חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן, התשפ״ב–2021}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2165280}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ב, 171|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 193|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: טבעות חיוב ושערים}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: קביעת סכום המס ושעות הגודש}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: סכום החיוב במס}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: ועדת יישום}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: החברה הממונה}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: מערכת הגבייה והמידע בה}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: ערר ואכיפת תשלום}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רכב“ – הבעל הרשום ברישיון הרכב במועד הנסיעה שבשלה נוצר חיוב במס, אלא אם כן הוכיח שהרכב נגנב ממנו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הודעת חיוב“ – כמשמעותה לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת יישום“ – כמשמעותה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החברה הממונה“ – כמשמעותה לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייב“ – בעל רכב החב בתשלום מס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טבעת חיוב“ – כמשמעותה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום עסקים“ – יום מימי השבוע, למעט כל אלה: יום שישי, יום מנוחה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א(א) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, וערב יום מנוחה כאמור, חול המועד ויום שבתון שנקבע בחיקוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כביש“ – כהגדרתו לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|פקודת התעבורה}}, לרבות שולי הדרך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוקד הגודש“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל רשות המסים“ – המנהל כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס“ – מס גודש כמשמעותו לפי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת הגבייה“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל פרטי“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום החיוב היומי המרבי“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב מנועי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|בפקודת התעבורה}}, המצוי בנסיעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב ביטחון“ – כהגדרתו לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|פקודת התעבורה}}, המשמש בפעילות מבצעית או ביטחונית בלבד, גם כשאינו מפיץ בפנס מיוחד אור מהבהב או משמיע אות אזעקה בסירנה, אשר נרשם טרם מועד החיוב במס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שעות הגודש“ – טווח שעות הנסיעה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור א׳ לתוספת השנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שער“ – מעבר ובו מצלמה שבאמצעותה תתועד חציית רכב את גבול טבעת החיוב, וכל מיתקן אחר שיוקם לשם הצבתה והפעלתה וכן כל חיבור נלווה אליה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שר התחבורה“ – שר התחבורה והבטיחות בדרכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השרים“ – שר האוצר ושר התחבורה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: כללי}}

{{ח:סעיף|2|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה היא להפחית את גודש התנועה בכבישים, כדי לצמצם את העלות המשקית הגבוהה ואת הפגיעה באיכות החיים ובאיכות הסביבה שכרוכות בו, באמצעות הטלת מס ייעודי בעד כניסה ברכב לאזור גוש דן ויציאה ממנו, בשעות הגודש בימי עסקים.

{{ח:סעיף|3|הטלת מס גודש}}
{{ח:תת|(א)}} חצה רכב מנועי את אחד מגבולות טבעות החיוב בשעות הגודש ביום עסקים, דרך אחד השערים, יחויב בעל הרכב במס לפי הוראות חוק זה, באופן מצטבר ועד לסכום החיוב היומי המרבי; המס ייגבה בידי רשות המסים, לרבות באמצעות החברה הממונה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), חציית שערים סמוכים בכיוונים מנוגדים, כפי שיקבע שר האוצר, בשעות הגודש, בתוך פרק זמן של 30 דקות לא תחויב במס, ובלבד שלא נקבע {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} לגבי סוג הרכב כי מגבלת סכום החיוב היומי המרבי לא תחול לגביו.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: טבעות חיוב ושערים}}

{{ח:סעיף|4|טבעות חיוב}}
{{ח:ת}} טבעות החיוב יהיו שלושה תחומים טבעתיים באזור גוש דן, שגבולותיהם מסומנים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, בהתאם למידת קרבתם אל מרכז העיר תל־אביב–יפו: טבעת חיוב פנימית, טבעת חיוב אמצעית וטבעת חיוב חיצונית.

{{ח:סעיף|5|שינוי גבול טבעות החיוב}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר, לאחר התייעצות עם שר התחבורה ועם ועדת היישום ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} גבול של טבעת חיוב, בכפוף להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} גבול טבעת החיוב הפנימית – יהיה רציף, ככל הניתן על גבי כבישים, ויכלול את מוקד הגודש שיקבע שר האוצר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}};
{{ח:תתת|(2)}} גבול טבעת החיוב האמצעית – יהיה רציף, ככל הניתן על גבי כבישים ראשיים, ומרחקו בקו אווירי מהנקודה הקרובה ביותר על גבי הטבעת הפנימית לא יחרוג מטווח של בין 2 ל־7 קילומטרים;
{{ח:תתת|(3)}} גבול טבעת החיוב החיצונית – יהיה רציף, ככל הניתן על גבי כבישים ראשיים, ומרחקו בקו אווירי מהנקודה הקרובה ביותר על גבי הטבעת הפנימית לא יחרוג מטווח של בין 5 ל־13 קילומטרים.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”כביש ראשי“ – כביש שיש בו שני נתיבים לפחות.

{{ח:סעיף|6|מוקד הגודש}}
{{ח:תת|(א)}} מוקד הגודש ייקבע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(א)(1)}} כאזור שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} האזור מוכל ברובו בגבולות גלעין מטרופולין תל־אביב, כמשמעותו בהודעת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תתת|(2)}} האזור כולל שטח רציף של 8 קילומטר מרובע לפחות שבו מספר מקומות העבודה עולה על 15,000 לקילומטר מרובע;
{{ח:תתת|(3)}} האזור כולל 20% לפחות ממספר מקומות העבודה באזור טבעות החיוב.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הודעת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה“ – הודעת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה המגדירה את המטרופולינים בישראל בעקבות מפקד האוכלוסין של שנת 2008, שפורסמה באתר האינטרנט של הלשכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מספר מקומות העבודה“ – בהתאם לנתוני הודעת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, כפי שמתעדכנים מעת לעת.

{{ח:סעיף|7|השערים}}
{{ח:ת}} לשם חיוב במס לפי הוראות חוק זה, יוצבו על תוואי גבולות טבעות החיוב שערים שיתעדו את נסיעת כלי הרכב החוצים את גבולות טבעות החיוב.

