תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות אירועי פינוי אוכלוסייה וקליטתה במצב חירום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות אירועי פינוי אוכלוסייה וקליטתה במצב חירום), התשפ״ב–2022}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ב, 2798|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות אירועי פינוי אוכלוסייה וקליטתה במצב חירום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10145.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 3146|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11396.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מ|סעיף 19מ(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}} (להלן – החוק), ולפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 20ז|סעיפים 20ז(א)}} {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 27|ו־27(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}} (להלן – חוק ההתגוננות האזרחית), לאחר התייעצות עם נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (להלן – הנציבות), ועם ארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות, בהסכמת שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19סז|סעיף 19סז לחוק}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פינוי אוכלוסייה}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: קליטת אוכלוסייה מפונה}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: פינוי וקליטה עם היערכות מיוחדת}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: פינוי מביתם של אנשים עם מוגבלות שמשרד הבריאות אחראי לפנותם ליעד קליטה מתאים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: פינוי מביתם של אנשים עם מוגבלות הנדרשים להיערכות מיוחדת ושאינם באחריות משרד הבריאות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: שיתוף מידע}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם עם מוגבלות“, ”גוף ציבורי“ ו”נציבות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם מפנה“ – מי שנקבע לפי דין או לפי החלטת ממשלה להיות אחראי לפינוי אוכלוסייה במצב חירום או לצורך התגוננות אזרחית, לרבות צה״ל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרך נגישה“, ”בית שימוש נגיש“, ”מלתחה נגישה“ – כל אחד מאלה שמתקיימות בו הוראות תקנות נגישות למקום ציבורי שחלות על בניין או על מקום שאינו בניין שמשמש מיתקן קליטה נגיש, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הג״א“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק ההתגוננות האזרחית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיית שירות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)|בתקנות הנגישות לשירות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חצר״מ“ – חולה עם צרכים רפואיים מיוחדים כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 25|בתקנה 25(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנציב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק}} או מי שהוא מינה, לצורך תקנות אלה, מבין עובדי הנציבות שהוא בעל מומחיות מתאימה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגנת הפרטיות“ – {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 39|בתקנה 39(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידת אכסון מיוחדת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 פרט 8.180|בפרט 8.180 בתוספת השנייה לתקנות התכנון והבנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועמד לפינוי מוקדם“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 1|בתקנה 1 לתקנות נגישות המסגרות}} ושמופיע ברשימה שהכין המוסד לביטוח לאומי לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 5|תקנה 5(ב) לתקנות נגישות המסגרות}} או ברשימה שהוכנה לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 5|תקנה 5(ד) לתקנות נגישות המסגרות}} על ידי מסגרת שמספקת שירותי אפוטרופסות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מורשה לנגישות השירות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מא1|בסעיף 19מא1 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מורשה נגישות מבנים תשתיות וסביבה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מא|בסעיף 19מא לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן קליטה“ – מקום ציבורי שמיועד בשעת חירום, לפחות, לשמש לקליטת אנשים שפונו מבתיהם עד למציאת פתרון דיור חלופי או עד להחזרתם לבתיהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן קליטה ארצי“ – מיתקן קליטה שהוא מקום שמיועד גם בשגרה לשהיית בני אדם ואכסנתם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות“ – מיתקן קליטה ארצי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|תקנה 17}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן קליטה מקומי“ – מקום ציבורי שהוסב במצב חירום לשמש כמיתקן קליטה ברשות מקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן קליטה מקומי נגיש“ – מיתקן קליטה מקומי שהתקיימו בו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלווה“ – אדם המסייע לאדם עם מוגבלות, עקב מוגבלותו, בקשר למצב החירום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממונה החירום של משרד הבריאות“ – מי שהמנהל הכללי של משרד הבריאות מינה מבין עובדי משרדו לצורך תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל מיתקן קליטה“ – מי שמונה לתפקיד מנהל מיתקן קליטה, גם אם תואר משרתו שונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסגרת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)|בתקנות נגישות המסגרות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מענה תומך“ – לרבות הכוונה בשפה פשוטה ומענה סבלני לשאלות חוזרות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצב חירום“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מ|בסעיף 19מ(א) לחוק}}, לרבות מצב מיוחד בעורף או שעת התקפה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק ההתגוננות האזרחית}}, או מצב הדורש התגוננות אזרחית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|באותו חוק}}, או אירוע חירום אזרחי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 90א|בסעיף 90א לפקודת המשטרה [נוסח חדש], התש״ל–1971}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום ציבורי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ז|בסעיף 19ז לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרחב מוגן“ – מרחב מוגן כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים)|בתקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), התש״ן–1990}}, ואם אין בנמצא מרחב כאמור – מרחב פנימי בבניין שנמצא מתאים לפי הנחיות הג״א;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרד הרווחה“ – משרד הרווחה והביטחון החברתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|בחוק הפרשנות, התשמ״א–1981}}, לרבות מועצה אזורית כהגדרתה {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות)|בצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי״ח–1958}}, ומועצה מקומית תעשייתית כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 2א|בסעיף 2א לפקודת המועצות המקומיות [נוסח חדש]}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות העליונה לפס״ח“ – רשות פינוי סעד וחללים שבמשרד הפנים שהוקמה לפי החלטת ממשלה 515 מיום כ״א באב התש״ן (14 באוגוסט 1960);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשימת מיתקני הקליטה הארציים“ – רשימת מיתקני הקליטה הארציים שמנהלת הרשות העליונה לפס״ח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שפה פשוטה“ – לפי ת״י 1918 חלק 4;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1918 חלק 1“ – תקן ישראלי ת״י 1918, חלק 1 – נגישות הסביבה הבנויה: עקרונות ודרישות כלליות, בכפוף {{ח:פנימי|סעיף 38|לתקנה 38}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1918 חלק 4“ – תקן ישראלי ת״י 1918, חלק 4 – נגישות הסביבה הבנויה: תקשורת, בכפוף {{ח:פנימי|סעיף 38|לתקנה 38}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות נגישות למקום ציבורי“ – כל אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 חלק ח1|חלק ח׳1 בתוספת השנייה לתקנות התכנון והבנייה}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים)|תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), התש״ן–1990}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות במוסד חינוך קיים)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות במוסד חינוך קיים), התשע״א–2011}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שהוא בניין קיים)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שהוא בניין קיים), התשע״ב–2011}};
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שאינו בניין)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שאינו בניין), התשע״ד–2013}};
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:חיצוני|תקנות ההתגוננות האזרחית (התאמות נגישות במקלטים)|תקנות ההתגוננות האזרחית (התאמות נגישות במקלטים), התשע״ו–2016}};
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות פרטנית לתלמיד ולהורה)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות פרטנית לתלמיד ולהורה), התשע״ח–2018}};
{{ח:תתת|(8)}} {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (ביצוע התאמות נגישות למוסד חינוך חדש)|תקנות התכנון והבנייה (ביצוע התאמות נגישות למוסד חינוך חדש), התשע״ט–2018}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות נגישות לשירות“ – {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשע״ג–2013}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות נגישות המסגרות“ – {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות), התשפ״א–2021}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות התכנון והבנייה“ – {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש״ל–1970}}.

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פינוי אוכלוסייה}}

{{ח:סעיף|2|אמצעים מותאמים לפינוי של אנשים עם מוגבלות}}
{{ח:ת}} גורם מפנה יבצע את ההכנות הדרושות, במסגרת היערכותו מראש למצבי פינוי, כדי שעם תחילת פינוי יהיה מוכן גם לפינוי של אדם עם מוגבלות ויעמדו לרשותו האמצעים כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} אמצעי לכתיבה, פשוט וזמין לשימוש, ובכלל זה כלי כתיבה וניירות שיאפשרו לאדם עם מוגבלות ליצור קשר עם בני אדם בסביבתו;
{{ח:תת|(2)}} אמצעים לפינוי ולהעברת אדם עם מוגבלות גם בדרך שאינה נגישה, כגון אלונקה;
{{ח:תת|(3)}} כלי רכב מותאמים שנדרשים להסעת אנשים עם מוגבלות, כגון אוטובוס מיוחד נגיש, כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות רכב השכרה ואוטובוסים)|בתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות רכב השכרה ואוטובוסים), התשע״ג–2012}}, ורכב בטיחותי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסעה בטיחותית לילדים ולפעוטות עם מוגבלות|בחוק הסעה בטיחותית לילדים ולפעוטות עם מוגבלות, התשנ״ד–1994}}.

{{ח:סעיף|3|פינוי אנשים עם מוגבלות בעת פינוי אזור מסוים}}
{{ח:תת|(א)}} פעל גורם מפנה לאיתור אנשים במטרה לפנותם מאזור מסוים, יאתר גם את האנשים עם מוגבלות באזור כאמור ויפנה אותם לאחר שבירר את רצונם להתפנות ככל שמתאפשר בנסיבות מצב החירום; הגורם המפנה ייתן עדיפות לפעולות איתור ופינוי של אנשים עם מוגבלות כאמור על פני פעולות איתור ופינוי של כלל הציבור, ככל שמתאפשר בנסיבות מצב החירום.
{{ח:תת|(ב)}} רשות מקומית שהיא גורם מפנה, שאיתרה אנשים עם מוגבלות שיש בידיה מידע מראש כי יש לגביהם צרכים מיוחדים כמפורט להלן, תעביר מידע בדבר קיומם של צרכים אלה לגביהם גם לגורם מפנה ולכוחות הצלה שפועלים לפינוי האוכלוסייה כדי לייעל את פינוי האנשים עם מוגבלות:
{{ח:תתת|(1)}} אדם שיש לתקשר עימו שלא באמצעות דיבור;
{{ח:תתת|(2)}} אדם שנדרשת היערכות מיוחדת לאספקת צרכים חיוניים לגביו או שנדרשת הכנת אמצעים מיוחדים לפינויו.

{{ח:סעיף|4|מלווה, חיית שירות, ואמצעי עזר}}
{{ח:תת|(א)}} לבקשת אדם עם מוגבלות או מלווהו, יפונה אדם עם מוגבלות עם אלה כדי שיוכלו לסייע לו:
{{ח:תתת|(1)}} המלווים שלו;
{{ח:תתת|(2)}} חיית השירות שלו;
{{ח:תתת|(3)}} אמצעי עזר אישיים המשמשים אותו לצורך התניידות, היגיינה אישית, התמצאות או תקשורת, וכן ציוד רפואי חיוני אישי, ציוד עזר אישי, הזנה ייחודית ותרופות.
{{ח:תת|(ב)}} גורם מפנה יפעל לאספקת צרכים חיוניים אחרים לאדם עם המוגבלות, אם יש בידו מידע מראש על צרכים אלה לגביו.

