חוק המניות הבנקאיות שבהסדר (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק המניות הבנקאיות שבהסדר (הוראת שעה), התשנ״ד–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000392}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ד, 10|חוק המניות הבנקאיות שבהסדר (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211020.pdf}}, {{ח:תיבה|26|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_ec_317339.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הבעלות במניות ושימוש בזכויות מכוחן}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הועד הציבורי}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: ועדות למניות הבנקים}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: מינוי דירקטורים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: אסיפות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הליכי מכירת המניות}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: תיקון עקיף – הארכת הקלות מס לישובים}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הבנקים“ ו”בנק“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בנק הפועלים בע״מ;
{{ח:תתת|(2)}} בנק לאומי לישראל בע״מ;
{{ח:תתת|(3)}} בנק דיסקונט לישראל בע״מ;
{{ח:תתת|(4)}} בנק המזרחי המאוחד בע״מ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ההסדר“ – ההסכמים שנחתמו בין הממשלה לבין חברות הבטוחות ושפורסמו בילקוט הפרסומים 2971 התשמ״ד, כפי שתוקנו בהסכמים שפורסמו בילקוט הפרסומים 3007 ו־3024 התשמ״ד, 3477 התשמ״ז ו־3646 התשמ״ט, ההודעות שנתנו חברות הבטוחות ופורסמו בילקוטי הפרסומים האמורים, והסכמי ההלוואות שנחתמו בין הממשלה לבין חברות הבטוחות בעקבות ההסכמים האמורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת הבטוחות“ – לענין בנק הפועלים בע״מ ומניותיו – בטוחות בה״פ בע״מ, לענין בנק לאומי לישראל בע״מ ומניותיו – בל״ל בטוחות (1983) בע״מ, לענין בנק המזרחי המאוחד בע״מ ומניותיו – מזרחי בטוחות (1983) בע״מ, ולענין בנק דיסקונט לישראל בע״מ ומניותיו – המחזיקים במניותיו לפי כתב נאמנות מיום 31 בדצמבר 1992;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת נכסים“ – החברה הממשלתית נכסים מ.י. בע״מ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – ט״ז בחשון התשנ״ד (31 באוקטובר 1993);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“, ”תאגיד בנקאי“, ”תאגיד החזקה בנקאית“ ו”תאגיד עזר“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטור מקרב הציבור“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 6 פרק 1 סימן ה|בסימן ב׳ לפרק ד׳ לפקודת החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטור חיצוני“ – דירקטור שמונה לבנק בשנת 1992 על פי המלצת ועדה שהוקמה על פי הסכם בין הממשלה וחברת נכסים ובין הבנק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועד הציבורי“ או ”הועד“ – הועד הציבורי שיוקם לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המניות“ – המניות שהיו מוחזקות ערב היום הקובע בידי חברת הבטוחות, במישרין או באמצעות חברת רישומים, לרבות מניות הטבה שחולקו מכוחן ומניות שנרכשו בדרך של מימוש זכות שהוענקה לבעלי מניות של הבנק, והכל כל עוד לא נמכרו, ואם נמכרו חלקן – יתרתן שטרם נמכרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועדה“, לעניין כל בנק ומניותיו – הועדה שמונתה להם לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח“ – המפקח על הבנקים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 1|בסעיף 96כד לפקודת החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות הממשלתיות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}.

{{ח:סעיף|2|מטרות החוק}}
{{ח:ת}} חוק זה נועד להסדיר את החזקת המניות ואת השימוש בזכויות ההצבעה מכוחן ונושאים נילווים אחרים, באופן שיושגו המטרות הבאות:
{{ח:תת|(1)}} לאפשר לממשלה למכור את המניות בתנאים ובאופן שייראו לה רצויים;
{{ח:תת|(2)}} להימנע ממעורבות של הממשלה בניהול השוטף של עסקי הבנקים, בתקופה שעד למכירת המניות, תוך שמירה על האינטרס הרכושי של המדינה בהן;
{{ח:תת|(3)}} לאפשר שינויים מבניים במערכת הבנקאות בהתאם למדיניות הממשלה ועל פי כל דין.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הבעלות במניות ושימוש בזכויות מכוחן}}

{{ח:סעיף|3|המניות העוברות למדינה}}
{{ח:ת}} המניות העוברות לבעלות המדינה ביום הקובע יירשמו בשמה בפנקס החברים של הבנק או בספרי חברת הרישומים, לפי הענין, ללא צורך בשטר העברה; השימוש בזכויות ההצבעה המוקנות מכוח המניות ייעשה בידי הועדה מטעם המדינה ובשבילה.

