תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 1082|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5375.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 643|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5656.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 226|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6211.pdf}}, {{ח:תיבה|697|הוראת שעה (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6238.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: סוגי ההגנות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: שיטות מוארקות ושיטות בלתי מוארקות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: מבנה אלקטרודה והתקנתה}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: מוליך הארקה, מבנהו והתקנתו}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: חובת הגנה בפני חישמול}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: אמצעי הגנה בפני חישמול}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן א|סימן א׳: איפוס (TN-S), (TN-C-S)}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: הארקת הגנה (TT)}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: זינה צפה (IT)}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: הפרד מגן}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|סימן ה׳: מתח נמוך מאוד}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ו|סימן ו׳: מפסק מגן הפועל בזרם דלף}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ז|סימן ז׳: בידוד מגן}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אבזר“ – פריט של ציוד חשמלי המשמש לתמסורת או לחלוקה של אנרגיה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איפוס“ (TN-C-S, TN-S)* – אמצעי הגנה בפני חישמול המאופיין על־ידי חיבור של מוליכי הארקה של המיתקן אל מוליך PEN של הזינה בכניסה למבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אלקטרודה“ – מוליך הנמצא במגע טוב עם המסה הכללית של האדמה, במישרין או דרך בטון של יסוד המיבנה, בין שהוא בודד ובין שהוא מורכב ממספר גופים המחוברים ביניהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אלקטרודת הארקת יסוד“ – אלקטרודה המורכבת מחלקי פלדה הטמונים ביסוד של מבנה והמחוברים ביניהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד“ – חומר שמוליכותו היא זניחה למעשה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד בסיסי“ – בידוד של ציוד חשמלי, המיועד לספק הגנה בסיסית בפני הלם חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד נוסף“ – בידוד מוסף לבידוד הבסיסי ובלתי תלוי בו, המיועד להבטיח הגנה בפני הלם חשמלי במקרה של כשל בבידוד הבסיסי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד כפול“ – בידוד הכולל את הבידוד הבסיסי ואת הבידוד הנוסף גם יחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד מגן“ – אמצעי הגנה בפני חישמול המאופיין על־ידי שימוש בציוד המוגן בבידוד כפול או בידוד מוגבר, דהיינו ציוד סוג II;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד מוגבר“ – בידוד יחיד של ציוד חשמלי המספק דרגת הגנה בפני הלם חשמלי, שוות ערך לבידוד כפול;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף מתכת“ – חלק מתכתי נגיש של ציוד חשמלי שלא נועד לשמש כמוליך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארקה“ – חיבור במתכוון למסה הכללית של האדמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארקת הגנה“ (TT)* – אמצעי הגנה בפני חישמול המאופיין על־ידי חיבור מוליכי הארקה של המיתקן אל המסה הכללית של האדמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארקת יסוד“ – מערכת הכוללת אלקטרודת הארקת יסוד, טבעת גישור, פס השוואת פוטנציאלים ומוליך הארקה המחבר בין הטבעת לבין הפס האמורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארקת שיטה“ – הארקה, במתכוון, של נקודה אחת לפחות של השיטה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל עניני החשמל, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרד מגן“ – אמצעי הגנה בפני חישמול המאופיין על־ידי העדר הארקת השיטה וזינה בו־זמנית של מכשיר אחד בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זינה צפה“ (IT)* – אמצעי הגנה בפני חישמול המאופיין על־ידי העדר הארקת השיטה וחובת שימוש במשגוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם יתר“ – זרם העולה, מסיבה כלשהי, על הזרם הנומינלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם דלף“ – זרם הדולף דרך בידוד או על פניו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם קצר“ – זרם יתר המופיע כתוצאה מקצר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם תקלה“ – זרם למסה הכללית של האדמה הנגרם על־ידי חיבור, עקב תקלה, בין מוליך חי לבין האדמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת חשמל“ – חברה ציבורית לאספקת חשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חי“ – מצב של מוליך או אבזר המחובר למקור של מתח חשמלי באופן גלווני או השראתי, או כשהוא טעון חשמל, לרבות מוליך האפס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חישמול“ – הופעת מתח חשמל על גוף מתכת עקב תקלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשמלאי“ – בעל רשיון לעסוק בביצוע עבודות חשמל לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לולאת התקלה“ – מסלול זרם התקלה ממקור הזינה, דרך מוליכי הזינה, מוליכי הארקה ומוליכי PEN, אלקטרודת ההארקת המסה הכללית של האדמה, הארקת השיטה של מקור הזינה, כולם או מקצתם, מחוברים בטור או במקביל, שדרכו עובר זרם התקלה או זרם הדלף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוח“ – מסד והציוד החשמלי המורכב עליו להבטחה של מיתקן החשמל, לפיקוד ולפיקוח; בית תקע או מפסק שבמהלך של מעגל סופי אינו נחשב לוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבודד“ – מופרד גלוונית על־ידי בידוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – אבזר מסוג נתיך או מפסק אוטומטי לניתוק אוטומטי של זרם יתר במיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך“ – גוף המיועד להעברת זרם חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך אפס“ (N) – מוליך המחובר לנקודת האפס של מקור הזינה ונוטל חלק בתמסורת אנרגיה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך הארקה“ – מוליך המחבר במישרין או בעקיפין אלקטרודת הארקה אל:
{{ח:תתת|(1)}} גופי מתכת, החייבים בהארקת הגנה Protective Earth (PE); או
{{ח:תתת|(2)}} נקודה בשיטה המיועדת להארקת השיטה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך PEN‏“* (Protective Earth Neutral) – מוליך המשמש בו־זמנית כמוליך הארקה וכמוליך אפס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך תווך“ – מוליך המחובר לנקודת התווך של מקור הזינה, דין מוליך תווך כדין מוליך אפס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן חשמלי לשם ייצור חשמל, הולכתו, הפצתו, צריכתו, צבירתו או שינויו (טרנספורמציה), לרבות מבנים, מכונות, מכשירים, מצברים, מוליכים, אבזרים וציוד חשמלי קבוע או מיטלטל, הקשורים במיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר“ – פריט של ציוד חשמלי המיועד להמרה במתכוון של אנרגיה חשמלית באנרגיה חשמלית אחרת או באנרגיה מסוג אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר מיטלטל“ – מכשיר המיועד להעברה ממקום למקום תוך שימוש תקין בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל“ – מוליכים אחדים מותקנים יחד ומוגנים על ידי מבטח משותף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל סופי“ – מעגל שתחילתו במבטח הקרוב ביותר למכשיר או לבית תקע וסיומו במכשיר או בבית תקע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת הארקה“ – מערכת המורכבת מאלקטרודת הארקה, ממוליכי הארקה ומאבזרים המיועדים לחיבור ביניהם ואל הגוף המוארק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק“ – אבזר למיתוג מעגל ממצב ריקם עד לעומס נומינלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק אוטומטי“ – מפסק בעל מנגנון אוטומטי להפסקת מעגל במקרה של זרם יתר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק אוטומטי זעיר“ – מפסק אוטומטי לפי תקן ישראלי ת״י 745 שדינו, לענין תקנות אלה, כדין נתיך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק מגן“ – מפסק המיועד לנתק אוטומטית מיתקן המוגן על ידו ממקור הזינה, במקרה של הופעת זרם דלף במיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקור זינה“ – גנרטור, שנאי, ממיר, מיישר זרם, תא ראשוני או מצבר, הזן את השיטה, הכל לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משגוח“ – מכשיר המיועד לפקח על תקינות הבידוד בין מוליכי המיתקן לבין המסה הכללית של האדמה או בין מוליכי המיתקן לבין גופי המתכת של ציוד המיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח“ – שיעורו האפקטיבי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח גבוה“ – מתח העולה על 1000 וולט בין שני מוליכים כלשהם באותה שיטת אספקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך“ – מתח העולה על 50 וולט ואינו עולה על 1000 וולט בין שני מוליכים כלשהם באותה שיטת אספקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך מאוד“ – מתח שאינו עולה על 50 וולט בין שני מוליכים כלשהם באותה שיטת אספקה; מתח נמוך מאוד יכול לשמש, כשלעצמו, כאמצעי הגנה בפני חישמול;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקודת אפס“ – נקודה במקור זינה רב מופעי שלגביה המתחים של המוליכים האחרים, עקרונית, סימטריים ושווים בערכיהם; קיים מוליך אפס – יחובר לנקודה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקודת תווך“ – נקודה במקור זינה בזרם ישר או בזרם חילופין חד־מופעי, שהמתח בינה לבין כל אחד משני המוליכים עקרונית שווה; קיים מוליך תווך – יחובר לנקודה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נתיך“ – מבטח הפועל על־ידי התכת אלמנט ניתך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג I“ – סוג ציוד המיועד לזינה במתח נמוך, אשר חלקיו החיים מבודדים בבידוד בסיסי בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג II“ – סוג ציוד המיועד לזינה במתח נמוך, שחלקיו החיים מבודדים בבידוד כפול או בבידוד מוגבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג III“ – סוג ציוד, המיועד לזינה במתח נמוך מאוד ושאיננו כולל מעגלים פנימיים או חיצוניים, הפועלים במתח השונה ממתח זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכנה מוגברת“ – תנאים המגדילים באופן ניכר את הסכנה של חישמול, שריפה, התפוצצות, פגיעות מיכניות, כימיות וכיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערך נומינלי“ – הערך אשר עבורו תוכנן הציוד החשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פתיל“ – גיד כפיף או מספר גידים כפיפים, שזורים יחד או לא שזורים, המאוגדים יחד במעטה חיצוני משותף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד“ – פריטים המהווים חלק ממיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קו“ – מעגל המזין לוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצר“ – חיבור בעל עכבה נמוכה, יחסית, הנגרם בשל תקלה בין שתי נקודות שקיים ביניהן הפרש פוטנציאלים במצב תקין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיטה“ – שיטה של אספקת חשמל המאופיינת על־ידי סוג הזרם, התדר, מספר המוליכים והמתחים בין המוליכים ובין המוליכים לאדמה, עם הארקת השיטה או בלעדיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – תקן ישראלי, שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים, התשי״ג–1953}}, ובהעדר תקן כאמור – תקן או מפרט כפי שהורה המנהל בכל מקרה או בסוג של מקרים.
{{ח:ת}} {{מוקטן|* הכינוי המקובל בתקנים של הנציבות הבינלאומית לאלקטרוניקה (I.E.C).}}

