תקנות הבטיחות בעבודה (נוחויות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבטיחות בעבודה (נוחויות), תשכ״ה–1965}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר נוחויות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ה, 1621|תקנות הבטיחות בעבודה (נוחויות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1702.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 35|הסעיפים 12(2)}}, {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173|55}}, {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 191|66}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 191|ו־67}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת הבטיחות בעבודה, 1946}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, ובתוקף סמכויותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 150|סעיף 46 לפקודה}} שנטלתי לעצמי לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 34|סעיף 1 לפקודת סדרי השלטון והמשפט (הוראות נוספות), תש״ח–1948}}, ובהתאם {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 216|לסעיף 81 לפקודה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד“ – מוסד שהוראות {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|הפקודה}} חלות עליו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 184|סעיף 63 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסן“ – מחסן שהוראות {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|הפקודה}} חלות עליו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 185|סעיף 64(1) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחצבה ארעית“ – מחצבה שאין חוצבים בה יותר מ־4 מתוך 12 חדשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מספנה“ – חצרים שהם מפעל בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 2|לפרט (1) לסעיף 2(1) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 2|בסעיף 2 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום בניה“ ו־”מקום בניה הנדסית“ – חצרים שבהם מבצעים פעולת בניה או בניה הנדסית שלגביהן חלות הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|הפקודה}} לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 191|הסעיפים 66}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 191|ו־67 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נוחויות“ – נוחויות סניטריות כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|בפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רציף נמל“ – מיתקני נמל שהוראות {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|הפקודה}} חלות עליהם לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 185|סעיף 64(1) לפקודה}}, למעט מחסן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחנת חשמל“ – תחנת חשמל שהוראות {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|הפקודה}} חלות עליה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 180|סעיף 60(1) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|מפעלים החייבים בהסדר רגיל}}
{{ח:ת}} במפעל – למעט מכרה, מחצבה ארעית, מקום קידוח לנפט או למים – וכן בבנין שחלקו הושכר כמפעל נפרד כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 175|בסעיף 59 לפקודה}}, בתחנת חשמל, מוסד, רציף נמל ומחסן (להלן – מפעל החייב בהסדר רגיל לנוחויות) יהיו נוחויות בהתאם {{ח:פנימי|תוספת חלק א|לחלקים א׳}}, {{ח:פנימי|תוספת חלק ב|ב׳}}, {{ח:פנימי|תוספת חלק ד|ד׳}} {{ח:פנימי|תוספת חלק ה|ו־ה׳ של התוספת}}.

{{ח:סעיף|3|פטור}}
{{ח:ת}} מפקח עבודה אזורי רשאי בתעודה לפטור מהוראות {{ח:פנימי|תוספת חלק ב פרט 3|הסעיפים 3(א)}}, {{ח:פנימי|תוספת חלק ב פרט 6|6}}, {{ח:פנימי|תוספת חלק ב פרט 8|8(ב)}}, {{ח:פנימי|תוספת חלק ב פרט 9|9(ב)}} {{ח:פנימי|תוספת חלק ב פרט 10|ו־10(ג) לתוספת}}, כולן או מקצתן, חצרים שהיו למפעל החייב בהסדר רגיל לנוחויות ביום תחילתן של תקנות אלה אם הוא משוכנע שמילוין אינו סביר או מעשי ורשאי הוא להתנות את הפטור בתנאים שייראו לו.

{{ח:סעיף|4|נוחויות במכרה}}
{{ח:ת}} במכרה יהיו נוחויות –
{{ח:תת|(1)}} מעל לפני הקרקע, בהתאם {{ח:פנימי|תוספת חלק א|לחלקים א׳}}, {{ח:פנימי|תוספת חלק ב|ב׳}}, {{ח:פנימי|תוספת חלק ד|ד׳}}, {{ח:פנימי|תוספת חלק ה|ו־ה׳ של התוספת}} עבור כל העובדים במכרה, יהיה מקום עבודתם אשר יהיה;
{{ח:תת|(2)}} מתחת לפני הקרקע, בהתאם {{ח:פנימי|תוספת חלק א|לחלקים א׳}}, {{ח:פנימי|תוספת חלק ג|ג׳}}, {{ח:פנימי|תוספת חלק ד|ד׳}} {{ח:פנימי|תוספת חלק ה|ו־ה׳ של התוספת}}, עבור העובדים בו בעבודות תת־קרקעיות.

