תקנות הבטחת הכנסה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבטחת הכנסה, התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 590|תקנות הבטחת הכנסה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4316.pdf}}, {{ח:תיבה|630|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4320.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 82|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4412.pdf}}, {{ח:תיבה|1036|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4475.pdf}}, {{ח:תיבה|1059|תיקון (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4477.pdf}}, {{ח:תיבה|1500|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4500.pdf}}, {{ח:תיבה|1625|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4508.pdf}}, {{ח:תיבה|1894|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4723.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 66|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4533.pdf}}, {{ח:תיבה|679|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4572.pdf}}, {{ח:תיבה|866|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4583.pdf}}, {{ח:תיבה|2119|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4676.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 1714|תיקון מס׳ 2 [תשמ״ד] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4835.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 234|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4878.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 784|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5346.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 384|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5395.pdf}}, {{ח:תיבה|885|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5428.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 790|הוראת שעה [תשנ״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5520.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 42|תיקון [תשנ״א] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5552.pdf}}, {{ח:תיבה|846|הוראת שעה [תשנ״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5595.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 2|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5624.pdf}}, {{ח:תיבה|597|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5655.pdf}}, {{ח:תיבה|672|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5658.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 584|הוראת שעה [תשנ״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5737.pdf}}, {{ח:תיבה|584|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5737.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 700|הוראת שעה [תשנ״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5831.pdf}}, {{ח:תיבה|701|תיקון [תשנ״א] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5831.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 386|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5879.pdf}}, {{ח:תיבה|556|תיקון [תשנ״א] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5887.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 224|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6013.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 249|תיקון [תשנ״א] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6075.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 276|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6143.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 35|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6272.pdf}}, {{ח:תיבה|110|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6281.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 202|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6730.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 5|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7165.pdf}}, {{ח:תיבה|8|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7165.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 1032|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7955.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1441|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8116.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ד, 1053|עדכון סכומים לעניין שווי רכב|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7366.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 1703|עדכון סכומים לעניין שווי רכב|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8631.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1472|עדכון סכומים לעניין שווי רכב|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11815.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיפים 2(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 3|3(4)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 4|4(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|5(ד)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 7|7(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 9|9(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 10|10(3)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 11|11}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 30|30(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 31|31(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 32|ו־32}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|לחוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}}, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן רפואי“ – בית חולים או מרפאה של קופת חולים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טיפול רפואי“ – טיפול הניתן במיתקן רפואי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת חולים“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא מוסמך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה)|בתקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה), התשט״ז–1956}}.

{{ח:סעיף|1א|זכאות למי שטרם מלאו לו 20 שנה|תיקון: תשנ״ה, תשס״ב, תשס״ד}}
{{ח:ת}} תושב ישראל שמתקיימים בו תנאי הזכאות לגימלה זכאי לגימלה, בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}}, אף אם טרם מלאו לו עשרים שנה, אם הוא אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא נשוי, אלמן או גרוש;
{{ח:תת|(2)}} הוא הורה לילד שבהחזקתו;
{{ח:תת|(3)}} היא בהריון ואינה גרה עם הוריה, או עם אחד מהם;
{{ח:תת|(4)}} היא בהריון וגרה עם הוריה המקבלים גימלה, או עם אחד מהם המקבל גימלה;
{{ח:תת|(5)}} מלאו לו שמונה עשרה שנים והוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} מתקיימים בו תנאי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|פסקה (1) שבסעיף 2(א) לחוק}}, למעט אם הוכר כבלתי ניתן להשמה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הבטחת הכנסה (כללי זכאות והוראות ביצוע)#סעיף 8|תקנה 8(ב) לתקנות הבטחת הכנסה (כללי זכאות והוראות ביצוע), התשמ״ב–1982}} (להלן – תקנות הזכאות);
{{ח:תתת|(ב)}} הוא נקלע למצב מצוקה חמור עקב אסון או מאורע פתאומי בלתי צפוי; זכאות לגימלה לפי פסקת משנה זו תהא לתקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4(6)}};
{{ח:תתת|(ג)}} שולמה לו גימלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} לפני הגיעו לגיל שמונה עשרה ומתמלאים בו תנאי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}} והוא נטוש כמשמעו {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)(2)}}, או יתום, כמשמעו {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)(1)}}, אף אם אין עיקר זמנו מוקדש לסיום לימודיו במוסד חינוכי על יסודי;
{{ח:תתת|(ד)}} הוא ריצה ששה חודשי מאסר רצופים לפחות – כל עוד לא חלפה תקופה של חודשיים למן יום שחרורו; זכאות לגימלה לפי פסקת משנה זו תהא לתקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4(5)}}.

{{ח:סעיף|2|סייגים להוראות {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2}} – ילדים|תיקון: תשנ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} תושב ישראל זכאי לגימלה, בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}}, אף אם אין מתקיימים בו התנאים {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבסעיף 2 לחוק}}, אם הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא ילד יתום משני הוריו או הוא ילד יתום מהורה אחד והורהו השני הוא נעדר, ואם מלאו לו שמונה עשרה שנים וטרם מלאו לו עשרים שנים – בתנאי שעיקר זמנו מוקדש לסיום לימודיו במוסד חינוכי על יסודי;
{{ח:תתת|(2)}} הוא ילד שהוריו נטשו אותו בישראל – ובלבד שאחד מהוריו הוא תושב ישראל – או הוא ילד, שהורהו שהוא תושב ישראל נטש אותו בישראל, והורהו השני נפטר, אינו מתגורר עמו ונבצר ממנו דרך קבע מלמלא חובותיו כלפי הילד, או הוא נעדר – כל עוד אין אוצר המדינה או רשות מקומית נושאים בהחזקתו.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בתקנת משנה (א) לא יחול על ילד מאומץ הנמצא במשמורתו של ההורה המאמץ.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו, ”נעדר“ פירושו אחד מאלה –
{{ח:תתת|(1)}} גר דרך קבע בחוץ לארץ;
{{ח:תתת|(2)}} עקבותיו נעלמו;
{{ח:תתת|(3)}} לא ידוע.

