כללי ההוצאה לפועל (נקיטת הליכים במסלול מזונות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי ההוצאה לפועל (נקיטת הליכים במסלול מזונות), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 2102|כללי ההוצאה לפועל (נקיטת הליכים במסלול מזונות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8718.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 20טו|סעיף 20טו}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|לחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}} (להלן – החוק), אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הגשת בקשה לביצוע פסק דין למזונות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: ניהול ההליך במסלול מזונות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הליכים למימוש החוב}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: כללי}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} כללים אלה אשר יחולו זולת אם הורה רשם ההוצאה לפועל (להלן – רשם) אחרת, נועדו להסדיר דרכים ומועדים לנקיטת הליכים במסלול מזונות, לרבות סדר נקיטת הליכים אשר יינקטו ביוזמת עובדי מסלול המזונות בלשכת ההוצאה לפועל (להלן – העובד), וכן להסדיר סוגי החלטות שיובאו לידיעת הזוכה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הגשת בקשה לביצוע פסק דין למזונות}}

{{ח:סעיף|2|פתיחת תיק חדש}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש זוכה שאינו המוסד לביטוח לאומי (להלן – זוכה פרטי) לבצע פסק דין למזונות, ימסור לו העובד איגרת הכוללת מידע על התנהלות ההליך במסלול מזונות ובמסלול רגיל (להלן – איגרת לזוכה) כדי שיבחר באיזה מן המסלולים המוצעים יבוצע פסק הדין; אם לא נכח הזוכה בעצמו בעת הגשת הבקשה, ישלח אליו העובד איגרת לזוכה, בהקדם האפשרי לאחר הגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} העובד יוודא מתן עדיפות לטיפול בבקשה של זוכה פרטי לביצוע פסק דין למזונות.

{{ח:סעיף|3|וידוא קיומם של מסמכים}}
{{ח:תת|(א)}} העובד יוודא כי עם הגשת בקשה לביצוע במסלול מזונות, מילא הזוכה הפרטי ”שאלון לזוכה“ (להלן – שאלון לזוכה) לפי {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל#תוספת 1 טופס 21ב|הטופס שבתוספת לתקנות ההוצאה לפועל, התש״ם–1979}} (להלן – התקנות), ומסר בו כל מידע שהיה בידו על החייב, העשוי לסייע בגביית החוב; העובד יוודא כי הזוכה חתם על ”הצהרת זוכה“ לפי {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל#תוספת 1 טופס 21ד|הטופס שבתוספת לתקנות}} (להלן – הצהרת זוכה) והצהיר על כך שהוא מעוניין לגבות את חוב המזונות במסלול המזונות.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה בקשה לביצוע במסלול מזונות על ידי בא כוח של זוכה פרטי, והזוכה לא נכח במעמד הגשת הבקשה, יוודא העובד כי בא כוח הזוכה מילא שאלון לזוכה ומסר את המידע הידוע לו על החייב, העשוי לסייע בגביית החוב; העובד ייצור קשר עם הזוכה, באמצעות בא כוחו או יזמנו באמצעות בא כוחו, כדי שישלים את פרטי השאלון לזוכה ויחתום על הצהרת זוכה.
{{ח:תת|(ג)}} העובד יוודא כי שולמה אגרה כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל (אגרות, שכר והוצאות)|בתקנות ההוצאה לפועל (אגרות, שכר והוצאות), התשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף|4|העברת תיק ממסלול רגיל למסלול המזונות}}
{{ח:ת}} ביקש זוכה פרטי או בא כוחו להעביר תיק ממסלול רגיל למסלול מזונות, יבקש העובד ממי מהם למלא בקשת ביצוע ושאלון לזוכה ויחתים את הזוכה על הצהרת זוכה.