{{ח:סעיף|5|פטור}}
{{ח:ת}} מפקח העבודה הראשי רשאי בתעודה לפטור מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}} או מהוראות {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}, כולן או מקצתן, אם הוא משוכנע שמילוין אינו סביר או אינו מעשי, ורשאי הוא להתנות את הפטור בתנאים שייראו לו.

{{ח:סעיף|6|נוחויות במקום עבודה ארעי}}
{{ח:תת|(א)}} במקום בניה או בניה הנדסית, מחצבה ארעית ומקום קידוח לנפט או למים יהיו נוחויות בהתאם {{ח:פנימי|תוספת חלק א|לחלקים א׳}}, {{ח:פנימי|תוספת חלק ג|ג׳}}, {{ח:פנימי|תוספת חלק ד|ד׳}} {{ח:פנימי|תוספת חלק ה|ו־ה׳ לתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות תקנת משנה (א) לא יחולו במקום בניה או בניה הנדסית כאשר יש למבצע יסוד סביר להניח שהבניה או הבניה ההנדסית יושלמו תוך פחות מששה שבועות.

{{ח:סעיף|7|פטור}}
{{ח:ת}} מפקח עבודה אזורי רשאי בתעודה לפטור מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}} ומהוראות {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}} – כולן או מקצתן – אם הוא משוכנע שמילוין אינו סביר או אינו מעשי ורשאי הוא להתנות את הפטור בתנאים שייראו לו.

{{ח:סעיף|8|סידורי רחיצה}}
{{ח:תת|(א)}} במפעל החייב בהסדר רגיל לנוחויות ובמכרה מעל לפני הקרקע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4(1)}} יותקנו ויוחזקו ליד הנוחויות סידורי רחיצה אלה:
{{ח:תתת|(1)}} כיורים או משטף־רחיצה מרובה יחידות במקום, במספר ולפי המידות והמבנה שפורטו {{ח:פנימי|תוספת חלק ד|בחלק ד׳ של התוספת}};
{{ח:תתת|(2)}} סבון או חומר ניקוי אחר ליד כל כיור או מקום רחיצה אחר;
{{ח:תתת|(3)}} אמצעים לניגוב או לייבוש הידיים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת חלק ד|בחלק ד׳ של התוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} במקום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}} יותקנו ויוחזקו ליד הנוחויות סידורי רחיצה האמורים בפסקאות (1) ו־(2) לתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|9|אחראי לנקיון}}
{{ח:תת|(א)}} במפעל החייב בהסדר רגיל לנוחויות, ובמכרה שבהם עובדים יותר מ־10 אנשים, יהיו אדם אחד או יותר לפי הנסיבות, אשר מתפקידם לקיים במשך כל שעות העבודה את הנוחויות וסידורי הרחיצה לידן במצב נקי.
{{ח:תת|(ב)}} שמו של אדם שנתמנה לתפקיד כאמור, תחום תפקידו ושעות משמרתו יירשמו בפנקס הכללי של המפעל.

{{ח:סעיף|10|חיטוי}}
{{ח:ת}} בניקוי של הנוחויות וסידורי הרחיצה לידן ישתמשו בחומר חיטוי מתאים.

{{ח:סעיף|11|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא ביום ל׳ בניסן תשכ״ה (2 במאי 1965).

