תקנות מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (מס רכישה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (מס רכישה), התשל״ה–1974}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר מס רכישה|תיקון: תש״ם־2}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 140|תקנות מס שבח מקרקעין (תוספת מס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3239.pdf}}, {{ח:תיבה|367|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3258.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 316|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3421.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 46|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3598.pdf}}, {{ח:תיבה|669|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3645.pdf}}, {{ח:תיבה|2077|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3732.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 823|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3823.pdf}}, {{ח:תיבה|922|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3828.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 759|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0390.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 144|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4042.pdf}}, {{ח:תיבה|2106|[צ״ל: תיקון מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4147.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 177|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4182.pdf}}, {{ח:תיבה|941|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4230.pdf}}, {{ח:תיבה|1244|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4255.pdf}}, {{ח:תיבה|1244|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4255.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 1570|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4398.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 1278|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4492.pdf}}, {{ח:תיבה|1593|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4506.pdf}}, {{ח:תיבה|1746|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4514.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 688|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4574.pdf}}, {{ח:תיבה|777|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4581.pdf}}, {{ח:תיבה|920|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4592.pdf}}, {{ח:תיבה|1958|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4666.pdf}}, {{ח:תיבה|2676|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4708.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 1148|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 4 [תשמ״ד] (תיקון)]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4795.pdf}}, {{ח:תיבה|1786|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4844.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 97|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4868.pdf}}, {{ח:תיבה|864, 864|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4931.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 574|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5013.pdf}}, {{ח:תיבה|912, 913|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5029.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 372, 372|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5080.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 658, 658|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5176.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 46|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5227.pdf}}, {{ח:תיבה|171|תיקון מס׳ 4 [תשמ״ד] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5326.pdf}}, {{ח:תיבה|443|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5254.pdf}}, {{ח:תיבה|714|תיקון מס׳ 4 [תשמ״ד] (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5273.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 407|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5321.pdf}}, {{ח:תיבה|608|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5335.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 634|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5412.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 326|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5496.pdf}}, {{ח:תיבה|458|תיקון (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5504.pdf}}, {{ח:תיבה|742|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5516.pdf}}, {{ח:תיבה|790|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5520.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 70|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5555.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 230|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5630.pdf}}, {{ח:תיבה|378|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5642.pdf}}, {{ח:תיבה|426|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 3]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5646.pdf}}, {{ח:תיבה|500|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5650.pdf}}, {{ח:תיבה|1730, 1730|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5698.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 383|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5727.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 78|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5791.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 206, 206|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5868.pdf}}, {{ח:תיבה|361|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5878.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 1003|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5985.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 174|תיקון והוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6207.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 317|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6361.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1124|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6892.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 1568|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7275.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 232|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7737.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 786|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8964.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2474|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10767.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1675|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11149.pdf}}, {{ח:תיבה|3248|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11414.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 2126|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4676.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 136|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4719.pdf}}, {{ח:תיבה|704|הודעה (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4763.pdf}}, {{ח:תיבה|1263|הודעה (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4802.pdf}}, {{ח:תיבה|1824|הודעה (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4847.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 376|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4890.pdf}}, {{ח:תיבה|496|הושעה (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4899.pdf}}, {{ח:תיבה|496|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4899.pdf}}, {{ח:תיבה|936|הודעה (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4934.pdf}}, {{ח:תיבה|1435|הודעה (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4968.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 524|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5009.pdf}}, {{ח:תיבה|1068|הודעה (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5039.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 67|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5059.pdf}}, {{ח:תיבה|423|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5081.pdf}}, {{ח:תיבה|672|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5096.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 1117|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5201.pdf}}, {{ח:תיבה|1384|הודעה (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5216.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 165|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5235.pdf}}, {{ח:תיבה|796|הודעה (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5279.pdf}}, {{ח:תיבה|978|הודעה (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5286.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 358|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5317.pdf}}, {{ח:תיבה|549|הודעה (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5333.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 501|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5402.pdf}}, {{ח:תיבה|1099|הודעה (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5443.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 32|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5477.pdf}}, {{ח:תיבה|76|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5481.pdf}}, {{ח:תיבה|107|הודעה (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5482.pdf}}, {{ח:תיבה|399|הודעה (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5501.pdf}}, {{ח:תיבה|824|הודעה (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5522.pdf}}, {{ח:תיבה|1096|הודעה (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5541.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 384|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5642.pdf}}, {{ח:תיבה|385|הודעה (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5642.pdf}}, {{ח:תיבה|1200|הודעה (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5667.pdf}}, {{ח:תיבה|1687|הודעה (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5693.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 224|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5720.pdf}}, {{ח:תיבה|436|הודעה (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5730.pdf}}, {{ח:תיבה|745|הודעה (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5743.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 375|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5878.pdf}}, {{ח:תיבה|376|הודעה (תיאום סכומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5878.pdf}}, {{ח:תיבה|558|הודעה (תיאום סכומים) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5887.pdf}}, {{ח:תיבה|558|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5887.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 211|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6012.pdf}}, {{ח:תיבה|212|הודעה (עדכון סכום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6012.pdf}}, {{ח:תיבה|346|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6020.pdf}}, {{ח:תיבה|346|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6020.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 296|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6078.pdf}}, {{ח:תיבה|296|הודעה (עדכון סכום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6078.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 48|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6128.pdf}}, {{ח:תיבה|48|הודעה (עדכון סכום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6128.pdf}}, {{ח:תיבה|183|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6138.pdf}}, {{ח:תיבה|184|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6138.pdf}}, {{ח:תיבה|666|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6164.pdf}}, {{ח:תיבה|666|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6164.pdf}}, {{ח:תיבה|864|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6177.pdf}}, {{ח:תיבה|864|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6177.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 704|הודעה (עדכון סכום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6238.pdf}}, {{ח:תיבה|705|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6238.pdf}}, {{ח:תיבה|754|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6243.pdf}}, {{ח:תיבה|754|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6243.pdf}}, {{ח:תיבה|962|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6257.pdf}}, {{ח:תיבה|962|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6257.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 56|הודעה (עדכון סכום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6273.pdf}}, {{ח:תיבה|56|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6273.pdf}}, {{ח:תיבה|248|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6292.pdf}}, {{ח:תיבה|248|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6292.pdf}}, {{ח:תיבה|933|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6335.pdf}}, {{ח:תיבה|933|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6335.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 147|הודעה (עדכון סכום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6347.pdf}}, {{ח:תיבה|148|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6347.pdf}}, {{ח:תיבה|434|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6369.pdf}}, {{ח:תיבה|435|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6369.pdf}}, {{ח:תיבה|750|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6393.pdf}}, {{ח:תיבה|750|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6393.pdf}}, {{ח:תיבה|942|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6418.pdf}}, {{ח:תיבה|942|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6418.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 138|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6440.pdf}}, {{ח:תיבה|138|הודעה (עדכון סכום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6440.pdf}}, {{ח:תיבה|581|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6468.pdf}}, {{ח:תיבה|582|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6468.pdf}}, {{ח:תיבה|783|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6482.pdf}}, {{ח:תיבה|784|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6482.pdf}}, {{ח:תיבה|1057|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6506.pdf}}, {{ח:תיבה|1057|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6506.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 256|הודעה (עדכון סכום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6534.pdf}}, {{ח:תיבה|256|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6534.pdf}}, {{ח:תיבה|543|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6559.pdf}}, {{ח:תיבה|543|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6559.pdf}}, {{ח:תיבה|947|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6591.pdf}}, {{ח:תיבה|948|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6591.pdf}}, {{ח:תיבה|1118|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6610.pdf}}, {{ח:תיבה|1119|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6610.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 98|הודעה (עדכון סכום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6621.pdf}}, {{ח:תיבה|99|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6621.pdf}}, {{ח:תיבה|522|הודעה (עדכון סכום) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6648.pdf}}, {{ח:תיבה|522|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6648.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 439|הודעה (עדכון סכום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6749.pdf}}, {{ח:תיבה|440|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6749.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 739|הודעה (עדכון סכום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6864.pdf}}, {{ח:תיבה|739|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6864.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 888|הודעה (עדכון סכום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6990.pdf}}, {{ח:תיבה|889|הודעה (תיאום סכומי שווי מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6990.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|סעיפים 9}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 115|ו־115}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), תשכ״ג–1963}} (להלן – החוק), ולפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208836.pdf|סעיף 3(ו) לחוק מס שבח מקרקעין (תיקון מס׳ 5), תשל״ה–1974}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: שיעורי מס רכישה}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: פטורים, הנחות והקלות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ה, תשל״ז, תש״ם־2, תשמ״א, תשמ״ב, תשמ״ד־2, תשמ״ה־2, תשנ״ג־3, תשנ״ה, תשנ״ה־5, תשע״ז, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה של חייל שנספה במערכה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}, הזכאי לתגמולים, לרבות הורה של נספה ואלמנתו שאינם זכאים לתגמולים מחמת גילם או שיעורי הכנסותיהם ויתום עד גיל 50;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירת מגורים“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|בחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק חקלאי“ – משק חקלאי שבעל הזכות במקרקעין בו הוא יחיד, יחידים או אגודה שיתופית להתיישבות חקלאית, והוא עיקר עיסוקם של היחיד, של היחידים או של חברי האגודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נכה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, או {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|בחוק נכי המלחמה בנאצים, התשי״ד–1954}}, שדרגת נכותו לצמיתות כפי שנקבעה לו על פי אחד מהחוקים האמורים, אינה פחותה מ־19%;
{{ח:תתת|(2)}} נכה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|בחוק נכי רדיפות הנאצים, התשי״ז–1957}}, שדרגת נכותו לצמיתות, כפי שנקבעה על פי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|החוק האמור}}, אינה פחותה מ־50% והוא זכאי לתגמולים מאוצר המדינה על פי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|החוק האמור}};
{{ח:תתת|(3)}} נכה תאונת עבודה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 103|בסעיף 103 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – חוק הביטוח הלאומי) הזכאי לקבל מהמוסד לביטוח לאומי קצבה או מענק לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ג|פרק ג׳ לחוק האמור}} ודרגת נכותו לצמיתות כתוצאה מתאונת עבודה כפי שנקבעה על פי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק האמור}} אינה פחותה מ־50%;
{{ח:תתת|(4)}} נכה על פי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ט׳ לחוק הביטוח הלאומי}} שנקבעה לו לצמיתות על פי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק האמור}} דרגת אי־כושר להשתכר כדי מחייתו בשיעור של 75% לפחות;
{{ח:תתת|(5)}} אחד מהמנויים להלן שאחוז נכותו נקבע על פי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (קביעת אחוז נכות)|תקנות מס הכנסה (קביעת אחוז נכות), התש״ם–1979}} –
{{ח:תתתת|(א)}} נכה תאונת דרכים שנקבעה לו לצמיתות, נכות שאינה פחותה מ־50%;
{{ח:תתתת}} לענין זה, ”תאונת דרכים“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|בחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל״ה–1975}};
{{ח:תתתת|(ב)}} נכה משיתוק או קטוע יד או רגל שאחוז נכותו לצמיתות כתוצאה מפגימות אלה אינה פחותה מ־50%;
{{ח:תתתת|(ג)}} נכה שנקבעה לו נכות לצמיתות של 100% או נכות של 90% לפחות מחמת שלקה באיברים שונים והאחוז האמור הוא תוצאה של חישוב מיוחד של הליקוי בא{{ח:הערה|י}}ברים השונים, שבלעדיו היה נקבע אחוז נכות של 100% לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נפגע“ – נפגע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|בחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, תש״ל–1970}}, שאחוז נכותו לצמיתות על פי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|החוק האמור}} אינו פחות מ־19%, ואם נפטר הנפגע כתוצאה מפעולת האיבה – בן משפחה של הנפגע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|בחוק האמור}}, הזכאי לתגמול, ויתום עד גיל 50;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – בן זוג, לרבות מי שהיה בן זוג במשך ששה חדשים שקדמו למכירת זכות במקרקעין, הורה, צאצא, בן־זוגו של צאצא, אח ואחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עיריה, מועצה מקומית או ועד מקומי לפי {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 3|סעיף 3 לפקודת המועצות המקומיות}}, ואיגוד ערים.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: שיעורי מס רכישה|תיקון: תש״ם־2}}