{{ח:סעיף|3|סייגים להוראות {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}}|תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ג־4, תשמ״ו, תשנ״ח, תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} תושב ישראל זכאי לגימלה, בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}}, אף אם אין מתקיים בו אחד מהתנאים {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבפסקאות (1) עד (7) שבסעיף 2(א) לחוק}}, אם הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא נשואה לאדם שמלאו לו 65 שנים;
{{ח:תתת|(1א)}} היא היתה נשואה לאדם שמלאו לו 65 שנים ונתאלמנה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא אב שבהשגחתו הבלעדית ילד שטרם מלאו לו שבע שנים, ואינו עובד מאחר שעיקר זמנו מוקדש לטיפול בילדיו;
{{ח:תתת|(3)}} עיקר זמנו מוקדש לטיפול בבן משפחה חולה הזקוק להשגחה תמידית בביתו תקופה של ארבעים וחמישה ימים לפחות, הוא טיפל בו תקופה כאמור בתכוף להגשת התביעה ומתגורר עמו באותה דירה; ”בן משפחה“, לענין פסקה זו – הורה, בן או בת;
{{ח:תתת|(4)}} הוא ריצה מאסר של ששה חדשים רצופים לפחות – כל עוד לא חלפה התקופה שמיום שחרורו ועד לתום החדשיים שלאחריו;
{{ח:תתת|(5)}} הוא נקלע למצב מצוקה חמור עקב אסון או מאורע פתאומי בלתי צפוי;
{{ח:תתת|(6)}} היא אם במשפחת אומנה שאישר משרד העבודה והרווחה, המטפלת בילד שטרם מלאו לו 7 שנים; לענין זה, ”משפחת אומנה“ – למעט אומנה יומית ואומנה בחלק משעות היממה.
{{ח:תת|(ב)}} מתקיים באדם האמור בתקנת־משנה (א)(2) או (3) והוא זכאי לתשלום ממקור כלשהו בעד תקופת אי־עבודתו, יהיה זכאי לגימלה אם התשלום שהוא זכאי לו נמוך מסכום הגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|סעיף 5(א)(1) לחוק}}.
{{ח:תת|(ג)}} תקנת משנה (א)(3) לא תחול:
{{ח:תתת|(1)}} על המטפל בבנו או בבתו החולים, אם בן־זוגו זכאי לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א)(4) או (5) לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} על המטפל בבן משפחה חולה, אם אדם אחר זכאי לגימלה בשל טיפול באותו חולה;
{{ח:תתת|(3)}} על המטפל בבן משפחה חולה, אם החולה מקבל קצבה לשירותים מיוחדים לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (מתן שירותים מיוחדים לנכים)|תקנות הביטוח הלאומי (מתן שירותים מיוחדים לנכים), התשל״ט–1978}}.

{{ח:סעיף|4|תקופת הזכאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}|תיקון: תשמ״ו, תשנ״ה־2, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} הזכאות לגימלה תהיה –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(2)}} לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(א)(1א)}} – לתקופה שלא תעלה על ששה חדשים רצופים מתום החודש שבו נתאלמנה;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(4)}} לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(א)(3)}} – לתקופה שלא תעלה על ששה חודשים רצופים; הוראה זו לא תחול אם בן המשפחה החולה נעשה זקוק להשגחה תמידית לאחר הגיעו לגיל ששים וחמש שנים – בגבר וששים שנים – באשה;
{{ח:תת|(5)}} לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(א)(4)}} – לתקופה שלא תעלה על שני חדשים רצופים;
{{ח:תת|(6)}} לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(א)(5)}} – לתקופה שלא תעלה על שני חדשים רצופים.

{{ח:סעיף|5|סייג להוראת {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(ב) לחוק}}|תיקון: תשנ״ב־2, תשנ״ג, תשנ״ד־2, תשנ״ו, תשנ״ז, תשס״ב, תשס״ד}}
{{ח:ת}} התנאי לזכאות לגימלה שהתובע היה תושב ישראל עשרים וארבעה חדשים רצופים לפני הגשת תביעתו, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|בסעיף 2(ב) לחוק}}, לא יחול על:
{{ח:תת|(1)}} אדם המקבל קיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יג|פרק י״ג לחוק הביטוח}};
{{ח:תת|(2)}} אדם שהיה זכאי לגימלה לולא התנאי האמור, ובלבד שבבן־זוגו מתקיימים תנאי הזכאות לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2 לחוק}};
{{ח:תת|(3)}} אדם שהתנאי האמור אינו חל על בן־זוגו;
{{ח:תת|(4)}} אדם הנמצא בישראל שנים עשר חודשים לפחות לפני הגשת תביעתו וטרם חלפו 5 שנים מיום שהתמלא בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} נכנס לראשונה לישראל באשרת עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, התש״י–1950}} (להלן – חוק השבות);
{{ח:תתת|(ב)}} ניתנה לו תעודת עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות}};
{{ח:תתת|(ג)}} ניתנה לו תעודה של אזרח עולה ממשרד הקליטה;
{{ח:תתת|(ד)}} נכנס לישראל באשרה א5 לפי {{ח:חיצוני|תקנות הכניסה לישראל|תקנות הכניסה לישראל, התשל״ד–1974}}, אם הוא זכאי לסל קליטה ממשרד הקליטה;
{{ח:תת|(5)}} מי שהתמלא בו אחד המנויים בפסקה (4)(א) עד (ד), אף אם חלפו חמש שנים ובלבד שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הורה יחיד;
{{ח:תתת|(2)}} מתקיים בו האמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|בסעיף 2(א)(1) לחוק}};
{{ח:תתת|(3)}} מתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(א)(5) לתקנות אלה}} או {{ח:חיצוני|תקנות הבטחת הכנסה (כללי זכאות והוראות ביצוע)#סעיף 1|בתקנה 1(1) ו־(2) לתקנות הזכאות}};
{{ח:תתת|(4)}} הוא זכאי לגמלה כמי שנפרד מבן זוגו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנה 7}}.

