חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (הליכים לעניין החלטות הנוגעות לחיילים בשירות קבע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (הליכים לעניין החלטות הנוגעות לחיילים בשירות קבע), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001401}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ע, 380|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (הליכים לעניין החלטות הנוגעות לחיילים בשירות קבע)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301114.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} חוק זה מטרתו להסמיך את ועדת הערר שתוקם לפי חוק זה ואת בית המשפט לעניינים מינהליים לדון בהליכים לעניין החלטות הנוגעות לחיילים בשירות קבע, כמפורט בחוק זה, נוכח המאפיינים הייחודיים של שירות הקבע בצבא הגנה לישראל ותוך איזון בין השמירה על זכויותיהם של חיילים בשירות קבע לבין צורכי הצבא.

{{ח:סעיף|2|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט לעניינים מינהליים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים#סעיף 3|בסעיף 3(א) לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם מוסמך“ –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א)}} – מי שהוסמך לפי פקודות הצבא להחליט בעניין שכר, זכויות נלוות לשכר או סיום שירות, של חיילים בשירות קבע;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}} – מי שהוסמך לפי פקודות הצבא להחליט בעניין קבלה של חיילים לשירות קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת ערר“ – ועדה שהקים שר הביטחון לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק בתי דין מינהליים“ – {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים|חוק בתי דין מינהליים, התשנ״ב–1992}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק בתי משפט לעניינים מינהליים“ – {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק השיפוט הצבאי“ – {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|חוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל“, ”פקודות הצבא“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל בשירות קבע“ – חייל המשרת שירות צבאי לפי התחייבות לשירות קבע, לרבות מי שהיה חייל כאמור ושירותו הסתיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הביטחון.

{{ח:סעיף|3|הקמת ועדת ערר והרכבה}}
{{ח:תת|(א)}} השר יקים ועדת ערר בת שלושה חברים שאותם ימנה שר המשפטים, שתפקידה לדון בעררים על החלטות של גורם מוסמך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, ואלה חבריה:
{{ח:תתת|(1)}} שופט בדימוס או מי שכשיר להתמנות לשופט בית משפט מחוזי, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} נציג ציבור שאינו עובד המדינה, בעל ידע ומומחיות בתחום יחסי עבודה;
{{ח:תתת|(3)}} נציג ציבור, בין שהוא עובד המדינה ובין שאינו עובד המדינה, שימונה לפי הצעת השר ובהמלצת ראש המטה הכללי של צבא הגנה לישראל.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימונה חייל לחבר ועדת ערר.
{{ח:תת|(ג)}} אלה לא ייחשבו כקשורים באופן תדיר עם צבא הגנה לישראל לעניין הסייג הקבוע {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 9|בסעיף 9(ב) לחוק בתי דין מינהליים}}:
{{ח:תתת|(1)}} חייל מילואים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות מילואים|בחוק שירות מילואים, התשס״ח–2008}}, כשאינו בשירות מילואים;
{{ח:תתת|(2)}} מי שעברו שנתיים מיום שסיים את שירותו הסדיר.

{{ח:סעיף|4|ערר}}
{{ח:תת|(א)}} חייל בשירות קבע הרואה את עצמו נפגע מהחלטה של גורם מוסמך בעניינים כמפורט להלן, למעט בעניין שניתן להגיש לגביו עתירה לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים}} או שניתן לערער עליו לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}}, רשאי לערור על ההחלטה לפני ועדת ערר:
{{ח:תתת|(1)}} ענייני שכר וזכויות נלוות לשכר, ובכלל זה זכאות לרכיבי שכר, חופשה, פדיון ימי מחלה, מענק שחרורין, ניכויים מהשכר, מימוש תכנית שירות שאינו כרוך בתפקיד או בקידום בדרגה, וכיוצא באלה; לעניין זה, ”תכנית שירות“ – הסדר שעניינו מתן הטבה כספית או הטבה בעין תמורת התחייבות לשירות קבע;
{{ח:תתת|(2)}} סיום שירות הקבע בעילה מהעילות הקבועות בפקודות הצבא.
{{ח:תת|(ב)}} הרואה את עצמו נפגע מהחלטה של גורם מוסמך בעניין קבלתו לשירות קבע, רשאי לערור על ההחלטה לפני ועדת ערר.