{{ח:סעיף|5|נגישות מידע לגבי פינוי וקליטה}}
{{ח:תת|(א)}} לאדם עם מוגבלות תהיה נגישות למידע בקשר לפינוי אוכלוסייה במצבי חירום וקליטתה, באותה איכות וזמינות כפי שיש לשאר הציבור בעת מצב חירום ובכל עת אחרת; לעניין תקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נגישות למידע“ – לרבות לאפשרות לברר, לקבל או למסור מידע, ובכלל זה גם בעת מצב חירום;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מידע חיוני“ – הוראות עשה, הוראות להימנעות ממעשה, או אזהרות, בקשר לפינוי אוכלוסייה מביתה או ממסגרת שבה היא נמצאת, קליטת אוכלוסייה במקום שיועד לכך כגון מיתקן קליטה, או חזרת אוכלוסייה לביתה או למסגרת, וכן הסברים שנלווים להוראות אלה ונמסרים לציבור, לרבות הודעות שנמסרות לציבור בקשר לכל אלה מפי בעלי תפקידים בכירים בממשלה, בצה״ל או במשטרה, או נבחרי ציבור, ולמעט אותות התרעה על מצבי חירום שמפעיל הג״א לכלל הציבור.
{{ח:תת|(ב)}} מוסר גוף ציבורי ובכלל זה גורם מפנה, מידע לציבור לגבי פינוי אנשים מבתיהם או קליטתם במיתקני קליטה, בעת מצב חירום או בכל עת אחרת, יכלול המידע גם הוראות שמופנות לאנשים עם מוגבלות ולמלוויהם, בעניינים אלה לפחות, לפי נושא המידע שנמסר לציבור:
{{ח:תתת|(1)}} מידע על מיתקן הקליטה, השירות שיינתן בו, והתאמות הנגישות לאדם עם מוגבלות במיתקן קליטה;
{{ח:תתת|(2)}} מידע על סוגי הכנות שעל אדם עם מוגבלות לבצע מבעוד מועד כדי לאפשר את פינויו מביתו, קליטתו במיתקן קליטה ושהייה בו, בצורה יעילה, בטוחה ומכבדת, והכול בהתחשב בנסיבות מצב החירום; במידע שנמסר מראש ייכלל גם מידע על הכנות בעניינים אלה, ככל שהן נדרשות מאדם עם מוגבלות:
{{ח:תתתת|(א)}} הכנת הפריטים המפורטים {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 3|בתקנה 3(ב)(1) לתקנות נגישות המסגרות}} שיש לפנותם יחד עם האדם;
{{ח:תתתת|(ב)}} הכנת מידע לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 3|תקנה 3(ב)(2) ו־(3) לתקנות נגישות המסגרות}} שנדרש להיות זמין למי שמסייע לאדם בפינוי או בתהליך קליטתו במיתקן קליטה ושהייתו שם;
{{ח:תתת|(3)}} מידע בדבר המידע שעל אדם עם מוגבלות או מלווהו להעביר לגורם מפנה טרם הפינוי, כדי לסייע ולייעל את הליך הפינוי של אותו אדם, ובכלל זה בדבר צרכים קיומיים וחיוניים לאותו אדם, אופני תקשורת עם אותו אדם במצב חירום והצורך לפנות את אותו אדם בשכיבה או בישיבה; באותה הודעה יפורטו אמצעי העברת המידע הנגישים העומדים לשם כך לרשות אדם עם מוגבלות.
{{ח:תת|(ג)}} גוף ציבורי ובכלל זה גורם מפנה (בתקנה זו – גורם מיידע), המוסר בעת מצב חירום מידע חיוני לציבור, ימסור לציבור בה בעת את אותו מידע בכל אחד מאלה לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} באופן קולי, באופן כתוב, ובאופן חזותי בשפת סימנים;
{{ח:תתת|(2)}} אם המידע נמסר ישירות למכשירים דיגיטליים אישיים של הציבור, כגון טלפון נייד, המידע יועבר למכשירים האמורים בשלושה אופנים אלה בו־זמנית:
{{ח:תתתת|(א)}} בכתב;
{{ח:תתתת|(ב)}} בקול כגון הודעה קולית מוקלטת;
{{ח:תתתת|(ג)}} בסרטון וידאו בשפת סימנים או בקישורית לסרטון כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (ג) –
{{ח:תתת|(1)}} גורם מיידע שמוסר מידע לציבור באחד האופנים לפי תקנת משנה (ג)(1), ופרסם לציבור, ככל האפשר מראש, בדרכי הפרסום שבשימושו כולל באתר האינטרנט שלו, היכן ניתן למצוא באותו זמן את אותו מידע באופנים האחרים לפי אותה תקנת משנה, יראו אותו כאילו עמד בחובה האמורה;
{{ח:תתת|(2)}} תקנת משנה (ג)(1) לא תחול על מידע חיוני שהוא כריזה בדיבור במרחב הציבורי שנועדה להודיע לתושבי מקום מסוים שעליהם להתפנות מביתם, ובלבד שנערכת סריקה מבית לבית לוודא שהובא לידיעת מי שנמצא בו הצורך להתפנות.
{{ח:תת|(ה)}} הכין גורם מיידע מידע חיוני בעת מצב חירום או בכל עת אחרת, טרם מסירתו לציבור בעצמו או באמצעות אחר, יכין את המידע החיוני בכל אחד מהאופנים המפורטים בתקנת משנה (ג)(1); העביר גורם מיידע מידע חיוני כאמור לגורם אחר לצורך מסירתו לציבור, יעביר לו את המידע בכל אחד מהאופנים האמורים בתקנת משנה (ג)(1).
{{ח:תת|(ו)}} על מידע חיוני קולי שמוסר גורם מיידע יחולו גם הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות עשה או הוראות להימנעות ממעשה יבהירו בצורה בהירה ותמציתית מה על הציבור לבצע, היכן ומתי, ויוצגו לפי סדר הפעולות שעל הציבור לבצע, והכול כדי לאפשר לאדם עם מוגבלות להבין את התהליך ומטרתו, להכין את עצמו, ולהפיג חרדות;
{{ח:תתת|(2)}} המידע יהיה בשפה פשוטה;
{{ח:תתת|(3)}} יתקיימו לגבי המידע הקולי הוראות ת״י 1918 חלק 4 בסעיף הדן בדרישות מהפלט הקולי (2.1.9.4), ואם הדבר אינו מתאפשר עקב נסיבות מצב החירום, יתקיימו בו אלה לפחות: המידע הקולי יושמע באופן ברור, בקצב איטי ובלא מוסיקת רקע.
{{ח:תת|(ז)}} על מידע חיוני שגורם מיידע מוסר בכתב יחולו גם הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות תקנת משנה (ו)(1) ו־(2);
{{ח:תתת|(2)}} אם עשה הגורם המיידע שימוש בכתוביות במידע המועבר – יהיו אלה כתוביות הגלויות לכלל הצופים במידע ושאינן סמויות, והן יוצגו בניגוד חזותי לרקע אחיד שעליו הן יופיעו.
{{ח:תת|(ח)}} במידע חיוני שמועבר בתרגום לשפת סימנים לפי תקנת משנה (ג) יתקיימו גם הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דמות המתורגמן תופיע על רקע אחיד;
{{ח:תתת|(2)}} לבוש המתורגמן יהיה בגוון אחיד מנוגד לרקע;
{{ח:תתת|(3)}} פלג גופו העליון לפחות ייראה וישתרע על 50% לפחות מהמסך, ואולם אם הדובר מופיע במסך ודבריו נוגעים להתרחשות, חפץ או אמצעי אחר, שמופיעים לצידו במסך – יכול שישתרע על 30% לפחות מהמסך;
{{ח:תתת|(4)}} על דמות המתורגמן לא יופיע מידע אחר.
{{ח:תת|(ט)}} במידע חיוני שמעביר גורם מיידע באמצעות האינטרנט או יישומונים, יתקיימו גם הוראות {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 35|תקנות 35 עד 35ו לתקנות נגישות לשירות}}.
{{ח:תת|(י)}} על שירות ובכלל זה אספקת מידע, שנותן גוף ציבורי, לרבות גורם מפנה, בעת שאינה עת מצב חירום, כהכנה לפינוי או לקליטת אוכלוסייה, יחולו {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 29|תקנות 29}}, {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 31|31}}, {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 32|32}}, {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 33|33(1)}}, {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 34|34}}, {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 35|35 עד 35ו לתקנות {{ח:הערה|נגישות}} השירות}}, וכן תהיה לאדם עם מוגבלות המתנייד בכיסא גלגלים נגישות להגיע לעמדת שירות שבה השירות ניתן, ולקבל אותו; אם בנסיבות העניין מתאפשר, עמדת שירות אחת לפחות מהעמדות הזמניות שניתן בהן שירות זהה תהיה נגישה לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 19|תקנה 19(ב) לתקנות נגישות לשירות}}.

{{ח:סעיף|6|רציפות העברת המידע}}
{{ח:ת}} גורם מפנה שפינה אוכלוסייה למיתקן קליטה, יעביר לצוות המיתקן מידע לגבי אנשים עם מוגבלות שפינה, אם קיים ברשותו, שלדעתו יש בו כדי לייעל את הליך קליטתם.

{{ח:סעיף|7|מרכז לתקשורת מרחוק}}
{{ח:תת|(א)}} הפעילו משטרת ישראל או צה״ל מוקד דיווח או מידע לציבור במצב חירום (בתקנה זו – מוקד חירום), יופעל במסגרתו מרכז שיספק את שירותי התקשורת המפורטים להלן לשימוש אנשים עם מוגבלות במצב חירום, כדי שיוכלו למסור ולקבל מידע:
{{ח:תתת|(1)}} תמלול מרחוק של דברי הדובר אל אדם עם מוגבלות;
{{ח:תתת|(2)}} תרגום לשפת סימנים, מרחוק, באמצעות שיחת וידאו וקול שמתקיימים בה התנאים {{ח:פנימי|סעיף 5|שבתקנה 5(ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} תקשורת בהתכתבות; ההתכתבות תתאפשר בכל אחד מאלה לפחות: סמס, דואר אלקטרוני, ואמצעים לתקשורת מסוג שיחוח (live-chat) שנפוצים בשימוש הציבור.
{{ח:תת|(ב)}} בעת שפועל מוקד החירום, יתקיימו בשירותי מרכז לתקשורת מרחוק האמורים בתקנת משנה (א) הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שירותי המרכז יפעלו במצב חירום ברציפות במשך כל ימות השבוע ושעות היממה;
{{ח:תתת|(2)}} שירותי המרכז יעבירו את התמלול, התרגום או ההתכתבות, לפי העניין, בזמן אמת;
{{ח:תתת|(3)}} ההיערכות להפעלת המרכז תיקח בחשבון מענים לעומסי יתר עקב מצב החירום ויוכנו חלופות למקרים של קריסת רשת תקשורת;
{{ח:תתת|(4)}} את המרכז יאיישו אנשים שיש להם ניסיון באספקת שירותים אלה, ועברו גם הכשרה בעניינים אלה: תקשורת במצבי חירום, צרכים של אנשים עם מוגבלות במצבי חירום, ואופני התקשורת עימם.
{{ח:תתת|(ג)}} לצורך הפעלת המרכז לתקשורת מרחוק לפי תקנת משנה (א), ובפרט לפי תקנת משנה (א)(3), יוכנו בשגרה מסרים קצרים של מידע חיוני למצבי חירום שונים, כדי שישמשו למענה לאנשים עם מוגבלות; על המסרים תחול {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5(ו)(1) ו־(2)}}.

{{ח:סעיף|8|הדרכה ותרגול}}
{{ח:תת|(א)}} גורם מפנה יכלול במסגרת הדרכות שהוא מבצע בקשר לפינוי אוכלוסייה, ולפי העניין, גם הדרכה בנושאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2 עד 7}}, וכן הכרת סוגי מוגבלויות, צרכים וביטויי תגובה שונים במצב חירום של אנשים עם מוגבלות מסוגים שונים, דרכי תקשורת ומענה תומך ראשוני; מורשה לנגישות השירות יאשר מראש את תוכנית ההדרכה.
{{ח:תת|(ב)}} גורם מפנה יתרגל, במסגרת תרגילים שהוא מבצע בקשר לפינוי אוכלוסייה גם תרגול לפינוי אנשים עם מוגבלות; בתרגולים שנערכים במסגרת תרגיל של המטה הכללי של צה״ל או במסגרת תרגיל החירום הלאומי, לפחות, ושבהם האוכלוסייה נוטלת חלק, לרבות באמצעות דימוי אוכלוסייה, ישולבו אנשים עם מוגבלות ממגוון סוגים, תוך שימת לב לצרכיהם; לעניין תקנת משנה זו, ”אנשים עם מוגבלות ממגוון סוגים“ – שלושה אנשים לפחות עם מוגבלות משמעותית מסוגים אלה: שמיעה, ראייה, נפשית, שכלית, אוטיזם, או פיזית, ובלבד שסוג המוגבלות אצל כל אחד מהם הוא שונה.
{{ח:תת|(ג)}} בתרגילים כאמור בתקנת משנה (ב), יתורגלו, לפי מתווה התרגיל, גם אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שימוש באמצעים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}};
{{ח:תתת|(2)}} איתור אנשים עם מוגבלות ודאגה לצרכיהם החיוניים לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}};
{{ח:תתת|(3)}} פינוי אדם עם מוגבלות יחד עם מלוויו, חיית השירות שלו או ציוד עזר אישי, לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}};
{{ח:תתת|(4)}} העברת מידע נגיש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}}, בפרט במצבים של תקלות באספקת חשמל ובאמצעי תקשורת;
{{ח:תתת|(5)}} שימוש במרכז לתקשורת מרחוק לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנה 7}};
{{ח:תתת|(6)}} שיתוף פעולה בין גורמים מפנים שונים לצורך פינוי מהיר ויעיל של אנשים עם מוגבלות מבתיהם, וקליטתם בצורה מהירה ובטוחה במיתקן קליטה.
{{ח:תת|(ד)}} התגלו ליקויים בתרגול, גורם מפנה יטפל בהקדם האפשרי, ולא יאוחר מ־45 ימים ממועד התרגול, בליקויים שהתגלו כאמור, לשם מניעת הישנותם במצב חירום, ובכלל זה תיקון מסמכי הנחיות והוראות לפינוי אוכלוסייה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: קליטת אוכלוסייה מפונה}}