{{ח:סעיף|5א|זכאי שיצא את ישראל|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} זכאי שיצא את ישראל לצורך קבלת טיפול רפואי מחוץ לישראל, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 14א|בסעיף 14א(ד)(3) לחוק}}, זכאי לתשלום גימלה לתקופה שאינה עולה על שישה חודשים, ובלבד שהמציא אישור של קופת חולים בדבר קבלת הטיפול הרפואי מחוץ לישראל.

{{ח:סעיף|6|מוסד|תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ג־4, תשנ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} כמוסד לענין {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 3|סעיף 3(4) לחוק}} ייחשב –
{{ח:תתת|(1)}} כל מוסד להשכלה גבוהה שהוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, וכן מוסד הטעון היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 21א|סעיף 21א לאותו חוק}};
{{ח:תתת|(2)}} מוסד אחר ללימודים על־תיכוניים;
{{ח:תתת|(3)}} ישיבה ומוסד תורני;
{{ח:תתת|(4)}} מוסד להכשרת כוהני דת;
{{ח:תתת|(5)}} מוסד לימודים אחר שבו מלמדים באופן שיטתי תלמידים, למעט –
{{ח:תתתת|(א)}} מוסד לימודים שאין במטרותיו להכשיר את תלמידיו לבחינות ממשלתיות או למתן השכלה המוכרת על־ידי משרד ממשלתי או לפי כל דין;
{{ח:תתתת|(ב)}} מוסד שבו ניתנת הכשרה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|בסעיף 2(א)(2) לחוק}} – אם מקבל ההכשרה היה זכאי לגימלה לולא האמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 3|בסעיף 3(4) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} מוסד לימודים שמסלול הלימודים בו אינו עולה על 12 חודשים וכן מוסד המכשיר את תלמידיו להשלמת השכלה תיכונית, אף אם אין מתקיים בהם האמור בפסקת משנה (א), ובלבד שלגבי זכאי לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א)(2) לחוק}}, בתנאי נוסף, שהלימודים במוסד מתקיימים בשעות הערב.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} תקנת משנה (א) לא תחול לגבי זכאי שהוא ילד;
{{ח:תתת|(2)}} תקנת משנה (א)(5) לא תחול לגבי זכאי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(א)(3)}} המטפל בהורהו החולה והלומד במוסד לימודים בשעות הערב לא יותר משתים עשרה שעות בשבוע לשם השלמת השכלה תיכונית או הכשרה מקצועית.

{{ח:סעיף|6א|הקלות להורה עצמאי לומד|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} הורה עצמאי שלומד בהתאם לתנאים {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 3|שבפסקה (1) לסעיף 3(4)(ב) לחוק}}, והיקף השעות שבהן הוא לומד כאמור או עובד אינו פחות מ־36 שעות שבועיות בממוצע, יראו בו, לעניין {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 3|פסקה (2) לסעיף האמור}}, כמי שעומד בתנאי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א)(2) לחוק}}.

{{ח:סעיף|7|זכאות בנפרד של כל אחד מבני זוג|תיקון: תשמ״ו, תשנ״ה־3, תשס״ב, תשס״ד}}
{{ח:ת}} זכאותו לגימלה של כל אחד מבני זוג לא תהיה מותנית בכך שמתקיימים גם בבן זוגו תנאי הזכאות לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2 לחוק}} כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 4|בסעיף 4(א) לחוק}}, כל עוד מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} אחד מבני הזוג נמצא במעצר או במאסר 30 ימים רצופים לפחות, או שהוא נמצא במאסר על פי פסק דין של בית משפט, שדן אותו למאסר של שלושה חדשים לפחות;
{{ח:תת|(2)}} בני הזוג חיים בנפרד שלא תחת קורת גג אחת, בן הזוג האחד אינו מכלכל את בן זוגו תקופה של 30 ימים רצופים לפחות, ומתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} בן הזוג הגיש לבית משפט או לבית דין תביעה למזונות, ופעל בסבירות כדי לאפשר לבית המשפט או לבית הדין לפסוק בתובענה, וכל עוד לא נפסקו מזונות;
{{ח:תתת|(ב)}} אחד מבני הזוג מקבל קצבת נכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 200|סעיף 200 לחוק הביטוח}}, ואין לו הכנסה אחרת;
{{ח:תתת|(ג)}} הם חיים בנפרד שלא תחת קורת גג אחת 12 חודשים רצופים לפחות;
{{ח:תת|(3)}} בני הזוג אינם מנהלים משק בית משותף, ואחד מבני הזוג חויב בפסק דין בתשלום מזונות לבן זוגו והוא אינו מכלכלו; פסקה זו לא תחול אם כל אחד מבני הזוג זכאי לגימלה, והם חיים תחת קורת גג אחת;
{{ח:תת|(4)}} המוסד לביטוח לאומי שוכנע שאחד מבני הזוג נמנע מהגשת תביעה למזונות נגד בן זוגו, שאינו מכלכלו, בשל איום של ממש בחבלה גופנית; פסקה זו לא תחול אם כל אחד מבני הזוג זכאי לגימלה, והם חיים תחת קורת גג אחת;
{{ח:תת|(5)}} בן הזוג, המתגורר עם הזכאי, אינו תושב ישראל.

{{ח:סעיף|7א|חזקת יחיד לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנה 7}}|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} על זכאי שנקבעה לו זכאות לגמלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנה 7}} (לענין תקנה זו – הזכאי) יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} לא היה בהחזקתו של הזכאי ילד, ייחשב הזכאי כיחיד לענין {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12|סעיף 12 לחוק}};
{{ח:תת|(2)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 15|סעיף 15 לחוק}} לא יחולו על בן זוגו של זכאי שנפטר.

