חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001217}} '''חוק קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״א, 285|חוק הזדמנות שווה בתעסוקה|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208331.pdf}}.

'''חוק חדש:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ח, 38|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210538.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 37|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211492.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 95|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211089.pdf}}, {{ח:תיבה|334|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211769.pdf}}, {{ח:תיבה|363|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211199.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 40|תיקון מס׳ 9 לחוק שירות ביטחון|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211458.pdf}}, {{ח:תיבה|169|חוק למניעת הטרדה מינית|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211481.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 73|חוק מידע גנטי|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300291.pdf}}, {{ח:תיבה|177|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300342.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 28|תיקון מס׳ 12 לחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300430.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 366|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-1866.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 436|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299619.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 190|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299969.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 380|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300715.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 244|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 389|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301104.pdf}}, {{ח:תיבה|500|תיקון מס׳ 12 לחוק עובדים זרים|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301042.pdf}}, {{ח:תיבה|566|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301012.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 736|חוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה האתיופית בשירות הציבורי (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301136.pdf}}, {{ח:תיבה|989|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301053.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 203|תיקון מס׳ 8 לחוק למניעת הטרדה מינית|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301531.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 330|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301564.pdf}}, {{ח:תיבה|604|חוק להחלפת המונח מעביד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306572.pdf}}, {{ח:תיבה|662|תיקון מס׳ 5 לחוק שכר שווה לעובדת ולעובד|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303832.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 45|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306594.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 424|תיקון מס׳ 6 לחוק שכר שווה לעובד ולעובדת|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_581462.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 914|תיקון מס׳ 19 והוראת שעה לחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4483019.pdf}}, {{ח:תיבה|1122|תיקון מס׳ 16 לחוק למניעת הטרדה מינית|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4730126.pdf}}, {{ח:תיבה|1377|תיקון מס׳ 34 – הוראת שעה – חרבות ברזל לחוק פיצויי פיטורים|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4769128.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 100|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5223029.pdf}}.

''תיקון התוספת:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ה, 4|תיקון התוספת לחוק (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11499.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ב, תשס״א־2, תשס״ו, תשפ״ד, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם קיבוצי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים, התשי״ז–1957}}, לרבות צו הרחבה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק האמור}} ולרבות הסדר קיבוצי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חקיקת השוויון בעבודה“ – חוק זה והחיקוקים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזמין שירות“ ו”קבלן שירות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה#סעיף 20א|בסעיף 20א(ד) לחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי״א–1951}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעמד אישי“ – היות אדם רווק, נשוי, גרוש או אלמן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעסיק בפועל“ ו”קבלן כוח אדם“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר העבודה והרווחה.

{{ח:סעיף|2|איסור הפליה|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ה־2, תשנ״ח, תשס״א־2, תשס״ב, תשס״ג, תשס״ד, תשס״ז, תשע״ד־2, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפלה מעסיק בין עובדיו או בין דורשי עבודה מחמת מינם, נטייתם המינית, מעמדם האישי, הריון, טיפולי פוריות, טיפולי הפריה חוץ־גופית, היותם הורים, גילם, גזעם, דתם, לאומיותם, ארץ מוצאם, מקום מגוריהם, השקפתם, מפלגתם או שירות במילואים שלהם, של בני זוגם או של הורהו האחר של ילדם, ובכלל זה קריאתם לשירות מילואים או השירות הצפוי בשירות מילואים, לרבות מחמת תדירותו או משכו, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|בחוק שירות בטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}}, הצפוי להם, בכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} קבלה לעבודה;
{{ח:תתת|(2)}} תנאי עבודה;
{{ח:תתת|(3)}} קידום בעבודה;
{{ח:תתת|(4)}} הכשרה או השתלמות מקצועית;
{{ח:תתת|(5)}} פיטורים או פיצויי פיטורים;
{{ח:תתת|(6)}} הטבות ותשלומים הניתנים לעובד בקשר לפרישה מעבודה;
{{ח:תת}} בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ילד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 41א2|בסעיף 41א2(א) לחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), התש״ט–1949}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שירות מילואים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|בחוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}}.
{{ח:תת|(א1)|(1)}} לא יפלה מעסיק בפועל בין עובדים של קבלן כוח אדם המועסקים אצלו, וכן לא יפלה בין מועמדים לעבודה אצלו שהופנו אליו על ידי קבלן כוח אדם בכל הקשור לקבלה לעבודה, להפסקת עבודה ולתנאים במקום העבודה, והכל מחמת הטעמים המפורטים בסעיף קטן (א);
{{ח:תתת|(2)}} מעסיק בפועל לא יציע לקבלן כוח אדם, לא יבקש ולא ידרוש ממנו להפלות כאמור בסעיף קטן (א) בין קבלן כוח אדם המועסקים אצל המעסיק בפועל או בין המועמדים לעבודה;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף קטן זה באות להוסיף על האיסור החל על פי הוראות סעיף קטן (א) על קבלן כוח אדם כמעסיק.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיפים קטנים (א) ו־(א1) רואים כהפליה גם קביעת תנאים שלא ממין הענין.
{{ח:תת|(ג)}} אין רואים הפליה לפי סעיף זה כאשר היא מתחייבת מאפיים או ממהותם של התפקיד או המשרה.