{{ח:סעיף|9|מיתקן קליטה מקומי נגיש}}
{{ח:תת|(א)}} מיתקן קליטה מקומי שאושר ככזה ערב תחילתן של תקנות אלה ושאינו מיתקן מקומי נגיש יוחלף בידי הרשות המקומית במיתקן קליטה מקומי נגיש שמתקיימת בו {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(א)}}, ואם אין בנמצא מיתקן כאמור – שמתקיימת בו {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בתקנת משנה (א) לא יחול אם הרשות המקומית לא הצליחה לאתר מקום ציבורי שיכול לשמש למיתקן קליטה מקומי נגיש שעומד גם בדרישות הרשות העליונה לפס״ח לאישור מיתקן קליטה, ותיעדה את הסיבות לכך.
{{ח:תת|(ג)}} משרד החינוך ישתף פעולה עם הרשות המקומית בתהליכי החלפת מיתקן קליטה מקומי לא נגיש במיתקן קליטה מקומי נגיש כאמור בתקנת משנה (א), בקשר להגשת בקשה לאישור כוח אדם הנדרש להפעלת מיתקני הקליטה בשעת חירום לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות עבודה בשעת חירום|חוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ״ז–1967}}.
{{ח:תת|(ד)}} הרשות המקומית תנהל רשימה של מיתקני הקליטה המקומיים שלה, ובה תציין לגבי כל מיתקן קליטה מקומי אם הוא נגיש, ואם מתקיימת בו {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(א) או (ב)}}.
{{ח:תת|(ה)}} מיתקן קליטה מקומי שיאושר לאחר תחילתן של תקנות אלה יהיה מיתקן קליטה מקומי נגיש; האמור לא יחול אם הרשות המקומית לא הצליחה לאתר מקום ציבורי שיכול לשמש מיתקן קליטה נגיש שגם עומד בדרישות הרשות העליונה לפס״ח לאישור מיתקן קליטה, ותיעדה את הסיבות לכך.

{{ח:סעיף|10|מיתקן קליטה מקומי נגיש}}
{{ח:תת|(א)}} מיתקן קליטה מקומי יהיה מיתקן קליטה מקומי נגיש אם יתקיימו בו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מגבול מדרכה ציבורית או מגבול שביל ציבורי הגובלים במגרש שבו מיתקן הקליטה, תוביל דרך נגישה אחת לפחות אל הכניסה למיתקן הקליטה;
{{ח:תתת|(2)}} מכניסה למיתקן קליטה מקומי נגיש, ממקום חניה נגיש וממקום להורדת נוסעים בתוכו, אם קיימים, תוביל דרך נגישה לכל אחד מאלה ובתוכם:
{{ח:תתתת|(א)}} לעמדת שירות אחת לפחות מכל סוג של שירות שניתן במקום;
{{ח:תתתת|(ב)}} למרחב מוגן שמשרת את מיתקן הקליטה;
{{ח:תתתת|(ג)}} לחלל אחד לפחות המיועד לשהייה ולינה;
{{ח:תתתת|(ד)}} לבית שימוש נגיש כאמור בפסקה (3);
{{ח:תתתת|(ה)}} לחדר או חלל מופרד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11(2)}};
{{ח:תתת|(3)}} במיתקן הקליטה יימצא בית שימוש נגיש;
{{ח:תתת|(4)}} לאדם עם מוגבלות המתנייד בכיסא גלגלים תהיה נגישות להגיע לעמדת שירות ולקבל את השירות שניתן בה; אם התאפשר בנסיבות העניין, עמדת שירות אחת לפחות תהיה נגישה לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 19|תקנה 19(ב) לתקנות {{ח:הערה|נגישות}} השירות}};
{{ח:תתת|(5)}} סידורי רחצה – אם במיתקן הקליטה יש מקלחות לשימוש המתפנים, תהיה בו גם מקלחת נגישה שמובילה אליה דרך נגישה מהכניסה למיתקן הקליטה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), יראו מיתקן קליטה מקומי שמתקיימת בו תקנת משנה (א), למעט קיומה של דרך נגישה לתוך מרחב מוגן לפי תקנת משנה (א)(2)(ב), או שלא מתקיימים בו סידורי רחצה לפי תקנת משנה (א)(5), כמיתקן קליטה מקומי נגיש, אם יתקיימו חלופות לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אם לא קיימת דרך נגישה לתוך מרחב מוגן לפי תקנת משנה (א)(2)(ב) –
{{ח:תתתת|(א)}} יאותר במיתקן הקליטה מרחב מוגן אחר ברמת מיגון שוות ערך או נמוכה יותר ממנו, שמובילה אליו ובתוכו דרך נגישה כאמור בתקנת משנה (א)(2)(ב) (בתקנה זו – מרחב מוגן חלופי נגיש);
{{ח:תתתת|(ב)}} בכניסה למיתקן הקליטה יותקן שלט הכוונה למרחב המוגן החלופי הנגיש שאותר לפי פסקת משנה (א); נוסף על כך, יותקן במרחב המוגן החלופי הנגיש שלט זיהוי שרשום בו: ”מרחב מוגן נגיש“ בליווי סמל הנגישות הבין־לאומי; בשלטים האמורים יתקיימו הוראות ת״י 1918 חלק 4 בסעיפים הדנים בשלטים במרחבים מוגנים נגישים (2.1.3.12(ב)), אופן הצבת שלטים חזותיים (2.1.4) ועיצוב השלטים החזותיים (2.1.6);
{{ח:תתתת|(ג)}} לבקשת אדם עם מוגבלות, יסייע איש צוות ממיתקן הקליטה לאותו אדם להגיע למרחב המוגן החלופי הנגיש; איש הצוות ידאג לכך שאותו אדם מוגן ככל האפשר בנסיבות העניין; לאחר מכן רשאי איש הצוות לעבור למרחב המוגן הקיים במיתקן;
{{ח:תתת|(2)}} במיתקן קליטה מקומי שיש בו מקלחות לשימוש הציבור ואין בו מקלחת נגישה, יימצאו כל אלה בעת שייפתח לשימוש הציבור:
{{ח:תתתת|(א)}} קיים שטח רצפה פנוי שממדיו 130 סנטימטרים כפול 90 סנטימטרים לפחות ובגבולותיו אין כל סף או מכשול ברצפה (בפסקה זו – שטח רחצה);
{{ח:תתתת|(ב)}} באחת מצלעות שטח הרחצה יש משטף ידני המחובר לצינור גמיש שאורכו אינו קצר מ־120 סנטימטרים;
{{ח:תתתת|(ג)}} בצמוד לשטח הרחצה נמצא שטח נוסף שמתאים לשטח פנוי לסיבוב לפי ת״י 1918 חלק 1 סעיף 2.7.4, שישמש כמלתחה;
{{ח:תתתת|(ד)}} המעבר בין שטח הרחצה למלתחה הוא בדרך נגישה;
{{ח:תתתת|(ה)}} סביב שטח הרחצה ושטח המלתחה נעשו סידורים מתאימים לשמירה על הפרטיות של מי שעושה שימוש בהם כגון פרגוד או מחיצה המקיפים אותם;
{{ח:תתתת|(ו)}} אל שני השטחים האמורים מובילה דרך נגישה מהכניסה למיתקן הקליטה.
{{ח:תת|(ג)}} הרשות המקומית באישור מורשה נגישות מבנים, תשתיות וסביבה תאתר, טרם מצב חירום, את המקומות בתוך מיתקן הקליטה המקומי שבהם יהיה ניתן להציב את הסידורים האמורים בתקנת משנה (ב)(2), ותוודא כי יהיה ניתן בנסיבות מצב חירום להציבם במהירות.
{{ח:תת|(ד)}} בסידורים הנדרשים לפי תקנות משנה (א) עד (ב), ובפרט בדרך נגישה, בבית שימוש נגיש ובמקלחת נגישה, יתקיימו הוראות תקנות הנגישות למקום ציבורי.

{{ח:סעיף|11|הוראות נוספות למיתקן קליטה מקומי}}
{{ח:ת}} במיתקן קליטה מקומי, לרבות מיתקן קליטה מקומי נגיש, יתקיימו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בדרכים המובילות למיתקן קליטה המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10(א)}}, יימצאו שלטי הכוונה לכניסות למיתקן קליטה; נוסף על כך בכניסות וביציאות של מיתקן קליטה יוצבו שלטי זיהוי ובהם המילים: ”כניסה“ או ”יציאה“ לפי העניין; ליד עמדות שירות במיתקן יוצב שלט זיהוי לעמדה כאמור; בשלטים יתקיימו הוראות ת״י 1918 חלק 4 בסעיפים הדנים באופן הצבת שלטים חזותיים (2.1.4) ועיצוב השלטים החזותיים (2.1.6);
{{ח:תת|(2)}} יימצא חדר כגון כיתת לימוד או משרד, ובפתחו דלת, לשהייה זמנית של אדם עם מוגבלות המתקשה להתמודד עם ההמולה במקום עקב מוגבלותו ולמלווהו, ואולם אם מסיבות הנדסיות, באישור מורשה נגישות מבנים, תשתיות וסביבה, אין אפשרות לחדר כאמור, יימצא במקום החדר האמור חלל המופרד מהמולת הקהל באופן המספק פרטיות כגון באמצעות פרגוד או מחיצה; בחדר או בחלל לפי העניין יתקיימו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} החדר או החלל האמור יישמר לשימוש של אדם עם מוגבלות;
{{ח:תתת|(ב)}} לצד החדר או החלל יימצא שלט שעליו רשום: ”מקום לשהייה זמנית של אדם עם מוגבלות“ ויתקיימו בשלט הוראות ת״י 1918 חלק 4 המנויות בפסקה (1);
{{ח:תתת|(ג)}} נוסף על האמור, חדר או חלל מופרד כאמור יימצא קרוב ככל האפשר למרחב מוגן במיתקן הקליטה;
{{ח:תת|(3)}} לעניין תיק הפעלה למיתקן קליטה מקומי יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} הנחיות שמעבירה הרשות העליונה לפס״ח לרשות המקומית לגבי תיק הפעלה למיתקן הקליטה, יכללו מידע לגבי צרכים של אנשים עם מוגבלות מסוגים שונים במצב חירום, ולעניין אופני תקשורת עימם, לאחר שהתייעץ עם הנציבות וכן עם משרד הרווחה, ולגבי אנשים עם מוגבלות נפשית – עם משרד הבריאות;
{{ח:תתת|(ב)}} הרשות המקומית תכלול בתיק הפעלת מיתקן הקליטה את המידע לפי פרט (א), וכן את פרטי ההתקשרות עם ארגונים של אנשים עם מוגבלות ואנשי מקצוע מתחומים שנוגעים לאנשים עם מוגבלות, לצורך קבלת מידע נוסף וסיוע, אם פרטיהם מצויים ברשותה;
{{ח:תתת|(ג)}} מנהל מיתקן קליטה ישמור על תיק הפעלת מיתקן קליטה ובו מידע כאמור בפרט (א) במיתקן הקליטה באופן שיהיה מוכן וזמין לשימוש;
{{ח:תת|(4)}} במיתקן קליטה מעת שייפתח יימצא כיסא גלגלים אחד לפחות, לשימוש נקלטים שהם אנשים עם מוגבלות.

{{ח:סעיף|12|הפעלת מיתקני קליטה מקומיים}}
{{ח:תת|(א)}} החליטה הרשות העליונה לפס״ח או רשות מקומית לפתוח לציבור מיתקן קליטה מקומי, תינתן עדיפות ככל האפשר, ובהתחשב בצרכים הנובעים ממצב החירום, שמיתקני הקליטה הנגישים באותה רשות מקומית, ייפתחו ראשונים.
{{ח:תת|(ב)}} נפתח מיתקן קליטה נגיש לציבור, יישמר לשימוש אנשים עם מוגבלות חלל אחד לפחות המיועד לשהייה ולינה שדרך נגישה מובילה אליו לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(א)(2)(ג)}}, ויימצאו בו מיטות ומזרנים לשימוש אנשים עם מוגבלות מוקדם ככל האפשר; חלל וציוד כאמור יישמרו לשימוש אנשים עם מוגבלות.
{{ח:תת|(ג)}} אם במיתקן הקליטה נעשה שימוש בבתי שימוש ארעיים, תוביל לאחד מהם לפחות דרך נגישה, ואם אפשר בנסיבות העניין תתאפשר גישה ושימוש עצמאי לאדם המתנייד בכיסא גלגלים.
{{ח:תת|(ד)}} הוסעו מתפנים ממיתקן הקליטה למקום אחר לצורך קבלת שירות פלוני, יועמדו לרשות אדם עם מוגבלות סידורי הסעה נגישים למקום כאמור; לא התאפשר עקב נסיבות מצב החירום להעמיד הסעה כאמור לאדם עם מוגבלות, תסופק לו חלופה שתאפשר לו לקבל את אותו שירות פלוני, ככל האפשר באותה איכות וזמינות כמו שאר הציבור שבמיתקן הקליטה.
{{ח:תת|(ה)}} לבקשת אדם עם מוגבלות יינתן לו במיתקן הקליטה סיוע במילוי טפסים או בכתיבת בקשה.