{{ח:סעיף|2|רכישה|תיקון: תשל״ח, תשל״ט, תש״ם, תש״ם־2, תשמ״א־2, תשמ״ב, תשמ״ג־3, תשמ״ד־3, תשמ״ד־4, [הודעות], תשנ״ה־5, תשנ״ח־3, תשנ״ט, תשס״ג, תשע״ג, תשפ״א, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} במכירת זכות במקרקעין או בעשיית פעולה באיגוד מקרקעין ישולם מס רכישה בשיעור משווי הזכות הנמכרת כקבוע להלן:
{{ח:תת|(1)}} במכירת זכות במקרקעין ובעשיית פעולה באיגוד מקרקעין, למעט בנין או חלק ממנו שהוא דירת מגורים – 6%;
{{ח:תת|(1א)}} על אף האמור בפסקה (1), במכירת זכות במקרקעין, שמתקיימים לגביה התנאים המפורטים להלן, תוחזר לרוכש שישית ממס הרכישה ששילם לפי פסקה (1), ובלבד שלא הותר בניכוי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 103א|סעיף 103א לחוק}}:
{{ח:תתת|(1)}} המכירה היא של זכות במקרקעין שקיימת לגביה תכנית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}} (בסעיף קטן זה – תכנית בנייה), המתירה בנייה על הקרקע של דירה אחת לפחות המיועדת לשמש למגורים (להלן – דירת מגורים);
{{ח:תתת|(2)}} לא יאוחר מתום 24 חודשים מיום המכירה, התקבל היתר לבניית דירת מגורים אחת לפחות, לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תת|(2)}} במכירת זכות במקרקעין בבנין או בחלק ממנו שהוא דירת מגורים, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} ישולם מס רכישה בשיעור משווי הזכות הנמכרת כקבוע {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק}};
{{ח:תתת|(ב)}} נמכר חלק מדירה, ישלם חלק מסכום מס הרכישה כאמור בפסקת משנה (א) שהוא כחלק הזכות בדירה הנמכרת ביחס לכל הזכות בדירה;
{{ח:תתת|(ג)}} משמשות יותר מדירת מגורים אחת למגורים כחטיבה אחת יראו אותן כדירה אחת;
{{ח:תתת|(ד)}} הרוכש זכות במקרקעין שהיא דירת מגורים ימציא למנהל תצהיר לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 15|סעיף 15 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, כי הדירה תשמש למגורים בשלמות וכחטיבה אחת; הוכח כי התצהיר כאמור היה כוזב, יהיה מי שהצהיר כאמור חייב בתשלום מס רכישה שהיה חל על פי העובדות כהוויתן;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: פטורים, הנחות והקלות}}