{{ח:סעיף|2א|איסור דרישת פרופיל צבאי והשימוש בו|תיקון: תשנ״ה, תשנ״ה־2, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק לא ידרוש מדורש עבודה או מעובד את הפרופיל הצבאי שלו, ולא יעשה שימוש בפרופיל הצבאי שלו, אם הגיע לידיו, בכל ענין המנוי {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(1) עד (6)}}.
{{ח:תת|(ב)}} דרש מעסיק, בניגוד להוראות סעיף קטן (א), את הפרופיל הצבאי, לא יפגע בעובד או בדורש העבודה בענין המנוי {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(1) עד (6)}} מחמת סירוב למסור את הפרופיל הצבאי.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, כמעסיק, לגבי עובדים בגופים האמורים או לגבי קבלת עובדים לגופים האמורים.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”פרופיל צבאי“ – הסימול המספרי שצבא ההגנה לישראל נותן לציון מידת התאמתו הרפואית של אדם לשירות ביחידות ובתפקידים שונים בצבא ההגנה לישראל.

{{ח:סעיף|3|שמירת זכויות}}
{{ח:תת|(א)}} הוראה שנקבעה בחיקוק, בהסכם קיבוצי או בחוזה עבודה בקשר להריון, לשמירת הריון, ללידה, להנקה או לפוריות, אין בה הפליה.
{{ח:תת|(ב)}} אין בחוק זה כדי לגרוע מזכות יתר המוענקת לעובדת לפי חיקוק, לפי הסכם קיבוצי או לפי חוזה עבודה, ואין רואים זכות כזו כהפליה.

{{ח:סעיף|4|זכויות הורה|תיקון: תשנ״ה־2, תשע״א־2, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} זכאית עובדת, בהתאם לתנאי העבודה הנהוגים במקום עבודתה, לזכות בקשר להורות, תהא זכות זו נתונה גם לעובד המועסק במקום עבודה שבו נהוגים תנאי עבודה כאמור, אם התקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בת זוגו היא עובדת או עובדת עצמאית ולא נעדרה מעבודתה, מעסקה או מעיסוק במשלח ידה מכוח זכאותה כאמור בסעיף קטן (ב)(1) או (2) או שלא השתמשה בזכות כאמור בסעיף קטן (ב)(3) או (4);
{{ח:תתת|(2)}} הילד נמצא בהחזקתו הבלעדית.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”זכות בקשר להורות“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} היעדרות מעבודה בשל מחלת הילד;
{{ח:תתת|(2)}} יום עבודה מקוצר בשל היות העובדת אם לילד;
{{ח:תתת|(3)}} זכות להשתמש בשירותי מעון שהמעסיק מעמיד לרשות ילדי העובדים;
{{ח:תתת|(4)}} השתתפות המעסיק בעלות החזקתו של הילד במעון.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שוויון הזדמנויות בעבודה (חובת מסירת הודעה למעביד)|תקנות שוויון הזדמנויות בעבודה (חובת מסירת הודעה למעביד), התשמ״ט–1988}}.}}

{{ח:סעיף|5|מניעת הרעת תנאים|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:ת}} לשם תיקון הפליה האסורה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)(2)}}, לא יהא מעסיק רשאי לגרוע מזכויותיו של עובד אחר או לשנות את מצבו לרעה.

{{ח:סעיף|6|הגנה על מתלונן|תיקון: תשע״ד־2, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפגע מעסיק בעובד בעניינים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} מחמת תלונה או תביעה של העובד לענין חוק זה או לעניין {{ח:חיצוני|חוק שכר שווה לעובדת ולעובד|חוק שכר שווה לעובדת ולעובד, התשנ״ו–1996}}, או מחמת שסייע לעובד אחר בקשר לתלונה או לתביעה לפי החוקים האמורים.
{{ח:תת|(ב)}} במשפט פלילי או אזרחי בשל הפרת סעיף קטן (א) תהא זו הגנה אם פעולת המעסיק ננקטה בשל תלונת שוא או סיוע לגבי תלונת שוא שנעשו בזדון ובידיעה שהתלונה היא תלונת שוא.

{{ח:סעיף|7|פגיעה על רקע הטרדה מינית|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ח־2, תשע״ד־2, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} במסגרת יחסי עבודה לא יפגע מעסיק או ממונה מטעמו, בעובד או בדורש עבודה בענינים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} או בכל דרך אחרת, כאשר מקור הפגיעה הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הטרדה מינית של העובד או של דורש העבודה שנעשתה בידי המעסיק, בידי הממונה מטעמו או בידי עובד אחר;
{{ח:תתת}} בחוק זה, ”הטרדה מינית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק למניעת הטרדה מינית|בחוק למניעת הטרדה מינית, התשנ״ח–1998}} (להלן – חוק למניעת הטרדה מינית), ובלבד שלענין פגיעה שמקורה בהטרדה מינית לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת הטרדה מינית#סעיף 3|סעיף 3(א)(3) ו־(4) לחוק האמור}}, די בהצעה או בהתייחסות אחת בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} תלונה או תביעה של העובד בשל פגיעה כאמור בסעיף זה;
{{ח:תתת|(3)}} סיוע של עובד לעובד אחר בקשר לתלונה או לתביעה בשל פגיעה כאמור בסעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} על פגיעה שמקורה בתלונה או בתביעה כאמור בסעיף קטן (א)(2) ו־(3) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו, לענין מעסיק ועובד, בשינויים המחויבים, ולפי הענין, גם על מי שמעסיק בפועל אדם באמצעות קבלן כוח אדם ועל מזמין שירות המקבל שירות מאדם באמצעות קבלן שירות, ועל אדם המועסק כאמור.