{{ח:סעיף|8|מיקומי השערים}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר, לאחר התייעצות עם שר התחבורה, יקבע, בצו, על גבי גבולות טבעות החיוב המסומנים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, את המקומות שבהם יוצבו השערים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שר האוצר, לאחר התייעצות עם שר התחבורה, רשאי, מטעמים תפעוליים בלבד, לקבוע מיקום שער בסטייה מגבול טבעת החיוב, ובלבד שמיקום השער לא ירחק מ־700 מטרים בקו אווירי מהנקודה הקרובה ביותר על תוואי טבעת החיוב שאת חצייתה הוא נועד לתעד.

{{ח:סעיף|9|פטור בשל חציית שערים}}
{{ח:ת}} שר האוצר, לאחר התייעצות עם שר התחבורה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, יקבע, בצו, רשימה של קבוצות שערים שחצייתם, בתוך פרק זמן נתון שיקבע, בשעות הגודש, לא תחויב במס או שתחויב רק בעד חציית חלקם.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: קביעת סכום המס ושעות הגודש}}

{{ח:סעיף|10|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מהירות נסיעה ממוצעת“ – מהירות נסיעתם הממוצעת של כלי רכב בשעות הגודש, כפי שתימדד מיום 1 ביוני בשנה מסוימת עד יום 31 במאי בשנה שאחריה, בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שינוי במהירות הנסיעה הממוצעת“ – השינוי שחל במהירות הנסיעה הממוצעת בשנת הבדיקה לעומת מהירות הנסיעה הממוצעת בשנת הבסיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת הבדיקה“ – השנה שהסתיימה ביום 31 במאי שקדם למועד פרסום מדדי המהירות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת הבסיס“ – השנה שהסתיימה ביום 31 במאי שקדם ליום הקובע כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 56|בסעיף 56(ב)}}.

{{ח:סעיף|11|סכום המס ושעות הגודש}}
{{ח:ת}} סכום המס יהיה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור ד׳ שבתוספת השנייה}}, בהתאם לשעות הגודש כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור א׳ שלצידו}}, לכיוון הנסיעה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור ב׳ שלצידו}} ולטבעת החיוב שגבולה נחצה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור ג׳ שלצידו}}.

{{ח:סעיף|12|תיקון סכומי המס ושעות הגודש}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, יתקן עד יום 1 באוקטובר של כל שנה את {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}}, לעניין שינוי סכומי המס בהתאם לשינוי במהירות הנסיעה הממוצעת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2030):}} על אף האמור בסעיף קטן (א) {{ח:פנימי|סעיף 13|ובסעיף 13}}, מצא שר האוצר כי מתקיימים שיקולים כלכליים או תחבורתיים, רשאי הוא, בהתייעצות עם שר התחבורה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לתקן את {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}} ולשנות את שעות הגודש או את סכומי המס הקבועים בה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) {{ח:פנימי|סעיף 13|ובסעיף 13}}, עלו סכומי המס חמש פעמים ברציפות למעט אם עלו בשל הצמדה למדד לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}, לא יועלו שוב; שר האוצר יבצע בחינה של הוראות חוק זה, ובכלל זה של הפטורים לפיו, וידווח על מסקנותיו לוועדת הכספים של הכנסת; במסקנותיו יכלול השר הצעת מודל חדש ויצרף אליהן נתונים הנוגעים לעניין.
{{ח:תת|(ד)}} צו כאמור בסעיף קטן (א) ייכנס לתוקפו ביום 1 בינואר של השנה העוקבת.
{{ח:תת|(ה)}} מנהל רשות המסים יפרסם באתר האינטרנט של רשות המסים את שעות הגודש וסכומי המס כפי שתוקנו כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), וכן את עדכונם בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}.

{{ח:סעיף|13|שינוי סכומי המס בהתאם לשינוי מהירות הנסיעה הממוצעת}}
{{ח:ת}} סכומי המס ישתנו, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, בשיעורים שלהלן בהתאם לשינוי במהירות הנסיעה הממוצעת המפורט לצידם:
{{ח:תת|(1)}} הייתה המהירות הממוצעת בשנת הבדיקה נמוכה ב־5 קמ״ש לכל היותר מהמהירות הממוצעת בשנת הבסיס – יעלו סכומי המס בשיעור של 7.5%;
{{ח:תת|(2)}} הייתה המהירות הממוצעת בשנת הבדיקה נמוכה ביותר מ־5 קמ״ש מהמהירות הממוצעת בשנת הבסיס – יעלו סכומי המס בשיעור של 15%;
{{ח:תת|(3)}} הייתה המהירות הממוצעת בשנת הבדיקה גבוהה ב־5 קמ״ש לכל היותר מהמהירות הממוצעת בשנת הבסיס – יעלו סכומי המס בשיעור של 7.5%;
{{ח:תת|(4)}} הייתה המהירות הממוצעת בשנת הבדיקה גבוהה ביותר מ־5 קמ״ש ולא יותר מ־10 קמ״ש לעומת המהירות הממוצעת בשנת הבסיס – לא יחול שינוי בסכומי המס;
{{ח:תת|(5)}} הייתה המהירות הממוצעת בשנת הבדיקה גבוהה ביותר מ־10 קמ״ש ולא יותר מ־15 קמ״ש לעומת המהירות הממוצעת בשנת הבסיס – יופחתו סכומי המס בשיעור 7.5%;
{{ח:תת|(6)}} הייתה המהירות הממוצעת בשנת הבדיקה גבוהה ביותר מ־15 קמ״ש לעומת המהירות הממוצעת בשנת הבסיס – יופחתו סכומי המס בשיעור 15%.