{{ח:סעיף|4|פרעון ההלוואות}}
{{ח:ת}} העברת כל המניות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}} תחשב כפרעון כל יתרת ההלוואות שנתנה הממשלה לחברת הבטוחות על פי ההסדר, וחברת הבטוחות והממשלה ישוחררו מכל התחייבות החלה עליהן זו כלפי זו על פי ההסדר ועל פי הסכמים אחרים שנחתמו ביניהן בקשר למניות לפני שנת 1993.

{{ח:סעיף|5|הפסקת פעולת הועדה}}
{{ח:ת}} הוקנתה השליטה בבנק לאחר, ושיעור המניות פחת לשיעור שאינו עולה על 20 אחוזים מהון המניות של הבנק, יהיה שר האוצר רשאי להורות כי השימוש בזכויות ההצבעה המוקנות מכוח המניות ייעשה בידי הממשלה, או מי ששר האוצר יורה באישור נגיד בנק ישראל, והועדה תחדל מלכהן על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14}}.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הועד הציבורי}}

{{ח:סעיף|6|תפקידי הועד הציבורי והרכבו}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תמנה, לפי הצעת שר האוצר, ועד ציבורי שתפקידו יהיה למנות ועדות למניות של כל אחד מן הבנקים, להרכיב רשימה של מועמדים לדירקטורים בבנקים שייבחרו בידי הועדות ולמלא כל תפקיד אחר שיוטל עליו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} הועד הציבורי יהיה של חמישה חברים, וזה הרכבו:
{{ח:תתת|(1)}} שופט שיציע שר המשפטים לאחר התייעצות עם נשיא בית המשפט העליון, והוא יכהן כיושב ראש הועד;
{{ח:תתת|(2)}} ארבעה חברים שהם אישי משק וכלכלה או אנשי סגל במוסדות להשכלה גבוהה, שיציע שר האוצר בהסכמת נגיד בנק ישראל, ובלבד שיהיה לפחות אחד מאלה ואחד מאלה.
{{ח:תת|(ג)}} הועד הציבורי יעמוד לביקורתו של מבקר המדינה; אין בהוראה זו כדי לגרוע מסמכויות אחרות של מבקר המדינה.

{{ח:סעיף|7|תנאי כשירות והגבלה לאחר סיום הכהונה}}
{{ח:תת|(א)}} חברי הועד הציבורי יהיו אישים שהועדה שמונתה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 18ב|סעיף 18ב לחוק החברות הממשלתיות}} אישרה שמתמלאים בהם תנאי הכשירות הנדרשים לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 240|סעיפים 96ב עד 96ה לפקודת החברות}} ולפי נהלים שקבע המפקח למינוי דירקטורים חיצוניים בכל הבנקים, וכן תנאי הכשירות הקבועים {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 16א|בסעיף 16א לחוק החברות הממשלתיות}}; מצאה הועדה האמורה כי למועמד לכהונה כחבר הועד הציבורי יש זיקה אישית, עסקית או פוליטית לשר או לסגן שר, לא יציעו שר האוצר זולת אם מצאה הועדה האמורה שיש לגביו שיקולים של כשירות מיוחדת לכהונה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), קשרים עסקיים הנובעים מיחסי בנק ולקוח או תאגיד עזר ולקוח, שהם שגרתיים ורגילים, לא ייחשבו לענין החברות בועד כקשר מהותי להנהלה העסקית של הבנק או של תאגיד קשור לו.
{{ח:תת|(ג)}} עובד המדינה ודירקטור או עובד של חברת נכסים לא יתמנה כחבר הועד הציבורי.
{{ח:תת|(ד)}} חבר הועד הציבורי לא יכהן כדירקטור בבנק או בחברה הנשלטת בידי בנק ולא יועסק כעובד, כממלא תפקיד אחר או כיועץ של בנק או של חברה נשלטת בידי בנק במשך שנה מסיום כהונתו.

{{ח:סעיף|8|סדרי עבודה}}
{{ח:תת|(א)}} רוב חברי הועד הציבורי יהיו מנין חוקי בישיבותיו.
{{ח:תת|(ב)}} החלטות הועד הציבורי יתקבלו ברוב קולות; היו הקולות שקולים, יהיה ליושב ראש הועד קול נוסף.

{{ח:סעיף|9|תקפן של פעולות}}
{{ח:ת}} סמכויות הועד הציבורי ותוקף פעולותיו לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר או מחמת פגם במינויו או בהמשך כהונתו.

