בחודש שלפני תחילתן של תקנות אלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל הכללי של משרד העבודה יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} כפי שהשתנתה עקב האמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|4|תשלום אגרה כתנאי למתן רישיון או ביצוע בחינות}}
{{ח:ת}} הרשם לא ייתן רישיון שנקבעה בעדו אגרה לפי תקנות אלה ולא יחדשו, וכן האגף להכשרה מקצועית לא יאפשר ביצוע של הבחינות הנדרשות או הגשת השגה על בחינות, שנקבעה בעדן אגרה לפי תקנות אלה, אלא אם כן מבקש הרישיון או השירות כאמור שילם את האגרה במלואה לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 7 ימים מיום פרסומן {{ח:הערה|(התקנות פורסמו ביום 9.7.2025, ותחילתן ביום 16.7.2025)}}.

{{ח:חתימות|י׳ בתמוז התשפ״ה (6 ביולי 2025)}}
* '''יואב בן צור'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסדרת פעילות חברות דירוג האשראי (פטור מהוראות החוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרת פעילות חברות דירוג האשראי (פטור מהוראות החוק), התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ז, 1647|תקנות הסדרת פעילות חברות דירוג האשראי (פטור מהוראות החוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7849.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי#סעיף 54|סעיף 54(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי|לחוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי, התשע״ד–2014}} (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”רכז הצעה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 15ב|בסעיף 15ב(4א)(א) לחוק ניירות ערך}}.

{{ח:סעיף|2|פטור מהוראות {{ח:חיצוני|חוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי|החוק}}}}
{{ח:ת}} על רכז הצעה העוסק בדירוג לא יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי|החוק}} בשל קיומן של הוראות דין אחרות החלות עליו.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה עם כניסתן לתוקף של {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה)|תקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה), התשע״ז–2017}}.

{{ח:חתימות|כ״ט בתמוז התשע״ז (23 ביולי 2017)}}
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסכמים קיבוציים (הודעה על הסדר בכתב שאינו מסמך בר-רישום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסכמים קיבוציים (הודעה על הסדר בכתב שאינו מסמך בר־רישום), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר דרכי מסירתה של הודעה על הסדר בכתב שאינו מסמך בר־רישום}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 2023|תקנות הסכמים קיבוציים (הודעה על הסדר בכתב שאינו מסמך בר־רישום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3729.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 314|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3784.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3486|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10260.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים#סעיף 10ב|סעיפים 10ב(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים#סעיף 34|ו־34}} {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|לחוק הסכמים קיבוציים, תשי״ז–1957}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|דרכי ההודעה על הסדר בכתב|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} מעביד בשירות ציבורי, החייב בהודעה על הסדר בכתב שאינו מסמך בר־רישום (להלן – הסדר בכתב), יודיע על כך לממונה הראשי על יחסי עבודה (להלן – הממונה הראשי), {{ח:פנימי|תוספת|בטופס שנקבע בתוספת}}, באחת מדרכים אלה:
{{ח:תת|(1)}} משלוח בדואר רשום;
{{ח:תת|(2)}} מסירה במשרד הממונה הראשי;
{{ח:תת|(3)}} על ידי אמצעי דיגיטלי המאפשר הגשת מסמכים כאמור בתקנה זו באופן מקוון, ובכלל זה באמצעות דואר אלקטרוני, כפי שפרסם הממונה הראשי על יחסי עבודה באתר האינטרנט של זרוע עבודה המצויה באחריות השר האחראי על ביצוע {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|החוק}} (להלן – זרוע עבודה).

{{ח:סעיף|2|מסירה בדואר רשום}}
{{ח:ת}} נמסרה הודעה בדואר רשום, רואים את יום מסירתה לבית הדואר כיום מסירתה לממונה הראשי.

