תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי), התשע״ה–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 242|תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7445.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 2487|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8042.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1618|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9112.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2314|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10739.pdf}}, {{ח:תיבה|2315|הוראת שעה [תשפ״א] (ביטול)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10739.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 467|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7592.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 504|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 598|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 598|הודעה}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 414|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1543|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1792|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9936.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 832|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10495.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1072|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11024.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 894|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11690.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 545|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12164.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44יג|סעיפים 44יג(ב)(5) ו־(6)}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44כט|44כט}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 55א|ו־55א}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: בקשה לרישיון}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: רמת המינוף}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: ניגודי עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: כספי לקוח ונכסיו}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: כספי לקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: מידע ללקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳: הסכם המסגרת}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: דיווחים ללקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שמירת מסמכים}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: התאמת הפעילות בזירה ללקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: פרסום ושיווק זירה}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: דיווחים לרשות}}

{{ח:פנימי|פרק י סימן א|סימן א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק י סימן ב|סימן ב׳: דוח מיידי}}

{{ח:פנימי|פרק י סימן ג|סימן ג׳: דוח חודשי}}

{{ח:פנימי|פרק י סימן ד|סימן ד׳: דוחות רבעוניים}}

{{ח:פנימי|פרק י סימן ה|סימן ה׳: דוחות שנתיים}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: רישום עסקאות, הוראות וציטוטים}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: הון עצמי מזערי, נכסים נזילים וביטוח}}

{{ח:פנימי|פרק יג|פרק י״ג: אגרות}}

{{ח:פנימי|פרק יד|פרק י״ד: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה: {{מוקטן|הסכם המסגרת}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 6|תוספת שישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 7|תוספת שביעית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר האינטרנט של החברה“ – אתר האינטרנט של החברה שבאמצעותו מציעה החברה את שירותיה לציבור הלקוחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בטוחה“ – ההפרש שבין סכום הכספים האמורים בפסקאות (1) ו־(2) לבין הפסדים לא ממומשים, ובלבד שהחברה רשאית להשתמש בסך כל ההפרש האמור לכיסוי התחייבויות של הלקוח כלפי החברה לפי תנאי הסכם המסגרת עמו –
{{ח:תתת|(1)}} רווחים לא ממומשים;
{{ח:תתת|(2)}} כספי הלקוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בטוחה נדרשת“ – שיעור הבטוחה הנדרש מלקוח בשל עסקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם המסגרת“ – הסכם בין החברה לבין הלקוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפסדים לא ממומשים“ – כספים שהחברה זכאית לקבל מן הלקוח בשל פעילות השקעה שטרם הסתיימה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זירה“ – זירת סוחר כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44יב|בסעיף 44יב לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה“ – חברה, המנהלת זירה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מדרגת“ – חברה מדרגת ישראלית או חברה מדרגת בין־לאומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מדרגת ישראלית“, ”חברה מדרגת בין־לאומית“ – כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 83|בתקנה 83}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מוגבלת“ – חברה המנהלת זירת סוחר כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44יב|בפסקה (2) להגדרה ”זירת סוחר“ בסעיף 44יב לחוק}}, ובלבד שאינה צד נגדי (counter party) (להלן – צד נגדי) להתחייבויות הגלומות במכשירים הפיננסיים שהיא מציעה למסחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוזה לקוח“ – מכשיר פיננסי, שבו סוחר לקוח, שחברה, היא צד נגדי להתחייבויות הגלומות בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשיפה לסיכון אשראי“, ”מקור סיכון אשראי“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 83|בתקנה 83}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום עסקים“ – יום שבו החברה פתוחה לביצוע עסקאות עם לקוחותיה לפי תקנונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי החשבונאות המקובלים“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות כספיים שנתיים)|בתקנות ניירות ערך (דוחות כספיים שנתיים), התש״ע–2010}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כספי לקוח“ –
{{ח:תתת|(1)}} כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} כספים אשר הפקיד הלקוח ברשות החברה בניכוי התחייבויות שנוצרו ללקוח כלפי החברה בשל פעילות השקעה שהסתיימה לפי תנאי הסכם המסגרת עמו, ולרבות כספים שהעביר לקוח לחברה באמצעות כרטיס אשראי, העברה בנקאית, המחאה או אמצעי תשלום אחר וטרם נסלקו;
{{ח:תתתת|(ב)}} כספים שלהם זכאי לקוח בשל פעילות השקעה שהסתיימה;
{{ח:תתתת|(ג)}} כספים שלהם זכאי לקוח לפי תנאי מכשיר פיננסי;
{{ח:תתתת|(ד)}} כספים שלהם זכאי הלקוח לפי הסכם המסגרת;
{{ח:תתת|(2)}} ביצעה חברה התחשבנות יומית לפי ערך שוק נוכחי (mark to market) אל מול לקוח לפי תנאי הסכם המסגרת עמו – יראו את פעילויות ההשקעה, שלגביהן בוצעה ההתחשבנות, כפעילויות השקעה שהסתיימו במועד ההתחשבנות; לעניין זה, ”התחשבנות“ – חישוב הזכויות בשל שינויים בשווי החוזה או העסקה שאירעו אחרי מועד החישוב האחרון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לקוח“, ”מכשיר פיננסי“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44יב|בסעיף 44יב לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד כספי מחוץ לישראל“ – תאגיד שהתאגד מחוץ לישראל העוסק בקבלת פיקדונות ואשר נתון לפיקוח של מי שמוסמך לעניין זה באותה מדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר ה־CDS“ – מחירי חוזי Credit Default Swap לשנה ולחמש שנים כפי שמצוטטים במערכות מידע בין־לאומיות לרבות Bloomberg ו־Reuters;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקור סיכון אשראי מהותי“ – מקור סיכון אשראי שסך כל ערך החשיפה של רכיבי סיכון אשראי בקשר אליו, מתוך סך כל ערך החשיפה של כל רכיבי סיכון האשראי, עולה על 5%;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה בכירה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 37|בסעיף 37(ד) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס בסיס“ – סחורות (Commodities), שערי ריבית, מטבעות, שערי חליפין, מדדים או מכשיר פיננסי אחר אשר ערכו של מכשיר פיננסי שהוא הסכם או הסדר נגזר מהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס לקוח“ – מכשיר פיננסי, שבו סוחר לקוח, שהחברה אינה צד נגדי להתחייבויות הגלומות בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק נזילות“ – גוף פיננסי, המציע באופן שוטף קנייה ומכירה של מכשירים פיננסיים, ובלבד שמטרת ההתקשרות עמו היא הקטנת חשיפה לסיכון שוק, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 83|בתקנה 83}}, שבה נתונה החברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק ציטוטים“ – מערכת מידע המספקת באופן אלקטרוני ושוטף מחירי קנייה ומכירה של מכשירים פיננסיים, לרבות Bloomberg ו־Reuters;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמלה“ – לרבות עמלת גלגול חוזה, מרווחי ריבית ומרווחי ציטוט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה“ – עסקה במכשיר פיננסי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה שאינה ביוזמת הלקוח“ – עסקה המבוצעת לחשבונו של לקוח שלא ביוזמתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערך חשיפה של רכיב סיכון אשראי“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 86|בתקנה 86}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צד קשור“ – כהגדרתו בכללי החשבונאות המקובלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבוצה“ – קבוצה של תאגידים ויחידים שמקיימים ביניהם קשרי שליטה לרבות חברת־בת, חברה קשורה, וחברה בשליטת חברה השולטת בכל אחת מהן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבוצות סיכון“ – קבוצת הסיכון הראשונה, קבוצת הסיכון השנייה, קבוצת הסיכון השלישית וקבוצת הסיכון השיורית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבוצת הסיכון הראשונה“, ”קבוצת הסיכון השנייה“ ו”קבוצת הסיכון השלישית“ – כמשמעותן {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבוצת הסיכון השיורית“ – רכיבי סיכון האשראי {{ח:פנימי|סעיף 86|שתקנה 86(א)(4)}} חלה עליהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רואה החשבון המבקר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 4 פרק 5|בפרק החמישי לחלק הרביעי לחוק החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רווחים לא ממומשים“ – כספים שלקוח זכאי לקבל מן החברה בשל פעילות השקעה שטרם הסתיימה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון“ – רישיון זירה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44יב|בסעיף 44יב לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב סיכון אשראי“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 83|בתקנה 83}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב סיכון שוק“, ”רכיב סיכון שוק כללי“, ”רכיב סיכון שוק מטבעי“, ”רכיב סיכון שוק מנייתי“, ”רכיב סיכון שוק תלוי סחורה“ ו”רכיב סיכון שוק תלוי ריבית“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 83|בתקנה 83}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי רשות הדואר“ – ”שירותי דואר“ כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}} (להלן – חוק הבנקאות);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנון“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44יח|בסעיף 44יח לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות דוחות תקופתיים ומיידיים“ – {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים), התש״ל–1970}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות פרטי תשקיף“ – {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה)|תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה), התשכ״ט–1969}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: בקשה לרישיון}}

{{ח:סעיף|2|פרטי הבקשה לרישיון}}
{{ח:תת|(א)}} חברה המבקשת לקבל רישיון לניהול זירה ({{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} – המבקשת), תגיש לרשות בקשה בכתב בצירוף הפרטים, הדוחות והאישורים המפורטים להלן (להלן – הבקשה):
{{ח:תתת|(1)}} דוח תקופתי לפי {{ח:פנימי|סעיף 75|תקנה 75(א) עד (ה)}}, ערוך ליום שלא יקדם ליום הגשת הבקשה ביותר מארבעה עשר חודשים (להלן – יום הדוח התקופתי); קדם יום הדוח התקופתי ליום הגשת הבקשה ביותר מחמישה חודשים, יצורף הדוח הרבעוני האחרון כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 38|בתקנה 38 לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}} לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|תקנה 74}}, ובלבד ש –
{{ח:תתתת|(א)}} יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה)#סעיף 60|תקנות 60}} {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה)#סעיף 62|ו־62 לתקנות פרטי תשקיף}} בשינויים המחויבים;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 9א|תקנה 9א לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}} יראו כאילו בכל מקום, במקום ”תאריך אישור הדוחות הכספיים“ נאמר ”יום הגשת הבקשה“ ושינויי הצורה הדקדוקיים המחויבים ייעשו לפי זה;
{{ח:תתתת|(ג)}} לעניין {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 38ב|תקנה 38ב לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}} יראו כאילו בכל מקום, במקום ”תאריך אישור הדוחות הכספיים ביניים“ נאמר ”יום הגשת הבקשה“ ושינויי הצורה הדקדוקיים המחויבים ייעשו לפי זה;
{{ח:תתת|(2)}} דוח הקצאות בשל סיכונים וההון העצמי הרגולטורי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 75|בתקנה 75(ו)}} ובלבד שאם צורף דוח רבעוני בהתאם להוראות פסקה (1) יוגש דוח הקצאות בשל סיכונים וההון העצמי הרגולטורי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 74|בתקנה 74(ה)}} בלבד;
{{ח:תתת|(3)}} דוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|תקנה 76(1)}}, ערוך ליום שלא יקדם ליום הגשת הבקשה ביותר מחודש;
{{ח:תתת|(4)}} דוח על הפעילות לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|תקנה 76(2)}} ערוך ליום שלא יקדם ליום הגשת הבקשה ביותר מחודש;
{{ח:תתת|(5)}} דוח סיכוני אשראי לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|תקנה 76(3)}} ערוך ליום שלא יקדם ליום הגשת הבקשה ביותר מחודש;
{{ח:תתת|(6)}} דוח מדיניות ניהול סיכוני אשראי לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|תקנה 76(4)}} ערוך ליום שלא יקדם ליום הגשת הבקשה ביותר מחודש;
{{ח:תתת|(7)}} דוח סיכוני שוק לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|תקנה 72}}, ערוך ליום שלא יקדם ליום הגשת הבקשה ביותר מחודש;
{{ח:תתת|(8)}} דוח, הערוך ליום הגשת הבקשה, הכולל את הפרטים הנוספים האלה (להלן – דוח פרטים נוספים):
{{ח:תתתת|(א)}} שם המבקשת ומספר הזיהוי שלה;
{{ח:תתתת|(ב)}} שם מסחרי שתחתיו תספק המבקשת את שירותיה אם הוא שונה מן השם האמור בפסקת משנה (א);
{{ח:תתתת|(ג)}} במבקשת שהתאגדה מחוץ לישראל – מקום התאגדות המבקשת ומספרה המזהה במקום ההתאגדות;
{{ח:תתתת|(ד)}} כתובת משרדה הרשום של המבקשת, מספרי טלפון, פקסימילה וכתובת דואר אלקטרוני, ובמבקשת שמקום ההתאגדות שלה או שמקום ניהול עסקיה מחוץ לישראל (להלן {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} – מבקשת זרה) – גם השם והמען של אדם היושב בישראל המורשה לקבל בעבור המבקשת כתבי בי־דין והודעות שיש להמציא למבקשת;
{{ח:תתתת|(ה)}} אם המקום שבו תפעל המבקשת, שונה מכתובת משרדה הרשום, יובאו פרטי כתובת ניהול עסקיה ומספרי הטלפון והפקסימילה שבה;
{{ח:תתתת|(ו)}} אם למבקשת עורכי דין המייצגים אותה בקשר לבקשת הרישיון, יצוינו פרטיהם, ויצורף ייפוי כוח המסמיך אותם לייצג את המבקשת כלפי הרשות;
{{ח:תתתת|(ז)}} פרטי רואה החשבון המבקר של המבקשת;
{{ח:תתתת|(ח)}} פירוט תאריך ההתאגדות; יצורפו העתקים מאושרים בידי עורך דין של מסמכי ההתאגדות של המבקשת נכון ליום הגשת הבקשה;
{{ח:תתתת|(ט)}} פרטים בדבר מקומות פעילות קיימים או מתוכננים מחוץ לישראל של המבקשת ותיאור הפעילות;
{{ח:תתתת|(י)}} לגבי כל אחד מן הדירקטורים והדירקטורים החליפיים של המבקשת, יובאו הפרטים המנויים {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 26|בתקנה 26 לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44כח|ובסעיף 44כח(א) לחוק}}; לגבי המבקשת יובאו הפרטים המנויים {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44כח|בסעיף 44כח(א) לחוק}}; חדל אדם מלכהן כדירקטור או כדירקטור חליף במהלך 6 החודשים שקדמו להגשת הבקשה, יצוינו לגביו הפרטים כאמור וכן כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} מועד הפסקת הכהונה;
{{ח:תתתתת|(2)}} האם, למיטב ידיעת המבקשת, הפסקת הכהונה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעת הרשות; אם כן, יפורטו נסיבות אלה;
{{ח:תתתת|(יא)}} לגבי נושא משרה בכירה במבקשת, שפרטים לגביו לא הובאו בהתאם לפסקת משנה (י), יפורטו גם פרטים המנויים {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 26א|בתקנה 26א לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}} ואירועים כמפורט {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44כח|בסעיף 44כח(א) לחוק}}; חדל אדם מלכהן כנושא משרה בכירה במהלך 6 החודשים שקדמו להגשת הבקשה, יצוינו לגביו הפרטים כאמור וכן כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} מועד הפסקת הכהונה;
{{ח:תתתתת|(2)}} האם, למיטב ידיעת המבקשת, הפסקת הכהונה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעת הרשות; אם כן, יפורטו נסיבות אלה;
{{ח:תתתת|(יב)}} לגבי כל בעל עניין במבקשת, יצוינו הפרטים האמורים {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 33|בתקנה 33(ג) לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}} למיטב ידיעת המבקשת;
{{ח:תתתת|(יג)}} יובאו הפרטים האלה בדבר בעלי השליטה במבקשת:
{{ח:תתתתת|(1)}} זהות בעלי השליטה ופירוט מבנה השליטה במבקשת בצירוף תרשים המתאר את מבנה השליטה במבקשת; מדינת האזרחות או ההתאגדות של בעלי השליטה והמדינה שבה מרוכזת פעילותם; אם מי מהם נתון לאסדרה יצוין שם הגוף האחראי על האסדרה, ופרטים בנוגע לרישיון; מילא בעל השליטה תפקיד במבקשת – יפורט תפקידו במבקשת; כמו כן יפורטו לגבי בעלי השליטה ונושאי המשרה הבכירה בהם, אירועים כמפורט {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44כח|בסעיף 44כח(א) לחוק}};
{{ח:תתתתת|(2)}} יתוארו עסקיהם של בעלי השליטה בחמש השנים האחרונות בישראל או מחוץ לישראל; כמו כן יצוינו שמות תאגידים אחרים, שבהם היו בעלי שליטה, או ששימשו בהם נושאי משרה בכירה בחמש השנים האחרונות;
{{ח:תתתת|(יד)}} לגבי מבקשת שהיא חלק מקבוצה (להלן – קבוצת המבקשת) – יפורטו כל שאר הגופים בקבוצת המבקשת שאינם בעלי השליטה במבקשת, יפורט שמם ומספר הזיהוי שלהם, יחסי השליטה הקיימים בתוך קבוצת המבקשת, לרבות שיעורי אחזקות, מדינת האזרחות או ההתאגדות של כל אחד מהם והמדינה שבה הם מנהלים את עסקיהם;
{{ח:תתתת|(טו)}} יצוין –
{{ח:תתתתת|(1)}} אם המבקשת, או גוף אחר בקבוצת המבקשת, נתון לפיקוחו של גוף האחראי על אסדרה בישראל או מחוץ לישראל;
{{ח:תתתתת|(2)}} אם בשנתיים האחרונות נדחו בקשות של המבקשת או גוף אחר בקבוצת המבקשת לרישוי בתחום שוק ההון תחת פיקוחו של גוף האחראי על אסדרה בישראל או מחוץ לישראל;
{{ח:תתתת|(טז)}} יצורף התקנון המוצע;
{{ח:תתתת|(יז)}} לגבי המבנה הארגוני של המבקשת יפורטו כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} המחלקות התפעוליות ויצורף תרשים ארגוני;
{{ח:תתתתת|(2)}} הפרטים שלהלן בדבר המנהלים האחראים על כל אחת מן המחלקות התפעוליות המפורטות לפי פסקת משנה (1) (להלן – המנהלים האחראים):
{{ח:תתתתתת|(א)}} שמו ומספר תעודת הזהות שלו;
{{ח:תתתתתת|(ב)}} תיאור תפקידו ותחום אחריותו במבקשת;
{{ח:תתתתתת|(ג)}} ההכשרות המקצועיות הנוגעות לתחום תפקידו, לרבות שם התעודה שהוענקה לו תאריכי סיום ההכשרה ופרטי מוסדות הלימוד;
{{ח:תתתתתת|(ד)}} ניסיון תעסוקתי הנוגע לתחום תפקידו, לרבות שם מקום העבודה שבו עבד המנהל האחראי;
{{ח:תתתתת|(3)}} תפורט הכתובת של כל מחלקה תפעולית, אם המבקשת מנהלת את עסקיה ביותר ממקום אחד;
{{ח:תתתתת|(4)}} יובא פירוט לגבי גורמים חיצוניים למבקשת המבצעים חלק מפעילותה;
{{ח:תתתת|(יח)}} תיאור סמכויות ההנהלה והדירקטוריון;
{{ח:תתתת|(יט)}} תיאור המערכת הטכנולוגית שבאמצעותה תספק המבקשת את שירותיה ובכלל זה תיאור גורמים חיצוניים למבקשת המתפעלים את המערכת הטכנולוגית או חלק ממנה ותחומי אחריותם, ממשקים של המערכת הטכנולוגית עם גורמים חיצוניים למבקשת, מערך שמירת הנתונים, גיבוי, אבטחת מידע ומנגנוני בקרה, בצירוף חוות דעת מומחה המאשרת כי המערכת פועלת בהתאם לתקנים מקובלים; לעניין זה, ”תקנים מקובלים“ – לרבות SAE3402 ו־COBIT;
{{ח:תתתת|(כ)}} פירוט סוג הלקוחות אשר בכוונת המבקשת לספק להם שירותים; אם ידוע למבקשת על לקוח אחד הצפוי לייצר יותר מ־10% מהכנסת המבקשת, יפורטו הנסיבות בקצרה;
{{ח:תתתת|(כא)}} פירוט דרכי השיווק המתוכננות של המבקשת;
{{ח:תתתת|(כב)}} יובאו הפרטים בנוגע לזהות התאגיד הבנקאי או המוסד הכספי מחוץ לישראל, שאצלם יופקדו כספי הלקוח, כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 21|בתקנה 21}};
{{ח:תתתת|(כג)}} יובאו הפרטים בנוגע לספקי הנזילות, ספקי הציטוטים, לעניין זה יובא תיאור תמציתי של ההסכמים עמם לרבות תנאים לסיום ההתקשרות או להפסקת השירות לתקופות מסוימות;
{{ח:תתתת|(כד)}} יתוארו הסכמים מהותיים שהחברה היא צד להם;
{{ח:תתתת|(כה)}} תיאור האופן שבו יאשרו לקוחות המבקשת את העסקאות המבוצעות בשמם ועל ידם;
{{ח:תתתת|(כו)}} יצורפו נהלים –
{{ח:תתתתת|(1)}} להבטחת רישום וניהול נכסי לקוח, חוזי לקוח וכספי לקוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|תקנה 17}};
{{ח:תתתתת|(2)}} נהלים שתכליתם להבטיח כי המבקשת מזהה, מודדת, מנהלת ומבקרת את סיכוני השוק, הנזילות האשראי והסיכונים התפעוליים הנוגעים לפעילותה;
{{ח:תתתת|(כז)}} מבקשת זרה תצרף חוות דעת של עורך דין המופנית לרשות לגבי כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} התייחסות להוראות הדין המסדיר את פעילות המבקשת במדינת המוצא, לרבות התייחסות לקיום מקורות כספיים לצורך עמידת המבקשת בהתחייבויותיה;
{{ח:תתתתת|(2)}} התייחסות לכללי הממשל התאגידי במבקשת, לרבות הוראות הנוגעות לנושאי משרה בכירה ולטיפול בניגודי עניינים אפשריים במבקשת;
{{ח:תתתתת|(3)}} פירוט לגבי אירועים כמפורט {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44כח|בסעיף 44כח(א) לחוק}};
{{ח:תתתת|(כח)}} יתואר הביטוח שרכשה החברה לפי {{ח:פנימי|סעיף 88|תקנה 88}} ובכלל זה יפורטו תחומי הכיסוי של הביטוח והיקפו; כמו כן יצורפו אישור הביטוח והחלטת החברה לפי {{ח:פנימי|סעיף 88|תקנה 88}};
{{ח:תתתת|(כט)}} תצורף הסכמת המבקשת וכן הסכמת בעלי השליטה למסירת מידע מהמרשם הפלילי.
{{ח:תת|(ב)}} על הבקשה והמסמכים המצורפים לה יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק י סימן א|סימן א׳ לפרק י׳}}, בשינויים המחויבים, ובלבד שלא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 44|תקנות 44(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 48|ו־48}}, ולעניין {{ח:פנימי|סעיף 45|תקנה 45}} תחול תקנת משנה (ג) בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} חל שינוי או חידוש מהותי במהלך התקופה שמאז מועד הגשת הבקשה עד מועד ההחלטה הסופית בבקשה לגבי פרט שנכלל או שיש לכלול בבקשה, תעדכן המבקשת את הבקשה בהתאם, לא יאוחר משבוע לאחר שנודע לחברה לראשונה על שינוי או חידוש כאמור, ורשאית היא לכלול בהודעת העדכון מידע בדרך של הפניה; לעניין זה, ”נודע לחברה לראשונה“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 50|בתקנה 50(ב)}}.
{{ח:תת|(ד)}} הפרטים בבקשה יובאו, אם הם נוגעים לעסקי החברה ומהותיים להצגתם הנאותה; בלי לגרוע מן האמור יובא גם כל מידע נוסף הנדרש לשם הצגה נאותה של עסקי המבקשת.
{{ח:תת|(ה)}} הרשות רשאית לדרוש מהמבקשת פרטים, מסמכים או דוחות נוספים, אם מצאה כי הדבר דרוש לצורך קבלת החלטה בבקשה.