{{ח:סעיף|14|מדידת מהירות הנסיעה הממוצעת}}
{{ח:תת|(א)}} הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה תפרסם אחת לשנה, עד יום 1 בספטמבר, את מדדי מהירות הנסיעה הממוצעת שהפקתם נדרשת לפי הוראות חוק זה (בסעיף זה – מדדי המהירות), כפי שנמדדו בתקופה שמיום 1 ביוני עד יום 31 במאי שקדמה למועד הפרסום, בהתאם לשיטת המדידה שיקבע הסטטיסטיקן הלאומי וכפי שיעדכנה מעת לעת.
{{ח:תת|(ב)}} לשם קיום הוראות סעיף קטן (א), הסטטיסטיקן הלאומי יקבע את שיטת המדידה, ובעניינים הנוגעים לתחום התחבורה – לאחר התייעצות עם המפקח על התעבורה במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, ובין היתר הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סוג ומספר האמצעים הטכנולוגיים שישמשו להפקת מדדי המהירות;
{{ח:תתת|(2)}} מיקומם הגאוגרפי של האמצעים הטכנולוגיים שישמשו להפקת מדדי המהירות;
{{ח:תתת|(3)}} סוג ומבנה של הנתונים הדרושים לשם קביעת מדדי המהירות;
{{ח:תתת|(4)}} ניתוח ממוצעי המהירות.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הוראות כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) יבטיחו כי הפקת מדדי המהירות –
{{ח:תתתת|(א)}} לא תהיה כרוכה בזיהוי כלי רכב מסוימים, אלא אם כן מדובר באמצעי טכנולוגי שהותקן בכלי רכב בהסכמה כאמור בסעיף זה;
{{ח:תתתת|(ב)}} לא תאפשר את זיהוי הנוסעים בכלי רכב או עוברי דרך אחרים, ואת איתור מיקומו של כלי רכב מזוהה שלא בעת חציית טבעת חיוב;
{{ח:תתתת|(ג)}} תיעשה באופן שמצמצם העברת נתונים בין גורמים שונים ואת משך שמירתם.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37}}, הסטטיסטיקן הלאומי רשאי להשתמש בנתונים שהועברו לו לפי סעיף זה לביצוע פעולות סטטיסטיות, ובלבד שנתונים הניתנים לזיהוי לא יישמרו לפרק זמן העולה על הנדרש לביצוע תפקידיו לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ד)}} נתונים הדרושים ליישום סעיפים קטנים (א) ו־(ב) יועברו ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה על ידי רשות המסים או משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, באמצעות החברה הממונה.
{{ח:תת|(ה)}} החברה הממונה תתקין ותתפעל את האמצעים הטכנולוגיים שישמשו להפקת מדדי המהירות בהתאם להוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ו)}} רשות המסים או משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, באמצעות החברה הממונה, ימסרו ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אחת לשנה, עד ליום ה־1 ביוני, את הנתונים הדרושים לקביעת מדדי המהירות.
{{ח:תת|(ז)}} בסעיף זה, ”אמצעי טכנולוגי“ – אמצעי למדידת מהירות כלי רכב, ובכלל זה מצלמות, ובלבד שלא יותקן על כלי רכב, למעט אמצעי המותקן על כלי רכב בהסכמה שלא ניתן תמורתה דבר בעל ערך כספי משמעותי, ובמספר כלי רכב שלא יעלה על הנדרש לשם מילוי תפקידה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|15|הצמדה למדד}}
{{ח:תת|(א)}} סכומי המס יעודכנו לפי שיעור השינוי של המדד החדש לעומת המדד הבסיסי.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – השכר הממוצע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני היום הקובע כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 56|בסעיף 56(ב)}}.
{{ח:תת|(ג)}} סכום שעודכן כאמור בסעיף זה יעוגל לחצי השקל החדש הקרוב וסכום של 25 אגורות או 75 אגורות יעוגלו כלפי מטה.
{{ח:תת|(ד)}} עדכון הסכום כאמור בסעיף קטן (א) ייעשה על בסיס הסכום שנקבע ליום העדכון הקודם, לפני שעוגל לפי סעיף קטן (ג).

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: סכום החיוב במס}}

{{ח:סעיף|16|סכום החיוב היומי המרבי}}
{{ח:ת}} החיוב במס החל על חייב לפי הוראות חוק זה יחול באופן מצטבר, אולם סכום החיוב היומי המרבי במס לא יעלה על סך סכומי החיוב במס החלים על חייב, בשל שתי נסיעות אלה:
{{ח:תת|(1)}} נסיעה מגבול הטבעת החיצונית לכיוון מוקד הגודש, בשעות הגודש כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 1|בפרט 1 לתוספת השנייה}}, אשר בה נחצה פעם אחת בלבד כל אחד מגבולות טבעות החיוב;
{{ח:תת|(2)}} נסיעה ממוקד הגודש לכיוון גבול הטבעת החיצונית, בשעות הגודש כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3|בפרט 3 לתוספת השנייה}}, אשר בה נחצה פעם אחת בלבד כל אחד מגבולות טבעות החיוב.

{{ח:סעיף|17|חיוב מס שונה לרכב מסוג מסוים}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11}}, רכב מסוג המנוי {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} יחויב במס, לפי הוראת חוק זה, בהתאם לקבוע לצידו {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|18|פטור מחיוב במס לרכב מסוג מסוים ולרכב רב־תפוסה}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר, לאחר התייעצות עם שר התחבורה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, יהיה רשאי, בצו המתקן את {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}}, לפטור מתשלום מס, כולו או חלקו, סוג רכב שיקבע.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא יפטור השר מתשלום מס רכב רב־תפוסה, אלא לאחר שיוסדר בדין אמצעי המאפשר למנות את מספר הנוסעים ברכב; לעניין זה, ”רכב רב־תפוסה“ – רכב שנוסעים בו לכל הפחות מספר אנשים כפי שיקבע שר האוצר בהסכמת שר התחבורה.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: ועדת יישום}}

{{ח:סעיף|19|הקמת ועדת}}
{{ח:ת}} היישום תוקם ועדת יישום אשר תמלא את התפקידים שנקבעו לה לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|20|הרכב ועדת היישום}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה תהיה בת ארבעה חברים, והם:
{{ח:תתת|(1)}} הממונה על התקציבים במשרד האוצר, או עובד אגף התקציבים במשרד האוצר שהוא ימנה, והוא יהיה יושב הראש;
{{ח:תתת|(2)}} המנהל הכללי של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים או עובד המשרד שהוא ימנה;
{{ח:תתת|(3)}} עובד רשות המסים שימנה מנהל רשות המסים;
{{ח:תתת|(4)}} עובד הרשות הארצית לתחבורה ציבורית שבמשרד התחבורה והבטיחות בדרכים שימנה שר התחבורה.
{{ח:תת|(ב)}} נציג החברה הממונה ישמש משקיף בוועדה.

