תקנות למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר), התש״ן–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ן, 1006|תקנות למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5288.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים#סעיף 5|סעיפים 5}}, {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים#סעיף 16|16}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים#סעיף 18|ו־18}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|לחוק למניעת מפגעים, התשכ״א–1961}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום“ – חלק היממה מהשעה 06.00 עד השעה 22.00;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לילה“ – חלק היממה מהשעה 22.01 עד השעה 05.59 למחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סקלות 'A‏', 'C' או 'L'“ – סקלות השקלול המוגדרות בהתאם לתקן IEC;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן IEC“ – תקן מס׳ 651 של הועדה הבינלאומית לאלקטרוטכניקה (IEC) משנת 1979;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”dB(A)‎‏“, ”(dB(C‎‏“ או ”dB(L)‎“ – מצבי מדידת רעש בסקלות A‏, C או L;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תדירויות מרכזיות ב־1⁄3 אוקטבה“ – תדירויות רעש המוגדרות בהתאם לתקן הארגון הבינלאומי לתקינה (ISO) מספר 266 משנת 1965 (להלן – תקן ISO);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפלס רעש“ – עוצמת רעש הנקבעת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפלס רעש שווה ערך“ – מפלס הרעש המשתנה המחושב לפי הנוסחה הבאה:
{{ח:תתת}} \mathit{LA}_{\mathit{eq},T} = 10 \mathrm{Lg} \left[\frac{1}{t_2-t_1} \int\limits_{t_1}^{t_2} \frac{P^2_{(A)(t)}}{P^2_0} dt \right]
{{ח:תת}} לענין זה, ”\mathit{LA}_{\mathit{eq},T}“ – מפלס שווה הערך הרציף בסקלת ”A“ בפרק זמן T המתחיל ב־t_1 ומסתיים ב־t_2;
{{ח:תת}} ”\mathrm{Lg}“ – לוגריתמוס לפי בסיס 10;
{{ח:תת}} ”P_0“ – לחץ קול היחוס (20μPa);
{{ח:תת}} ”P_{(A)(t)}“ – לחץ הקול הרגעי בסקלת ”A“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – חוק התכנון והבניה);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה א׳“ – בנין המשמש כבית חולים, בית החלמה, בית הבראה, בית אבות או בית ספר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה ב׳“ – בנין באזור מגורים בהתאם לתכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה ג׳“ – בנין באזור שהמקרקעין בו משמשים למטרות מגורים ולאחד או יותר מהשימושים הבאים: מסחר, מלאכה, בידור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה ד׳“ – דירת מגורים באזור שהמקרקעין בו משמשים למטרות תעשייה, מסחר או מלאכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה ה׳“ – בנין המשמש למטרות תעשיה, מסחר או מלאכה באזור שהמקרקעין בו משמשים למטרות תעשיה, מסחר או מלאכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצב מדידה“ – ”איטי“, ”מהיר“, או ”שיא“ (”SLOW“‏ ”FAST“ או ”PEAK“), לפי הענין, או מצבים בעלי משמעות זהה המצויינים במד הרעש בשפה אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רעש הרקע“ – הרעש הנגרם על ידי סך כל מקורות הרעש המצויים בסביבה למעט מקור הרעש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רעש עם טון בולט“ – רעש שיש בו טונים בולטים ושמדידתו ב־(dB(L בתדירויות מרכזיות ב־1⁄3 אוקטבה מראה כי מפלס הרעש הנמדד בפס i עולה על הממוצע האריתמטי של מפסי הרעש הנמדדים בפסים הסמוכים i-1 ו־i+1 בשיעורים אלה:
{{ח:תת}} 15dB – בתחומים מ־25 עד 125 הרץ;
{{ח:תת}} 8dB – בתחומים מ־160 עד 400 הרץ;
{{ח:תת}} 5dB – בתחומים מ־500 עד 10,000 הרץ;
{{ח:תת}} ובלבד שהמפלס הנמדד בפס i עולה על שני המפלסים בפסים הסמוכים לו i-1 ו־i+1, כל אחד לחוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רעש התקפי“ – רעש בעל הופעה פתאומית ודעיכה מהירה, ומשך קצר, בדרך כלל פחות מ־1 שניה; כגון: רעש פיצוצים וקולות ירי או רעש אחר אשר בהימדדו מתקיים הפרש של 20dB ויותר בין שתי קריאות של מפלסי הרעש המרביים שנמדדו ב־(dB(L, כאשר מכשיר המדידה כוון למצב ”שיא“ או למצב ”איטי“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רעש פיצוצים בשכיחות נמוכה“ – רעש הנגרם כתוצאה מפיצוץ ואשר מתקיימים בו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שכיחותו איננה עולה על 4 פעמים בשבוע;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מתרחש בשעות שלאחר זריחת החמה ולפני שקיעתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רעש בתוך בנין“ – רעש שמקורו בתוך הבנין שבו מבוצעת מדידה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רעש מצטבר נמדד“ – רעש המקור כולל רעש הרקע.