{{ח:סעיף|3|הכללה על דרך של הפניה}}
{{ח:ת}} מבקשת רשאית לכלול פרטים הנדרשים בדוח התקופתי או הרבעוני כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)(1)}} או בדוח הפרטים הנוספים בדרך של הפניה לדוח אחר מבין הדוחות האמורים בתקנה זו שהגישה המבקשת ובלבד שהדוח שאליו הפנתה נערך למועד קודם בזמן, ויחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} לא ייכלל מידע בדרך של הפניה לדוח אחר שבו מובא אותו מידע בדרך של הפניה;
{{ח:תת|(2)}} לא ייכלל מידע בדרך של הפניה אם הדבר עלול להטעות או לגרום אי־בהירות;
{{ח:תת|(3)}} ההפניה תיעשה באופן מפורש ותציין את סוג הדוח האחר שאליו נעשית ההפניה, הפרקים או הסעיפים שאליהם נעשית ההפניה, העניין שאליו נעשית ההפניה והתאריך שבו הוגש הדוח האחר שאליו נעשית ההפניה, בציון מפורש של העובדה שהמידע מובא בדרך של הפניה;
{{ח:תת|(4)}} תובא כל התפתחות שחלה או עדכון, אם נדרש, לגבי מידע המובא בדרך של הפניה;
{{ח:תת|(5)}} אם המידע המובא בדרך של הפניה הוא מסוג שלגביו נדרשה הסכמה מראש להכללתו בדוח, תובא הסכמה מחדש כאמור גם להכללתו בדיווח הנוכחי בדרך של הפניה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: רמת המינוף}}

{{ח:סעיף|4|הגבלת רמת המינוף}}
{{ח:תת|(א)}} הבטוחה הנדרשת מלקוח בעסקה לא תפחת משיעורים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} 5% מערכה הנקוב של העסקה לגבי עסקאות במכשיר פיננסי ברמת סיכון גבוהה;
{{ח:תתת|(2)}} 2.5% מערכה הנקוב של העסקה לגבי עסקאות במכשיר פיננסי ברמת סיכון בינונית;
{{ח:תתת|(3)}} 1% מערכה הנקוב של העסקה לגבי עסקאות במכשיר פיננסי ברמת סיכון נמוכה.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר פיננסי ברמת סיכון נמוכה“ – מכשיר פיננסי שערכו נגזר מערכם של מטבעות או זהב או חוזים עתידיים על מטבעות או זהב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר פיננסי ברמת סיכון בינונית“ – מכשיר פיננסי שערכו נגזר מערכם של אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מדדים מוכרים בבורסות מחוץ לישראל המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}}, או חוזים עתידיים על מדדים אלה;
{{ח:תתתת|(2)}} תעודות התחייבות שיתרת הזמן שנותר לפירעון או למימוש של כל אחת מהן אינה עולה על עשר שנים, שמנפיקה אחת מאלה:
{{ח:תתתתת|(א)}} מדינת ישראל;
{{ח:תתתתת|(ב)}} ממשלת ארצות הברית;
{{ח:תתתתת|(ג)}} ממשלות של מדינות שדירוג האשראי שלהן על פי S&P או Fitch הוא AA-‎ ומעלה, או על פי Moody's הוא Aa3 ומעלה;
{{ח:תתתת|(3)}} חוזים עתידיים על תעודות כאמור בפסקה (2);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר פיננסי ברמת סיכון גבוהה“ – מכשיר פיננסי שאינו ברמת סיכון בינונית או נמוכה.
{{ח:תת|(ג)}} חברה לא תאפשר ללקוח לפתוח עסקה חדשה אם הבטוחה שהעמיד קטנה מסך כל הבטוחות הנדרשות בשל כלל העסקאות הפתוחות של הלקוח והעסקה החדשה יחד.
{{ח:תת|(ד)}} חברה לא תאפשר ללקוח לבצע משיכת כספים מחשבונו בזירה, אם כתוצאה מכך הבטוחה שהעמיד תקטן מסך כל הבטוחות הנדרשות בשל כלל העסקאות הפתוחות של הלקוח.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות תקנה זו לא יחולו על הלקוחות כמפורט להלן, ובלבד שבטרם ביצעו עסקאות נתנו את הסכמתם מראש ובכתב שייחשבו כלקוחות שהוראות תקנה זו לא חלות עליהם וכי הם מודעים למשמעות של הסכמתם כאמור, ואם הם לקוחות המנויים {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#תוספת 1 פרט 6|בפרטים (6)}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#תוספת 1 פרט 9|או (9) לתוספת הראשונה לחוק}} או פרט (2) לתקנה זו – ייתנו מחדש את הסכמתם בכל שנה; בחינה לגבי הפסקאות שלהלן תיערך אחת לשנה:
{{ח:תתת|(1)}} לקוחות שמתקיים בהם האמור {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#תוספת 1 פרט 1|בפרטים (1) עד (11) לתוספת הראשונה לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} יחיד שמתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} השווי הכולל של מזומנים, פיקדונות, נכסים פיננסיים וניירות ערך, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק ניירות ערך}}, שבבעלותו, עולה על 12 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} מחזור עסקאות ממוצע בכל חודש בחצי שנה האחרונה במכשירים פיננסיים מן מהסוג הנסחר בזירה, לא פחת מעשרה מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} בתקנת משנה זו, ”מחזור עסקאות“ – סך כל העסקאות שסגר הלקוח מול הזירה, בערכן במונחי נכס הבסיס.

{{ח:סעיף|5|הגבלת הפסדיו של לקוח}}
{{ח:ת}} סך כל הפסדיו של לקוח מעסקאות לא יעלו על גובה הבטוחה שהעמיד.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: ניגודי עניינים}}

{{ח:סעיף|6|טיפול בניגוד עניינים}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תכלול בתקנונה מסמך המפרט את מדיניות הטיפול בניגוד העניינים (להלן – מסמך מדיניות הטיפול בניגוד העניינים); מדיניות הטיפול בניגוד העניינים תתאים לגודלה של החברה, לפעילות העסקית שהיא מנהלת ולהיקפה.
{{ח:תת|(ב)}} מסמך מדיניות הטיפול בניגוד העניינים בחברה שהיא חלק מקבוצה, יביא בחשבון את הנסיבות שעלולות להביא לקיום ניגוד עניינים בין החברה, הקבוצה, או מי מן המועסקים על ידן או הנותן שירותים מטעמן, לבין הלקוח, בהתחשב במבנה ובפעילות העסקית של התאגידים והיחידים בקבוצה.

{{ח:סעיף|7|פרקי מדיניות ניגוד העניינים}}
{{ח:תת|(א)}} מסמך מדיניות הטיפול בניגוד העניינים יכלול פרקים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} פרק א׳ – בהקשר לכל אחת מפעילויות החברה או הקבוצה יפורטו כל הנסיבות שיש בהן כדי להביא לקיום ניגוד עניינים בין החברה, הקבוצה או מי מן המועסקים על ידן או הנותן שירותים מטעמן לבין הלקוח; לגבי כל נסיבה כאמור תפורט ותוסבר מהותו של ניגוד העניינים (להלן – נסיבות שיש בהן ניגוד עניינים);
{{ח:תתת|(2)}} פרק ב׳ – פירוט נהלים שלפיהם תפעל החברה ואמצעים שתיישם כדי להימנע מניגוד העניינים בנסיבות המפורטות בפרק א׳ למסמך, או לצמצמו כאשר לא ניתן למנעו באופן מוחלט;
{{ח:תתת|(3)}} פרק ג׳ – תיאור הנסיבות שיש בהן ניגוד עניינים כאמור בפסקה (1), שנותרו לאחר יישום הנהלים ונקיטת האמצעים המפורטים בפרק ב׳ למסמך.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו, ”פעילויות החברה“ – פעילות שבמסגרתה מפעילה החברה שיקול דעת ושיש בה כדי להשפיע על אינטרס של הלקוח, לרבות פעילות המרה, קביעת מחירים, פנייה ללקוח להוספת בטוחות, בחינת התאמתו של הלקוח לפעילות בזירה וביטול עסקאות ושינוין.

{{ח:סעיף|8|פעולה בניגוד עניינים}}
{{ח:תת|(א)}} חברה לא תבצע פעולה בנסיבות שיש בהן ניגוד עניינים, אלא אם כן תוארו בפרק ג׳ למסמך מדיניות ניגוד העניינים הנסיבות שיש בהן ניגוד עניינים.
{{ח:תת|(ב)}} בעת התקשרות החברה עם הלקוח תיידע החברה את הלקוח בנוגע לנסיבות שיש בהן ניגוד עניינים בפרק ג׳ ותקבל את הסכמת הלקוח בכתב; בתקנה זו, ”בכתב“ – לרבות הסכמה בכתב ששלח הלקוח באמצעות שירותי רשות הדואר או באמצעות פקסימילה או באמצעות דואר אלקטרוני; יושב ראש הרשות, או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך, רשאי להתיר לחברה לקבל את הסכמת הלקוח באמצעים אלקטרונים אחרים אם מצא שאופן הצגת המסמך ותוכנו ואופן מתן האישור האלקטרוני מאפשרים בחינה יסודית של המסמך לפני אישורו בידי הלקוח.
{{ח:תת|(ג)}} חל שינוי בפרק ג׳ למסמך מדיניות ניגוד העניינים תיידע החברה את הלקוח באופן מיידי בדבר שינוי כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} החברה תקבל את הסכמתו של הלקוח בכתב לגבי הנסיבות שיש בהן ניגוד עניינים לפי פרק ג׳ למסמך מדיניות ניגוד העניינים, בתום כל שנה; נמנע הלקוח מלחדש את הסכמתו כאמור בתוך 30 ימי עסקים מתום השנה, תיידע החברה את הלקוח בכתב בדבר אי־חידוש ההסכמה על ידו; לעניין זה, ”בכתב“ – לרבות הסכמה בכתב כאמור ששלח הלקוח באמצעות שירותי רשות הדואר, באמצעות פקסימילה או באמצעות דואר אלקטרוני.
{{ח:תת|(ה)}} הודעה לפי תקנות משנה (ב), (ג) ו־(ד) תועבר ללקוח בנפרד מכל מסמך אחר, באופן שיפנה את תשומת ליבו של הלקוח לאמור בה.

{{ח:סעיף|9|העדפת לקוח}}
{{ח:ת}} חברה או מי מטעמה לא תעדיף עניינו של לקוח אחד על פני לקוח אחר, לעניין זה לא יראו פעולות שהותרו בתקנון החברה כהעדפת עניינו של לקוח אחד על פני לקוח אחר.

{{ח:סעיף|10|איסור מתן שירותי ייעוץ וניהול תיקים}}
{{ח:תת|(א)}} חברה או מי מטעמה לא תיתן ייעוץ ללקוח בנוגע לכדאיות של השקעה, החזקה, קנייה או מכירה של מכשיר פיננסי שהיא סוחרת בו או של נכס בסיס של מכשיר פיננסי שהיא סוחרת בו; לעניין זה, ”ייעוץ“ – בין במישרין ובין בעקיפין, לרבות באמצעות פרסום, בחוזרים, בחוות דעת, באמצעות הדואר, הפקסימילה או בכל אמצעי אחר.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} חברה רשאית להפנות את לקוחותיה למידע עובדתי בנוגע לנכס בסיס של מכשיר פיננסי, שהכין ופרסם גורם שאינו החברה או מי מטעמה, בתנאי שההפניה היא כללית ומתמשכת, שבחירת המידע אינה על פי שיקול דעתה של החברה ושהמידע לא הוכן או פורסם לבקשת החברה;
{{ח:תתת|(2)}} חברה או מי מטעמה רשאית לפרסם עבודת ניתוח, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} עבודת הניתוח תהיה כללית ואינה מיועדת ללקוח מסוים;
{{ח:תתתת|(ב)}} עבודת הניתוח תהיה זמינה לכל לקוחות החברה באתר החברה, ולא תישלח ללקוח מסוים;
{{ח:תתתת|(ג)}} עבודת הניתוח תכלול התייחסות לניגוד עניינים שבין פרסום עבודת הניתוח לבין השירותים שמציעה החברה;
{{ח:תתת}} לעניין זה, ”עבודת ניתוח“ – מסמך הכולל ניתוח של נכסי בסיס של מכשיר פיננסי המספק מידע מנומק או מחיר יעד שעליו ניתן לבסס החלטה בדבר כדאיות של השקעה, החזקה, קנייה או מכירה של מכשיר פיננסי, ובלבד שהמסמך לא יכלול ניתוח של מכשיר פיננסי שהזירה סוחרת בו.
{{ח:תת|(ג)}} חברה או מי מטעמה לא תבצע ללקוחותיה עסקאות לפי שיקול דעת במכשיר פיננסי שהיא סוחרת בו.

{{ח:סעיף|11|תיעוד}}
{{ח:ת}} על החברה לתעד במהלך פעילותה את כל הפעולות והשירותים שבמסגרתם התעורר או עלול היה להתעורר ניגוד עניינים וכן את כל ההודעות ששלחה ללקוח בקשר לכך ואת ההסכמות שקיבלה מן הלקוח.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: כספי לקוח ונכסיו}}
{{ח:קטע3|פרק ה סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:סעיף|12|חובות החברה כלפי הלקוח}}
{{ח:ת}} חברה תפעל בנכסי לקוח, בחוזי לקוח ובכספי לקוח בזהירות, באמונה ובשקידה.

{{ח:סעיף|13|שמירת זכויות הלקוח}}
{{ח:ת}} חברה תפעל כדי להבטיח שזכויות הלקוח בנכסי הלקוח, בחוזי הלקוח ובכספי הלקוח נשמרות.

{{ח:סעיף|14|החזקה בנכסי לקוח ובכספי לקוח}}
{{ח:ת}} חברה תחזיק בנכסי לקוח ובכספי לקוח, בין במישרין ובין בעקיפין, רק לאחר שחתמה עם הלקוח על הסכם מסגרת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 27|בתקנה 27}}.

{{ח:סעיף|15|הפרדת נכסי וכספי הלקוחות}}
{{ח:ת}} חברה תחזיק את נכסי הלקוח ואת כספי הלקוח בנפרד מנכסיה ומכספה שלה וכן מנכסיהם ומכספם של צדדים הקשורים לה או בעלי עניין בה; לעניין זה, ”כספי לקוח“ – למעט כספים שהעביר לקוח לחברה באמצעות כרטיס אשראי, העברה בנקאית, המחאה או אמצעי תשלום אחר וטרם נסלקו.

{{ח:סעיף|16|ניהול רישומים}}
{{ח:ת}} חברה תנהל רישומים וחשבונות המפרידים באופן ברור בין נכסי הלקוח, חוזי הלקוח, וכספי הלקוח, כפי שהם מוחזקים לכל לקוח.

{{ח:סעיף|17|מניעת נזק}}
{{ח:ת}} חברה תקבע ותיישם נהלים להבטחת רישום וניהול נכסי הלקוח, חוזי הלקוח וכספי הלקוח, כדי למנוע ככל האפשר את האפשרות לנזק ללקוח עקב מרמה, כשל או רשלנות.

{{ח:סעיף|18|איסור שימוש}}
{{ח:ת}} חברה לא תעשה שימוש בנכסי הלקוח ובכספי הלקוח ללקוחות אחרים או לעצמה.

{{ח:סעיף|19|אישור הלקוח}}
{{ח:ת}} חברה לא תעשה שימוש בנכסי לקוח וכספי לקוח ללקוח אלא אם כן קיבלה אישור מראש של הלקוח; אין באמור בתקנה זו כדי לגרוע מן האיסור הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 18|בתקנה 18}}.

{{ח:סעיף|20|ביצוע התאמות ובקרות}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תבצע, אחת ליום, התאמה של נכסי הלקוח, חוזי הלקוח וכספי הלקוח, ובכלל זה –
{{ח:תתת|(1)}} תחשב את יתרות נכסי הלקוח, כספי הלקוח וחוזי הלקוח העומדות לזכות כל לקוח, תוך הבחנה בין כספים שהעביר לקוח לחברה באמצעות כרטיס אשראי, העברה בנקאית, המחאה או אמצעי תשלום אחר וטרם נסלקו (להלן – יתרות שטרם נסלקו) לבין שאר כספי הלקוח (להלן – יתרות שנסלקו);
{{ח:תתת|(2)}} תוודא את התאמת סך כל היתרות האמורות בפסקה (1) של כל הלקוחות לסך כל היתרות של כל הלקוחות הרשומות אצלה, תוך הבחנה בין יתרות שטרם נסלקו לבין יתרות שנסלקו;
{{ח:תתת|(3)}} תוודא את התאמת סך כל היתרות שנסלקו הרשומות אצלה ליתרות הרשומות אצל התאגיד הבנקאי או המוסד הכספי המחזיק בכספי הלקוח ואת התאמת סך כל היתרות שטרם נסלקו הרשומות אצלה אל מול אסמכתאות.
{{ח:תת|(ב)}} אחת לחודש, ולא יאוחר מעשרה ימי עסקים לאחר תום החודש, תקבל חברה מרואה החשבון המבקר דוח מיוחד, כמשמעותו בתקני הביקורת המקובלים, לגבי התאמה שביצעה החברה כאמור בסעיף קטן (א)(3); דוח מיוחד זה ייערך לגבי אחד מימי העסקים במהלך אותו החודש, שיבחר רואה החשבון המבקר לפי שיקול דעתו ובלא הודעה מוקדמת לחברה; לעניין {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}, ”יום עסקים“ – יום שבו רוב התאגידים הבנקאים בישראל פתוחים לביצוע עסקאות עם הציבור, ולגבי חברות שעל פי תקנונן אינן פועלות בימי ראשון, למעט ימי ראשון.
{{ח:תת|(ג)}} התגלתה אי־התאמה, תברר החברה את הסיבה לה ותפעל לתיקון אי־ההתאמה באופן מיידי.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: כספי לקוח}}

{{ח:סעיף|21|חשבון נאמנות לכספי לקוחות}}
{{ח:תת|(א)}} כספי לקוח יופקדו בחשבון נאמנות לטובת הלקוח; החשבון ינוהל אצל תאגיד בנקאי; לעניין תקנה זו, ”כספי לקוח“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) חברה רשאית להפקיד כספי לקוח בחשבון המתנהל במוסד כספי מחוץ לישראל ובלבד שיתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החשבון הוא חשבון נאמנות לטובת הלקוחות, ובמדינה שבה הדבר אינו אפשרי – החשבון הוא חשבון נפרד מחשבונות שבהם מוחזקים כספי החברה ונכסיה (segregated account);
{{ח:תתת|(2)}} החברה תוודא באופן שוטף שמחירי ה־CDS של המוסד הכספי או של התאגיד השולט בו, אם ישנו, אינם חורגים מהרמה המקובלת, וכן תבדוק מדדים מקובלים נוספים לאומדן סיכון האשראי, אם ישנם;
{{ח:תתת|(3)}} התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דירוג האשראי שקבעה חברה מדרגת למוסד הכספי, עמד על אחת משתי הדרגות הגבוהות ביותר של אותה חברת דירוג;
{{ח:תתתת|(ב)}} אחת לפחות מהחברות המדרגות הישראליות דירגה את המוסד הכספי בדרגה הקבועה {{ח:פנימי|תוספת 3|בפרט (2) בטבלה שבתוספת השלישית}} או בדרגה גבוהה ממנה, או שתיים לפחות מהחברות המדרגות הבין־לאומיות דירגו את המוסד הכספי בדרגה הקבועה {{ח:פנימי|תוספת 3|בפרט (2) בטבלה שבתוספת השלישית}} או בדרגה גבוהה ממנה, ואולם אם דורג המוסד הכספי כאמור בפסקת משנה זו, החברה לא תפקיד בידי המוסד הכספי סכום ששיעורו עולה על 25% מסך כל כספי הלקוחות.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|[במקור סומן בטעות כתת־פסקה של פסקה (3) של סעיף קטן (ב)]:}}
{{ח:תת}} יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך בכתב, רשאי להתיר לחברה להעביר את כספי הלקוחות לצד שלישי שהתחייב לקבל על עצמו את כל חובות החברה לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}, ובלבד ששוכנע כי ניתנת הגנה ראויה לכספי הלקוחות.

{{ח:סעיף|22|הערכת סיכונים בקשר לתאגיד הבנקאי או המוסד הכספי מחוץ לישראל}}
{{ח:ת}} חברה תבצע הערכת סיכונים בקשר לתאגיד בנקאי או למוסד כספי מחוץ לישראל שבו היא מבקשת להפקיד את כספי הלקוחות קודם הפקדת כספי לקוחותיה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בתקנה 21}} וכן על בסיס שוטף; במסגרת הערכת הסיכונים תבחן החברה, בין השאר, מדדים לאיתנותו הכלכלית, את דירוג האשראי שלו, את המוניטין שלו ואת ניסיונו; החברה תתעד את הבדיקות שביצעה ואת השיקולים אשר על בסיסם בחרה להתקשר עם התאגיד הבנקאי או עם המוסד הכספי מחוץ לישראל לצורך הפקדה והחזקה של כספי לקוחותיה; לעניין תקנה זו, ”כספי לקוח“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15}}.

{{ח:סעיף|23|הפקדה מיידית}}
{{ח:ת}} חברה תפקיד את כספי הלקוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בתקנה 21}} אצל התאגיד הבנקאי או המוסד הכספי מחוץ לישראל מיד עם קבלתם; לא התאפשרה הפקדה כאמור מסיבות אשר אינן תלויות בחברה, יופקדו הכספים בחשבון הנאמנות האמור ביום העסקים הבא; לעניין תקנה זו, ”כספי לקוח“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15}}.

{{ח:סעיף|24|הפקדה באותו מטבע}}
{{ח:ת}} הפקדת כספי הלקוח תתבצע לפיקדונות באותו מטבע; אם החברה אינה מחזיקה בפיקדונות כאמור או שפיקדונות החברה אינם תואמים את המטבע שבו מנוהל חשבון הלקוח, תיידע החברה את הלקוח על כך ובדבר העלויות, העמלות והסיכונים הכרוכים בכך.

