gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות התכנון והבנייה (רישום בקרים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבנייה (רישום בקרים), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 2706|תקנות התכנון והבנייה (רישום בקרים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11317.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי, לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כ|סעיפים 158כ(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 265|ו־265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם שר העבודה, ועם המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|סימן ב|סימן ב׳: דרישות להירשם כבקר}}

{{ח:פנימי|סימן ג|סימן ג׳: רישום בפנקס}}

{{ח:קטע2|סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ההנדסאים“ – {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|חוק ההנדסאים והטכנאים {{ח:הערה|[המוסמכים, התשע״ג–2012]}}}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המהנדסים“ – {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|חוק המהנדסים והאדריכלים {{ח:הערה|[, התשי״ח–1958]}}}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנקס בקרים“ – פנקס כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158יט|בסעיף 158יט לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשם“ – רשם לפי {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים#סעיף 8|סעיף 8 לחוק המהנדסים}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים#סעיף 17|סעיף 17 לחוק ההנדסאים}}, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”MRICS“ – תעודת חבר שנתית שמעניק RICS;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”RICS“ – המכון המלכותי של בקרים מורשים (Royal Institution of Chartered Surveyors).

{{ח:קטע2|סימן ב|סימן ב׳: דרישות להירשם כבקר}}

{{ח:סעיף|2|דרישות לצורך רישום כבקר בפנקס הבקרים}}
{{ח:ת}} נוסף על האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כ|בסעיף 158כ(א)(1) לחוק}}, יוכל להירשם כבקר בפנקס בקרים מי שמתקיימים בו אחד או יותר מתנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בעל תעודת סיום קורס בקרים בישראל מאת משרד הפנים ומכון RICS;
{{ח:תת|(2)}} בעל תעודת סיום קורס בקרים בישראל מאת מינהל התכנון ומכון RICS;
{{ח:תת|(3)}} בעל תעודה MRICS תקפה מאת מכון RICS;
{{ח:תת|(4)}} בעל תעודת סיום קורס בקרים בישראל מאת מינהל התכנון.

{{ח:קטע2|סימן ג|סימן ג׳: רישום בפנקס}}

{{ח:סעיף|3|רישום בפנקס}}
{{ח:ת}} אישר הרשם כי מתקיימים במבקש להירשם כבקר בפנקס בקרים אחד או יותר מהתנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} ירשום את המבקש בפנקס הבקרים המתאים.

{{ח:חתימות|ד׳ באייר התשפ״ד (12 במאי 2024)}}
* '''משה ארבל'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבנייה (רישום בקרים) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבנייה (רישום בקרים) (הוראת שעה), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 777|תקנות התכנון והבנייה (רישום בקרים) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7623.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כ|סעיפים 158כ(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 265|ו־265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם שר הכלכלה ועם המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|סימן ב|סימן ב׳: דרישות להירשם כבקר}}

{{ח:פנימי|סימן ג|סימן ג׳: רישום בפנקס}}

{{ח:קטע2|סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשם“ – רשם המהנדסים והאדריכלים או רשם ההנדסאים והטכנאים, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ההנדסאים“ – {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|חוק ההנדסאים והטכנאים {{ח:הערה|[המוסמכים, התשע״ג–2012]}}}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המהנדסים“ – {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|חוק המהנדסים והאדריכלים {{ח:הערה|[, התשי״ח–1958]}}}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנקס בקרים“ – פנקס כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158יט|בסעיף 158יט לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”MRICS“ – תעודת חבר שנתית שמעניק RICS;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”RICS“ – המכון המלכותי של בקרים מורשים (Royal Institution of Chartered Surveyors).

{{ח:קטע2|סימן ב|סימן ב׳: דרישות להירשם כבקר}}

{{ח:סעיף|2|כשירות להירשם כבקר בפנקס בקרים}}
{{ח:ת}} נוסף על האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כ|בסעיף 158כ(א)(1) לחוק}}, כשיר להירשם כבקר בפנקס בקרים מי שמתקיימים בו אחד או יותר מתנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בעל תעודת סיום קורס בקרים בישראל מאת משרד הפנים ומכון RICS שניתנה ערב תחילתן של תקנות אלה;
{{ח:תת|(2)}} בעל תעודת סיום קורס בקרים בישראל מאת מינהל התכנון ומכון RICS;
{{ח:תת|(3)}} בוגר לימודי תואר או תעודה בישראל מאת מכון RICS ומוסד להשכלה גבוהה המוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|חוק המהנדסים}} או מאת מכון RICS ומכללה טכנולוגית מוכרת לפי {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|חוק ההנדסאים}};
{{ח:תת|(4)}} בעל תעודה MRICS תקפה מאת מכון RICS.

{{ח:קטע2|סימן ג|סימן ג׳: רישום בפנקס}}

{{ח:סעיף|3|רישום בפנקס}}
{{ח:ת}} אישר הרשם כי מתקיימים במבקש אחד או יותר מהתנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} ירשום את המבקש בפנקס המתאים.

{{ח:סעיף|4|רישום בפנקסים אחרים}}
{{ח:ת}} נוסף מדור בקרה לפנקס המתנהל לפי {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|חוק המהנדסים}}, או למרשם המתנהל לפי {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|חוק ההנדסאים}}, יראו מי שהיה רשום בפנקס הבקרים לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, כרשום במדור בקרה בפנקס המתנהל לפי {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|חוק המהנדסים והאדריכלים}} או במרשם המתנהל לפי {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|חוק ההנדסאים}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|5|תוקף}}
{{ח:ת}} תוקפן של תקנות אלה חמש שנים מיום פרסומן או עד לקביעת מדור בקרה בפנקס המהנדסים והאדריכלים ובמרשם ההנדסאים, לפי העניין, לפי המוקדם.

{{ח:חתימות|ז׳ באדר א׳ התשע״ו (16 בפברואר 2016)}}
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבנייה (תכנית הטעונה התייעצות עם פקיד היערות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבנייה (תכנית הטעונה התייעצות עם פקיד היערות), התשע״ה–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 1234|תקנות התכנון והבנייה (תכנית הטעונה התייעצות עם פקיד היערות), התשע״ה–2015|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7513.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 83ג|סעיפים 83ג}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 265|ו־265(35)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם שר החקלאות ופיתוח הכפר ועם המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עץ בוגר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 83ג|בסעיף 83ג(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 83ג|בסעיף 83ג(א) לחוק}}, ששטחה עולה על 35 דונם ובתשריט שלה סומנו 50 עצים בוגרים לכריתה, העתקה או שימור לפחות.