{{ח:סעיף|12|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הבטיחות בעבודה (נוחויות), תשכ״ה–1965“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2 עד 8}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת חלק א|חלק א׳ – כללי}}

{{ח:סעיף*|1|הגדרות בענין מיתקני תברואה|עוגן=תוספת חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית כסא להדחה“ – בית כסא בעל אסלה העשויה להדחה, מושב ומיתקן הדחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית כסא מעל חפירה“ – בית כסא בעל מושב שהותקן מעל חפירה מתאימה ושיש לו מושב עם פתח לתוך החפירה ואין מוציאים את הנוזלים והמוצקים מהחפירה ולא מטפלים בהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית כסא יבש“ – בית כסא בעל מושב מעל למיכל מטלטל נאות שאת תכולתו מכסים מזמן לזמן בעפר או באפר ושחייבים לרוקן מזמן לזמן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית כסא כימי“ – בית כסא בעל מושב מעל למיכל מטלטל נאות שמכניסים בו חומר כימי מתאים לחיטוי ולסילוק הריחות ושחייבים לרוקן מזמן לזמן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית כסא ללא מושב“ – בית כסא שאסלתו עשויה מלוח עם קערה מרכזית והלוח והקערה שקועים ברצפה והידוע גם כבית שימוש מזרחי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסום רצפה“ – אבזר או מכשיר תברואי בעל חתם נוזלי המונע מעבר חוזר של גזים או ריחות וחדירת חרקים, רמשים, מכרסמים וכיוצא באלה מבלי להפריע במידה ניכרת את זרימת השפכים והדלוחים דרכו והוא קבוע ברצפה כך שכניסתו נמצאת ברום הרצפה או מתחתה ותפקידו להזרים דרכו את המים הדלוחים משטח הרצפה לתוך צינור ניקוז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משתנה“ – משתנה בעלת מיתקן הדחה שהותקנה באופן שהמים הדלוחים יזרמו לתוך הביוב.

{{ח:סעיף*|2|הוראות למיתקני תברואה|עוגן=תוספת חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} פרטי התקנה של נוחויות וסידורי רחיצה בכל ענין שלגביו אין הוראות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} יהיו בהתאם {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/BlobFolder/generalpage/iplan_doc2/he/Licensing_construction_Instructions_sanitation_facilities.pdf|להוראות למיתקני תברואה (הל״ת), תשי״ט–1959}}, אותן אפשר לראות בלשכות מפקחי העבודה האזוריים.

{{ח:קטע3|תוספת חלק ב|חלק ב׳ – נוחויות במפעל החייב בהסדר רגיל לנוחויות ובמכרה מעל לפני הקרקע}}

{{ח:סעיף*|3|מקום הנוחויות|עוגן=תוספת חלק ב פרט 3}}
{{ח:תת|(א)}} במפעל החייב בהסדר רגיל לנוחויות יהיו הנוחויות במקום כמפורט להלן ובמצב נוח לגישת העובדים –
{{ח:תתת|(1)}} המרחק ממקום העבודה של כל עובד אל הנוחויות לא יעלה על 125 מטר אולם במחצבה מותר שהמרחק יהיה גדול מהאמור בהתחשב לדרישות הבטיחות לענין פיצוצים ולגבי עובד ברציף נמל העסוק על סיפון אניה נמדד המרחק כאמור מכבש האניה אל הנוחויות.
{{ח:תתת|(2)}} נמצא מפעל כאמור בבנין של יותר מקומה אחת, יהיו הנוחויות בקומה בה מועבדים העובדים או בקומה סמוכה.
{{ח:תתת|(3)}} במחסן יהיו הנוחויות בקומה בה מועבדים העובדים או במשטח שנמצא לא יותר מ־9 מטר מעל לרצפת אותה קומה או מתחתה אלא אם עומדת מעלית לרשות העובדים.
{{ח:תת|(ב)}} במכרה יהיו נוחויות במקום כמפורט להלן ובמצב נוח לגישת העובדים –
{{ח:תתת|(1)}} עבור כל עובדי המכרה – יהיה מקום עבודתם אשר יהיה – סמוך למלתחות ובאותו בנין שבו הן נמצאות.
{{ח:תתת|(2)}} עבור העובדים המועבדים בכריה תחת כיפת השמיים, במרחק מתאים בהתחשב לדרישות הבטיחות לענין פיצוצים.