{{ח:סעיף|21|תפקידי ועדת היישום}}
{{ח:ת}} תפקידי ועדת היישום יהיו אלה:
{{ח:תת|(1)}} לייעץ לשרים בדבר שינוי גבול טבעות החיוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}};
{{ח:תת|(2)}} לייעץ לשרים בדבר דחיית היום הקובע לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56(ג)}};
{{ח:תת|(3)}} לבחון נתונים בדבר השפעות המס ולייעץ לשרים, לפי הצורך, על שינויים וצעדים משלימים, לרבות בחינת האפשרות לתשלום לפי מרחק הנסיעה;
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|[ספרור שגוי במקור]:}} לפרסם לציבור, באמצעות מנהל רשות המסים, אחת לשנה לפחות, נתונים בדבר השפעת גביית המס על מהירות הנסיעה הממוצעת כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}}, מספר כלי הרכב העוברים בשערים וכן נתונים בדבר הכנסות המדינה השנתיות מהמס.

{{ח:סעיף|22|סדרי עבודתה ודיוניה של ועדת היישום}}
{{ח:ת}} ועדת היישום תקבע את סדרי עבודתה ודיוניה.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: החברה הממונה}}

{{ח:סעיף|23|מינוי החברה הממונה}}
{{ח:תת|(א)}} השרים, באישור הממשלה, ימנו חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית, כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, אשר תמלא את התפקידים שנקבעו לה לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על מינוי החברה הממונה תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} החברה הממונה תפעל לפי הנחיות מנהל רשות המסים לעניין חוק זה, אולם הנחיות מנהל רשות המסים לעניין תכנון והקמת השערים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24(1)}} ייקבעו לאחר התייעצות עם המנהל הכללי של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.

{{ח:סעיף|24|תפקידי החברה הממונה}}
{{ח:ת}} תפקידי החברה הממונה הם:
{{ח:תת|(1)}} תכנון, הקמה, תפעול ואחזקה של אמצעים הנדרשים לגביית המס, לרבות של מערך השערים; לעניין זה, ”מערך שערים“ – כלל השערים הפרוסים לאורך שלוש טבעות החיוב, לרבות כל שילוט, מצלמה, תמרור או מיתקן אחר שיוקם לשם תפעול המערך וכן כל חיבור נלווה אליהם;
{{ח:תת|(2)}} תכנון, הקמה, תפעול ואחזקה של מערכת הגבייה בעבור רשות המסים, לרבות הפקה ומסירה של הודעות חיוב לפי חוק זה;
{{ח:תת|(3)}} תכנון, הקמה ותפעול של מוקד שירות לקוחות לעניין גביית המס;
{{ח:תת|(4)}} מתן הנחיות למפעילים פרטיים ובקרה על פעילותם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25(ב)}};
{{ח:תת|(5)}} פרסום מידע לציבור בעניין המס; לעניין זה{{ח:הערה|,}} ”מידע“ – למעט ידיעות הנוגעות לענייניו הפרטיים של אדם, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|(6)}} כל תפקיד אחר שיוטל עליה לפי הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|25|התקשרות לשם ביצוע תפקידים}}
{{ח:תת|(א)}} החברה הממונה רשאית להתקשר עם גורמים שונים, ובכלל זה רשויות ממשלתיות, רשויות מקומיות וגורמים פרטיים, לשם ביצוע תפקידיה לפי חוק זה, ובין השאר לשם אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רכישה ותפעול של אמצעים הנדרשים למילוי תפקידי החברה לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(1) עד (3)}};
{{ח:תתת|(2)}} הפקת הודעות חיוב מטעם רשות המסים;
{{ח:תתת|(3)}} הפעלת מוקד שירות לקוחות.
{{ח:תת|(ב)}} התקשרה החברה הממונה לשם ביצוע תפקידה עם גורם פרטי (בחוק זה – מפעיל פרטי), יהיו פעולותיו טכניות באופיין ולא תופקד בידי החברה או בידי המפעיל הפרטי סמכות המצריכה הפעלת שיקול דעת.

{{ח:סעיף|26|התקשרות עם חייב}}
{{ח:תת|(א)}} חייב יהיה רשאי להתקשר בהסכם בכתב עם החברה הממונה שלפיו רשאית החברה לגבות את המס באמצעות חיוב אמצעי תשלום או הרשאה לחיוב, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|בחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}}.
{{ח:תת|(ב)}} אדם יהיה רשאי להתקשר בהסכם בכתב עם החברה הממונה שלפיו יישא בתשלום עבור בעל רכב, דרך קבע או עבור נסיעה מסוימת.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר יקבע בתקנות הוראות לעניין סעיף זה.

{{ח:סעיף|27|סמכות של רשות תמרור מקומית}}
{{ח:תת|(א)}} לשם מילוי תפקידיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(1)}} ולשם מדידת המהירויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ה)}} תהיה לחברה הממונה סמכות של רשות תימרור מקומית, לעניין קביעת הסדר תנועה הנדרש לשם גביית המס בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} החברה הממונה תהיה אחראית להצבתו, התקנתו, הפעלתו, סימונו, רישומו ואחזקתו של כל הסדר תנועה שנקבע בסעיף קטן (א), בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} בעניינים שבהם יש לחברה הממונה סמכות של רשות תמרור מקומית לפי סעיף קטן (א), לא תהיה סמכות מקבילה לכל רשות תימרור מקומית אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”רשות תימרור מקומית“, ו”הסדר תנועה“ – כמשמעותם לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|פקודת התעבורה}}.