{{ח:סעיף|8|מודעות בדבר הצעת עבודה|תיקון: תשנ״ה־2, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק או הזקוק לעובד, לא יפרסם מודעה בדבר הצעת עבודה או שליחה להכשרה מקצועית אלא אם כן הצעת העבודה צויינה בלשון זכר ובלשון נקבה, בין ביחיד ובין ברבים, וכן לא יפרסם מודעה כאמור שיש בה משום הפליה על פי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על פרסום מודעה בדבר הצעת עבודה או שליחה להכשרה מקצועית {{ח:פנימי|סעיף 2|שסעיף 2(ג)}} חל עליה.

{{ח:סעיף|9|נטל ההוכחה|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ח־2, תש״ע־3, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בתובענה של דורש עבודה או של עובד בשל הפרת הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, תהא חובת ההוכחה על המעסיק כי פעל שלא בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} –
{{ח:תתת|(1)}} לענין קבלה לעבודה, קידום בעבודה, תנאי עבודה, שליחה להכשרה או השתלמות מקצועית, או תשלום פיצויי פיטורים – אם קבע המעסיק לגביהם תנאים או כישורים, ודורש העבודה או העובד, לפי הענין, הוכיחו כי נתקיימו בהם התנאים או הכישורים האמורים;
{{ח:תתת|(2)}} לענין פיטורים מהעבודה – אם הוכיח העובד שלא היתה בהתנהגותו או במעשיו סיבה לפיטוריו.
{{ח:תת|(ב)}} בתובענה של עובד או של דורש עבודה בשל הפרת הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(א)}}, תהא חובת ההוכחה על המעסיק כי לא פגע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|באותו סעיף}}, אם הוכיח העובד או דורש העבודה כי התקיים האמור בפסקה {{ח:פנימי|סעיף 7|מפסקאות (1) עד (3) שבסעיף 7(א)}}.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), בתובענה של עובד או של דורש עבודה בשל הפרת הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, תהא חובת ההוכחה על הנתבע כי פעל שלא בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|הסעיף האמור}}, אם הוכח כי דרש, במישרין או בעקיפין, מעובד או מדורש עבודה, מידע בנושא שהפליה בשלו אסורה מחמת הטעמים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)}}.

{{ח:סעיף|10|סמכות שיפוט ותרופות|תיקון: תשנ״ח־2, תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} לבית־הדין לעבודה תהא סמכות ייחודית לדון בהליך אזרחי בשל הפרת הוראות חוק זה, והוא רשאי –
{{ח:תתת|(1)}} לפסוק פיצויים אף אם לא נגרם נזק של ממון בשיעור שייראה לו בנסיבות הענין; ואולם בהליך אזרחי בשל פגיעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}, רשאי בית הדין לעבודה לפסוק פיצוי שלא יעלה על 120,000 שקלים חדשים, ללא הוכחת נזק;
{{ח:תתת|(2)}} ליתן צו מניעה או צו עשה, אם ראה שהענקת פיצויים בלבד לא תהא צודקת; בבואו להוציא צו כאמור יביא בית הדין בחשבון, בין היתר, את השפעת הצו על יחסי העבודה במקום העבודה ואת האפשרות שעובד אחר ייפגע, ולגבי פיטורים הנובעים מצמצומים בעבודה גם את הוראותיו של הסכם קיבוצי החל על הצדדים. הוראות סעיף קטן זה כוחן יפה על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק החוזים (תרופות בשל הפרת חוזה)#סעיף 3|בסעיף 3(2) לחוק החוזים (תרופות בשל הפרת חוזה), התשל״א–1970}}.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום הנקוב בסעיף קטן (א)(1) יעודכן ב־1 בינואר של כל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי והודעה על הסכום המעודכן תפורסם ברשומות; לענין סעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – מדד חודש אוגוסט 2013.

{{ח:סעיף|10א|דיון בדלתיים סגורות|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} בהליך לפי חוק זה בשל פגיעה שמקורה אחד הענינים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)}}, או בשל הפליה מחמת נטיה מינית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)}}, רשאי בית הדין לעבודה לדון בדלתיים סגורות; ביקש תובע או מתלונן לדון בדלתיים סגורות, ייעתר בית הדין לבקשה, זולת אם החליט אחרת מטעמים מיוחדים שיירשמו.
{{ח:תת|(ב)}} החליט בית הדין לעבודה על עריכת דיון בדלתיים סגורות, רשאי הוא להרשות לאדם או לסוגי בני אדם להיות נוכחים בעת הדיון בדלתיים סגורות, כולו או מקצתו.
{{ח:תת|(ג)}} לא יפרסם אדם דבר על דיון שהתנהל בדלתיים סגורות, אלא ברשות בית הדין לעבודה.
{{ח:תת|(ד)}} העובר על הוראות סעיף קטן (ג), דינו – מאסר ששה חודשים.

{{ח:סעיף|11|שכר מולן}}
{{ח:ת}} קבע בית־הדין לעבודה בתובענה של עובד לפי חוק זה, כי מגיעים לעובד הפרשי שכר עבודה או פיצויי פיטורים יהיה, לענין {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|חוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}, המועד לתשלומם – היום השמיני שלאחר מתן פסק הדין ו”היום הקובע“, לענין הפרשי שכר עבודה – היום התשיעי שלאחר מועד התשלום כאמור.

{{ח:סעיף|12|זכות תביעה|תיקון: תשנ״ה־2}}
{{ח:ת}} תובענות בשל הפרת הוראות חוק זה יכול שיוגשו בידי –
{{ח:תת|(1)}} העובד;
{{ח:תת|(2)}} ארגון העובדים היציג באותו מקום עבודה, ובאין ארגון עובדים כאמור – ארגון העובדים שהעובד חבר בו;
{{ח:תת|(3)}} ארגון העוסק בזכויותיו של מי שאסור להפלותו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, ובלבד שהעובד הסכים לכך.