{{ח:סעיף*|4|המבנה ושביל הגישה|עוגן=תוספת חלק ב פרט 4}}
{{ח:תת|(א)}} לחדר הנוחויות יותקנו תקרה וגג.
{{ח:תת|(ב)}} נמצאות הנוחויות בביתן נפרד, יותקן ויוחזק שביל מעבר יציב מרוצף או סלול אל הביתן.

{{ח:סעיף*|5|הפרדה ממקום אוכל|עוגן=תוספת חלק ב פרט 5}}
{{ח:ת}} הנוחויות יהיו במרחק מתאים ממקום אוכל שבמפעל החייב בהסדר רגיל לנוחויות ופרטי התקנתו יהיה כדי למנוע סכנת זיהום של סידורי אוכל.

{{ח:סעיף*|6|מסדרון בחדר הנוחויות|עוגן=תוספת חלק ב פרט 6}}
{{ח:תת|(א)}} בחדר הנוחויות שבו שלושה בתי כסא או משתנות לפחות יהיה מסדרון הנפרד מפנים החדר ובמסדרון אין קבועות תברואה זולת סידורי הרחיצה הדרושים לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8}}.
{{ח:תת|(ב)}} שטח המסדרון כאמור יהיה מתוכנן כדי לאפשר גישה נוחה לבתי כסא, למשתנות ולסידורי הרחיצה.
{{ח:תת|(ג)}} חדר נוחויות והמסדרון שבו לא ישמשו להחסנה או לעבודה זולת בקשר לשמירת הנקיון בהם.

{{ח:סעיף*|7|כניסה לחדר הנוחויות|עוגן=תוספת חלק ב פרט 7}}
{{ח:תת|(א)}} הכניסה לחדר הנוחויות תוסדר ותותקן כך שפנים החדר לא ניתן להראות מבחוץ אף כשהדלת פתוחה.
{{ח:תת|(ב)}} דלת הכניסה לחדר הנוחיות תצוייד בהתקן נאות לסגירה אבטומטית.
{{ח:תת|(ג)}} הכניסה לחדר הנוחויות לנשים תהיה נפרד מהכניסה לחדר נוחויות לגברים והדלתות יסומנו בצורה מתאימה ובולטת.
{{ח:תת|(ד)}} הכניסה לחדר הנוחויות שאין לו מסדרון המקיים את הדרישות של {{ח:פנימי|תוספת חלק ב פרט 6|סעיף 6 לתוספת זו}} לא תהיה ישיר מחדר עבודה או חדר אחסנה אלא תהיה מפרוזדור, מבוא כללי, רובד, חצר או גזוזטרה.

{{ח:סעיף*|8|תאים|עוגן=תוספת חלק ב פרט 8}}
{{ח:תת|(א)}} כל בית כסא יהיה בתא נפרד ולתא תהיה דלת המצויידת בצדה הפנימי בבריח או אמצעי סגירה נאות אחר.
{{ח:תת|(ב)}} רחבו הפנימי של תא בית הכסא יהיה לפחות 80 ס״מ וארכו יהיה לפחות 120 ס״מ כשדלת התא נפתחת החוצה ולפחות 150 ס״מ כשהדלת נפתחת פנימה.

{{ח:סעיף*|9|רצפות|עוגן=תוספת חלק ב פרט 9}}
{{ח:תת|(א)}} הרצפה של חדר הנוחויות והמסדרון שבו לרבות הזוויות בין הרצפה לבין הקירות יהיו אטומות לחדירת רטיבות.
{{ח:תת|(ב)}} הרצפה לחדר הנוחויות והמסדרון שבו תהיה מותקנת בשיפוע המאפשר ניקוז יעיל של מי שטיפה לתוך הביוב ותהיה מצויידת במחסומי רצפה.