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: סוגי ההגנות}}

{{ח:סעיף|2|אמצעי הגנה בפני חישמול ומיונם}}
{{ח:תת|(א)}} כל מיתקן יוגן בפני חישמול בהתאם להוראות תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} אמצעי ההגנה בפני חישמול המותרים הם:
{{ח:תתת|(1)}} איפוס (TN-C-S, TN-S) – (ראה {{ח:פנימי|תוספת פרט 1|איור מס׳ 1 בתוספת}});
{{ח:תתת|(2)}} הארקת הגנה (TT) – (ראה {{ח:פנימי|תוספת פרט 2|איור מס׳ 2 בתוספת}});
{{ח:תתת|(3)}} זינה צפה – (IT) – (ראה {{ח:פנימי|תוספת פרט 3|איור מס׳ 3 בתוספת}});
{{ח:תתת|(4)}} הפרד מגן;
{{ח:תתת|(5)}} מתח נמוך מאוד;
{{ח:תתת|(6)}} מפסק מגן;
{{ח:תתת|(7)}} בידוד מגן.
{{ח:תת|(ג)}} לא יתכנן אדם אמצעי הגנה בפני חישמול, לא יתקינם, לא יבדוק אותם ולא יפקח על התקנתם, אלא אם כן הוא חשמלאי.
{{ח:תת|(ד)}} ציוד המותקן על פי תקנות אלה יתאים לדרישות התקן, לתנאי מקום ההתקנה ולערכים הנומינליים הנדרשים.

{{ח:סעיף|3|תכליתה של הארקת שיטה}}
{{ח:ת}} תכליתה של הארקת שיטה היא אחת או יותר מאלה:
{{ח:תת|(1)}} ייצוב מתח השיטה לאדמה;
{{ח:תת|(2)}} הגנה בפני עליית מתח במקרה של חדירת מתח ממקור שמחוץ לשיטה;
{{ח:תת|(3)}} הגנת השיטה.

{{ח:סעיף|4|תכלית הגנה בפני חישמול}}
{{ח:ת}} אמצעי הגנה בפני חישמול מיועדים למעט, ככל הניתן, את הסכנות במקרים של חישמול גופים מתכתיים, באופן כלהלן:
{{ח:תת|(1)}} איפוס (TN-S), (TN-C-S) – ניתוק גוף מחושמל מהזינה;
{{ח:תת|(2)}} הארקת הגנה (TT) – ניתוק גוף מחושמל מהזינה;
{{ח:תת|(3)}} זינה צפה (IT) – מניעת סגירתו של מעגל לולאת תקלה, דרך גוף אדם, תוך מתן התרעה במקרה של תקלה בבידוד המערכת כלפי המסה הכללית של האדמה או כלפי גופים מתכתיים נגישים;
{{ח:תת|(4)}} הפרד מגן – מניעת סגירתו של מעגל לולאת התקלה, דרך גוף אדם;
{{ח:תת|(5)}} מתח נמוך מאוד – מניעת הופעת מתח העולה על 50 וולט;
{{ח:תת|(6)}} מפסק מגן – ניתוק גוף מחושמל מהזינה;
{{ח:תת|(7)}} בידוד מגן – מניעת הופעתו של מתח על חלק נגיש של גוף מכשיר, גם בזמן תקלה בו.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: שיטות מוארקות ושיטות בלתי מוארקות}}

{{ח:סעיף|5|הארקת שיטה בזרם חילופין}}
{{ח:תת|(א)}} בשיטה לזרם חילופין תותקן הארקת שיטה, אלא אם כן קיימת הוראה אחרת בתקנות אלה או ניתן פטור לכך בידי המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} הארקת השיטה של שנאי מדידה תבוצע במעגל המשני כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} אחד ההדקים או אחד המוליכים או נקודת תווך של הליפוף כשהשנאי הוא למדידה חד מופעית;
{{ח:תתת|(2)}} נקודת האפס או אחד ההדקים או אחד המוליכים, כשהשנאי הוא למדידה תלת מופעית או רב־מופעית.

{{ח:סעיף|6|איסור הארקת שיטה}}
{{ח:ת}} לא יתקין אדם הארקת שיטה כאשר ההגנה בפני חישמול מבוססת על –
{{ח:תת|(1)}} זינה צפה;
{{ח:תת|(2)}} הפרד מגן;
{{ח:תת|(3)}} מתח נמוך מאד.

{{ח:סעיף|7|הארקת שיטה לזרם ישר בעלת שני מוליכים}}
{{ח:תת|(א)}} שיטה לזרם ישר בעלת שני מוליכים תהיה ללא הארקת שיטה; עולה מתח השיטה על 120 וולט, תצוייד המערכת במשגוח כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 50|בתקנות 50}}, {{ח:פנימי|סעיף 51|51}} {{ח:פנימי|סעיף 52|ו־52}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) מותר להתקין הארקת שיטה במערכת לזרם ישר, בעלת שני מוליכים, בתנאי שהמיתקן כולו לרבות מקור הזינה, ממוקם במבנה אחד.
{{ח:תת|(ג)}} מיתקן כאמור בתקנת משנה (ב), הנמצא בחלקו מחוץ למבנה, מותר בהארקת השיטה באישור המנהל בלבד.

{{ח:סעיף|8|הארקת שיטה לזרם ישר בעלת שלושה מוליכים}}
{{ח:תת|(א)}} בשיטה לזרם ישר בעלת שלושה מוליכים במתח נמוך, תותקן הארקת שיטה במוליך התווך, קרוב ככל האפשר למקור הזינה, ויותקן בו מכשיר לבקרת הזרם הדולף לאדמה; הראה המכשיר כי בידוד המתקן פגום – יתוקן הבידוד.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) לא תותקן הארקת השיטה אם ההגנה בפני חישמול מבוססת על –
{{ח:תתת|(1)}} זינה צפה;
{{ח:תתת|(2)}} הפרד מגן;
{{ח:תתת|(3)}} מתח נמוך מאוד.