{{ח:סעיף|2|חובת התייעצות עם פקיד היערות}}
{{ח:ת}} לא יאשר מוסד תכנון תכנית, אלא לאחר שהתייעץ עם פקיד היערות בעניין העצים הבוגרים המסומנים בה לכריתה, להעתקה או לשימור או שחלפו 30 ימים ממועד הגשת התכנית לפקיד היערות לחוות את דעתו בעניין, המוקדם מביניהם.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ד באדר התשע״ה (15 במרס 2015)}}
* '''גלעד ארדן'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבנייה (תנאי הכשירות וההכשרה של בקר הגא לעניין הרשות המוסמכת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבנייה (תנאי הכשירות וההכשרה של בקר הגא לעניין הרשות המוסמכת), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 1984|תקנות התכנון והבנייה (תנאי הכשירות וההכשרה של בקר הגא לעניין הרשות המוסמכת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8005.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כב|סעיף 158כב(א)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקר הגא“ – בקר מורשה לעניין הרשות המוסמכת לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|חוק ההתגוננות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הגא“ – שירות ההתגוננות האזרחית שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 2|סעיף 2 לחוק ההתגוננות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ההתגוננות“ – {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|חוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רע״ן הנדסה“ – ראש ענף הנדסה במפקדת פיקוד העורף.

{{ח:סעיף|2|תנאי כשירות}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישמש אדם בקר הגא אלא בהתקיים התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא רשום כבקר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158יט|סעיף 158יט לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא השתתף בקורס בקרי הגא של פיקוד העורף או קורס מקביל שאישר לעניין זה רע״ן הנדסה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עבר בהצלחה בחינה מסמיכה שאישר רע״ן הנדסה.
{{ח:תת|(ב)}} אדם העומד בתנאי תקנת משנה (א) ועמד בתנאי הכשירות הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, ושהחל בעבודתו במכון בקרה לאחר יותר משלושה חודשים, ישמש בקר הגא אם עבר סמוך לפני תחילת עבודתו יום השתלמות במתכונת שאישר רע״ן הנדסה ועמד בהצלחה במבחן שאישר רע״ן הנדסה.
{{ח:תת|(ג)}} אדם יידרש לבצע קורס כאמור בתקנת משנה (א)(2) ומבחן הסמכה כאמור בתקנת משנה (א)(3) פעם נוספת במקרים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לא עמד בהצלחה פעמיים במבחן ההסמכה כאמור בתקנת משנה (א)(3);
{{ח:תתת|(2)}} הוא החל בעבודתו במכון בקרה לאחר יותר משלושה חודשים מהיום שבו סיים את הקורס ולא עמד בתנאי הכשירות המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}};
{{ח:תתת|(3)}} בוטלה הרשאתו לבקר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כב|סעיף 158כב(ה) לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|תנאי שמירה על כשירות}}
{{ח:תת|(א)}} בקר הגא ישמור על כשירותו על ידי השתתפות אחת לשלושה חודשים בדיון מהנדסים של פיקוד העורף שיקבע רע״ן הנדסה, זולת אם רע״ן הנדסה פטר אותו מהשתתפות בו.
{{ח:תת|(ב)}} כתנאי לשמירת כשירותו, ישתתף בקר הגא בכל השתלמות שרע״ן הנדסה החליט לגביה כי היא נחוצה לשם שמירת הכשירות, זולת אם רע״ן הנדסה פטר אותו מהשתתפות בה.

{{ח:סעיף|4|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} אדם שמתקיימים בו התנאים {{ח:פנימי|סעיף 2|שבתקנה 2(א)(1) ו־(2)}} ועבר בחינה מסמיכה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)(3)}} לפני יום תחילתן של תקנות אלה (להלן – יום התחילה), ישמש בקר הגא אם עבר השתלמות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(ב)}} בתוך 30 ימים מיום התחילה.

{{ח:חתימות|כ״ח באייר התשע״ח (13 במאי 2018)}}
* '''אביגדור ליברמן'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (בקשה למענק לפי מחזור עסקאות חליפי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (בקשה למענק לפי מחזור עסקאות חליפי), התשפ״א–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 360|תקנות התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (בקשה למענק לפי מחזור עסקאות חליפי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8874.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 32|סעיף 32}} {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)|לחוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש״ף–2020}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חודש של פעילות מופחתת“ – חודש שבו מחזור העסקאות של עוסק הופחת בשל אחת מהעילות המנויות בהגדרת ”התקופה החליפית“, ובלבד שפעילותו החלה לפני אותו חודש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מענק עבודה“ – {{ח:חיצוני|חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה)|חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה), התשס״ח–2007}}, כפי שמובא {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 6|בסעיף 6 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת בסיס“ – תקופת בסיס כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה)#סעיף 18כה|בסעיף 18כה(3) לחוק מענק עבודה}} וכהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק}} לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה החליפית“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי עוסקת עצמאית שהיה לה בתקופת הבסיס חודש של פעילות מופחתת שבה לא עבדה 7 ימים או יותר בשל אחת העילות המנויות {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 6|בסעיף 6}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 7|או 7 לחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}} – תקופת פעילותה של העוסקת ב־12 החודשים הרצופים הקודמים לחודש הראשון שבו היה לה חודש של פעילות מופחתת, או תקופת פעילותה שמיום כ״ד בטבת התשע״ט (1 בינואר 2019) עד יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019), למעט החודשים בתקופה האמורה שבהם הייתה לה פעילות מופחתת כאמור, לפי בחירת העוסקת;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי עוסק עצמאי שהיה לו בתקופת הבסיס חודש של פעילות מופחתת שבה לא עבד 7 ימים או יותר בשל ימי שירות מילואים בצבא־הגנה לישראל – תקופת פעילותו שמיום כ״ד בטבת התשע״ט (1 בינואר 2019) עד יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019), למעט החודשים בתקופה האמורה שבהם הייתה לו פעילות מופחתת כאמור.

{{ח:סעיף|2|בקשה למענק לפי מחזור עסקאות חליפי}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק עצמאי שהיה לו חודש עם פעילות מופחתת באחד מהחודשים בתקופת הבסיס, רשאי להגיש למנהל בקשה, בדרך האמורה בתקנת משנה (ב), ולפיה יראו את מחזור העסקאות שלו בתקופת הבסיס כמחזור עסקאותיו בתקופה החליפית, מחולק במספר החודשים בתקופה החליפית ומוכפל בשניים.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה תוגש לפי טופס שקבע המנהל בתוקף סמכותו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 11|סעיף 11(ד) לחוק}}, ויצורפו לה מסמכים הנדרשים להוכחת האמור בה, להנחת דעתו של המנהל.