{{ח:סעיף|3|תאגידים שנוסדו בחוק|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב, תשמ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} רשות הפיתוח, המוסד לביטוח לאומי, יד ושם, מגן דוד אדום, המוסד לבטיחות ולגיהות, שירות התעסוקה, רשות הנמלים, רשות השידור והרשות לבינוי ופינוי של אזורי שיקום, חייבים במס רכישה בשיעור של 0.5%.
{{ח:תת|(ב)}} רשות שמורות הטבע פטורה ממס רכישה לגבי מקרקעין שהוכרזו כשמורת טבע או שלדעת שר החקלאות הם מיועדים לשמש שמורת טבע לפי {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה#סעיף 22|סעיף 4 לחוק גנים לאומיים, שמורות טבע ואתרי הלאום, התשכ״ג–1963}}.

{{ח:סעיף|4|מוסדות לאומיים|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב, תשמ״ג־3}}
{{ח:ת}} ההסתדרות הציונית העולמית – הסוכנות היהודית לארץ ישראל, קרן קיימת לישראל, קרן היסוד – המגבית המאוחדת לישראל, יונייטד ישראל אפיל אוף קנדה, יונייטד ישראל אפיל אינק, וחברת הימנותא בע״מ, פטורות ממס רכישה.

{{ח:סעיף|5|האפוטרופוס לנכסי נפקדים והאפוטרופוס לנכסי גרמנים|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב}}
{{ח:ת}} האפוטרופוס לנכסי נפקדים והאפוטרופוס לנכסי גרמנים חייבים במס רכישה בשיעור של 0.5%.

{{ח:סעיף|6|חברות ממשלתיות לשיכון, דיור והשכרה|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב, תשע״ז}}
{{ח:ת}} החברה הממשלתית לדיור להשכרה שהוקמה מכוח {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/2013_dec770|החלטת הממשלה מס׳ 770 מיום ה׳ בחשוון התשע״ד (9 באוקטובר 2013)}} {{ח:הערה|(”דירה להשכיר“ – החברה הממשלתית לדיור להשכרה בע״מ)}}, ”פרזות“ חברה ממשלתית עירונית לשיכון ירושלים בע״מ, ”חלמיש“ חברה ממשלתית עירונית לשיקום הדיור בתל־אביב־יפו בע״מ ו”שקמונה“ חברה ממשלתית עירונית לשיקום הדיור בחיפה בע״מ, חייבות במס רכישה בשיעור של 0.5%.

{{ח:סעיף|7|אגודות למען החייל|תיקון: תש״ם, תש״ם־2, תשמ״ב}}
{{ח:ת}} האגודה למען החייל בישראל ונכסי חיל (נח) חייבות במס רכישה בשיעור של 0.5%.

{{ח:סעיף|8|רשות מקומית|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} רשות מקומית חייבת במס רכישה בשיעור של 0.5% לגבי מכירת זכות במקרקעין שבהם שוכנע המנהל שאין עמם ושלא תהיה בהם בעתיד הכנסה.
{{ח:תת|(ב)}} הוקמה עיריה באזור שהתנהל על־ידי מועצה מקומית, תהא מכירת זכות במקרקעין מהמועצה המקומית לעיריה חייבת במס רכישה בשיעור של 0.5%; הוא הדין אם הוקמה מועצה מקומית באזור שהתנהל עלידי עיריה.
{{ח:תת|(ג)}} מכירת זכות במקרקעין מאת עיריה או מועצה מקומית לאיגוד ערים שהעיריה או המועצה המקומית מאוגדים בה חייבת במס רכישה בשיעור של 0.5%.
{{ח:תת|(ד)}} התמזגו שתי רשויות מקומיות או יותר לרשות מקומית אחת, תהא מכירת זכות במקרקעין מאת כל אחת מהרשויות המקומיות לאותה רשות מקומית חייבת במס רכישה בשיעור של 0.5%.