{{ח:סעיף|5|תחולת הוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים|חוק בתי דין מינהליים}}}}
{{ח:ת}} ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים|חוק בתי דין מינהליים}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 7|סעיפים 7}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 20|20}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 22|22}} {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 45|ו־45 לחוק האמור}}, יחולו בשינויים המחויבים ובשינויים המפורטים בחוק זה, על ערר ועל ועדת ערר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי דין מינהליים (סדרי דין בוועדת הערר שלפי חוק שירות הקבע)|תקנות בתי דין מינהליים (סדרי דין בוועדת הערר שלפי חוק שירות הקבע), התש״ע–2010}}.}}

{{ח:סעיף|6|קביעת אזור שיפוט ומקום מושב של ועדת ערר}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 11|סעיפים 11(א)}} {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 12|ו־12(א) לחוק בתי דין מינהליים}}, בקביעת אזור השיפוט ומקום המושב של ועדת ערר יתייעץ שר המשפטים עם השר.
{{ח:תת|(ב)}} מקום מושב של ועדת ערר לא ייקבע במיתקן צבאי; לעניין זה, ”מיתקן צבאי“ – מקום הנמצא בהחזקת צבא הגנה לישראל.

{{ח:סעיף|7|המועד להגשת ערר}}
{{ח:תת|(א)}} ערר לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}} יוגש לוועדת ערר, בתוך 60 ימים מהמועד שבו הומצאה לעורר ההחלטה בצירוף הודעה על זכות הערר ועל המועד להגשתו.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה ועדת הערר למחוק ערר על הסף, כולו או מקצתו, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(3)}}, רשאי הרואה את עצמו נפגע מהחלטת הגורם שאליו הועבר העניין לבירור, לחזור ולהגיש את הערר בתוך 60 ימים מיום שהתקבלה החלטת אותו גורם.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת ערר או יושב ראש הוועדה רשאים להאריך, מנימוקים שיירשמו, את התקופה להגשת ערר כאמור בסעיף זה בתקופה נוספת שלא תעלה על 60 ימים, לאחר שניתנה לגורם המוסמך הזדמנות להגיב לבקשת ההארכה.

{{ח:סעיף|8|סדרי דין}}
{{ח:ת}} בכל עניין של סדרי דין שאין לגביו הוראות לפי חוק זה, תנהג ועדת ערר בדרך הנראית לה טובה ביותר לעשיית צדק בעניינו של העורר שלפניה, תוך מתן אפשרות לקיום בירור עובדתי ככל שהדבר דרוש, ובשים לב למניעת פגיעה בפעילותו התקינה של הצבא.

{{ח:סעיף|9|מחיקה על הסף}}
{{ח:ת}} ועדת ערר רשאית למחוק על הסף ערר, כולו או מקצתו, אם מצאה כי מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} אין לה סמכות לדון בעניין שלגביו הוגש הערר;
{{ח:תת|(2)}} הערר אינו מגלה עילה או שהוא טורדני או קנטרני;
{{ח:תת|(3)}} ניתן לברר את העניין שלגביו הוגש הערר באופן מהיר ויעיל לפני גורם פיקודי או מקצועי או גורם אחר שהעניין בסמכותו; הוראות {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 549|סעיף 549(1) לחוק השיפוט הצבאי}} לא יחולו על עניין שהועבר כאמור בפסקה זו.