{{ח:חתימות|י״ז בחשוון התשפ״א (4 בנובמבר 2020)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התעבורה (הוראת שעה תש"ף מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התעבורה (הוראת שעה מס׳ 2), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 766|תקנות התעבורה (הוראת שעה מס׳ 2)}}, {{ח:תיבה|860|תיקון}}, {{ח:תיבה|1878|תיקון מס׳ 2}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 448|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8899.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|לפקודת התעבורה}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה – הארכת תוקף רישיון נהיגה|תיקון: תש״ף}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 173|בתקנות 173}}, {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 174|174(א)}}, {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 174א|174א(א)}}, {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 196|196(ד)}} {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 207ב|ו־207ב לתקנות התעבורה, התשכ״א–1961}} (להלן – התקנות העיקריות), לגבי רישיון נהיגה שתקופת תוקפו מסתיימת בתקופה שמיום פרסומן של תקנות אלה {{ח:הערה|(התקנות פורסמו ביום 16.3.2020)}} עד יום כ״ב בסיוון התש״ף (14 ביוני 2020) (להלן – התקופה הקובעת), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} רישיון נהיגה כאמור מחודש בזה לתקופה של 90 ימים מתום תקופת תוקפו (להלן – תקופת הארכה);
{{ח:תת|(2)}} אגרה בעד תקופת ההארכה תיכלל באגרת חידוש רישיון הנהיגה לפי {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 174|תקנה 174(א) לתקנות העיקריות}}, ובעל רישיון נהיגה שהוארך כאמור ישלם אותה עד 90 ימים מתום תקופת ההארכה;
{{ח:תת|(3)}} בעל רישיון נהיגה החייב בבדיקות רפואיות חוזרות כאמור {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 196|בתקנה 196 לתקנות העיקריות}}, יעבור אותן עד 90 ימים מתום תקופת ההארכה;
{{ח:תת|(4)}} בעל רישיון נהיגה החייב בבחינות או בבדיקות לפי {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 207ב|תקנה 207ב לתקנות העיקריות}} יעמוד בהן עד 90 ימים מתום תקופת ההארכה;
{{ח:תת|(5)}} מי שבמהלך התקופה הקובעת הסתיימה התקופה שבה הוא היה נהג חדש כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 12א|בסעיף 12א לפקודה}}, והוא זכאי לחידוש רישיונו לפי {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 173|תקנה 173(א)(6) {{ח:הערה|לתקנות העיקריות}}}}, לא ייחשב נהג חדש בתקופת ההארכה.

{{ח:סעיף|2|הוראת שעה – התליית רשיונות|תיקון: תש״ף־2, תשפ״א}}
{{ח:ת}} מי שהותלה רישיון הנהיגה שבבעלותו החל ביום כ׳ באדר התש״ף (16 במרס 2020) עד יום י״ח בניסן התשפ״א (31 במרס 2021) לפי {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 551|תקנה 551(ה) לתקנות העיקריות}}, תיחשב ההתליה כבטלה עד ליום כ״ו בטבת התשפ״ב (31 בדצמבר 2021), והיא תחודש בתום התקופה האמורה.

{{ח:חתימות|כ׳ באדר התש״ף (16 במרס 2020)}}
* '''בצלאל סמוטריץ׳'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התעבורה (הוראת שעה תש"ף מס' 3)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התעבורה (הוראת שעה מס׳ 3), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 852|תקנות התעבורה (הוראת שעה מס׳ 3)}}, {{ח:תיבה|1592|תיקון}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 70|סעיף 70(5)}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|לפקודת התעבורה}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה – מועד רישום רכב|תיקון: תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 282|בתקנה 282(א)(3) לתקנות התעבורה, התשכ״א–1961}}, לגבי רכב שיובא לארץ לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב#פרק ד|פרק ד׳ לחוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב, התשע״ו–2016}}, והמועד האחרון לרישומו לפי {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 282|התקנה האמורה}} חל בתקופה שמיום פרסומן של תקנות אלה (להלן – יום הפרסום) {{ח:הערה|(התקנות פורסמו ביום 22.3.2020)}} עד יום י״ח בניסן התשפ״א (31 במרס 2021), יידחה המועד האחרון כאמור ב־120 ימים.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין רכב שהמועד האחרון לרישומו הוא בתקופה שמיום כ״ח בסיוון התש״ף (20 ביוני 2020) עד יום י״ח בניסן התשפ״א (31 במרס 2021) – דחיית המועד האחרון לרישום לפי תקנת משנה (א) תחול לגביו רק אם לפי דיווחי רשות המסים הוא הגיע לנמל בישראל עד יום ו׳ בניסן התש״ף (31 במרס 2020).
{{ח:תת|(ג)}} נדחה המועד האחרון לרישום רכב בהתאם להוראות תקנת משנה (ב), יחולו לגבי רכב כאמור הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היבואן המסחרי ימסור ללקוח שקנה ממנו רכב כאמור, לפני חתימת העסקה לרכישת הרכב, מידע בכתב לעניין מועד הייצור של הרכב (חודש ושנה);
{{ח:תתת|(2)}} היבואן המסחרי ייתן לרכב את האחריות שנתן יצרן הרכב, ממועד מסירתו ללקוח;
{{ח:תת}} בתקנת משנה זו, ”יבואן מסחרי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב|בחוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב, התשע״ו–2016}}.

{{ח:חתימות|כ״ו באדר התש״ף (22 במרס 2020)}}
* '''בצלאל סמוטריץ׳'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התעבורה (הוראת שעה – חרבות ברזל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התעבורה (הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ״ד–2023}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 134|תקנות התעבורה (הוראת שעה – חרבות ברזל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10830.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 70|סעיף 70(17)}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|לפקודת התעבורה}} (להלן – הפקודה), אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה – הארכת תקופת תוקף תעודת מוסך מורשה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 280|בתקנה 280(ב)(2) לתקנות התעבורה, התשכ״א–1961}}, לגבי תעודה ממוסך מורשה כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 280|בתקנה האמורה}} אשר תקופת תוקפה מסתיימת בתקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום כ״ב בחשוון התשפ״ד (6 בנובמבר 2023), תקופת תוקפה תוארך עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023) או עד 30 ימים מתום תוקפה של ההכרזה על מצב מיוחד בעורף, לפי המוקדם.

{{ח:חתימות|ב׳ בחשוון התשפ״ד (17 באוקטובר 2023)}}
* '''מירי רגב'''
שרת התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התעבורה (מחיר מרבי בעבור חניה לפי הסדר חניה ארצי אחיד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התעבורה (מחיר מרבי בעבור חניה לפי הסדר חניה ארצי אחיד), התש״ס–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ס, 729|תקנות התעבורה (מחיר מרבי בעבור חניה לפי הסדר חניה ארצי אחיד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6045.pdf}}.