{{ח:סעיף|28|אישור רשות מקומית לחברה הממונה}}
{{ח:ת}} רשות מקומית לא תתנה, במישרין או בעקיפין, מתן אישור הנדרש לחברה הממונה לשם ביצוע תפקידיה לפי חוק זה, בעניין שאינו נוגע במישרין לאישור האמור; שר התחבורה יהיה רשאי לקבוע הוראות לעניין קציבת התקופה למתן אישור כאמור.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: מערכת הגבייה והמידע בה}}

{{ח:סעיף|29|מערכת הגבייה}}
{{ח:ת}} רשות המסים תגבה את המס, לרבות על ידי החברה הממונה, באמצעות מערכת המופעלת באופן אלקטרוני או באופן אחר (בחוק זה – מערכת הגבייה).

{{ח:סעיף|30|ניהול מערכת הגבייה ותכנונה}}
{{ח:תת|(א)}} החברה הממונה תנהל את מערכת הגבייה בעבור רשות המסים, בהנחייתה ובפיקוחה.
{{ח:תת|(ב)}} מערכת הגבייה תתוכנן באופן שימנע ככל הניתן את הסיכון לפגיעה בפרטיות החייבים.
{{ח:תת|(ג)}} מערכת הגבייה לא תקושר לכל מאגר מידע אחר אלא במידה הנדרשת ליישום הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|31|הרשאות גישה למערכת הגבייה}}
{{ח:תת|(א)}} רשות המסים תיתן הרשאות גישה למערכת הגבייה לבעל תפקיד בחברה הממונה או במפעיל הפרטי בלבד, בהתאם למדיניות שתגבש, ובאופן שימזער, ככל האפשר, את הסיכון לפגיעה בפרטיותו של החייב, בשים לב לחלופות טכנולוגיות אפשריות למתן הרשאות גישה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} לא תותר גישה למידע במערכת הגבייה אלא למי שקיבל הרשאה כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|32|המידע שמועבר למערכת הגבייה}}
{{ח:ת}} מצלמות השערים יעבירו למערכת הגבייה, ואליה בלבד, את המידע המפורט להלן בנוגע לחצייה של רכב את אחת מטבעות החיוב:
{{ח:תת|(1)}} תאריך החצייה;
{{ח:תת|(2)}} כיוון נסיעת הרכב בעת החצייה;
{{ח:תת|(3)}} שעת החצייה;
{{ח:תת|(4)}} מקום החצייה;
{{ח:תת|(5)}} מספר לוחית הרישוי של הרכב החוצה;
{{ח:תת|(6)}} צילום הרכב החוצה.

{{ח:סעיף|33|הודעת חיוב והמידע הבסיסי}}
{{ח:תת|(א)}} הודעת חיוב בדבר סכום החיוב במס בתקופת החיוב החודשית, תישלח לחייב, ויכול שתישלח באופן מקוון.
{{ח:תת|(ב)}} הודעת החיוב תכיל את מספר הפעמים שרכבו של החייב חצה כל טבעת חיוב, בשעות הגודש, לפי חלוקה של תאריכי החצייה וכיווני נסיעת רכבו בעת החצייה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(1) ו־(2)}} ({{ח:פנימי|פרק ח|בפרק זה}} – המידע הבסיסי).
{{ח:תת|(ג)}} המס ישולם בתוך 45 ימים מיום משלוח הודעת החיוב.

{{ח:סעיף|34|הרשאת גישה למידע המפורט}}
{{ח:ת}} רשות המסים תיתן הרשאת גישה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}}, למידע האמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(3) עד (6)}} ({{ח:פנימי|פרק ח|בפרק זה}} – המידע המפורט) לבעל התפקיד המתאים ברשות המסים, בחברה הממונה או במפעיל הפרטי שאיתו התקשרה החברה הממונה לשם כך, בכל אחד ממקרים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוגש ערר מטעם החייב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 44|בסעיף 44}};
{{ח:תת|(2)}} הוגשה פנייה מטעם החייב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35|בסעיפים 35}} {{ח:פנימי|סעיף 36|או 36}} שטיפול בה מצריך גישה למידע המפורט;
{{ח:תת|(3)}} מקרים אחרים שהשרים רשאים לקבוע בתקנות, באישור ועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:סעיף|35|קבלת מידע מפורט במסגרת פנייה}}
{{ח:תת|(א)}} חייב המבקש לקבל מידע מפורט, יפנה לחברה הממונה או למפעיל הפרטי, לפי העניין, אשר יעבירו אליו בכתב את המידע בתוך 30 ימים מיום הפנייה; ביקש החייב לקבל את המידע המפורט באופן קבוע – יעבירו לו את המידע בהודעות החיוב; חייב לא יחויב בתשלום בעד קבלת מידע מפורט כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה כאמור מטעם החייב תקנה לחברה הממונה או למפעיל הפרטי הרשאת גישה למידע המפורט, ללא הרשאת צפייה.

{{ח:סעיף|36|קבלת מידע מפורט במסגרת בירור}}
{{ח:תת|(א)}} חייב המבקש לערוך בירור בנוגע להודעת חיוב יפנה לחברה הממונה או למפעיל הפרטי, לפי העניין, אשר יקיימו בדיקה לגבי בקשתו ויעבירו אליו בכתב את המידע המפורט הנוגע להודעת החיוב בתוך 30 ימים מיום הפנייה; חייב לא יחויב בתשלום בעד עריכת בירור לגבי הודעת חיוב כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} החברה הממונה או המפעיל הפרטי, לפי העניין, יידעו את החייב כי הטיפול בבקשתו לערוך בירור יהיה כרוך במתן הרשאת גישה למידע המפורט הנוגע להודעת החיוב, הכוללת הרשאת צפייה, של בעל התפקיד המתאים לטיפול בבקשה בחברה הממונה או במפעיל הפרטי.