{{ח:סעיף|13|זכות התערבות בתובענות|תיקון: תשנ״ה־2}}
{{ח:ת}} בתובענות בשל הפרת הוראות חוק זה רשאי בית הדין לעבודה לתת לארגון העוסק בזכויותיו של מי שאסור להפלותו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} להשמיע את דברו, בדרך שיורה.

{{ח:סעיף|14|התיישנות|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ח־2, תשס״ט, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} לא יזדקק בית־הדין לעבודה לתביעה אזרחית בשל הפרת הוראות חוק זה שהוגשה לאחר שחלפו חמש שנים מיום שנוצרה העילה, ולעניין תביעה של דורש עבודה – שלוש שנים.

{{ח:סעיף|15|עונשין|תיקון: תשנ״ה, תשנ״ח־2, תשס״א, תשס״א־2, תשס״ו, תש״ע־3, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} העובר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 2א|2א}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}} {{ח:פנימי|סעיף 8|או 8}}, דינו – כפל הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.
{{ח:תת|(א1)|(1)}} העובר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, דינו – מאסר כאמור {{ח:חיצוני|חוק למניעת הטרדה מינית#סעיף 5|בסעיף 5(ב) לחוק למניעת הטרדה מינית}};
{{ח:תתת|(2)}} מעסיק או ממונה מטעמו, שהטריד מינית את עובדו כאמור {{ח:חיצוני|חוק למניעת הטרדה מינית#סעיף 3|בסעיף 3(א) לחוק למניעת הטרדה מינית}}, ופגע בו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}, דינו – מאסר כאמור {{ח:חיצוני|חוק למניעת הטרדה מינית#סעיף 5|בסעיף 5(ג) לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(א2)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק למניעת הטרדה מינית#סעיף 5|סעיף 5(ד) ו־(ה) לחוק למניעת הטרדה מינית}} יחולו לענין עבירה לפי סעיף קטן (א1).
{{ח:תת|(א3)}} המפר צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 18יא|סעיף 18יא}}, דינו – הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, וקנס נוסף, בשיעור של 5% מהקנס כאמור, לכל יום שבו נמשכת העבירה מעבר לתקופת הזמן שנקבעה בצו.
{{ח:תת|(ב)}} בעבירה על הוראת {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} לא יישא באחריות פלילית אלא המעסיק או הזקוק לעובד.
{{ח:תת|(ג)}} העובר על הוראות {{ח:חיצוני|חוק מידע גנטי#סעיף 29|סעיף 29 לחוק מידע גנטי, התשס״א–2000}}, דינו העונש הקבוע {{ח:חיצוני|חוק מידע גנטי#סעיף 38|בסעיף 38(ד) בחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ד)}} בהליך פלילי בשל עבירה על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, חזקה כי הנאשם עבר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|הסעיף האמור}}, אם דרש, במישרין או בעקיפין, מעובד או מדורש עבודה, מידע בנושא שהפליה בשלו אסורה מחמת הטעמים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)}}, אלא אם כן הוכיח הנאשם אחרת.

{{ח:סעיף|16|אחריות אישית בעבירות של חבר־בני־אדם}}
{{ח:ת}} נעברה עבירה לפי חוק זה בידי חבר־בני־אדם, רואים כאחראי לה גם כל שותף – למעט שותף מוגבל – או פקיד אחראי של אותו חבר, ואפשר להביאו לדין כאילו הוא עבר את העבירה, אם לא הוכיח שהעבירה נעברה שלא בידיעתו או שנקט את כל האמצעים הנאותים למניעתה.

{{ח:סעיף|17|דין המדינה|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה דין המדינה כמעסיק כדין כל מעסיק אחר.

{{ח:סעיף|18|מפקחים|תיקון: תשנ״ח־2, תש״ע, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה מפקחים לענין פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} לשם ביצוע תפקידיו לפי חוק זה רשאי מפקח –
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מכל מעסיק או מכל מי שזקוק לעובד ומכל אדם אחר הנוגע בדבר, להמציא לו כל מידע שבידיו הנוגע לחוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} להיכנס לכל מקום עבודה ולחקור את הבעלים וכל אדם אחר הנוגע בדבר שבאותו מקום, ולבדוק את המסמכים הנוגעים לעובדים באותו מקום עבודה.
{{ח:תת|(ג)}} מפקח רשאי לרשום בפרוטוקול את תשובותיו והודעותיו של מי שהוא חקר על פי סעיף זה, ודין פרוטוקול שנרשם כאמור כדין הודעה שנרשמה בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|לסעיף 2 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)}}, {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 3|וסעיף 3 לפקודה האמורה}} יחול עליו.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף קטן (ב), אין אדם חייב למסור ראיה העשויה להפלילו.
{{ח:תת|(ה)}} מפקח שמונה לפי סעיף קטן (א) יפקח גם על ביצוע הוראות {{ח:חיצוני|חוק למניעת הטרדה מינית#סעיף 7|סעיף 7(ב) לחוק למניעת הטרדה מינית}}, ולשם כך יהיו נתונות לו הסמכויות שבסעיף זה.

{{ח:סעיף|18א|הקמת נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} השר יקים במשרדו נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה (בחוק זה – הנציבות).

{{ח:סעיף|18ב|מבנה הנציבות|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בראש הנציבות יעמוד נציב ארצי לשוויון ההזדמנויות בעבודה (בחוק זה – הנציב הארצי).
{{ח:תת|(ב)}} בנציבות יפעלו שלוש לשכות מחוזיות אשר בראשן יעמדו נציבים אזוריים (בחוק זה – נציב אזורי).