{{ח:סעיף|8|שיעור הגימלה|תיקון: תשמ״ו, תשנ״ה־3}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הגימלה לזכאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנות 1}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3(א)(2) עד (5)}} תהיה בשיעור הרגיל כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|בסעיף 5(א)(1) לחוק}} ובכפוף לאמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|בסעיף 5(ב) ו־(ג) לחוק}}; ואולם משיעור הגימלה לזכאית לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(4)}} יופחת סכום השוה ל־5% מהשכר הממוצע;
{{ח:תתת|(2)}} היתה אשתו של זכאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(א)(2)}} מאושפזת במוסד – תהיה הגימלה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 6|בסעיף 6(ד) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} הגימלה לזכאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} תהיה בשיעורים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לילד אחד – 25% מהשכר הממוצע פחות נקודת קיצבה;
{{ח:תתת|(2)}} לשני ילדים – 37.5% מהשכר הממוצע פחות שתי נקודות קיצבה;
{{ח:תתת|(3)}} לכל ילד נוסף – 10% מהשכר הממוצע.
{{ח:תת|(ג)}} הגימלה לזכאי {{ח:פנימי|סעיף 7|שתקנה 7}} חלה עליו תהיה בשיעור הרגיל, ואם מתקיים בו התנאי האמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|בסעיף 2(א)(4) לחוק}} – בשיעור המוגדל, המשתלמים לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|סעיף 5(א) לחוק}} ליחיד, בהתאם להרכב משפחתו, ובכפוף לאמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|בסעיף 5(ב) ו־(ג) לחוק}}, ואולם הגימלה לזכאי שנתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בתקנה 7(1)}} תהיה בשיעור המשתלם לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|סעיף 5(א)(2)(ב) לחוק}} להורה יחיד, והגימלה לזכאי שנתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בתקנה 7(5)}}, תהיה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 6|בסעיף 6(ד) לחוק}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (ג), הגימלה לזכאי שנפסקו לזכותו מזונות תהיה בסכום השווה להפרש שבין הסכום המתקבל לפי תקנת־משנה (ג) לבין סכום המזונות שנקבע בפסק הדין.

{{ח:סעיף|9|סכומים קובעים|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ג־3, תשמ״ג־4, תשמ״ג־5, תשמ״ד־2, תשמ״ד־3, תשמ״ד־4, תשמ״ה, תשנ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|תקנה 21(ג)}} תוקפה של התקנה אמור היה לפקוע ביום 30.6.1984, אך התקנה תוקנה מאוחר יותר):}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנות אלה, ”נקודת זיכוי“ – סכום השווה לנקודת זיכוי כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 33א|בסעיף 33א לפקודה}}, מחולק ב־12.
{{ח:תת|(ב)}} לענין {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 7|סעיף 7 לחוק}}, יהיו הסכומים הקובעים, לגבי סוגי הזכאים לגימלה המפורטים להלן, הסכומים המחושבים באחוזים מהשכר הממוצע או הסכומים המחושבים לפי מספר נקודות הזיכוי המפורט לצידם, לפי הסכום הגבוה יותר:
{{ח:תתת|(1)}} יחיד – 33% מהשכר הממוצע או 11.25 נקודות זיכוי;
{{ח:תתת|(2)}} שני בני זוג – 47% מהשכר הממוצע או 16.25 נקודות זיכוי;
{{ח:תתת|(3)}} שני בני זוג שעמם ילד – 53% מהשכר הממוצע או 16.25 נקודות זיכוי;
{{ח:תתת|(4)}} שני בני זוג שעמם שני ילדים לפחות – 59% מהשכר הממוצע או 16.25 נקודות זיכוי – אם האשה אינה עובדת, או 21.25 נקודות זיכוי – אם האשה עובדת;
{{ח:תתת|(5)}} יחיד שעמו ילד, למעט אלמן או אלמנה – 47% מהשכר הממוצע פחות נקודת קיצבה או 21.25 נקודות זיכוי;
{{ח:תתת|(6)}} יחיד שעמו שני ילדים לפחות, למעט אלמן או אלמנה – 53% מהשכר הממוצע פחות נקודת קיצבה או 21.25 נקודות זיכוי.
{{ח:תת|(ב1)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב), יהיו הסכומים הקובעים, לגבי הזכאים לגימלה בשיעור מוגדל, הסכומים המחושבים כאמור בתקנת משנה (ב), ובלבד שהאחוזים מהשכר הממוצע הנקובים בה יוגדלו:
{{ח:תתת|(1)}} לפי פסקה (1) – ב־5%;
{{ח:תתת|(2)}} לפי פסקאות (2) עד (6) – ב־7.5%.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב), הסכום הקובע לגבי יחיד שהוא אלמן או אלמנה המקבלים קצבת שאירים או קצבת תלויים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}}, יהיה הסכום המתקבל לפי תקנת משנה (ב)(1) או (ב1)(1), לפי הענין, בתוספת סכום קצבת השאירים המשתלמת לו, ואם משתלמת לו קצבת תלויים – בתוספת סכום השווה ל־20% מהשכר הממוצע.
{{ח:תת|(ד)}} הסכומים הקובעים המחושבים באחוזים מהשכר הממוצע יעודכנו במועדים ובשיעורים שבהם מעודכנת הגימלה.