{{ח:סעיף|13|מלווה וחיית שירות, ציוד עזר}}
{{ח:ת}} אדם עם מוגבלות יוכל להסתייע במלווה מטעמו או בחיית שירות, וכן בציוד עזר אישי שלו במיתקן הקליטה המקומי.

{{ח:סעיף|14|מידע נגיש לציבור ששוהה במיתקן קליטה מקומי}}
{{ח:תת|(א)}} מידע כתוב שהוכן במסגרת הכנות לפתיחת מיתקן קליטה, יהיה גם בשפה פשוטה.
{{ח:תת|(ב)}} במיתקן קליטה יימצאו אמצעים לתקשורת והנגשת מידע לאנשים עם מוגבלות ואלה לפחות: אמצעי לכתיבה, פשוט וזמין לשימוש, ובכלל זה כלי כתיבה וניירות שיאפשרו לאדם עם מוגבלות ליצור קשר עם בני אדם בסביבתו;
{{ח:תת|(ג)}} לבקשת אדם עם מוגבלות יוקרא לו מידע כתוב שהועמד לרשות הציבור שבמיתקן הקליטה, לרבות מידע בשלט אלקטרוני, כהגדרתו בת״י 1918 חלק 4 (סעיף 1.3.18) (בתקנה זו – שלט אלקטרוני).
{{ח:תת|(ד)}} נעשה במיתקן קליטה שימוש בכריזה קולית להעברת מידע, יועבר מידע כאמור גם באופן כתוב.
{{ח:תת|(ה)}} ניתן מידע לציבור ששוהה במיתקן קליטה באמצעות שלט אלקטרוני, יועבר מידע חדש שמועלה לתצוגה לציבור שבמיתקן גם בכריזה קולית.

{{ח:סעיף|15|התאמת נוהלי הקליטה}}
{{ח:ת}} נוהלי הקליטה שלפיהם מאותרים, מאושרים ומופעלים אתרי קליטה יותאמו לצורך יישום הוראות תקנות אלה, ונוסף על כך לצורך השגת מטרות אלה בהליך הקליטה:
{{ח:תת|(1)}} זיהוי מוקדם ככל האפשר של אדם עם מוגבלות שהגיע למיתקן קליטה, במיוחד אם אינו מיתקן קליטה נגיש, כדי שיפרט את צרכיו במצב החירום לשם מתן מענה סביר לצרכיו;
{{ח:תת|(2)}} ליווי אדם עם מוגבלות במהלך שהייתו במיתקן קליטה, לצורך התמצאות והיכרות עם נקודות קבלת השירות שבמקום, וכן לצורכי תפקוד כגון סיוע במילוי טפסים, קריאת מסמכים וכיוצא באלה;
{{ח:תת|(3)}} העברה בהקדם האפשרי של אדם עם מוגבלות שאותר ואופיין כמי שאינו יכול לשהות במיתקן קליטה מקומי שאליו הגיע, למיתקן קליטה נגיש ברשות המקומית או למיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|תקנה 17}}.

{{ח:סעיף|16|מעבר אדם עם מוגבלות ממיתקן קליטה מקומי למיתקן קליטה ארצי המיועד אנשים עם מוגבלות}}
{{ח:תת|(א)}} נמצא בהליך הקליטה שמיתקן הקליטה אינו מתאים לשהיית אדם עם מוגבלות מסוים, או לבקשת אדם עם מוגבלות, יחליט העובד הסוציאלי במיתקן הקליטה לפי ההנחיות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, אם להעביר אותו למיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות; בהעדרו של עובד סוציאלי, יחליט בדבר מי שמנהל מכלול האוכלוסייה ברשות המקומית מינה לעניין זה; אם לא מונה אדם כאמור, או שהוא אינו זמין, יחליט בדבר מנהל מיתקן הקליטה.
{{ח:תת|(ב)}} הוחלט שיש להעביר אדם עם מוגבלות למיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות והוא הסכים לכך, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרשות המקומית תודיע על כך בהקדם האפשרי למשרד הרווחה; משרד הרווחה והרשות העליונה לפס״ח יתאמו בהקדם האפשרי את העברת האדם למיתקן קליטה ארצי;
{{ח:תתת|(2)}} הרשות המקומית תעבירו, לאחר שהתקבל אישור ממשרד הרווחה, למיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות בהקדם האפשרי; ביקש אדם כאמור או מלווים מטעמו – יועברו עימו המלווים, חיית השירות שלו, וציוד עזר אישי, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} בד בבד עם ביצוע ההעברה, תמסור הרשות המקומית הודעה על העברתו למיתקן קליטה למי שיבקש אותו אדם עם מוגבלות.

{{ח:סעיף|17|מיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות העליונה לפס״ח תאתר בסיוע משרד הרווחה ומשרד הבריאות מיתקני קליטה ארציים שמיועדים בעיקרם לקליטת אנשים עם מוגבלות באופן שיספקו מענה בפריסה ארצית.
{{ח:תת|(ב)}} במיתקן קליטה ארצי שאותר כאמור בתקנת משנה (א), יתקיימו הוראות התקנות כמפורט להלן, לרבות לעניין מרחב מוגן:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)|תקנות הנגישות לשירות}};
{{ח:תתת|(2)}} תקנות נגישות למקום ציבורי, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} ניתן במיתקן קליטה ארצי פטור מביצוע התאמות נגישות לפי התקנות האמורות בתקנת משנה (ב), לא ישמש המקום מיתקן קליטה ארצי המיועד לקליטת אנשים עם מוגבלות; בפרט, לא ישמש כמיתקן קליטה ארצי המיועד לקליטת אנשים עם מוגבלות, בניין שאין בו יחידות אכסון מיוחדות לפי ההוראות והכמות המזערית הנדרשת לפי התקנות האמורות.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב), אם לא קיימת באתר קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות דרך נגישה למרחב מוגן תחול {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(ב)}}; בדיקה בדבר התקיימות {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(ב)}} תיעשה בסיוע משרד הרווחה או משרד הבריאות, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} הרשות העליונה לפס״ח תחזיק ברשותה מסמכים אלה לגבי כל מקום אכסון שהוא מיתקן קליטה ארצי כאמור בתקנת משנה (א):
{{ח:תתת|(1)}} חוות הדעת של מורשה נגישות השירות ומורשה נגישות מבנים, תשתיות וסביבה לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 8ב|סעיף 8ב(ב) לחוק רישוי עסקים}}, שהוגשו לרשות רישוי עסקים לצורך מתן רישיון עסק או חידושו למקום האכסון שנבחר למיתקן קליטה ארצי, שמהן עולה כי מתקיימים התנאים שבתקנת משנה (ב), ואם מקום האכסון אינו חייב ברישיון עסק – חוות דעת של מורשי הנגישות כאמור שמהן עולה כי מתקיימים התנאים שבתקנת משנה (ב); בחינת חוות הדעת לעניין זה תיעשה בסיוע משרד הרווחה או משרד הבריאות, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} רשימה של התאמות הנגישות, שפרסם מקום האכסון לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 34|תקנה 34 לתקנות הנגישות לשירות}}.
{{ח:תת|(ו)}} הוחלט על פינוי אוכלוסייה, תפתח הרשות העליונה לפס״ח לאחר אישור משרד האוצר, בהקדם האפשרי, מיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות, אחד לפחות, כדי לאפשר קליטת אנשים אלה, לפי הצורך: חצר״מ, מועמד לפינוי מוקדם שאינו חצר״מ, אדם עם מוגבלות שפונה למיתקן קליטה ברשות מקומית שבה לא קיים מיתקן קליטה מקומי נגיש, ואדם עם מוגבלות שהתקבלה החלטה להעבירו ממיתקן קליטה מקומי לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16}}.
{{ח:תת|(ז)}} מעת שייפתח מיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות, יימצאו בו שני כסאות גלגלים לפחות לשימושם של נקלטים שהם אנשים עם מוגבלות, שיספק משרד הרווחה או משרד הבריאות לפי העניין.

{{ח:סעיף|18|תיק הפעלה למיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות העליונה לפס״ח תתאים את ההנחיות לתיק הפעלה למיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות, לפי המלצות משרד הרווחה ולעניין אנשים עם מוגבלות נפשית – המלצות משרד הבריאות, וכן בהתייעצות עם הנציבות, ובאישור מורשה לנגישות השירות; ההנחיות יהיו בעניינים אלה לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} פירוט השירותים שניתנים לאנשים עם מוגבלות במיתקן ארצי ואפיון פעילות שגרת השהייה;
{{ח:תתת|(2)}} היערכות למצבים שבהם אנשים עם סוגי מוגבלויות שונים שוהים במיתקן ארצי, לרבות כשהם נמצאים בו־זמנית במיתקן הקליטה;
{{ח:תתת|(3)}} כוח אדם, ציוד ואמצעי עזר שנדרשים לביצוע האמור בפסקאות (1) ו־(2), לרבות אנשי מקצוע והיעזרות במתנדבים אם יהיו, שיהיו זמינים במיתקן קליטה ארצי המיועד לקליטת אנשים עם מוגבלות; לעניין זה, ”ציוד ואמצעי עזר“ – לרבות אלה שנדרשים לביצוע פעולות היום יום, ואמצעים לביצוע מעבר מכיסא גלגלים למשטח אחר.
{{ח:תת|(ב)}} תיק ההפעלה יכלול נוסף על כך פרטי התקשרות עם ארגונים של אנשים עם מוגבלות ואנשי מקצוע מתחומים שנוגעים לאנשים עם מוגבלות מסוגים שונים, לצורך קבלת מידע נוסף וסיוע.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל מיתקן קליטה ארצי ישמור על תיק ההפעלה האמור במיתקן הקליטה באופן שיהיה מוכן וזמין לשימוש.

{{ח:סעיף|19|סידורים ומידע נגיש לציבור ששוהה במיתקן קליטה ארצי}}
{{ח:תת|(א)}} במיתקן קליטה ארצי שמיועד לאנשים עם מוגבלות יימצא חדר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11(2)}}.
{{ח:תת|(ב)}} במיתקן קליטה ארצי יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14}}.

{{ח:סעיף|20|הוראות מנהל מיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות}}
{{ח:ת}} מנהל מיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות רשאי להורות שיחידות אכסון מיוחדות ישמשו את כלל ציבור הנקלטים במיתקן שהם אנשים עם מוגבלות לצורך שימוש בבית שימוש נגיש ומקלחת נגישה, ולא יוקצו לאדם מסוים.

{{ח:סעיף|21|מיתקני קליטה ארציים}}
{{ח:תת|(א)}} בעריכת התקשרויות עם מקומות שהם מועמדים לשמש מיתקן קליטה ארצי, הרשות העליונה לפס״ח תיתן עדיפות לביצוע התקשרויות עם מקומות שלפי חוות הדעת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בתקנה 17(ה)(1)}} מתקיימות בהם תקנות הנגישות למקום ציבורי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)|ותקנות הנגישות לשירות}}, ותחזיק את המסמכים לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|תקנה 17(ה)(1) ו־(2)}}; בוצעה התקשרות חדשה כאמור לאחר יום התחילה, תציין הרשות העליונה לפס״ח ברשימת מיתקני הקליטה הארציים לגבי אותו מיתקן אם הוא עומד בדרישות התקנות האמורות לפי חוות הדעת כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה הרשות העליונה לפס״ח לפתוח לציבור מיתקן קליטה ארצי, תינתן עדיפות ככל האפשר, ובהתחשב בצרכים הנובעים ממצב החירום, שמיתקן קליטה ארצי שלפי הרשימה עומד בתקנות הנגישות למקום ציבורי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)|ובתקנות הנגישות לשירות}}, ייפתח תחילה.