{{ח:סעיף|18ג|מינוי הנציב הארצי ותנאי כשירות|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה, על פי המלצת השר, לאחר שהתייעץ עם שר המשפטים, תמנה את הנציב הארצי.
{{ח:תת|(ב)}} כשיר להתמנות כנציב הארצי אזרח ישראלי ותושב ישראל, שהוא בעל השכלה אקדמית במשפטים וניסיון ופעילות מוכחים של שבע שנים לפחות, בתחומי פעולתה של הנציבות; הנציב הארצי יהיה עובד המדינה והודעה על מינויו תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} הנציב הארצי ימונה לתקופת כהונה של ארבע שנים, וניתן לשוב ולמנותו לתקופת כהונה נוספת אחת.

{{ח:סעיף|18ד|תפקידי הנציב הארצי וסמכויותיו|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הנציב הארצי יהיה ממונה על פעילות הנציבות, ינהל אותה, יתווה את מדיניותה, יפקח על פעולתם של הנציבים האזוריים ועל רמתם המקצועית וידאג להדרכת עובדי הנציבות.
{{ח:תת|(ב)}} לנציב הארצי יהיו גם הסמכויות הנתונות לנציב אזורי על פי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18יב|סעיפים 18יב עד 18יד}}.

{{ח:סעיף|18ה|עובדי הנציבות|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} עובדי הנציבות יהיו עובדי המדינה והם יועסקו בחוזים מיוחדים לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|סעיף 40 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}}.
{{ח:תת|(ב)}} עובדי הנציבות יפעלו לפי הוראות הנציב הארצי ובפיקוחו.

{{ח:סעיף|18ו|תקציב הנציבות|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} תקציב הנציבות ייקבע בחוק התקציב בתכנית נפרדת בסעיף תקציב; לענין זה ”תכנית“ ו”סעיף תקציב“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך ביצוע סמכויותיו לפי חוק זה, מורשה הנציב הארצי, יחד עם חשב הנציבות, לייצג את הממשלה בעסקאות כאמור {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 4|בסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 5|ו־5 לחוק נכסי המדינה, התשי״א–1951}}, למעט עסקאות במקרקעין, ולחתום בשם המדינה על מסמכים הנוגעים לעסקאות כאמור.

{{ח:סעיף|18ז|ועדה מייעצת|תיקון: תשס״ו, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה לנציבות ועדה מייעצת בת 26 חברים שיהיו להם ניסיון, כישורים וידע ההולמים את תפקידי הוועדה; הודעה על מינוי הוועדה והרכבה תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} בוועדה המייעצת יהיו חברים –
{{ח:תתת|(1)}} נציג הרשות לקידום מעמד האשה;
{{ח:תתת|(2)}} נציג נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות;
{{ח:תתת|(3)}} שישה עובדים של משרדי ממשלה הפועלים בתחומי פעולתה של הנציבות שיקבעם השר, כל אחד לפי הצעת השר הממונה על המשרד;
{{ח:תתת|(4)}} עשרה נציגים של ארגונים העוסקים בקידום הזכויות לפי חקיקת השוויון בעבודה, ובהם לפחות נציג אחד מכל ארגון מסוגי הארגונים האלה, ככל שקיים ארגון כאמור –
{{ח:תתתת|(א)}} ארגון העוסק בקידום התעסוקה בקרב האוכלוסייה הערבית־מוסלמית;
{{ח:תתתת|(ב)}} ארגון העוסק בקידום התעסוקה בקרב האוכלוסייה הנוצרית;
{{ח:תתתת|(ג)}} ארגון העוסק בקידום התעסוקה בקרב האוכלוסייה הדרוזית והאוכלוסייה הצ׳רקסית;
{{ח:תתתת|(ד)}} ארגון העוסק בקידום התעסוקה בקרב האוכלוסייה החרדית;
{{ח:תתתת|(ה)}} ארגון העוסק בקידום התעסוקה בקרב אוכלוסיית העולים;
{{ח:תתתת|(ו)}} ארגון העוסק בקידום התעסוקה בקרב המשרתים בשירות מילואים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|בחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}};
{{ח:תתתת|(ז)}} ארגון העוסק בקידום התעסוקה בקרב אנשים בגיל מבוגר;
{{ח:תתתת|(ח)}} ארגון העוסק בקידום התעסוקה בקרב נשים;
{{ח:תתת|(5)}} שני נציגים של ארגוני עובדים;
{{ח:תתת|(6)}} שני נציגים של ארגוני מעסיקים;
{{ח:תתת|(7)}} ארבעה מומחים בתחומי פעולתה של הנציבות.
{{ח:תת|(ג)}} בהרכב הוועדה המייעצת יינתן ביטוי הולם, במידת האפשר, לייצוגם של נשים, של האוכלוסיה הערבית־מוסלמית, הנוצרית, הדרוזית והצ׳רקסית, של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה ושל אנשים עם מוגבלות.
{{ח:תת|(ד)}} תפקידי הוועדה המייעצת הם:
{{ח:תתת|(1)}} לייעץ לנציב הארצי בענינים של מדיניות או בכל ענין אחר הנוגע לתחומי פעולתה של הנציבות;
{{ח:תתת|(2)}} להמליץ לנציב הארצי בדבר הקצאת המשאבים שיועמדו לנציבות וכן בדבר קביעת סדרי עדיפויות לגבי פעולותיה של הנציבות;
{{ח:תתת|(3)}} לדון בדין וחשבון השנתי של הנציבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18ט|בסעיף 18ט}}.
{{ח:תת|(ה)}} השר יקבע הוראות לענין תקופת כהונתה של הוועדה המייעצת ולענין סדרי עבודתה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שוויון הזדמנויות בעבודה (תקופת כהונה וסדרי עבודה של הוועדה המייעצת)|תקנות שוויון הזדמנויות בעבודה (תקופת כהונה וסדרי עבודה של הוועדה המייעצת), התשס״ט–2009}}.}}
{{ח:תת|(ו)}} התפטר חבר בוועדה המייעצת, נפטר או נבצר ממנו, דרך קבע, למלא את תפקידו, ימנה השר אדם אחר במקומו ליתרת תקופת כהונתו.
{{ח:תת|(ז)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנשים עם מוגבלות“, ”נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הרשות לקידום מעמד האשה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הרשות לקידום מעמד האישה|בחוק הרשות לקידום מעמד האישה, התשנ״ח–1998}}.