{{ח:סעיף|10|אחריות}}
{{ח:ת}} חברי הועד הציבורי חייבים לנהוג בנאמנות כלפי המדינה ובאמונה ובשקידה כפי שאדם סביר היה נוהג באותה עמדה ובאותן נסיבות לשם קיום הוראות חוק זה ולהשגת מטרותיו.

{{ח:סעיף|11|גמול}}
{{ח:ת}} חברי הועד הציבורי יהיו זכאים לגמול השתתפות בישיבות בשיעור הגבוה ביותר הקבוע לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 244|סעיף 96י לפקודת החברות}}, ולא יהיו זכאים לגמול אחר ולהחזר הוצאות; הגמול האמור ישולם מאוצר המדינה באמצעות חברת נכסים.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: ועדות למניות הבנקים}}

{{ח:סעיף|12|ועדה למניות בנק}}
{{ח:תת|(א)}} הועד הציבורי ימנה לענין המניות של כל בנק ועדה שתפקידה יהיה להשתתף באסיפות הכלליות של בעלי המניות של הבנק ולהצביע בהן מכוח המניות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25}}, ולמלא כל תפקיד אחר שיוטל עליה לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה תהיה בת חמישה חברים; הועד הציבורי ימנה אחד מהם להיות יושב ראש הועדה.
{{ח:תת|(ג)}} חברי הועדה יהיו אישים שהועד הציבורי מצא שמתמלאים בהם תנאי הכשירות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)}}; הועד לא ימנה לחבר הועדה אדם שיש לו זיקה אישית, עסקית או פוליטית לשר או לסגן שר, זולת אם מצא שיש לגביו שיקולים של כשירות מיוחדת לכהונה האמורה; הועד הציבורי לא ימנה לחבר הועדה אדם שיש לו זיקה כאמור לחבר הועד הציבורי, זולת אם יושב ראש הועד הציבורי מצא שיש לגביו שיקולים של כשירות מיוחדת כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} כתב המינוי של הועדה יהיה חתום ביד יושב ראש הועד הציבורי והעתק ממנו יישלח לשר האוצר ולמזכיר הבנק.
{{ח:תת|(ה)}} לא יתמנה אדם לחבר בועדה למניות של יותר מבנק אחד.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7(ב), (ג) ו־(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8 עד 10}} יחולו על הועדה וחבריה, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|13|ענין אישי}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הועדה לא ישתתף בישיבותיה ובאסיפות הכלליות של הבנק ולא יצביע בהן בנושא שבו יש לו או לקרובו ענין אישי, במישרין או בעקיפין.
{{ח:תת|(ב)}} על התקשרות של בנק בעסקה שבה יש לחבר הועדה ענין אישי, במישרין או בעקיפין, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 6 פרק 5|סימן ד׳ לפרק ד1 לפקודת החברות}} כאילו חבר הועדה היה נושא משרה בבנק, ואולם לענין זה ולענין סעיף קטן (א) הגדרת ”ענין אישי“ לא תכלול קשרים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(ב)}}.

{{ח:סעיף|14|תקופת כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת כהונתה של ועדה תהיה עד תום שלוש שנים מן היום הקובע.
{{ח:תת|(ב)}} נסתיימה תקופת כהונתה של ועדה לפי סעיף קטן (א), יורה שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, אם השימוש בזכויות ההצבעה המוקנות מכוח המניות ייעשה בידי הממשלה או בידי מי ששר האוצר יורה באישור נגיד בנק ישראל, או אם הועד הציבורי ימנה ועדה אחרת תחתיה ומה תהיה תקופת כהונתה; הורה השר כי תמונה ועדה אחרת, ניתן למנות בה חברים מבין חברי הועדה הקודמת.