{{ח:סעיף|22|קליטה – מסגרות לשהות ממושכת}}
{{ח:תת|(א)}} משרד הרווחה ייערך לקליטת אנשים עם מוגבלות ממסגרות לשהות ממושכת כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)|בתקנות נגישות המסגרות}} (בתקנה זו – מסגרת לשהות ממושכת), שהוא אחראי לפנותם במצב חירום, לרבות הצוותים שלהם, לפי הוראות תקנה זו.
{{ח:תת|(ב)}} בין השאר, יכין המשרד מיפוי ארצי לפי מחוזות של מסגרות לשהות ממושכת לפי סוגי מוגבלויות של האנשים שעשויות להתאים לקליטת מסגרות כאמור; המשרד ישתף את המסגרות במידע שנמצא במיפוי שערך.
{{ח:תת|(ג)}} בבדיקת המסגרות שיתאימו לקליטה תינתן תשומת לב להתאמת המסגרת הקולטת למוגבלויותיהם ולצורכיהם של אנשים עם מוגבלות מסוגים שונים, ובכלל זה אנשים עם צרכים סיעודיים ואנשים הזקוקים להשגחה.
{{ח:תת|(ד)}} בעריכת המיפוי כאמור בתקנת משנה (ב) תובא בחשבון גם אפשרות קליטתם של אנשים ממסגרות כאמור במיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות.
{{ח:תת|(ה)}} עוד יבחן המשרד את קיומה של קיבולת נוספת, אם קיימת, במסגרות לשהות ממושכת, שתאפשר במקרה הצורך קליטה של אנשים עם מוגבלות שפונו מביתם במצב חירום באותן מסגרות.

{{ח:סעיף|23|הדרכה}}
{{ח:תת|(א)}} במסגרת הדרכת צוותי מיתקני הקליטה, יודרכו הצוותים גם כדי שיוכלו לספק שירות סביר ומענה תומך במצב חירום לאנשים עם מוגבלות.
{{ח:תת|(ב)}} ההדרכה תכלול, בין השאר, את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכרת סוגי מוגבלויות, וכן צרכים וביטויי תגובה שונים של אנשים עם מוגבלות במצב חירום;
{{ח:תתת|(2)}} כללי התנהגות נאותים כלפי אנשים עם מוגבלות בעת מתן השירות, והתגובה לחיית שירות;
{{ח:תתת|(3)}} אסטרטגיות של תקשורת עם אנשים עם מוגבלות, במיוחד במצב חירום, לרבות דרך ולשון הפנייה אליהם.
{{ח:תת|(ג)}} נוסף על האמור בתקנת משנה (ב), תכלול ההדרכה הצעות למענים אפשריים במצב חירום בפרט לגבי אנשים עם מוגבלות.
{{ח:תת|(ד)}} ההדרכה תוכל להתבצע באופנים שונים.
{{ח:תת|(ה)}} הרשות העליונה לפס״ח תיוועץ במשרד הרווחה ולעניין אנשים עם מוגבלות נפשית – עם משרד הבריאות, וכן בנציבות, לגבי חומרי ההדרכה.
{{ח:תת|(ו)}} מורשה לנגישות השירות יאשר את תוכנית ההדרכה.

{{ח:סעיף|24|תרגול}}
{{ח:ת}} תרגילים המבוצעים בקשר למיתקני קליטה, יכללו גם את ביצוע האמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנות 11 עד 16}} {{ח:פנימי|סעיף 18|ו־18 עד 20}}, לפי מתווה התרגול, כמו גם יישום הנהלים שהוכנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15}}; בתרגולים שנערכים במסגרת תרגיל של המטה הכללי של צה״ל או במסגרת תרגיל החירום הלאומי, לפחות, ושבהם האוכלוסייה נוטלת חלק, לרבות באמצעות דימוי אוכלוסייה, ישולבו אנשים עם מוגבלות ממגוון סוגים, תוך שימת לב לצורכיהם; לעניין תקנה זו, ”אנשים עם מוגבלות ממגוון סוגים“ – שלושה אנשים לפחות עם מוגבלות משמעותית מסוגים אלה: שמיעה, ראייה, נפשית, שכלית, אוטיזם, או פיזית, ובלבד שסוג המוגבלות אצל כל אחד מהם הוא שונה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: פינוי וקליטה עם היערכות מיוחדת}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: פינוי מביתם של אנשים עם מוגבלות שמשרד הבריאות אחראי לפנותם ליעד קליטה מתאים}}

{{ח:סעיף|25|חולה עם צרכים רפואיים מיוחדים}}
{{ח:תת|(א)}} חולה עם צרכים רפואיים מיוחדים הוא אדם עם מוגבלות שמתגורר בביתו, שעקב מצבו הבריאותי וצרכיו הרפואיים המורכבים, פינויו במצב חירום עם כלל הציבור יעמיד אותו בסיכון רפואי משמעותי, ועל כן יש לפנותו בהליך ייעודי נפרד מכלל הציבור, אל מוסד רפואי או מיתקן קליטה מתאים, ובכלל זה כל אחד מאלה לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} מטופל בהנשמה ממושכת;
{{ח:תתת|(2)}} מטופל נתמך במערכת נשימה דרך קבע;
{{ח:תתת|(3)}} אדם במצב סיעודי מורכב;
{{ח:תתת|(4)}} מטופל באשפוז בית.
{{ח:תת|(ב)}} משרד הבריאות לאחר היוועצות בקופות החולים, במשרד הרווחה, במרכז השלטון המקומי ובמרכז השלטון האזורי, יפרסם מדדים רפואיים מומלצים להגדרת חולים עם צרכים רפואיים מיוחדים, באופן שיסייע לקופות החולים לאתר מבין מבוטחיהן חולים כאמור, וכן מדדים מומלצים לצורך ההחלטה אם אדם כאמור יפונה בשכיבה או בישיבה.

{{ח:סעיף|26|אנשים עם מוגבלות שמשרד הבריאות אחראי לפנותם מביתם במצב חירום}}
{{ח:תת|(א)}} במצב חירום שבו מפנים אוכלוסייה מביתה, משרד הבריאות אחראי לפנות חצר״מ שנכלל ברשימה לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27}} מביתו ולהעבירו ליעד קליטה שבו יינתן מענה לצרכיו הרפואיים והקיומיים.
{{ח:תת|(ב)}} משרד הבריאות ייערך לפינוי במצב חירום של חצר״מ, בכל אלה לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} הכנות לוגיסטיות לגבי ציוד רפואי וכלי רכב מותאמים שנדרשים לביצוע הפינוי, לרבות פינוי מלווה לפי בחירת האדם יחד עימו, וכוח אדם, כדי שיעמדו לרשותו במצב חירום;
{{ח:תתת|(2)}} יצירת רשימה של אתרי יעד לפינוי שאליהם יפונה חצר״מ במצב חירום, שבהם ניתן להמשיך ולספק לחצר״מ המפונה את השירות הרפואי שלו הוא זקוק, וכן הנחיית אתרי היעד בדבר היערכותם לקליטת המפונים;
{{ח:תתת|(3)}} היערכות לעניין ציוד רפואי וכלי רכב מותאמים לצורך החזרת האדם והמלווה שלו לביתו בסיום מצב החירום, וכוח אדם הנדרש לכך.
{{ח:תת|(ג)}} משרד הבריאות יכין נוהל להיערכותו לפינוי חצר״מ לפי חובותיו המפורטות בתקנת משנה (ב), לפחות.
{{ח:תת|(ד)}} משרד הבריאות יגבש נוהל בהסכמת צה״ל, לקבלת סיוע בכוח אדם מצה״ל לפינוי לפי תקנה זו, לאחר שמשרד הבריאות מיצה את האמצעים וכוח האדם העומדים לרשותו ובהתאם ליכולות צה״ל; הנוהל יסדיר את פניית משרד הבריאות לצה״ל לשם קבלת הסיוע ואת סוג ואופן תיאום הסיוע במצבי חירום שונים, והתקשורת בין הגופים.
{{ח:תת|(ה)}} משרד הבריאות יגבש נוהל בהסכמת מרכז השלטון המקומי ומרכז השלטון האזורי, למקרים שבהם משרד הבריאות יזדקק לסיוע מרשות מקומית לביצוע הפינוי לאחר שמיצה את יכולותיו ואת הסיוע שיכול להעניק לו צה״ל.
{{ח:תת|(ו)}} משרד הבריאות יבצע את ההכנות הנדרשות להיערכות לפינוי לפי הנוהל כאמור בתקנת משנה (ג) ובכלל זה דאגה לציוד רפואי, אמצעי פינוי וכוח אדם שיידרש לכך.

{{ח:סעיף|27|היערכות קופות החולים לפינוי חצר״מ מביתו}}
{{ח:תת|(א)}} כל קופת חולים תאתר מבין מבוטחיה את מי שהוא חצר״מ ותכין רשימה שתכלול את שם המבוטח ומספר הזהות שלו, כתובת מגוריו, מספר הטלפון, שם איש קשר, מספר הטלפון שלו, אופן התקשורת הנגישה עימם, הרשות המקומית שבה הוא מתגורר, וקופת החולים שבה הוא מבוטח (בתקנה זו – רשימת חצר״מ).
{{ח:תת|(ב)}} כל קופת חולים תחזיק מידע לגבי מי שנכלל ברשימת חצר״מ, לגבי עניינים אלה לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} לאיזה מסוגי החולים עם צרכים רפואיים מיוחדים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 25|בתקנה 25(א)(1) עד (4)}} הוא משתייך;
{{ח:תתת|(2)}} שם המטפל העיקרי שלו, מספר הטלפון שלו ואופן התקשורת הנגישה עימו;
{{ח:תתת|(3)}} אם נדרש פינוי בשכיבה או בישיבה;
{{ח:תתת|(4)}} מידע רפואי שנדרש לצורך פינויו והעברתו מביתו למקום שבו ייקלט תוך מזעור הסיכון לחייו, וכן המידע הנדרש לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 3|תקנה 3(ב)(1) עד (3) לתקנות נגישות המסגרות}}.
{{ח:תת|(ג)}} קופת חולים תעביר למשרד הבריאות מידע לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אחת לשלושה חודשים לפחות תעביר את רשימת החצר״מ, ואת המידע לפי תקנת משנה (ב)(1) עד (3) ומידע על ציוד רפואי חיוני לפי תקנה (ב)(4) לגביהם;
{{ח:תתת|(2)}} ממונה החירום של משרד הבריאות, רשאי לאשר לקופת חולים להעביר רק חלק מהמידע האמור בפסקה (1), או לדרוש העברת המידע האמור בשל צורך להיערך למצב חירום מסוים אף אם לא חלפו שלושה חודשים כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} ממונה החירום של משרד הבריאות רשאי להורות לקופת חולים להעביר פרטי מידע נוספים לפי תקנת משנה (ב)(4), אם מצא שהעברת המידע נדרשת להיערכות ולביצוע פינוי.
{{ח:תתת|(4)}} בלי לגרוע {{ח:פנימי|סעיף 35|מתקנה 35}}, המידע יועבר באמצעי דיגיטלי מאובטח שיורה ממונה החירום של משרד הבריאות לקופת החולים;
{{ח:תתת|(5)}} ממונה החירום של משרד הבריאות יורה על אמצעי דיגיטלי מאובטח להעברת המידע שהוא אמצעי שקיים בידי קופות החולים ומשרד הבריאות, כל עוד לא הוקמה מערכת מידע מאובטחת ייעודית שתאפשר העברת מידע עדכני, מלא, ובאופן שוטף.
{{ח:תת|(ד)}} קופת חולים תכין נוהל להיערכותה לפינוי מבוטחיה שהם חצר״מ שמפונה באמצעות משרד הבריאות, ובפרט לפי חובותיה המפורטים בתקנות משנה (א) עד (ג) והנחיות להכנות אישיות לחצר״מ לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|תקנה 28(1)(ב) ו־(5)}}.