{{ח:סעיף*|10|קירות ומחיצות|עוגן=תוספת חלק ב פרט 10}}
{{ח:תת|(א)}} קירות חדר הנוחויות והמסדרון יהיו בנויים מבלוקים, לבנים, בטון או חומר נאות אחר ויגיעו עד לתקרה.
{{ח:תת|(ב)}} קירות חדר הנוחויות והמחיצות בין תאי בתי הכסא יהיו בנויים או מצופים חומר בלתי חדיר למים וקל לניקוי.
{{ח:תת|(ג)}} המחיצות בין תאי בתי הכסא וכן הדלתות של התאים –
{{ח:תתת|(1)}} מותר שיהיו נמוכים מהתקרה של חדר הנוחויות אולם גבהם לא יקטן מ־180 ס״מ מעל לרצפה;
{{ח:תתת|(2)}} יהיו מוגבהות לפחות 10 ס״מ אולם לא יותר מ־25 ס״מ מעל לפני הרצפה.

{{ח:סעיף*|11|אוורור וחלונות|עוגן=תוספת חלק ב פרט 11}}
{{ח:תת|(א)}} חדר הנוחויות, לרבות המסדרון אם ישנו, יהיה מאוורור באופן יעיל והאוורור יהיה טבעי ישיר לאוויר החפשי או לפיר – או אוורור ממוכן.
{{ח:תת|(ב)}} אוורור לא ייראה כיעיל באם אוויר מחדר הנוחויות לרבות המסדרון יכול לחדור לחלק אחר של בנין.
{{ח:תת|(ג)}} חלונות בחדר הנוחויות והמסדרון הניתנים לפתיחה יצויידו ברשתות נאותות נגד יתושים וזבובים.

{{ח:סעיף*|12|סוגי בתי כסא|עוגן=תוספת חלק ב פרט 12}}
{{ח:תת|(א)}} חצרים שהיו למפעל לאחר תחילתן של תקנות אלה ולא שימשו במשך שנתיים לפני כן למפעל כל שהוא, לא יהיה בהם בית כסא שאינו בית כסא להדחה.
{{ח:תת|(ב)}} החל מיום כ״ב באייר תשכ״ז (1 ביוני 1967) –
{{ח:תתת|(1)}} לא ישמש עוד בית כסא ללא מושב לעובדות במפעל החייב בהסדר רגיל לנוחויות;
{{ח:תתת|(2)}} יועמדו לשימוש לגברים העובדים במפעל כאמור בתי כסא להדחה במספר שלא קטן מ־2⁄3 מהמכסה שנקבעה {{ח:פנימי|תוספת חלק ה|בחלק ה׳ לתוספת זו}} ולפחות יהיה בית כסא להדחה אחד במפעל כאמור.

{{ח:סעיף*|13|ציוד בתא בית הכסא|עוגן=תוספת חלק ב פרט 13}}
{{ח:תת|(א)}} בתא בית כסא יימצא בכל עת –
{{ח:תתת|(1)}} נייר טואלט והספקתו תהיה מתוך מיתקן הספקה נאות המחובר לקיר או למחיצה; וכן
{{ח:תתת|(2)}} בנוחויות המיועדות לנשים – מיכל בעל מכסה הניתן לפתיחה בעזרת דוושה והמיכל עשוי מחומר מתאים בלתי חדיר למים וקל לניקוי.
{{ח:תת|(ב)}} מלבד מברשת לניקוי האסלה וכלי להחזקתה והציוד הנזכר בסעיף משנה (א) לא יימצא כל חפץ או חומר בתא בית כסא.

{{ח:סעיף*|14|סוגי משתנות לא מותרים|עוגן=תוספת חלק ב פרט 14}}
{{ח:תת|(א)}} סוגי משתנות שאינם מותרים הם:
{{ח:תתת|(1)}} משתנה שלא הותקן לה מיתקן הדחה נאות;
{{ח:תתת|(2)}} משתנה שלא הותקנה באופן שהמים הדלוחים יזרמו לביוב.
{{ח:תת|(ב)}} אין להתקין משתנה מסוג שאינו מותר במפעל החייב בהסדר רגיל לנוחויות ובמכרה והחל מיום כ״ב באייר תשכ״ז (1 ביוני 1967) לא תימצא בהם משתנה מסוג שאינו מותר.