{{ח:סעיף|15|הפסקת כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הועדה יחדל לכהן לפני תום התקופה שלה נתמנה באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התפטר במסירת כתב התפטרות לועד הציבורי;
{{ח:תתת|(2)}} הועד החליט להפסיק את כהונתו מאחת העילות הבאות:
{{ח:תתתת|(א)}} נבצר ממנו למלא תפקידו;
{{ח:תתתת|(ב)}} נתקיימה בו אחת הנסיבות הפוסלות אותו מלהיות כשיר לכהונה;
{{ח:תתתת|(ג)}} הוגש נגדו כתב אישום בעבירה שלדעת היועץ המשפטי לממשלה מחייבת הפסקת הכהונה;
{{ח:תתת|(3)}} הועד החליט להפסיק את כהונתו מחמת שאינו ממלא תפקידו כראוי;
{{ח:תתת|(4)}} הועד החליט, לפי פניה מנומקת של שר האוצר, להפסיק את כהונתו מחמת שהוא פועל במעשה או במחדל בניגוד למטרות חוק זה ולמדיניות הממשלה בקשר למכירת מניות הבנק או בניגוד להוראות שר האוצר לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיפים 28}} {{ח:פנימי|סעיף 29|או 29}}.
{{ח:תת|(ב)}} חדל חבר הועדה לכהן, יודיע על כך יושב ראש הועד בכתב לשר האוצר ולמזכיר הבנק.
{{ח:תת|(ג)}} נפטר חבר ועדה או חדל לכהן, ימנה הועד הציבורי אחר תחתיו, ליתרת תקופת כהונתה של הועדה.

{{ח:סעיף|16|גמול}}
{{ח:ת}} חברי ועדה יהיו זכאים למחצית הגמול השנתי ולגמול השתתפות בישיבות, בשיעורים הגבוהים ביותר הקבועים לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 244|סעיף 96י לפקודת החברות}} ולא יהיו זכאים לגמול אחר ולהחזר הוצאות; הגמול האמור ישולם מאוצר המדינה באמצעות חברת נכסים.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: מינוי דירקטורים}}

{{ח:סעיף|17|רשימת מועמדים שתקבע הועדה}}
{{ח:תת|(א)}} הועד הציבורי יקבע רשימה של אישים המתאימים לדעתו לכהן כדירקטורים בבנקים, אשר נתנו הסכמתם להיות מועמדים לכהונה כאמור (להלן – הרשימה); הועד ימסור את הרשימה לועדה שמונתה למניות של כל בנק לפחות 30 ימים לפני מועד כינוס האסיפה הכללית האמורה {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הועד יוסיף לרשימה אישים נוספים לפי הצורך, וימסור את הרשימה המעודכנת לועדה לפחות 30 ימים לפני מועדי כינוס האסיפות הכלליות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיפים 19(ג) ו־(ה)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ג)}} יחולו לגבי האישים שניתן לכללם ברשימה, וכן לא ייכלל בה חבר ועדה שמונתה לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} הרשימה יכול שתכלול אישים שכיהנו כדירקטורים בבנקים ביום הקובע או לפניו, אם נתקיימו בהם התנאים האמורים בסעיף קטן (ג), ואולם, על אף האמור בנהלי המפקח, הרשימה יכול שתכלול מי שכיהן כיושב ראש הדירקטוריון ומי שכיהן כדירקטור בבנק שבע שנים רצופות, אם נתקיימו בהם יתר התנאים האמורים.
{{ח:תת|(ה)}} הועד רשאי לקבוע לגבי אישים מסויימים ברשימה כי אין לבחרם לדירקטורים בבנק פלוני, משום חשש לניגוד עניינים.
{{ח:תת|(ו)}} הועד יקבע לעצמו את דרך בחירת האישים והרכבת הרשימה ויפרסם הודעות בעתונות; הועדות רשאיות להציע לועד מועמדים; ואולם אין הועד חייב לקבל הצעה כלשהי והוא יפעל לפי שיקול דעתו הבלעדי.

{{ח:סעיף|18|המשך כהונת דירקטורים חיצוניים}}
{{ח:ת}} כהונתם של הדירקטורים החיצוניים תוארך עד למועד האסיפה הכללית האמורה {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(ג)}}.