{{ח:סעיף|25|העברת תשלום מיידי}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4(ד)}}, ביקש לקוח למשוך כספי לקוח תבצע זאת החברה לכל המאוחר ביום העסקים הבא; ואולם כספי הלקוח יועברו לחשבון לפי הוראת הלקוח בהתאם למועדי הסליקה המקובלים במערכת הבנקאית במדינה שבה מופקדים הכספים, או בתוך שלושה ימים שמתקיים בהם מסחר באותה מדינה, לפי המועד המוקדם מבין השניים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), נדרש הלקוח לבצע פעולה כתנאי למשיכת הכספים לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|חוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}} (בסעיף קטן זה – פעולה), תבצע החברה את ההעברה לכל המאוחר ביום העסקים הבא לאחר שהלקוח ביצע את הפעולה, ובלבד שיידעה את הלקוח על הצורך בביצוע הפעולה סמוך ככל האפשר למועד שבו ביקש הלקוח למשוך את כספיו.

{{ח:סעיף|26|העברת כספי לקוח לתאגיד בנקאי או למוסד כספי מחוץ לישראל אחר משהוסכם}}
{{ח:ת}} החליטה החברה להעביר את כספי הלקוח לתאגיד בנקאי או למוסד כספי מחוץ לישראל, השונה מזה שעליו הודיעה ללקוח במועד ההתקשרות, תיידע על כך את הלקוח סמוך ככל האפשר למועד ההחלטה. לעניין תקנה זו, ”כספי לקוח“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15}}.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: מידע ללקוח}}
{{ח:קטע3|פרק ו סימן א|סימן א׳: הסכם המסגרת}}

{{ח:סעיף|27|הסכם המסגרת}}
{{ח:תת|(א)}} בטרם תקבל החברה כספים מהלקוח או תבצע עסקה ללקוח, תערוך החברה עם הלקוח הסכם מסגרת שיכלול את הפרטים הנזכרים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} ואחריהם רשאית החברה לכלול נושאים נוספים הדרושים לצורך ההתקשרות; הסכם המסגרת ייערך בכתב וייחתם בכתב בידי הלקוח; החברה תמציא ללקוח העתק חתום של הסכם המסגרת; לעניין זה, ”ייחתם בכתב“ – לרבות חתימה בכתב על גבי הסכם המסגרת, ששלח הלקוח באמצעות שירותי רשות הדואר, פקסימילה או דואר אלקטרוני.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הרשות, או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך בכתב, רשאי להתיר לחברה לקבל את אישור הלקוח להסכם המסגרת באמצעים אלקטרוניים אחרים, אם מצא שאופן הצגת המסמך ותוכנו ואופן מתן האישור האלקטרוני מאפשרים בחינה יסודית של המסמך לפני אישורו בידי הלקוח.
{{ח:תת|(ג)}} חברה תחזיק במשרדה נוסח מעודכן של פרקים א׳ עד ה׳ להסכם המסגרת, ותפרסם נוסח זה במקום בולט באתר האינטרנט של החברה; יושב ראש הרשות, או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך בכתב, רשאי להורות על פרסום הנוסח האמור או חלקים ממנו בדרכים נוספות.
{{ח:תת|(ד)}} חברה אשר רשאית לפי הסכם המסגרת לשנות את תנאי ההסכם בהודעה ללקוח בלבד, תודיע ללקוח על שינוי כאמור, שבועיים לפחות לפני מועד השינוי, בציון מועד השינוי.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: דיווחים ללקוח}}

{{ח:סעיף|28|דיווח דו־שבועי}}
{{ח:ת}} חברה תמציא ללקוח אחת לשבועיים דוח בדבר יתרות הלקוח כפי שהיו נכונות לסוף אותה תקופה; דוח כאמור יכול להישלח לתיבת הדואר האלקטרוני של הלקוח; בדוח ייכללו –
{{ח:תת|(1)}} פירוט בדבר כספי הלקוח ונכסי הלקוח בחשבונו של הלקוח ובדבר ההוראות שניתנו והעסקאות שבוצעו בחשבון הלקוח;
{{ח:תת|(2)}} לגבי לקוחות המחזיקים חוזי לקוח יובא בנוסף –
{{ח:תתת|(א)}} פירוט חוזי הלקוח והמחירים שבהם נרכשו או הבטוחה שהופקדה בעדם לפי העניין;
{{ח:תתת|(ב)}} פירוט ערך חוזי הלקוח או הרווחים הבלתי ממומשים או ההפסדים הבלתי ממומשים, לפי העניין.

{{ח:סעיף|29|דיווח חודשי}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תמציא ללקוח, לא יאוחר מהיום הראשון בכל חודש, דוח חודשי לגבי התקופה של החודש הקודם; בדוח ייכללו הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} היתרה בחשבון בתחילת תקופת הדיווח;
{{ח:תתת|(2)}} העסקאות שהתבצעו בחשבון, לרבות פקיעה של מכשיר פיננסי ומימוש של מכשיר פיננסי, ולגבי כל עסקה יפורטו תאריך העסקה, נכס הבסיס, מכירה או קנייה, כמות ומחיר;
{{ח:תתת|(3)}} העסקאות הפתוחות בחשבון, ולגבי כל עסקה יפורטו תאריך פתיחת העסקה, נכס הבסיס, כמות, המחיר שבו נפתחה העסקה והרווחים הלא ממומשים או ההפסדים הלא ממומשים;
{{ח:תתת|(4)}} ההפקדות והמשיכות;
{{ח:תתת|(5)}} חיובים וזיכויים בחשבון;
{{ח:תתת|(6)}} פירוט לפי סוג של התשלומים והחיובים שגבתה החברה, לרבות עמלות ולמעט מרווח ציטוט;
{{ח:תתת|(7)}} סך כל הרווחים וההפסדים בעסקאות;
{{ח:תתת|(8)}} היתרה בחשבון הלקוח בסוף תקופת הדיווח.
{{ח:תת|(ב)}} דוח כאמור יישלח ללקוח בדואר ואם הלקוח ויתר על כך, בכתב או באמצעים אלקטרוניים, יישלח הדוח האמור לתיבת הדואר האלקטרוני של הלקוח.

{{ח:סעיף|30|אישור בנוגע להוראה או עסקה}}
{{ח:ת}} חברה תעביר ללקוח אישור הכולל מידע אשר עליה לכלול ברישום בשל ביצוע עסקה או מתן הוראה לפי {{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א}} מיד לאחר מתן ההוראה או ביצוע העסקה לפי העניין, ותפרט את היתרה המצטברת באותו מכשיר פיננסי לאחר ביצוע העסקה; אישור כאמור יכול שיישלח ללקוח באמצעים אלקטרוניים.

{{ח:סעיף|31|אפשרות שמירה באמצעים אלקטרוניים}}
{{ח:ת}} חברה תעמיד ללקוח בכל עת באמצעות אתר האינטרנט של החברה אפשרות לשמור באמצעים אלקטרוניים את המידע המפורט {{ח:פנימי|סעיף 28|בתקנות 28 עד 30}}.

{{ח:סעיף|32|שפת המידע}}
{{ח:ת}} מידע שעל החברה למסור ללקוח לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, ייכתב בשפה העברית וינוסח ככל האפשר בלשון פשוטה וברורה, למעט אם ביקש הלקוח לקבל את המידע בשפה אחרת והחברה הסכימה לכך; יותר שימוש בשפה האנגלית במקרים שבהם מדובר במונחים מקצועיים מקובלים, ובלבד שלמונחים מקצועיים אלה יתלוו דברי הסבר בשפה פשוטה וברורה בשפה העברית.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שמירת מסמכים}}

{{ח:סעיף|33|שמירת מסמכים}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תשמור מסמכים בקשר עם עסקי החברה, ובכללם מסמכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מסמך הנוגע לעסקה שביצעה החברה במכשיר פיננסי;
{{ח:תתת|(2)}} מידע שהחברה נדרשת לרשום לפי {{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א}};
{{ח:תתת|(3)}} מסמך שבו הוראה, הסכמה או אישור שקיבלה החברה מלקוח;
{{ח:תתת|(4)}} מסמך שבו תיעוד כנדרש לפי התקנות;
{{ח:תתת|(5)}} נהלים;
{{ח:תתת|(6)}} הסכם המסגרת;
{{ח:תתת|(7)}} פרסום ומסמכים שנוצרו במסגרת תקשורת עם לקוחות כמשמעותם {{ח:פנימי|פרק ט|בפרק ט׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} המסמכים יישמרו לתקופה של שבע שנים לפחות ממועד יצירת המסמך או ממועד קבלתו בידי החברה, ובלבד שהסכמים בין החברה ללקוח יישמרו למשך כל תקופת ההתקשרות, ושבע שנים לפחות לאחר תום תקופת ההתקשרות.

{{ח:סעיף|34|נהלים}}
{{ח:ת}} חברה תסדיר בנהלים את אופן שמירת המסמכים כדי להבטיח את קיומם, הגנתם מפני נזקים, הגישה אליהם, סודיות כלפי הלקוח, אפשרות גיבוי המידע, אחזור המידע ואיתור מסמכים במידת הצורך.

{{ח:סעיף|35|עיון הלקוח}}
{{ח:ת}} לקוח רשאי לעיין בכל מסמך הקשור לפעילות בחשבונותיו המצוי בידי החברה ולקבל עותק מהם, וזאת בתוך זמן סביר ממועד הפנייה ולא יאוחר מחודש ממועד פניית הלקוח.

{{ח:סעיף|36|שמירת מסמכים בתחום השיפוט}}
{{ח:ת}} המסמכים יישמרו בתחומי השיפוט של מדינת ישראל; הרשות רשאית לפטור חברה מהוראה זו אם ראתה כי נכון לעשות כן בנסיבות העניין.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: התאמת הפעילות בזירה ללקוח}}

{{ח:סעיף|37|התאמה ובירור}}
{{ח:תת|(א)}} לפני מתן שירות ללקוח, תברר החברה עם הלקוח את התאמת הפעילות בזירה ללקוח וכן תברר האם הלקוח קטין ({{ח:פנימי|פרק ח|בפרק זה}} – הבירור).
{{ח:תת|(ב)}} היקף הבירור ואופיו ייקבעו לפי טבעם ומורכבותם של המכשירים הפיננסיים שבהם עתיד הלקוח לסחור, והסיכונים הכרוכים בהם; לצורך הבירור החברה תעשה שימוש בשאלונים ובבדיקות במתכונת שתספק לחברה הערכה של הבנת הלקוח לגבי הסיכונים האמורים; לעניין זה, החברה רשאית להתחשב באלה:
{{ח:תתת|(1)}} לימודים או הכשרה מקצועית של הלקוח, וכן עיסוק או עיסוק קודם שלו;
{{ח:תתת|(2)}} ניסיון הלקוח ובכלל זה סוגי הפעילות בשוק ההון שביצע הלקוח בעבר והיקף העסקאות שבהן היה מעורב ותדירותן.
{{ח:תת|(ג)}} לפי תוצאות הבירור כאמור בתקנת משנה (ב), תקבע החברה אם הלקוח מתאים לסחור בזירה.
{{ח:תת|(ד)}} נמצא הלקוח כמי שאינו מתאים לסחור בזירה, תזהיר החברה את הלקוח בדבר אי־התאמתו כאמור, בכתב; לעניין זה, ”בכתב“ – לרבות באמצעות דואר אלקטרוני.
{{ח:תת|(ה)}} ביקש הלקוח לסחור בזירה על אף האזהרה שניתנה לו כאמור בתקנת משנה (ד), תשקול החברה אם לאפשר ללקוח לסחור בזירה בהתחשב בנסיבות.

{{ח:סעיף|38|תיעוד}}
{{ח:ת}} חברה תתעד את תהליך בחינת ההתאמה של כל לקוח ואת תוצאותיו.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: פרסום ושיווק זירה}}

{{ח:סעיף|39|הגדרות {{ח:פנימי|פרק ט|לפרק ט׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ט|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרסום“ – פרסומת בעל פה, בכתב, בדפוס או באמצעים אלקטרוניים המיועדת או הזמינה לציבור, לרבות פרסום עקיף, ולרבות אמצעי חזותי לשיווק החברה או הזירה שהחברה מפעילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרסום עקיף“ – פרסום שלא לחברה או לזירה שהיא מפעילה, שמטרתו, בין השאר, לקדם שיווק של החברה או של הזירה שהיא מפעילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקשורת עם לקוחות“ – לרבות מידע שמוסרת החברה ללקוח.

{{ח:סעיף|40|פרסום ותקשורת עם לקוחות}}
{{ח:תת|(א)}} חברה לא תקיים תקשורת עם לקוחות אשר יש בה כדי להטעות או להפעיל לחץ בלתי הוגן.
{{ח:תת|(ב)}} כאשר חברה מקיימת תקשורת עם לקוחות –
{{ח:תתת|(1)}} שם החברה יוצג באופן ברור;
{{ח:תתת|(2)}} לא יוצג במפורש או במשתמע כי הפעילות בזירת המסחר מתאימה לכל אדם;
{{ח:תתת|(3)}} אזהרות ומידע על השירות יוצגו באופן ברור ובולט.
{{ח:תת|(ג)}} על פרסום יחולו ההוראות שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} כל פרסום בכתב יכלול אזהרה בנוסח הזה:
{{ח:תתתת|"(1)}} הפעילות בזירה דורשת מיומנות, ידע והבנת הסיכונים ואינה מתאימה לכל אדם;
{{ח:תתתת|(2)}} פעילות ממונפת כרוכה בסיכון ממשי של אבדן מלוא כספי ההשקעה בתוך זמן קצר;
{{ח:תתתת|(3)}} החברה המפעילה זירה זו פועלת כצד נגדי לעסקאות איתך, ולכן היא המוכרת כשאתה קונה והיא הקונה כשאתה מוכר.";
{{ח:תתת|(2)}} הוראות פסקה (1) לא יחולו לעניין שם החברה וסמלה המסחרי, נייר המכתבים של החברה, דבקיות (סטיקרים), וכן מוצר שיווקי או פרסומי אחר.
{{ח:תת|(ד)}} שוכנע יושב ראש הרשות, או עובד שהוא הסמיכו לכך בכתב, כי הדבר אינו פוגע בציבור הלקוחות, רשאי הוא לאפשר לחברה שלא לכלול את האזהרות המפורטות בתקנת משנה (ג)(1), כולן או חלקן, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} התבסס המידע בפרסום על הערכה ולא על עובדות, יצוין הדבר במפורש.
{{ח:תת|(ו)}} פרסום לא יכלול ציון של רווחי לקוח מפעילות בזירה.
{{ח:תת|(ז)}} בתקשורת עם לקוחות שבה מוצגים הנחות והטבות בתעריפים המוצעים ללקוח –
{{ח:תתת|(1)}} יוצג מועד פקיעת התוקף של הנחה או הטבה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} יש לציין כי קיימות עמלות נוספות החלות על הלקוח וכי הן מפורטות בהסכם ההתקשרות.

{{ח:סעיף|41|אישור החומר הפרסומי}}
{{ח:ת}} המנהל הכללי של החברה או בעל תפקיד כאמור אף אם תוארו שונה, או נושא משרה בכירה אחר שהמנהל הכללי האמור הסמיכו לכך, יאשרו חומר פרסומי בטרם הפרסום.

{{ח:סעיף|42|אזכור הרשות בפרסום}}
{{ח:ת}} חומר פרסומי הכולל ציון של רשות ניירות ערך יכלול אזהרה בנוסח הזה:
{{ח:ת}} ”אין באישור שנותנת רשות ניירות ערך לניהול הזירה אישור לטיב המסחר בזירה או במכשירים הפיננסיים הנסחרים בזירה, או אישור כי מדובר באפיק השקעה בטוח או מומלץ.“

{{ח:סעיף|43|הגבלת הטבות ללקוחות}}
{{ח:ת}} חברה לא תציע ללקוח תשלום, מתנה או הטבה בקשר עם פעילותו בזירה; לא יראו בהנחה או בהטבה בעמלות ובתעריפים או בחיוב דומה החל על הלקוח משום תשלום מתנה או הטבה כאמור.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: דיווחים לרשות}}
{{ח:קטע3|פרק י סימן א|סימן א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|44|הגשת דוח}}
{{ח:תת|(א)}} דוח המוגש לרשות יכלול את הפרטים הנדרשים בתקנות אלה ופרטים נוספים הדרושים להבנת העניין או האירוע.
{{ח:תת|(ב)}} על חוות דעת המצורפת לדוח המוגש לרשות יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 5ב|תקנה 5ב לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}}.
{{ח:תת|(ג)}} חברה רשאית לכלול פרטים הנדרשים בדוח תקופתי בדרך של הפניה לדוח פרטים נוספים שהגישה החברה וכן לכלול פרטים הנדרשים בדוח תקופתי או בדוח פרטים נוספים בדרך של הפניה לדוח רבעוני, לדוח חודשי או לדוח מיידי שהגישה החברה כפי שפורסמו באמצעות דיווח אלקטרוני (בתקנה זו – דוח אחר) ויחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא ייכלל מידע בדרך של הפניה לדוח רבעוני או לדוח חודשי אם חלפו יותר מארבע שנים ממועד הגשתו;
{{ח:תתת|(2)}} לא ייכלל מידע בדרך של הפניה לדוח מיידי שהגישה החברה אם חלפו יותר מארבע שנים ממועד הגשתו;
{{ח:תתת|(3)}} לא ייכלל מידע בדרך של הפניה לדוח אחר שבו מובא אותו מידע בדרך של הפניה;
{{ח:תתת|(4)}} לא ייכלל מידע בדרך של הפניה אם הדבר עלול להטעות או לגרום אי־בהירות;
{{ח:תתת|(5)}} לא ייכלל מידע בדרך של הפניה לדוח אחר שלא הוגש כדין;
{{ח:תתת|(6)}} ההפניה תיעשה באופן מפורש ותציין את סוג הדוח שאליו נעשית ההפניה, התאריך שאותו נושא הדוח, התאריך שבו הוגש, הפרקים או הסעיפים שאליהם נעשית ההפניה והעניין שאליו נעשית ההפניה, תוך ציון מפורש של העובדה שהמידע מובא בדרך של הפניה;
{{ח:תתת|(7)}} תובא כל התפתחות שחלה או עדכון, אם נדרש, לגבי מידע המובא בדרך של הפניה;
{{ח:תתת|(8)}} אם המידע המובא בדרך של הפניה הוא מסוג שלגביו נדרשה הסכמה מראש להכללתו בדוח, תובא הסכמה מחדש כאמור גם להכללתו בדיווח הנוכחי בדרך של הפניה.

{{ח:סעיף|45|אישור הדוח וחתימתו}}
{{ח:תת|(א)}} בדוח יצוין תאריך החתימה עליו; בצד כל חתימה יצוין שם החותם ותפקידו בחברה.
{{ח:תת|(ב)}} דוחות מיידיים כאמור {{ח:פנימי|פרק י סימן ב|בסימן ב׳}} ודוחות חודשיים כאמור {{ח:פנימי|פרק י סימן ג|בסימן ג׳ לפרק זה}} ייחתמו בשם החברה בידי המורשה לחתום בשם החברה, ובלבד שתוכנם אושר בידי אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} יושב ראש הדירקטוריון;
{{ח:תתת|(2)}} המנהל הכללי;
{{ח:תתת|(3)}} נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים;
{{ח:תתת|(4)}} ממלא תפקיד מהתפקידים האמורים בחברה אף אם תואר משרתו שונה.
{{ח:תת|(ג)}} דירקטוריון החברה יאשר דוחות שנתיים ודוחות נוספים כאמור {{ח:פנימי|פרק י סימן ה|בסימן ה׳ לפרק זה}} ודוחות רבעוניים כאמור {{ח:פנימי|פרק י סימן ד|בסימן ד׳ לפרק זה}}, והדוחות ייחתמו בשם החברה בידי כל אלה, או בידי ממלאי תפקידים כאמור בחברה אף אם תואר משרתם שונה –
{{ח:תתת|(1)}} יושב ראש הדירקטוריון;
{{ח:תתת|(2)}} המנהל הכללי;
{{ח:תתת|(3)}} נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים.

{{ח:סעיף|46|שפת הדוח}}
{{ח:ת}} הדוח ייכתב בשפה העברית, וינוסח ככל האפשר בלשון פשוטה וברורה.

{{ח:סעיף|47|דיווח אלקטרוני}}
{{ח:ת}} דוח, הודעה וכל מסמך שיש להגישו לרשות לפי תקנות אלה, יוגש לפי {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חתימה ודיווח אלקטרוני)|תקנות ניירות ערך (חתימה ודיווח אלקטרוני), התשס״ג–2003}} (להלן – תקנות חתימה ודיווח אלקטרוני).

{{ח:סעיף|48|פרסום דוחות והודעות}}
{{ח:ת}} הדוחות והפרטים המפורטים להלן יפורסמו באתר ההפצה של הרשות, ונוסף על כך יפורסמו באתר האינטרנט של החברה; בתקנה זו, ”אתר ההפצה“ – אתר אינטרנט של הרשות הפתוח לעיון הציבור, שבו מוצגים דיווחי הגורמים המדווחים, שכתובתו היא {{ח:חיצוני|http://www.magna.isa.gov.il|WWW.MAGNA.ISA.GOV.IL}}:
{{ח:תת|(1)}} דוחות מיידיים לפי {{ח:פנימי|סעיף 54|תקנות 54}}, {{ח:פנימי|סעיף 57|57}}, {{ח:פנימי|סעיף 58|58}}, {{ח:פנימי|סעיף 61|61}}, {{ח:פנימי|סעיף 62|62}}, {{ח:פנימי|סעיף 63|63}} {{ח:פנימי|סעיף 66|ו־66}};
{{ח:תת|(2)}} דוחות מיידיים לפי {{ח:פנימי|סעיף 51|תקנות 51}} {{ח:פנימי|סעיף 56|ו־56}} יפורסמו אם יש או עשויה להיות למידע השפעה מהותית על לקוחות החברה או על המסחר בזירה;
{{ח:תת|(3)}} דוחות מיידיים לפי {{ח:פנימי|סעיף 53|תקנה 53}} יפורסמו אם הם מתייחסים להגשת כתב אישום או להרשעה בעבירה; דוחות אחרים לפי תקנה זו יפורסמו אם יש או עשויה להיות למידע השפעה מהותית על לקוחות החברה או המסחר בזירה;
{{ח:תת|(4)}} דרישת תשלום לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52כז|סעיף 52כז(ב) לחוק}};
{{ח:תת|(5)}} החלטה להטיל אמצעי אכיפה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52ס|סעיף 52ס(ד) לחוק}};
{{ח:תת|(6)}} הסדר להימנעות מנקיטת הליכים או הפסקת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 54ג|סעיף 54ג(ג) לחוק}};
{{ח:תת|(7)}} הפרטים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 75|בתקנה 75(ה)(2)}};
{{ח:תת|(8)}} הפרטים המפורטים להלן מתוך דוח פרטים נוספים לפי {{ח:פנימי|סעיף 75|תקנה 75(ז)}}: שם החברה ומספר הזיהוי שלה, שם מסחרי, מקום התאגדות, כתובת משרדה הרשום של המבקשת, כתובת ניהול עסקיה, מספרי הטלפון, פקסמילה וכתובת דואר אלקטרוני, ואם מדובר במבקשת זרה יפורסמו גם השם והמען של אדם היושב בישראל המורשה לקבל למבקשת כתבי בי־דין והודעות, פרטי רואה החשבון המבקר של המבקשת, לגבי כל אחד מהדירקטורים החליפיים של המבקשת יפורטו שמם וכן פרטים על הרשעה בעבירה, ולגבי כל נושא משרה בכירה במבקשת, יפורטו שמם, האם הם בעלי עניין במבקשת וכן פרטים על הרשעה בעבירה, פרטי בעלי השליטה ופירוט מבנה השליטה במבקשת, מדינת האזרחות או ההתאגדות של בעלי השליטה ויפורט האם הם נתונים לאסדרה, וכן פרטים בדבר הרשעה בעבירה, הפרטים בנוגע לזהות המשמורן, התאגיד הבנקאי או המוסד הכספי מחוץ לישראל שאצלם יופקדו כספי הלקוח, יתואר הביטוח שרכשה החברה ובכלל זה יפורטו תחומי הכיסוי של הביטוח והיקפו;
{{ח:תת|(9)}} הפרטים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 76|בתקנה 76(4)}}.