{{ח:סעיף|10|הכנסה מנכס|תיקון: תשמ״ו, תשנ״א, תשנ״ד, תשנ״ו־2, תשנ״ז־2, תשנ״ח־2, תשע״ג, תשע״ג־2, [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} כהכנסה חודשית מנכס יראו את השיעורים הנקובים בפסקאות (2) ו־(3) להלן לפי העניין, מחולקים ב־12, אף אם אין מופקת ממנו הכנסה, או את סכום ההכנסה החודשית המופקת ממנו בפועל – לפי הסכום הגבוה יותר:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין תקנת משנה זו –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הייעוד התכנוני“ – הייעוד שנקבע לנכס בתכנית;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”ייעוד הנכס“ – הייעוד התכנוני, ולגבי נכס שהשימוש שנעשה בו בפועל, אינו תואם את הייעוד התכנוני שלו – הייעוד שנעשה בפועל;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מילווה קצר מועד“ – מילווה קצר מועד, שהוצא לפי {{ח:חיצוני|חוק מילווה קצר מועד|חוק מילווה קצר מועד, התשמ״ד–1984}}, שיתרת תקופתו למסחר היא 12 חודשים;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”ש״ח“ – שקלים חדשים;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שיעור הריבית“ – ממוצע של התשואות היומיות שפרסם בנק ישראל לגבי מילווה קצר מועד, במהלך השנתיים שקדמו ל־30 בנובמבר של כל שנה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תכנית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:תתת|(2)}} כהכנסה מנכס מקרקעין, יראו את השיעורים האלה לפי ייעודו של הנכס:
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי נכס המשמש לצורכי חקלאות – 0%; על חלק הנכס העולה על 250,000 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 302,891 ש״ח)}} ייווספו השיעורים {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}, לפי האמור בפסקה (5);
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי נכס המשמש למגורים – סכום השווה ל־3% משוויו; על חלק הנכס העולה על 250,000 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 302,891 ש״ח)}} ייווספו השיעורים {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}, לפי האמור בפסקה (5);
{{ח:תתתת|(ג)}} לגבי נכס המשמש לצורכי מסחר – סכום השווה ל־5% משוויו; על חלק הנכס העולה על 250,000 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 302,891 ש״ח)}} ייווספו השיעורים {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}, לפי האמור בפסקה (5);
{{ח:תתת|(3)}} כהכנסה מנכס שאינו נכס מקרקעין יראו סכום השווה לשיעור הריבית משוויו של הנכס; על חלק הנכס העולה על 100,000 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 121,157 ש״ח)}} ייווספו השיעורים {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}, לפי האמור בפסקה (5);
{{ח:תתת|(4)}} הודעה על שיעור הריבית המעודכן תפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט של המוסד לביטוח לאומי {{ח:חיצוני|https://www.btl.gov.il|שכתובתו www.btl.gov.il}};
{{ח:תתת|(5)}} לשיעורים הקבועים בפסקאות (2) ו־(3), ובכפוף לאמור בהן, ייווסף השיעור הנקוב {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, לפי שווי הנכס, מחולק ב־12;
{{ח:תתת|(6)}} הסכומים האמורים בפסקה (2) {{ח:פנימי|תוספת|ובתוספת}} יעודכנו בשיעורים ובמועדים שבהם מעודכן הסכום שאינו מובא בחשבון.
{{ח:תת|(ב)}} שווי הנכס לענין תקנת־משנה (א) ייקבע בהתאם לשומה או לקביעה האחרונה שנעשתה לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}, או בהתאם להערכה של שמאי מוסמך, ובמיטלטלין – גם לפי הצהרת התובע בכתב, הנתמכת בתעודות עם פירוט הנתונים הדרושים לקביעת השווי – הכל לפי בחירת המוסד לביטוח לאומי.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנה זו, היה הנכס רכב, ינוכה מהגמלה סכום חודשי השווה לאחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי עובד שהוא בעל רכב ששוויו עולה על 17,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לנובמבר 2012; בשנת 2025, 19,150 ש״ח)}} – סכום השווה ל־3% מההפרש שבין שווי הרכב ל־17,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לנובמבר 2012; בשנת 2025, 19,150 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שאינו עובד שהוא בעל רכב ששוויו עולה על 9,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לנובמבר 2012; בשנת 2025, 10,137 ש״ח)}} – סכום השווה ל־3% מהפרש שבין שווי הרכב ל־9,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לנובמבר 2012; בשנת 2025, 10,137 ש״ח)}};
{{ח:תת}} בתקנת משנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – אחד מאלה, ולגבי פסקאות (2) ו־(3), למשך התקופות הנקובות בהן:
{{ח:תתתת|(1)}} מי שיש לו הכנסה חודשית מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|או (2) לפקודה}} (בהגדרה זו – הכנסה מעבודה), בסכום העולה על 25% מהשכר הממוצע, או בסכום העולה על 17% מהשכר הממוצע אם הוא או בן זוגו הגיעו לגיל פרישה;
{{ח:תתתת|(2)}} תובע גמלה שפוטר מעבודתו ואין לו הכנסה מעבודה ובלבד שבשלושת החודשים שקדמו לפיטורים השתלמה לו גמלה, הוא היה בעל רכב והוא היה עובד כאמור בפסקה (1) – בשלושת החודשים שלאחר מועד הפיטורים; לעניין זה, ”פוטר“ – לרבות התפטרות בנסיבות שהיו מזכות אותו בדמי אבטלה בעד 90 הימים הראשונים מיום הפסקת העבודה, לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 166|סעיף 166(ב) לחוק הביטוח}};
{{ח:תתתת|(3)}} תובע גמלה שהכנסתו מעבודה פחותה מן ההכנסה האמורה בפסקה (1), לפי העניין, ובלבד שבשלושת החודשים שקדמו לירידה בהכנסה, השתלמה לו גמלה, הוא היה בעל רכב, והוא היה עובד כאמור בפסקה (1) – בחודש שבו חלה הירידה בהכנסה ובחודשיים שלאחר החודש האמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שווי הרכב“ – לפי קביעת המוסד בהתחשב בשווי הנקוב במחירון רכב מקובל בשוק אשר פורסם ב־1 בינואר וב־1 ביולי של כל שנה, לפי המאוחר ביניהם, ותוך התחשבות במשתנים המופיעים ברישיון הרכב בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} הסכומים האמורים בתקנת משנה (ג) יעודכנו לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסכומים האמורים בתקנת משנה (ג) יעודכנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון) לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי, בתוספת נקודת האחוז, ולא יותר משיעור עליית מדד המחירים לצרכן בתקופה האמורה; פסקת משנה זו תחול גם אם המדד החדש זהה למדד היסודי;
{{ח:תתת|(2)}} היה המדד החדש נמוך מהמדד היסודי, לא יעודכנו הסכומים כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} השר יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח תקנת משנה (ג) כפי שהשתנתה עקב האמור בתקנת משנה זו;
{{ח:תת}} בתקנת משנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם, ולעניין יום העדכון הראשון שלאחר תחילתן של תקנות הבטחת הכנסה (תיקון מס׳ 2){{ח:הערה|,}} התשע״ג–2012, המדד שפורסם בחודש נובמבר 2012;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן (תחבורה – מכוניות) שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד המחירים לצרכן“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