{{ח:סעיף|2א|מסירה באמצעי דיגיטלי|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} נמסרה הודעה באמצעי דיגיטלי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(3)}} בצירוף כתב ההסדר לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ב)}}, יראו את המועד שבו ניתן אישור מיידי על קבלת ההודעה באמצעי הדיגיטלי על ידי היחידה של הממונה הראשי על יחסי עבודה, כמועד הגשת ההודעה; לא הוגשה ההודעה בצירוף כתב ההסדר כאמור, יראו את המועד שבו ניתן אישור על ידי היחידה של הממונה הראשי על יחסי עבודה על השלמת המסמך, כמועד הגשת ההודעה.

{{ח:סעיף|3|צירוף העתקי כתב ההסדר|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לטופס ההודעה יצורף כתב ההסדר, בארבעה העתקים, חתומים בידי הצדדים ונושאים תאריך חתימתו.
{{ח:תת|(ב)}} נמסרה הודעה באמצעי דיגיטלי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(3)}}, יצורף להודעה כתב ההסדר.

{{ח:סעיף|3א|ביטול|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} תקנות הסכמים קיבוציים (הודעה על הסדר בכתב שאינו מסמך בר־רישום), תשל״ז–1977 – בטלות.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הסכמים קיבוציים (הודעה על הסדר בכתב שאינו מסמך בר־רישום), תשל״ז–1977“.

{{ח:קטע2|תוספת|התוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}
{{ח:קטע3||הודעה על כתב הסדר שאינו מסמך בר־רישום}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:חתימות|כ׳ בסיון תשל״ז (6 ביוני 1977)}}
* '''משה ברעם'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסכמים קיבוציים (הנוהל במתן צו הרחבה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסכמים קיבוציים (הנוהל במתן צו הרחבה), תשל״ה–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הנוהל במתן צו הרחבה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 2484|תקנות הסכמים קיבוציים (הנוהל במתן צו הרחבה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3386.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים#סעיף 26|סעיפים 26}} {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים#סעיף 34|ו־34}} {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|לחוק הסכמים קיבוציים, תשי״ז–1957}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרסום הודעה}}
{{ח:ת}} ההודעה בדבר הכוונה לתת צו הרחבה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים#סעיף 26|בסעיף 26 לחוק}} תפורסם בשני עתונים יומיים.

{{ח:סעיף|2|דרך הגשת ערר}}
{{ח:ת}} המעונין לערור על מתן צו הרחבה, ישלח לשר העבודה את הערר עד תום עשרים יום מהיום שבו פורסמה ההודעה בשני העתונים היומיים.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הסכמים קיבוציים (הנוהל במתן צו הרחבה), תשי״ז–1957 – בטלות.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הסכמים קיבוציים (הנוהל במתן צו הרחבה), תשל״ה–1975“.

{{ח:חתימות|י״ב באלול תשל״ה (19 באוגוסט 1975)}}
* '''משה ברעם'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסמים המסוכנים (קודאין ודיונין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסמים המסוכנים (קודאין ודיונין), 1936}}
{{ח:קטע3||תקנות שהתקין הנציב העליון עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים#סעיף 39|סעיף 15}}.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ע״ר 1936, תוס׳ 2, 1025|תקנות הסמים המסוכנים (קודאין ודיונין)}}; {{ח:תיבה|1945, תוס׳ 1, 155|פקודת סמים המסוכנים (מתן תוקף לתקנות)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562213.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכויות המסורות לו {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים#סעיף 39|בסעיף 15}} {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|מפקודת הסמים המסוכנים, 1936}}, התקין הנציב העליון את התקנות דלקמן:–
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם}}
{{ח:ת}} תקנות אלו תקראנה {{ח:הערה|”}}תקנות הסמים המסוכנים (קודאין ודיונין), 1936{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|הרשאת חרשתנים, כימאים וסוחרים בסמי רפואה ומיצרי צרכי רפואה להחזיק ברשותם קודאין ודיונין}}
{{ח:ת}} כל אדם שהוא באמת ובתמים חרשתן־כימאי וסוחר בסמי רפואה והוא ממונה על בתי חרושת בעלי רשיון לצרכי רפואה, מורשה בזה לצורך {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים#סעיף 11|סעיף 9(ד) לפקודת הסמים המסוכנים, 1936}}, לסחור במתילמורפיון (הידוע ברבים כקודאין) ובאתילמורפיון (הידוע ברבים כדיונין) ולהחזיקם ברשותו בהתחשב עם תנאי {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|הפקודה הנ״ל}} ובהתחשב עם כל תקנות שהתקינון עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|אותה פקודה}} ובהחשב עם כל צוויים שיצאו עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים#סעיף 40|סעיף 15(2) לאותה פקודה}} בנידון קודאין ודיונין.