{{ח:סעיף|2|רעש בלתי סביר}}
{{ח:ת}} רעש בלתי סביר לענין {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|החוק}} הוא כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} רעש אשר משכו הכולל ביום הוא כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בטור א׳ בתוספת הראשונה}}, ומפלסו הנמדד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}} עולה על הערך המפורט לגבי כל אחד מהמבנים בעמודה יום {{ח:פנימי|תוספת 1|בטור ב׳ באותה תוספת}};
{{ח:תת|(2)}} רעש אשר משכו הכולל בלילה הוא כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בטור א׳ בתוספת הראשונה}}, ומפלסו הנמדד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}} עולה על הערך המפורט לגבי כל אחד מהמבנים בעמודה לילה {{ח:פנימי|תוספת 1|בטור ב׳ באותה תוספת}};
{{ח:תת|(3)}} רעש פיצוצים בשכיחות נמוכה הנמדד לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5(ג)}} ושמפלסו עולה על הערך המפורט לגבי אחד מהמבנים בעמודה יום {{ח:פנימי|תוספת 1|בטור ב׳ בתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|3|קביעת מפלס הרעש}}
{{ח:תת|(א)}} מפלס הרעש לענין {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(1) ו־(2)}} הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מפלס רעש שווה ערך, בהתחשב בתרומת רעש הרקע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}};
{{ח:תתת|(2)}} מפלס רעש שווה ערך כאמור בפסקה (1), בתוספת 5dB לרעש עם טון בולט או לרעש התקפי;
{{ח:תתת|(3)}} מפלס רעש שווה ערך כאמור בפסקה (1), בתוספת 5dB לרעש התקפי עם טון בולט;
{{ח:תתת|(4)}} הגבוה מבין מפלסי הרעש שווי הערך, הנמדדים בתוך בנין, בשתי השיטות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5(ב)}}, לאחר תיקון לרעש רקע.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך קביעת מפלס הרעש לענין תקנת משנה (א)(2), יראו רעש עם טון בולט או רעש התקפי הנמשכים רק חלק ממשך הרעש הכולל הנמדד, כמפלס רעש שווה ערך שמשכו הוא אחד מאה:
{{ח:תתת|(1)}} כל משך זמן הרעש הנמדד;
{{ח:תתת|(2)}} משך אירוע הרעש עם הטון הבולט או הרעש ההתקפי בלבד, בתוספת 5dB.
{{ח:תתת|(ג)}} מפלס הרעש לענין {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(3)}} הוא מפלס רעש פיצוצים בשכיחות נמוכה המרבי הנמדד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5(ג)}}.

{{ח:סעיף|4|מד רעש}}
{{ח:ת}} מדידת מפלס הרעש תבוצע באמצעות מד רעש (Intergrating Sound Level Meter) מסוג 0, 1 או 2 בהתאם לדרישות תקן IEC.