{{ח:סעיף|18ח|תפקידיה של הנציבות ותחומי פעולתה|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} תפקידה של הנציבות הוא לקדם את ההכרה בזכויות לפי חקיקת השוויון בעבודה ואת מימושן, ולשם כך תפעל הנציבות, בין השאר, בכל אחת מהדרכים האלה (בחוק זה – תחומי פעולתה של הנציבות):
{{ח:תת|(1)}} טיפוח תודעה ציבורית באמצעות חינוך, הדרכה והסברה, ככל שתפקיד זה אינו מוטל על רשות ציבורית אחרת הפועלת על פי דין;
{{ח:תת|(2)}} עידוד תכניות ופעילויות;
{{ח:תת|(3)}} שיתוף פעולה עם אנשים או גופים אחרים, לרבות מעסיקים ועובדים;
{{ח:תת|(4)}} עריכת מחקר ואיסוף מידע;
{{ח:תת|(5)}} התערבות, ברשות בית המשפט, בהליכים משפטיים;
{{ח:תת|(6)}} טיפול בתלונות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18יב|סעיפים 18יב עד 18יד}};
{{ח:תת|(7)}} הגשת בקשות לצווים כלליים לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18טו|סעיף 18טו}};
{{ח:תת|(8)}} כל תפקיד אחר המוטל על הנציבות על פי דין.

{{ח:סעיף|18ט|דין וחשבון שנתי|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} הנציב הארצי יגיש לשר בסוף כל שנה דין וחשבון שנתי על פעילות הנציבות; השר יעביר את הדין וחשבון בצירוף הערותיו לוועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת ולוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת; ועדות אלה רשאיות לבקש השלמות והבהרות; הדין וחשבון יפורסם בדרך שיורה השר.

{{ח:סעיף|18י|קבלת מידע מגוף מבוקר|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הנציבות רשאית לדרוש מגוף מבוקר המנוי {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 9|בסעיף 9(1) עד (6) לחוק מבקר המדינה, התשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}, וכן מגוף מבוקר אחר המנוי {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק האמור}} שהחליט עליו השר באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, לפי בקשת הנציבות (בסעיף זה – גוף מבוקר), כל ידיעה, מסמך או דין וחשבון (בסעיף זה – מידע), בתחומי פעולתה של הנציבות, אשר נמצאים ברשותו ובתחום סמכותו של אותו גוף והדרושים לנציבות לצורך ביצוע תפקידיה; גוף מבוקר ימסור לנציבות את המידע על פי דרישתה.
{{ח:תת|(ב)}} מצא שר כי מסירת מידע על ידי גוף מבוקר עלולה לסכן את ביטחון המדינה, את יחסי החוץ שלה או את שלום הציבור, רשאי השר להורות כי לא יועבר אותו מידע; ואולם, אם ניתן להעביר לנציבות חלק מן המידע שאין בגילויו סכנה כאמור, יועבר אותו החלק; בסעיף קטן זה, ”שר“ – השר הממונה על תחום הפעילות של הגוף המבוקר.
{{ח:תת|(ג)}} לא יימסר מידע לפי סעיף זה אם מסירתו אסורה לפי כל דין.
{{ח:תת|(ד)}} גוף מבוקר רשאי לדחות בקשה לקבלת מידע על פי סעיף זה, מאחד הטעמים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 8|בסעיף 8 לחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}.
{{ח:תת|(ה)}} חברי הוועדה המייעצת וכן עובדי הנציבות לא יגלו מידע שנמסר לנציבות לפי סעיף זה, אלא באישור הנציב הארצי.

{{ח:סעיף|18יא|צו מסירת נתונים|תיקון: תשס״ו, תשע״ד־2, תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} נציב אזורי או עובד הנציבות שהוא הסמיך לענין סעיף זה (בסעיף זה – נציב אזורי), רשאי להורות בצו למעסיק למסור נתונים באשר לקיום חובה מחובותיו על פי חקיקת השוויון בעבודה.
{{ח:תת|(א1)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), הנציב הארצי או נציב אזורי, או עובד הנציבות שהסמיך מי מהם לעניין סעיף זה, רשאי להורות בצו למעסיק למסור דוח פנימי שערך לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שכר שווה לעובדת ולעובד#סעיף 6ב|סעיף 6ב לחוק שכר שווה לעובדת ולעובד, התשנ״ו–1996}}, וכן את הנתונים שעל בסיסם ערך אותו; על אף האמור בכל דין, הנציבות לא תעביר לאחר מידע שקיבלה לפי הוראות סעיף קטן זה באופן שמאפשר את זיהוי עובדיו של המעסיק ולא תעשה בו כל שימוש, אלא לשם מילוי תפקידה לפי חוק זה, לרבות טיפול בתלונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 18יג|סעיף 18יג}}, או בהתאם להוראות של ערכאה שיפוטית.
{{ח:תת|(ב)}} בצו לפי סעיף זה תיקבע התקופה לביצוע הפעולות המפורטות בו; תחילתה של התקופה כאמור תהיה ביום מסירת הצו למעסיק.
{{ח:תת|(ג)}} המצאת צו לפי סעיף זה תהיה כאמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 237|בסעיף 237 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|18יב|הגשת תלונה|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} כל אדם רשאי להגיש תלונה בכתב לנציב האזורי על הפרת הוראה לפי חקיקת השוויון בעבודה (בחוק זה – תלונה).