{{ח:סעיף|49|דוחות ותיקונים לפי דרישה}}
{{ח:תת|(א)}} חברה חייבת להגיש לפי דרישה מיוחדת של יושב ראש הרשות או של עובד שהוא הסמיכו לכך בתוך המועד שייקבע בדרישה, ובלבד שהמועד שייקבע בדרישה לא יהיה קצר מהמועד שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 50|בתקנה 50(ב)}}, דוח מיידי על עניין או אירוע, אם לדעתם יש להם או עשויה להיות להם השפעה מהותית על החברה, על לקוחות החברה או על המסחר בזירה.
{{ח:תת|(ב)}} חברה חייבת, לפי דרישה של יושב ראש הרשות או של עובד שהוא הסמיכו לכך –
{{ח:תתת|(1)}} למסור בכתב לרשות בתוך המועד שייקבע בדרישה הסבר, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים הכלולים בדוח או בהודעה לפי תקנות אלה;
{{ח:תתת|(2)}} להגיש דוח המתקן דוח או הודעה שהוגשו לפי תקנות אלה, בתוך המועד שייקבע בדרישה אם נוכחו כי דוח או הודעה שיוגשו אינם כנדרש לפי תקנות אלה.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש הרשות רשאי להורות לחברה, לאחר שנתן לה הזדמנות להשמיע את טענותיה, להגיש בתוך תקופה שתקבע –
{{ח:תתת|(1)}} דוח שיכלול חוות דעת, נוסף על חוות דעת שנכללה בדוח שהוגש, אם נוכח לדעת כי דוח כאמור אינו כנדרש או כי פרטים שנמסרו מכוח סעיף קטן (ב) מחייבים מתן הוראה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} דוחות כספיים, חוות דעת או סקירה של רואה החשבון שביקר או שסקר אותם או של רואה חשבון אחר, במקום אלה שנכללו בדוח שהוגש לרשות, אם לדעתה, הם לא נערכו לפי העקרונות החשבונאיים המקובלים וכללי הדיווח המקובלים ואינם משקפים באופן נאות, לפי העקרונות והכללים האמורים, את מצב עסקי החברה;
{{ח:תתת|(3)}} לפרסם לציבור דוח שהגישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|תקנה 49(א)}} או חלקים ממנו בדרך שיורה, ובלבד שהדיווח אינו נכלל במסגרת דיווחים שאינם מפורסמים לפי תקנות אלה.
{{ח:תת|(ד)}} שוכנע יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך כי נבצר מחברה להגיש דוח או הודעה לפי {{ח:פנימי|פרק י|פרק זה}} במועד שנקבע לכך בתקנות, רשאי הוא להאריך את המועד להגשתם.
{{ח:תת|(ה)}} ראה יושב ראש הרשות כי הדבר נחוץ לשם שמירה על עניינם של ציבור הלקוחות, רשאי הוא או עובד שהוא הסמיכו לכך לדרוש מחברה להגיש לרשות נתונים כאמור {{ח:פנימי|פרק יא|בפרק י״א}} באופן שיורה.

{{ח:קטע3|פרק י סימן ב|סימן ב׳: דוח מיידי}}

{{ח:סעיף|50|הדוח המיידי ומועד הגשתו}}
{{ח:תת|(א)}} דיווח לפי {{ח:פנימי|פרק י סימן ב|סימן זה}} וכן דוחות מיידיים שנדרשת חברה להגיש לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|החוק}} יוגשו כדוחות מיידיים לפי {{ח:פנימי|פרק י סימן ב|סימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} המועד להגשת דוח מיידי הוא לא יאוחר מהשעה 17:00 ביום העסקים הראשון שלאחר המועד שבו נודע לחברה לראשונה על קרות האירוע; לעניין זה, ”נודע לחברה לראשונה על קרות האירוע“ – נודע לראשונה על התרחשות האירוע לאחד מאלה: יושב ראש הדירקטוריון של החברה, המנהל הכללי שלה, מנהל העסקים הראשי שלה, נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים בחברה, מזכיר החברה, או ממלא תפקיד מהתפקידים האמורים בחברה אף אם תואר משרתו שונה.
{{ח:תת|(ג)}} בדוח יצוינו היום והשעה שבהם התרחש האירוע המדווח אם הוא ידוע לחברה, והיום והשעה שבהם נודע לחברה לראשונה על קרות האירוע המדווח.

{{ח:סעיף|51|אירוע או עניין בעל השפעה מהותית}}
{{ח:ת}} חברה תדווח על כל אירוע או עניין אשר יש להם או עשויה להיות להם השפעה מהותית על החברה, על לקוחות החברה, או על המסחר בזירה.

{{ח:סעיף|52|חשד למעילה של עובד בחברה}}
{{ח:ת}} התעורר חשד סביר למעילה של עובד בחברה בכספי החברה או בכספי לקוחות החברה, יצוין בדוח דבר המעילה וכן העובדות הנוגעות לעניין זה; בתקנה זו, ”מעילה“ – עבירה על אחת מהעבירות המנויות {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק יא סימן א|בסימנים א׳}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק יא סימן ו|ו׳}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק יא סימן ז|ו־ז׳ של פרק י״א לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|53|הודעה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44כח|סעיף 44כח}}}}
{{ח:ת}} הודעה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44כח|סעיף 44כח לחוק}} תוגש כדוח מיידי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק י סימן ב|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|54|שינוי פרטי החברה}}
{{ח:תת|(א)}} שונה שמה של החברה או שמה המסחרי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)(8)(ב)}}, יוגש דיווח בדבר פרטי השינוי.
{{ח:תת|(ב)}} חל שינוי במען החברה, במספרי הטלפון, הפקסמילה, או בכתובת הדואר האלקטרוני או בכתובת אתר האינטרנט של החברה, יובאו בדוח פרטי השינוי.

{{ח:סעיף|55|ניהול טכנולוגיית המידע וממשק המשתמש}}
{{ח:ת}} התרחש אירוע מהותי הקשור לניהול טכנולוגיית המידע, יוגש דוח על אודות פרטי האירוע.

{{ח:סעיף|56|הודעה לחברת ביטוח}}
{{ח:ת}} הוגשה הודעה לחברת ביטוח בקשר עם ביטוח שערכה החברה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44יג|סעיף 44יג(ב)(5) לחוק}}, ידווח תוכן ההודעה ומועד הגשתה.

{{ח:סעיף|57|בעל שליטה}}
{{ח:תת|(א)}} חל שינוי בהיקף או באופן החזקות של בעל שליטה בחברה, תגיש החברה דיווח המפרט את השינוי ומועדו, ודוח המפרט את מצבת אחזקות בעלי השליטה לאחר השינוי.
{{ח:תת|(ב)}} הפך אדם לבעל שליטה בחברה בלא שקיבל היתר לכך מהרשות, תדווח החברה לרשות על כך, וכן תגיש דוח המפרט את מצבת אחזקות בעלי השליטה לאחר השינוי.

{{ח:סעיף|58|מינוי או הפסקת כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} חדל אדם מלשמש יושב ראש הדירקטוריון, דירקטור, המנהל הכללי, מנהל העסקים הראשי, נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים או ממלא תפקיד מהתפקידים האמורים בחברה אף אם תואר משרתו שונה, יובאו פרטים בדבר מועד הפסקת הכהונה והאם למיטב ידיעת החברה הפסקת הכהונה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעת הרשות או לקוחות החברה; אם כן, יפורטו נסיבות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} מונה אדם ליושב ראש הדירקטוריון, דירקטור, המנהל הכללי, מנהל העסקים הראשי, נושא המשרה הבכיר ביותר בתחום הכספים או לממלא תפקיד מהתפקידים האמורים בחברה אף אם תואר משרתו שונה, יובאו לגביו הפרטים המנויים {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 26|בתקנה 26}} {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 26א|או 26א לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}}, לפי העניין, וכן פרטים שלגביהם נדרשת חברה או בעל היתר שליטה להגיש הודעה לרשות כאמור {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44כח|בסעיף 44כח(א) לחוק}} בקשר לאותו אדם.
{{ח:תת|(ג)}} חדל נושא משרה בכירה בחברה שאינו נמנה עם בעלי התפקידים המנויים בתקנת משנה (א) מלשמש בתפקידו, והפסקת הכהונה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעת הרשות או לקוחות החברה, יובאו פרטים בדבר מועד הפסקת הכהונה ונסיבות אלה.

{{ח:סעיף|59|אי־התאמה}}
{{ח:ת}} התגלתה חריגה מהותית בעת ביצוע התאמות של נכסי הלקוחות, חוזי הלקוחות וכספי הלקוחות של חברה או לא קיבלה החברה מרואה החשבון המבקר דוח מיוחד בדבר ההתאמות היומיות לגבי כספי לקוחותיה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20}}, תדווח החברה לרשות על כך ויובאו בדוח פרטים בדבר מהות אי־ההתאמה והיקפה.

{{ח:סעיף|60|נתונים שנכללים בדוח החודשי ודרישות לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44יג|סעיף 44יג(ב)(5) לחוק}}}}
{{ח:תת|(א)}} חל שינוי מהותי במידע שנכלל בדוחות לפי {{ח:פנימי|סעיף 71|תקנות 71 עד 73}}, תדווח החברה לרשות על השינוי, לרבות עמדת החברה לעמידתה בדרישות לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44יג|סעיף 44יג(ב)(5) לחוק}} במהלך תקופת הדיווח מאז הדוח החודשי האחרון עד יום הדיווח.
{{ח:תת|(ב)}} חרגה החברה מהדרישות לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44יג|סעיף 44יג(ב)(5) לחוק}}, תדווח החברה לרשות על המועד שממנו חרגה מדרישות אלה, תוך פירוט מהות החריגה והיקפה.

{{ח:סעיף|61|שינויים מהותיים בהסכם המסגרת}}
{{ח:ת}} חברה הרשאית לפי ההסכם עם הלקוח לשנות את תנאי הסכם המסגרת, תדווח על כל שינוי מהותי בפרקים א׳ עד ה׳ להסכם, או על שינוי שאינו בפרקים האמורים שלא התקבלה לגביו הסכמה של הלקוח, בציון מועד השינוי, שבועיים לפחות לפני מועד השינוי, ויובאו בדוח פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מהות השינוי ונוסחו;
{{ח:תת|(2)}} מועד כניסת השינוי לתוקף;
{{ח:תת|(3)}} יצורף הסכם המסגרת המלא, שבו יסומן השינוי שבוצע;
{{ח:תת|(4)}} יצורף הסכם המסגרת המלא והמעודכן בלא סימון שינויים.

{{ח:סעיף|62|אירוע מהותי לגבי כספי לקוחות ולגבי סיכוני האשראי של החברה}}
{{ח:תת|(א)}} אם ידוע לחברה על אירוע מהותי, באשר להחזקת כספי לקוח בחברה, אצל התאגיד הבנקאי או המוסד הכספי מחוץ לישראל לפי העניין, תדווח על כך החברה לרשות; בכלל זה תדווח החברה על החלטה להתקשר עם תאגיד בנקאי או מוסד כספי מחוץ לישראל חדשים ויצוינו בדוח שמו, דירוגו אם ישנו, מדינת ההתאגדות שבו התאגד ומועד תחילת ההתקשרות.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה החברה על התקשרות עם מקור סיכון אשראי מהותי חדש, שאינו לקוח הזירה, יצוינו בדוח שמו, דירוג מקור סיכון האשראי אם ישנו, מדינת ההתאגדות של מקור סיכון האשראי, מועד תחילת הפעילות וסוג הפעילות המבוצעת באמצעותו.
{{ח:תת|(ג)}} הוחלט על שינוי מדיניות החשיפה לסיכון אשראי בזירה, יצוינו בדוח מדיניות החשיפה לסיכון האשראי קודם לשינוי, מדיניות החשיפה לסיכון אשראי העדכנית ומועד כניסת השינוי לתוקף.
{{ח:תת|(ד)}} עבר מקור סיכון אשראי מהותי, שהזירה חשופה אליו מקבוצת סיכון אחת לקבוצת סיכון נמוכה יותר, יתואר השינוי.

{{ח:סעיף|63|מינוי וחילופין של רואה חשבון מבקר}}
{{ח:תת|(א)}} חדל רואה החשבון המבקר של החברה לכהן בתפקידו, יפורט מועד הפסקת הכהונה; היתה למיטב ידיעת החברה הפסקת הכהונה כרוכה בנסיבות שיש להביאן לידיעת הרשות או לקוחות החברה, יפורטו הנסיבות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} מונה אדם לרואה החשבון המבקר של החברה, יובאו בדוח שמו, מען משרדו ותאריך המינוי.

{{ח:סעיף|64|חריגה ממנגנון קביעת המחירים}}
{{ח:ת}} ציטטה החברה מחיר ללקוח בחריגה ממנגנון לקביעת מחירים בלתי תלוי הנגזר מנתונים שאינם בשליטת החברה שעוגן בתקנון החברה, ובלבד שעוגן בתקנון כאמור, יובאו בדוח פרטים בדבר החריגה, מועד החריגה, היקף החריגה והסיבות לה, ולגבי עסקאות שבוצעו במחיר שנקבע בחריגה ממנגנון קביעת המחירים הבלתי תלוי במשך הזמן שבו התקיימה החריגה – יפורטו מספר העסקאות המרוויחות של לקוחות ומספר העסקאות המפסידות של לקוחות במשך הזמן האמור, וכן סך כל הרווחים של לקוחות בעסקאות המרוויחות וסך כל ההפסדים של לקוחות בעסקאות המפסידות במשך הזמן האמור; לעניין חישוב הרווח או ההפסד של עסקה, מספר העסקאות המרוויחות ומספר העסקאות המפסידות יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 69|תקנה 69}} בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|65|חריגה ממגבלות המסחר}}
{{ח:ת}} חרגה החברה ממגבלות המסחר שקבעה בתקנון, ובלבד שקבעה מגבלות מסחר בתקנון כאמור לגבי גידור סיכוניה, יובאו בדוח פרטים בדבר החריגה, מועד החריגה, היקף החריגה והסיבות לה.

{{ח:סעיף|66|שינוי בהיקף הכיסוי או בתחום הכיסוי של ביטוח}}
{{ח:ת}} חל שינוי בהיקף הכיסוי או בתחום הכיסוי של ביטוח שערכה החברה לפי {{ח:פנימי|סעיף 88|תקנה 88}}, יובאו בדוח פרטים בדבר השינוי, מועדו והסיבות לו.

{{ח:קטע3|פרק י סימן ג|סימן ג׳: דוח חודשי}}

{{ח:סעיף|67|הגדרה {{ח:פנימי|פרק י סימן ג|לסימן ג׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק י סימן ג|בסימן זה}}, ”שווי הוגן בסיכון“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#תוספת 2 פרט 2|בפרט (2)(ז) לתוספת השנייה לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}}.

{{ח:סעיף|68|דוחות חודשיים}}
{{ח:תת|(א)}} לא יאוחר מ־10 ימי עסקים מתום כל חודש תגיש החברה לרשות דוח חודשי כמפורט {{ח:פנימי|פרק י סימן ג|בסימן זה}}, הכולל נתונים על פעולות שבוצעו במהלך החודש שקדם למועד הגשת הדוח.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), בדוח חודשי המוגש בחודש שבו מוגשים דוחות רבעוניים לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|תקנה 74(ב)}} לא ייכללו הנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 69|בתקנות 69 עד 70}}, ובחודש שבו מוגשים דוחות נוספים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 76|בתקנה 76}} לא ייכללו הנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 69|בתקנות 69 עד 71}}.

{{ח:סעיף|69|דוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים}}
{{ח:תת|(א)}} יוגש דוח שבו פירוט בדבר לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים (להלן – דוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים); הנתונים בדוח יוצגו באופן טבלאי, ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו בדוח החודשי הקודם.
{{ח:תת|(ב)}} בדוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים יובאו הנתונים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר הלקוחות הפעילים במהלך החודש;
{{ח:תתת|(2)}} מספר הלקוחות הפעילים המפסידים, ושיעורם מסך כל הלקוחות הפעילים במהלך החודש;
{{ח:תתת|(3)}} מספר הלקוחות הפעילים המרוויחים, ושיעורם מסך כל הלקוחות הפעילים במהלך החודש;
{{ח:תתת|(4)}} מספר הלקוחות הפעילים שאינם מרוויחים ושאינם מפסידים ושיעורם מסך כל הלקוחות הפעילים במהלך החודש.
{{ח:תת|(ג)}} לצורך חישוב הרווח או ההפסד של לקוח, יש להתחשב בפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} רווחים ממומשים בניכוי הפסדים ממומשים, עמלות וכל הוצאה אחרת הנובעת ללקוח; לעניין זה, הפקדה שביצע לקוח במהלך החודש לא תיחשב לרווח ממומש ומשיכה שביצע לקוח במהלך החודש לא תיחשב להפסד ממומש;
{{ח:תתת|(2)}} תשלומי ריבית וכל הכנסה אחרת הנובעת ללקוח.
{{ח:תת|(ד)}} במניין הלקוחות לא יימנה לקוח כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4(ה)}} (להלן – לקוח מתוחכם), וכן צדדים קשורים או בעלי עניין בחברה.
{{ח:תת|(ה)}} לעניין תקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”לקוחות מפסידים“ – לקוחות שהחישוב האמור העמיד את תוצאתם בסכום הנמוך מאפס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”לקוחות מרוויחים“ – לקוחות שהחישוב האמור העמיד את תוצאתם בסכום הגבוה מאפס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”לקוחות שאינם מרוויחים ושאינם מפסידים“ – לקוחות שהחישוב האמור העמיד את תוצאתם בסכום השווה לאפס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”לקוח פעיל“ – לקוח שמימש עסקה פתוחה אחת לפחות במהלך החודש.

{{ח:סעיף|70|דוח על הפעילות}}
{{ח:תת|(א)}} יוגש דוח ובו פירוט בדבר פעילות החברה (להלן – דוח על הפעילות); הנתונים בדוח יוצגו באופן טבלאי, ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו בדוח החודשי הקודם.
{{ח:תת|(ב)}} בדוח יובאו הנתונים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר הלקוחות אשר הפקידו לראשונה כספי לקוח בחברה, ושיעורם מכלל לקוחות החברה אשר היו רשומים בחברה במהלך החודש;
{{ח:תתת|(2)}} מספר הלקוחות אשר משכו את כל כספי הלקוח העומדים לזכותם בחברה או שסגרו את כל חשבונותיהם בחברה, ושיעורם מכלל לקוחות החברה אשר היו רשומים בחברה במהלך החודש;
{{ח:תתת|(3)}} מספר הלקוחות הפעילים בחודש החולף, ושיעורם מכלל לקוחות החברה אשר היו רשומים בחברה במהלך החודש; לעניין זה, ”לקוח פעיל“ – לקוח המחזיק בעסקה פתוחה;
{{ח:תתת|(4)}} סך כל כספי הלקוחות בשקלים חדשים, נכון ליום האחרון בחודש, של לקוחות שהפקידו לראשונה באותו החודש כספי לקוח בחברה, ושיעורם מסך כל כספי הלקוחות המוחזקים בחברה;
{{ח:תתת|(5)}} סך כל כספי הלקוחות בשקלים חדשים, נכון ליום האחרון בחודש, של לקוחות שפעלו בזירה בחודש החולף, ושיעורם מסך כל כספי הלקוחות המוחזקים בחברה;
{{ח:תתת|(6)}} סך כל בטוחות הלקוחות בשקלים חדשים נכון ליום האחרון בחודש, ושיעורם מסך כל כספי הלקוחות המוחזקים בחברה;
{{ח:תתת|(7)}} סך כל הבטוחות הנדרשות מלקוחות בשל עסקאות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}} שמקצים הלקוחות נכון ליום האחרון בחודש, ושיעורם מסך כל כספי הלקוחות המוחזקים בחברה;
{{ח:תתת|(8)}} מספר עסקאות ממוצע ללקוח;
{{ח:תתת|(9)}} פרטים בדבר עסקה שהחברה ביטלה או שינתה והסיבה לביטולה או לשינויה כאמור;
{{ח:תתת|(10)}} מספר העסקאות שאינן ביוזמת הלקוח.
{{ח:תת|(ג)}} הנתונים המפורטים בפרטים (1) עד (7) לתקנת משנה (ב), יובאו תוך הבחנה בין לקוחות מתוחכמים לבין שאר הלקוחות.

{{ח:סעיף|71|דוח סיכוני אשראי}}
{{ח:תת|(א)}} יוגש דוח ובו פירוט בדבר סיכוני האשראי של החברה (בתקנות אלה – דוח סיכוני אשראי).
{{ח:תת|(ב)}} לגבי כל מקור סיכון אשראי מהותי וכל מקור סיכון אשראי אחר שאינו לקוח, יובאו נתונים אלה לגבי תום החודש:
{{ח:תתת|(1)}} שם מקור סיכון האשראי ובלבד שאינו לקוח;
{{ח:תתת|(2)}} דירוג מקור סיכון האשראי אם ישנו ושם החברה המדרגת; יצוין אם חלה ירידה בדירוגו ממועד הדיווח האחרון; לעניין פסקה זו, ”דירוג מקור סיכון האשראי“ – לגבי גוף שמדרגת חברה מדרגת ישראלית – הדירוג הנמוך ביותר שמפרסמת חברה מדרגת ישראלית; לגבי גוף שמדרגת חברה מדרגת בין־לאומית – הדירוג הנמוך ביותר שמפרסמת חברה מדרגת בין־לאומית;
{{ח:תתת|(3)}} מחירי ה־CDS לתקופה של שנה אחת, אם ניתן להשיגם, של מקור סיכון האשראי ושל כל תאגיד השולט בו, במישרין או בעקיפין; יצוין אם חלה עלייה גדולה מ־5% במחיר ה־CDS לתקופה של שנה אחת ממועד הדיווח האחרון;
{{ח:תתת|(4)}} מחירי מניה, אם ניתן להשיגם, של מקור סיכון אשראי ושל כל תאגיד השולט בו, במישרין או בעקיפין; יצוין אם חלה ירידה גדולה מ־5% במחיר מניה ממועד הדיווח האחרון;
{{ח:תתת|(5)}} אם החשיפה לסיכון האשראי היא בשל הפקדת מזומן, יצוינו סוג הפיקדון שבו מופקד הכסף, לרבות תנאי ההצמדה והריבית וכן תקופת פיקדון שבו מופקד הכסף ותקופת הפיקדון; אם הפיקדונות הם לתקופה העולה על שלושה חודשים, יצוין בנפרד גם סך כל הפיקדונות לתקופה העולה על שלושה חודשים בשל כל מקור סיכון אשראי כאמור;
{{ח:תתת|(6)}} אם קיימת חשיפה למספר מקורות סיכון אשראי, ומקורות אלה הם גופים מקורבים, יובא בנוסף סך כל ערך החשיפה של רכיבי סיכון האשראי בקשר לכל הגופים; לעניין זה, ”גוף מקורב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)|בתקנות ניירות ערך (חיתום), התשס״ז–2007}};
{{ח:תתת|(7)}} מדינת ההתאגדות של מקור סיכון האשראי, אם מדובר בתאגיד, ודירוגה הנמוך ביותר שפרסמה חברה מדרגת בין־לאומית, אם יש; אם מקור סיכון האשראי הוא גוף הנתון לאסדרה, יינתנו פרטים אלה גם לגבי המדינה שבה מצוי הגורם המאסדר;
{{ח:תת|(ג)}} לגבי כל רכיבי סיכון האשראי של החברה יובא סך כל ערך השיחלוף כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 86|בתקנה 86(ה)}}, במקובץ, וכן בנפרד לגבי כל מקור סיכון אשראי מהותי וכל מקור סיכון אשראי אחר שאינו לקוח; הנתונים יובאו לגבי תום החודש, יוצגו באופן טבלאי, ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו בדוח החודשי הקודם.
{{ח:תת|(ד)}} הנתונים בתקנה זו יובאו בשינויים המחויבים גם לגבי כספי לקוחות המופקדים בתאגיד בנקאי או במוסד כספי מחוץ לישראל.