{{ח:סעיף|9|מוסדות ציבור|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב}}
{{ח:ת}} ”מוסד ציבורי“ כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 61|בסעיף 61(ד) לחוק}} יהיה חייב במס רכישה בשיעור של 0.5% לגבי מכירת זכות במקרקעין אם שוכנע המנהל כי המקרקעין משמשים או ישמשו בעתיד את המוסד במישרין בלבד.

{{ח:סעיף|10||תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב, תשנ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|11|נכה, עיוור, נפגע ומשפחות חיילים שנספו במערכה|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב, תשמ״ז, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מכירת זכות במקרקעין לנכה, לעיוור, לנפגע או לבן משפחה של חייל שנספה במערכה לשם שיכונם חייבת במס רכישה בשיעור של 0.5%, ואם התקיים לגביו האמור באחת {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|מפסקאות (א) עד (ג) בסעיף 9(ג1ג)(2) לחוק}} יהיו שיעורי מס הרכישה כמפורט להלן, ובלבד שחיוב במס רכישה בשיעור של 0.5% לפי תקנת משנה זו, לא יינתן לאדם אחד אלא שתי פעמים בלבד –
{{ח:תתת|(1)}} אם שווי הזכות הנמכרת הוא עד 2,500,000 שקלים חדשים, ישולם מס רכישה בשיעור משווי הזכות הנמכרת כמפורט להלן –
{{ח:תתתת|(א)}} על חלק השווי שעד לסכום הנקוב {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|בסעיף 9(ג1ג)(3)(א) לחוק}} – לא ישולם מס;
{{ח:תתתת|(ב)}} על חלק השווי העולה על הסכום האמור בפסקת משנה (א) ועד לסכום של 2,500,000 שקלים חדשים – 0.5%;
{{ח:תתת|(2)}} אם שווי הזכות הנמכרת עולה על 2,500,000 שקלים חדשים – ישולם מס רכישה בשיעור 0.5%.
{{ח:תת|(ב)}} מכירת זכות במקרקעין במשותף לבני זוג שאחד מהם הוא נכה או עיוור כאמור בתקנת משנה (א), נפגע או בן משפחה של חייל שנספה במערכה, יוענק החיוב במס רכישה בשיעור של 0.5% לפי תקנת משנה (א) לשני בני הזוג; רכשו את הזכות במקרקעין במשותף שני יחידים שאחד מהם זכאי לחיוב במס רכישה בשיעור של 0.5% לפי תקנת משנה זו, והם נישאו תוך שנים עשר חדשים מיום רכישת הזכות במקרקעין, יוחזר מס הרכישה העולה על השיעור של 0.5% ששילם בן זוגו של הזכאי לחיוב במס רכישה בשיעור של 0.5%.
{{ח:תת|(ג)}} ”חיוב במס רכישה בשיעור של 0.5%“, לענין תקנה זו – לרבות חיוב במס רכישה בשיעור של 0.5% או {{ח:הערה|[פטור]}} מאגרת העברת מקרקעין על פי חיקוק שקדם לתקנות אלה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנות משנה (א) עד (ג), במכירת זכות בקרקע פנויה שניתן לבנות עליה, על פי תקנות שהותקנו מכוח {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, שהיו בתוקף ביום הרכישה, יותר מדירה אחת, יחוייב במס רכישה בשיעור של 0.5% רק לגבי אותו חלק משווי הקרקע המתייחס לאותה דירה שתשמש למגורי הרוכש.

{{ח:סעיף|12|הטבה לעולה ברכישת בית עסק|תיקון: תשל״ז, תש״ם־2, תשמ״ב, תשמ״ז, תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשנ״ח, [הודעות], תשנ״ט, תשס״ג, תשס״ה, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} בתקנה זו, ”עולה“ – מי שנכנס לישראל אחרי יום ד׳ באדר התשכ״ג (28 בפברואר 1963) ובידו אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אשרת עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות#סעיף 2|סעיף 2 לחוק השבות, התש״י–1950}} (להלן – חוק השבות);
{{ח:תתתת|(ב)}} תעודת עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות#סעיף 3|סעיף 3 לחוק השבות}};
{{ח:תתתת|(ג)}} אשרה או רשיון לישיבת ארעי מסוג א1 (עולה בכח) לפי {{ח:חיצוני|תקנות הכניסה לישראל#סעיף 6|תקנה 6(א) לתקנות הכניסה לישראל, התשל״ד–1974}}.
{{ח:תתת|(2)}} שר האוצר רשאי לקבוע סוגי בני־אדם שדינם כדין עולה.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה על קביעת עולה לענין תקנות מס שבח מקרקעין (מס רכישה), התשל״ה–1975 (י״פ תשנ״ב, 3696) לפיה יראו כעולה לענין {{ח:פנימי|סעיף 12|תקנה 12}}, גם מי שנכנס בשנית לישראל, אם שוכנע המנהל כי בעת שהותו לראשונה לישראל נתקיימו כל אלה: {{ש}} (1) היתה בידו אשרה או רשיון לישיבת ארעי מסוג א1 (עולה בכח) לפי {{ח:חיצוני|תקנות הכניסה לישראל#סעיף 6|תקנה 6(א) לתקנות הכניסה לישראל, התשל״ד–1974}}; {{ש}} (2) הוא שהה בישראל לצורך שירות סדיר לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}}, או למטרת לימודים, או שהיה ”מרצה אורח“ או ”מומחה חוץ“ כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות שהייה לתושבי חוץ)|בתקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות שהייה לתושבי חוץ), התשל״ט–1979}}; {{ש}} (3) בעת שהותו לראשונה בישראל לא רכש זכות במקרקעין בפטור ממס רכישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|תקנה 12}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} מכירת זכות במקרקעין לעולה תהא חייבת במס רכישה על חלק השווי שעד 900,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם ליום 16.10.1996; בשנת 2022, 1,902,945 ש״ח; בשנת 2023, 1,928,220 ש״ח; בשנים 2024 עד 2027, 1,988,090 ש״ח))}} בשיעור של 0.5% ועל חלק השווי העולה על סכום כאמור בשיעור של 5%, ובלבד שרכש אותה העולה תוך תקופה המתחילה שנה אחת לפני שנכנס לישראל לראשונה, כאמור בתקנת משנה (א), ומסתיימת שבע שנים לאחר כניסתו כאמור, ובלבד שלא תובא במנין שבע השנים תקופת שירותו בשירות חובה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}}, או בשירות אזרחי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות אזרחי|בחוק שירות אזרחי, התשע״ז–2017}}; החיוב במס רכישה לפי תקנת משנה זו יחול רק על מכירת זכות במקרקעין שהיא בית עסק, לרבות משק חקלאי, כדי שישמש לעסק שהעולה או קרובו עובד בו.
{{ח:תת|(ג)}} רכשו זכות במקרקעין במשותף בני זוג שאחד מהם עולה, יראו לענין החיוב במס רכישה לפי תקנה זו כאילו רכש אותם העולה בלבד; רכשו את הזכות במשותף שני יחידים שאחד מהם עולה הזכאי לחיוב במס רכישה לפי תקנה זו והם נישאו תוך שנים עשר חדשים מיום הרכישה, יוחזר מס הרכישה ששילם בן זוגו של העולה העולה על סכום מס הרכישה שהיה חל אילו רכש את הזכות העולה בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} חיוב במס רכישה לפי תקנה זו לא יינתן לעולה אלא פעם אחת.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ו)}} הסכומים הנקובים בתקנת משנה (ב) יעודכנו בהתאם {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|לסעיף 9(ג2) לחוק}}; לענין תקנה זו, ”המדד הבסיסי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני תחילתן של תקנות אלה {{ח:הערה|(הכוונה היא לתקנות מס שבח מקרקעין (מס רכישה) (תיקון), התשנ״ז–1996, שפורסמו ביום 31.10.1996)}}.