{{ח:סעיף|19|החלפת דירקטורים}}
{{ח:תת|(א)}} כל בנק יכנס אסיפה כללית שנתית של בעלי מניותיו ליום שלא יהיה מאוחר מיום י׳ באייר התשנ״ד (21 באפריל 1994); באסיפה זו יצביע נציג הועדה או בא כוחה, מכוח המניות שלגביהן מונתה, בעד בחירת מחצית מן הדירקטורים מבין האישים שברשימה, ואם מספר חברי הדירקטוריון היה פחות מחמישה עשר, יצביע בעד הוספת דירקטורים לדירקטוריון, מבין האישים שברשימה, באופן שמספר חברי הדירקטוריון יהיה חמישה עשר; הדירקטורים שייבחרו באסיפה האמורה לא יהיו מי שכיהנו כדירקטורים בתאגיד בנקאי או בתאגיד החזקה בנקאית במועד הקובע או בשנתיים שקדמו לו.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א), ”מחצית מן הדירקטורים“ – מחצית מן הדירקטורים שכיהנו בבנק ביום הקובע, שאינם דירקטורים חיצוניים או דירקטורים מקרב הציבור אשר תקופת כהונתם טרם הסתיימה, כשהוא מעוגל כלפי מעלה.
{{ח:תת|(ג)}} באסיפה הכללית השנתית של בעלי מניות הבנק שתכונס בשנת 1995 יצביע נציג הועדה או בא כוחה, מכוח המניות שלגביהן מונתה, בעד בחירת כל הדירקטורים, למעט דירקטורים מקרב הציבור שתקופת כהונתם טרם הסתיימה, מבין האישים שברשימה.
{{ח:תת|(ד)}} תקופת הכהונה של דירקטורים מתוך הרשימה שנבחרו לפי סעיף זה תהיה עד לאסיפה הכללית השנתית הבאה, או עד האסיפה שתכונס בשנת 1996, כפי שתקבע הועדה עובר לבחירה, וניתן לשוב ולבחרם.
{{ח:תת|(ה)}} באסיפה כללית שנתית של בעלי מניות הבנק שתכונס בשנת 1996, ובכל אסיפה כללית שנתית שלאחריה, יצביע נציג הועדה או בא כוחה בעד בחירת כל הדירקטורים או חלקם, לפי הוראות תקנון הבנק {{ח:חיצוני|חוק החברות|ופקודת החברות}}, מבין האישים שברשימה.

{{ח:סעיף|20|מניעת מינוי כפול}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שברשימה לא ייבחר לדירקטור ביותר מבנק אחד; הועד הציבורי יקבע נהלים למניעת מינוי כפול.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש ועדה ידווח לועד הציבורי על בחירת דירקטורים מבין האישים שברשימה מיד לאחר כינוסה של כל אסיפה כללית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19}}, והועד יעדכן את הרשימה בהתאם לכך ויעביר את הרשימה המעודכנת לועדות שמונו למניות של הבנקים האחרים.

{{ח:סעיף|21|דירקטור מקרב הציבור}}
{{ח:תת|(א)}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 6 פרק 1 סימן ה|סימן ב׳ לפרק ד׳ לפקודת החברות}}.
{{ח:תת|(ב)}} נסתיימה כהונתו של דירקטור מקרב הציבור בבנק, תצביע הועדה בעד בחירת אדם מבין האישים שברשימה לכהן תחתיו.

{{ח:סעיף|22|יושב ראש הדירקטוריון}}
{{ח:ת}} כל עוד מכהנת הועדה תהיה בחירת יושב ראש הדירקטוריון של בנק טעונה אישור הועדה, לאחר שהתייעצה עם המפקח ועם שר האוצר.

{{ח:סעיף|23|מינוי דירקטור מחליף}}
{{ח:ת}} נתפנתה משרתו של דירקטור בבנק לפני תום תקופת כהונתו, וכל עוד מכהנת הועדה, תכונס אסיפה כללית לבחירת דירקטור מחליף שתקופת כהונתו תהיה עד לאסיפה הכללית השנתית הבאה.

{{ח:סעיף|24|איסור הוספת דירקטורים}}
{{ח:ת}} כל עוד מכהנת הועדה לא יהיה דירקטוריון של בנק רשאי למנות דירקטורים לבנק.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: אסיפות כלליות}}

{{ח:סעיף|25|חובת השתתפות והצבעה}}
{{ח:ת}} הועדה תהיה חייבת להשתתף, באמצעות יושב ראש הועדה או חבר הועדה שהיא תקבע או באמצעות בא כוח שתמנה לענין זה, בכל אסיפה כללית של בעלי מניות של הבנק (להלן – אסיפה כללית) ולהצביע בכל ענין העומד להחלטה באסיפה כללית באופן שעליו החליטה הועדה.

{{ח:סעיף|26|שינוי מסמכי יסוד}}
{{ח:תת|(א)}} הוצע באסיפה כללית לשנות את מסמכי היסוד של הבנק, תצביע הועדה על פי שיקול דעתה, ובלבד שתצביע נגד כל שינוי שיש בו כדי לפגוע, במישרין או בעקיפין, בזכויות הקשורות למניות או ביכולת מכירתן, או במדיניות הממשלה בקשר למכירתן או בקשר לשינויים מבניים במערכת הבנקאות (להלן – פגיעה אפשרית).
{{ח:תת|(ב)}} התעורר ספק בדבר פגיעה אפשרית או התעוררה שאלה בדבר מדיניות הממשלה כאמור, רשאית הועדה להתייעץ עם שר האוצר או עם מי שהוא ימנה לענין זה.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(ו)}}.