''הודעות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 2614|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8055.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 3016|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8189.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 70ב|סעיף 70ב}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|לפקודת התעבורה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מחיר מרבי|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} המחיר המרבי בעבור חניה על פי הסדר חניה ארצי אחיד כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 70ב|בסעיף 70ב(ב) לפקודה}} (להלן – הסדר החניה) יהיה 4.70 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2000; החל משנת 2019, 6.30 ש״ח)}} לשעת חניה.

{{ח:סעיף|2|עדכון מחיר}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} ישתנה ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום השינוי), לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי, אם עלה.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שהשתנה כאמור בתקנת משנה (א) יעוגל, לצורך התשלום, לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 אגורות, וסכום של 5 אגורות יעוגל כלפי מטה.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם ליום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם ליום השינוי הקודם, ולענין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה, המדד שפורסם בחודש ינואר 2000.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל הכללי של משרד הפנים יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} כפי שהשתנה עקב שינוי הסכום לפי תקנות משנה (א) עד (ג).

{{ח:חתימות|ג׳ בתמוז התש״ס (6 ביולי 2000)}}
* '''נתן שרנסקי'''
שר הפנים
* '''אמנון ליפקין־שחק'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התעבורה (פטור מהחזקה ומשימוש באפוד זוהר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התעבורה (פטור מהחזקה ומשימוש באפוד זוהר), התשס״ז–2007}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 1077|תקנות התעבורה (פטור מהחזקה ומשימוש באפוד זוהר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6605.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 65ב|סעיף 65ב(ד)}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|לפקודת התעבורה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור מחובת החזקת אפוד זוהר}}
{{ח:ת}} החובה להחזיק אפוד זוהר ברכב מנועי, לא תחול על רכב מנועי מהסוגים האלה:
{{ח:תת|(1)}} רכב של צבא הגנה לישראל המצוי באחסנה לצורכי חירום;
{{ח:תת|(2)}} רכב של צבא הגנה לישראל אשר על פי פקודות הצבא אינו רשאי לנוע אלא בתחומי מחנות הצבא.

{{ח:סעיף|2|פטור מחובת לבישת אפוד זוהר}}
{{ח:ת}} הנוהג ברכב מנועי שבשימוש צבא הגנה לישראל, אשר ממלא תפקיד רשמי בפועל במסגרת פעילות מבצעית או אימונים לפעילות כאמור, לא תחול עליו החובה ללבוש אפוד זוהר בעת יציאה או ירידה מהרכב האמור בדרך שאינה דרך עירונית, אם לדעת מפקד הפעילות כאמור היה בלבישתו כדי להפריע או למנוע את מילוי התפקיד.

{{ח:חתימות|כ״ג בתמוז התשס״ז (9 ביולי 2007)}}
* '''שאול מופז'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התעבורה (פטור מרישום ורישוי של גרורים למגורים מסוג מסויים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התעבורה (פטור מרישום ורישוי של גרורים למגורים מסוג מסויים), התשנ״א–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 353|תקנות התעבורה (פטור מרישום ורישוי של גרורים למגורים מסוג מסויים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5317.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 18|סעיף 18}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|לפקודת התעבורה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”גרור“ ו”גורר“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 1|בתקנות התעבורה, התשכ״א–1961}}.

{{ח:סעיף|2|פטור}}
{{ח:ת}} בעל גרור המשמש למגורים פטור מחובת רישום ורישוי אם נתקיימו בגרור כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מידותיו אינן עולות על:
{{ח:תת}} אורך – 12.50 מטרים;
{{ח:תת}} רוחב – 3.70 מטרים;
{{ח:תת}} גובה – 4.00 מטרים;
{{ח:תת|(2)}} משקלו הכולל המותר אינו עולה על 4,500 ק״ג;
{{ח:תת|(3)}} הוא משמש כקרון למגורים המיועד להיות מוצב דרך קבע באתר בניה;
{{ח:תת|(4)}} ניתן לגררו ממקום למקום כשהוא נגרר על ידי גורר שניתן לגביו היתר מיוחד ובהתאם לתנאי ההיתר, ובלבד שהוא נגרר לשם העברתו מנמל אל אתר בניה שבו יוצב דרך קבע או למקום שבו יאוחסן או ממקום אחסונו לאתר בניה, או מאתר בניה אחד לאתר בניה אחר שבו יוצב דרך קבע.

{{ח:חתימות|כ״ט בכסלו התשנ״א (16 בדצמבר 1990)}}
* '''משה קצב'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התעבורה (פטור רכב לשעת חירום מאגרות רשיון רכב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התעבורה (פטור רכב לשעת חירום מאגרות רשיון רכב), תשל״ט–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 1165|תקנות התעבורה (פטור רכב לשעת חירום מאגרות רשיון רכב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3980.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 18|סעיפים 18}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 19|ו־19}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|לפקודת התעבורה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק יסוד: משק המדינה#סעיף 1|סעיף 1 לחוק יסוד: משק המדינה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב“ – רכב מסחרי שמשקלו הכולל המותר עולה על 10,000 ק״ג, לרבות מכלית להובלת דלק שקיבולתה בליטרים עולה על 5{{ח:הערה|,}}000;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות המוסמכת“ – הרשות המוסמכת לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום ציוד וגיוסו לצבא-הגנה לישראל#סעיף 15א|תקנה 15א לתקנות שעת־חירום (רישום ציוד וגיוסו), תשי״ז–1956}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב לשעת־חירום“ – רכב שהרשות המוסמכת אישרה שהוא חיוני לצרכי משק המדינה בשעת חירום, וישמש להובלה בשעת חירום בלבד.

{{ח:סעיף|2|פטור מאגרות רישום ורשיון רכב}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רכב לשעת חירום פטור מתשלום אגרות רישום ומאגרת רשיון רכב או חידושו אם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרכב יופעל אך ורק לצורך ביצוע הובלות בשעת חירום;
{{ח:תתת|(2)}} רשות הרישוי אישרה את רישום הרכב ונתנה לו רשיון רכב כרכב לשעת חירום.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א)(1) רשאית רשות הרישוי לקבוע לרכב כאמור הסדרים לשימוש בו על פי רשיונות זמניים לפי {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 275|תקנה 275 לתקנות התעבורה, תשכ״א–1961}}, לצורך ניסוי, אחזקה ותיקונים או למטרה אחרת שאישרה הרשות המוסמכת.
{{ח:תת|(ג)}} מקבלי רשיונות זמניים לפי תקנת משנה (ב) יהיו פטורים מתשלום אגרת רשיון.
{{ח:תת|(ד)}} הועברה בעלות רכב כאמור בתקנות אלה או שונה ייעודו – יבוטל הפטור מיום ההעברה או שינוי הייעוד, לפי הענין.
{{ח:תת|(ה)}} פטור כאמור בתקנה זו יחול מיום רישום הרכב ויהיה בתוקף כל עוד הרכב משמש לפי אישור הרשות המוסמכת כרכב לשעת־חירום.