{{ח:סעיף|12א|הטבה לעולה ברכישת דירת מגורים|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} במכירת זכות במקרקעין, שהם בניין או חלק ממנו שהוא דירת מגורים, לעולה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 12|בתקנה 12(א)(1)}} שהתקיים לגביו האמור {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|בפסקה (א) או (ב) שבסעיף 9(ג1ג)(2) לחוק}}, ישולם מס רכישה בשיעור משווי הזכות הנמכרת כקבוע להלן, ובלבד שרכש אותה העולה בתוך התקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 12|בתקנה 12(ב)}}; לעניין התקופה המתחילה שנה אחת לפני שנכנס לישראל לראשונה, ברכישת דירת מגורים כאמור, שיש עימה התחייבות מצד המוכר לסיים את בנייתה, לא תובא במניין התקופה האמורה, התקופה שבה דירת המגורים הייתה בשלבי בנייה, ובלבד שלא יחלפו יותר משלוש שנים ממועד רכישת הדירה ועד שנכנס לישראל לראשונה וכן שניתן לו אחד האישורים {{ח:פנימי|סעיף 12|שבתקנה 12(א)(1)}} בתוך שנה ממועד רכישת הדירה:
{{ח:תתת|(1)}} על חלק השווי שעד לסכום הנקוב {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|בסעיף 9(ג1ג)(3)(א) לחוק}} – לא ישולם מס;
{{ח:תתת|(2)}} על חלק השווי העולה על הסכום האמור בפסקה (1) ועד לסכום המזערי הנקוב {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|בסעיף 9(ג1ג)(3)(ד) לחוק}} – 0.5%;
{{ח:תתת|(3)}} על חלק השווי העולה על הסכום המזערי הנקוב {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|בסעיף 9(ג1ג)(3)(ד) לחוק}} – ישולם מס רכישה כקבוע {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|בסעיף 9(ג1ג)(3) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} חיוב במס רכישה לפי תקנה זו לא יינתן לעולה אלא פעם אחת.
{{ח:תת|(ג)}} חיוב במס רכישה לפי תקנה זו לא יינתן במכירת זכות במקרקעין כאמור בתקנת משנה (א) אם שווי הזכות הנמכרת עולה על הסכום הנקוב {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|בסעיף 9(ג1ג)(3)(ה) לחוק}}.
{{ח:תת|(ד)}} האמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בתקנה 12(ג)}} יחול גם לעניין תקנה זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|13|העברה לאזור פיתוח|תיקון: תשל״ו, תשל״ז־2, תשל״ז־3, תשל״ח־2, תש״ם־2, תשמ״א־4, תשמ״ב, תשמ״ג, תשמ״ג־2, תשמ״ד, תשמ״ד־2, תשמ״ו, תשמ״ו־3, תשמ״ז־2, תשמ״ח, תשמ״ט, תש״ן־3, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ג, תשנ״ג־2, תשנ״ג־4, תשנ״ד, תשנ״ה, תשנ״ה־4, תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ישוב באזור פיתוח“, לגבי תקנת משנה (ב) – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק פיצויי פיטורים#סעיף 8|בסעיף 8(ב) לחוק פיצויי פיטורים, תשכ״ג–1963}}, לגבי תקנת משנה (ג) – אזור פיתוח שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 40ד|סעיף 40ד לחוק לעידוד השקעות הון, תשי״ט–1959}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שר האוצר“, ”שר העבודה“ ו”שר המסחר והתעשיה“ – לרבות מי שהשר הסמיכו, לפי המקרה.
{{ח:תת|(ב)}} אישר שר העבודה כי עובד או עובד עצמאי (להלן – עובד) העתיק מקום מגוריו הקבוע לישוב באזור פיתוח מישוב שאינו באזור פיתוח או מישוב אחר באזור פיתוח, יחייב שר האוצר על פי המלצת שר העבודה במס רכישה בשיעור של 0.5% בשל מכירת הזכות בדירה באזור הפיתוח לעובד או לבן־זוגו לצורך מגורי העובד; נמכרה לעובד שאושר כאמור או לבן־זוגו קרקע פנויה (להלן – מגרש) לצורך בניית דירה למגורי העובד, יחייב שר האוצר על פי המלצת שר העבודה, במס רכישה בשיעור של 0.5% בשל אותה מכירה, בתנאי שהוחל בבניית הדירה תוך שלושים חודש מיום המכירה, ובלבד שאם ניתן לבנות על המגרש, על פי תקנות שהותקנו מכוח {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, שהיו בתוקף ביום הרכישה יותר מדירה אחת, יינתן החיוב במס רכישה בשיעור של 0.5% רק לגבי אותו חלק משווי המגרש המתייחס לדירה שתשמש למגורי העובד; החיוב במס רכישה בשיעור של 0.5% לפי תקנת משנה זו ינתן לעובד או לבן־זוגו בשל אותה העתקת מגורים פעם אחת בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} אישר שר המסחר והתעשיה כי בעל מפעל העתיק את מפעלו לישוב באזור פיתוח מישוב שאינו באזור פיתוח או מישוב אחר באזור פיתוח, יחייב שר האוצר על פי המלצת שר המסחר והתעשיה במס רכישה בשיעור של 0.5% בשל מכירת הזכות במקרקעין באזור הפיתוח לצורך העתקת המפעל כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} תוקפה של תקנה זו הוא עד יום כ״א בטבת התשנ״ז (31 בדצמבר 1996).