{{ח:סעיף|5|קיום תיק נוסף}}
{{ח:ת}} עם הגשת בקשה לביצוע במסלול מזונות, יבדוק העובד אם קיים נגד החייב תיק נוסף במסלול מזונות בשל אותו פסק דין; אם קיים תיק נוסף כאמור, יפעל מנהל לשכת ההוצאה לפועל (להלן – מנהל הלשכה) לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 20יד|סעיף 20יד(ד) לחוק}} ויעביר את הבקשה ללשכת ההוצאה לפועל שבה מתנהל תיק ההפרשים, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 20יד|בסעיף האמור}}.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: ניהול ההליך במסלול מזונות}}

{{ח:סעיף|6|המצאת אזהרה}}
{{ח:תת|(א)}} עם פתיחת התיק ישלח העובד אזהרה לחייב; לאזהרה יצרף גם העתק של פסק הדין שבשלו נפתח התיק, אם לא הומצא לחייב קודם לכן, ואיגרת הכוללת מידע על התנהלות ההליך במסלול מזונות (להלן – איגרת לחייב).
{{ח:תת|(ב)}} התקבל מידע בדבר כתובתו של החייב, ישלח העובד את האזהרה לחייב בדואר רשום עם אישור מסירה; אזהרה שלא נמסרה לחייב או חזרה כ”לא נדרש“ או שהומצאה בהמצאה שאינה מלאה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|בחוק}}, ינסה העובד להמציאה לחייב במסירה אישית.
{{ח:תת|(ג)}} לא התקבל מידע בדבר כתובתו של החייב או שהאזהרה לא הומצאה לחייב משום שהכתובת המופיעה בתיק ההוצאה לפועל אינה כתובתו הנכונה, יעביר העובד אל מנהל הלשכה בקשה שיעשה שימוש בסמכותו לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 7ב|סעיף 7ב(א1) לחוק}}, ויפנה לגורמים שפורטו {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#תוספת 3|בתוספת השלישית לחוק}}, לאיתור כתובת החייב.

{{ח:סעיף|7|נקיטת הליכים בטרם המצאת אזהרה}}
{{ח:תת|(א)}} בכל שלב, לבקשת הזוכה, או אם העובד קיבל מידע שעלה ממנו חשש ממשי שהחייב עומד להבריח נכסים או לצאת את הארץ בלי לפרוע את החוב או להבטיח את פירעונו, או אם מתקיימות נסיבות אחרות המצדיקות כן, יעביר העובד לרשם בקשה לנקיטת הליך לרבות עיקול נכסי החייב או עיכוב יציאה מן הארץ, אף בטרם המצאת האזהרה; העובד יוודא כי לבקשה צורף תצהיר חתום בידי העובד או הזוכה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} העובד יעביר את החלטת הרשם, על נקיטת הליך או אי־נקיטת הליך כאמור, לידיעת הזוכה.

{{ח:סעיף|8|איתור בטלפון}}
{{ח:תת|(א)}} בהקדם האפשרי אחרי שליחת אזהרה, ואף בטרם המצאתה לחייב, ייצור העובד קשר טלפוני עם החייב כדי לנסות להביא לפירעון החוב, אם ניתן לאתר את מספר הטלפון שלו.
{{ח:תת|(ב)}} אם הוגשה בקשה לרשם לנקוט הליכים לפני המצאת האזהרה, לא ייצור העובד קשר כאמור בסעיף קטן (א) אלא לאחר שניתנה החלטת רשם לעניין זה ולאחר יישומה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7 לכללים אלה}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 7|סעיף 7(ה) לחוק}}, כדי שלא לסכל את האפשרות ליישומה.

{{ח:סעיף|9|יידוע החייב}}
{{ח:ת}} העובד יעדכן את החייב בשיחה כי נפתח נגדו תיק במסלול מזונות ונשלחה אליו אזהרה; כמו כן, ימסור העובד פרטים העולים מבקשת הביצוע לרבות סכום החוב והתשלומים החודשיים שנקבעו לו, מועד היווצרותו, הדרכים לתשלום, חובת היידוע החלה עליו לגבי תשלום שביצע שלא באמצעות הלשכה וכן יבהיר כי אי־הסדרת החוב עלולה לגרור נקיטת הליכים נגדו; נוסף על כך ינסה העובד לקבל ממנו פרטי התקשרות נוספים ולזמנו לפגישה אישית עמו.