{{ח:חתימות|ז׳ בניסן תשל״ט (4 באפריל 1979)}}
* '''חיים לנדאו'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התעבורה (פטור רכב מסחרי מחובת רישום ורישוי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התעבורה (פטור רכב מסחרי מחובת רישום ורישוי), תשל״ד–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור רכב מסחרי מחובת רישום ורישוי ומאגרה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 644|תקנות התעבורה (פטור רכב מסחרי מחובת רישום ורישוי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3128.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 18|סעיף 18}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|לפקודת התעבורה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל“ – לרבות המחזיק ברכב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב“ – רכב מסחרי אשר משקלו הכולל המותר 10 טון או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות המוסמכת“ – הרשות המוסמכת לפי תקנות־שעת־חירום (סמכויות מיוחדות), תשל״ד–1973;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי הובלה חיוניים“ – שירותי הובלה שהרשות המוסמכת אישרה שהם חיוניים לצרכי משק המדינה בשעת חירום והמתבצעים בישראל על ידי הרכב.

{{ח:סעיף|2|פטור מחובת רישום ורישוי ומאגרת רשיון רכב}}
{{ח:ת}} בעל רכב המובא לישראל על פי הסכם לצורך ביצוע שירותי הובלה חיוניים פטור מחובת רישום ורישוי, ומאגרת רשיון רכב, אם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} ההסכם אושר מאת הרשות המוסמכת;
{{ח:תת|(2)}} הרכב מיובא לישראל לתקופה שאינה עולה על ששה חדשים;
{{ח:תת|(3)}} הרכב מופעל בישראל אך ורק לצורך ביצוע שירותי הובלה חיוניים;
{{ח:תת|(4)}} על הרכב קיים רשיון רכב בר־תוקף שניתן לו במדינת רישומו, והוא נושא בכל זמן שהותו בישראל לוחיות זיהוי מקוריות שניתנו לו בארץ המוצא וכל סימן זיהוי אחר שבו הוא חייב על פי הדינים החלים במדינה שבה הוא רשום;
{{ח:תת|(5)}} קיים על הרכב ביטוח בר־תוקף לפי {{ח:חיצוני|פקודת ביטוח רכב מנועי|פקודת ביטוח כלי רכב מנועי (סיכוני צד שלישי) [נוסח חדש], תש״ל–1970}}, בתקופה שבה מופעל הרכב בישראל;
{{ח:תת|(6)}} הרשות המוסמכת ליבוא בשעת חירום אישרה כי מפרטי הרכב, סוגו ומידותיו מתאימים לתנועה בארץ.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות התעבורה (פטור רכב מסחרי מחובת רישום ורישוי), תשל״ד–1974“.

{{ח:חתימות|י״ז בטבת תשל״ד (11 בינואר 1974)}}
* '''שמעון פרס'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התקנים (אופן פרסום בדבר הטלת עיצום כספי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התקנים (אופן פרסום בדבר הטלת עיצום כספי), התשפ״א–2021}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 1516|תקנות התקנים (אופן פרסום בדבר הטלת עיצום כספי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9086.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 16יז|סעיף 16יז(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק התקנים|לחוק התקנים, התשי״ג–1953}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר האינטרנט“ – אתר האינטרנט של המשרד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מחשב“, ”מחשב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרטים“ – פרטים בנוגע להטלת עיצום כספי, כמפורט {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 16יז|בסעיף 16יז(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|יישום אמצעים טכנולוגיים בפרסום פרטים באתר האינטרנט}}
{{ח:ת}} בפרסום פרטים באתר האינטרנט, בתקופת הפרסום הקבועה {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 16יז|בסעיף 16יז(ה) לחוק}}, המשרד יישם אמצעים טכנולוגיים נאותים, מתקדמים ומקובלים כדי להביא, ככל האפשר –
{{ח:תת|(א)}} למניעת אפשרות לאיתור הפרטים דרך אתר האינטרנט של המשרד, בתום תקופת הפרסום הקבועה {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 16יז|בסעיף 16יז(ה) לחוק}};
{{ח:תת|(ב)}} למניעת אפשרות להעתקת הפרטים באופן ממוחשב;
{{ח:תת|(ג)}} להקניית הגנה סבירה מפני חדירה, שיבוש, הפרעה או גרימת נזק למחשב או לחומר מחשב.

{{ח:חתימות|כ׳ בטבת התשפ״א (4 בינואר 2021)}}
* '''עמיר פרץ'''
שר הכלכלה והתעשייה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (שירות בזק שחייב ברישיון מפאת גודלו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (שירות בזק שחייב ברישיון מפאת גודלו), התשפ״ג–2022}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ג, 28|תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (שירות בזק שחייב ברישיון מפאת גודלו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10345.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 2|סעיף 2(ב)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעלות“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}}, ברשת בזק;
{{ח:תתת|(2)}} כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המיטלטלין#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק המיטלטלין, התשל״א–1971}}, ברשת בזק;
{{ח:תתת|(3)}} החזקה בעשרה אחוזים או יותר מאמצעי שליטה בתאגיד שהוא בעלים כאמור בפסקאות (1) או (2);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משתמש“ – מי שמקבל שירות גישה לאינטרנט על גבי רשת גישה נייחת שבבעלותו של ספק מורשה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון“ – רישיון לאספקת שירותי בזק או לביצוע פעולת בזק שניתן לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 4|סעיף 4 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשת גישה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 27א|בסעיף 27א לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|מאפייני שירות הבזק החייב בקבלת רישיון}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 2|סעיף 2(ב)(2) לחוק}}, לא יספק אדם, דרך עיסוק, שירות בזק באמצעות אחד מאלה, אלא אם כן יש בידו רישיון:
{{ח:תת|(1)}} באמצעות רשת גישה נייחת שבבעלותו, שמספר המשתמשים בה הוא 100,000 לפחות;
{{ח:תת|(2)}} באמצעות רשת גישה נייחת שמספר המנויים שלו, שמקבלים שירות גישה לאינטרנט באמצעותה, הוא 500,000 לפחות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ז׳ בתשרי התשפ״ג (2 באוקטובר 2022).