{{ח:סעיף|72|דוח סיכוני שוק}}
{{ח:תת|(א)}} יוגש דוח ובו פירוט בדבר סיכוני השוק של החברה (להלן – דוח סיכוני שוק).
{{ח:תת|(ב)}} בדוח סיכוני שוק יצוינו הנתונים שלהלן לתום החודש:
{{ח:תתת|(1)}} מבחני רגישות בדבר השווי ההוגן של רכיבי סיכון שוק כתוצאה משינויים בשערי נכסי הבסיס, והכול לפי המתכונת שנקבעה {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#תוספת 2 פרט 2|בתקנה 2ו לתוספת השנייה לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}}, ובשינויים המחויבים; הנתון יוצג בנפרד לגבי נכסים, התחייבויות, רכיבי סיכון שוק שאינם נכסים או התחייבויות ובאופן מצרפי לגבי כל האמורים; בחישוב החשיפה תתחשב החברה, בין השאר, בעסקאות שלא ביוזמת הלקוח ובהוראות עתידיות ובכל תנאי המחייב את החברה לבצע פעולות; על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#תוספת 2 פרט 2|בתקנה 2ו(א)(4)(א) לתוספת השנייה לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}}, החברה תבצע שנים עשר מבחני רגישות לפחות, כתוצאה משינויים בגורמי השוק בשיעור של חצי אחוז, אחוז אחד, אחוז וחצי, שני אחוזים, חמישה אחוזים ועשרה אחוזים, והכול כלפי מעלה וכלפי מטה;
{{ח:תתת|(2)}} ערך בשקלים חדשים של שווי הוגן בסיכון לגבי כל רכיבי סיכון השוק של החברה ובאופן מצרפי, על פי מודל המשקף דרך מדידה מקובלת של חשיפה לסיכוני שוק; בחישוב החשיפה, על החברה להתחשב, בין השאר, בעסקאות שלא ביוזמת הלקוח ובהוראות עתידיות ובכל תנאי ברכיב סיכון השוק המחייב את החברה לסגור או לפתוח עסקה; במקום שבו המודל לחישוב ערך זה וההנחות ששימשו בבסיסו שונים מאלה שהוצגו בדוח התקופתי, יצוין הדבר במפורש וילווה בהסבר מפורט;
{{ח:תתת|(3)}} תרחישי קיצון לגבי רכיבי סיכון השוק של החברה, שחושבו לפי מודלים המשקפים דרך מדידה מקובלת של חשיפה לסיכוני שוק; ערך זה יוצג לגבי כל רכיב סיכון שוק בנפרד ובאופן מצרפי; כמו כן יבואו הנחות המודל;
{{ח:תתת|(4)}} יובאו הסברים לגבי פסקאות (1) עד (3), לרבות התייחסות החברה באשר להשלכות על יציבות החברה והפעולות שבוצעו או מתוכננות להתבצע לשם שמירה על יציבות החברה.

{{ח:סעיף|73|דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים וההון העצמי הרגולטורי}}
{{ח:ת}} יוגש דוח לתום החודש ובו פירוט בדבר אופן חישוב ההקצאות בשל סיכון השוק, סיכון האשראי, הסיכון התפעולי וההון העצמי הרגולטורי כמשמעותם {{ח:פנימי|פרק יב|בפרק י״ב לתקנות}}, הערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת 4|התוספת הרביעית}} (להלן – דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים וההון העצמי הרגולטורי); במקום שבו לדעת החברה חישוב ההקצאות לתום החודש אינו משקף את ההקצאות במהלך החודש, יובאו נוסף על כך נתונים נוספים שישקפו את חישוב ההקצאות במהלך החודש.

{{ח:קטע3|פרק י סימן ד|סימן ד׳: דוחות רבעוניים}}

{{ח:סעיף|74|הדוחות הרבעוניים}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תגיש לרשות דוח רבעוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 38|בתקנה 38 לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}} ותצרף אליו דוח כאמור בתקנת משנה (ה); על דוח רבעוני כאמור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#פרק ד|פרק ד׳}} {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 4|ותקנה 4(ג) לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}}, ובלבד שעל אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 46|בתקנה 46 לתקנות הדוחות התקופתיים והמיידיים}} הדוח הרבעוני ייחתם בשם החברה לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|תקנה 45(ג)}}; לדוח הרבעוני תצורף מצבת נושאי המשרה הבכירה בחברה תוך פירוט מינויים והפסקות כהונה של נושאי המשרה הבכירה במהלך תקופת הדיווח.
{{ח:תת|(ב)}} לא יאוחר מ־10 ימי עסקים מתום כל רבעון תגיש החברה דוחות כמפורט בתקנות משנה (ג) ו־(ד) הנתונים בדוחות האמורים יובאו לגבי הרבעון שחלף, הרבעון שקדם לו ולגבי החודש שחלף ויוצגו באופן טבלאי.
{{ח:תת|(ג)}} חברה תגיש דוח ובו פירוט בדבר לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69|בתקנה 69}}, לגבי התקופה של כל אחד מארבעת הרבעונים שקדמו למועד הגשת הדוח.
{{ח:תת|(ד)}} החברה תגיש דוח ובו פירוט על הפעילות, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 70|בתקנה 70}}, ויראו כאילו בכל מקום, במקום ”החודש“ נאמר ”הרבעון“; הנתונים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 70|בתקנה 70(8) עד (10)}}, יובאו בנפרד לגבי כל נכס בסיס, תוך הבחנה בין חוזי לקוח ונכסי לקוח.
{{ח:תת|(ה)}} החברה תגיש דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים וההון העצמי הרגולטורי, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 73|בתקנה 73}} (להלן בתקנת משנה זו – הדוח), ערוך למועד הדוח הרבעוני וסקור בידי רואה החשבון המבקר; לדוח יצורף דוח הסקירה של רואה החשבון המבקר, חתום בידו ונושא את תאריך חתימתו; דוח הסקירה יכלול עמדת רואה החשבון המבקר לעריכת הדוח לפי דרישות {{ח:פנימי|סעיף 73|תקנה 73}} {{ח:פנימי|פרק יב|ופרק י״ב}}, וכן את הסכמתו להכללת דוח הסקירה בדוח, בציון המועד או טווח המועדים שבו יוגש לרשות הדוח שאליו נוגעת ההסכמה כאמור.

{{ח:קטע3|פרק י סימן ה|סימן ה׳: דוחות שנתיים}}

{{ח:סעיף|75|הדוחות השנתיים}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תגיש לרשות דוח תקופתי כאמור {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 7|בתקנה 7 לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}} (להלן – דוח תקופתי); על הדוח התקופתי יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#פרק ב|פרק ב׳}} {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 4|ותקנה 4(ג) לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}}.
{{ח:תת|(ב)}} הדוח התקופתי ייחתם בשם החברה לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|תקנה 45(ג)}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 8|בתקנה 8(ב) לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}}, הדוח התקופתי לא יכלול פרק תיאור עסקי התאגיד.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 8א|תקנות 8א}}, {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 10|10(ב)(1)(ז), (4), (6), (9), (9א), (11), (13) ו־(14)}}, {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 10|10(ב)(2)(ט)}}, {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 10ג|10ג}}, {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 14|14}}, {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 20|20}}, {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 21א|21א}}, {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 25א|25א}}, {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 26|26}}, {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 26א|26א}}, {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 26ב|26ב}} {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 27|ו־27 לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}} לא יחולו.
{{ח:תת|(ה)}} נוסף על הקבוע {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 10|בתקנה 10 לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}} –
{{ח:תתת|(1)}} ייכללו בדוח הדירקטוריון הסברים לגבי נושאים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} תיאור תמציתי של עסקי החברה והסביבה העסקית שבה היא פועלת;
{{ח:תתתת|(ב)}} השפעת גורמים חיצוניים לחברה;
{{ח:תתת|(2)}} ייכללו בדוח הדירקטוריון דיון בגורמי סיכון בפעילותה של החברה, במתכונת הקבועה {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה)#תוספת 1 פרט 39|בפרט 39 בתוספת הראשונה}} לפי {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי התשקיף וטיוטת התשקיף – מבנה וצורה)#סעיף 44|תקנה 44 לתקנות פרטי תשקיף}}.
{{ח:תת|(ו)}} לדוח התקופתי יצורף דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים וההון העצמי הרגולטורי, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 73|בתקנה 73}} (להלן בפסקה זו – הדוח), ערוך למועד הדוח התקופתי ומבוקר בידי רואה החשבון המבקר; לדוח תצורף חוות דעתו של רואה החשבון המבקר, חתומה בידו ונושאת את תאריך חתימתו; חוות הדעת תכלול גם אישור בדבר עריכת הדוח לפי דרישות {{ח:פנימי|סעיף 73|תקנה 73}} {{ח:פנימי|פרק יב|ופרק י״ב}}, וכן את הסכמתו להכללת חוות הדעת בדוח בציון המועד או טווח המועדים שבו יוגש לרשות הדוח שאליו נוגעת ההסכמה כאמור.
{{ח:תת|(ז)}} לדוח התקופתי יצורף דוח פרטים נוספים כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)(8)}}, ויראו כאילו במקום ”מבקשת“ נאמר ”חברה“, ובכל מקום שבו נדרשת החברה לפרט נתונים צפויים לגבי התקופה שלאחר קבלת הרישיון, יובאו אותם הנתונים לגבי השנה שחלפה.
{{ח:תת|(ח)}} לדוח השנתי תצורף מצבת נושאי המשרה הבכירה בחברה תוך פירוט מינויים והפסקות כהונה של נושאי המשרה הבכירה במהלך תקופת הדיווח.

{{ח:סעיף|76|דוחות נוספים}}
{{ח:ת}} חברה תגיש את הדוחות האמורים בפסקאות (1) עד (4) להלן, לא יאוחר מ־10 ימי עסקים מתום כל שנה; הנתונים בדוחות האמורים יוצגו באופן טבלאי לגבי השנה שחלפה, לגבי החודש שחלף, ולגבי השנה הקודמת לשנה שלגביה מוגש הדוח:
{{ח:תת|(1)}} דוח לקוחות מפסידים ולקוחות מרוויחים רבעוני, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 74|בתקנה 74(ג)}};
{{ח:תת|(2)}} דוח על הפעילות, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 74|בתקנה 74(ד)}}, ויראו כאילו בכל מקום שבו נאמר ”הרבעון“ נאמר ”השנה“; הנתונים בדוח על הפעילות יובאו לגבי השנה החולפת, ולצדם יוצגו הנתונים שפורסמו בדוח השנתי הקודם;
{{ח:תת|(3)}} דוח סיכוני אשראי, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 71|בתקנה 71}}, ויראו כאילו במקום ”חודש“ נאמר ”שנה“; נוסף על כך, לגבי כל מקור סיכון אשראי מהותי יצורפו הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(א)}} גרף של מחירי ה־CDS לתקופה של 12 החודשים האחרונים של מקור סיכון האשראי ושל כל תאגיד השולט בו, במישרין או בעקיפין, אם ניתן להשיגם; גרף זה יוצג יחד עם גרף השוואתי של מחירי CDS של חמישה תאגידים בנקאיים מובילים שלהם מחיר CDS נמוך מהממוצע של תאגידים בנקאיים ברמתם;
{{ח:תתת|(ב)}} מחיר המניה הגבוה ביותר והנמוך ביותר בתקופה של 12 החודשים האחרונים של מקור סיכון האשראי ושל כל תאגיד השולט בו, במישרין או בעקיפין, אם יש, ואם אלה תאגידים שמניותיהם נסחרות בבורסה בישראל, בבורסה מחוץ לישראל או בשוק מוסדר;
{{ח:תתת|(ג)}} גרף של מחיר המניה בתקופה של 12 החודשים האחרונים של מקור סיכון האשראי ושל כל תאגיד השולט בו, במישרין או בעקיפין, אם יש, ואם אלה תאגידים שמניותיהם נסחרות בבורסה בישראל, בבורסה מחוץ לישראל או בשוק מוסדר;
{{ח:תת|(4)}} תפורט מדיניות ניהול סיכוני האשראי של החברה, כפי שאישר הדירקטוריון.

{{ח:סעיף|77|ביצוע התאמות ובקרות}}
{{ח:ת}} לעניין דוח רואה החשבון המבקר המצורף לפי {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)#סעיף 9ב|תקנה 9ב לתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}}, יראו את הבקרות שקבעה החברה בכל הנוגע לחובת התאמת נכסי הלקוח חוזי הלקוח וכספי הלקוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20}} כבקרות על דיווח כספי וגילוי.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: רישום עסקאות, הוראות וציטוטים}}

{{ח:סעיף|78|רישום עסקאות}}
{{ח:ת}} בשל כל עסקה שביצע לקוח בזירה תערוך החברה רישום הכולל פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} פרטי הזיהוי של הלקוח ומיופה הכוח שעבורו בוצעה העסקה;
{{ח:תת|(2)}} מועד ביצוע העסקה;
{{ח:תת|(3)}} תאריך ושעה שבו נתן הלקוח את ההוראה;
{{ח:תת|(4)}} סוג העסקה ובכלל זה: עסקה חדשה, גלגול, עסקה שאינה ביוזמת הלקוח;
{{ח:תת|(5)}} קנייה או מכירה;
{{ח:תת|(6)}} שם המכשיר הפיננסי, מחירו וכמותו;
{{ח:תת|(7)}} שער וכמות ביצוע העסקה;
{{ח:תת|(8)}} חויב הלקוח בעמלה או בחיוב אחר בשל ביצוע העסקה – סכום העמלה או החיוב לפי העניין ולמעט מרווח ציטוט;
{{ח:תת|(9)}} כל פרט אחר, המהותי לעסקה שבוצעה;
{{ח:תת|(10)}} חל שינוי בעסקה או בפרטיה מהוראה שנתן הלקוח בדבר ביצוע העסקה, יפורטו השינוי והסיבה לו;
{{ח:תת|(11)}} היתה העסקה עסקה שאינה ביוזמת הלקוח, יפורטו הסיבות לביצוע העסקה כאמור.

{{ח:סעיף|79|רישום הוראה על עסקה מיידית שלא בוצעה באופן מיידי}}
{{ח:ת}} הורה לקוח על ביצוע עסקה מיידית והעסקה לא יצאה אל הפועל באופן מיידי תערוך החברה רישום הכולל פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} פרטי הזיהוי של הלקוח נותן ההוראה;
{{ח:תת|(2)}} מועד מתן ההוראה;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 78|פרטים (3) עד (6) לתקנה 78}} ובהם במקום ”עסקה“ יקראו ”הוראה“;
{{ח:תת|(4)}} הסיבה לאי־ביצוע ההוראה.

{{ח:סעיף|80|רישום הוראה על עסקה עתידית}}
{{ח:ת}} הורה לקוח על ביצוע עסקה עתידית, תערוך החברה רישום הכולל פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 79|פרטים (1) עד (3) לתקנה 79}};
{{ח:תת|(2)}} התנאים שבהתקיימם מבקש הלקוח שתתבצע העסקה;
{{ח:תת|(3)}} חויב הלקוח בעמלה בשל מתן ההוראה – סכום העמלה.

{{ח:סעיף|81|רישום ציטוטים}}
{{ח:ת}} חברה תרשום כל ציטוט של מחיר קנייה או מכירה של מכשיר פיננסי וכן את מועדו.

{{ח:סעיף|82|דרך ביצוע הרישום}}
{{ח:ת}} הרישום לפי {{ח:פנימי|סעיף 78|תקנות 78 עד 81}} ייעשה בכתב, בדרך ממוחשבת או בדרך אחרת, ובלבד שייעשה מיד לאחר מתן ההוראה, ביצוע העסקה או מתן הציטוט, לפי העניין, בדרך הניתנת לשמירה ולאחזור; הרישום יכלול את מועד ביצוע הרישום.

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: הון עצמי מזערי, נכסים נזילים וביטוח}}

{{ח:סעיף|83|הגדרות {{ח:פנימי|פרק יב|לפרק י״ב}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בורסה בישראל“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בורסה מחוץ לישראל“ – בורסה שאינה בורסה בישראל שקיבלה אישור בידי מי שרשאי לתתו על פי דין, במדינה שבה היא פועלת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בטוחה“ – כספי לקוח, ובלבד שהם מופקדים בידי החברה, והחברה רשאית להשתמש בהם לכיסוי התחייבויות של הלקוח כלפי החברה ולמעט כספים שהעביר לקוח לחברה באמצעות כרטיס אשראי, העברה בנקאית, המחאה או אמצעי תשלום אחר וטרם נסלקו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק בישראל“ – בנק כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק מחוץ לישראל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוחות כספיים“, ”התחייבויות“, ”דוח על המצב הכספי“, ”נכסים“ ו”רווח“ – כמשמעותם בכללי החשבונאות המקובלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקצאה בשל חשיפה לסיכון אשראי“ – הסכום שעל חברה להקצות בשל חשיפה לסיכון אשראי המחושב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 86|בתקנה 86}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקצאה בשל חשיפה לסיכון שוק“ – הסכום שעל חברה להקצות בשל חשיפה לסיכון שוק המחושב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 85|בתקנה 85}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקצאה בשל חשיפה לסיכון תפעולי“ – הסכום שעל חברה להקצות בשל חשיפה לסיכון תפעולי, המחושב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 87|בתקנה 87}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מדרגת בין־לאומית“ – אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} Fitch Investors Service (להלן – Fitch);
{{ח:תתת|(2)}} Moody's Investor Service (להלן – Moody's);
{{ח:תתת|(3)}} Standard & Poor's Corporation (להלן – S&P);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מדרגת ישראלית“ – אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מעלות החברה הישראלית לדירוג ניירות ערך בע״מ (להלן – מעלות);
{{ח:תתת|(2)}} מידרוג בע״מ (להלן – מידרוג);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשיפה לסיכון אשראי“ – חשיפה לאי־עמידה בהתחייבות של צד נגדי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשיפה לסיכון שוק“ – חשיפה לשינויים במחירי שוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתווך פיננסי“ – מי שעיסוקו הוא מכירה או רכישה של ניירות ערך לאחרים לפי הוראותיהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקור סיכון אשראי“ – צד נגדי שבשלו קיימת חשיפה לסיכון אשראי בשל רכיב סיכון אשראי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פוזיציות הפוכות“ – פוזיציית קנייה (long) ופוזיציית מכר (short);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צד קשור“ – כל מי שהוא חלק מקבוצה, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, של החברה, ולמעט מי שנתון לפיקוח לעניין דרישות הון עצמי מבוססות סיכון בני־השוואה לאלה הקבועים בתקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב סיכון אשראי“ – נכס או פעילות של החברה או מכשיר פיננסי שהחברה מחזיקה בו או שהיא צד לו, שבשלהם עשויה להיווצר לה חשיפה לסיכון אשראי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב סיכון מטבעי“ – מטבע או זהב, התחייבות במטבע או בזהב וכל מכשיר פיננסי שערכו נגזר מערך מטבע או זהב או ממדד של ערך כמה מטבעות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב סיכון מנייתי“ – מניה, התחייבות במניה וכל מכשיר פיננסי שערכו נגזר מערך מניה או ממדד של ערך כמה מניות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב סיכון שוק כללי“ – מכשיר פיננסי שהחברה מחזיקה בו או שהיא צד לו, שבשלהם עשויה להיווצר לה חשיפה לסיכון שוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב סיכון שוק מטבעי“ – רכיב סיכון מטבעי שהחברה מחזיקה בו או שהיא צד לו, ושבשלו עשויה להיווצר לה חשיפה לסיכון שוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב סיכון שוק מנייתי“ – רכיב סיכון מנייתי שהחברה מחזיקה בו או שהיא צד לו, ושבשלו עשויה להיווצר לה חשיפה לסיכון שוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב סיכון שוק תלוי סחורה“ – רכיב סיכון תלוי סחורה, שהחברה מחזיקה בו או שהיא צד לו, ושבשלו עשויה להיווצר לה חשיפה לסיכון שוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב סיכון שוק תלוי ריבית“ – רכיב סיכון תלוי ריבית, שהחברה מחזיקה בו או שהיא צד לו, ושבשלו עשויה להיווצר לה חשיפה לסיכון שוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב סיכון תלוי ריבית“ – איגרת חוב, התחייבות באיגרת חוב, וכל מכשיר פיננסי שערכו נגזר משווי ריבית או איגרת חוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב סיכון תלוי סחורה“ – סחורה, התחייבות בסחורה וכל מכשיר פיננסי שערכו נגזר מערך סחורה או ממדד של ערך כמה סחורות; לעניין זה, ”סחורה“ – למעט זהב.

{{ח:סעיף|84|הון עצמי|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תהיה בכל עת בעלת הון הולם כדי לתמוך בסיכונים הגלומים בעסקיה, וכן תפתח ותשתמש בטכניקות לניהול סיכונים לצורך ניטור וניהול סיכונים.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תהיה בכל עת בעלת הון עצמי רגולטורי שלא יפחת מהסכומים האלה, לפי הגבוה מביניהם:
{{ח:תתת|(1)}} סכום ההקצאות בשל חשיפה לסיכון שוק, לסיכון אשראי ולסיכון תפעולי;
{{ח:תתת|(2)}} שמונה מאות אלף שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2026, 949,000 ש״ח)}} לחברה מוגבלת, מיליון וחצי שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2026, 1,781,000 ש״ח)}} לחברה שבמקביל לביצוע כל עסקה במכשיר פיננסי מתקשרת עם ספק נזילות בעסקה הפוכה בעלת אותם תנאים, ושתי העסקאות מקזזות זו את זו באופן מלא, כך שהחברה אינה חשופה לסיכון שוק בשלהן בכל מחיר שוק, או ארבעה מיליון שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתוקם לשנת 2015; בשנת 2026, 4,752,000 ש״ח)}} לחברה שאינה חברה מוגבלת.
{{ח:תת|(ג)}} הסכומים המפורטים בתקנת משנה (ב)(2), יעודכנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור השינוי שחל במדד מהמדד האחרון שפורסם לפני העדכון לעומת המדד הבסיסי ויעוגלו לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 1,000 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ד)}} יושב ראש הרשות, או מי שהוא הסמיכו לכך בכתב, יפרסם, בהודעה ברשומות, את הסכומים כפי שהשתנו לפי האמור בתקנה זו.
{{ח:תת|(ה)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הון עצמי רגולטורי“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם או לפני יום התחילה, לפי המאוחר.