{{ח:סעיף|10א|רכב לצורך קבלת טיפול רפואי|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תובע העושה שימוש ברכב מנועי יצרף לתביעתו, אישור רפואי המעיד כי הוא או בן משפחתו זקוקים לרכב לצורך קבלת טיפול רפואי במיתקן רפואי לפי תכנית טיפול שנקבעה מראש או שש פעמים בחודש לפחות בפרק זמן העולה על 90 ימים רצופים.
{{ח:תת|(ב)}} אישור רפואי, כאמור בתקנת משנה (א), ייתן מי שהוסמך ליתן אישור רפואי {{ח:חיצוני|תקנות הבטחת הכנסה (כללי הזכאות והוראות ביצוע)#סעיף 11|בתקנה 11(ג)(1) ו־(4) לתקנות הבטחת הכנסה (כללי הזכאות והוראות ביצוע), התשמ״ב–1982}}, לפי הענין.
{{ח:תת|(ג)}} בהחלטתו יבדוק עובד המוסד, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 13|בסעיף 13 לחוק}}, אם התובע או בן משפחתו זקוקים לרכב לצורך קבלת טיפול רפואי בהתאם לתכנית הטיפול או הטיפול הרפואי כאמור בתקנת משנה (א), וזאת לאחר שרופא מוסמך חיווה את דעתו בכתב בענין זה.

{{ח:סעיף|10ב|סייג לזכאות|תיקון: תשע״ג־2, [הודעות]}}
{{ח:ת}} תובע שהוא בעל רכב ששוויו עולה על 40,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לנובמבר 2012; בשנת 2025, 45,057 ש״ח)}}, לא זכאי לגמלה, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 9א|בסעיף 9א(ב) לחוק}}; על הסכום האמור תחול {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(ד)}}; בתקנה זו, ”שווי הרכב“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10(ג)}}.

{{ח:סעיף|11|נכס שהועבר לאחר}}
{{ח:ת}} הועבר נכס, שהיה בבעלותו או בחכירתו של התובע גימלה או של בן זוגו, לאדם אחר ללא תמורה או בתמורה סמלית, יראו את הנכס כשייך למעביר הנכס –
{{ח:תת|(1)}} אם הנכס הועבר תוך חמש שנים שלפני מועד הגשת התביעה לגימלה;
{{ח:תת|(2)}} אם הנכס הועבר לילדו, כל עוד הוא ילד הנמצא בהחזקתו, אף אם חלפו יותר מחמש השנים האמורות בפסקה (1).

{{ח:סעיף|12|סדר הניכויים}}
{{ח:ת}} היו לתובע גימלה הכנסות כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12|בסעיף 12(א)(1) ו־(3) לחוק}} כאחד, יחושב תחילה הניכוי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12|סעיף 12(א)(3)}}, ואם הסכום שנוכה נמוך מהסכום המכסימלי המותר לניכוי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12|סעיף 12(ב) לחוק}} ינוכה סכום ההפרש מההכנסה האמורה {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12|בסעיף 12(א)(1) לחוק}}.

{{ח:סעיף|13|צירוף הכנסות בן משפחה חולה}}
{{ח:ת}} לצורך קביעת הזכאות לגימלה ושיעורה של מי {{ח:פנימי|סעיף 3|שתקנה 3(א)(3)}} חלה עליו, יצורף להכנסתו חלק מהכנסת בן המשפחה החולה כדלקמן:
{{ח:תת|(1)}} אם בתכוף לפני שהחל לטפל בחולה לא ניהל עמו משק־בית משותף – הכנסת החולה העולה על סכום השווה לשכר הממוצע, ואם לחולה בן זוג – הכנסת החולה העולה על סכום השווה ל־150% מהשכר הממוצע;
{{ח:תת|(2)}} אם בתכוף לפני שהחל לטפל בחולה ניהל עימו משק־בית משותף – הכנסת החולה העולה על סכום השווה לשיעור המוגדל של הגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#תוספת 2|התוספת לחוק}}, בהתאם להרכב משפחתו של החולה.

{{ח:סעיף|14|עדכון הכנסות}}
{{ח:ת}} חל במשק פיצוי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק הביטוח}}, יראו כאילו בהכנסתו של זכאי המקבל גימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|סעיף 5(ב) לחוק}} חל שינוי בשיעור הפיצוי מיום תחילת הפיצוי, אלא אם הוכיח אחרת.

{{ח:סעיף|15|זקיפת תשלומים}}
{{ח:ת}} שולם לאדם סכום כסף, המהווה הכנסה לענין {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}}, בעד תקופה שקדמה למועד התשלום, יראו סכום זה כהכנסתו של מקבל התשלום בתקופה שבעדה שולם.

{{ח:סעיף|16|הכנסת עובד עצמאי}}
{{ח:ת}} היתה לתובע או למקבל גימלה הכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.8|או (8) לפקודה}}, תהיה הכנסתו החדשית, לענין {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}}, הכנסתו השוטפת, לאחר שנוכו ממנה ההוצאות הקשורות במישרין בהשגת ההכנסה, הכל כפי שהוערך על־ידי המוסד לביטוח לאומי.