{{ח:סעיף|10|בירור}}
{{ח:ת}} בכל שלב, לאחר המצאת האזהרה, יכול עובד לפנות לרשם כדי שיזמן את החייב לבירור אם התקיימו ההוראות הקבועות {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 69יא|בסעיף 69יא(א) לחוק}}; במקרה שהחייב זומן כאמור ולא הגיע לבירור, רשאי העובד לפנות לרשם בבקשה להבאת החייב בצו הבאה.

{{ח:סעיף|11|פריסת חוב העבר}}
{{ח:ת}} אם החייב משלם את דמי המזונות החודשיים במועדם, אך לא פרע את חוב העבר, יודיע העובד לחייב שעליו לשלם בהקדם את מלוא חוב מזונות העבר אלא אם כן ימציא לעובד אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} החלטת בית משפט בעניין;
{{ח:תת|(2)}} צו שנתן רשם ההוצאה לפועל לתשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות;
{{ח:תת|(3)}} הסדר בין הזוכה לחייב לתשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות, שניתן לגביו אישור של רשם ההוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|12|תיעוד הדיווחים בתיק}}
{{ח:ת}} בכל שלב, אם החייב דיווח על תקבול ששילם לזוכה שלא באמצעות הלשכה והזוכה לא דיווח על התקבול כמתחייב {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 20טז|בסעיף 20טז לחוק}}, יציין עובד מסלול המזונות את דבר הדיווח בתיק ויפנה לזוכה ויבקש את התייחסותו; אם לא הצליח לקבל את התייחסות הזוכה, יפנה לרשם לקבלת החלטה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הליכים למימוש החוב}}