{{ח:סעיף|9|מקום הארקת שיטה לזרם חילופין}}
{{ח:ת}} בהארקות שיטה המפורטות בטור א׳ להלן יש להאריק לפחות את הנקודות כמפורט לצידן בטור ב׳, קרוב ככל האפשר למקור הזינה:
{{ח:תת}} {{טורים שווים ממורכז | {{מוקטן|

טור א׳

}} | {{מוקטן|

טור ב׳

}} }}
{{ח:תת|(1)}} בזרם חילופין חד־מופעי:
{{ח:תת}} {{טורים שווים |
{{ח:תת|א.}} בשיטה בעלת שני מוליכים
|
{{ח:תת|(1)}} אחד ההדקים של מקור הזינה, או
{{ח:תת|(2)}} נקודה של המוליך המחובר להדק האמור{{ח:הערה|,}} או
{{ח:תת|(3)}} נקודת התווך של מקור הזינה.}}
{{ח:תת}} {{טורים שווים |
{{ח:תת|ב.}} בשיטה בעלת שלושה מוליכים
|
{{ח:ת}} נקודת התווך של מקור הזינה.
}}
{{ח:תת|(2)}} בזרם חילופין תלת מופעי או רב־מופעי:
{{ח:תת}} {{טורים שווים |
{{ח:תת|א.}} בשיטה בעלת נקודת אפס
|
{{ח:ת}} נקודת האפס. }}
{{ח:תת}} {{טורים שווים |
{{ח:תת|ב.}} בשיטה שאין בה נקודת אפס
|
{{ח:ת}} נקודה של אחד המוליכים. }}

{{ח:סעיף|10|התקנת מספר נקודות הארקת שיטה}}
{{ח:ת}} בנוסף על הארקת שיטה, כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנה 9}}, מותר להתקין במוליך האפס הארקות שיטה נוספות.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: מבנה אלקטרודה והתקנתה}}

{{ח:סעיף|11|תכונות וחומר של אלקטרודה}}
{{ח:תת|(א)}} גופי מתכת המשמשים כאלקטרודה יהיו טמונים באדמה או בתוך בטון הטמון באדמה, יבואו במגע מתמיד ויעיל עם האדמה והתנגדות המגע תהיה נמוכה תמיד כדי לקיים את תכליות ההארקה.
{{ח:תת|(ב)}} אלקטרודה תהיה מנחושת, פלדה, ברזל יצוק או חומר מוליך אחר; ממדיה, סגולותיה ואופן התקנתה יבטיחו אריכות ימים וחיסון בפני שיתוך.
{{ח:תת|(ג)}} בקרקע בעלת תכונות איכול גבוהות יש להשתמש באלקטרודה עמידה בפני איכול (כגון: נחושת, פלדה מצופה נגד איכול) או להגן עליה כראוי, כגון על ידי הטמנה בבטון.
{{ח:תת|(ד)}} אלקטרודה תהיה מותאמת לעוצמת הזרם הצפוי לעבור דרכה.

{{ח:סעיף|12|צורת אלקטרודה}}
{{ח:ת}} אלקטרודה יכול שתהיה אחד מאלה או צירוף שלהם:
{{ח:תת|(1)}} מוטות או צינורות;
{{ח:תת|(2)}} פסים או מוליכים חשופים;
{{ח:תת|(3)}} משטחי מתכת;
{{ח:תת|(4)}} פלדה טמונה בבטון;
{{ח:תת|(5)}} צנרת מתכתית לאספקת מים;
{{ח:תת|(6)}} יסודות מבנים מתכתיים (אלקטרודת הארקת יסוד).

{{ח:סעיף|13|צנרת מתכתית לאספקת מים כאלקטרודה}}
{{ח:תת|(א)}} צנרת מתכתית לאספקת מים יכול שתשמש כאלקטרודה רק אם בנוסף לדרישות תקנות אלה לגבי אלקטרודה מתקיים בה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מיתקן החשמל נמצא במקום אשר בו נתנה הרשות לאספקת מים היתר להשתמש בצנרת שלה כאלקטרודה;
{{ח:תתת|(2)}} צנרת המים נמצאת בבעלותו של בעל המיתקן וקיימת השגחת חשמלאי על רציפותה החשמלית.
{{ח:תת|(ב)}} משמשת צנרת לאספקת מים כאלקטרודה, לא תיפגע שלמות הצנרת ואבזריה עקב חיבור מוליכי הארקה אליה; כל פגם שנגרם בצנרת המים או באבזריה עקב חיבורי הארקות יתוקן מיד לאחר שנתגלה.
{{ח:תת|(ג)}} במיתקנים לזרם ישר אין להשתמש בצנרת מתכתית לאספקת מים כאלקטרודה להארקת שיטה.

{{ח:סעיף|14|שינויים בצנרת מים מתכתית המשמשת כאלקטרודה}}
{{ח:ת}} רשות לאספקת מים, המחליפה או משנה צנרת מים מתכתית, המשמשת כאלקטרודה בשלמותה או בחלקה, באופן העלול לפגום ברציפות החשמלית שלה, תעשה זאת בתיאום עם חברת חשמל במטרה להבטיח את המשך הרציפות החשמלית.

{{ח:סעיף|15|צנרות מתכתיות שאין להשתמש בהן כאלקטרודה}}
{{ח:תת|(א)}} צנרת מתכתית למי שופכין, לקיטור, לאויר דחוס, למים חמים לחמרים דליקים, נפיצים או מאכלים לא תשמש כאלקטרודה.
{{ח:תת|(ב)}} לשם השוואת הפוטנציאלים במבנים עם הארקת היסוד יש לגשר בינה לבין הצנרות הנזכרות בתקנת משנה (א), כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות יסוד)|בתקנות החשמל (הארקות יסוד), התשמ״א–1981}} (להלן – תקנות הארקות יסוד).

{{ח:סעיף|16|גישורים בצנרת מים מתכתית}}
{{ח:תת|(א)}} לפני פירוק חלקי צנרת מים מתכתית יותקנו גשרים מתכתיים שיבטיחו רציפות חשמלית של הצנרת בכל עת.
{{ח:תת|(ב)}} מדי מים ומכלים לאגירת מים המותקנים בצנרת מתכתית לאספקת מים והמהווה חלק מלולאת התקלה, יגושרו בקביעות על ידי גשרים מתכתיים.
{{ח:תת|(ג)}} גשר מתכתי כאמור יהיה עשוי נחושת או פלדה מגולוונת ובעל מידות המתאימות לזרם הקצר הצפוי בו אך לא פחות מ –
{{ח:תת}}

צורת הגשר	נחושת	פלדה מגולוונת

פס	1.5×20 מ״מ	2.5×20 מ״מ

מוליך שזור

חתך	25 ממ״ר	50 ממ״ר

קוטר גיד	2.1 מ״מ	3.0 מ״מ

{{ח:תת|(ד)}} הוראות תקנה זו אינן באות לגרוע מכוחן של {{ח:חיצוני|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים)|תקנות מדידת מים (מדי מים), התשמ״ח–1988}}.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות תקנה זאת חלות גם על צנרת מים מתכתית שאינה משמשת כאלקטרודה, אך מהווה חלק מלולאת התקלה.

{{ח:סעיף|17|הארקת יסוד}}
{{ח:תת|(א)}} כל מבנה אשר לו יסודות באדמה יצוייד בהארקת יסוד כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות יסוד)|בתקנות הארקות יסוד}}.
{{ח:תת|(ב)}} במיתקנים לזרם ישר אין להשתמש בהארקת יסוד לצורך הארקת השיטה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב) מותר להשתמש בהארקת יסוד להארקת השיטה לזרם ישר בתנאי שננקטו כל האמצעים הדרושים למניעת נזק –
{{ח:תתת|(1)}} לציוד המוזן בזרם ישר עקב תקלה במערכת לזרם חילופין או ברשת הזנה את המערכת;
{{ח:תתת|(2)}} לחלקי המבנה עקב דליפת זרם ישר לאדמה.

{{ח:סעיף|18|מידות מזעריות של אלקטרודה}}
{{ח:תת|(א)}} המידות המזעריות של אלקטרודה יהיו כמפורט להלן:
{{ח:תת}}

החומר	צורת האלקטרודה	המידות המזעריות

נחושת	לוח	שטח מגע – {{ש}} חד צדדי – 0.5 מ״ר {{ש}} עובי – 1.5 מ״מ

נחושת	פס	עובי – 2 מ״מ {{ש}} רוחב – 25 מ״מ {{ש}} אורך – 10 מטרים

נחושת	מוליך שזור	חתך – 35 ממ״ר {{ש}} קוטר גיד – 2.5 מ״מ {{ש}} אורך – 10 מטרים

נחושת	מוט	קוטר – 12.5 מ״מ {{ש}} אורך – 2 מטרים

פלדה מגולוונת	לוח	שטח מגע – {{ש}} חד צדדי – 0.5 מ״ר {{ש}} עובי – 3 מ״מ

פלדה מגולוונת	פס	עובי – 4 מ״מ {{ש}} רוחב – 25 מ״מ {{ש}} אורך – 10 מטרים

פלדה מגולוונת	מוט	קוטר – 20 מ״מ {{ש}} אורך – 2 מטרים

פלדה מגולוונת	צינור	קוטר חיצוני – 33.5 מ״מ {{ש}} עובי הדופן – 3.25 מ״מ {{ש}} אורך – 2 מטרים

פלדה מגולוונת	מוליך שזור	חתך – 70 ממ״ר {{ש}} קוטר גיד – 2.1 מ״מ {{ש}} אורך – 10 מטרים

פלדה מצופה	מוט	קוטר – 12.5 מ״מ {{ש}} אורך – 2 מטרים

{{ח:תת|(ב)}} לוח יכול שיהיה ממתכת מלאה, מחורצת או מחוררת.
{{ח:תת|(ג)}} המידות המזעריות של אלקטרודת הארקת יסוד יהיו לפי {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות יסוד)|תקנות הארקות יסוד}}.