{{ח:סעיף|14|העברת זכות במקרקעין המוקנים על פי החוק|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב}}
{{ח:ת}} נמכרה זכות במקרקעין בתוקף חוק למי שנקבע באותו חוק, ולאחר מכן נמכרה הזכות במקרקעין או תמורתה למי שהיה בעלה אילולא המכירה הראשונה, תהא המכירה האחרונה חייבת במס רכישה בשיעור של 0.5%.

{{ח:סעיף|15|מדינות חוץ|תיקון: תש״ם־2}}
{{ח:תת|(א)}} אישר המנהל הכללי של משרד החוץ, כי מדינת חוץ פלונית היא צד לאמנת וינה בדבר יחסים דיפלומטיים מיום 18 באפריל 1961 וכי היא נוהגת כלפי ישראל בהתאם להוראות האמנה האמורה, תהיה אותה מדינת חוץ פטורה ממס רכישה בעד מכירת זכות במקרקעין בגין מקרקעין המשמשים או מיועדים לשמש משרד לנציגות הדיפלומטית של מדינת החוץ או מקום מגורים לראש הנציגות.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי, על פי המלצת המנהל הכללי של משרד החוץ, לפטור ממס רכישה כאמור בתקנת משנה (א), כולו או מקצתו, מדינת חוץ שאינה צד לאמנה האמורה, או לדחות תשלומו, אם אותה מדינה גומלת כך לישראל.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי, על פי המלצת המנהל הכללי של משרד החוץ, לפטור ממס רכישה, כולו או מקצתו, מכירת זכות במקרקעין למדינת חוץ או לדחות תשלומו, בין אם אותה מדינה היא צד לאמנה האמורה ובין אם אינה צד לה, ובלבד שהיא גומלת כך לישראל ונתמלא אחד התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} המקרקעין משמשים, או מיועדים לשמש, מקום מגורים לחברי הסגל הדיפלומטי, או משרד או מקום מגורים לנציגות הקונסולרית של מדינת החוץ והסגל שלה;
{{ח:תתת|(2)}} המקרקעין והכנסותיהם מיועדים לצרכי דת, תרבות, חינוך, מדע או טיפול רפואי.

{{ח:סעיף|15א|מוסד ציבורי תושב חוץ|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} מוסד ציבורי תושב חוץ יהא פטור ממס רכישה לגבי מניות באיגוד מקרקעין שקיבל במתנה, אם אישר שר האוצר כי במדינה שהוא תושבה מוטל מס על קבלת מניות כאמור ואותה מדינה פוטרת ממס מוסד ציבורי תושב ישראל לגבי מניות באיגוד מקרקעין תושב אותה מדינה שקיבל במתנה;
{{ח:ת}} לענין זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד ציבורי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 61|בסעיף 61(ד) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב ישראל“ ו”תושב חוץ“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}}.

{{ח:סעיף|16|משק חקלאי|תיקון: תש״ם־2, תשמ״א־4, תשמ״ב, תשמ״ג־3, תשמ״ד־3, תשמ״ד־4, [הודעות], תשנ״ה־5, תשנ״ח־3, תשנ״ט, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משק חקלאי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השווי הנקי“ – שווי המקרקעין של משק חקלאי פחות שווי בנין המשמש למגורים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בנין המשמש למגורים“ – לרבות שטח קרקע שעליו הוא עומד ששטחו פי שלושה משטחו הכולל של הבנין.
{{ח:תת|(ב)}} במכירת זכות במקרקעין לשם ייסוד משק חקלאי או קיומו ישולם מס הרכישה –
{{ח:תתת|(1)}} על בנין המגורים על פי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|סעיף 9 לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} על חלק השווי הנקי שאינו עולה על 2,800,000 שקלים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1984; בשנת 2023, 600,045 ש״ח; בשנת 2024, 588,735 ש״ח; בשנת 2025, 628,800 ש״ח)}} – 0.5%.
{{ח:תתת|(3)}} על חלק השווי הנקי העולה על 2,800,000 שקלים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1984; בשנת 2023, 600,045 ש״ח; בשנת 2024, 588,735 ש״ח; בשנת 2025, 628,800 ש״ח)}} – 5%.
{{ח:תת|(ג)}} נעשו לצורך ייסוד המשק החקלאי או קיומו מספר מכירות לאותו קונה או בן־זוגו או ילדיו עד גיל 18, תינתן ההנחה האמורה בתקנת משנה (ב)(2) פעם אחת בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} מכירת זכות במקרקעין לשם ייסוד משק חקלאי או קיומו לאגודה שיתופית שהיא קיבוץ, מושב, מושב שיתופי, כפר שיתופי או אגודה שיתופית המאגדת אגודות כאמור, תהא חייבת במס רכישה בשיעור של 0.5% ובלבד שהמקרקעין מיועדים לשמש את כלל חברי האגודה או מרביתם.

{{ח:סעיף|16א|הצמדת שווי ועיגול|תיקון: תשנ״ח, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} שווי הזכות במקרקעין שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנה 16}} (להלן – השווי) יותאם לעליית המדד ב־16 בינואר (להלן – יום העדכון) בשנות המס 1984 ואילך, לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד מחירי דירות בבעלות שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – 3857.6 נקודות (ממוצע 1980 = 100.0);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון.
{{ח:תת|(ג)}} השווי שהותאם כאמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 5 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל יפרסם בהודעה ברשומות את השווי כפי שהוא מעודכן עקב עליית המדד כאמור.

{{ח:סעיף|17|חלוקה, פיצול או איחוד של קרקע חקלאית|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב}}
{{ח:ת}} מכירת זכות במקרקעין שהיא חלוקה, פיצול או איחוד של מקרקעין הדרושים לשם שיפור העיבוד החקלאי תהיה חייבת במס רכישה בשיעור של 0.5% אם אישר המנהל הכללי של משרד החקלאות, או מי שהוא הסמיך, כי הפעולה דרושה למטרה האמורה.