{{ח:סעיף|13|נקיטת הליכים נגד רכוש החייב}}
{{ח:תת|(א)}} בחלוף מניין ימי האזהרה כקבוע {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 7א|בסעיף 7א לחוק}}, ואם החייב לא פרע את חובו ולא ניתנה החלטה לעיכוב הליכים בתיק, יינקטו הליכים כלהלן לפי המידע על החייב שמסר הזוכה, בסדר ובמדרג כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בחלוף מניין ימי האזהרה – לפי המידע שקיים בפתיחת התיק על נכסים בני עיקול כמפורט להלן, שבבעלות החייב, יפעל העובד לעיקולם לפי סמכויותיו; אין חשיבות לסדר נקיטת ההליכים בשלב זה, והעובד יכול לנקוט כמה הליכים במקביל:
{{ח:תתתת|(א)}} עיקול משכורת מתחדש;
{{ח:תתתת|(ב)}} עיקול כספי חייב הניתנים לעיקול לפי דין;
{{ח:תתתת|(ג)}} עיקול רכב – בשלב זה העיקול יהיה ברישום בלבד, למעט אם החליט הרשם אחרת בשל נסיבות התיק המיוחדות; לעניין זה, העובד יציין אם מתקיימות נסיבות מיוחדות בבקשה לרשם ובכלל זה: חוב גבוה, חשש להברחת הנכס בלא העברת בעלות וכיוצא באלה;
{{ח:תתתת|(ד)}} עיקול צד ג׳;
{{ח:תתתת|(ה)}} עיקול מיטלטלין לפי הצורך ולפי מידע שהתקבל מהזוכה;
{{ח:תתתת|(ו)}} אם החוב מעל 50,000 שקלים חדשים – עיקול מקרקעין; העיקול יהיה ברישום בלבד על זכויות החייב בנכס;
{{ח:תתת|(2)}} בחלוף 30 ימים מביצוע ההליכים שפורטו בפסקה (1), אם לא התקבלו כספים או שהתקבלו אך החוב לא נפרע, יוכל העובד לנקוט הליכים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לשלוח עיקול ברישום בתקשורת בין מחשבים לחברה מנהלת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}, ולתאגיד בנקאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:תתתת|(ב)}} לשלוח עיקול ברישום לחברות אשראי, למרכב״ה, ולהטיל עיקולים ברשות המסים;
{{ח:תתתת|(ג)}} להגיש בקשה לרשם לצוות על עיקול מתחדש כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 45ג|בסעיף 45ג לחוק}};
{{ח:תתת|(3)}} אחרי 30 ימים מביצוע ההליכים שפורטו בפסקה (2) יוודא העובד את קיומו של חשבון מעוקל ויפעל כלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} אם התקבלה תשובה חיובית מעיקול שבוצע, יפעל העובד למימוש כספים מעוקלים בחשבונות עובר ושב או שיפנה לרשם לקבלת הוראות למימוש נכס מעוקל אחר; בהגשת הבקשה לרשם יתחשב העובד בגובה החוב ובאופי הנכס המעוקל;
{{ח:תתתת|(ב)}} העובד יעקוב אחר החשבון המעוקל ויחדש עיקולים לפי הצורך;
{{ח:תתת|(4)}} בחלוף 45 ימים ממועד המצאת האזהרה –
{{ח:תתתת|(א)}} אם מתקיימות נסיבות {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 7ב|סעיף 7ב(א2) לחוק}}, יגיש העובד לרשם בקשה לצוות על מסירת מידע כאמור {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 7ב|בסעיף האמור}};
{{ח:תתתת|(ב)}} אם נשלח צו כאמור בפסקת משנה (א) והתקבל מידע חדש, ינקוט העובד הליך עיקול חדש לפי המידע שהתקבל;
{{ח:תתת|(5)}} אחרי שננקטו הליכים כאמור בפסקאות (1) עד (4), ועדיין נותרה יתרת חוב, רשאי העובד לפנות לרשם כדי שינקוט הליכים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תפיסת רכב;
{{ח:תתתת|(ב)}} בחובות הנמוכים מ־50,000 שקלים חדשים – לעקל את המקרקעין ברישום;
{{ח:תתתת|(ג)}} נקיטת הליכים למימוש נכס מקרקעין שאינו דירת מגורים – עוקל נכס מקרקעין ברישום, ומוצו שאר ההליכים בלא תוצאות, יעביר העובד בקשה לרשם למינוי כונס נכסים על הנכס שבבעלות החייב; לפני הגשת בקשה למינוי כונס כאמור, ינסה העובד לדבר עם החייב ולהסביר לו את משמעות ההליך; היו המקרקעין בבעלות משותפת של החייב והזוכה, יפנה העובד לזוכה לקבלת התייחסותו; לא יממש העובד נכס מקרקעין בבעלות משותפת בלא הסכמת הזוכה.
{{ח:תת|(ב)}} בהתאם לנסיבות התיק ואחרי שננקטו כל ההליכים כאמור בסעיף קטן (א) וכן הוטלו הגבלות וננקטו הליכי מאסר לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}} ועדיין נותרה יתרת חוב, יפנה העובד לרשם כדי שיפעל לנקיטת הליכים למימוש נכס מקרקעין המשמש דירת מגורים; העובד יגיש בקשה לרשם למינוי כונס נכסים על הנכס שבבעלות החייב, ואולם בטרם הגשת בקשה למינוי כונס נכסים כאמור ינסה העובד לדבר עם החייב ולהסביר לו את משמעות ההליך; היו המקרקעין בבעלות משותפת של החייב והזוכה, יפנה העובד לזוכה לקבלת התייחסותו.