{{ח:חתימות|ד׳ בתשרי התשפ״ג (29 בספטמבר 2022)}}
* '''יועז הנדל'''
שר התקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (תדרים למיתקני גישה אלחוטית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (תדרים למיתקני גישה אלחוטית), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 858|תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (תדרים למיתקני גישה אלחוטית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6177.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 3262|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8225.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 27א|סעיפים 27א}} {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 59|ו־59}} {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תדרים למיתקני גישה אלחוטית|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} מיתקני גישה אלחוטית יופעלו בתחומי תדרים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תחום תדרים לקליטה 806 עד 849 מגה־הרץ (להלן – מה״ץ) ותחום תדרים לשידור 851 עד 894 מה״ץ; תחום תדרים לקליטה 890 עד 915 מה״ץ ותחום תדרים לשידור 935 עד 960 מה״ץ;
{{ח:תת|(1א)}} תחום תדרים לקליטה 698 עד 736 מגה־הרץ (להלן {{ח:הערה|-}} מה״ץ) ותחום תדרים לשידור 736 עד 791 מה״ץ;
{{ח:תת|(1ב)}} תחום תדרים לקליטה 806 עד 849 מה״ץ ותחום תדרים לשידור 851 עד 894 מה״ץ; תחום תדרים לקליטה 880 עד 915 מה״ץ ותחום תדרים לשידור 925 עד 960 מה״ץ;
{{ח:תת|(1ג)}} תחום תדרים לשידור 791 עד 821 מה״ץ, תחום תדרים לקליטה ולשידור 821 עד 832 מה״ץ ותחום תדרים לקליטה 832 עד 862 מה״ץ;
{{ח:תת|(2)}} תחום תדרים לקליטה 1710 עד 1785 מה״ץ ותחום תדרים לשידור 1805 עד 1880 מה״ץ;
{{ח:תת|(3)}} תחום תדרים לקליטה ולשידור 1880 עד 1900 מה״ץ; 1900 עד 1920 מה״ץ; 2010 עד 2025 מה״ץ;
{{ח:תת|(4)}} תחום תדרים לקליטה 1920 עד 1980 מה״ץ ותחום תדרים לשידור 2110 עד 2170 מה״ץ;
{{ח:תת|(5)}} תחום תדרים לקליטה ולשידור 2400 עד 2483.5 מה״ץ;
{{ח:תת|(5א)}} תחום תדרים לקליטה 2,500 עד 2,570 מה״ץ; תחום תדרים לקליטה ולשידור 2,570 עד 2,620 מה״ץ ותחום תדרים לשידור 2,620 עד 2,690 מה״ץ;
{{ח:תת|(6)}} תחום תדרים לקליטה ולשידור 3475 עד 3,800 מה״ץ;
{{ח:תת|(7)}} תחום תדרים לקליטה ולשידור 24.5 עד 26.5 גיגה־הרץ;
{{ח:תת|(8)}} תחום תדרים לקליטה ולשידור 1,000 עד 430,000 גיגה־הרץ;
{{ח:תת|(9)}} תחומי תדרים לקליטה ולשידור 14,400 עד 15,350 מה״ץ; 17,700 עד 19,700 מה״ץ; 21,200 עד 23,600 מה״ץ; 36,000 עד 40,500 מה״ץ; 57,000 עד 66,000 מה״ץ; 71,000 עד 76,000 מה״ץ; 81,000 עד 86,000 מה״ץ.

{{ח:חתימות|כ״ט בסיון התשס״ב (9 ביוני 2002)}}
* '''ראובן ריבלין'''
שר התקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות זכויות הדייר בדיור הציבורי (מידע על זכויות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות זכויות הדייר בדיור הציבורי (מידע על זכויות), התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת התשע״ז, 1042|תקנות זכויות הדייר בדיור הציבורי (מידע על זכויות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7811.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי#סעיף 2|סעיף 2(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי|לחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ״ח–1998}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראות בדבר הצגת שלט}}
{{ח:ת}} על שלט לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי#סעיף 2|סעיף 2(ה) לחוק}} יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} נוסחו יהיה לפי הנוסח הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}};
{{ח:תת|(2)}} מיקומו של השלט, מידותיו וכמות השלטים שיש להציב יהיו כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}};
{{ח:תת|(3)}} השלט יהיה בשפות העברית, הערבית והרוסית כאמור {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי|בחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 45 ימים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(1)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} שם החברה לדיור ציבורי: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ״ח–1998}}, לצורך מימוש זכויותיך כדייר בדיור ציבורי הנך זכאי לפנות אל החברה לדיור ציבורי ולקבל מידע על זכויותיך.
{{ח:ת}} לבדיקת זכויותיך ניתן לפנות אל החברה בדרכים האלה:
{{ח:ת}} כתובת לקבלת פניות: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .; טלפון: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .; פקס: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .; דואר אלקטרוני: . . . . . . . . . . . . . . . . . .; שעות מענה טלפוני: . . . . . . . . . . . . . .; שעות קבלת קהל: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .;
{{ח:ת}} למידע נוסף על זכויות דיירים בדיור הציבורי ניתן לפנות למחלקת פניות הציבור במשרד הבינוי והשיכון בכתובת: . . . . . . . . . . . . . .; טלפון: . . . . . . . . .; פקס: . . . . . . . . . . . .; דואר אלקטרוני: . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(2)}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} מיקום השלט: בכניסה הראשית למתחם שבו החברה נותנת שירותים או מידע לציבור (להלן – מתחם קבלת קהל) במקום בולט לעין.

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} מידות השלט: רוחבו לא יפחת מ־80 סנטימטרים ואורכו לא יפחת מ־100 סנטימטרים.

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} כמות השלטים: לפי מספר הכניסות הראשיות למתחם קבלת הקהל; אם מתחם קבלת הקהל כולל כמה מפלסים – בכל כניסה למפלס.

{{ח:חתימות|כ״ז בניסן התשע״ז (23 באפריל 2017)}}
* '''יואב גלנט'''
שר הבינוי והשיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות זכויות הדייר בדיור הציבורי (קדימות בהתקנת דודי שמש)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות זכויות הדייר בדיור הציבורי (קדימות בהתקנת דודי שמש), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 505|תקנות זכויות הדייר בדיור הציבורי (קדימות בהתקנת דודי שמש)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6642.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי#סעיף 8|סעיף 8}} {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי|לחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ״ח–1998}}, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גודל משפחה“ – מספר הנפשות במשפחה, המחושב לפי כללי משרד הבינוי והשיכון לחישוב הנחות בשכר דירה לדיירי הדיור הציבורי, המונחים לעיון הציבור במשרדי החברות המנהלות דיור ציבורי (להלן – כללי משרד הבינוי והשיכון);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקרה המזכה“ – הסכומים אשר נקבעו כתקרת הכנסה המזכה בהבטחת הכנסה, לפי כללי משרד הבינוי והשיכון.