{{ח:סעיף|28|ביצוע פינוי של חצר״מ}}
{{ח:ת}} במצב חירום שבו הוחלט על פינוי חצר״מ יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} קופת החולים תפעל לפי הנוהל שהכינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27(ד)}}, ובפרט –
{{ח:תתת|(א)}} קופת חולים תעביר למשרד הבריאות את המידע שבידיה באותה עת לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27(א) ו־(ב)}};
{{ח:תתת|(ב)}} קופת חולים תודיע למי שנכלל ברשימת החצר״מ, ולאיש הקשר שלו, באופן שנגיש להם, על הצורך בפינויו מביתו, תברר את רצונו להתפנות, תדווח על תגובתו למשרד הבריאות, ותנחה את החצר״מ בהכנות האישיות שעליו לבצע לצורך הפינוי;
{{ח:תת|(2)}} משרד הבריאות ידווח בהקדם האפשרי למוסד לביטוח לאומי ולאפוטרופוס הכללי על ההחלטה לפינוי חצר״מ כדי שהם ומסגרותיהם יוכלו להיערך לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|תקנה 33}};
{{ח:תת|(3)}} משרד הבריאות יבצע את הפינוי בהתאם לנוהל שלפי {{ח:פנימי|סעיף 26|תקנה 26(ג)}}; לבקשת משרד הבריאות יסייע צה״ל בכוח אדם לביצוע הפינוי בהתאם לנוהל שלפי {{ח:פנימי|סעיף 26|תקנה 26(ד)}} ולאחר שמשרד הבריאות מיצה את האמצעים העומדים לרשותו;
{{ח:תת|(4)}} משרד הבריאות ידווח בהקדם האפשרי –
{{ח:תתת|(א)}} לרשות העליונה לפס״ח על מספר האנשים שהם חצר״מ שיש לקלוט אותם במיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות;
{{ח:תתת|(ב)}} לקופות החולים, למוסד לביטוח לאומי, ולאפוטרופוס הכללי, לאן הועברו האנשים שהם חצר״מ שבאחריות כל אחד מהם שפונו מביתם, ומתי חזרו אליו;
{{ח:תת|(5)}} קופת חולים, המוסד לביטוח לאומי והאפוטרופוס הכללי, ידאגו לכך שאנשים שפונו מביתם יקבלו ברציפות את השירותים שהם אחראים לאספקתם, מעת שנודע להם לאן פונו, ככל האפשר בהתחשב בנסיבות מצב החירום, וכן לאחר שמצב החירום הסתיים.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: פינוי מביתם של אנשים עם מוגבלות הנדרשים להיערכות מיוחדת ושאינם באחריות משרד הבריאות}}

{{ח:סעיף|29|פינוי אנשים עם מוגבלות שהם מועמדים לפינוי מוקדם שאינם חצר״מ}}
{{ח:תת|(א)}} רשות מקומית בסיוע צה״ל אחראים, במצב חירום שבו מפנים אוכלוסייה מביתה, לפנות מועמדים לפינוי מוקדם שאינם חצר״מ מבתיהם ולהעבירם ליעד קליטה שבו יינתן מענה לצרכיהם הקיומיים.
{{ח:תת|(ב)}} רשות מקומית וצה״ל ייערכו לפינוי כאמור בתקנת משנה (א) בכל אלה לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} הכנות בהקשר לרכבים מותאמים שנדרשים לביצוע הפינוי, כדי שיהיו זמינים לשימוש במצב חירום;
{{ח:תתת|(2)}} איתור מקומות אפשריים כגון מיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות, שאליהם יפונו מועמדים לפינוי מוקדם שאינם חצר״מ במצב חירום;
{{ח:תתת|(3)}} היערכות לצורך החזרת האדם לביתו בסיום מצב החירום.

{{ח:סעיף|30|תוכנית לפינוי אנשים חירשים–עיוורים ונהלים}}
{{ח:תת|(א)}} משרד הרווחה יגבש תוכנית לפינוי במצב חירום של חירשים–עיוורים שמתגוררים ברשות המקומית שתכלול הוראות לגבי כל אלה, לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} איתורם של אנשים חירשים–עיוורים;
{{ח:תתת|(2)}} הכנת חלופות ליצירת קשר ותקשורת עם אנשים חירשים–עיוורים במצב חירום, ובפרט אם הם מתגוררים בביתם;
{{ח:תתת|(3)}} היערכות להעברתם של אנשים חירשים–עיוורים למקום שבו ייקלטו, תוך מתן עדיפות לקבץ יחדיו אנשים חירשים–עיוורים כדי לייעל את הגשת המענה התקשורתי הייחודי והרציף עם אנשים אלה וביניהם, כמו גם לשפר את יכולתם להתמצא במקום שבו ישהו;
{{ח:תת}} התוכנית תכלול סיוע מצד משרד הרווחה לגיוס תומכים חזותיים, מתווכי תקשורת, ואף הסתייעות בעת הצורך במי שיודע לסמן בשפת סימנים לצורך מתן המענה.
{{ח:תת|(ב)}} משרד הרווחה וצה״ל יגבשו נוהל כללי מומלץ להיערכות לפינוי אנשים עם מוגבלות שהם מועמדים לפינוי מוקדם שאינם חצר״מ, שיכלול הוראות בעניינים אלה לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} הגורם שיחליט כי הגיעה שעת הפינוי וכיצד מתבצע הפינוי;
{{ח:תתת|(2)}} המלצות להיערכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|תקנה 29(ב)(1) עד (3)}} לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} ביצוע חובות משרד הרווחה לפי תקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ג)}} משרד הרווחה יגבש את התוכנית והנהלים לפי תקנות משנה (א) ו־(ב) לאחר היוועצות במרכז השלטון המקומי ובמרכז השלטון האזורי.
{{ח:תת|(ד)}} רשות מקומית תגבש נוהל לגבי הנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 29|בתקנה 29}} ובתקנת משנה (א) המותאם למאפייניה ולהיערכותה למצבי חירום; הנוהל יתבסס על הנוהל הכללי המומלץ לפי תקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ה)}} צה״ל, משרד הרווחה, מרכז השלטון המקומי ומרכז השלטון האזורי יגבשו נוהל משותף שיסדיר את הגשת הסיוע של צה״ל לרשות מקומית לביצוע פינוי לפי תקנת משנה (א); הנוהל יכלול את דרכי הפנייה של רשות מקומית לצה״ל, מצבים שבהם צה״ל ייזום הצעת סיוע, אופני התקשורת בין הגופים, תיאום הסיוע, וכן אפשרויות ליצירת קשר באמצעים שונים.
{{ח:תת|(ו)}} צה״ל ומשרד הרווחה יבצעו את ההכנות הנדרשות מכל אחד מהם לצורך היערכות לפינוי של אוכלוסיות לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}; משרד הרווחה יבצע הכנות לגבי הסיוע הנדרש מצידו במצב חירום לשם יישום של התוכנית לפינוי חירשים–עיוורים האמורה בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ז)}} רשות מקומית שפינתה מועמד לפינוי מוקדם שאינו חצר״מ מביתו תודיע בהקדם האפשרי על פינויו, על המקום שאליו פונה ועל החזרתו לביתו לפי ההוראות שלהלן, ורשאית היא להודיע כאמור ישירות או באמצעות משרד הרווחה אם יוסכם על כך בנוהל שלפי {{ח:פנימי|סעיף 32|תקנה 32(יב)}}:
{{ח:תתת|(1)}} למוסד לביטוח לאומי – לגבי מועמד כאמור שבמידע שהועבר לה ממשרד הרווחה לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|תקנה 32(ח)(2)}} צוין כי מקור המידע לגביו במוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תתת|(2)}} לאפוטרופוס הכללי – לגבי מועמד כאמור שבמידע שהועבר לה ממשרד הרווחה לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|תקנה 32(ח)(2)}} צוין כי מקור המידע לגביו באפוטרופוס הכללי.

{{ח:סעיף|31|פינוי מוקדם במצב חירום}}
{{ח:ת}} במצב חירום שבו הוחלט על פינוי אנשים עם מוגבלות שהם מועמדים לפינוי מוקדם שאינם חצר״מ, הרשות המקומית וצה״ל יבצעו את הפינוי בהתאם לנהלים שלפי {{ח:פנימי|סעיף 30|תקנה 30(ד) ו־(ה)}}.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: שיתוף מידע}}

{{ח:סעיף|32|שיתוף מידע לצורך היערכות וביצוע פינוי|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מסגרות שבאחריות האפוטרופוס הכללי יעבירו לו אחת לשלושה חודשים לפחות את המידע המפורט להלן לגבי מי שאיתרו לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 5|תקנה 5(ד) לתקנות נגישות המסגרות}}:
{{ח:תתת|(1)}} שם, מספר זהות, כתובת מגוריו, מספר טלפון, שם איש קשר שלו ומספר הטלפון שלו, אופן התקשורת הנגישה עימם, והרשות המקומית שבה הוא מתגורר (בתקנה זו – רשימת המועמדים לפינוי מוקדם של האפוטרופוס הכללי);
{{ח:תתת|(2)}} מידע לוגיסטי להיערכות לפינויו, שכולל את ציון המידע אם הפינוי בשכיבה או בישיבה, ציוד אישי חיוני, ואם יש צורך במלווה לסיוע בסיעוד, בהתמצאות, או בהשגחה (בתקנה זו – מידע לוגיסטי לפינוי מוקדם).
{{ח:תת|(ב)}} מסגרות למתן שירותי סיעוד יעבירו למוסד לביטוח לאומי, אחת לשלושה חודשים לפחות, מידע לוגיסטי לפינוי מוקדם לגבי מי שהן מספקות לו שירות ושנכלל ברשימה של מועמדים לפינוי מוקדם כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 5|בתקנה 5(ב) לתקנות נגישות המסגרות}}.
{{ח:תת|(ג)}} אחת לשלושה חודשים לפחות האפוטרופוס הכללי יעביר למשרד הרווחה את המידע האמור בתקנת משנה (א), והמוסד לביטוח לאומי יעביר למשרד הרווחה את המידע האמור בתקנת משנה (ב) וכן את רשימת המועמדים לפינוי מוקדם כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 5|בתקנה 5(ב) לתקנות נגישות המסגרות}}.
{{ח:תת|(ד)}} משרד הבריאות יעביר למשרד הרווחה, אחת לשלושה חודשים לפחות, את רשימת החצר״מ שבידיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27(ג)}} בצירוף פרטי מידע לגבי הצרכים החיוניים של מי שברשימת החצר״מ כגון חצר״מ עם צורך לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25(א)(1) או (2)}}, צורך בהשגחה, או צורך בסיוע בביצוע פעולות יום יום (ADL). (להלן בתקנה זו – פרטי המידע הנוספים).
{{ח:תת|(ה)}} משרד הרווחה יעשה שימוש ברשימת החצר״מ שהועברה לו לפי תקנת משנה (ד) כדי לסמן את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ברשימת המועמדים לפינוי מוקדם לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 5|תקנה 5(ב) לתקנות נגישות המסגרות}}, את מי שמשרד הבריאות אחראי לפנותו, ולגבי שאר האנשים ברשימה יסמן משרד הרווחה שהרשות המקומית וצה״ל אחראים לפנותם (בתקנה זו – רשימת הביטוח הלאומי המטויבת); משרד הרווחה יעביר, אחת לשלושה חודשים לפחות, את רשימת הביטוח הלאומי המטויבת למוסד לביטוח לאומי, וזה יעביר למסגרת שבאחריותו, אחת לשלושה חודשים לפחות, מידע מהרשימה האמורה לגבי מי שאותה מסגרת נותנת לו שירות;
{{ח:תתת|(2)}} ברשימת המועמדים לפינוי מוקדם של האפוטרופוס הכללי את מי שמשרד הבריאות אחראי לפנותו, ולגבי שאר האנשים ברשימה יסמן שהרשות המקומית וצה״ל אחראים לפנותם (בתקנה זו – רשימת האפוטרופוס המטויבת); משרד הרווחה יעביר, אחת לשלושה חודשים לפחות, את רשימת האפוטרופוס המטויבת לאפוטרופוס הכללי, וזה יעביר למסגרת שבאחריותו, אחת לשלושה חודשים לפחות, מידע מהרשימה האמורה לגבי מי שאותה מסגרת נותנת לו שירות.
{{ח:תת|(ו)}} משרד הרווחה יאחד לרשימה אחת, את רשימת המועמדים לפינוי מוקדם של האפוטרופוס הכללי ורשימת מועמדים לפינוי מוקדם כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 5|בתקנה 5(ב) לתקנות נגישות המסגרות}}, שהועברו לו לפי תקנת משנה (ג), ויציין לצד כל מי שמופיע בה אם מקור המידע במוסד לביטוח לאומי או באפוטרופוס הכללי (להלן – הרשימה המאוחדת).
{{ח:תת|(ז)}} משרד הרווחה יעשה שימוש ברשימה המאוחדת כדי לסמן ברשימת החצר״מ שלפי תקנת משנה (ד), את אלה שמסגרות הביטוח הלאומי או מסגרות האפוטרופוס הכללי, אחראיות להכינם לפינוי מוקדם לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 5|תקנה 5 לתקנות נגישות המסגרות}} (בתקנה זו – רשימת החצר״מ המטויבת); משרד הרווחה יעביר, אחת לשלושה חודשים, לפחות את רשימת החצר״מ המטויבת למשרד הבריאות, בצירוף מידע לוגיסטי לפינוי מוקדם שהועבר לו לפי תקנת משנה (ג), לגבי מי שסימן כאמור.
{{ח:תת|(ח)}} משרד הרווחה יעשה שימוש ברשימת החצר״מ שלפי תקנת משנה (ד), כדי להפריד מתוך הרשימה המאוחדת שלפי תקנת משנה (ו), רשימה נוספת כאמור בפסקה (2) להלן, ויעביר לרשות מקומית, אחת לשלושה חודשים לפחות, מידע לגבי כל מי שנכלל ברשימות המפורטות להלן ומתגורר באותה רשות מקומית:
{{ח:תתת|(1)}} רשימת החצר״מ ופרטי המידע הנוספים כאמור בתקנת משנה (ד);
{{ח:תתת|(2)}} רשימה נוספת שבה מופיעים רק מועמדים לפינוי מוקדם שאינם חצר״מ והרשות המקומית וצה״ל אחראים לפנותם (בתקנה זו – הרשימה הנוספת), בצירוף מידע לוגיסטי לפינוי מוקדם שהועבר למשרד הרווחה לפי תקנת משנה (ג) לגבי מי שנכלל ברשימה הנוספת.
{{ח:תת|(ט)}} בעת מצב חירום שבו הוחלט על פינוי אנשים שהם חצר״מ או פינוי מועמדים לפינוי מוקדם שאינם חצר״מ, יעביר כל אחד מהגורמים המנויים בתקנות משנה (א) עד (ח) את המידע שנמצא בידו באותה עת למי שעליהם להעביר לו מידע לפי תקנות המשנה האמורות.
{{ח:תת|(י)}} בעת מצב חירום, עם סיום הליך הפינוי של חולים עם צרכים רפואיים מיוחדים ברשות מקומית מסוימת, יעביר משרד הבריאות בהקדם האפשרי לקופות החולים ולמשרד הרווחה את רשימת האנשים שהם חצר״מ שנכללים ברשימת החצר״מ המטויבת ומתגוררים באותה רשות מקומית, שאותם לא פינה; משרד הרווחה יעדכן בהקדם האפשרי את הרשות המקומית הנוגעת בדבר.
{{ח:תת|(יא)}} משרד הרווחה רשאי לשנות את סדר הפעולות והעברות המידע שעליו לבצע לפי תקנות משנה (א) עד (י) ובלבד שיועבר כל המידע שהוא חייב להעביר לפי תקנות אלה, ולא יועבר מידע שהעברתו לא הותרה בתקנות אלה אלא אם כן העברתו מותרת לפי כל דין.
{{ח:תת|(יב)}} בלי לגרוע {{ח:פנימי|סעיף 35|מתקנה 35}}, משרד הבריאות, משרד הרווחה, המוסד לביטוח לאומי והאפוטרופוס הכללי, בהיוועצות עם מרכז השלטון המקומי ומרכז השלטון האזורי, יגבשו נוהל משותף לעניין תהליכי העברת המידע בעת שאינה מצב חירום, לפי תקנות משנה (א) עד (י), וכן העברת מידע במצב חירום לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|תקנות 28}} {{ח:פנימי|סעיף 30|ו־30(ז)}}, כדי להבטיח את רציפות המידע וההכנות הנדרשות לפינוי יעיל מביתם של מפונים באחריות משרד הבריאות שהם גם מועמדים לפינוי מוקדם, ומעת חזרתם לביתם בסיום מצב החירום.
{{ח:תת|(יג)}} בלי לגרוע {{ח:פנימי|סעיף 35|מתקנה 35}}, העברת המידע לפי תקנה זו תיעשה באמצעים דיגיטליים מאובטחים הקיימים בידי מי שחייב להעביר את המידע ובידי מי שאליו מועבר המידע.