{{ח:סעיף|85|הקצאה בשל סיכון שוק}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום שעל חברה להקצות בשל חשיפה לסיכון שוק יהיה 10% מן הסכום המורכב מכל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מאה אחוזים מסך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון השוק המנייתיים;
{{ח:תתת|(2)}} שבעים וחמישה אחוזים מסך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון השוק תלויי הריבית;
{{ח:תתת|(3)}} שבעים אחוזים מסך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון השוק המטבעיים;
{{ח:תתת|(4)}} מאה ושישים אחוזים מסך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון השוק תלויי הסחורות;
{{ח:תתת|(5)}} מאתיים אחוזים מסך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון השוק הכלליים, שפסקאות (1) עד (4) אינן חלות עליהן;
{{ח:תתת|(6)}} עשרים אחוזים מסך כל הפרשי הריבית.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנת משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} יראו רכיב סיכון שוק, שנכס הבסיס שלו הוא יחס בין שני מטבעות או יחס בין שערי חליפין של אלה או יחס בין שני נכסי בסיס אחרים, כשני רכיבי סיכון שוק, ולגביהם נכס הבסיס של האחד הוא נכס הבסיס שהחברה מחזיקה בו בפוזיציית קנייה (long), ונכס הבסיס של האחר הוא נכס הבסיס שהחברה מחזיקה בו בפוזיציית מכר (short);
{{ח:תתת|(2)}} חלה על רכיב סיכון שוק יותר מפסקה אחת מהפסקאות המנויות בתקנת משנה (א) – ייכלל הערך המחושב של רכיב סיכון השוק בחישוב כל אחת מהן;
{{ח:תתת|(3)}} בחישוב סך כל הערך המחושב של כל רכיבי הסיכון בכל אחת מן הפסקאות המנויות בתקנת משנה (א), רשאית החברה לקזז פוזיציות הפוכות ברכיבי סיכון שיש להם אותו נכס בסיס, ובלבד שהן נובעות ממכשירים פיננסיים שתנאיהם זהים; ואולם חברה אינה רשאית לקזז פוזיציות הנובעות ממכשיר פיננסי, שהצד האחר בו הוא צד קשור, מפוזיציות הפוכות הנובעות ממכשיר פיננסי שהצד האחר בו הוא אינו אותו צד קשור;
{{ח:תתת|(4)}} הרשות רשאית להתיר לחברה לקזז פוזיציות הפוכות ברכיבי סיכון גם אם הן לא נובעות ממכשירים פיננסיים שתנאיהם זהים אם ראתה כי רמת התאימות ביניהן, בהתחשב בתנאיו של מכשיר פיננסי, מצדיקה זאת;
{{ח:תתת|(5)}} סך כל הערך המחושב של רכיבי סיכון השוק המטבעיים יהיה הגבוה מבין אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סך כל הערך המחושב של רכיבי סיכון השוק המטבעיים שבהם מחזיקה החברה בפוזיציית קנייה (long);
{{ח:תתתת|(ב)}} סך כל הערך המחושב של רכיבי סיכון השוק המטבעיים שבהם מחזיקה החברה בפוזיציית מכר (short).
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), ההקצאה בשל סיכון שוק של התחייבות לפי אופציה בסכום קבוע תהיה 100% מן הסכום הקבוע.
{{ח:תת|(ד)}} אם רכיב סיכון השוק הוא זכות לפי אופציה – רשאית חברה להחליף את סך כל ההקצאות המחושבות לגביה לפי תקנת משנה (א) בשווי השוק של האופציה.
{{ח:תת|(ה)}} אם רכיב סיכון השוק הוא התחייבות לפי אופציה שמחוץ לכסף – רשאית החברה להפחית מסך כל ההקצאות המחושבות לגביה לפי תקנת משנה (א) את ההפרש במונחי נכס הבסיס שבין מחיר המימוש לבין מחיר נכס הבסיס במועד החישוב, ובלבד שסך כל הסכום המתקבל לא יפחת מ־0.
{{ח:תת|(ו)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”התחייבות לפי אופציה“ – התחייבות המוקנית באופציה למכור או לקנות את נכס הבסיס במחיר המימוש או לקבל את ההפרש בין מחיר המימוש לבין שווי נכס הבסיס, והכול במועדים הנקובים באופציה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”התחייבות לפי אופציה בסכום קבוע“ – התחייבות המעוגנת באופציה לשלם סכום נקוב הקבוע מראש (להלן – הסכום הקבוע) על פי תנאי האופציה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”זכות לפי אופציה“ – הזכות המוקנית באופציה לקנות או למכור את נכס הבסיס במחיר המימוש, לקבל את ההפרש בין מחיר המימוש לבין שווי נכס הבסיס, או לקבל סכום נקוב הקבוע מראש כתלות בשווי נכס הבסיס, והכול במועדים הנקובים באופציה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחיר מימוש“ – המחיר שבו תמומש התחייבות הגלומה באופציה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סך כל הפרשי ריבית“ – ההפרש בין ההוצאות מריבית לבין ההכנסות מריבית במהלך השנה שקדמה למועד הגשת הדוח השנתי; היו ההכנסות מריבית גבוהות מן ההוצאות מריבית – יקבל סך כל הפרשי הריבית ערך – 0; לעניין זה, ”הכנסות מריבית“ ו”הוצאות מריבית“ – כמשמעותן בכללי החשבונאות המקובלים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ערך מחושב של רכיב סיכון“ – שווי השוק במונחי נכס בסיס של רכיב הסיכון.

{{ח:סעיף|86|הקצאה בשל סיכון אשראי}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום שעל חברה להקצות בשל חשיפה לסיכון אשראי יהיה 8% מן הסכום המורכב מכל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} חמישה עשר אחוזים מסך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון האשראי, החשופים לסיכון אשראי של צד נגדי, שהוא תאגיד, השייך לקבוצת הסיכון הראשונה;
{{ח:תתת|(2)}} עשרים וחמישה אחוזים מסך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון האשראי, החשופים לסיכון אשראי של צד נגדי, שהוא תאגיד, השייך לקבוצת הסיכון השנייה;
{{ח:תתת|(3)}} שבעים וחמישה אחוזים מסך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון האשראי, החשופים לסיכון אשראי של צד נגדי, שהוא תאגיד, השייך לקבוצת הסיכון השלישית;
{{ח:תתת|(4)}} מאה אחוזים מסך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון האשראי, החשופים לצדדים נגדיים, שפסקאות (1) עד (3) אינן חלות עליהם;
{{ח:תתת|(5)}} מאה אחוזים מסך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון האשראי שפסקאות (1) עד (4) חלות עליהם, ובלבד שקיים מקור סיכון אשראי יחיד, ששיעור סך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון האשראי, שהוא הצד הנגדי להם, עולה על עשרים וחמישה אחוזים מסך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון האשראי של החברה.
{{ח:תת|(ב)}} בחישוב סך כל הערך המחושב של רכיבי סיכון אשראי – אם הערך המחושב של רכיב סיכון האשראי קטן מ־0, יקבל הערך המחושב של רכיב סיכון האשראי ערך – 0.
{{ח:תת|(ג)}} לצורך חישוב רכיבי סיכון אשראי הנובעים מעסקאות הנכללות בהסכם קיזוז תקף, שבהם קיימת חשיפה כנגד אותו צד נגדי –
{{ח:תתת|(1)}} בחישוב ערכי השחלוף כאמור בפרט (1) להגדרה ”ערך חשיפה של רכיב סיכון אשראי“ – רשאית החברה לקזז ערכי שחלוף של רכיבי סיכון קטנים מ־0 מערכי שחלוף של רכיבי סיכון גדולים מ־0, ובלבד שסך כל ערך השחלוף של רכיבי סיכון, שהתקבל בשל הקיזוז האמור, לא יהיה קטן מ־0;
{{ח:תתת|(2)}} בחישוב מכפלת מקדם הסיכון הפיננסי בשווי רכיב סיכון האשראי במונחי נכס הבסיס כאמור בפרט (2) להגדרה ”ערך חשיפה של רכיב סיכון אשראי“, רשאית החברה לקזז שווי רכיבי סיכון במונחי נכס בסיס של פוזיציות הפוכות במכשירים פיננסיים זהים בלבד;
{{ח:תתת|(3)}} בחישוב סך כל הערך המחושב של רכיבי סיכון האשראי רשאית החברה להפחית בטוחה, שהתקבלה מן הצד האחר, מכלל ערכי החשיפה של רכיבי סיכון האשראי, ובלבד שלפי הסכם הקיזוז התקף החברה רשאית להשתמש בבטוחה לכיסוי התחייבויותיו כלפיה בשל כלל רכיבי סיכון האשראי שמהם הופחתה, ושסך כל הערך המחושב של רכיבי סיכון האשראי, שהתקבל לאחר ההפחתה האמורה, לא יהיה קטן מ־0;
{{ח:תתת|(4)}} הרשות רשאית להתיר לחברה לקזז פוזיציות הפוכות ברכיבי סיכון שפסקאות (1) עד (3) אינן חלות עליהן, אם ראתה כי רמת התאימות ביניהן, בהתחשב בתנאיו של מכשיר פיננסי, מצדיקה זאת.
{{ח:תת|(ד)}} הופחת פיקדון כספי במטבע הפעילות מחישוב ההון העצמי הרגולטורי, בשל היותו נכס שאינו חופשי, רשאית החברה שלא לחשב בשלו הקצאה בשל סיכון אשראי לפי תקנה זו; תקנת משנה זו לא תחול על בטוחה שהפקידה חברה בידי ספק נזילות כמשמעותה {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}.
{{ח:תת|(ה)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסכם קיזוז תקף“ – הסכם בין החברה לבין הצד הנגדי, שהתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} ההסכם קובע כי במקרה שבו היה הצד הנגדי חדל פירעון, פושט רגל, או ננקטו כנגדו הליכי פירוק או הקפאת הליכים, תהיה לחברה זכות לקבל או חובה לשלם רק את הסכום נטו לאחר קיזוז הפוזיציות ההפוכות של כל העסקאות הנכללות בהסכם בערך השוק הנוכחי שלהן (mark to market);
{{ח:תתתת|(2)}} החברה הגישה לרשות חוות דעת משפטית המאשרת כי לפי דינים שעשויים לחול על העסקאות במקרים המתוארים בפסקה (1) חבות החברה תוגבל לסכום נטו לאחר קיזוז הפוזיציות ההפוכות כמתואר בפסקה (1); חוות הדעת תעודכן אם יהיה שינוי בדין הנוגע לעניין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מטבע פעילות“ – כמשמעותו בכללי החשבונאות המקובלים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקדם הסיכון הפיננסי“ – שיעור הסיכון הגלום ברכיב סיכון אשראי כמפורט בטבלה שלהלן, לגבי נכסי הבסיס ויתרת הזמן שנותר לפירעון או למימוש, המפורטים בטבלה שלהלן; חלה על רכיב סיכון אשראי יותר מחלופה אחת כפי שמופיעה בטבלה שלהלן, יהיה מקדם הסיכון הפיננסי שלו סך כל מקדמי הסיכון הפיננסי האמורים בכל אחת מהחלופות החלות עליו:

יתרת הזמן שנותר לפירעון או למימוש	רכיבי סיכון תלויי ריבית	רכיבי סיכון מטבעיים (כולל זהב)	רכיבי סיכון מנייתיים	רכיבי סיכון תלויי סחורה (לא כולל זהב)	רכיבי סיכון אחרים

שנה ופחות	0%	1%	6%	7%	10%

בין שנה לחמש שנים	0.5%	5%	8%	7%	12%

מעל חמש שנים	1.5%	7.5%	10%	8%	15%

{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ערך השחלוף של רכיב סיכון אשראי“ – ערכו השוטף של רכיב סיכון האשראי בשוק, ואם לא קיים ערך שוק – עלות החלפתו של רכיב סיכון האשראי ברכיב סיכון אשראי אחר שישקף תזרים זהה באותם התנאים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ערך חשיפה של רכיב סיכון אשראי“ – סכום אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} ערך השחלוף של רכיב סיכון האשראי; היה ערך השחלוף של רכיב סיכון האשראי קטן מ־0 – יקבל ערך השחלוף של רכיב סיכון האשראי ערך – 0;
{{ח:תתתת|(2)}} מכפלת מקדם הסיכון הפיננסי בשווי רכיב סיכון האשראי במונחי נכס הבסיס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ערך מחושב של רכיב סיכון אשראי“ – ערך החשיפה של רכיב סיכון האשראי בניכוי בטוחה שהתקבלה מן הצד האחר שמולו קיימת החשיפה בשל אותו רכיב סיכון אשראי.

{{ח:סעיף|87|הקצאה בשל סיכון תפעולי}}
{{ח:ת}} הסכום שעל חברה להקצות בשל חשיפה לסיכון תפעולי יהיה 15% מסכום הרווח התפעולי בארבעת הרבעונים שקדמו למועד הדיווח הרבעוני האחרון, לא כולל הוצאות תפעוליות.

{{ח:סעיף|88|ביטוח}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תבטח את עצמה בביטוח בהיקף כיסוי ובתחומי כיסוי ברמה מספקת בהתחשב בפעילותה.
{{ח:תת|(ב)}} אחת לשנה לפחות תאשר החברה את תחומי הכיסוי ואת היקף הביטוח לאחר דיון בדירקטוריון וקבלת חוות דעת בכתב מיועץ בתחום הביטוח בדבר היקף הכיסוי ותחומי הכיסוי הביטוחי.
{{ח:תת|(ג)}} אחת לשנה לפחות כל אחד מהמפורטים להלן יאשר את תחומי הכיסוי ואת היקף הביטוח:
{{ח:תתת|(1)}} הדירקטוריון;
{{ח:תתת|(2)}} המנהל הכללי.
{{ח:תת|(ד)}} ביטוח לפי תקנה זו ייעשה אצל מי שהוא בעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}, או בעל פטור לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 86|סעיף 86(א) לחוק האמור}}.

{{ח:קטע2|פרק יג|פרק י״ג: אגרות}}

{{ח:סעיף|89|הגדרות {{ח:פנימי|פרק יג|לפרק י״ג}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק יג|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרגה“ – אחת מארבע דרגות של חברה בעלת רישיון לניהול זירה, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסות“ – כהגדרתן בכללי החשבונאות המקובלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

{{ח:סעיף|90|אגרה שנתית|תיקון: תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תשלם ב־1 באוגוסט של כל שנה אגרה שנתית לפי תקנות אלה בעד כל שנת כספים.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תשלם אגרה שנתית בסכום הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} לפי הדרגה שבה היא מסווגת.
{{ח:תת|(ג)}} בעד שנת כספים שבה חל מועד קבלת הרישיון או מועד ביטול הרישיון שלה, תשלם חברה חלק יחסי של האגרה השנתית החלה עליה, השווה לסכום האגרה השנתית כשהוא מחולק ב־365 ימים ומוכפל באחד מאלה, לפי העניין: במספר הימים שממועד קבלת הרישיון עד תום אותה שנת כספים, במספר הימים שמתחילת אותה שנת כספים עד מועד ביטול הרישיון או במספר הימים שממועד קבלת הרישיון עד מועד ביטול הרישיון.
{{ח:תת|(ד)}} חל מועד קבלת הרישיון של חברה אחרי 30 ביוני, תשלם את האגרה לאותה שנה ב־31 בינואר בשנת הכספים העוקבת; חל מועד ביטול הרישיון של חברה, תשלם את האגרה לאותה שנת כספים בתוך שלושים ימים ממועד ביטול הרישיון.
{{ח:תת|(ה)}} לא שולמה אגרה שנתית במועד, ייווספו עליה הפרשי הצמדה לפי שיעור עליית המדד האחרון שפורסם לפני מועד התשלום עד המדד האחרון שפורסם לפני המועד שבו שולמה האגרה בפועל, וכן קנס בשיעור של 1% מסכום האגרה השנתית לכל חודש של איחור או חלק ממנו.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בתקנת משנה (ה), פחת משך האיחור בתשלום מחודש ימים, ייווסף על סכום האגרה השנתית שטרם שולם קנס השווה לסכום של 1% מסכום האגרה, כשהוא מחולק ב־30 ימים ומוכפל במספר ימי האיחור בתשלום.
{{ח:תת|(ז)}} שולמה אגרה שנתית בסכום העולה על סכום האגרה השנתית לאותה שנה, תחזיר הרשות את סכום האגרה ששולם ביתר, בתוספת הפרשי הצמדה לפי שיעור עליית המדד מן המדד האחרון שפורסם לפני מועד התשלום עד המדד האחרון שפורסם לפני מועד ההחזר ובתוספת ריבית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}, ממועד התשלום עד מועד ההחזר, בתוך שלושים ימים מהמועד שבו התברר כי התשלום היה ביתר.
{{ח:תת|(ח)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|91|קביעת דרגה}}
{{ח:תת|(א)}} דרגתה השנתית של חברה תיקבע בכל שנה לפי ההכנסות בדוחותיה הכספיים לשנה הקודמת, ואילו דרגתה השנתית של חברה החייבת בהגשת דוחות כספיים מאוחדים תיקבע לפי ההכנסות שלה בדוחותיה הכספיים המאוחדים לשנה הקודמת; לעניין תקנה זו, ”דוחות כספיים מאוחדים“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות כספיים שנתיים)|בתקנות ניירות ערך (דוחות כספיים שנתיים), התש״ע–2010}}.
{{ח:תת|(ב)}} חברה שאין לה דוחות כספיים לשנה הקודמת למועד קבלת הרישיון, תיקבע דרגתה לשנה שבה חל מועד קבלת הרישיון לפי ההכנסות שלה בדוחות הכספיים שנכללו בבקשה לרישיון.
{{ח:תת|(ג)}} חל מועד ביטול הרישיון של חברה במועד מוקדם למועד הגשת הדוחות הכספיים לשנה הקודמת למועד ביטול הרישיון, תיקבע דרגתה לפי ההכנסות שלה בדוחות הכספיים האחרונים שהגישה.

{{ח:סעיף|92|אגרת בקשת רישיון|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} חברה המבקשת רישיון תשלם לרשות אגרה בסכום של 50,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2026, 59,385 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ב)}} חברה מוגבלת המבקשת רישיון תשלם לרשות אגרה בסכום של 25,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2026, 29,690 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|93|אגרת שינוי תנאי רישיון|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} בקשה לשינוי רישיון שבמסגרתה תהפוך חברה מחברה מוגבלת לחברה שאינה מוגבלת תחויב בתשלום אגרה בסכום של 25,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2026, 29,690 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|94|הצמדה}}
{{ח:תת|(א)}} ההכנסות וסכומי האגרות, המפורטים {{ח:פנימי|פרק יג|בפרק זה}} {{ח:פנימי|תוספת 5|ובתוספת החמישית}} יעודכנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור השינוי שחל במדד האחרון שפורסם לפני העדכון לעומת המדד הבסיסי; לעניין זה, ”המדד הבסיסי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם או לפני יום התחילה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 96|בתקנה 96}}, לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ב)}} ההכנסות וסכומי האגרות הקבועים {{ח:פנימי|פרק יג|בפרק זה}} {{ח:פנימי|תוספת 5|ובתוספת החמישית}}, ששונו כאמור, יעוגלו לסכום הקרוב שהוא מכפלה של חמישה שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש הרשות, או מי שהוא הסמיכו לכך יפרסם, בהודעה ברשומות, את הסכומים כפי שהשתנו לפי האמור בתקנה זו.

{{ח:סעיף|95|תחולת {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}}}
{{ח:ת}} על גביית אגרות, הפרשי הצמדה וקנס לפי תקנות אלה תחול {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}} כאילו היו מס כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|בפקודה האמורה}}.

{{ח:קטע2|פרק יד|פרק י״ד: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|96|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).

{{ח:סעיף|97|הוראת מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} חברה שהגישה בקשה לקבלת רישיון לניהול זירה עד יום התחילה (להלן בתקנה זו – המבקשת) רשאית להמשיך ולהפעיל את זירת הסוחר כל עוד לא ניתנה החלטת הרשות בבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בתקנת משנה (א) יחול לבקשת מבקשת גם על חברה אחרת המפעילה זירה ביום התחילה, שעתידה להעביר למבקשת, בתוך זמן סביר, את פעילותה בישראל (להלן בתקנה זו – החברה המעבירה), כל עוד לא ניתנה החלטת הרשות בבקשת המבקשת.
{{ח:תת|(ג)}} הבקשה לקבלת רישיון לניהול זירה תכלול פרטים הן בנוגע למבקשת והן בנוגע לחברה המעבירה.
{{ח:תת|(ד)}} חברה אשר בקשתה לקבלת רישיון נדחתה, תסיים את פעילותה בתוך חודש מיום קבלת הודעה בדבר דחיית בקשה לקבל רישיון כאמור, למעט משיכת יתרה על ידי לקוח, סגירת חשבון לקוח וסגירת פוזיציות.
{{ח:תת|(ה)}} למן תום שישה חודשים מיום קבלת הרישיון, לא תבצע חברה כל פעולה ללקוח שהיה לקוח החברה טרם יום התחילה, אלא אם כן קיימה את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 27|תקנות 27}} {{ח:פנימי|סעיף 37|ו־37}}, למעט משיכת יתרה על ידי לקוח, סגירת חשבון לקוח וסגירת פוזיציות.