{{ח:סעיף|2|מתן קדימות למשפחות גדולות}}
{{ח:ת}} הקדימות בהתקנת דודי שמש בדירות ציבוריות תהיה על פי גודל המשפחות המתגוררות בדירות – מהגדולות לקטנות.

{{ח:סעיף|3|סדרי קדימות נוספים}}
{{ח:ת}} הקדימות בהתקנת דודי שמש בדירות ציבוריות בקבוצה הכוללת משפחות בעלות גודל משפחה זהה, תהיה לפי קבוצות המשנה שלהלן, בסדר יורד:
{{ח:תת|(1)}} משפחות אשר הכנסתן אינה עולה על התקרה המזכה;
{{ח:תת|(2)}} משפחות הזכאיות להנחה בשכר דירה, אשר אינן נכללות בסעיף קטן (א) {{ח:הערה|[צ״ל: בפסקה (1)]}} לעיל;
{{ח:תת|(3)}} משפחות אשר אינן זכאיות להנחה בשכר דירה.

{{ח:סעיף|4|קבוצת עדיפות נוספת}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}, 20% מהתקציב השנתי למימון התקנת דודי שמש, ישמש להתקנת דודי שמש בדירות ציבוריות שבהן מתגוררות משפחות אשר גודלן אינו עולה על שלוש נפשות, ואשר זכאיות להנחה בשכר דירה; הקדימות בהתקנת דודי שמש בדירות אלה תהיה על פי האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3(ב)}}.

{{ח:סעיף|5|ועדת חריגים}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה, בתוך 30 ימים ממועד תחילת תקנות אלה, ועדת חריגים של ארבעה, ואלה חבריה:
{{ח:תתת|(1)}} מנהל אגף נכסים ודיור במשרד הבינוי והשיכון או נציגו, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} סמנכ״ל בכיר לאכלוס במשרד הבינוי והשיכון או נציגו;
{{ח:תתת|(3)}} נציג שר האוצר;
{{ח:תתת|(4)}} נציג ציבור.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה תהיה מוסמכת לאשר מתן קדימות בהתקנת דודי שמש בדירות ציבוריות, למשפחות אשר אינן זכאיות לקדימות על פי תקנות אלה, בהתאם לאמות מידה שתקבע ותפרסם ברבים, בין השאר בהתחשב במצבם הכלכלי, הסוציאלי והבריאותי של בני המשפחה.

{{ח:חתימות|כ״ח בטבת התשס״ח (6 בינואר 2008)}}
* '''זאב בוים'''
שר הבינוי והשיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות זכויות הסטודנט (הצמדת דמי רישום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות זכויות הסטודנט (הצמדת דמי רישום), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 699|תקנות זכויות הסטודנט (הצמדת דמי רישום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6861.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות הסטודנט#סעיף 10|סעיפים 10}} {{ח:חיצוני|חוק זכויות הסטודנט#סעיף 24|ו־24}} {{ח:חיצוני|חוק זכויות הסטודנט|לחוק זכויות הסטודנט, התשס״ז–2007}} (להלן – החוק), ובהסכמת שר התעשייה המסחר והתעסוקה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מועדים להצמדת סכום דמי הרישום}}
{{ח:ת}} סכום דמי הרישום כאמור {{ח:חיצוני|חוק זכויות הסטודנט#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק}}, יעודכן לפי שיעור שינוי מדד המחירים לצרכן של חודש אוקטובר של כל שנה, שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לעומת מדד אוקטובר של השנה הקודמת, וזאת החל בשנת 2007.

{{ח:חתימות|כ״ז בטבת התש״ע (13 בינואר 2010)}}
* '''גדעון סער'''
שר החינוך
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות זכויות הסטודנט (תנאים להיחשב מוסד לאמנות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות זכויות הסטודנט (תנאים להיחשב מוסד לאמנות), התשע״ה–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 327|תקנות זכויות הסטודנט (תנאים להיחשב מוסד לאמנות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7448.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות הסטודנט#סעיף 24|סעיף 24(ב)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק זכויות הסטודנט|לחוק זכויות הסטודנט, התשס״ז–2007}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר החינוך ובאישור ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת אני קובעת הוראות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תנאים למוסד אמנות}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק זכויות הסטודנט#סעיף 1|בפסקה (2) להגדרה ”מוסד אמנות“}}, יראו גם מוסד כאמור {{ח:חיצוני|חוק זכויות הסטודנט#סעיף 1|באותה פסקה}}, העומד בתנאים המפורטים להלן, מוסד אמנות:
{{ח:תת|(1)}} לומדים בו 30 תלמידים לפחות;
{{ח:תת|(2)}} מספר שנות הלימודים הנהוג בו הוא שנתיים לפחות;
{{ח:תת|(3)}} מספר שעות הלימוד הכולל הנהוג בכל שנות הלימודים במוסד כאמור הוא 1,345 לפחות;
{{ח:תת|(4)}} מספר השעות הנהוג בכל יום לימודים הוא ארבע לפחות.

{{ח:חתימות|י״א בחשוון התשע״ה (4 בנובמבר 2014)}}
* '''לימור לבנת'''
שרת התרבות והספורט
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות זכויות התלמיד (תנאים לבחינות הבגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות זכויות התלמיד (תנאים לבחינות הבגרות), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 999|תקנות זכויות התלמיד (תנאים לבחינות הבגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6184.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות התלמיד#סעיף 9|סעיף 9}} {{ח:חיצוני|חוק זכויות התלמיד|לחוק זכויות התלמיד, התשס״א–2000}} (להלן – החוק), ובהתייעצות עם ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|זכות להיבחן}}
{{ח:ת}} תלמיד יהיה זכאי להיבחן בבחינת בגרות ממשלתית במסגרת מוסד החינוך שבו הוא לומד במקצוע הבחינה וברמת הבחינה שבה בחר, אלא אם כן לא נתקיימו לגביו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מקצוע הבחינה נלמד במוסד החינוך שבו הוא לומד לפי תכנית הלימודים שקבע משרד החינוך למקצוע הבחינה ולרמת הבחינה;
{{ח:תת|(2)}} התלמיד בחר ולמד את מקצוע הבחינה וברמת הבחינה שבהם בחר להיבחן, ותכנית הלימודים במקצוע הבחינה של הכיתה שבה למד, תואמת את דרישות תכנית הלימודים שקבע משרד החינוך, לצורך בחינת הבגרות במקצוע שבו בחר להיבחן.