{{ח:סעיף|27|תנאי כהונה}}
{{ח:ת}} הובאה לאישור אסיפה כללית הצעה בדבר תנאי כהונתו של דירקטור בבנק, תצביע הועדה לפי שיקול דעתה ובהתאם למקובל בבנק, ובלבד שלא תצביע בעד העלאה בשכר, מעבר לעלית השכר הממוצע במשק, אלא אם כן התוצאות העסקיות של הבנק יצדיקו זאת.

{{ח:סעיף|28|כינוס אסיפה כללית והצבעה לפי הוראת שר האוצר}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר, באישור הממשלה או באישור ועדת שרים שהממשלה תסמיך להחליט על דעתה לענין זה, יהיה רשאי להורות לועדה לבקש כינוס של אסיפה כללית של הבנק ולהשתתף בה ולהצביע לפי הוראותיו בכל ענין, לרבות תיקון מסמכי היסוד, אם הדבר דרוש לדעתו להשגת מטרה ממטרות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ביצוע מכירת המניות, לרבות קיום התחייבויות ומימוש זכויות שנקבעו בהסכמי המכר, ולרבות קבלת החלטות בדבר שינויים בהון המניות להקלת סחירותן של המניות ובדבר פעולות נילוות אחרות;
{{ח:תתת|(2)}} מניעה או צמצום של פגיעה ממשית, במישרין או בעקיפין, בזכויות הקשורות למניות, ביכולת מכירתן או בתמורה שתתקבל ממכירתן;
{{ח:תתת|(3)}} ביצוע שינויים מבניים, לרבות מכירת נכסים מהותיים מנכסי הבנק, או ארגון מחדש של הבנק והחברות שבשליטתו, הנדרשים על פי כל דין או שהממשלה החליטה עליהם לפני היום הקובע;
{{ח:תתת|(4)}} קביעת מדיניות חלוקת דיבידנדים מתוך רווחי הבנק, בכפוף להגבלות שקבע המפקח לשמירה על יציבות הבנק;
{{ח:תתת|(5)}} העברת סמכויות בנושאים האמורים בפסקאות (1) עד (4) לאסיפה הכללית.
{{ח:תת|(ב)}} נמכרו לציבור מניות של הבנק על פי תשקיף, תופעל הסמכות האמורה בסעיף קטן (א)(3) רק אם השינויים המבניים המוצעים נדרשים על פי דין או צויינו במפורש בתשקיף, או שלא תהיה בהם פגיעה בטובת הבנק.

{{ח:סעיף|29|פניה לבית המשפט}}
{{ח:ת}} שר האוצר יהיה רשאי להורות לועדה לפנות לבית המשפט מכוח המניות בבקשה להורות על כינוס אסיפות או לאשר הסדרים ובכל בקשה אחרת שרשאי חבר בחברה לבקש לפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות}}, אם הדבר נראה לשר האוצר דרוש לשם השגת מטרותיו של חוק זה.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הליכי מכירת המניות}}

{{ח:סעיף|30|טיפול במכירת המניות}}
{{ח:תת|(א)}} המניות יימכרו לפי הוראת שר האוצר או באישורו; חברת נכסים תייעץ לשר האוצר בנושאים הקשורים למניות ותטפל מטעמו ועל פי הוראותיו בכל הקשור במכירתן.
{{ח:תת|(ב)}} המדינה רשאית, באמצעות מי שהורשו לכך לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה|חוק נכסי המדינה, התשי״א–1951}}, למכור את המניות או כל חלק מהן או ניירות ערך הניתנים להמרה במניות בנק או כל זכות אחרת לרכישת מניות בנק, וכן לבצע כל פעולה נילווית ולהתחייב בכל התחייבות הדרושה לביצוע עסקה כאמור ולחתום על כל מסמך שיידרש לשם כך.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה לא תעשה כל עסקה במניות או בזכויות המוקנות מכוחן לרבות מכירה, המחאה, שעבוד או התחייבות לכל אחד מאלה, אלא על פי הוראות בכתב מאת שר האוצר או מי שמטפל מטעמו במכירתן, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:סעיף|31|אישור ועדת הכספים של הכנסת}}
{{ח:ת}} על מכירת המניות וניירות ערך הניתנים להמרה במניות בנק יחולו המגבלות האמורות {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 5|בסעיף 5(ד)(2) לחוק נכסי המדינה, התשי״א–1951}}.