{{ח:סעיף|19|מרחק בין אלקטרודות אנכיות נפרדות ליעודים שונים}}
{{ח:ת}} המרחק המזערי בין אלקטרודות אנכיות נפרדות ליעודים שונים כגון: הארקת שיטה, הארקת הגנה במתח נמוך או גבוה, הארקת מגיני ברק, הארקת קולטי ברק וכדומה, יהיה שווה לעומק האלקטרודה העמוקה ביותר ולא פחות מחמישה מטרים, כך שלא יהיו בתחום השפעה הדדית.

{{ח:סעיף|20|אלקטרודות נפרדות ומשותפות}}
{{ח:תת|(א)}} לכל יעוד תותקן אלקטרודה נפרדת; אלקטרודה נפרדת משמעה שהיא מחוץ לתחום ההשפעה של אלקטרודה אחרת כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 19|בתקנה 19}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) מותר להשתמש באותה אלקטרודה ליעודים שונים אם נתקיימו כל התנאים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} התנגדות בין האלקטרודה למסה הכללית של האדמה עומדת בדרישות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 21|בתקנה 21}};
{{ח:תתת|(2)}} מוליך הארקה לכל יעוד הוא נפרד עד למקום החיבור לפס השוואת הפוטנציאלים, לאלקטרודה או לפס מתכתי המחובר בשני מקומות לפחות לאלקטרודה.
{{ח:תתת|(3)}} כל מערכות היעודים האמורים נמצאות בתחום ההשפעה של האלקטרודה.

{{ח:סעיף|21|התנגדות חשמלית בין האלקטרודות להארקת שיטה לבין המסה הכללית של האדמה}}
{{ח:תת|(א)}} ההתנגדות החשמלית השקולה בין האלקטרודות המיועדות להארקת שיטה במתח נמוך לבין המסה הכללית של האדמה לא תעלה על 5 אוהם.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) מותר שההתנגדות האמורה במערכת חלוקה המיועדת להגנה באמצעות איפוס בלבד, לא תעלה על 20 אוהם.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: מוליך הארקה, מבנהו והתקנתו}}

{{ח:סעיף|22|תכונות מיכניות של מוליך הארקה}}
{{ח:ת}} למוליך הארקה יהיה חוזק מיכני מספיק והוא יהיה עשוי מתכת עמידה בפני שיתוך מעיקרה או יוגן בהתאם.

{{ח:סעיף|23|הגנה בפני פגיעה מיכנית}}
{{ח:ת}} מוליך הארקה יוגן כראוי בכל מקום שבו קיימת סכנת פגיעה מיכנית.

{{ח:סעיף|24|התקנה על חומר דליק}}
{{ח:ת}} לא יותקן מוליך הארקה במישרין על חומר דליק, אלא אם כן קיימת ביניהם חציצה מחומר בלתי דליק.

{{ח:סעיף|25|מוליך הארקה וחיזוקו}}
{{ח:תת|(א)}} מוליך הארקה וחיזוקו יתאימו מבחינה אלקטרודינמית ותרמית לעוצמת זרם הקצר המרבי הצפוי לעבור דרכו מבלי לגרום לו נזק ומבלי לסכן את סביבתו.
{{ח:תת|(ב)}} תובטח הרציפות החשמלית, בין נקודת החיבור של מוליך הארקה לאלקטרודה או לפס השוואת הפוטנציאלים ובין נקודה כלשהי של מערכת ההארקה.
{{ח:תת|(ג)}} החתך המזערי של מוליך הארקה, המותקן בנפרד, כולו או חלקו, מיתר מוליכי המעגל יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת}}

החומר	צורת המוליך	מקום התקנה	מידות מזעריות

{{ח:תת|1.}} נחושת

{{ח:תתת|1.1}}	מוליך יחיד	מחוץ למבנה	חתך – 6 ממ״ר

{{ח:תתת|1.2}}	מוליך שזור	ברשת עילית	חתך – 16 ממ״ר {{ש}} קוטר גיד – 1.7 מ״מ

{{ח:תתת|1.3}}	מוליך יחיד	בתוך מבנה	חתך – 4 ממ״ר

{{ח:תתת|1.4}}	פס	בתוך מבנה	חתך – 4 ממ״ר {{ש}} עובי – 1.0 מ״מ

{{ח:תתת|1.5}}	מוליך שזור	טמון באדמה	חתך – 25 ממ״ר {{ש}} קוטר גיד – 2.1 מ״מ

{{ח:תתת|1.6}}	פס	טמון באדמה	חתך – 25 ממ״ר {{ש}} עובי – 2.0 מ״מ

{{ח:תת|2.}} אלומיניום

{{ח:תתת|2.1}}	מוליך שזור	מחוץ למבנה	חתך – 16 ממ״ר {{ש}} קוטר גיד – 1.7 מ״מ

{{ח:תתת|2.2}}	מוליך שזור	ברשת עילית	חתך – 25 ממ״ר {{ש}} קוטר גיד – 2.1 מ״מ

{{ח:תת|3.}} פלדה מגולוונת

{{ח:תתת|3.1}}	מוליך שזור	מחוץ למבנה	חתך – 16 ממ״ר {{ש}} קוטר גיד – 1.7 מ״מ

{{ח:תתת|3.2}}	מוליך שזור	טמון באדמה	חתך – 50 ממ״ר {{ש}} קוטר גיד – 3.0 מ״מ

{{ח:תתת|3.3}}	פס	טמון באדמה	חתך – 50 ממ״ר {{ש}} עובי – 4.0 מ״מ

{{ח:תתת|3.4}}	מוליך יחיד	בתוך מבנה	חתך – 12 ממ״ר

{{ח:תתת|3.5}}	פס	בתוך מבנה	חתך – 12 ממ״ר {{ש}} עובי – 2.0 מ״מ

{{ח:תת}} במיתקן שבו קיימת אלקטרודת הארקת יסוד יהיה מוליך ההארקה כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות יסוד)|בתקנות הארקות יסוד}}.
{{ח:תת|(ד)}} החתך המזערי של מוליך הארקה, המותקן כולו עם יתר מוליכי המעגל כך שביכולתו לבוא במגע איתם כגון בהתקנה בצינור משותף או בתעלה סגורה, יהיה בהתאמה לחתך מוליכי המופעים, כדלקמן:
{{ח:תת}}

חתך מוליך המופע {{ש}} (ממ״ר)	חתך מזערי של מוליך הארקה {{ש}} (ממ״ר)

נחושת – 1.5 עד 16 (כולל)	נחושת בחתך שווה למוליך המופע

אלומיניום 6 עד 16 (כולל)	אלומיניום בחתך שווה למוליך המופע

25	16

35	16

50	25

70	35

95	50

120	70

150	70

185	95

240	120

300	150

{{ח:תת|(ה)}} היה מוליך הארקה מחומר שונה מחומר מוליכי המופעים, יהיה חתכו שווה ערך מבחינת המוליכות לנדרש בתקנת משנה (ד); מותקנים מוליכים אחדים במקביל עבור אותו מופע, כמתואר {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (העמסה והגנה על מוליכים מבודדים וכבלים במתח נמוך)|בתקנה 6(ב)(6) של תקנות החשמל (העמסה והגנה של מוליכים מבודדים פוליויניל כלוריד במתח עד 1000 וולט), התשמ״ב–1981}}, ייחשב החתך של מוליך המופע כסכום החתכים; היה סכום החתכים בעל ערך לא תקני יבוא בחשבון הערך התקני הגבוה שמעליו וחתך מוליך הארקה ייבחר בהתאם לו.
{{ח:תת|(ו)}} מוליך הארקה הכלול בפתיל יהיה כנדרש בתקן ישראלי ת״י 473.
{{ח:תת|(ז)}} משמש אותו מוליך הארקה למספר מעגלים יהיה חתכו כנדרש לגבי המעגל בעל חתך המופע הגדול ביותר.

{{ח:סעיף|26|בידוד מוליך הארקה}}
{{ח:ת}} מוליך הארקה המותקן כך שביכולתו לבוא במגע עם המוליכים המבודדים של המעגל, כגון בהתקנה בצינור משותף או בתעלה סגורה, יהיה מבודד בדרגת הבידוד של המוליכים לפחות; היו המוליכים בעלי בידוד כפול, כגון כבל, יכול שמוליך הארקה יהיה ללא בידוד.