{{ח:סעיף|18|העברה מחברת חוץ|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב, תשמ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי לחייב במס רכישה בשיעור של 0.5% –
{{ח:תתת|(1)}} מכירת זכות במקרקעין מאת חברת חוץ לחברה ישראלית, אם שוכנע כי השליטה בשתי החברות בשעת ביצוע המכירה נתונה בידי אותם בני אדם, בין במישרין ובין בעקיפין, בין בהחזקת מניות ובין בדרך אחרת;
{{ח:תתת|(2)}} החכרה של מקרקעין, על ידי חברה תושבת ישראל שהכנסותיה מהחכרת מקרקעין הן הכנסות מעסק לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}, לשותפות מוגבלת שהשותפים המוגבלים בה הם תושבי חוץ, והחכרה חוזרת של אותם מקרקעין על ידי השותפות המוגבלת לחברה המחכירה, כששתי ההחכרות נעשו בו־זמנית.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה“ ו”חברת חוץ“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק החברות|בפקודת החברות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שותפות מוגבלת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|בפקודת השותפויות [נוסח חדש], התשל״ה–1975}}, בין שנרשמה כשותפות ישראלית ובין שנרשמה כשותפות חוץ.

{{ח:סעיף|19|העברה מתאגיד לתאגיד|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי, אם שוכנע כי בנסיבות המקרה מן הצדק לעשות כן, לפטור ממס רכישה, כולו או מקצתו, את סכום המס העולה על השיעור של 0.5% במכירת זכות במקרקעין –
{{ח:תת|(1)}} מאת תאגיד שהוקם על פי דין אחד לתאגיד שהוקם על פי דין אחר, אם הוכח להנחת דעתו, כי שני התאגידים זהים באפיים, במטרותיהם ובפעולותיהם, כי לא חל שינוי יסודי בשליטה בהם וכי לא ניתנה כל תמורה בעד המכירה האמורה;
{{ח:תת|(2)}} מאת תאגיד לכל תאגיד, אם הוכח להנחת דעתו כי שני התאגידים נתמזגו או כי התאגיד הקונה הוקם על ידי מיזוג התאגיד המעביר עם תאגידים אחרים, וכי המכירה נעשית אגב מכירת הזכויות במקרקעין של כל התאגידים המתמזגים לתאגיד הקונה.

{{ח:סעיף|19א|מכירת זכות במקרקעין לאיגוד בידי כל בעלי הזכות באיגוד|תיקון: תשמ״א־3, תשמ״ב, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} מכירת זכות במקרקעין לאיגוד, על ידי כל בעלי הזכויות באותו איגוד, תהיה חייבת במס רכישה בשיעור של 0.5%, אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעקבות ההעברה קיבלו בעלי המקרקעין זכויות באיגוד, בהתאם לחלקיהם בזכויות במקרקעין;
{{ח:תתת|(2)}} ההעברה לאיגוד היתה בהתאם לדרישת מינהלת מרכז ההשקעות כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|בחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}} (להלן – חוק העידוד);
{{ח:תתת|(3)}} לבנין אישור של בנין להשכרה, או של בנין חדש להשכרה כאמור {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#פרק 7-1|בפרק שביעי 1 בחוק העידוד}}.
{{ח:תת|(ב)}} רוכש הזכאי להטבה לפי תקנת משנה (א) ולא נתקיים תנאי מהתנאים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 53ב|בסעיף 53ב בחוק לעידוד}}, תבוטל ההטבה למפרע והרוכש יהיה חייב בתשלום המס שהיה חייב בו אילולא ההטבה, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מתום שנת המס שבה רכש את הזכות.

{{ח:סעיף|20|מכירה לקרוב|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ג־3}}
{{ח:ת}} במכירת זכות במקרקעין ללא תמורה מיחיד לקרובו, יהיה מס הרכישה שליש ממס הרכישה הרגיל.

{{ח:סעיף|20א||תיקון: תשנ״ה־2, תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|21|מכירה לבן־זוג|תיקון: תש״ם־2, תשנ״ה־2}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20}} מכירת זכות במקרקעין בדירת מגורים ללא תמורה לבן־זוג המתגורר יחד אתו בדירה, פטורה ממס רכישה.

{{ח:סעיף|22|ויתור על זכות במקרקעין|תיקון: תש״ם־2}}
{{ח:ת}} מכירת זכות במקרקעין שהיא ויתור על זכות במקרקעין שנתקבלה בירושה לטובת בן־זוגו של המוריש, פטורה ממס רכישה.

{{ח:סעיף|23|חלוקת קרקע}}
{{ח:ת}} במכירת זכות במקרקעין שהיא חלוקת חלקת קרקע אחת בין בעליה המשותפים שלא בהתאם לחלקיהם בזכות לפני החלוקה, ישולם מס הרכישה רק על שווי הזכות הנרכשת שהיא עודפת על שווי הזכות בחלקה לפני החלוקה.

{{ח:סעיף|24|קרקע ומחוברים עליה|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב}}
{{ח:ת}} מכירת זכות במקרקעין שהיא לצורך רישום כיחידה אחת של קרקע ומחוברים עליה הרשומים כנכסים נפרדים לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 157|סעיף 157 לחוק המקרקעין, תשכ״ט–1969}}, חייבת במס רכישה בשיעור של 0.5%.

{{ח:סעיף|25||תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|26|מכירה לחייב בפשיטת רגל|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב}}
{{ח:ת}} מכירת זכות במקרקעין לנאמן בפשיטת רגל וכן מכירת זכות במקרקעין מנאמן בפשיטת רגל לחייב יהיו חייבות במס רכישה בשיעור של 0.5%.