{{ח:סעיף|32|קשר עם רוכשים}}
{{ח:ת}} נושאי משרה בבנק, וכן חברי הועד הציבורי והועדה, לא יעסקו במישרין או בעקיפין במכירת המניות; כן לא יקיימו קשר עם מועמד בכוח לרכישת המניות בענין הרכישה, לרבות מסירת מידע למועמד כאמור, אלא בהסכמה בכתב שתינתן מאת מי שמטפל במכירת המניות ובהשתתפות נציג מוסמך שלו.

{{ח:סעיף|33|שיתוף פעולה ומסירת מידע}}
{{ח:תת|(א)}} כל בנק וכל נושא משרה בו, וכן כל חברה בשליטת הבנק וכל נושא משרה בה, ישתפו פעולה באופן מלא עם מי שיטפל במכירת מניות הבנק וכן עם מעריכים שיוסמכו על ידו להעריך את שווי הבנק ומניותיו ולהכין מסמכים הכוללים מידע מפורט על הבנק, ועם חתמים שיתקשרו עמם, ימסרו להם כל חומר שיידרש להם, יכינו כל תשקיף ומיתאר שיידרש לשם הצעת המניות למכירה לציבור או לקונים אחרים, ויבצעו כל פעולה הדרושה לשם ביצוע הצעת המכר והמכירה (להלן – שיתוף פעולה).
{{ח:תת|(ב)}} מתכונת שיתוף הפעולה של הבנק תהיה כאמור בהסכמים שנחתמו בין הממשלה וחברת נכסים לבין הבנק, בין לפני תחילתו של חוק זה ובין אחריו; שיתוף הפעולה של חברה בשליטת הבנק יהיה באותה מתכונת, בשינויים המתחייבים, ואולם חברה כאמור לא תחוייב למסור מידע ומסמכים שהיא מנועה ממסירתם על פי כל דין בישראל או מחוץ לישראל ועל פי הנחיות רשויות פיקוח החלות עליה; התעוררה מחלוקת בין הבנק או חברה כאמור לבין הממשלה או חברת נכסים לגבי יישום ההסכמים האמורים וסעיף זה, יכריע המפקח במחלוקת.

{{ח:סעיף|34|אחריות|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} החלטות אסיפה כללית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}} וביצוען ופעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 33|בסעיף 33}} לא ישמשו עילה למשפט אזרחי, ובלבד שביצוע ההחלטות והפעולות נעשה בידי הבנק, חברה בשליטת הבנק, נושא משרה בהם או עובד שלהם, לפי הענין, ברמת מיומנות שבה היה פועל אדם סביר במעמדם באותן נסיבות, ובאופן שיימנעו או יצומצמו, ככל האפשר, נזקים לבנק, לחברה בשליטת הבנק או לצד שלישי; ואולם לענין תביעה בשל עילה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|החוק האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} בכפוף לאמור בסעיף קטן (ג) –
{{ח:תתת|(1)}} בנק וחברה בשליטת הבנק יהיו זכאים לשיפוי מאת המדינה על תשלום שנתחייבו בו לצד שלישי, לרבות הוצאות משפט סבירות, בשל ביצוע החלטות ופעולות כאמור בסעיף קטן (א), לרבות בידי נושא משרה בהם או עובד שלהם;
{{ח:תתת|(2)}} נושא משרה בבנק או בחברה בשליטת בנק או עובד שלהם יהיה זכאי לשיפוי מאת המדינה על תשלום שנתחייב בו לצד שלישי, לרבות הוצאות משפט סבירות, בשל ביצוע החלטות ופעולות כאמור בסעיף קטן (א), במידה שאינו זכאי לשיפוי מגורם אחר, לרבות הבנק או החברה או מבטח.
{{ח:תת|(ג)}} השיפוי לפי סעיף קטן (ב) לא יינתן אלא אם כן –
{{ח:תתת|(1)}} החיוב הוא על פי פסק דין סופי או פסק בורר שהמדינה הסכימה למינויו, ולמדינה ניתנה אפשרות נאותה להצטרף להליך או לנהל את ההגנה בו מטעם הנתבעים;
{{ח:תתת|(2)}} התובע שיפוי פעל בתום לב לשם ביצוען הנאות של ההחלטות והפעולות.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיפים קטנים (ב) ו־(ג) לא יחולו לענין תביעה בשל פרט מטעה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, ולענין תביעה בשל מצג מטעה או חסר לפי כל דין אחר.