{{ח:סעיף|98|הוראת שעה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 84|בתקנה 84}} –
{{ח:תתת|(1)}} עד תום 12 חודשים מיום התחילה הפער בין ההון העצמי הרגולטורי של חברה לבין האמור {{ח:פנימי|סעיף 84|בתקנה 84(ב)(1)}} לא יעלה על 50% מן הפער שהיה בין ההון העצמי הרגולטורי שלה לבין האמור {{ח:פנימי|סעיף 84|בתקנה 84(ב)(1)}} ביום הגשת הבקשה לרישיון להפעלת זירה, ובלבד שההון העצמי הרגולטורי של החברה לא יפחת מן הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 84|בתקנה 84(ב)(2)}};
{{ח:תתת|(2)}} עד תום 18 חודשים מיום התחילה הפער בין ההון העצמי הרגולטורי של חברה לבין האמור {{ח:פנימי|סעיף 84|בתקנה 84(ב)(1)}} לא יעלה על 25% מן הפער שהיה בין ההון העצמי הרגולטורי שלה לבין האמור {{ח:פנימי|סעיף 84|בתקנה 84(ב)(1)}} ביום הגשת הבקשה לרישיון להפעלת זירה, ובלבד שההון העצמי הרגולטורי של החברה לא יפחת מן הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 84|בתקנה 84(ב)(2)}};
{{ח:תתת|(3)}} עד תום 24 חודשים מיום התחילה לא יהיה פער בין ההון העצמי הרגולטורי של חברה לבין האמור {{ח:פנימי|סעיף 84|בתקנה 84(ב)(1)}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27}})}}}}
{{ח:קטע3||הסכם המסגרת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הסכם המסגרת יכלול את הפרקים והפרטים המנויים להלן:

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} '''פרק א׳ – אזהרות'''
{{ח:תת|(1)}} פרק א׳ יסומן בהדגשה בנוסח שלהלן:
{{ח:תתת|(א)}} אין במתן רישיון שנותנת רשות ניירות ערך לניהול זירת סוחר אישור לטיב המסחר בזירה או במכשירים הפיננסיים הנסחרים בזירה, או אישור כי מדובר באפיק השקעה בטוח או מומלץ;
{{ח:תתת|(ב)}} הפעילות בזירת הסוחר אינה מתבצעת בבורסה ועל כן הלקוח כפוף לסיכונים, לרבות במקרה של חדלות פירעון של הזירה או של חברה אחרת שהיא צד נגדי לעסקאות עם הלקוח (יצוין שם החברה, אם קיימת);
{{ח:תתת|(ג)}} בפעילות במסחר יש לחברה, בין השאר, אינטרסים מנוגדים לאינטרסים של הלקוח; היא המוכרת כשאתה הקונה והיא הקונה כשאתה המוכר, לכן ייתכנו מצבים שבהם החברה תרוויח כשלקוח מפסיד;
{{ח:תתת|(ד)}} קיים איסור לחברה להמליץ ללקוח על פעילות במכשיר פיננסי שבו היא סוחרת;
{{ח:תתת|(ה)}} פעילות ממונפת כרוכה בסיכון ממשי של אבדן מלוא כספי ההשקעה בתוך זמן קצר;
{{ח:תתת|(ו)}} המסחר בזירה כרוך בתשלום עמלות;
{{ח:תתת|(ז)}} במסגרת מסמך זה לא ניתן להבהיר את כל הסיכונים ואת כל שאר המשתנים הדרושים לצורך הערכתך את מידת כדאיות המסחר במכשירים הפיננסיים באמצעות הזירה; למידע נוסף בדבר הסיכונים הכרוכים במכשירים הפיננסיים הנסחרים בזירה ראה {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3|פרק ג׳}};
{{ח:תת|(2)}} שוכנעו יושב ראש הרשות או עובד שהוא הסמיכו לכך בכתב, כי החברה אינה מאפשרת פעילות ממונפת או כי אינה פועלת כצד נגדי לעסקאות הלקוח או אינה קובעת את המחירים שהיא מציגה, רשאי הוא לאפשר לחברה לא לכלול את האזהרות המפורטות בפרט (1) כולן או חלקן.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} '''פרק ב׳ – כללי'''
{{ח:תת|(1)}} שם החברה, כתובתה וכן השם המסחרי שתחתיו תספק החברה את שירותיה, אם הוא שונה משם החברה;
{{ח:תת|(2)}} פירוט דרכי התקשורת בין הלקוח לחברה לרבות הדרכים למשלוח וקבלת הוראות הלקוח;
{{ח:תת|(3)}} פירוט בדבר הדוחות שתעביר החברה ללקוח, לרבות דוחות לפי תקנות אלה, תוכנם והמועדים לקבלתם;
{{ח:תת|(4)}} הפניה למקום פרסום תקנון החברה, ובכלל זה תיאור מפורט, מלא וברור של מדיניות טיפול בניגוד העניינים של החברה.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} '''פרק ג׳ – המכשירים הפיננסיים'''
{{ח:ת}} יופיע תיאור של המכשירים הפיננסיים שהחברה מציעה ללקוח תוך תיאור הסיכונים הגלומים בהם ותיאור הפרטים האלה לגבי כל מכשיר פיננסי:
{{ח:תת|(1)}} מידע בדבר הסיכון בהשקעה במכשיר הפיננסי, הסבר בנוגע למינוף והשפעתו של המינוף על הסיכון בהשקעה, וכן על הסיכון להפסד כל ההשקעה;
{{ח:תת|(2)}} תיאור העלויות והחבויות הנוספות שעשויות להיגרם ללקוח כתוצאה מרכישת המכשיר הפיננסי, מעבר לעלות רכישתו;
{{ח:תת|(3)}} מידע בדבר הביטחונות הנדרשים לביצוע עסקה במכשיר הפיננסי;
{{ח:תת|(4)}} מידע כאמור בפסקאות (א) עד (ג), הנוגע לכמה מכשירים פיננסיים בעלי מאפיינים דומים או כמה נכסי בסיס בעלי מאפיינים דומים, יכול שיינתן במרוכז לגבי מכשירים פיננסיים או נכסי בסיס כאמור;
{{ח:תת|(5)}} הוצע המכשיר הפיננסי לציבור באמצעות תשקיף, תובא הפניה למקום שבו ניתן לעיין בתשקיף;
{{ח:תת|(6)}} כלל מכשיר פיננסי התחייבות של צד שלישי – יצוינו פרטי זיהויו של הצד השלישי.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} '''פרק ד׳ – שמירה על כספי לקוחות ועל נכסי לקוחות'''
{{ח:תת|(1)}} יצוין כי כספי הלקוח יופקדו בתאגיד בנקאי או במוסד כספי מחוץ לישראל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בתקנה 21}} תוך הבהרת הסיכונים הכרוכים בכך, לרבות במקרה של חדלות פירעון; יתוארו אילו מזכויות הלקוח לא יופקדו אצל התאגיד הבנקאי, או המוסד הכספי מחוץ לישראל לפי העניין, תוך הבהרת הסיכונים הכרוכים בכך לרבות משמעות עובדה זו במקרה של חדלות פירעון של החברה;
{{ח:תת|(2)}} יצוינו פרטים מזהים של התאגיד הבנקאי או המוסד הכספי מחוץ לישראל, לפי העניין;
{{ח:תת|(3)}} הופקדו כספי או נכסי הלקוח בחשבון משותף – יצוין הדבר;
{{ח:תת|(4)}} הופקדו כספי לקוח במטבע זר – תתואר החשיפה למטבע הזר הנובעת מכך ללקוח;
{{ח:תת|(5)}} יהיו כספי הלקוח או נכסי הלקוח שיופקדו כפופים לחוקים של מדינה אחרת, יובהר כי זכויותיו של הלקוח בקשר לאלה עשויות להיקבע בהתאם לחוקי מדינה זו;
{{ח:תת|(6)}} יתוארו כל הפעולות שהחברה רשאית לבצע בכספי הלקוח ובנכסיו.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} '''פרק ה׳ – מחיר ועלויות נלוות'''
{{ח:תת|(1)}} תיאור האופן שבו מחושב המחיר הכולל של המכשיר הפיננסי תוך פירוט העלויות הנלוות לרבות עמלות והוצאות ומסים המשולמים באמצעות החברה; אם לא ניתן לציין מחיר מדויק יתואר הבסיס לחישוב המחיר הכולל כאמור;
{{ח:תת|(2)}} אם חלק ממרכיבי המחיר הכולל המתואר בפסקה (א), או כולו, ישולם במטבע זר – יתוארו העלויות הכרוכות בו, לרבות שערי חליפין והמרה;
{{ח:תת|(3)}} פירוט בדבר מסים הכרוכים בעסקאות במכשירים הפיננסיים שלא משולמים בידי החברה או באמצעותה.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 84|תקנה 84}} – חישוב ההון העצמי הרגולטורי)}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הון עצמי רגולטורי הוא סך כל הנכסים לאחר ניכוי, פחות סך כל ההתחייבויות לאחר שיערוך, בתוספת הסכום המתואם של בטוחות, בתוספת תקבולים בשל הגדלת הון שהתבצעה לאחר מועד הדוחות הכספיים האחרונים, אם התבצעה, בניכוי אלה:
{{ח:תת|(1)}} ההפחתה בשל התחייבויות חוץ־מאזניות;
{{ח:תת|(2)}} חלוקה, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, שבוצעה לאחר מועד הדוחות הכספיים האחרונים;
{{ח:תת|(3)}} התרחשו לאחר מועד הדוחות הכספיים האחרונים אירועים שהיו גורמים להקטנה מהותית של ההון העצמי הרגולטורי לו היו נערכים הדוחות באותה העת, לרבות הפסדים, הקטנת ערך של נכסים או עליית ערך של התחייבויות – מלוא ההקטנה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת זו}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוחות כספיים“, ”הוצאות“, ”התחייבויות“, ”דוח על המצב הכספי“ ו”נכסים“ – כמשמעותם בכללי החשבונאות המקובלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפחתה בשל התחייבויות חוץ־מאזניות“ – אומדן ההתחייבות, לפי מודלים מקובלים במועד הדוחות הכספיים האחרונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התחייבות חוץ־מאזנית“ – הסכם או הסדר, שבשלהם עשויה להיווצר בעתיד לחברה התחייבות, וסכומה, לפי כללי החשבונאות המקובלים, לא נרשם במועד הדוחות הכספיים האחרונים כהתחייבות בדוח על המצב הכספי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התחייבות לאחר שיערוך“ – התחייבות, כפי שנרשמה בדוחות הכספיים האחרונים, בתוספת שיעור הסיכון הגלום בהתחייבות במכשיר פיננסי; לעניין זה, ”שיעור הסיכון הגלום בהתחייבות במכשיר פיננסי“ – השיעור מההתחייבות המפורט לגביה {{ח:פנימי|תוספת 7|בתוספת השביעית}}, ולגבי התחייבויות שאינן מפורטות {{ח:פנימי|תוספת 7|בתוספת השביעית}} – מאה אחוזים מההתחייבות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד הדוחות הכספיים האחרונים“ – מועד הדוחות הכספיים שצורפו לדוח הרבעוני כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 74|בתקנה 74}} או לדוח התקופתי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 75|בתקנה 75}} או מועד אחר שבו ערכה החברה דוחות כספיים מבוקרים, לפי המאוחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס חופשי“ – נכס חופשי משעבוד, עיקול, עיכבון או כל זכות אחרת של צד שלישי, למעט נכסים המשויכים לחברה מאוחדת כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות כספיים שנתיים)|בתקנות ניירות ערך (דוחות כספיים שנתיים), התש״ע–2010}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס לאחר ניכוי“ – נכס, כפי שנרשם בדוחות הכספיים האחרונים, בניכוי סכום הסיכון הגלום שבו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום הסיכון הגלום“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי נכס חופשי – השיעור מהנכס המפורט לגביו {{ח:פנימי|תוספת 7|בתוספת השביעית}};
{{ח:תתת|(2)}} לגבי נכס שאינו נכס חופשי או לגבי נכס שלא נקבע לגביו שיעור {{ח:פנימי|תוספת 7|בתוספת השביעית}} – מאה אחוזים מהנכס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום מתואם של בטוחות“ – השיעורים המפורטים להלן מתוך סך כל הבטוחות שהפקידה חברה בידי ספקי נזילות שהופחתו בשל היותם נכסים שאינם חופשיים:
{{ח:תתת|(1)}} בבטוחות שהפקידה החברה בידי ספק נזילות שהוא תאגיד השייך לקבוצת הסיכון הראשונה – מאה אחוזים;
{{ח:תתת|(2)}} בבטוחות שהפקידה החברה בידי ספק נזילות שהוא תאגיד השייך לקבוצת הסיכון השנייה – תשעים וחמישה אחוזים;
{{ח:תתת|(3)}} בבטוחות שהפקידה החברה בידי ספק נזילות שהוא תאגיד מדורג השייך לקבוצת הסיכון השלישית – חמישים אחוזים;
{{ח:תתת|(4)}} בבטוחות שהפקידה החברה בידי ספק נזילות שהוא תאגיד שאינו מדורג השייך לקבוצת הסיכון השלישית – עשרים אחוזים;
{{ח:תתת|(5)}} בבטוחות שהפקידה החברה בידי ספק נזילות שאינו שייך לקבוצת הסיכון הראשונה, השנייה או השלישית – חמישה אחוזים.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 86|תקנה 86}} – הקצאה בשל חשיפה לסיכון אשראי)}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} קבוצת הסיכון הראשונה –
{{ח:ת}} בנק בישראל, בנק מחוץ לישראל, מתווך פיננסי, מדינה, או הבנק המרכזי שלה העומדים בתנאים האלה, לפי העניין:
{{ח:תת|(1)}} אם הוא בנק מחוץ לישראל – הוא בעל רישיון במדינה שבה הוא פועל ונתון לפיקוח של גוף שהוסמך לפי דין לפקח על פעילות בנקאית במדינה החברה בארגון OECD, ואילו ניהל את העסקים בישראל היה חייב ברישיון בנק לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות}};
{{ח:תת|(2)}} אם הוא מתווך פיננסי – הוא בעל רישיון במדינה שבה הוא פועל, נתון לפיקוח של גוף שהוסמך לפי דין לפקח על פעילותו במדינה החברה בארגון OECD, לרבות פיקוח לעניין דרישות הון עצמי מבוססות סיכון בני־השוואה לאלה הקבועים בתקנות אלה, ובלבד שמדובר ברכיב סיכון אשראי שמועד פירעונו אינו עולה על שלושה חודשים;
{{ח:תת|(3)}} אם הוא בנק בישראל, בנק מחוץ לישראל או מתווך פיננסי – ניירות הערך שלו או של תאגיד השולט בו רשומים למסחר בבורסה בישראל או בבורסה מחוץ לישראל;
{{ח:תת|(4)}} אחת לפחות מהחברות המדרגות הישראליות או שתיים לפחות מהחברות המדרגות הבין־לאומיות דרגו אותו בדרגה הקבועה בפרט (1) בטבלת הדירוג שבתוספת זו ({{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת זו}} – הטבלה).

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} קבוצת הסיכון השנייה –
{{ח:ת}} בנק בישראל, בנק מחוץ לישראל, מתווך פיננסי, מדינה, או הבנק המרכזי שלה, העומדים בתנאים שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 1|בפסקאות (1) עד (3) לפרט 1}}, ואחת לפחות מהחברות המדרגות הישראליות או שתיים לפחות מהחברות המדרגות הבין־לאומיות דירגו אותו בדרגה הקבועה בפרט (2) בטבלה.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}} קבוצת הסיכון השלישית –
{{ח:ת}} בנק בישראל, בנק מחוץ לישראל, מתווך פיננסי, מדינה או הבנק המרכזי שלה, העומד בתנאים שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 1|בפסקאות (1) ו־(2) לפרט 1}}, ושאינו מדורג או שאחת לפחות מהחברות המדרגות הישראליות או שתיים לפחות מהחברות המדרגות הבין־לאומיות דירגו אותו בדרגה הקבועה בפרט (3) בטבלה או הנמוכה ממנה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה'''}}

חברה מדרגת	מעלות	מידרוג	Moody's	FITCH	S&P

(1) דירוג לצורך קבוצת הסיכון הראשונה	AA-‎	Aa3	A1	A+‎	A+‎

(2) דירוג לצורך קבוצת הסיכון השנייה	A+‎	A1	A3	A-‎	A-‎

(3) דירוג לצורך קבוצת הסיכון השלישית	BBB+‎	Baa1	Baa3	BBB-‎	BBB-‎

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 73|תקנה 73}} – דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים והון עצמי רגולטורי)}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} דוח חישוב הקצאות בשל סיכונים והון עצמי רגולטורי יכלול את הפרקים והפרטים המנויים להלן:

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 4 פרט 1}}
{{ח:ת}} הקצאה בשל סיכון שוק –
{{ח:תת|(א)}} סך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון השוק המנייתיים, וכן סך כל הערך המחושב לגבי כל קבוצת רכיבי סיכון שוק מנייתיים זהים; הנתונים יוצגו לפני ואחרי קיזוז של פוזיציות הפוכות;
{{ח:תת|(ב)}} סך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון השוק תלויי הריבית, וכן סך כל הערך המחושב לגבי כל קבוצת רכיבי סיכון שוק תלויי ריבית זהים; הנתונים יוצגו לפני ואחרי קיזוז של פוזיציות הפוכות;
{{ח:תת|(ג)}} סך כל הערך המחושב של רכיבי סיכון השוק המטבעיים שבהם מחזיקה החברה בפוזיציית קנייה (long) וסך כל הערך המחושב של רכיבי סיכון השוק המטבעיים שבהם מחזיקה החברה בפוזיציית מכר (short), וכן סך כל הערך המחושב של הרכיבים האמורים לגבי כל קבוצת רכיבי סיכון שוק מטבעיים זהים; הנתונים יוצגו לפני ואחרי קיזוז של פוזיציות הפוכות;
{{ח:תת|(ד)}} סך הערך המחושב של כל רכיבי סיכון השוק תלויי הסחורות, וכן סך הערך המחושב לגבי כל קבוצת רכיבי סיכון שוק תלויי סחורות זהים; הנתונים יוצגו לפני ואחרי קיזוז של פוזיציות הפוכות;
{{ח:תת|(ה)}} סך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון השוק הכלליים הנכללים בחישוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|תקנה 85(א)(5)}} (בפרט זה – רכיבי סיכון שוק כלליים), וכן סך כל הערך המחושב לגבי כל קבוצת רכיבי סיכון שוק כלליים זהים; הנתונים יוצגו לפני ואחרי קיזוז של פוזיציות הפוכות;
{{ח:תת|(ו)}} סך כל הפרשי ריבית;
{{ח:תת|(ז)}} בכל מקום שבו בוצע קיזוז של רכיב סיכון שוק בתקנות משנה (א) עד (ה) יובאו הנתונים תוך הבחנה בין קיזוז שנערך לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|תקנה 85(ב)(3)}} לבין קיזוז שנערך לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|תקנה 85(ב)(4)}};
{{ח:תת|(ח)}} יתוארו הפחתות בשל התחייבות לפי אופציות שמחוץ לכסף אם החברה ביצעה הפחתה כאמור, לגבי כל אופציה יפורט נכס הבסיס, ההפרש בין מחיר המימוש לבין מחיר נכס הבסיס במונחי נכס הבסיס וסך כל ההפחתה שחושבה בשלה;
{{ח:תת|(ט)}} באופציות בסכום קבוע יובא במקום האמור בפרטים (א) עד (ה) תיאור נכס הבסיס והסכום הקבוע על פי תנאי האופציה;
{{ח:תת|(י)}} חברה שהחליפה הקצאות בשל זכות לפי אופציה בשווי השוק של האופציה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 85|לתקנה 85(ד)}} תביא לגבי זכות לפי אופציה האמורה במקום האמור בתקנת משנה (א) את שווי השוק של האופציה;
{{ח:תת|(יא)}} סך כל ההקצאה בשל סיכון שוק לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|תקנה 85}} שתובא באופן מצרפי ובנפרד לכל קבוצת רכיבי סיכון המפורטת בתקנות משנה (א) עד (ו) ו־(ט) עד (י);
{{ח:תת|(יב)}} בכל מקום שבו יובאו נתונים שלא במטבע הדיווח, יובאו לצדם שערי החליפין שהשתמשה בהם החברה לצורך חישוב ההקצאות;
{{ח:ת}} בפרט זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סך הפרשי ריבית“ ו”הערך המחושב של רכיב סיכון“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 85|בתקנה 85(ו)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיזוז“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 85|בתקנה 85(ב)(3) ו־(4)}}.

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 4 פרט 2}}
{{ח:ת}} הקצאה בשל סיכון אשראי –
{{ח:תת|(א)}} יובאו הפרטים האלה לגבי כל מקור סיכון אשראי מהותי:
{{ח:תתת|(1)}} שם מקור סיכון האשראי, ובלבד שאינו לקוח;
{{ח:תתת|(2)}} דירוג מקור סיכון האשראי, אם קיים, והחברה המדרגת;
{{ח:תתת|(3)}} קבוצת הסיכון שאליה שייך מקור סיכון האשראי, לפי {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}};
{{ח:תתת|(4)}} יצוין אם קיים הסכם קיזוז תקף;
{{ח:תתת|(5)}} סך כל ערך השחלוף של רכיבי סיכון האשראי לפני ואחרי קיזוז;
{{ח:תתת|(6)}} סך כל מכפלת מקדם הסיכון הפיננסי בשווי רכיב סיכון האשראי במונחי נכס הבסיס לפני ואחרי קיזוז;
{{ח:תתת|(7)}} סך כל הערך המחושב של רכיבי סיכון האשראי;
{{ח:תתת|(8)}} בכל מקום שבו בוצע קיזוז במכפלת מקדם הסיכון הפיננסי בשווי רכיב סיכון האשראי במונחי נכס הבסיס – יתוארו רכיבי סיכון האשראי שקוזזו;
{{ח:תת|(ב)}} יובאו הפרטים האלה לגבי כל קבוצת סיכון:
{{ח:תתת|(1)}} סך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון האשראי;
{{ח:תתת|(2)}} שיעור סך כל הערך המחושב של רכיבי סיכון האשראי החשופים לקבוצת הסיכון מתוך סך כל הערך המחושב של רכיבי סיכון האשראי של החברה;
{{ח:תתת|(3)}} סך כל ההקצאה בשל סיכון האשראי;
{{ח:תת|(ג)}} תובא מכפלת מקדם הריכוזיות בסך כל הערך המחושב של כל רכיבי סיכון האשראי, וההקצאה הנדרשת בשל הריכוזיות;
{{ח:תת|(ד)}} יצוין סך כל הערך המחושב של רכיבי סיכון האשראי של החברה;
{{ח:תת|(ה)}} יצוין סך כל ההקצאה בשל סיכון אשראי לפי {{ח:פנימי|סעיף 86|תקנה 86}};
{{ח:תת|(ו)}} בפרט זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ערך החשיפה של רכיב סיכון אשראי“, ”ערך השחלוף של רכיב סיכון אשראי“, ”ערך מחושב של רכיב סיכון אשראי“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 86|בתקנה 86(ה)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קיזוז“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 86|בתקנה 86(ג)}}.

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 4 פרט 3}}
{{ח:ת}} הקצאה בשל סיכון תפעולי –
{{ח:ת}} יובאו הפרטים האלה:
{{ח:תת|(א)}} הרווח התפעולי בארבעת הרבעונים שקדמו למועד הדיווח הרבעוני האחרון, לא כולל הוצאות תפעוליות, כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 87|בתקנה 87}};
{{ח:תת|(ב)}} סך ההקצאה בשל סיכון תפעולי לפי {{ח:פנימי|סעיף 87|תקנה 87}}.

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 4 פרט 4}}
{{ח:ת}} סך כל ההקצאה הנדרשת בשל סיכון שוק, סיכון אשראי וסיכון תפעולי.