{{ח:סעיף|18יג|טיפול בתלונה|תיקון: תשס״ו, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} נציב אזורי לא יטפל ולא ימשיך לטפל בתלונה, אם מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נושא התלונה אינו בגדר הפרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18יב|בסעיף 18יב}};
{{ח:תתת|(2)}} העילה נשוא התלונה נמצאת בבירור בערכאה משפטית.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה לנציב אזורי תלונה, ולא התקיימו הנסיבות האמורות בסעיף קטן (א), יחליט לנהוג באחת מדרכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לדחות את התלונה על הסף, אם סבר כי התלונה הוגשה בחוסר ניקיון כפיים או חוסר תום לב הניכרים על פניהם, או כי התלונה על פניה חסרת בסיס כלשהו או מעלה ענין שהוא בגדר זוטי דברים, או כי עברה יותר משנה מאז שנוצרה העילה לתלונה;
{{ח:תתת|(2)}} להפנות את התלונה לבירור על ידי גוף אחר הפועל על פי דין;
{{ח:תתת|(3)}} להעביר את התלונה, בהסכמת המתלונן, או מי שנטען כי זכותו הופרה, אם אינו המתלונן, ובהסכמתו של הנילון או מי מטעמו, לגישור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 79ג|בסעיף 79ג לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}; הועברה התלונה לגישור כאמור, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 79ג|סעיף 79ג(ג), (ד) ו־(ח)}}, והוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 79ד|סעיף 79ד(א)(1), (2) ו־(2א), לחוק האמור}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת|(4)}} לקיים בירור כדי לקבוע אם יש מקום להגיש תביעה אזרחית, להגיש בקשה לצו כללי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18טו|בסעיף 18טו}} או לדחות את התלונה;
{{ח:תתת|(5)}} להגיש תביעה אזרחית בבית הדין לעבודה, בבית משפט אחר המוסמך לדון בה, או בוועדת תעסוקה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 20|בסעיף 20 לחוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה), התש״ט–1949}}, לשם אכיפת הזכות נשוא התלונה, בין בשם המתלונן ובין בשם הנציבות;
{{ח:תתת|(6)}} להגיש בקשה לצו כללי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18טו|בסעיף 18טו}}.
{{ח:תת|(ג)}} החליט נציב אזורי להגיש תביעה אזרחית כאמור בסעיף קטן (ב)(5) (להלן – התביעה העיקרית), רשאי הוא, על אף האמור בסעיף קטן (א)(1), לצרף לתביעה העיקרית, עילה מכוח חוק, הסכם קיבוצי או צו הרחבה, הנובעת מיחסי עבודה, ובלבד שענינה של העילה כאמור זכות הקשורה במישרין לתביעה העיקרית.
{{ח:תת|(ד)}} הנציב הארצי יהיה רשאי לקבוע את דרכי הטיפול בתלונות לפי הוראות סעיף זה, ובכלל זה עדיפויות וקדימויות בכל הנוגע לקיום בירור תלונות והגשת תביעות.

{{ח:סעיף|18יד|יידוע המתלונן|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} התקיימו הנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 18יג|בסעיף 18יג(א)}}, או התקבלה החלטה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18יג|סעיף 18יג(ב)}}, יודיע הנציב האזורי על כך בכתב למתלונן; הנציב האזורי יצרף להודעה את הנימוקים להחלטתו, זולת אם החליט להגיש תביעה אזרחית.

{{ח:סעיף|18טו|צו כללי|תיקון: תשס״ו, תש״ע־2, תשע״ד־2}}
{{ח:ת}} בית הדין לעבודה או בית משפט אחר המוסמך לדון בהליך אזרחי או בעתירה מינהלית, שענינם הוראה לפי חקיקת השוויון בעבודה, רשאי, על פי בקשת הנציבות, לתת צו למעסיק, המורה לו לנקוט פעולות כלליות הנוגעות לכלל עובדיו או לדורשי עבודה או לקבוצה מתוך אלה, לשם קיום חובה מחובותיו על פי הוראה לפי חקיקת השוויון בעבודה או לשם מניעת הפרה של הוראה כאמור; בסעיף זה, ”עתירה מינהלית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לענינים מינהליים|בחוק בתי משפט לענינים מינהליים, התש״ס–2000}}.

{{ח:סעיף|19||תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|20||תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|20א|הרחבת תחולה|תיקון: תשס״א, תשס״א־2, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק זה יחולו, בשינויים המחויבים, גם על הפרת הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק מידע גנטי#סעיף 29|סעיף 29 לחוק מידע גנטי, התשס״א–2000}}, ויראו הפרת הוראות אלה כהפרת {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2 לחוק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2א|סעיפים 2א}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9}} יחולו, לענין מעסיק, עובד ודורש עבודה, בשינויים המחויבים, ולפי הענין, גם על מעסיק בפועל, על עובד של קבלן כוח אדם המועסק אצל מעסיק בפועל, ועל מועמד להעסקה כאמור.