{{ח:סעיף|33|הכנות לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)|תקנות נגישות המסגרות}}}}
{{ח:ת}} במצב חירום שבו הוחלט על פינוי אנשים שהם חצר״מ או מועמדים לפינוי מוקדם שאינם חצר״מ, המוסד לביטוח לאומי, האפוטרופוס הכללי, באמצעות מפעילי המסגרות שבאחריותם, יכינו לפינוי את המועמדים לפינוי מוקדם לפי הנוהל הפרטני כאמור {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 5|בתקנה 5(ג) לתקנות נגישות המסגרות}}.

{{ח:סעיף|34|תרגול}}
{{ח:ת}} במסגרת תרגילים לפינוי וקליטת אנשים שהם חצר״מ או מועמדים לפינוי מוקדם שאינם חצר״מ, יתורגלו גם החובות לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנות 25 עד 32}}, ובתרגילים שכוללים דימוי אוכלוסייה, ישתתפו גם אנשים שהם חצר״מ או מועמדים לפינוי מוקדם שאינם חצר״מ, לפי העניין; במסגרת תרגילים כאמור יתורגלו גם העברות מידע לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 32|או 32}} לפי העניין, ואולם העברה של מידע ושימוש בו במסגרת תרגיל ייעשו רק אם לא ניתן בנסיבות העניין להגשים באופן סביר את מטרות התרגיל באמצעות מידע שאינו אמיתי; נדרש שימוש במידע אמיתי, השימוש בו יהיה מצומצם ככל האפשר בנסיבות העניין, ייחשף רק למי שמוסמך היה לקבלו ולעשות בו שימוש לפי תקנות אלה, ויישמר רק בידי מי שמוסמך לשמור אותו לפי תקנות אלה ובדרך הקבועה בהן; נעשה שימוש במידע שאינו אמיתי, יינקטו מרב האמצעים להפרידו מהמערכות ומהמאגרים שבהם נשמר מידע אמיתי, למניעת שיבוש המידע האמיתי הקיים במערכות ובמאגרים אלה.

{{ח:סעיף|35|שמירת פרטיות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} על מידע, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות}}, לרבות ידיעות על ענייניו הפרטיים של אדם כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|באותו חוק}} (בתקנה זו – המידע), שנאסף או התקבל לפי תקנות אלה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} המידע יישמר בנפרד מכל מידע אחר, ולא יועבר או יחובר לכל מאגר מידע אחר אלא במידה הנדרשת לביצוע תקנות אלה;
{{ח:תת|(2)}} מידע שהתברר כי אינו עדכני או אינו נדרש לביצוע תקנות אלה, יימחק בהקדם האפשרי, ולכל המאוחר בתוך שלושה חודשים;
{{ח:תת|(3)}} המידע ישמש לתכלית של פינוי וקליטה במצב חירום והיערכות לפינוי וקליטה כאמור במצב חירום לפי תקנות אלה, ולתכלית זו בלבד או לתכלית של ביצוע הוראות אחרות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מ|סעיף 19מ לחוק}}, ולתכליות אלה בלבד;
{{ח:תת|(4)}} לא יתאפשרו שימוש, לרבות צפייה, בפרטי המידע שהתקבל לפי תקנות אלה אלא בידי בעלי תפקידים, בקופת חולים, במפעיל מסגרת למתן שירותי סיעוד, במסגרת למתן שירותי אפוטרופסות או בגוף הציבורי, שהמנהל של קופת החולים, של מפעיל המסגרת או של הגוף הציבורי, לפי העניין, או מי שמנהל כאמור הסמיך לכך מקרב בעלי התפקידים בקופת החולים, במפעיל המסגרת, או בגוף הציבורי, נתן להם אישור פרטני לכך ושחתמו על התחייבות לשמירה על סודיות המידע (להלן – מורשי הגישה למידע); גוף ציבורי המקבל מידע לפי תקנות אלה, ידווח לגוף שממנו קיבל את המידע על מורשי הגישה למידע; לעניין תקנה זו, ”גוף ציבורי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 23|בפרט (1) להגדרה ”גוף ציבורי“ שבסעיף 23 לחוק הגנת הפרטיות}};
{{ח:תת|(5)}} פרטי המידע יישמרו בדרך שתבטיח את אבטחת המידע ואת סודיותו ברמה נאותה, לפי הוראות כל דין; גוף ציבורי לא יעביר מידע לפי תקנות אלה, אלא לקופת חולים, למפעיל מסגרת למתן שירותי סיעוד, למסגרת למתן שירותי אפוטרופסות או לגוף ציבורי אחר, לאחר שהשתכנע שמקבל המידע עומד בהוראות הדין בעניין שמירת המידע, אבטחתו ושמירה על סודיותו;
{{ח:תת|(6)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#פרק ד|פרק ד׳ לחוק הגנת הפרטיות}}, מי שקיבל מידע לפי תקנות אלה לא יעבירו לאחר אלא לשם ביצוע תקנות אלה או לתכלית של ביצוע הוראות אחרות או שימושים נוספים לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מ|סעיף 19מ לחוק}};
{{ח:תת|(7)}} פרט לאמור בפסקה (6), אין בהוראות תקנות אלה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות}} או לפיו.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: שונות}}

{{ח:סעיף|35א|סיוע באמצעות משרד הרווחה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} במצב חירום משרד הרווחה רשאי לעשות שימוש במידעשלפי תקנות אלה לשם סיוע לאנשים עם מוגבלות, כפי שיתאפשר בנסיבות מצב החירום, כשגורם שהוטלה עליו חובה לפי תקנות אלה או לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מ|סעיף 19מ לחוק}}, אינו מסוגל לבצעה.

{{ח:סעיף|36|התאמת נהלים}}
{{ח:ת}} גורם מפנה, הרשות העליונה לפס״ח, רשות מקומית וכל גורם אחר האחראי על פינוי או קליטת אוכלוסייה, יעדכנו לאחר כל תרגיל או מצב חירום, ולכל הפחות אחת לחמש שנים, את נוהליהם לעניין אופן פעולתם לפי תקנות אלה, ואת תיקי ההפעלה למצב חירום, והכול באופן שיתאימו להוראות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|37|פעולה לפי נוהל במצב החירום}}
{{ח:ת}} מי שחייב לפי תקנות אלה לפעול במצב חירום לפי נוהל שכתב, רשאי לסטות מהנוהל כאמור אם אינו יכול לממשו לאור נסיבות מצב החירום, ובלבד שפעל ככל יכולתו ליישום חלופות להשגת מטרות הנוהל.

{{ח:סעיף|38|ביצוע לפי תקן}}
{{ח:ת}} אם יש חובה בתקנות אלה על ביצוע בדיקה או ביצוע התאמות נגישות לפי תקן, יהיה זה תקן כתוקפו מזמן לזמן לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים}}, שעותק שלו מופקד לעיון הציבור במשרדי הנציבות; בהעדר הפקדה כאמור, לא יהיה תוקף לתקן לעניין תקנות אלה; ויראו חייב כמי שיצא ידי חובתו אם מילא אחר הוראות התקן שהיו בתוקף במועד ביצוע התאמת הנגישות; בתקנה זו, ”מועד ביצוע התאמת הנגישות“ – לרבות המועד שבו הוזמנו התאמות כאמור מספק.

{{ח:סעיף|39|תחילה והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה למעט האמור בתקנות משנה (ב) או (ג) שלושה חודשים מיום פרסומן (בתקנות אלה – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} תחילתן של {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנות 8}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11(1), (2) ו־(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}}, {{ח:פנימי|סעיף 23|23}}, {{ח:פנימי|סעיף 24|24}}, {{ח:פנימי|סעיף 26|26(ו)}} – שישה חודשים מיום התחילה.
{{ח:תת|(ג)}} תחילתן של {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנות 5}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}}, {{ח:פנימי|סעיף 29|29(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 30|30(ו) ו־(ז)}}, {{ח:פנימי|סעיף 31|31}}, {{ח:פנימי|סעיף 32|32(א) עד (ג) ו־(ה) עד (י)}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33}}, {{ח:פנימי|סעיף 34|ו־34}} – 12 חודשים מיום התחילה.
{{ח:תת|(ד)}} תחילתן של {{ח:פנימי|סעיף 26|תקנות 26(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 27|27(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 28|28}} {{ח:פנימי|סעיף 32|ו־32(ד)}} – 18 חודשים מיום התחילה.