{{ח:חתימות|12 בספטמבר, 1936.}}
* '''י. התורן הול'''
המזכיר הראשי.
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסניגוריה הציבורית (זכאות לייצוג לקטינים נוספים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסניגוריה הציבורית (זכאות לייצוג לקטינים נוספים), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 1096|תקנות הסניגוריה הציבורית (זכאות לייצוג לקטינים נוספים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5917.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 198|תקנות הסניגוריה הציבורית (זכאות לייצוג לקטינים נוספים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6072.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 125|תקנות הסניגוריה הציבורית (זכאות לייצוג לקטינים נוספים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6205.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסניגוריה הציבורית#סעיף 18|סעיף 18(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הסניגוריה הציבורית|לחוק הסניגוריה הציבורית, התשנ״ו–1995}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ייצוג קטינים}}
{{ח:ת}} קטין שנתקיים בו אחד התנאים המפורטים להלן יהיה זכאי לייצוג בהליך פלילי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסניגוריה הציבורית|החוק}}:
{{ח:תת|(1)}} הוא עצור;
{{ח:תת|(2)}} הוגש נגדו כתב אישום, למעט אישום שהוגש לפני שופט תעבורה בעבירה שאינה פשע;
{{ח:תת|(3)}} הוא חשוד בעבירה אשר לשם בירורה הוחלט לגבות עדות לאלתר לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 117|סעיף 117 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח חדש], התשמ״ב–1982}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ב בחשון התשנ״ט (1 בנובמבר 1998) במחוז תל אביב והמרכז, וביום י״ג בטבת התשנ״ט (1 בינואר 1999) במחוזות ירושלים ובאר שבע.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|לפי תקנות הסניגוריה הציבורית (זכאות לייצוג לקטינים נוספים), התשס״א–2000 (ק״ת תשס״א, 198), תחילתן של התקנות במחוז הצפון תהיה ביום כ״ג בכסלו התשס״א (20 בדצמבר 2000); לפי תקנות הסניגוריה הציבורית (זכאות לייצוג לקטינים נוספים), התשס״ג–2002 (ק״ת תשס״ג, 125), תחילתן של התקנות במחוז חיפה תהיה ביום ה׳ בכסלו התשס״ג (10 בנובמבר 2002).}}