{{ח:קטע3|תוספת חלק ג|חלק ג׳ – נוחויות במקום בניה או בניה הנדסית, במחצבה ארעית, במקום קידוח לנפט או למים ובמכרה מתחת לפני הקרקע}}

{{ח:סעיף*|15|מקום הנוחויות|עוגן=תוספת חלק ג פרט 15}}
{{ח:תת|(א)}} הנוחויות יהיו במקום כמפורט בסעיף קטן (ב) ובמצב נוח לגישת העובדים.
{{ח:תת|(ב)}} המרחק ממקום עבודה של כל עובד אל הנוחויות לא יעלה על 125 מטר אולם במחצבה ארעית ובמכרה מתחת לפני הקרקע מותר שהמרחק יהיה גדול מהאמור, בהתחשב בדרישות הבטיחות לענין פיצוצים ולגבי עובד בבניה או בניה הנדסית נמדד המרחק כאמור מהכניסה לחדר המדרגות שהוכנו לעובדים כל עוד שלא הותקנו נוחויות בתוך הבנין.

{{ח:סעיף*|16|תאים|עוגן=תוספת חלק ג פרט 16}}
{{ח:תת|(א)}} כל בית כסא יהיה בתא נפרד ולתא תהיה דלת המצויידת בצדה הפנימי בבריח או אמצעי סגירה נאות אחר.
{{ח:תת|(ב)}} רחבו הפנימי של תא בית כסא יהיה לפחות 80 ס״מ ושטח הרצפה לא יהיה פחות מ־1.2 מטר מרובע.
{{ח:תת|(ג)}} המחיצות בין תאי בתי כסא והדלתות של התאים –
{{ח:תתת|(1)}} מותר שיהיו נמוכים מהתקרה של חדר הנוחויות אולם גבהם לא יקטן מ־180 ס״מ מעל לרצפה;
{{ח:תתת|(2)}} יהיו מוגבהות לפחות 10 ס״מ אולם לא יותר מ־25 ס״מ מעל לפני הרצפה.

{{ח:סעיף*|17|סוגי בתי הכסא|עוגן=תוספת חלק ג פרט 17}}
{{ח:ת}} כל עוד אין זה מעשי או סביר להתקין ולהחזיק בית כסא להדחה מותר להתקין ולהחזיק בית כסא מעל חפירה, בית כסא יבש, או בית כסא כימי.

{{ח:קטע3|תוספת חלק ד|חלק ד׳ – פרטים לסידורי רחיצה ליד הנוחויות}}

{{ח:סעיף*|18|מקום לסידורי רחיצה ליד הנוחויות|עוגן=תוספת חלק ד פרט 18}}
{{ח:ת}} סידורי הרחיצה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 8|לתקנה 8}} יהיו מותקנים במסדרון לחדר הנוחויות וכשאין מסדרון לחדר הנוחויות בהתאם {{ח:פנימי|תוספת חלק ב פרט 6|לסעיף 6 לתוספת זו}} יהיו בחדר הנוחויות, אך לא בתא בית הכסא, או מחוץ לחדר הנוחויות סמוך לדלת הכניסה אליו.

{{ח:סעיף*|19|סוגי סידורי הרחיצה|עוגן=תוספת חלק ד פרט 19}}
{{ח:ת}} סידורי הרחיצה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 8|לתקנה 8}} יהיו כיורים נפרדים או סדרת כיורים או משטפי רחיצה מרובה יחידות בין מלבנים ובין עגולים.

{{ח:סעיף*|20|מידות ופרטי התקנה לסידורי רחיצה|עוגן=תוספת חלק ד פרט 20}}
{{ח:ת}} כיורים ומשטפי רחיצה כאמור יהיו עשויים ומותקנים במידות אלה:
{{ח:תת|(1)}} אורך כל כיור – 50 ס״מ לפחות ובמשטף רחיצה מרובה יחידות נחשב כל קטע באורך של 50 ס״מ לפחות כמקום רחיצה הבא במקום כיור;
{{ח:תת|(2)}} מרחק בין הכיורים ממרכז הכיור למרכז הכיור הסמוך – 60 ס״מ לפחות;
{{ח:תת|(3)}} מרחק מאונך בין פיית ברז המים לבין שפת הכיור או משטף הרחיצה – 25 ס״מ לפחות.