{{ח:סעיף|14|הטלת הגבלות ומאסרים נגד החייב}}
{{ח:תת|(א)}} אחרי שננקטו הליכים נגד רכוש החייב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} ולא שולם החוב, וכן התקיימו התנאים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 66ב|בסעיף 66ב לחוק}}, יפעל העובד להטלת הגבלות כמפורט {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 66א|בסעיף 66א לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), ראה העובד שאין לחייב נכסים או מקורות הכנסה שעליהם הצהיר הזוכה, שניתן לעקלם לצורך פירעון החוב, וכי יש חשיבות מיוחדת להטלת הגבלות בטרם ננקטו הליכים לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}, יגיש העובד לרשם בקשה להטלת הגבלות על החייב אף בטרם ננקטו הליכים כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} משהוטלו הגבלות כאמור בסעיף קטן (א), ולא שולם מלוא החוב, רשאי העובד להגיש בקשה למאסר החייב בכפוף לתנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הזוכה הפרטי אישר זאת על גבי שאלון לזוכה שמילא בפתיחת התיק; זוכה פרטי שלא אישר נקיטת מאסר כאמור, ומוצו ההליכים האחרים נגד החייב, והחוב לא נגבה, רשאי העובד לפנות אליו לבירור אם הוא עומד בסירובו להפעלת פקודת מאסר;
{{ח:תתת|(2)}} אין הליכים אחרים שפגיעתם בחייב פחותה ושיש בהם כדי להביא לתשלום החוב; במקרה של הליך מכירת דירת מגורים יחידה של החייב או מכירת נכס אחר שהליך מכירתו מורכב ושההמתנה למימושו תפגע ביעילות ההליך באופן שיעלה על הפגיעה בחירות החייב, רשאי העובד להגיש בקשה כאמור לפני השלמת ההליכים;
{{ח:תתת|(3)}} העובד ישלח לזוכה הודעה על הכוונה ליזום מאסר זמן סביר מראש.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: שונות}}

{{ח:סעיף|15|מידע על תקבולים}}
{{ח:ת}} העובד יעביר לזוכה מידע על תקבולים שהתקבלו.

{{ח:סעיף|16|דיווח שנתי}}
{{ח:ת}} מדי שנה בשנה עד לפירעון מלוא החוב ימסור העובד לזוכה פרטי דיווח על הפעולות שננקטו לביצוע החוב במסלול המזונות ועל החלטות רשם שניתנו בתיק, למעט הודעות על מאסר או על עיכוב יציאה מן הארץ המדווחות עם קבלת ההחלטה; בהודעה יציין העובד כי הזוכה רשאי, בכל עת, להעביר את התיק למסלול הרגיל.

{{ח:סעיף|17|הודעות שיועברו לידיעת הזוכה}}
{{ח:ת}} העובד ישלח לזוכה הודעות כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} הודעה כי הוגשה בקשת חייב בטענת ”פרעתי“;
{{ח:תת|(2)}} החלטת רשם בבקשה לעיכוב יציאת החייב מהארץ;
{{ח:תת|(3)}} הודעה על הכוונה ליזום מאסר נגד החייב;
{{ח:תת|(4)}} החלטת רשם בבקשה לצו מאסר;
{{ח:תת|(5)}} הודעה על העברת תיק ממסלול מזונות למסלול רגיל או להפך לפי החלטת רשם;
{{ח:תת|(6)}} הודעה על החלטה לפי {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל#סעיף 19|תקנה 19 לתקנות ההוצאה לפועל, התש״ם–1979}}, בדבר העברת הליך ללשכה אחרת.

{{ח:סעיף|18|הודעות שיועברו לידיעת החייב}}
{{ח:ת}} הודעות לחייב במסלול מזונות יישלחו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|החוק}} ותקנותיו.

{{ח:חתימות|ד׳ באלול התש״ף (24 באוגוסט 2020)}}
* '''תומר מוסקוביץ'''
מנהל מערכת ההוצאה לפועל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]