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 4 פרט 5}}
{{ח:ת}} ההון העצמי הרגולטורי –
{{ח:ת}} יובאו הפרטים האלה, כמשמעותם {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}:
{{ח:תת|(א)}} פירוט הנכסים של החברה ולצדם פירוט ערכם לאחר ניכוי;
{{ח:תת|(ב)}} פירוט ההתחייבויות של החברה ולצדן פירוט ערכן לאחר שערוך;
{{ח:תת|(ג)}} פירוט ההתחייבויות החוץ־מאזניות במועד הדוחות הכספיים האחרונים ולצדן פירוט ההפחתה בשלהן;
{{ח:תת|(ד)}} תקבולים בשל הגדלת הון שהתבצעה לאחר מועד הדוחות הכספיים האחרונים;
{{ח:תת|(ה)}} חלוקה, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, שבוצעה לאחר מועד הדוחות הכספיים האחרונים;
{{ח:תת|(ו)}} פירוט הקטנה מהותית של ההון העצמי הרגולטורי בשל אירועים שהתרחשו לאחר מועד הדוחות הכספיים האחרונים;
{{ח:תת|(ז)}} פירוט סכומי הבטוחות שהפקידה החברה בידי כל אחד מספקי הנזילות ולצדם שיעור הסיכון הגלום בהם כמשמעותם {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}};
{{ח:תת|(ח)}} סך כל ההון העצמי הרגולטורי.

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 89|תקנות 89}} {{ח:פנימי|סעיף 90|ו־90}} – אגרה שנתית)}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הסכומים מעודכנים לשנת 2026):}}
{{ח:ת}}

הכנסות (בשקלים חדשים)	דרגה	סכום האגרה השנתית (בשקלים חדשים)

עד 2,354,250	א׳	76,515

בין 2,354,250 לבין 7,076,920	ב׳	137,720

בין 7,076,920 לבין 17,692,310	ג׳	274,610

בין 17,692,310 לבין 29,427,025	ד׳	413,150

מעל 29,427,025	ה׳	550,875

{{ח:קטע2|תוספת 6|תוספת שישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 6 פרט 1}}
{{ח:ת}} Austrian ATX Prime Index (אוסטריה);

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 6 פרט 2}}
{{ח:ת}} S&P/ASX 200 (אוסטרליה);

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 6 פרט 3}}
{{ח:ת}} FTSE MIB Index (איטליה);

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 6 פרט 4}}
{{ח:ת}} S&P 500 INDEX (ארצות הברית של אמריקה);

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 6 פרט 5}}
{{ח:ת}} NASDAQ-100 (ארצות הברית של אמריקה);

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 6 פרט 6}}
{{ח:ת}} Dow Jones Industrial Average (ארצות הברית של אמריקה);

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 6 פרט 7}}
{{ח:ת}} EURONEXT BEL-20 (בלגיה);

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 6 פרט 8}}
{{ח:ת}} FTSE 100 Index (בריטניה);

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 6 פרט 9}}
{{ח:ת}} DAX (גרמניה);

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 6 פרט 10}}
{{ח:ת}} OMX Copenhagen 20 Index (דנמרק);

{{ח:סעיף*|(11)||עוגן=תוספת 6 פרט 11}}
{{ח:ת}} AEX-Index (הולנד);

{{ח:סעיף*|(12)||עוגן=תוספת 6 פרט 12}}
{{ח:ת}} Nikkei 225 (יפן);

{{ח:סעיף*|(13)||עוגן=תוספת 6 פרט 13}}
{{ח:ת}} IBEX 35 Index (ספרד);

{{ח:סעיף*|(14)||עוגן=תוספת 6 פרט 14}}
{{ח:ת}} CAC 40 Index (צרפת);

{{ח:סעיף*|(15)||עוגן=תוספת 6 פרט 15}}
{{ח:ת}} S&P/TSX Composite Index (קנדה);

{{ח:סעיף*|(16)||עוגן=תוספת 6 פרט 16}}
{{ח:ת}} OMX Stockholm 30 Index (שבדיה);

{{ח:סעיף*|(17)||עוגן=תוספת 6 פרט 17}}
{{ח:ת}} Swiss Market Index (SMI)‎ (שוויץ).

{{ח:קטע2|תוספת 7|תוספת שביעית}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

המכשיר הפיננסי	שיעור הסיכון הגלום במכשיר הפיננסי

(1) תעודות התחייבות שאינן איגרות חוב מובנות –

{{ח:תת|(א)}} תעודות התחייבות שמנפיקה מדינת ישראל או ממשלת ארצות הברית, או ממשלה של מדינה, שדירוג האשראי שלה לטווח ארוך כפי שדירגו S&P או Fitch הוא AAA, או שדירוג האשראי שלה לפי Moody's הוא Aaa, הנסחרות בישראל או מחוץ לישראל;
3% בתוספת 1% מוכפל במספר השנים לפדיון של תעודת ההתחייבות; לעניין זה, מספר השנים לפדיון של תעודות ההתחייבות יעוגל כלפי מעלה למספר השלם הקרוב

{{ח:תת|(ב)}} תעודות התחייבות קונצרניות, שאינן ניתנות להמרה, הנסחרות בישראל או מחוץ לישראל, שדירגה מעלות בדירוג AA-‎ ומעלה, או שדירגה מידרוג בדירוג Aa3 ומעלה;
25%

{{ח:תת|(ג)}} תעודות התחייבות קונצרניות שאינן ניתנות להמרה הנסחרות בישראל או מחוץ לישראל, שדירגה מעלות בדירוג A+‎ עד BBB-‎ ועד בכלל, או שדירגה מידרוג בדירוג A1 עד Baa3 ועד בכלל;
40%

{{ח:תת|(ד)}} תעודות התחייבות קונצרניות, שאינן ניתנות להמרה, שהונפקו על ידי חברות שמניותיהן נכללות במדד ת״א–100 או במדד ת״א יתר–מאגר, שדירגה מעלות בדירוג BB+‎ או בדירוג אחר הנמוך ממנו, או שדירגה מידרוג בדירוג Ba1 או בדירוג הנמוך ממנו, או שאינן מדורגות כלל;
75%

{{ח:תת|(ה)}} במכשיר הפיננסי תעודות התחייבות הנסחרות בישראל או מחוץ לישראל, הניתנות להמרה למניות הנכללות במדד ת״א–25;
25%

{{ח:תת|(ו)}} תעודות התחייבות הנסחרות בישראל או מחוץ לישראל, הניתנות להמרה למניות הנכללות במדד ת״א–75;
40%

{{ח:תת|(ז)}} תעודות התחייבות הנסחרות בישראל או מחוץ לישראל, הניתנות להמרה למניות ת״א יתר–מאגר;
75%

{{ח:תת|(ח)}} תעודות התחייבות הנסחרות מחוץ לישראל שאינן ניתנות להמרה, שדירגו S&P או Fitch בדירוג AA-‎ ומעלה, או שדירגה Moody's בדירוג Aa3 ומעלה, או שדירגה Best בדירוג aa-‎ ומעלה;
30%

{{ח:תת|(ט)}} תעודות התחייבות הנסחרות מחוץ לישראל שאינן ניתנות להמרה, שדירגו S&P או Fitch בדירוג BBB עד A+‎ ועד בכלל, או שדירגה Moody's בדירוג Baa3 עד A1 ועד בכלל, או שדירגה Best בדירוג bbb-‎ עד a+‎ ועד בכלל;
45%

(2) ניירות ערך מסחריים –

{{ח:תת|(א)}} ניירות ערך מסחריים שדירגה מעלות בדירוג 2-A ומעלה, או שדירגה מידרוג בדירוג 2-P ומעלה;
10%

{{ח:תת|(ב)}} ניירות ערך מסחריים שדירגה מעלות בדירוג הנמוך מ־2-A, או שלא דורגו כלל, או שדירגה מידרוג בדירוג הנמוך מ־2-P או שלא דורגו כלל;
20%

(3) מניות –

{{ח:תת|(א)}} מניות הנכללות במדד ת״א–25
25%

{{ח:תת|(ב)}} מניות הנכללות במדד ת״א–75
40%

{{ח:תת|(ג)}} מניות הנכללות במדד ת״א יתר–מאגר
75%

{{ח:תת|(ד)}} מניות אחרות הנסחרות בבורסה מוכרת מחוץ לישראל, הכלולות במדדים מוכרים בבורסות מחוץ לישראל, שמחירן, לכל הפחות, 1 דולר (ארצות הברית) או מחיר הנקוב במטבע אחר, שהוא שווה ערך ל־1 דולר (ארצות הברית) לכל הפחות, ולמעט מניות כאמור שהמסחר בהן הושעה;
30%

{{ח:תת|(ה)}} מניות הנסחרות מחוץ לישראל, הנכללות במדד S&P 500, שמחירן לכל הפחות, 1 דולר (ארצות הברית) או מחיר הנקוב במטבע אחר, שהוא שווה ערך ל־1 דולר (ארצות הברית) לכל הפחות, ולמעט מניות כאמור שהמסחר בהן הושעה;
45%

{{ח:תת|(ו)}} מניות הנסחרות מחוץ לישראל הנכללות במדד Russell 1000, שמחירן, לכל הפחות, 1 דולר (ארצות הברית) או מחיר הנקוב במטבע אחר, שהוא שווה ערך ל־1 דולר (ארצות הברית) לכל הפחות, ולמעט מניות כאמור שהמסחר בהן הושעה;
80%

(4) נכסים נגזרים הנסחרים בבורסה בישראל –

{{ח:תת}} CALL1 (אופציות רכישה שמחיר המימוש שלהן 1 שקלים חדשים בלבד);
35%

(5) תעודות סל –

{{ח:תת|(א)}} תעודות סל הניתנות להמרה במניות הנכללות במדד ת״א–25 או המקנות למחזיק בהן זכות לקבל תמורתן את המחיר של מדד ת״א–25, שדירגה מעלות בדירוג AA-‎ ומעלה או שדירגה מידרוג בדירוג Aa3 ומעלה;
30%

{{ח:תת|(ב)}} תעודות סל הניתנות להמרה במניות הנכללות במדד ת״א–100 או המקנות למחזיק בהן זכות לקבל תמורתן את המחיר של מדד ת״א–100, שדירגה מעלות בדירוג AA-‎ ומעלה, או שדירגה מידרוג בדירוג Aa3 ומעלה;
40%

{{ח:תת|(ג)}} תעודות סל הניתנות להמרה במניות הנכללות במדד ת״א–75 או המקנות למחזיק בהן זכות לקבל תמורתן את המחיר של מדד ת״א–75, שדירגה מעלות בדירוג AA-‎ ומעלה, או שדירגה מידרוג בדירוג Aa3 ומעלה;
45%

{{ח:תת|(ד)}} תעודות סל הניתנות להמרה במניות הנכללות במדד ת״א יתר–מאגר, או המקנות למחזיק בהן זכות לקבל תמורתן את המחיר של מדד ת״א יתר–מאגר, שדירגה מעלות בדירוג AA-‎ ומעלה, או שדירגה מידרוג בדירוג Aa3 ומעלה;
80%

{{ח:תת|(ה)}} במכשיר הפיננסי תעודות סל הניתנות להמרה במניות הנכללות במדדים מוכרים בבורסות מחוץ לישראל או המקנות למחזיק בהן זכות לקבל תמורתן את מחיר המדדים כאמור, שדירגו S&P או Fitch או מעלות בדירוג AA ומעלה, או שדירגו Moody's או מידרוג בדירוג של Aa3 ומעלה, או שדירגה Best בדירוג של aa-‎ ומעלה;
35%

{{ח:תת|(ו)}} תעודות סל על מניות הנסחרות מחוץ לישראל, הנכללות במדד 500 S&P, שדירגו S&P או Fitch או מעלות, בדירוג של AA-‎ ומעלה, או שדירגו Moody's או מידרוג בדירוג של Aa3 ומעלה, או שדירגה Best בדירוג של aa-‎ ומעלה;
50%

{{ח:תת|(ז)}} תעודות סל על מניות הנסחרות מחוץ לישראל, הנכללות במדד Russell 1000, שדירגו S&P או Fitch או מעלות, בדירוג של AA-‎ ומעלה, או שדירגו Moody's או מידרוג בדירוג של Aa3 ומעלה, או שדירגה Best בדירוג של aa-‎ ומעלה;
85%

{{ח:תת|(ח)}} תעודות סל הניתנות להמרה לתעודות התחייבות שמנפיקה מדינת ישראל או ממשלת ארצות הברית, או ממשלה של מדינה שדירוג האשראי שלה לטווח ארוך לפי S&P ולפי Fitch הוא AAA, או שדירוג האשראי שלה לפי Moody's הוא Aaa, ושתעודות הסל כאמור שדירגו S&P או Fitch או מעלות בדירוג של AA-‎ ומעלה, או שדירגו Moody's או מידרוג בדירוג של Aa3 ומעלה, או שדירגה Best בדירוג של aa-‎ ומעלה;
8% בתוספת 1% מוכפל במספר השנים לפדיון, מעוגל כלפי מעלה למספר השלם הקרוב; לעניין זה, ”מספר השנים לפדיון“ – התקופה לפדיון של תעודת ההתחייבות הנכללת בסל תעודות ההתחייבות, אשר מגיעה לפדיון בטווח הרחוק ביותר מבין תעודות ההתחייבות הנכללות בסל תעודות ההתחייבות; לא הוגדרה התקופה לפדיון של תעודות ההתחייבות הנכללות בסל תעודות בתנאי ההתחייבות, תעודות הסל, יהיה שיעור הסיכון הגלום בתעודת הסל – 25%

{{ח:תת|(ט)}} במכשיר הפיננסי תעודות סל הניתנות להמרה לתעודות התחייבות קונצרניות, שאינן ניתנות להמרה, הנסחרות בישראל, שדירוגן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 7 פרט 1|בפרט {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}(ב) לתוספת זו}}, או שניתן לקבל תמורתן את מחירי המדדים שבהם הן נכללות, ושדירגה מעלות בדירוג AA-‎ ומעלה, או שדירגה מידרוג בדירוג Aa3 ומעלה;
30%

{{ח:תת|(י)}} תעודות סל הניתנות להמרה לתעודות התחייבות קונצרניות, שאינן ניתנות להמרה, הנסחרות בישראל, שדירוגן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 7 פרט 1|בפרט {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}(ג) לתוספת זו}}, או שניתן לקבל תמורתן את מחירי המדדים שבהם הן נכללות, שדירגה מעלות בדירוג AA-‎ ומעלה, או שדירגה מידרוג בדירוג Aa3 ומעלה;
45%

{{ח:תת|(יא)}} תעודות סל הניתנות להמרה לתעודות התחייבות קונצרניות, שאינן ניתנות להמרה, שמנפיקות חברות שמניותיהן נכללות במדד ת״א–100, או במדד ת״א יתר־מאגר, שדירוגן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 7 פרט 1|בפרט {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}(ד) לתוספת זו}}, שדירגה מעלות בדירוג AA-‎ ומעלה, או שדירגה מידרוג בדירוג Aa3 ומעלה;
80%

{{ח:תת|(יב)}} תעודות סל הניתנות להמרה לדולר ארצות הברית, לאירו, לדולר קנדי, לפרנק שוויצרי, ללירה שטרלינג או ליין יפני, או המקנות למחזיק בהן זכות לקבל תמורתן את מחיר המטבע האמור, שדרגה מעלות בדירוג AA-‎ ומעלה, או שדרגה מידרוג בדירוג Aa3 ומעלה;
20%

{{ח:תת|(יג)}} תעודות סל הניתנות להמרה למטבע חוץ אחר, או המקנות למחזיק בהן זכות לקבל תמורתן את מחיר מטבע החוץ האמור, שדירגה מעלות בדירוג AA-‎ ומעלה, או שדירגה מידרוג בדירוג Aa3 ומעלה;
50%

(6) קרן אינדקס נסחרת (ETF) –

{{ח:תת|(א)}} קרן אינדקס נסחרת על תעודות התחייבות שאינן ניתנות להמרה, הנסחרות מחוץ לישראל, שדירגו S&P או Fitch בדירוג AA-‎ ומעלה או שדירגה Moody's בדירוג Aa3 ומעלה, או שדירגה Best בדירוג aa-‎ ומעלה;
30%

{{ח:תת|(ב)}} במכשיר הפיננסי קרן אינדקס נסחרת על תעודות התחייבות שאינן ניתנות להמרה, הנסחרות מחוץ לישראל, שדירגו S&P או Fitch בדירוג BBB עד A+‎, או שדירגה Moody's בדירוג Baa3 ומעלה, או שדירגה Best בדירוג bbb עד a+‎;
45%

{{ח:תת|(ג)}} קרן אינדקס נסחרת על מניות הנסחרות מחוץ לישראל הנכללות במדדים מוכרים בבורסות מחוץ לישראל;
30%

{{ח:תת|(ד)}} קרן אינדקס נסחרת על מניות הנסחרות מחוץ לישראל הנכללות במדד S&P 500;
45%

{{ח:תת|(ה)}} קרן אינדקס נסחרת על מניות הנסחרות מחוץ לישראל הנכללות במדד Russell 1000;
80%

(7) קרנות נאמנות –

{{ח:תת|(א)}} יחידות של קרנות נאמנות שלפי מדיניות ההשקעות שלהן כל נכסיהן מושקעים בפיקדונות, במק״מ ובתעודות התחייבות שקליות לא צמודות שמנפיקה מדינת ישראל, המגיעות לפדיון בטווח של עד שנתיים, ושאינן משקיעות במניות או בנגזרים;
4%

{{ח:תת|(ב)}} קרן כספית;
10%

{{ח:תת|(ג)}} יחידות של קרנות נאמנות שלפי מדיניות ההשקעות שלהן כל נכסיהן מושקעים בפיקדונות, במק״מ ובתעודות התחייבות כאמור בפרט {{ח:פנימי|תוספת 7|{{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}(א) לתוספת זו}}, ושאינן משקיעות במניות או בנגזרים;
15%

{{ח:תת|(ד)}} יחידות של קרנות נאמנות, שלפי מדיניות ההשקעות שלהן, כל נכסיהן מושקעים במניות הנכללות במדד ת״א–25, בפיקדונות בנקאיים ובתעודות התחייבות כאמור {{ח:פנימי|תוספת 7 פרט 1|בפרט {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}(א) לתוספת זו}}, ושדרגת החשיפה שלהן למניות לפי {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום), התשס״ח–2007}} (להלן – תקנות השקעות משותפות סיווג), היא 1;
20%

{{ח:תת|(ה)}} יחידות של קרנות נאמנות, שלפי מדיניות ההשקעות שלהן, כל נכסיהן מושקעים במניות הנכללות במדד ת״א–25, בפיקדונות בנקאיים, ובתעודות התחייבות כאמור {{ח:פנימי|תוספת 7 פרט 1|בפרט {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}(א) לתוספת זו}}, ושדרגת החשיפה שלהן למניות לפי {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)|תקנות השקעות משותפות סיווג}} היא 2 או 3;
25%

{{ח:תת|(ו)}} במכשיר הפיננסי יחידות של קרנות נאמנות, שלפי מדיניות ההשקעות שלהן, כל נכסיהן מושקעים במניות הנכללות במדד ת״א–25, בפיקדונות בנקאיים ובתעודות התחייבות כאמור {{ח:פנימי|תוספת 7 פרט 1|בפרט {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}(א) לתוספת זו}}, ושדרגת החשיפה שלהן למניות לפי {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)|תקנות השקעות משותפות סיווג}} היא 4;
35%

{{ח:תת|(ז)}} יחידות של קרנות נאמנות, שלפי מדיניות ההשקעות שלהן, כל נכסיהן מושקעים במניות הנכללות במדד ת״א–100, בפיקדונות בנקאיים ובתעודות התחייבות כאמור {{ח:פנימי|תוספת 7 פרט 1|בפרט {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}(א) לתוספת זו}}, ושדרגת החשיפה שלהן למניות לפי {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)|תקנות השקעות משותפות סיווג}} היא 1;
35%

{{ח:תת|(ח)}} יחידות של קרנות נאמנות, שלפי מדיניות ההשקעות שלהן, כל נכסיהן מושקעים במניות הנכללות במדד ת״א–100, בפיקדונות בנקאיים ובתעודות התחייבות כאמור {{ח:פנימי|תוספת 7 פרט 1|בפרט {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}(א) לתוספת זו}}, ושדרגת החשיפה שלהן למניות לפי {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)|תקנות השקעות משותפות סיווג}} היא 2 או 3;
40%

{{ח:תת|(ט)}} יחידות של קרנות נאמנות, שלפי מדיניות ההשקעות שלהן, כל נכסיהן מושקעים במניות הנכללות במדד ת״א–100, בפיקדונות בנקאיים ובתעודות התחייבות כאמור {{ח:פנימי|תוספת 7 פרט 1|בפרט {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}(א) לתוספת זו}}, ושדרגת החשיפה שלהן למניות לפי {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)|תקנות השקעות משותפות סיווג}} היא 4;
50%

{{ח:תת|(י)}} יחידות של קרנות נאמנות, שדרגת החשיפה שלהן למניות, לפי {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)|תקנות השקעות משותפות סיווג}} היא 0, ושאין חובת גילוי בשם קרן הנאמנות, בדבר חשיפה אפשרית לאיגרות חוב שאינן מדורגות בדירוג השקעה כנדרש בהוראת רשות ניירות ערך שפורסמה מכוח {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 97|סעיף 97(ב) לחוק הקרנות}};
40%

{{ח:תת|(יא)}} יחידות של קרנות נאמנות, שדרגת החשיפה שלהן למניות, לפי {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)|תקנות השקעות משותפות סיווג}} היא 1, ושאין חובת גילוי בשם קרן הנאמנות בדבר חשיפה אפשרית לאיגרות חוב שאינן מדורגות בדירוג השקעה כנדרש בהוראת רשות ניירות ערך שפורסמה מכוח {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 97|סעיף 97(ב) לחוק הקרנות}};
50%

{{ח:תת|(יב)}} במכשיר הפיננסי יחידות של קרנות נאמנות, שדרגת החשיפה שלהן למניות, לפי {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)|תקנות השקעות משותפות סיווג}} היא 2 או 3, ושאין חובת גילוי בשם קרן הנאמנות בדבר חשיפה אפשרית לאיגרות חוב שאינן מדורגות בדירוג השקעה כנדרש בהוראת רשות ניירות ערך שפורסמה מכוח {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 97|סעיף 97(ב) לחוק הקרנות}};
75%

{{ח:תת|(יג)}} יחידות של קרנות נאמנות, שדרגת החשיפה שלהן למניות, לפי {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)|תקנות השקעות משותפות סיווג}} היא 4, ושאין חובת גילוי בשם קרן הנאמנות בדבר חשיפה אפשרית לאיגרות חוב שאינן מדורגות בדירוג השקעה כנדרש בהוראת רשות ניירות ערך שפורסמה מכוח {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 97|סעיף 97(ב) לחוק הקרנות}};
85%

(8) מזומן ושווי מזומן –

{{ח:תת|(א)}} פיקדונות בנקאיים קצרי מועד בשקלים חדשים, תעודות פיקדון סחירות בשקלים חדשים ויתרת זכות בחשבונות עובר ושב בשקלים חדשים;
0%

{{ח:תת|(ב)}} פיקדונות בנקאיים קצרי מועד במטבע חוץ מסוג דולר ארצות הברית, אירו, דולר קנדי, פרנק שוויצרי, לירה שטרלינג או ין יפני;
10%

{{ח:תת|(ג)}} פיקדונות בנקאיים קצרי מועד במטבע חוץ מסוג אחר;
40%.

{{ח:חתימות|ג׳ בחשוון התשע״ה (27 באוקטובר 2014)}}
* '''יאיר לפיד'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]