{{ח:סעיף|37|השימוש במידע שבמערכת הגבייה}}
{{ח:תת|(א)}} המידע שייאסף במערכת הגבייה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32}} ישמש לקביעת החיוב במס ואכיפתו בלבד, ולא ייעשה בו כל שימוש לתכלית אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שימוש במידע שלא לתכלית האמורה באותו סעיף קטן, יתאפשר בכפוף לכך שהמידע עובד כך שלא יהווה מידע מזוהה ובכפוף לאחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נעשה שימוש במידע באופן מצטבר לגבי יותר מ־500 כלי רכב ({{ח:פנימי|פרק ח|בפרק זה}} – מידע מותמם);
{{ח:תתת|(2)}} השימוש במידע נעשה על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לאחר שהועבר אליה לשם מילוי תפקידה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הסטטיסטיקה|פקודת הסטטיסטיקה [נוסח חדש], התשל״ב–1972}}.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מידע מזוהה“ – מידע הכולל פרט מזהה של חייב, או מידע שפרטים מזהים של חייב הופרדו ממנו אך ניתן במאמץ סביר לזהות את החייב שאליו מתייחס המידע;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פרט מזהה“ – שם פרטי, שם משפחה, מספר זהות, מספר רישוי של כלי רכב וכל מידע אחר שיש בו כדי להביא, במישרין או בעקיפין, לזיהוי חייב מסוים.

{{ח:סעיף|38|הוראות הגנת הפרטיות לעניין צילומי רכב ומצלמות}}
{{ח:תת|(א)}} צילומי רכבים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(6)}} לא יהיו ניתנים לצפייה ולא יישמרו, אלא באופן שלא יאפשר את זיהוי הנוסעים ברכב המצולם או עוברי דרך אחרים.
{{ח:תת|(ב)}} שמירת הצילומים והמידע שיופק מהם תיעשה בדרך שתבטיח הגנה מפני שימוש לא מורשה במידע המופיע בצילומים, שיבושו, חשיפתו או העתקתו בלא רשות כדין.
{{ח:תת|(ג)}} תפעול המצלמות, שמירת המידע המתועד בצילומים והפקת הצילומים והודעות החיוב לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} ייעשו באופן שימזער את הפגיעה בפרטיות ואת סיכוני אבטחת המידע.

{{ח:סעיף|39|מחיקת מידע מהמצלמות}}
{{ח:ת}} בסמוך לאחר שמירת המידע הבסיסי והמידע המפורט במערכת הגבייה ולא יאוחר משלושה ימים ממועד החצייה של רכב את גבול טבעת החיוב, יימחק המידע לעניין חציית הרכב כאמור מזיכרון המצלמות, אם נשמר בו.

{{ח:סעיף|40|מחיקת מידע ממערכת הגבייה}}
{{ח:תת|(א)}} המידע המפורט השמור במערכת הגבייה לגבי כל רכב, למעט מידע מותמם כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(ב)}}, יימחק בחלוף שנתיים ושלושה חודשים מיום שמירתו במערכת, למעט הודעת החיוב שתישמר במערכת עד תום שבע שנים מיום הנפקתה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מידע כאמור לא יימחק אם הוא דרוש להליך משפטי או להליך גבייה שהחל לפני תום התקופה האמורה באותו סעיף קטן, לתקופה שבה הוא דרוש.

{{ח:סעיף|41|סודיות והגבלת העברת המידע}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שהגיע אליו מידע לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}, לרבות צילום והמידע שהופק ממנו, ישמור אותו בסוד ולא יגלה אותו לאחר אלא לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} או לפי צו בית משפט.
{{ח:תת|(ב)}} רשות המסים, החברה הממונה והמפעיל הפרטי לא יעבירו מידע שהתקבל או נוצר לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}, לרבות צילום והמידע שהופק ממנו, אלא לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|42|יידוע הציבור}}
{{ח:ת}} רשות המסים תיידע את הציבור באמצעות החברה הממונה על הצבת מצלמות ושמירת צילום הנוסעים ברכב באופן שלא יאפשר את זיהוי הנוסעים או עוברי דרך אחרים.

{{ח:סעיף|43|תקנות לעניין הגנת הפרטיות}}
{{ח:ת}} שר המשפטים, באישור ועדת הכספים של הכנסת ולאחר התייעצות עם השרים, רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} שיקולי הגנה על פרטיות לגבי אופן הצבת המצלמות ותפעולן;
{{ח:תת|(2)}} מניעת יכולת זיהוי הנוסעים ברכב או עוברי דרך אחרים; הוראות אלה ייקבעו לאחר התייעצות עם הממונה על יישומים ביומטריים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע|בחוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע, התש״ע–2009}};
{{ח:תת|(3)}} אופן שמירת הצילומים והמידע המתועד בהם ומשך שמירתם;
{{ח:תת|(4)}} אופן העברת המידע שהופק מהצילומים לחייב, לפי בקשתו או אגב הגשת ערר מטעמו, וכן אופן הגשתו לוועדת הערר או לבית המשפט;
{{ח:תת|(5)}} אופן יידוע הציבור על הצילום.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: ערר ואכיפת תשלום}}

{{ח:סעיף|44|הגשת ערר}}
{{ח:תת|(א)}} חייב רשאי להגיש ערר על הודעת החיוב לוועדת ערר, בתוך 45 ימים מיום שנשלחה לו הודעת החיוב.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהגשת ערר כדי לדחות את מועד התשלום לפי הודעת החיוב, אלא אם כן קבעה ועדת הערר אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} ערר יוגש בכתב ויכלול את הטענות ואת העתקי המסמכים הנוגעים לעניין, לרבות הודעת החיוב והמידע המפורט שהועבר לחייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32}}, או לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}} אם נעשה הליך בירור לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|45|ועדת ערר}}
{{ח:ת}} שר האוצר ימנה ועדת ערר, אחת או יותר, של דן יחיד הכשיר להיות שופט שלום, מתוך רשימה שיגיש שר המשפטים, שתפקידה לדון בעררים על הודעות חיוב לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}} (בחוק זה – ועדת ערר).