{{ח:סעיף|40|הוראת מעבר – היקף חובת ההנגשה לפי תקופות}}
{{ח:תת|(א)}} גוף שערב כניסתן לתוקף של תקנות אלה היה אחראי לשירות שניתן לציבור בקשר לפינוי או קליטת אוכלוסייה במצב חירום והוטלה עליו חובה לפי תקנות אלה, יגיש לשר הביטחון לא יאוחר מתום שישה חודשים מיום פרסום תקנות אלה, תוכנית המפרטת את עיקרי הליך ההנגשה לפי תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יאוחר מתום שישה חודשים מיום התחילה, ישלימו הגורמים המנויים להלן את ביצוע חובותיהם שמפורטות בתקנה שמצויינת לצידם:
{{ח:תתת|(1)}} הרשות העליונה לפס״ח – {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנות 11(3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|15}} {{ח:פנימי|סעיף 18|ו־18}};
{{ח:תתת|(2)}} משרד הבריאות – {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנות 25(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 26|26(ג) עד (ה)}};
{{ח:תתת|(3)}} משרד הרווחה וצה״ל – {{ח:פנימי|סעיף 30|תקנה 30(ב) ו־(ג)}};
{{ח:תתת|(4)}} צה״ל, משרד הרווחה, מרכז השלטון המקומי ומרכז השלטון האזורי – {{ח:פנימי|סעיף 30|תקנה 30(ה)}};
{{ח:תתת|(5)}} משרד הבריאות, משרד הרווחה, הביטוח הלאומי והאפוטרופוס הכללי – {{ח:פנימי|סעיף 32|תקנה 32(יב)}};
{{ח:תת|(ג)}} כל גורם שנכלל {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36}} ישלים לראשונה את ביצוע חובותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|התקנה האמורה}} עד תום שישה חודשים מיום התחילה.
{{ח:תת|(ד)}} לא יאוחר מתום 12 חודשים מיום התחילה, ישלימו הגורמים המנויים להלן את ביצוע חובותיהם שמפורטות בתקנה שמצוינת לצידם:
{{ח:תתת|(1)}} גורם מפנה – הכנות לפינוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}};
{{ח:תתת|(2)}} הרשות העליונה לפס״ח – {{ח:פנימי|סעיף 17|תקנה 17}}, למעט תקנת משנה (ו);
{{ח:תתת|(3)}} משרד הרווחה – {{ח:פנימי|סעיף 22|תקנות 22}} {{ח:פנימי|סעיף 30|ו־30(א)}};
{{ח:תתת|(4)}} משרד הבריאות – {{ח:פנימי|סעיף 26|תקנה 26(ב) ו־(ו)}};
{{ח:תתת|(5)}} קופות החולים – {{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27(ד)}};
{{ח:תתת|(6)}} רשות מקומית – {{ח:פנימי|סעיף 29|תקנות 29(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 30|ו־30(ד)}};
{{ח:תתת|(7)}} משרד הרווחה וצה״ל – {{ח:פנימי|סעיף 30|תקנה 30(ו)}};
{{ח:תתת|(8)}} צה״ל – {{ח:פנימי|סעיף 29|תקנה 29(ב)}}.
{{ח:תת|(ה)}} לא יאוחר מ־18 חודשים מיום התחילה תשלים כל קופת חולים את ביצוע חובותיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27(א) ו־(ב)}}.
{{ח:תת|(ו)}} רשות מקומית תשלים את ביצוע האמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנה 9(א)}} לפי לוחות הזמנים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} בתוך שישה חודשים מיום התחילה תבדוק הרשות המקומית אם אחד לפחות ממיתקני הקליטה המקומיים שברשותה הוא מיתקן מקומי נגיש, ותציין את המידע ברשימה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנה 9(ד)}};
{{ח:תתת|(2)}} בתוך 12 חודשים מיום התחילה רשות מקומית תשלים את ביצוע הוראת {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9(א)}} לגבי 40% לפחות מהמיתקנים המקומיים שאינם מיתקנים מקומיים נגישים ערב יום התחילה (בתקנה זו – רשימת המיתקנים הלא־נגישים), ולא פחות ממיתקן מקומי אחד;
{{ח:תתת|(3)}} בתוך 24 חודשים מיום התחילה הרשות המקומית תשלים את ביצוע הוראת {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9(א)}} לגבי 100% מרשימת המיתקנים הלא־נגישים;
{{ח:תתת|(4)}} מתום 24 החודשים האמורים בפסקה (3), תמשיך רשות מקומית מדי שנה, לבצע את הוראת {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9(א)}} לגבי יתרת רשימת המיתקנים הלא־נגישים, עד שלא ייוותר בה ולו מיתקן קליטה מקומי אחד שאינו נגיש, תוך עדיפות לאיתור מיתקני קליטה מקומיים נגישים שמתקיימת בהם {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(א)}};
{{ח:תתת|(5)}} רשות מקומית תדווח לרשות העליונה לפס״ח, במהלך התקופה שבין 1 בנובמבר ובין 31 בדצמבר של כל שנה על מספרם של מיתקני הקליטה המקומיים הנגישים ושאינם נגישים שבאחריותה;
{{ח:תתת|(6)}} בלי לגרוע מהאמור בפסקה (5), הרשות העליונה לפס״ח תפנה לא יאוחר מ־31 באוקטובר בכל שנה לרשויות המקומיות כדי לקבל את הדיווח לפי פסקה (5).
{{ח:תת|(ז)}} לא יאוחר מ־12 חודשים מיום התחילה, הרשות העליונה לפס״ח תציין לגבי 40% לפחות ממיתקני הקליטה שברשימת מיתקני הקליטה הארציים ושעימם היא התקשרה לפני תחילתן של התקנות, אם לפי המסמכים {{ח:פנימי|סעיף 17|שבתקנה 17(ה)(1)}} מתקיימות בהם תקנות הנגישות למקום ציבורי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)|ותקנות הנגישות לשירות}}, ובנוסף על כך תחזיק את המסמכים {{ח:פנימי|סעיף 17|שבתקנה 17(ה)(1) ו־(2)}}.
{{ח:תת|(ח)}} לא יאוחר מ־24 חודשים מיום התחילה תשלים הרשות העליונה לפס״ח ותציין לגבי 100% ממיתקני הקליטה שברשימת מיתקני הקליטה הארציים ושעימם היא התקשרה לפני תחילתן של התקנות, אם לפי המסמכים {{ח:פנימי|סעיף 17|שבתקנה 17(ה)(1)}} מתקיימות בהם תקנות הנגישות למקום ציבורי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)|ותקנות הנגישות לשירות}}, ובנוסף על כך תחזיק את המסמכים {{ח:פנימי|סעיף 17|שבתקנה 17(ה)(1) ו־(2)}}.

{{ח:סעיף|41|עיגול תוצאות חישוב}}
{{ח:ת}} מספר שהוא תוצאת חישוב לפי תקנות אלה, יעוגל למספר השלם הקרוב, ומחצית מספר תעוגל כלפי מטה.

{{ח:סעיף|42|זמינות והצגת מסמכים}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהוטלה עליו חובה לפי תקנות אלה להכין נוהל, רשימה, תוכנית או מדדים חייב לשמור העתק עדכני של הנוהל, הרשימה, התוכנית והמדדים שהכינו לפי תקנות אלה לצורך שימוש בהדרכות ותרגולים לפי תקנות אלה, ולצורך שימוש במצבי חירום.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהוטלה עליו חובה לפי תקנות אלה להכין נוהל, רשימה, תוכנית או מדדים, חייב להעביר לנציב, או להציג לו, לפי העניין, לא יאוחר מתום 21 ימים מיום שנדרש לכך, העתק מהם, ובלבד שבמידע המועבר יימחקו שמות אנשים ומספרי הזהות שלהם, אם קיימים.
{{ח:תת|(ג)}} גורם מפנה, הרשות העליונה לפס״ח, רשות מקומית וכל גורם אחר האחראי על פינוי או קליטת אוכלוסייה, יפרסם נהלים שהכין לפי תקנות אלה באתר האינטרנט שלו בדף שמיועד למידע בעניין מצבי חירום, ונוסף על כך יהיו נהלים אלה זמינים במשרדו בעת שהם פתוחים לציבור; הפרסום ייעשה לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 34|תקנה 34(א) לתקנות נגישות לשירות}}, ולעניין הצגת מסמכים בשירות אינטרנט – גם לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#פרק ה סימן ג|סימן ג׳ לפרק ה׳ בתקנות האמורות}}.

{{ח:סעיף|43|תחזוקה ונגישות זמנית חלופית}}
{{ח:תת|(א)}} מי שחייב בביצוע התאמות נגישות לפי תקנות אלה אחראי לכך כי התאמות הנגישות יהיו תקינות וזמינות במצב חירום אלא אם כן עקב מצב החירום ועל אף שפעל ככל יכולתו באותן נסיבות, נמנע ממנו להבטיח את תקינותן או זמינותן.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפגע אדם בהתאמות נגישות שלפי תקנות אלה, לא יגרע מהן ולא יסב את השימוש בהן למטרות אחרות באופן חלקי או מלא, אלא אם כן הפגיעה נדרשת במצב חירום לצורך הצלת חיים או מניעת פגיעה ברכוש חיוני, ובלבד שייעשה מאמץ סביר בנסיבות מצב החירום להבטיח נגישות זמנית חלופית.

{{ח:סעיף|44|דיווח}}
{{ח:תת|(א)}} כל אחד מאלה ידווח לנציב עד תום שישה חודשים מיום התחילה על התקדמותו להשלמת חובותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|תקנה 40}}: הרשות העליונה לפס״ח, משרד הבריאות, קופת חולים, משרד הרווחה, צה״ל, מרכז השלטון המקומי, מרכז השלטון האזורי, המוסד לביטוח לאומי והאפוטרופוס הכללי.
{{ח:תת|(ב)}} הנציב ידווח לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת על ההתקדמות בהשלמת החובות בתוך חודש מקבלת המידע כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16(א)}})}}}}
{{ח:קטע3||תבחינים לבחינת הצורך בהעברת אדם עם מוגבלות ממיתקן קליטה מקומי למיתקן קליטה ארצי}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} מי שהוסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16(א)}} לשקול העברת אדם עם מוגבלות ממיתקן קליטה מקומי למיתקן קליטה ארצי, יפעל כמפורט להלן:
{{ח:תת|(א)}} יבצע הערכה מהירה של צרכים מיידיים של האדם עם מוגבלות בעת מצב החירום (להלן – ההערכה), ובפרט בתחומים המפורטים להלן; ההערכה תבוצע בהתבסס בעיקר על מידע שסיפק אותו אדם, וכן מידע שסיפק אפוטרופוס שלו, תומך בקבלת החלטות שלו או מי שמלווה אותו:
{{ח:תתת|(1)}} יכולת התקשורת והבנת המצב של אותו אדם;
{{ח:תתת|(2)}} מורכבות מצבו הרפואי של אותו אדם ובפרט לאור אלה: אם נדרשת אספקת חשמל רציפה לשימור חיים, אם נדרש טיפול רפואי אינטנסיבי, אם יש צורך להגיע למוסד בריאות לטיפולים משמרי חיים או שיקומיים, קבועים או זמניים, ומה צריכת התרופות שלו;
{{ח:תתת|(3)}} הסיוע הנדרש לאדם לביצוע פעולות היום יום;
{{ח:תתת|(4)}} הצורך בהשגחה צמודה על האדם;
{{ח:תתת|(5)}} הצורך בתמיכה רגשית או חברתית לאדם;
{{ח:תתת|(6)}} הצורך של אותו אדם באמצעים לצורך ביצוע פעולות יום יום ולתקשורת.
{{ח:תת|(ב)}} ישקול את הצורך בהעברת אדם עם מוגבלות ממיתקן קליטה מקומי למיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות לאור התבחינים שלהלן, לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} אלה מבין הצרכים שמופו בהערכה לפי פרט משנה (א) ובפרט החיוניים שבהם, לא ניתן לספק או שקיים קושי ממשי לספקם, אם ימשיך אותו אדם לשהות במיתקן קליטה מקומי או במיתקן קליטה מקומי נגיש;
{{ח:תתת|(2)}} אם ניתן לספק טוב יותר את צורכי האדם ובפרט החיוניים שבהם, לפי ההערכה שבוצעה לפי פרט משנה (א), אם ישהה במיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות ולא במיתקן קליטה מקומי או מיתקן קליטה מקומי נגיש;
{{ח:תתת|(3)}} אם קיימת אפשרות ממשית ובטוחה בתנאי מצב החירום השורר, להעברת האדם, לרבות מלווה או ציוד עזר אישי אם נדרשים, למיתקן קליטה ארצי המיועד לאנשים עם מוגבלות.

{{ח:חתימות|ו׳ בניסן התשפ״ב (7 באפריל 2022)}}
* '''בנימין גנץ'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]