{{ח:סעיף|27|מערכת מתכתית המותרת כמוליך הארקה}}
{{ח:ת}} בנוסף למוליכי הארקה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 25|לתקנה 25}} מותר להשתמש במערכת כמפורט להלן כמוליך הארקה, ובלבד שהמערכת עשויה ממתכת, והיא קבועה, חתכה מתאים לזרם הקצר הצפוי לעבור דרכה והחיבורים בין חלקיה מבטיחים התנגדות מגע נמוכה דיה, לאורך ימים, כדי לקיים את תכליות ההארקה:
{{ח:תת|(1)|(א)}} צנרת לאספקת מים במיבנים שהיו קיימים לפני תחילתן של תקנות אלה בלבד;
{{ח:תתת|(ב)}} תיל נושא כבל או ציוד חשמלי אחר;
{{ח:תתת|(ג)}} מעטה או שריון של כבל.
{{ח:תת|(2)}} פרט למקומות של סכנה מוגברת –
{{ח:תתת|(א)}} מוביל למעט צינורות;
{{ח:תתת|(ב)}} מעטה של ציוד חשמלי;
{{ח:תתת|(ג)}} מיבנה;
{{ח:תתת|(ד)}} עמוד;
{{ח:תתת|(ה)}} פסים לשינוע ציוד חשמלי.

{{ח:סעיף|28|מערכת מתכתית האסורה כמוליך הארקה}}
{{ח:ת}} לא ישתמש אדם בצנרת כמוליך הארקה לחומרים האלה:
{{ח:תת|(1)}} חומר דליק או נפיץ;
{{ח:תת|(2)}} חומר מאכל;
{{ח:תת|(3)}} מי שפכים;
{{ח:תת|(4)}} מים חמים;
{{ח:תת|(5)}} קיטור;
{{ח:תת|(6)}} אויר דחוס.

{{ח:סעיף|29|חיבור מוליך הארקה לאלקטרודה}}
{{ח:תת|(א)}} מוליך הארקה יחובר לאלקטרודה על יד התקן בעל הברגה בלבד; החיבור יבטיח התנגדות חשמלית נמוכה דיה לאורך ימים; מקום החיבור יוגן בפני פגיעות מיכניות ושיתוך ותתאפשר גישה נוחה אליו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) יהיה החיבור אל אלקטרודת הארקת יסוד כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות יסוד)|בתקנות הארקת יסוד}}.

{{ח:סעיף|30|תקינות של החיבורים}}
{{ח:ת}} כל החיבורים במערכת ההארקה יבטיחו מגע חשמלי בטוח ובר־קיימא והם יתוחזקו במצב תקין לשם הבטחת הרציפות החשמלית של מערכת הארקה כך שלא תופסק, אלא לצרכי בדיקה בלבד.

{{ח:סעיף|31|איסור התקנת מבטח במוליך הארקה}}
{{ח:ת}} לא יתקין אדם מבטח במוליך הארקה.

{{ח:סעיף|32|איסור התקנת מפסק במוליך הארקה}}
{{ח:ת}} לא יתקין אדם מפסק במוליך הארקה אלא אם כן הפסקה וחיבור של ההארקה ושל המופעים ייעשו על־ידי מפסק משותף באופן שההארקה תופסק יחד עם המופעים או לאחריהם, ותחובר יחד עם המופעים או לפניהם.

{{ח:סעיף|33|מוליך הארקה בפתיל זינה}}
{{ח:ת}} ניזון מכשיר מסוג I באמצעות פתיל יהיה מוליך הארקה כלול בתוך הפתיל.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: חובת הגנה בפני חישמול}}

{{ח:סעיף|34|הגנת גופים מתכתיים בפני חישמול}}
{{ח:ת}} בכפוף לתקנות אלה יוגנו בפני חישמול כל גופי המתכת במיתקן וכל החלקים המתכתיים הקשורים לגופי מתכת כאמור שאדם עלול לבוא איתם במגע, לרבות –
{{ח:תת|(1)}} ציוד מסוג I;
{{ח:תת|(2)}} צינורות מתכת שבהם מושחלים מוליכים מבודדים;
{{ח:תת|(3)}} מעטה מתכתי ושריון של כבלים;
{{ח:תת|(4)}} תילי מתכת המשמשים לנשיאת כבלים חשמליים;
{{ח:תת|(5)}} מחיצות מתכת, רשתות הגנה ומבנים מתכתיים, נושאי ציוד חשמלי;
{{ח:תת|(6)}} חלקי מתכת של חדר חשמל או תא חשמל לרבות דלתות מתכת שלהם.

{{ח:סעיף|35|פטור חלקי מיתקן מהגנה בפני חישמול}}
{{ח:ת}} הגנה בפני חישמול אינה דרושה לגופי מתכת אלה:
{{ח:תת|(1)}} מעטים מתכתיים המגינים על ציוד חשמלי, המוגן בפני חישמול בהתאם לתקנות אלה, כגון ציוד מסוג I כשהוא מוארק או מסוג II, או מסוג III;
{{ח:תת|(2)}} גופי מתכת של ציוד חשמלי שאינם ניתנים לנגיעה, כאשר הם מסוגרים בתוך מעטה מתכתי, המוגן בפני חישמול בהתאם לתקנות אלה;
{{ח:תת|(3)}} תילי מתכת נושאי כבלים המבודדים בשני קצותיהם בקרבת מקומות החיזוק שלהם;
{{ח:תת|(4)}} תילי מתכת נושאי כבלים כאשר כל כבל תלוי באמצעות חבקים מבודדים וכן תיל מתכת של כבל נושא עצמו, כאשר בכל מקרה התיל מבודד בקצה אחד לפחות;
{{ח:תת|(5)}} גופי מתכת של מבטחים, מגבילי זמן וממסרים של חברת חשמל כשהם מותקנים במקומות יבשים ובגובה העולה על 2.3 מטרים מעל הרצפה;
{{ח:תת|(6)}} גופי מתכת של מונים, מגבילי זמן וממסרים הנספחים למונים, כשהם מורכבים במקומות יבשים על חומר מבדד כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת לוחות במתח עד 1000 וולט)|בתקנות החשמל (התקנת לוחות במתח נמוך), התשל״ו–1976}};
{{ח:תת|(7)}} עמודי מתכת ואבזריהם שממתכת, פרט לגופי תאורה, ברשתות חשמל עיליות של חברת חשמל, כשהעמודים ואבזריהם צבועים עד לגובה של 2.8 מטרים לפחות, או עמודי בטון ואבזריהם, ובלבד שבידוד המוליכים שעל העמודים האמורים מתוחזק במצב תקין; הוראת פטור זה אינה חלה על עמודים המיועדים לתאורה בלבד, לרמזורים, לשלטי רחוב, לשלטי פרסומת וכיוצא באלה;
{{ח:תת|(8)}} פנסי תאורה ואבזריהם, וכן אבזרי רשת מתכתיים המותקנים על עמודי עץ או חומר בלתי מוליך אחר, בגובה העולה על 3.0 מטרים מעל פני הקרקע.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: אמצעי הגנה בפני חישמול}}
{{ח:קטע3|פרק ז סימן א|סימן א׳: איפוס (TN-S), (TN-C-S)}}

{{ח:סעיף|36|הגנה על ידי איפוס}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישתמש אדם באיפוס לשם הגנה בפני חישמול אלא לאחר קבלת אישור מבעל הרשת, שממנה יוזן המיתקן כי הרשת עומדת בדרישות {{ח:פנימי|סעיף 43|תקנות 43}}, {{ח:פנימי|סעיף 44|44}} {{ח:פנימי|סעיף 45|ו־45}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעת ביצוע כל שינוי יסודי ברשת קיימת תותאם הרשת לדרישות תקנות אלה למטרת איפוס.
{{ח:תת|(ג)}} לא ישתמש אדם בהגנה על ידי איפוס ברשת שאינה שייכת לחברת חשמל, אלא בהסכמתה של חברת חשמל בעלת הזכיון באותו שטח, כאשר במבנה או בחצרים נמצאות רשתות חשמל במתח עד 1000 וולט השייכות לחברה האמורה.

{{ח:סעיף|37|איסור הגנה על־ידי איפוס והארקת הגנה באותו מבנה}}
{{ח:ת}} לא ישתמש אדם במבנה אחד בהגנה על־ידי איפוס ובהגנה על־ידי הארקת הגנה.

{{ח:סעיף|38|הגנה על ידי איפוס והארקת הגנה באותה רשת}}
{{ח:ת}} מותר להשתמש בהגנות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 37|בתקנה 37}} במבנים נפרדים הניזונים על־ידי אותה רשת חלוקה.