{{ח:סעיף|10|הצגת ראיות לפני ועדת ערר}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 26|סעיף 26 לחוק בתי דין מינהליים}} –
{{ח:תתת|(1)}} ועדת ערר רשאית לדון בערר על פי ראיות שהובאו בתצהירים ועל פי ראיות בכתב אחרות שצורפו לכתבי הטענות;
{{ח:תתת|(2)}} ועדת ערר רשאית, מיוזמתה או לבקשת בעל דין, לאפשר חקירת מצהיר או עד שאינו מצהיר.
{{ח:תת|(ב)}} לא התייצב מצהיר לחקירה, בהתאם להחלטת ועדת הערר לפי סעיף קטן (א), לא ישמש תצהירו כראיה אלא ברשות ועדת הערר ומטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|11|סמכויות ועדת ערר}}
{{ח:ת}} ועדת ערר מוסמכת לאשר את ההחלטה שעליה עוררים, לשנותה, לבטלה ולקבל החלטה אחרת במקומה או להחזיר את העניין עם הוראות לגורם המוסמך, והכל בגדרי סמכותו של הגורם המוסמך.

{{ח:סעיף|12|כפיית התייצבות של עדים}}
{{ח:ת}} הסמכויות הנתונות לבית משפט מחוזי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 28|סעיף 28(ד) ו־(ה) לחוק בתי דין מינהליים}}, יהיו נתונות לבית משפט לעניינים מינהליים.

{{ח:סעיף|13|ערעור ורשות ערעור}}
{{ח:תת|(א)}} החלטה סופית של ועדת ערר ניתנת לערעור לפני בית משפט לעניינים מינהליים.
{{ח:תת|(ב)}} החלטה אחרת של ועדת ערר ניתנת לערעור לפני בית משפט לעניינים מינהליים אם ניתנה לכך רשות מאת שופט של בית משפט לעניינים מינהליים; לעניין זה, ”החלטה אחרת“ – החלטה לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 33|סעיף 33 לחוק בתי דין מינהליים}} וכן החלטה בעניין חיסיון או בעניין סמכות עניינית.

{{ח:סעיף|14|ייחוד הסמכות}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט המוסמך לדון בעתירות בעניין חיילים בשירות קבע לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים}}, בערעורים על החלטות ועדת ערר לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}, ולפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 28|סעיף 28(ד) לחוק בתי דין מינהליים}} כפי שהוא מוחל {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}}, ובמתן אישורים להחלטות ועדת ערר לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 28|סעיף 28(ה) לחוק בתי דין מינהליים}} כפי שהוא מוחל כאמור, הוא בית המשפט לעניינים מינהליים בתל־אביב–יפו.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים רשאי לקבוע, בצו, בהסכמת נשיא בית המשפט העליון, בתי משפט לעניינים מינהליים נוספים אשר יהיו מוסמכים לדון בעניינים כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|15|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות שיתקין שר המשפטים כאמור {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 54|בסעיף 54(ב)(7) ו־(9) לחוק בתי דין מינהליים}} לעניין הליכים לפי חוק זה, יהיו טעונות, נוסף על אישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, התייעצות עם השר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי דין מינהליים (אגרות בוועדת הערר לפי חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל)|תקנות בתי דין מינהליים (אגרות בוועדת הערר לפי חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל), התשע״א–2010}}.}}

{{ח:סעיף|16|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים|בחוק בתי דין מינהליים, התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:סעיף|17|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|18|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|בחוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}}.}}

{{ח:סעיף|19|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}}.}}

{{ח:סעיף|20|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה באות להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן.

{{ח:סעיף|21|תחילה, תחולה והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו (בסעיף זה – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} הוראות חוק זה יחולו גם על הליכים בעניינים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4 לחוק זה}} {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים#תוספת 1 פרט 36|ובפרט 36 לתוספת הראשונה לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17 לחוק זה}}, שביום התחילה הם תלויים ועומדים, והם יועברו לערכאה המוסמכת לדון בהם לפי ההוראות האמורות, למעט אם עד יום התחילה הסתיימו להישמע בהם טענות הצדדים.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין הגשת ערר או עתירה על החלטה שניתנה בתקופה של 60 הימים שלפני יום התחילה, יראו את יום התחילה כמועד מתן ההחלטה; בסעיף קטן זה, ”החלטה“ – החלטה של גורם מוסמך או החלטה של רשות האמורה בפרט כאמור בסעיף קטן (ב).

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ד בשבט התש״ע (8 בפברואר 2010).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''אהוד ברק'''
שר הביטחון
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''ראובן ריבלין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]