{{ח:חתימות|ג׳ באב התשנ״ח (26 ביולי 1998)}}
* '''צחי הנגבי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסניגוריה הציבורית (ייצוג עצורים מחוסרי אמצעים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסניגוריה הציבורית (ייצוג עצורים מחוסרי אמצעים), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 1096|תקנות הסניגוריה הציבורית (ייצוג עצורים מחוסרי אמצעים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5917.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 198|תקנות הסניגוריה הציבורית (ייצוג עצורים מחוסרי אמצעים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6072.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 125|תקנות הסניגוריה הציבורית (ייצוג עצורים מחוסרי אמצעים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6205.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסניגוריה הציבורית#סעיף 18|סעיף 18(א)(7)}} {{ח:חיצוני|חוק הסניגוריה הציבורית|לחוק הסניגוריה הציבורית, התשנ״ו–1995}}, לאחר התייעצות עם שר האוצר ועם השר לבטחון הפנים, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אמות מידה לזכאות לייצוג עצורים}}
{{ח:ת}} אמות המידה שנקבעו {{ח:חיצוני|צו הסניגוריה הציבורית (ייצוג נאשמים מחוסרי אמצעים)|בצו הסניגוריה הציבורית (ייצוג נאשמים מחוסרי אמצעים), התשנ״ו–1996}}, למעט {{ח:חיצוני|צו הסניגוריה הציבורית (ייצוג נאשמים מחוסרי אמצעים)#סעיף 3|סעיף 3 בו}}, יחולו גם על עצור מחוסר אמצעים בהליך פלילי, לשם ייצוגו בהליכי מעצר, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ב בחשון התשנ״ט (1 בנובמבר 1998) במחוז תל אביב והמרכז, וביום י״ג בטבת התשנ״ט (1 בינואר 1999) במחוזות ירושלים ובאר שבע.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|לפי תקנות הסניגוריה הציבורית (ייצוג עצורים מחוסרי אמצעים), התשס״א–2000 (ק״ת תשס״א, 198), תחילתן של התקנות במחוז הצפון תהיה ביום כ״ג בכסלו התשס״א (20 בדצמבר 2000); לפי תקנות הסניגוריה הציבורית (ייצוג עצורים מחוסרי אמצעים), התשס״ג–2002 (ק״ת תשס״ג, 125), תחילתן של התקנות במחוז חיפה תהיה ביום ה׳ בכסלו התשס״ג (10 בנובמבר 2002).}}

{{ח:חתימות|ג׳ באב התשנ״ח (26 ביולי 1998)}}
* '''צחי הנגבי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הסעד (טיפול במפגרים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסעד (טיפול במפגרים), תשל״ו–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות לביצוע {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול במפגרים)|החוק}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 204|תקנות הסעד (טיפול במפגרים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3411.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי על פי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול במפגרים)#סעיף 21|סעיף 21(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול במפגרים)|לחוק הסעד (טיפול במפגרים), תשכ״ט–1969}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|שמו של חוק הסעד (טיפול במפגרים), תשכ״ט–1969 שונה {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית-התפתחותית)|לחוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית–התפתחותית), תשכ״ט–1969}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”מחוז“ – כאמור {{ח:חיצוני|הודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ולנפות ותיאור גבולותיהם|בהודעה על חלוקת שטח המדינה למחוזות ולנפות ותיאור גבולותיהם}}.

{{ח:סעיף|2|פרטי ההודעה}}
{{ח:ת}} בהודעה על מפגר לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול במפגרים)#סעיף 3|סעיף 3 לחוק}} יצויינו במידת האפשר פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} השם המלא של המפגר ומקום הימצאו;
{{ח:תת|(2)}} שם האחראי על המפגר ומענו;
{{ח:תת|(3)}} שם המודיע, מקצועו ומענו;
{{ח:תת|(4)}} כל פרט אחר שלדעת המודיע עשוי להועיל לטיפול במפגר.

{{ח:סעיף|3|מסירת ההודעה}}
{{ח:ת}} ההודעה על מפגר תימסר לפקיד סעד ברשות המקומית שבתחומה מתגורר המפגר, או לפקיד סעד בלשכה מחוזית של משרד הסעד.

{{ח:סעיף|4|פניות פקיד סעד לועדת איבחון}}
{{ח:ת}} פקיד סעד יביא את ענינו של מפגר לועדת איבחון ויציין בפניתו את שם המפגר, מקום הימצאו, שם האחראי עליו, פרטי העובדות המצביעות על הפיגור ורשאי הוא לצרף מסמכים הנמצאים ברשותו והנוגעים למפגר.

{{ח:סעיף|5|תפקיד פקיד סעד חבר ועדת איבחון}}
{{ח:ת}} פקיד הסעד שהוא חבר ועדת האיבחון ירכז את הפניות לועדה, ישלח הזמנות לישיבותיה, יקבע את סדר יומה, וידאג להזמנת מי שהועדה החליטה להזמינו להופיע בפניה.