{{ח:סעיף|39|הארקת יסוד}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישתמש אדם באיפוס במבנה אשר אין בו הארקת יסוד בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות יסוד)|לתקנות הארקות יסוד}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מותר להשתמש באיפוס במבנה אשר אין בו הארקת יסוד, אם יש לו אלקטרודת הארקה מקומית וקיימת במבנה השוואת הפוטנציאלים כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות יסוד)|בתקנות הארקות יסוד}}, למעט חובת חיבור לזיון המבנה; קיימים במבנה צרכנים נוספים המוגנים בשיטת הארקת הגנה (TT), תוסב ההגנה אצלם להגנה בשיטת האיפוס.
{{ח:תת|(ג)}} לא ישתמש אדם באיפוס במבנה שבו ההתנגדות בין הארקת היסוד או האלקטרודה המקומית, לבין המסה הכללית של האדמה עולה על 20 אוהם.

{{ח:סעיף|40|הארקת מוליך PEN|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} מוליך PEN של רשת יחובר אל פס השוואת הפוטנציאלים; חיבור זה ייעשה במוליך בעל בידוד בצבע כחול עם סימון, באמצעות שרוול או כיוצא באלה, בצבע צהוב/ירוק לסירוגין בכל קצה, וחתכו יהיה לפחות כחתך מוליך האפס (N) הגדול ביותר היוצא מפס האפס או מהדק האפס.
{{ח:תת|(ב)}} החיבור לפי תקנת משנה (א) לא ייעשה אלא בהיתר מאת בעל הרשת.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}} לא יותקן, בנוסף לחיבור לפי תקנת משנה (א), כל חיבור אחר בתוך המבנה בין מוליך האפס (N) לבין מוליך הארקה.

{{ח:סעיף|41|אמצעי ניתוק במוליך מחבר}}
{{ח:ת}} לא יתקין אדם מפסק או אמצעי ניתוק אחר, שניתן להפעילו ללא שימוש בכלים, במוליך המחבר בין מוליך PEN של רשת החלוקה ובין פס השוואת הפוטנציאלים של הארקת היסוד.

{{ח:סעיף|42|עכבת לולאת התקלה}}
{{ח:תת|(א)}} עכבת לולאת התקלה לא תהיה גדולה מזו הנדרשת כדי לאפשר פעולת המבטח כאמור להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מותקן מפסק זרם אוטומטי הניתן לכיוונון, תאפשר עכבת לולאת התקלה ZI במקרה של קצר פיתוח זרם IK שיבטיח את הפסקתה של הזינה תוך חמש שניות לכל היותר;
{{ח:תתת|(2)}} מותקנים נתיכים או מפסקים אוטומטיים זעירים, בעלי זרם נומינלי IN, שאינם מיועדים לכיוונון, תאפשר עכבת לולאת התקלה פיתוח זרם קצר כמפורט בטבלה הבאה, וזאת כדי להבטיח ניתוק המעגל תוך 5 שניות לכל היותר.
{{ח:תת}} הטבלה שלהלן מתייחסת למיתקנים בעלי:
{{ח:תתת|–}} מתח נומינלי של 230 וולט לאדמה;
{{ח:תתת|–}} נתיכים בעלי אופיין gI בלבד או;
{{ח:תתת|–}} מפסקים אוטומטיים זעירים לפי תקן ישראלי ת״י 745 בעלי אופיין L בלבד.
{{ח:תת}}

IN {{ש}} אמפר	ZI {{ש}} אוהם	IK {{ש}} אמפר

6	8.85	26

10	4.89	47

16	3.19	72

20	2.55	90

25	1.91	120

32	1.40	164

35	1.25	183

40	1.12	205

50	0.92	250

63	0.63	360

80	0.51	450

100	0.39	580

125	0.30	750

160	0.232	990

200	0.164	1400

250	0.143	1600

315	0.109	2050

400	0.085	2700

500	0.065	3500

630	0.046	5000

800	0.034	6700

1000	0.027	8500

1250	0.019	12000

{{ח:תת|(ב)}} הוראות תקנת משנה (א) לא יחולו על רשתות חלוקה.

{{ח:סעיף|43|מוליך PEN ברשת עילית}}
{{ח:ת}} חתך מוליך PEN ברשת עילית הבנויה ממוליכים חשופים או כבלים יהיה כנדרש למוליך האפס {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת רשתות חשמל עיליות במתח עד 1000 וולט)|בתקנות החשמל (התקנת רשתות חשמל עיליות במתח עד 1000 וולט), התשמ״ט–1989}} (להלן – תקנות הרשתות).

{{ח:סעיף|44|חתך מוליך PEN ברשת כבלים תת־קרקעית}}
{{ח:ת}} חתך מוליך PEN ברשת כבלים תת־קרקעית, תלת מופעית וחד מופעית, יהיה לא פחות מ־10 ממ״ר נחושת או 16 ממ״ר אלומיניום;
{{ח:ת}} היתה הרשת חד־מופעית וחתך מוליך המופע עולה על האמור לעיל, יהיה חתך מוליך PEN כחתך מוליך המופע;
{{ח:ת}} היתה הרשת תלת־מופעית וחתך מוליכי המופעים עולה על האמור לעיל, יהיה חתך מוליך PEN לפחות כנדרש בטבלה שלהלן:
{{ח:ת}}

מוליך המופע {{ש}} (ממ״ר)	מוליך PEN {{ש}} (ממ״ר)

16	16

25	16

35	16

50	25

70	35

95	50

120	70

150	70

185	95

240	120

300	150

{{ח:סעיף|45|חתך מזערי של מוליך האפס}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 43|בתקנה 43}} מותר, ברשת עילית קיימת, להשתמש באיפוס כאשר חתך מוליך האפס ברשת אינו קטן מ־16 ממ״ר נחושת או 25 ממ״ר אלומיניום או כאשר ברשת כבלים עילית או תת־קרקעית, חתך מוליך האפס אינו קטן מ־6 ממ״ר נחושת או 16 ממ״ר אלומיניום.

{{ח:סעיף|46|העכבה בין נקודת הכוכב של שנאי לבין המסה כללית של האדמה}}
{{ח:תת|(א)}} העכבה השקולה בין נקודת הכוכב של שנאי לבין המסה הכללית של האדמה תהיה נמוכה דיה כדי שבמקרה של קצר בין המתח הגבוה לבין המתח הנמוך בשנאי הזינה, יזרום לאדמה זרם בעוצמה שתגרום לשריפת הנתיכים או להפעלת המפסק האוטומטי, המגינים בצד המתח הגבוה של השנאי.
{{ח:תת|(ב)}} ההתנגדות השקולה בין נקודת הכוכב של מקור הזינה לבין המסה הכללית של האדמה לא תעלה על 20 אוהם.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות תקנת משנה (א) לא יחולו כל אימת שברשת המתח הגבוה המזינה את השנאי מוארקת נקודת האפס באמצעות סליל כבוי או אמצעי אחר להגבלת הזרם לאדמה.

{{ח:סעיף|47|שילוט}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מיתקן המוגן באיפוס ייקבע שלט בר־קיימא הנושא כתובת ”מאופס“, קרוב ככל האפשר לנתיכים או למפסק האוטומטי בכניסת קו הזינה למבנה.
{{ח:תת|(ב)}} בעל המיתקן או המחזיק בו יקבע את השלט והוא יוחזק במצב תקין בכל עת.

{{ח:סעיף|48|אופן חיבור מוליך PEN}}
{{ח:ת}} חיבור בין מוליך PEN של קו הזינה לבין פס השוואת הפוטנציאלים, ייעשה כמתואר {{ח:פנימי|תוספת פרט 1|באיור מס׳ 1 שבתוספת}}.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: הארקת הגנה (TT)}}

{{ח:סעיף|49|התנגדות האלקטרודה ועכבת לולאת התקלה}}
{{ח:ת}} בהארקת הגנה יתקיימו שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} ההתנגדות החשמלית בין האלקטרודה המקומית המיועדת להארקת הגנה לבין המסה הכללית של האדמה לא תעלה על 5 אוהם;
{{ח:תת|(2)}} עכבת לולאת התקלה תהיה כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 42|בתקנה 42}}.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: זינה צפה (IT)}}

{{ח:סעיף|50|הגנה על ידי זינה צפה (IT)}}
{{ח:תת|(א)}} זינה צפה מותרת בתנאי שיותקן, ליד מקור הזינה, משגוח לפיקוח על רמת הבידוד במיתקן.
{{ח:תת|(ב)}} התריע המשגוח על ליקוי בבידוד המיתקן יתוקן הליקוי בהקדם.
{{ח:תת|(ג)}} ניתן המשגוח לכוונון, תהיה פעולה זו אפשרית באמצעות כלים בלבד.