{{ח:סעיף|46|סמכות בערר}}
{{ח:ת}} ועדת הערר מוסמכת לאשר את הודעת החיוב שעליה עוררים, לבטלה או להחזירה לרשות המסים עם הוראות.

{{ח:סעיף|47|אופן הדיון בוועדת ערר}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת הערר תדון ותחליט בערר על פי טענות וראיות שהוגשו בכתב בלבד, אלא אם כן מצאה שיש בכך כדי לפגוע בעשיית צדק בעניינם של הצדדים.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה ועדת הערר לקיים דיון בהשתתפות הצדדים, רשאית היא לקיים את הדיון באמצעים טכנולוגיים אם קבע שר המשפטים סדרי דין לעניין קיום דיון כאמור; לעניין זה, ”אמצעים טכנולוגיים“ – אמצעים המאפשרים העברת תמונה וקול בזמן אמת, שבהם ניתן לשמוע ולראות את המשתתפים בדיון וכן להישמע במהלכו.

{{ח:סעיף|48|ערעור}}
{{ח:ת}} החלטה סופית של ועדת הערר ניתנת לערעור בזכות לפני בית משפט השלום, בתוך 45 ימים מיום מתן ההחלטה הסופית.

{{ח:סעיף|49|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים|חוק בתי דין מינהליים}}}}
{{ח:ת}} ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים|חוק בתי דין מינהליים, התשנ״ב–1992}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 22|סעיפים 22(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 26|26(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 37|37}} {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 45|ו־45 לחוק האמור}}, יחולו על ערר ועל ועדת ערר, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|50|רשומה אלקטרונית – ראיה קבילה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק נתיבים מהירים#סעיף 4ט|סעיף 4ט לחוק נתיבים מהירים, התש״ס–2000}}, לרבות התקנות שהותקנו לפיו, יחולו לעניין חוק זה, בשינויים המחויבים, אם לא נקבע אחרת בחוק זה.

{{ח:סעיף|51|תקנות}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות לעניין סדרי דין ודיני הראיות ולעניין סדרי המינהל בוועדת הערר.

{{ח:סעיף|52|דין חיוב לעניין סרבן תשלום|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי הצמדה“ – הפרשי הצמדה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוב חלוט“ – חיוב בתשלום מס שלא שולם וחלף המועד לתשלומו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – המועד שבו הפך חיוב לחוב חלוט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ריבית פיגורים“ – {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} חוב חלוט שלא שולם, כולו או חלקו, בתוך 15 ימים מהמועד הקובע, יתווספו עליו הפרשי הצמדה, מהמועד הקובע ועד לתום שלושה חודשים מהמועד הקובע.
{{ח:תת|(ג)}} בתום שלושה חודשים מהמועד הקובע תיווסף לחוב חלוט שלא שולם, כולו או חלקו, ולהפרשי ההצמדה שחושבו בהתאם להוראות סעיף קטן (ב) תוספת פיגור בשיעור של 25% מהחוב החלוט או מחלקו ומהפרשי ההצמדה, שלא שולמו, לפי העניין (בחוק זה – תוספת פיגור), ומהמועד האמור ואילך יתווספו ריבית שקלית ודמי פיגורים על החוב החלוט ועל הפרשי ההצמדה, למעט תוספת הפיגור.
{{ח:תת|(ד)}} חוב חלוט, הפרשי הצמדה, תוספת פיגור ותוספת ריבית שקלית ודמי פיגורים ייגבו באמצעות המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|בחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|53|השקעה בתחבורה ציבורית}}
{{ח:ת}} בחוק תקציב שנתי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ייקבע בתכנית נפרדת סכום בגובה אומדן ההכנסות הצפויות לאותה שנת כספים ממס הגודש, ולא יותר מסכום של 700 מיליון שקלים חדשים לטובת שיפור הפעלת שירותי התחבורה הציבורית.

{{ח:סעיף|54|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, לאחר התייעצות עם שר התחבורה, להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|55|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים|בחוק בתי דין מינהליים, התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:סעיף|56|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022)|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022), התשפ״ב–2021}} {{ח:הערה|(ביום 1.1.2022)}} ({{ח:פנימי|פרק י|בפרק זה}} – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), תחילתם של {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|10 עד 13}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33}}, {{ח:פנימי|סעיף 44|44 עד 48}} {{ח:פנימי|סעיף 52|ו־52}} ביום א׳ באדר התשפ״ה (1 במרס 2025) ({{ח:פנימי|פרק י|בפרק זה}} – היום הקובע).
{{ח:תת|(ג)}} השרים, לאחר התייעצות עם ועדת היישום, רשאים לדחות פעם אחת, בצו, את היום הקובע עד יום י״ב באדר התשפ״ו (1 במרס 2026).
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ב)}} חמש שנים מהיום הקובע, ואם נדחה לפי סעיף קטן (ג) – מהמועד שאליו נדחה.

{{ח:סעיף|57|תקנות ראשונות}}
{{ח:ת}} תקנות ראשונות לעניין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}} יותקנו לא יאוחר משישה חודשים לפני היום הקובע, ואם נדחה לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56(ג)}} – לפני המועד שאליו נדחה.

{{ח:סעיף|58|פעולות ראשונות}}
{{ח:ת}} הפעולות לפי חוק זה המפורטות להלן יקוימו לראשונה לאחר יום התחילה, במועדים הנקובים לצידן:
{{ח:תת|(1)}} שר האוצר יקבע לראשונה את מיקומי השערים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}} – עד 15 חודשים לפני היום הקובע;
{{ח:תת|(2)}} השרים ימנו חברה ממונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23}} – בתוך שלושים ימים מיום התחילה.