{{ח:סעיף|5|אופן מדידת הרעש}}
{{ח:תת|(א)}} מדידת הרעש לענין {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(1) ו־(2)}} תיעשה כך:
{{ח:תתת|(1)}} מקום המדידה –
{{ח:תתתת|(א)}} בדירת מגורים – בחדרים המשמשים למגורים;
{{ח:תתתת|(ב)}} במקום שאינו דירת מגורים – בחדרים שבהם נמצאים בני אדם דרך כלל;
{{ח:תתת|(2)}} תנאי המדידה –
{{ח:תתתת|(א)}} במרכז החדר ובמרחק של מטר אחד לפחות מכל קיר ומכשול אחר;
{{ח:תתתת|(ב)}} בגובה שבין 120 ס״מ ו־150 ס״מ מהרצפה;
{{ח:תתתת|(ג)}} כאשר דלתות וחלונות החדר הפונים אל המרפסת וכלפי־חוץ פתוחים לרווחה ודלתות החדר הפנימיות הפונות כלפי פנים הדירה סגורות;
{{ח:תתתת|(ד)}} המיקרופון של מד הרעש יכוון כך שתתקבל במכשיר המדידה קריאה מרבית.
{{ח:תתת|(3)|(א)}} מד הרעש יכוייל סמוך לפני ביצוע המדידה בהתאם להוראות היצרן; מיד לאחר המדידה תבוצע בדיקת כיול; נמצא הפרש של 1dB או יותר בין קריאות מד הרעש בעת הכיול לפני המדידה ובבדיקת הכיול שלאחריה, יש לחזור על המדידה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מד הרעש יהיה במצב תקין ויכוון –
{{ח:תתתתת|(1)}} בהתאם להוראות היצרן;
{{ח:תתתתת|(2)}} למצב ”מהיר“ ובאין מצב ”מהיר“ – למצב ”איטי“;
{{ח:תתתתת|(3)}} לסקלת ”A“.
{{ח:תתת|(4)}} משך המדידה יארך זמן סביר בהתאם לנסיבות הענין ולא יפחת מ־10 שניות.
{{ח:תת|(ב)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(1) ו־(2)}} – כאשר הרעש בתוך בנין – תיעשה מדידת הרעש בתוך הבנין כאמור בתקנת משנה (א) לעיל וכן תיעשה מדידה נוספת כאשר דלתות וחלונות החדר הפונים אל המרפסת כלפי חוץ – סגורים.
{{ח:תת|(ג)}} מדידת הרעש לענין {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(3)}} תיעשה כך –
{{ח:תתת|(1)}} מד הרעש יוצב מחוץ לבנין במרחק של כ־7 מטרים ממנו, בכיוון מקור הרעש, ויכוון למצב ”איטי“ ולסקלת ”C“.
{{ח:תתת|(2)}} באין סקלה ”C“ במד הרעש, הוא יכוון למצב ”שיא“ ולסקלת תגובה ”L“.
{{ח:תת|(ד)}} מדידת רעש הרקע תיעשה במידת האפשר כאמור בתקנת משנה (א), ובאין אפשרות כזו – לפי שיקוליו המקצועיים של מבצע המדידה ובהתאם להנחיות המנהל הכללי של המשרד לאיכות הסביבה ולשיטות שיקבע.

{{ח:סעיף|6|תרומת רעש הרקע}}
{{ח:ת}} תרומת רעש הרקע תיקבע באמצעות מדידות אמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5(ד)}} כלהלן:
{{ח:תת|(1)}} כאשר הרעש הנמדד המצטבר גבוה מרעש הרקע בפחות מ־3dB(A)‎ – תחושב תרומת רעש הרקע בשיטה המקצועית המהימנה והמתאימה ביותר לפי שיקוליו המקצועיים של מבצע המדידה;
{{ח:תת|(2)}} כאשר הרעש המצטבר הנמדד גבוה מרעש הרקע ב־3dB(A)‎ עד 10db(A)‎ – תחושב תרומת רעש הרקע לפי טבלת החישוב {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת השניה}};
{{ח:תת|(3)}} כאשר הרעש המצטבר הנמדד גבוה מרעש הרקע ב־10dB(A)‎ ויותר – לא תחושב תרומת רעש הרקע.