{{ח:סעיף|51|גישור גופי מתכת נגישים והארקתם}}
{{ח:תת|(א)}} כל הגופים המתכתיים של ציוד מסוג I, כולל מקור הזינה, יהיו מגושרים ביניהם באמצעות מוליך הגנה שיוארק.
{{ח:תת|(ב)}} היתה ההתנגדות בין ההארקה האמורה לבין המסה הכללית של האדמה פחות מאשר 5 אוהם, יכול שסף ההתרעה של המשגוח יהיה כלשהו היתה התנגדות כאמור מעל 5 אוהם או שלא נמדדה כלל, יתריע המשגוח כאשר התנגדות הבידוד תרד מתחת לערך של 100±15 אוהם לוולט; המתח הקובע הוא המתח בין המוליכים במיתקן חד־מופעי או המתח בין מופע לנקודת האפס במיתקן תלת־מופעי.

{{ח:סעיף|52|בדיקה תקופתית של המשגוח}}
{{ח:תת|(א)}} המשגוח יהיה בפיקוחו של החשמלאי; אמינות פעולת המשגוח תיבדק מזמן לזמן בפרקי זמן סבירים; תוצאות הבדיקה יירשמו ויישמרו בידי בעל המיתקן או מחזיקו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} מותר שבדיקה כאמור בתקנת משנה (א) תבוצע בידי אדם שאינו חשמלאי.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: הפרד מגן}}

{{ח:סעיף|53|הגבלת הקיבוליות}}
{{ח:ת}} לא ישתמש אדם בהגנה על ידי הפרד מגן אלא במיתקן שבו הזרם הקיבולי בינו לבין מקור הזינה או האדמה קטן במידה שלא יגרום להלם חשמלי מסוכן; קיבוליות נאותה כזו תושג כשהמכפלה של אורך המעגל המופרד במתח המרבי בין שני מוליכים לא תעלה על מאה אלף; בכל מקרה לא יעלה אורך המעגל המופרד על 500 מטרים.

{{ח:סעיף|54|מקור הזינה ומתחיו}}
{{ח:תת|(א)}} מקור הזינה של מיתקן המוגן על ידי הפרד מגן יהיה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מקור ראשוני: סוללה, מצבר, גנרטור;
{{ח:תתת|(2)}} מקור משני: שנאי, ממיר.
{{ח:תת|(ב)}} היה מקור הזינה שנאי, הוא יהיה מסוג שנאי מבדל ומתחו הראשוני לא יעלה על מתח נמוך.
{{ח:תת|(ג)}} היה מקור הזינה שנאי מיטלטל, הוא יהיה מסוג II.
{{ח:תת|(ד)}} המתח בין מוליכי המיתקן המוגן לא יעלה על 500 וולט.

{{ח:סעיף|55|איסור הארקת שיטה או הארקת הגנה}}
{{ח:תת|(א)}} במיתקן המוגן על ידי הפרד מגן לא תותקן הארקת שיטה או הארקת הגנה.
{{ח:תת|(ב)}} במיתקן כאמור לא יותקן מוליך הארקה במוביל, או כבל הכולל מוליך הארקה.
{{ח:תת|(ג)}} האיסור שבתקנת משנה (ב) לא יחול על פתיל הזינה של מכשיר מסוג I.

{{ח:סעיף|56|הגבלת הזינה}}
{{ח:ת}} המיתקן לא יזין בו־זמנית יותר ממכשיר אחד.

{{ח:סעיף|57|בית התקע}}
{{ח:תת|(א)}} במיתקן המוגן על ידי הפרד מגן לא יותקן יותר מבית־תקע אחד.
{{ח:תת|(ב)}} קיימת בבית תקע מגעת הארקה, לא יחובר אליה מוליך כלשהו וליד בית התקע יותקן שלט: ”זהירות אסור לחבר הארקה“.

{{ח:סעיף|58|מכשיר בעל רכיבים אחדים}}
{{ח:תת|(א)}} מותר להגן בשיטת הפרד מגן על מכשיר הכולל רכיבים אחדים, כגון מנועים, מתנעים או גופי חימום, אם כל הרכיבים של המכשיר מורכבים על מסד מתכתי אחד או כלולים במעטה רציף אחד וגופי הרכיבים מסוג I מגושרים ביניהם באופן גלווני.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות תקנת משנה (א) לא יחולו על רכיבים מסוג II.

{{ח:סעיף|59|זינת מכשיר}}
{{ח:ת}} זינת מכשיר המוגן על ידי הפרד מגן תיעשה באמצעות פתיל יחיד, כבל יחיד או מוליכים מותקנים במוביל אחד בלבדי להם.

{{ח:סעיף|60|אמצעי בטיחות נוספים}}
{{ח:תת|(א)}} במקומות של סכנה מוגברת, מבחינת הלם חשמלי, שבהם המפעיל של מכשיר מיטלטל מסוג I עומד על משטח מתכתי, כגון בתוך מכל או דוד, יותקן גישור מתכתי בין משטח העמידה של המפעיל לבין המכשיר.
{{ח:תת|(ב)}} הגישור הנדרש בתקנת משנה (א) ייעשה באמצעות מוליך נחושת גמיש שלם לכל אורכו, בחתך 4 ממ״ר לפחות; מוליך כאמור לא יהיה כלול בפתיל הזינה ויהיה נתון לביקורת חזותית לכל אורכו, כולל חיבוריו.
{{ח:תת|(ג)}} מקור הזינה למקומות כאמור בתקנת משנה (א) ימוקם מחוץ למקום הסכנה המוגברת.

{{ח:סעיף|61|תקינות בידוד המיתקן}}
{{ח:ת}} הבידוד של המיתקן המוגן על יד הפרד מגן יוחזק במצב תקין בכל עת; נתגלה ליקוי בבידוד, אין להשתמש במיתקן עד לתיקון הבידוד.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ה|סימן ה׳: מתח נמוך מאוד}}

{{ח:סעיף|62|מקור הזינה}}
{{ח:תת|(א)}} מקור הזינה של מתח נמוך מאוד יהיה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 54|בתקנה 54}}.
{{ח:תת|(ב)}} היה מקור הזינה שנאי, הוא יהיה מסוג שנאי מבדל; היה הוא שנאי מיטלטל הוא יהיה מסוג II.
{{ח:תת|(ג)}} המתח הראשוני של השנאי לא יעלה על 250 וולט לאדמה.

{{ח:סעיף|63|הפרדה בין השיטות}}
{{ח:ת}} שיטה במתח נמוך מאוד המוזנת ממקור משני תהיה נפרדת באופן גלווני, מהשיטה המזינה את המקור.

{{ח:סעיף|64|איסור התקנת הארקת שיטה או הארקת הגנה}}
{{ח:תת|(א)}} במיתקן המוגן במתח נמוך מאוד לא תותקן הארקת שיטה או הארקת הגנה.
{{ח:תת|(ב)}} במיתקן כאמור מותר לחבר גופי מתכת של ציוד מסוג III עם גופי מתכת של ציוד הניזון ממתח נמוך.

{{ח:סעיף|65|רמת הבידוד}}
{{ח:ת}} ניזון מיתקן, המוגן על ידי מתח נמוך מאוד, במתח העולה על 24 וולט, יהיו מוליכיו ואבזריו מבודדים לרמת בידוד של 250 וולט לפחות.

{{ח:סעיף|66|הצטלבות עם קווים למתח גבוה או נמוך}}
{{ח:ת}} הצטלבות בין קו למתח נמוך מאוד לבין קו למתח נמוך או למתח גבוה תהיה כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת רשתות חשמל עיליות במתח עד 1000 וולט)|בתקנות הרשתות}}.

{{ח:סעיף|67|אי חליפות של תקעים ובתי־תקע}}
{{ח:ת}} תקעים ובתי־תקע למתח נמוך מאוד במיתקן יהיו בלתי חליפים עם תקעים ובתי־תקע למתחים אחרים באותו מיתקן.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ו|סימן ו׳: מפסק מגן הפועל בזרם דלף}}

{{ח:סעיף|68|הגנה בלעדית על ידי מפסק מגן}}
{{ח:ת}} מותר להשתמש במפסק מגן כהגנה בלעדית בפני חישמול במקרים אלה בלבד:
{{ח:תת|(1)}} באתר בניה, בקרון מגורים, במבנה ארעי או במיתקן ארעי אחר;
{{ח:תת|(2)}} במבנה שבו השתמשו בהגנה על ידי הארקה (TT) ומסיבה כלשהי הגנה כאמור אינה ממלאה אחר דרישות תקנות אלה ולא ניתן להשתמש במיתקן כאמור בהגנה על ידי איפוס (TN-S, TN-C-S);
{{ח:תת|(3)}} במבנה שבו קיימת הארקת יסוד כאשר לא ניתן לבצע בו איפוס (TN-C-S), ועכבת לולאת התקלה או ההתנגדות למסה הכללית של אדמה אינן מאפשרות הגנה על ידי הארקת הגנה (TT);
{{ח:תת|(4)}} בגופי תאורה המותקנים על עמודים העשויים מחומר מוליך;
{{ח:תת|(5)}} במיתקנים אחרים שהתיר המנהל ובהתאם לתנאי ההיתר.