{{ח:סעיף|27|פטור במכירות מסויימות|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ג־3, תש״ן, תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} מכירת זכות במקרקעין הפטורה ממס על פי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 54|סעיפים 54}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 55|55}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 57|57}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 64|64}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 65|65}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 66|66}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 67|67}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 68|68}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 69|או 69 לחוק}}, פטורה ממס רכישה.
{{ח:תת|(ב)}} מכירת זכות במקרקעין מאיגוד ליחיד, אם הזכות היתה בבעלותו ביום הפרסום ברשומות של תקנות מס שבח מקרקעין (מס רכישה) (תיקון), התשמ״ג–1983 {{ח:הערה|(ביום 27.7.1983)}}, והמכירה פטורה ממס על פי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 71|סעיף 71 לחוק}} – פטורה ממס רכישה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} נמכרה זכות במקרקעין מאיגוד לאיגוד מספר פעמים בזה אחר זה, ותוך 6 חדשים ממועד המכירה הראשונה נמכרה הזכות ליחיד, יחול לגבי המכירות האמורות פטור ממס רכישה אם נתקיימו שני אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} כל המכירות האמורות פטורות ממס לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 71|סעיף 71 לחוק}};
{{ח:תתתת|(2)}} האיגוד שביצע את המכירה הראשונה היה הבעלים של הזכות ביום ט״ז בתמוז התשמ״ג (27 ביולי 1983).
{{ח:תתת|(2)}} נתקיימו התנאים הקבועים בפסקה (1) אך לא כל הזכות במקרקעין נמכרה ליחיד אלא חלק ממנה בלבד, יחול הפטור ממס רכישה לגבי המכירות של אותו חלק מהזכות בלבד.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הגישו בעלי הזכויות באיגוד למנהל הצהרה לפיה העברת זכות במקרקעין מאיגוד לאיגוד נעשית במסגרת תכנית כוללת שבסופה תועבר הזכות ליחיד, וכי למיטב ידיעתם יתקיימו התנאים הקבועים בתקנת משנה (ג) לגבי כל המכירות, יהא האיגוד שרכש את הזכות זכאי שלא לשלם את מס הרכישה גם אם טרם נתקיימו תנאים שמועד קיומם הוא לאחר מועד העברת הזכות, ובלבד שמסר ערבות, להנחת דעת המנהל, לתשלום המס.
{{ח:תתת|(2)}} לא נתקיימו תנאים שהוצהר עליהם כאמור בפסקה (1), יחוייב האיגוד במס הרכישה שהופטר ממנו בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מהמועד שבו היה חייב לשלמו אילו לא הופטר ממנו ועד מועד התשלום בפועל.
{{ח:תת|(ה)}} רישומם של ניירות ערך של איגוד מקרקעין למסחר בבורסה, כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}}, פטורה ממס רכישה.
{{ח:תת|(ו)}} בפירוק איגוד מקרקעין שלפי {{ח:חיצוני|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (החלת הוראות הפקודה בפירוק איגודי מקרקעין מסוימים)|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (החלת הוראות הפקודה בפירוק איגודי מקרקעין מסוימים), התשס״ד–2004}}, רואים את מניותיו כנמכרות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 93|בסעיף 93 לפקודה}}, תהיה הפעולה באיגוד מקרקעין כאמור, פטורה ממס רכישה.

{{ח:סעיף|27א|פטור במכירת זכות שהתקבלה אגב פירוק|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} התקבלה זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין במכירה שפטורה ממס לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 71|סעיף 71 לחוק}} ושולם מס הרכישה בשלה (להלן – הפירוק הראשון), תהא מכירתה של הזכות פטורה ממס רכישה ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} לא חלפו 6 חודשים מיום הפירוק הראשון ועד המכירה;
{{ח:תת|(2)}} חל לגבי המכירה פטור ממס לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 71|סעיף 71 לחוק}}.

{{ח:סעיף|28|גביית מס רכישה שלא התמלא תנאי לחיוב במס רכישה בשיעור של 0.5%|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ב, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} נמכרה זכות במקרקעין וניתן עליה חיוב במס רכישה בשיעור של 0.5% לפי תקנות אלה והתברר לאחר מכן למנהל שלא התמלאו תנאי החיוב במס רכישה בשיעור של 0.5%, כולם או מקצתם, יגבה המנהל ממי שקיבל את החיוב במס הרכישה בשיעור של 0.5% שהוא חוייב בו, כולו או מקצתו, לפי נסיבות המקרה.
{{ח:תת|(ב)}} נמכרה זכות במקרקעין ושולם עליה מס רכישה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 19א|בתקנה 19א(א)}} והתברר למנהל שההטבה בוטלה למפרע, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 19א|בתקנה 19א(ב)}}, יגבה המנהל מהמוכר שעליו חלו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 19א|תקנה 19א}} את מס הרכישה שהיה חייב בו אילולא הוראות {{ח:פנימי|סעיף 19א|אותה תקנה}}, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מתום שנת המס שבה נמכרה הזכות לאיגוד.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: שונות}}

{{ח:סעיף|29|הוראות מעבר|תיקון: תש״ם־2}}
{{ח:תת|(א)}} פטור, הנחה או הקלה אחרת שניתנו לפני תחילתן של תקנות אלה מכוח {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (אגרות)|תקנות המקרקעין (אגרות), תש״ל–1970}}, יעמדו בתקפם.
{{ח:תת|(ב)}} לענין פטורים, הנחות או הקלות בשל מכירות שנעשו לפני תחילתן של תקנות אלה, כל סמכות שהיתה נתונה לממונה על ההכנסות, למנהל הכללי, לממונה או למפקח כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (אגרות)|בתקנות המקרקעין (אגרות), תש״ל–1970}}, תהא נתונה למנהל.
{{ח:תת|(ג)}} מי ששילם אגרה לפי {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (אגרות)|תקנות המקרקעין (אגרות), תש״ל–1970}}, אך זכותו טרם נרשמה בפנקסי רישום המקרקעין, פטור ממס רכישה.
{{ח:תת|(ד)}} נמכרה זכות במקרקעין לפני תחילתן של תקנות אלה ועל רישומה בפנקסי רישום המקרקעין היתה חלה {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (אגרות)|תקנה 22(ב) לתקנות המקרקעין (אגרות), תש״ל–1970}}, אילולא בוטלו, ישולם מס רכישה בסכום של 40 לירות.

{{ח:סעיף|30|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208836.pdf|חוק מס שבח מקרקעין (תיקון מס׳ 5), תשל״ה–1974}}.

{{ח:סעיף|31|השם|תיקון: תש״ם־2}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס שבח מקרקעין (מס רכישה), תשל״ה–1974“.

{{ח:חתימות|ז׳ בחשון תשל״ה (23 באוקטובר 1974)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]