{{ח:סעיף|17|תשלומים שאינם נחשבים כהכנסה|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ג־6, תשמ״ד, תשמ״ו, תשנ״ב, תשנ״ו־2, תשנ״ח, תש״ס, תשס״ד, תשס״ד־2, תשס״ט, תשע״ט}}
{{ח:ת}} לענין הזכאות לגימלה ושיעורה לא תיחשב כהכנסה –
{{ח:תת|(1)}} הטבה לפי {{ח:חיצוני|הסכם בדבר גימלת ניידות|ההסכם בדבר גימלת ניידות}};
{{ח:תת|(2)}} דמי מחיה המשתלמים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 144|סעיף 144 לחוק הביטוח}};
{{ח:תת|(3)}} גימלאות מיוחדות המשתלמות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 112|סעיף 112 לחוק הביטוח}};
{{ח:תת|(4)}} גימלה המשתלמת לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה)|תקנות הביטוח הלאומי (דמי מחיה, עזרה ללימודים וסידורים לילד נכה), התשנ״ח–1998}};
{{ח:תת|(5)}} תשלומים המשתלמים לנזקק לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|חוק שירותי הסעד, התשי״ח–1958}};
{{ח:תת|(6)}} סכום השווה ל־13% מהשכר הממוצע לגבי יחיד וסכום השווה ל־17% מהשכר הממוצע לגבי מי שיש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד, מהכנסה שמקורה –
{{ח:תתת|(א)}} בקיצבה המשתלמת לפי תג״מ {{ח:הערה|-}} תכנית לגימלאות מיוחדות לעולים מארצות המצוקה, המבוצעת על ידי ”מבטחים“, מוסד לביטוח סוציאלי של העובדים בע״מ, או לפי תכנית ”דור לדור“, תכנית מיוחדת לתשלום תמיכות לחברי ההסתדרות הכללית של העובדים בא״י;
{{ח:תתת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת}} ובלבד שסכום ההכנסה שלא תיחשב לפי פסקאות משנה (א) ו־(ב), בצירוף הניכוי מהכנסה אחרת לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12|סעיף 12 לחוק}}, לא יעלה על מקסימום הניכוי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12|סעיף 12(ב) לחוק}};
{{ח:תת|(7)}} סכום מהכנסתו של אדם, השווה לסכום שהוא משלם על פי פסק דין למזונות לאשתו – אם היא אינה חיה עמו תחת קורת גג אחת, או לילדיו – אם הם אינם עמו, ובלבד שסכום זה לא יעלה על הסכום הגבוה מבין אלה:
{{ח:תת|(א)}} סכום הגמלה שהיתה מגיעה לו לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|סעיף 5(א) לחוק}}, לולא היתה לו הכנסה;
{{ח:תת|(ב)}} סכום הקצבה המשתלם לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 200|סעיף 200 לחוק הביטוח}} לפי הרכב המשפחה של משלם המזונות, אם הוא זכאי לקצבת נכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ה׳}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ט׳ לחוק הביטוח}};
{{ח:תת|(8)}} גימלה המשתלמת לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (מתן שירותים מיוחדים לנכים)|תקנות הביטוח הלאומי (מתן שירותים מיוחדים לנכים), התשל״ט–1978}};
{{ח:תת|(9)}} תשלומים שהקונגרס היהודי העולמי משלם לחסידי אומות העולם;
{{ח:תת|(10)}} גימלת סיעוד המשתלמת לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק י|פרק י׳ לחוק הביטוח}};
{{ח:תת|(11)}} הכנסה מדמי שכירות שאדם מקבל בעד השכרת דירתו, בסכום שאינו עולה על סכום דמי השכירות שהוא משלם בעד דירה אחרת שהוא שוכר למגוריו;
{{ח:תת|(12)}} תשלום לפי ההסכם מיום 9 באוקטובר 1992 שנחתם בידי שר האוצר הפדרלי של גרמניה ובידי ועדת התביעות החומריות של יהודים נגד גרמניה;
{{ח:תת|(13)}} קצבה המשתלמת לפי הוראות החוק בדבר תשלום רנטות בשל עבודה בגטו, כאמור בתיקון הספר השישי לחוק הסוציאלי, אשר התקבל בגרמניה ביום 20 ביוני 2002;
{{ח:תת|(14)}} מענק שמשלם משרד התעשיה המסחר והתעסוקה, לפי הוראות ההסכם בענין שילוב הורים יחידים מקבלי גמלאות בשוק העבודה, מיום 31 ביולי 2003;
{{ח:תת|(15)}} מענק התמדה המשתלם למשתתף או למי שהיה משתתף בשל השתלבותו בשוק העבודה, על ידי מרכז תעסוקה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)#סעיף 38|בסעיף 38}} {{ח:חיצוני|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)#פרק ז|לפרק שילוב מקבלי גמלאות בעבודה}}; בפסקה זו, ”משתתף“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)#פרק ז|בפרק האמור}}.

{{ח:סעיף|18|סייג לצירוף הכנסות בן־זוג|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מי שזכאותו לגימלה, בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 7|לתקנה 7(2) עד (4)}}, אינה מותנית בזכאות בן־זוגו – לא תצורף להכנסתו הכנסת בן־זוגו.
{{ח:תת|(ב)}} מי שזכאותו לגימלה, בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 7|לתקנה 7(1)}}, אינה מותנית בזכאות בן־זוגו, לא תצורף להכנסתו הכנסת בן־זוגו, שמקורה ביגיעתו האישית בתקופת המעצר או המאסר.

{{ח:סעיף|19|החלת {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}} והוראות מעבר לגבי מקבל הטבה סוציאלית}}
{{ח:תת|(א)}} לענין תקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקבל הטבה סוציאלית“ – מי שקיבל בעד חודש דצמבר 1981 הטבה סוציאלית לפי {{ח:חיצוני|הסכם בדבר מתן הטבה סוציאלית לאוכלוסיה נזקקת|ההסכם בדבר הטבה סוציאלית לאוכלוסיה נזקקת}} (להלן – הסכם הט״ס), או מי שהגיש תביעה להטבה סוציאלית כאמור לא יאוחר מחודש דצמבר 1981 וזכאי להטבה בעד חודש זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מינימלית מובטחת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|הסכם בדבר מתן הטבה סוציאלית לאוכלוסיה נזקקת#סעיף 2|בהסכם הט״ס}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קיצבה“ – קיצבאות זיקנה, שאירים, נכות מעבודה ותלויים המשתלמות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}} יחול על מקבל הטבה סוציאלית מיום ח׳ בניסן התשמ״ב (1 באפריל 1982) (להלן בתקנה זו – יום החלת {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}}).
{{ח:תת|(ג)|(1)}} מקבלת הטבה סוציאלית שהיא אלמנה שאין עמה ילד, תיראה כמי שמתקיים בה אחד מהתנאים {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבסעיף 2(א) לחוק}} – אם ביום החלת {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}} מלאו לה ארבעים וחמש שנים;
{{ח:תתת|(2)}} מקבלת הטבה סוציאלית שהיא אלמנה שאין עמה ילד ואשר ביום החלת {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}} טרם מלאו לה ארבעים וחמש שנים, תיראה כמי שמתקיים בה אחד מהתנאים {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבסעיף 2(א) לחוק}} עד ליום י׳ בתמוז התשמ״ב (1 ביולי 1982).
{{ח:תת|(ד)}} מקבלת הטבה סוציאלית שלבן־זוגה מלאו ביום החלת {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}} חמישים וחמש שנים – ייראה בן הזוג כמי שמתקיים בו אחד מהתנאים {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבסעיף 2(א) לחוק}}.
{{ח:תת|(ה)}} מקבל הטבה סוציאלית הזכאי לגימלה – תשולם לו הגימלה בשיעור המוגדל כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|בסעיף 5(א) ו־(ב) לחוק}}.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} מקבל הטבה סוציאלית שאינו זכאי לגימלה רק בשל כללי חישוב ההכנסה שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|בחוק}} – תשולם לו גימלה בסכום השווה להפרש שבין סכום ההכנסה המינימלית המובטחת שהיה זכאי לה בחודש מרס 1982 לבין סכום הקיצבה שישולם לו מדי חודש, החל בחודש אפריל 1982;
{{ח:תתת|(2)}} אם לאחר ה־1 באפריל 1982 פחת מספר התלויים של הזכאי כאמור בפסקה (1), תשולם לו הגימלה בסכום השווה להפרש שבין סכום ההכנסה המינימלית המובטחת שהיה זכאי לה בחודש מרס 1982 אילו מספר התלויים היה כמספר התלויים החדש, לבין סכום הקיצבה שישולם לו מדי חודש.