{{ח:סעיף|69|אופן ההתקנה וזרם ההפעלה של מפסק מגן}}
{{ח:ת}} מוגן מיתקן על ידי מפסק מגן כהגנה בלעדית, יהיה מפסק זה מותקן כמפסק ראשי או בטור עם מפסק ראשי וזרם ההפעלה הנומינלי שלו יהיה 0.03 אמפר לפחות.

{{ח:סעיף|70|עכבת לולאת התקלה והאלקטרודה המקומית}}
{{ח:ת}} עכבת לולאת התקלה תהיה נמוכה דיה כך שבזמן החיבור בין מופע להארקה יתפתח זרם קצר פי עשר לפחות מזרם ההפעלה הנומינלי של מפסק המגן או, לחלופין, כדי שההתנגדות בין האלקטרודה של המיתקן לבין המסה הכללית של האדמה (RE) לא תעלה על הערך המתקבל מהנוסחה:
{{ח:ת}} {{ממורכז|1=REM = {{שבר|U (מתח בין מופע לאדמה)|זרם הפעלה באמפרים של מפסק מגן}}}}
{{ח:ת}} במיתקנים שבהם קיימת סכנה מוגברת, כגון בחצרים רפואיים או חקלאיים U=24V, במיתקנים אחרים U=50V.

{{ח:סעיף|71|הפסקת הזינה}}
{{ח:תת|(א)}} מפסק מגן המגן על מעגלים סופיים חייב להפסיק מהזינה את כל מוליכי המופעים ואת מוליך האפס.
{{ח:תת|(ב)}} מפסק מגן המגן על קווים יכול שלא יפסיק את מוליך האפס.
{{ח:תת|(ג)}} מפסק מגן לא יפסיק את מוליך הארקה.

{{ח:סעיף|72|בדיקה תקופתית של מפסק מגן}}
{{ח:תת|(א)}} כושר פעולתו של מפסק מגן ייבדק מזמן לזמן בפרקי זמן סבירים; על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} מותר שבדיקה כאמור תבוצע בידי אדם שאינו חשמלאי.
{{ח:תת|(ב)}} נמצא מפסק מגן המשמש כהגנה בלעדית במצב בלתי תקין, ינותק המיתקן שעליו הוא מגן מהזינה עד לתיקונו או החלפתו.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ז|סימן ז׳: בידוד מגן}}

{{ח:סעיף|73|הגנה על ידי בידוד מגן}}
{{ח:ת}} לא ישתמש אדם בהגנה על ציוד חשמלי בבידוד מגן אלא אם כן הציוד הוא מסוג II ומסומן בסימן {{מוגדל|⧈}}.

{{ח:סעיף|74|איסור הארקה}}
{{ח:ת}} ציוד מסוג II לא יוארק; פתיל או כבל זינה של ציוד כאמור לא יכלול מוליך הארקה.

{{ח:סעיף|75|תקינות הבידוד}}
{{ח:ת}} בידוד מגן המשמש כהגנה בפני חישמול יהיה תקין בכל עת; התגלה ליקוי בבידוד, אין להשתמש בציוד עד לתיקון הבידוד.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|76|תקינות מערכת ההארקה ואמצעי ההגנה בפני חישמול}}
{{ח:ת}} מערכת ההארקה ואמצעי ההגנה בפני חישמול יהיו במצב תקין ויעיל בכל עת; נתגלו ליקויים במערכת ההארקה או באמצעי ההגנה בפני חישמול, יופסק המיתקן הלקוי או החלק הלקוי שלו או המכשיר הלקוי עד לתיקון התקלה, אלא אם כן נאמר אחרת בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|77|בדיקת מערכות הארקה במיתקנים לייצור וחלוקת חשמל|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} מערכות הארקת השיטה והארקת ההגנה במיתקן לייצור וחלוקת חשמל ייבדקו לענין קיום הוראות תקנות אלה לפני הפעלת המיתקן ולאחר מכן אחת לשש שנים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), אין צורך בבדיקה תקופתית של ההתנגדות למסה הכללית של האדמה של הארקת השיטה ברשת של חברת חשמל שבה מתקיימים כל התנאים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} יש בה לפחות 5 הארקות במוליך האפס (N) או במוליך PEN בנוסף להארקת השיטה או כאשר הרשת היא בכבלים תת־קרקעיים; במקרים כאמור ניתן להסתפק בבדיקה חזותית של חיבורי הארקה בלבד, אחת לחמש שנים;
{{ח:תתת|(2)}} ההתנגדות השקולה בין מוליך האפס (N) או מוליך PEN לבין המסה הכללית של האדמה נמדדת אחת לחמש שנים לפחות בנקודה כלשהי ואינה עולה על 2 אוהם;
{{ח:תתת|(3)}} נעשית בדיקה חזותית בלבד אחת לחמש שנים לפחות, של חיבורי ההארקה.

{{ח:סעיף|78|בדיקת הארקה של מיתקן צריכה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} במיתקני צריכה, בהם קיימת סכנה של איכול מוגבר של האלקטרודה, תימדד התנגדותה למסה הכללית של האדמה וכן תבוקר שלמות מוליך הארקה בחלקו הנראה לעין, אחת לחמש שנים לפחות.

{{ח:סעיף|79|בדיקת מערכות הארקה ואמצעי הגנה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} מערכות הארקה ואמצעי הגנה בפני חישמול במיתקן צריכה ייבדקו לפני הפעלת המיתקן או לאחר שינוי יסודי במיתקן וכן בכל בדיקה של המיתקן.
{{ח:תת|(ב)}} בבדיקה יבוקר אם התקיימו הוראות תקנות אלה במערכת ההארקה ובאמצעי ההגנה בפני חישמול.

{{ח:סעיף|80|תוצאות הבדיקה, רישומן ושמירתן}}
{{ח:תת|(א)}} תוצאות הבדיקה של מיתקן לייצור ולחלוקת חשמל לפי {{ח:פנימי|סעיף 77|תקנה 77}} יירשמו ויישמרו בידי הבודק, בעל המיתקן או מחזיקו.
{{ח:תת|(ב)}} תוצאות הבדיקה במיתקן צריכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 78|תקנות 78}} {{ח:פנימי|סעיף 79|ו־79}} יירשמו בידי בודק המיתקן לפני הפעלתו הראשונה ובבדיקות התקופתיות; הרישומים יישמרו בידי הבודק או בעל המיתקן או מחזיקו.

{{ח:סעיף|81|אחריות}}
{{ח:ת}} חובה המוטלת לפי תקנות אלה יראו אותה כמוטלת על מתכנן המיתקן, על מתקינו, על בעלו, על מחזיקו או על מפעילו, הכל לפי הענין, והוא כאשר אין כוונה אחרת משתמעת.

{{ח:סעיף|82|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על –
{{ח:תת|(1)}} כל מיתקן חשמלי שהותקן לאחר תחילתן;
{{ח:תת|(2)}} כל שינוי יסודי שייעשה לאחר תחילתן במיתקן שהיה קיים לפני תחילתן; לעניין פסקה זו, ”שינוי יסודי“ – שינוי במיתקן הנעשה לשם הגדלת מבטח המיתקן או שינוי בשיטת ההגנה של המיתקן.

{{ח:סעיף|83|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות החשמל (הארקות ושיטות הגנה בפני חישמול במתח עד 1,000 וולט), התשמ״ד–1984 – בטלות.

{{ח:סעיף|84|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ששה חדשים מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|85|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 84|בתקנה 84}} מותר לפעול לפי תקנות אלה בלבד החל ביום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} איור מס׳ 1: דוגמא להגנה באיפוס TN-C-S {{ח:הערה|(איור הושמט)}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} איור מס׳ 2: דוגמא להגנה בהארקת הגנה (TT) {{ח:הערה|(איור הושמט)}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} איור מס׳ 3: דוגמא להגנה בזינה צפה (IT) {{ח:הערה|(איור הושמט)}}

{{ח:חתימות|ה׳ בתמוז התשנ״א (17 ביוני 1991)}}
* '''יובל נאמן'''
שר האנרגיה והתשתית
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]