{{ח:סעיף|35|החלפת דירקטור פוגע}}
{{ח:ת}} קבעה הועדה, ביזמתה או על פי פניה מנומקת של שר האוצר או של חברת נכסים, ולאחר שנתנה לדירקטור הנוגע בדבר הזדמנות להשמיע טענותיו, כי דירקטור בבנק פעל במעשה או במחדל בדרך הפוגעת ביכולת הבנק לקיים את החלטות האסיפה הכללית לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} או בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיפים 32}} {{ח:פנימי|סעיף 33|או 33}}, רשאית היא לבקש כינוס של אסיפה כללית של הבנק ולהצביע בה בעד החלפת הדירקטור באדם מתוך הרשימה.

{{ח:סעיף|36|החלפת מנהל פוגע}}
{{ח:תת|(א)}} קבעה הועדה, ביזמתה או על פי פניה מנומקת של שר האוצר או של חברת נכסים, ולאחר שנתנה למנהל הנוגע בדבר הזדמנות להשמיע טענותיו, כי נתקיימו במנהל העסקים הראשי של הבנק התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 35|בסעיף 35}}, רשאית היא לבקש מיושב ראש הדירקטוריון של הבנק לכנס ישיבה של הדירקטוריון לשם דיון והחלטה על דרכי הפעולה שיבטיחו מניעת פגיעה כאמור, לרבות החלפת המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} לא כונסה ישיבת הדירקטוריון כאמור, או כונסה ולא נתקבלו בה החלטות להנחת דעת הועדה, רשאית הועדה לבקש כינוס של אסיפה כללית של הבנק ולהצביע בה בעד העברת הסמכות להחליף את המנהל לאסיפה הכללית ובעד החלפתו באחר.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|37|פטור ממס}}
{{ח:ת}} העברת המניות לבעלות המדינה ופרעון יתרת ההלואות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}}, וכן פעולות הועדה במניות לפי חוק זה, לא יהיו חייבים בכל מס או אגרה.

{{ח:סעיף|38|סייג לתחולת חוקים}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות}} לא יחול על הבנקים; בנק לא ייחשב חברה ממשלתית או תאגיד שהממשלה משתתפת בהנהלתו לענין כל דין ולכל דבר וענין.
{{ח:תת|(ב)}} העברת המניות למדינה ושימוש בזכויות מכוחן לפי חוק זה לא יהיו טעונים היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|39|הבנקים לא תאגידים קשורים}}
{{ח:ת}} כל שניים או יותר מן הבנקים, וכל שתי חברות או יותר הנשלטות על ידי בנקים שונים או שבנקים שונים הינם בעלי אמצעי שליטה בהן, במישרין או בעקיפין, לא ייחשבו כתאגידים קשורים או שלובים או כתאגידים הנשלטים בידי אותו אדם, לענין כל דין, רק בשל העובדה כי מניות הבנקים הינן בבעלות המדינה או בשל העובדה כי המדינה זכאית לזכויות מסויימות מכוח המניות או מכוח חוק זה.

{{ח:סעיף|40|עדיפות החוק}}
{{ח:ת}} בכל ענין שבו יש סתירה בין הוראות חוק זה לבין הוראות ההסדר או הסכם שנחתם לפני תחילתו שהממשלה והבנק או הממשלה ובעלי מניות בבנק הינם צד להם, או בין הוראות חוק זה לבין הוראות מסמכי היסוד של הבנק, הוראות חוק זה עדיפות, ויראו את תקנות ההתאגדות של הבנק ככוללות את הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}.

{{ח:סעיף|41|סייג}}
{{ח:ת}} מכרה הממשלה מניות בעסקה שמטרתה הקניית שליטה כדין בבנק, לאדם או לקבוצה הפועלת בתיאום דרך קבע, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}, {{ח:פנימי|פרק ה|פרקים ה׳}} {{ח:פנימי|פרק ו|ו־ו׳}} {{ח:פנימי|סעיף 33|וסעיפים 33 עד 36}} בכפוף להוראות שייקבעו במפורש לענין זה בהסכם המכר או בתשקיף.

{{ח:סעיף|42|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: תיקון עקיף – הארכת הקלות מס לישובים}}

{{ח:סעיף|43|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (היטלים וארנונה)|בחוק הסדרים במשק המדינה (היטלים וארנונה), התשנ״א–1991}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ב בחשון התשנ״ד (27 באוקטובר 1993).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
* '''עזר וייצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]