{{ח:סעיף|6|ישיבות ועדת האיבחון}}
{{ח:ת}} ועדת איבחון תקיים ישיבותיה לפי הצורך.

{{ח:סעיף|7|קבלת החלטות ועדת איבחון}}
{{ח:ת}} החלטות ועדת איבחון מתקבלות ברוב דעות חבריה.

{{ח:סעיף|8|סיום דיוני ועדת איבחון}}
{{ח:ת}} החלטת ועדת איבחון בעקבות דיוניה תינתן תוך שלושה חדשים מיום שפקיד הסעד הביא את ענינו של המפגר בפניה.

{{ח:סעיף|9|סדרי עבודת ועדת איבחון}}
{{ח:ת}} ועדת איבחון תקבע את סדרי עבודתה בעצמה במידה שלא נקבעו {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול במפגרים)|בחוק}} או בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|10|פנייה לדיון מחודש}}
{{ח:ת}} פניית פקיד סעד לדיון מחודש לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול במפגרים)#סעיף 15|סעיף 15 לחוק}} תוגש בכתב ויצויינו בה פרטים לגבי מצבו של המפגר ככל הידוע לפקיד הסעד.

{{ח:סעיף|11|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|12|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הסעד (טיפול במפגרים), תשל״ו–1975“.

{{ח:חתימות|כ״ט באלול תשל״ה (5 בספטמבר 1975)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הסעד
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הספורט (ביטוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הספורט (ביטוח), התשפ״ה–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ה, 2088|תקנות הספורט (ביטוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11942.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הספורט#סעיף 7|סעיפים 7(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הספורט#סעיף 18|ו־18(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הספורט|לחוק הספורט, התשמ״ח–1988}}, ולעניין {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}} – לפי {{ח:חיצוני|חוק עקרונות האסדרה#סעיף 24|סעיף 24 לחוק עקרונות האסדרה, התשפ״ב–2021}} (להלן – חוק עקרונות האסדרה), לאחר התייעצות עם הממונה על הביטוח במשרד האוצר ועם ארגוני הספורט, ובאישור ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביטוח תאונות אישיות“ – חוזה הביטוח שתלמידים מבוטחים בו לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 6|סעיף 6(ד1) לחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}, כפי שהוא מתעדכן מזמן לזמן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרה ביטוח“ – המקרה המזכה בסכומי ביטוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכומי ביטוח“ – תגמולי ביטוח כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק חוזה הביטוח|בחוק חוזה הביטוח, התשמ״א–1981}} (להלן – חוק הביטוח);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סיכוני ביטוח“ – סיכונים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק חוזה הביטוח|בחוק הביטוח}}.

{{ח:סעיף|2|סיכוני ביטוח}}
{{ח:ת}} סיכוני הביטוח לכל ענפי הספורט יכללו את סיכוני הביטוח בביטוח תאונות אישיות, בשינויים המחויבים ולפי העניין, ובלבד שמקרה הביטוח אירע בפעילות ספורט מאורגנת.

{{ח:סעיף|3|סכומי ביטוח מזעריים}}
{{ח:ת}} סכומי הביטוח המזעריים למקרה ביטוח בכל ענפי הספורט לא יפחתו מסכומי הביטוח בביטוח תאונות אישיות, בשינויים המחויבים ולפי העניין.

{{ח:סעיף|4|בחינה תקופתית}}
{{ח:ת}} בחינה תקופתית ראשונה של תקנות אלה, לפי {{ח:חיצוני|חוק עקרונות האסדרה#סעיף 24|סעיף 24 לחוק עקרונות האסדרה}}, תתבצע בתום חמש שנים ממועד תחילתן של תקנות אלה.

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הספורט (ביטוח) (תשנ"ה)|תקנות הספורט (ביטוח), התשנ״ה–1994}} – בטלות.

{{ח:חתימות|ה׳ בתמוז התשפ״ה (1 ביולי 2025)}}
* '''מיקי (מכלוף) זוהר'''
שר התרבות והספורט
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]