{{ח:סעיף|59|דיווח לכנסת}}
{{ח:תת|(א)}} השרים ידווחו לוועדת הכספים של הכנסת, אחת לשנה, החל מחודש מרס 2023, על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התפתחות טכנולוגית לניטור רציף של כלי רכב ולקביעת תעריפי שיווי משקל;
{{ח:תתת|(2)}} מחקר השוואתי מעודכן ממדינות העולם לעניין דרכי קביעת תשלומי גודש;
{{ח:תתת|(3)}} מדדי יעילות של מס הגודש בישראל ונתונים סטטיסטיים נוספים;
{{ח:תתת|(4)}} עמדת ועדת היישום לעניין הצורך בתיקון החקיקה והתאמה לטכנולוגיה עדכנית;
{{ח:תתת|(5)}} בחינת יישום מודל תעריפי שיווי משקל וכדאיותו על בסיס מודל טבעות החיוב הקיים בחוק זה;
{{ח:תתת|(6)}} ההשקעה בפיתוח התחבורה הציבורית;
{{ח:תתת|(7)}} השינוי בתדירות התחבורה הציבורית ובתשתיות התחבורה שהוקמו מיום התחילה.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקטע דרך“ – תחום שיקבע שר האוצר, בהסכמת שר התחבורה, בין בהגדרת אורך קבוע של דרך ובין בקביעת דרך התחומה בגבולות ברורים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ניטור רציף“ – אמצעי אלקטרוני נייד או המותקן דרך קבע בכלי הרכב, שייחשב את מרחק הנסיעה שעבר כלי הרכב בכל אחת מטבעות החיוב או מקטעי הדרך; הניטור הרציף ייעשה בשים לב, ככל הניתן, לשמירה על הפרטיות ובאופן שבו הרכיב האלקטרוני המנטר ישדר למערכת הגבייה את סכום המס המוטל בעד הנסיעה; יתר הנתונים הכוללים את מיקום כלי הרכב ושעת נסיעתו ייקלטו באמצעי הניטור ולא יועברו; רכיב הניטור יבצע באופן אוטומטי את ההתחשבנות ויעביר את סכום המס בלבד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תעריפי שיווי משקל“ – סכום מס שייצור, ככל הניתן, מיטוב בכל מקטע דרך בין מספר הנסיעות המבקשות לעבור בו בפרק זמן נתון לקיבולת קטע הדרך באותו מסלול; ככל שמספר כלי הרכב הנעים בכל מקטע דרך בשעה נתונה קטן יותר מקיבולת קטע הדרך, יוטל מס בשיעור נמוך יותר או שלא יוטל מס; ככל שמספר כלי הרכב הנעים בכל מקטע דרך בשעה נתונה גדול יותר מקיבולת קטע הדרך, יוטל מס בשיעור גבוה יותר.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}})}}}}
{{ח:קטע3||גבול טבעות החיוב ומיקומי השערים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Congestion Tax Tel Aviv.jpg|link=]]}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}})}}}}
{{ח:קטע3||סכומי המס}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} טווח שעות הנסיעה	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} כיוון הנסיעה	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} טבעת החיוב {{ש}} שגבולה נחצה	{{מוקטן|טור ד׳}} {{ש}} סכום המס {{ש}} (בשקלים חדשים)

1{{ח:הערה|.}}	6:30 עד 10:00	לכיוון מוקד הגודש	טבעת חיצונית	5

טבעת אמצעית	10

טבעת פנימית	10

2.	15:00 עד 19:00	לכיוון מוקד הגודש	טבעת חיצונית	2.5

טבעת אמצעית	5

טבעת פנימית	5

3.	15:00 עד 19:00	ממוקד הגודש לכיוון הטבעת החיצונית	טבעת חיצונית	2.5

טבעת אמצעית	5

טבעת פנימית	5

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}})}}}}
{{ח:קטע3||אופן החיוב לעניין סוגי רכב מסוימים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

סוג הרכב	אופן החיוב במס

1.	אוטובוס כהגדרתו לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|פקודת התעבורה}}, למעט אוטובוס זעיר פרטי, כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|פקודת התעבורה}}	פטור מתשלום מס

2.
{{ח:ת}} מונית כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|בפקודת התעבורה}}, שניתן עליה רישיון לנסיעת שירות, בעת שהיא מבצעת נסיעת שירות בקו השירות למוניות שנקבע ברישיון הנסיעה; לעניין זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון לנסיעת שירות“, ”קו שירות למוניות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 14ז|בסעיף 14ז לפקודת התעבורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נסיעת שירות“ – כמשמעותה לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 14יא|סעיף 14יא לפקודת התעבורה}}
פטור מתשלום מס

3.	נכה הנוסע ברכב הנושא תג נכה יהיה פטור מתשלום המס; לעניין זה, ”נכה“ ו”תג נכה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק חניה לנכים|בחוק חניה לנכים, התשנ״ד–1993}}	פטור מתשלום מס

4.	מונית נגישה כהגדרתה לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}}	פטור מתשלום מס

5.	אופנוע או תלת־אופנוע כהגדרתם לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|פקודת התעבורה}}, וכן אופנוע עם רכב צדי או עם גרור או בלעדיהם	פטור מתשלום מס

6.	רכב מסחרי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|בפקודת התעבורה}} שמשקלו המותר עולה על 12,000 ק״ג	יחויב בכפל סכום המס הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} וכן לא תחול לגביו מגבלת סכום החיוב היומי המרבי

7.	מונית כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|בפקודת התעבורה}}, שאינה מונית שירות כמשמעותה {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 2|בפרט 2}}	תחויב במחצית סכום המס הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} ולא תחול לגביה מגבלת סכום החיוב היומי המרבי

8.	אופניים עם מנוע עזר או גלגינוע כהגדרתם לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|פקודת התעבורה}}, ותלת־אופן כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|פקודת התעבורה}}	פטור מתשלום מס

9.	רכב ביטחון	פטור מתשלום מס

10.	רכב חילוץ כהגדרתו לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|פקודת התעבורה}}	פטור מתשלום מס

{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]