{{ח:סעיף|20|החלת {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}} והוראות מעבר לגבי מקבל תמיכה}}
{{ח:תת|(א)}} לענין תקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקבל תמיכה“ – מי שקיבל בעד חודש דצמבר 1981 תמיכה חודשית לצרכי מחיה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|חוק שירותי הסעד, התשי״ח–1958}}, או מי שהגיש תביעה לתמיכה כאמור לא יאוחר מחודש דצמבר 1981 וזכאי לתמיכה בעד חודש זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תלוי“ – בן זוג או ילד.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}} יחול על מקבל תמיכה ביום ט״ז בטבת התשמ״ג (1 בינואר 1983); ואולם אם התקופה למתן התמיכה שנקבעה למקבל התמיכה לפני ה־1 בינואר 1982 תסתיים אחרי מועד זה ולפני ה־1 בינואר 1983 – יחול {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}} לגביו מתום התקופה שנקבעה למתן התמיכה.
{{ח:תת|(ג)}} מקבל תמיכה, שבהתאם לתקנת משנה (ב) {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק}} חל עליו לפני י׳ בתמוז התשמ״ב (1 ביולי 1982), יהיה הסכום הקובע לגביו, לענין {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 7|סעיף 7 לחוק}}, עד ליום ט׳ בתמוז התשמ״ב (30 ביוני 1982), כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} אם הוא יחיד – 9 נקודות זיכוי;
{{ח:תתת|(2)}} אם יש בו תלוי אחד – 13 נקודות זיכוי;
{{ח:תתת|(3)}} אם יש בו שני תלויים – 16 נקודות זיכוי;
{{ח:תתת|(4)}} אם יש בו שלושה תלויים או יותר – 19 נקודות זיכוי.

{{ח:סעיף|21|תחילה ותוקף|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ג־2, תשמ״ג־3, תשמ״ג־4, תשמ״ג־5, תשמ״ד־2, תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה ביום ו׳ בטבת התשמ״ב (1 בינואר 1982).
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ג)}} תקפה של {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9}} –
{{ח:תתת|(1)}} כנוסחה ביום תחילתן של תקנות אלה – עד יום י״ב באלול התשמ״ב (31 באוגוסט 1982);
{{ח:תתת|(2)}} כנוסחה בתקנות הבטחת הכנסה (תיקון), התשמ״ג–1982 – מיום י״ג באלול התשמ״ב (1 בספטמבר 1982) עד יום ל׳ בסיון התשמ״ד (30 ביוני 1984).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(א)(2), (3), (5) ו־(6)}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת חלק 1|חלק 1 – לעניין נכס מקרקעין}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שווי הנכס – למי שטרם מלאו {{ש}} לו 55 שנים	שווי הנכס – למי שמלאו {{ש}} לו 55 שנים	נקודות האחוז {{ש}} שייווספו

אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל 250,000 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 302,891 ש״ח)}} עד פי 6 מהסכום שאינו מובא בחשבון	1.5

אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל 250,000 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 302,891 ש״ח)}} עד פי 10 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון	אם הוא יחיד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל 250,000 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 302,891 ש״ח)}} עד פי 8 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון; אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל פי 6 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון עד פי 12 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון	3

אם הוא יחיד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל 250,000 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 302,891 ש״ח)}}; אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל פי 10 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון	אם הוא יחיד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל פי 8 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון; אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל פי 12 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון	5

{{ח:קטע3|תוספת חלק 2|חלק 2 – לעניין נכס שאינו נכס מקרקעין}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שווי הנכס – למי שטרם מלאו {{ש}} לו 55 שנים	שווי הנכס – למי שמלאו {{ש}} לו 55 שנים	נקודות האחוז {{ש}} שייווספו

אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל ל־100,000 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 121,157 ש״ח)}} עד פי 5 מהסכום שאינו מובא בחשבון	אם הוא יחיד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל ל־100,000 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 121,157 ש״ח)}} עד פי 4 מהסכום שאינו מובא בחשבון; אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל מעל ל־100,000 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 121,157 ש״ח)}} עד פי 6 מהסכום שאינו מובא בחשבון	1.5

אם הוא יחיד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל ל־100,000 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 121,157 ש״ח)}} עד פי 6 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון; אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל פי 5 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון עד פי 10 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון	אם הוא יחיד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל פי 4 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון עד פי 8 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון; אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל פי 6 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון עד פי 12 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון	3

אם הוא יחיד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל פי 6 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון; אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל פי 10 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון	אם הוא יחיד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל פי 8 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון; אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד, על כל שקל חדש משווי הנכס מעל פי 12 מערך הסכום שאינו מובא בחשבון	5

{{ח:חתימות|ט״ז בשבט התשמ״ב (9 בפברואר 1982)}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
ממלא מקום שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]