{{ח:סעיף|7|עיון בחומר}}
{{ח:ת}} ניתן לעיין בתקן IEC ובתקן ISO במשרד לאיכות הסביבה, ירושלים, בשעות העבודה המקובלות.

{{ח:סעיף|8|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה אינן באות לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|תקנות למניעת מפגעים (מניעת רעש)|תקנות למניעת מפגעים (מניעת רעש), התשכ״ו–1966}}, והוראות כל דין אחר.

{{ח:סעיף|9|סייגים לתחולה}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} לא יחולו על רעש שמקורו באלה:
{{ח:תתת|(1)}} מטוס;
{{ח:תתת|(2)}} רכבת;
{{ח:תתת|(3)}} כלי רכב;
{{ח:תתת|(4)}} ציוד בניה כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות מניעת מפגעים (רעש בלתי סביר מציוד בניה)|בתקנות מניעת מפגעים (רעש בלתי סביר מציוד בניה), התשל״ט–1979}} (להלן – תקנות רעש בניה).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) יחולו הוראות תקנות אלה על –
{{ח:תתת|(1)}} מקום עסק המשמש למכירת כלי רכב, להשכרתם או לתיווך בהם או על עסק המשמש מקום לחניית 25 כלי רכב או יותר במגרש, במיתקן או במוסך, כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)|בצו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשל״ג–1973}}.
{{ח:תתת|(2)}} ציוד בניה כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מניעת מפגעים (רעש בלתי סביר מציוד בניה)|בתקנות רעש בניה}}, הנמצא ומופעל במקום כלשהו דרך קבע.

{{ח:סעיף|10|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר), התשל״ז–1977 – בטלות.

{{ח:סעיף|11|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שישים ימים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}

משך הרעש	מפלס הרעש ב־dB(A)‎

מבנה א׳	מבנה ב׳	מבנה ג׳	מבנה ד׳	מבנה ה׳

יום	לילה	יום	לילה	יום	לילה	יום	לילה	יום	לילה

1.	עולה על 9 שעות	45	50	55	55	70

2.	עולה על 3 שעות אך אינו עולה על 9 שעות	50	55	60	60	75

3.	עולה על שעה אך אינו עולה על 3 שעות	55	60	65	65	80

4.	עולה על 30 דקות	35	40	40	40	70

5.	עולה על 15 דקות אך אינו עולה על שעה	60	65	70	70	85

6.	עולה על 10 דקות אך אינו עולה על 30 דקות	40	45	45	45	75

7.	עולה על 5 דקות אך אינו עולה על 15 דקות	65	70	75	75	90

8.	עולה על 2 דקות אך אינו עולה על 5 דקות	70	75	80	80	95

9.	אינו עולה על 10 דקות	45	50	50	50	80

10.	אינו עולה על 2 דקות	75	80	85	85	100

מפלס הרעש ב־dB(C)‎

11.	רעש פיצוצים בשכיחות נמוכה(*)	109	–	109	–	114	–	114	–	114	–

{{ח:ת}} {{מוקטן|* כאשר אין במכשיר המדידה סקלה ”C“ ניתן למדוד את שיא הרעש ולהשוותו לערכים המרביים המפורטים להלן:}}
{{ח:תת}}

מבנים ג׳–ה׳ {{ש}} dB(L)‎	מבנים א׳–ב׳ {{ש}} dB(L)‎	גבול התדירויות התחתון בתגובה ליניארית {{ש}} (FLAT) של מכשיר המדידה (HZ)

140	135	0.1

137	132	2.0	0.1

135	130	6.0	2.0

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(2)}})}}}}
{{ח:קטע3||גראף התיקון לרעש הרקע}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} [[Image:גראף התיקון לרעש הרקע.jpg|center|350px|link=]]

{{ח:חתימות|כ״ב בתמוז התש״ן (15 ביולי 1990)}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה והשר לאיכות הסביבה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]