{{ח:סעיף*|21|אמצעים לניגוב או ייבוש הידיים|עוגן=תוספת חלק ד פרט 21}}
{{ח:תת|(א)}} אמצעים לניגוב או לייבוש הידיים הדרושים בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 8|לתקנה 8}} יכולים להיות אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מגבות לשימוש חד־פעמי העשויות אריג או נייר מתאימים בגודל שלא פחות מ־35×35 ס״מ ומיכל מתאים לסילוקם לאחר השימוש בהם;
{{ח:תתת|(2)}} התקנים נאותים מספיקים לניגוב או ייבוש הידיים לאחר רחיצתם וההתקנים הם מסוג הפועל באמצעות אוויר חם או מסוג שאישר אותו מפקח העבודה הראשי;
{{ח:תתת|(3)}} הסדר הגייני אחר לניגוב או ייבוש הידיים לאחר רחיצתם.
{{ח:תת|(ב)}} לא יתקינו ולא יספקו מגבת לשימוש הרבים ליד סידורי הרחיצה המותקנים בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 8|לתקנה 8}}.

{{ח:סעיף*|22|מספר מקומות רחיצה|עוגן=תוספת חלק ד פרט 22}}
{{ח:ת}} מספר מקומות רחיצה בין כיורים בין קטעים של משטף רחיצה מרובה יחידות יהיה לפחות כפי שצויין להלן בלוח –

מקומות רחיצה ליד הנוחויות

מספר בתי כסא ומשתנות {{ש}} בחדר נוחויות פלוני	מספר מקומות רחיצה {{ש}} באותו חדר נוחויות

1 – 3	1

4 – 5	2

6 – 8	3

9 – 10	4

ולכל 3 בתי כסא ומשתנות נוספים או חלק מזה – מקום רחיצה אחד נוסף.

{{ח:קטע3|תוספת חלק ה|חלק ה׳ – מספר הנוחויות}}

{{ח:סעיף*|23|חישוב מספר הנוחויות|עוגן=תוספת חלק ה פרט 23}}
{{ח:תת|(א)}} תחום העבודה המשמש יסוד לחישוב מספר הנוחויות יהיה כלל המפעל או המקום האחר שלגביו מיועדים הנוחויות או חלק מסויים של המפעל או המקום כאמור, כגון בנין, קומה, מערכת חדרים, מחלקה, שטח וכיו״ב.
{{ח:תת|(ב)}} מספר הנוחויות הדרושות ייחשב לתחום עבודה מסויים על יסוד מספר הכי גדול של העובדים – גברים ונשים לחוד – המועבדים בעת אחת באותו תחום עבודה. נמצאים בתחום עבודה כרגיל – מלבד העובדים – בני אדם אחרים עקב מקצועם, עסקם או תפקידם, יתווסף מספרם למספר העובדים כאמור והמספר הכולל ישמש יסוד לחישוב מספר הנוחויות.

{{ח:סעיף*|24|שיעור הנוחויות|עוגן=תוספת חלק ה פרט 24}}
{{ח:ת}} מספר בתי הכסא והמשתנות יהיה לפחות כפי שצויין להלן בלוחות 1 ו־2 –

לוח 1 – נוחויות לגברים

מספר העובדים בתחום העבודה	בתי כסא	משתנות

1 – 10	1	0

11 – 25	2	1

26 – 50	2	2

51 – 75	3	3

76 – 100	4	4

101 או יותר	יחידה נוספת לכל 30	יחידה נוספת לכל 30

לוח 2 – נוחויות לנשים

מספר העובדות בתחום {{ח:הערה|ה}}עבודה	בתי כסא

1 – 10	1

11 – 20	2

21 – 40	3

41 – 60	4

61 – 80	5

81 – 100	6

101 או יותר	יחידה נוספת לכל 20

{{ח:חתימות|כ״ה באדר א׳ תשכ״ה (2 במרס 1965)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]