{{ח:סעיף|21|אי תחולה|תיקון: תשס״א־2, תש״ע־3, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} אין רואים כהפליה העדפה של עובד שהוא בן משפחתו של המעסיק, ובתאגיד – בן משפחתו של בעל השליטה בו; לענין זה –
{{ח:תתת|(1)}} ”בן משפחה“ – בן זוג, הורה, ילד, נכד, אח, אחות או בני זוגם של אלה;
{{ח:תתת|(2)}} ”בעל שליטה בתאגיד“ – מי שבידו או ביחד עם בני משפחתו שליטה ישירה או עקיפה בעסקיו וניהולו של התאגיד.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות חוק זה, למעט {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, לא יחולו לגבי עובד המועסק שלא לצורך עסקו או משלח ידו של מעסיקו.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות חוק זה, למעט {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, לא יחולו על אדם המעסיק פחות משישה עובדים; לענין מנין העובדים לפי סעיף קטן זה, יימנה גם עובד של קבלן כוח אדם המועסק אצל אותו אדם.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 15|ו־15(ד)}} לא יחולו על נתבע או נאשם, לפי העניין, אם המידע נדרש כאמור באותם סעיפים לשם אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מילוי אחר הוראות הנציבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 18י|סעיפים 18י}} {{ח:פנימי|סעיף 18יא|ו־18יא}};
{{ח:תתת|(2)}} מילוי אחר הוראה לפי כל חוק לעניין ייצוג הולם או העדפה מתקנת למי שנמנה עם קבוצה מסוימת;
{{ח:תתת|(3)}} פעולה בהתאם לתכנית לקידום שוויון בעבודה שמעסיק פועל לפיה, או שמשרד ממשלתי אישר או שהוא מממן באופן מלא או חלקי, הכוללת הוראות בדבר העדפה מתקנת בקבלה לעבודה או בקידום בעבודה של מי שנמנה עם קבוצה מסוימת.

{{ח:סעיף|22|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק פיצויי פיטורים|בחוק פיצויי פיטורים, התשכ״ג–1963}}.}}

{{ח:סעיף|23|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|בחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}}.}}

{{ח:סעיף|24|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בית-הדין לעבודה|בחוק בית־הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|25|ביטול}}
{{ח:ת}} חוק הזדמנות שווה בתעסוקה, התשמ״א–1981 – בטל.

{{ח:סעיף|26|ביצוע ותקנות|תיקון: תשס״ו, תשע״ד־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, לקבוע בתקנות הוראות בדבר חובת מסירת הודעות למעסיק לענין {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}} מאת בני זוג או אחד מהם ותוצאות אי מסירת הודעות כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} השר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי, בצו, להוסיף חיקוק לחיקוקים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|27|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום י״ד בניסן התשמ״ח (1 באפריל 1988).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיפים 1}}, {{ח:פנימי|סעיף 18ז|18ז(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 18ח|18ח}}, {{ח:פנימי|סעיף 18יא|18יא}}, {{ח:פנימי|סעיף 18יב|18יב}} {{ח:פנימי|סעיף 18טו|ו־18טו}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שכר שווה לעובדת ולעובד|חוק שכר שווה לעובדת ולעובד, התשנ״ו–1996}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|חוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}}.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת הטרדה מינית|חוק למניעת הטרדה מינית, התשנ״ח–1998}} – לגבי תביעה אזרחית שבית הדין לעבודה מוסמך לדון בה.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה#סעיף 9ג|סעיפים 9ג עד 9ז לחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי״א–1951}}.

{{ח:סעיף*|5||תיקון: תשפ״ד|עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 41|סעיפים 41}}, {{ח:חיצוני|חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 41א|41א}}, {{ח:חיצוני|חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 41א2|41א2}} {{ח:חיצוני|חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 41ב|ו־41ב לחוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה), התש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 15א|סעיף 15א לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}}.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שיווי זכויות האשה#סעיף 6ג|סעיף 6ג לחוק שיווי זכויות האשה, התשי״א–1951}}.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת פרט 8}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 42|סעיפים 42}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 42א|ו־42א לחוק שירות התעסוקה, התשי״ט–1959}} (להלן – חוק שירות התעסוקה), {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 64א|וסעיף 64א לחוק שירות התעסוקה}}, לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 42|סעיף 42 לחוק האמור}}.

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת פרט 9}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין)|חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין), התשנ״ז–1997}} לענין תלונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין)|החוק האמור}} שענינה הפרת הוראה לפי חקיקת השוויון בעבודה.

{{ח:סעיף*|10||תיקון: תשע״א|עוגן=תוספת פרט 10}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 50א|סעיפים 50א}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 50ב|50ב}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 60ב|ו־60ב לחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}.

{{ח:סעיף*|11||תיקון: תשע״א|עוגן=תוספת פרט 11}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 173ב|סעיף 173ב לפקודת העיריות}}, לרבות כפי שהוחל {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 34א|בסעיף 34א לפקודת המועצות המקומיות}}.

{{ח:סעיף*|(12)||תיקון: ק״ת תשפ״ה|עוגן=תוספת פרט 12}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 9.10.2024 עד יום 28.1.2026):}} צו הרחבה להסכם קיבוצי בעניין משרתי המילואים ובני זוגם וצבירת חופשה שנתית לעובדים מסוימים (חרבות ברזל) וצו הרחבה להסכם הקיבוצי בעניין הרחבת התקופה המוגנת מפני פיטורים למשרת במילואים.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ה׳ באדר התשמ״ח (23 בפברואר 1988).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]