{{ח:סעיף|2|סייג לזכות}}
{{ח:תת|(א)}} עמד התלמיד בשני התנאים {{ח:פנימי|סעיף 1|שבתקנה 1}}, יהיה זכאי להיבחן בבחינת בגרות במקצוע הבחינה וברמת הבחינה שבהם בחר להיבחן, זולת אם הצוות המקצועי במוסד החינוך, הכולל את מנהל המוסד, היועץ החינוכי, מחנך הכיתה, המורה המקצועי המלמד את התלמיד את מקצוע הבחינה ורכז השכבה אם קיים כזה (להלן – הצוות המקצועי), לא אישר לו להיבחן בבחינת הבגרות מנימוקים מיוחדים שיפורטו בכתב.
{{ח:תת|(ב)}} התלמיד יהיה רשאי לערור על החלטת הצוות המקצועי שלא לאפשר לו להיבחן במקצוע הבחינה שבו בחר, לפני המפקח הכולל של משרד החינוך; החלטת המפקח הכולל סופית; בתקנה זו, ”מפקח כולל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח)|בתקנות חינוך ממלכתי (סדרי הפיקוח), התשי״ז–1956}}.

{{ח:סעיף|3|סמכות המנהל במקרים חריגים}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנות 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2(א)}} רשאי מנהל מוסד חינוך, במקרים חריגים ובהסכמת רוב חברי הצוות המקצועי, להתיר את השתתפות התלמיד בבחינות הבגרות גם אם לא נתקיימו התנאים לכך, כולם או מקצתם.

{{ח:חתימות|כ״א בתמוז התשס״ב (1 ביולי 2002)}}
* '''לימור לבנת'''
שרת החינוך
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות זכות יוצרים (ביצוע פומבי במוסדות חינוך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות זכות יוצרים (ביצוע פומבי במוסדות חינוך), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 758|תקנות זכות יוצרים (ביצוע פומבי במוסדות חינוך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6866.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 29|סעיפים 29}} {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 67|ו־67}} {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים|לחוק זכות יוצרים, התשס״ח–2007}} (להלן – החוק), ובהסכמת שר החינוך, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סוגי מוסדות חינוך}}
{{ח:ת}} מוסד חינוך שבמהלך פעילותו החינוכית מותר ביצוע פומבי של יצירה לפי {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 29|סעיף 29 לחוק}} יהיה מסוגים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מוסד חינוך מוכר, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}};
{{ח:תת|(2)}} בית ספר או גן ילדים שלומדים או מתחנכים בו, באופן שיטתי יותר מעשרה תלמידים ושניתן בו חינוך גן ילדים, חינוך יסודי, חינוך על יסודי או חינוך אמנותי, ואינו פועל למטרת רווח, ושחלה עליו חובת רישוי לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי ספר|חוק הפיקוח על בתי הספר, התשכ״ט–1969}} (להלן – חוק הפיקוח), לרבות מוסד כאמור שקיבל, מכוח {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי ספר#סעיף 2|סעיף 2(א)(5) לחוק הפיקוח}}, פטור מתחולתו;
{{ח:תת|(3)}} מוסד לחינוך מיוחד, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק חינוך מיוחד|בחוק חינוך מיוחד, התשמ״ח–1988}};
{{ח:תת|(4)}} מסגרת חינוכית בתוך בית חולים, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק חינוך חינם לילדים חולים|בחוק חינוך חינם לילדים חולים, התשס״א–2001}};
{{ח:תת|(5)}} מוסד חינוך תרבותי ייחודי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מוסדות חינוך תרבותיים-ייחודיים|בחוק מוסדות חינוך תרבותיים–ייחודיים, התשס״ח–2008}};
{{ח:תת|(6)}} בית ספר מקצועי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החניכות|בחוק החניכות, התשי״ג–1953}};
{{ח:תת|(7)}} מוסד חינוך מוכר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, או שניתן לו היתר או אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 21א|סעיף 21א לחוק האמור}} או שהוא פועל ברישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 25ג|סעיף 25ג לחוק האמור}};
{{ח:תת|(8)}} מכינה קדם־אקדמית המתקיימת במוסדות מסוג כמפורט בפסקה (7);
{{ח:תת|(9)}} מכינה קדם־צבאית, כמשמעה {{ח:חיצוני|חוק המכינות הקדם-צבאיות|בחוק המכינות הקדם־צבאיות, התשס״ח–2008}};
{{ח:תת|(10)}} אולפן ללימוד עברית, מרכז השתלמות למורים, ומרכזי למידה לתלמידים, שבפיקוח משרד החינוך;
{{ח:תת|(11)}} מוסד על־תיכוני המקנה השכלה תורנית או דתית;
{{ח:תת|(12)}} בית ספר למוסיקה שהכיר בהם, לעניין זה, משרד החינוך;
{{ח:תת|(13)}} מוסד המקיים לימוד או חינוך שיטתי, שמפעילה המדינה.

{{ח:חתימות|ו׳ בשבט התש״ע (21 בינואר 2010)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות זכות יוצרים (סדרי דין בבקשה לחשיפת זהותו של עושה פעולה בתוכן ברשת תקשורת אלקטרונית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות זכות יוצרים (סדרי דין בבקשה לחשיפת זהותו של עושה פעולה בתוכן ברשת תקשורת אלקטרונית), התש״ף–2019}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 12|תקנות זכות יוצרים (סדרי דין בבקשה לחשיפת זהותו של עושה פעולה בתוכן ברשת תקשורת אלקטרונית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8280.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 60ח|סעיף 60ח}} {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים|לחוק זכות יוצרים, התשס״ח–2007}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה לחשיפה זהות“, ”המשיב“, ”עושה הפעולה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 60ב|בסעיף 60ב לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המבקש“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 60ג|בסעיף 60ג לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרטי מידע“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 60א|בסעיף 60א לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|ניהול בקשה לחשיפת זהות במזכירות בית המשפט}}
{{ח:ת}} הוגשה בקשה לחשיפת זהות, תפתח מזכירות בית המשפט תיק פתוח לעיון הציבור ובלבד שהעיון בו אינו אסור על פי דין (להלן – התיק הפתוח), ותיק שאינו פתוח לעיון הצדדים או הציבור (להלן – התיק החסוי).

{{ח:סעיף|3|הגשת תשובה לבקשה לחשיפת זהות}}
{{ח:ת}} הורה בית המשפט למשיב למסור לבית המשפט פרטי מידע שברשותו, יגיש המשיב את תשובתו לבקשה לחשיפת זהות בדרך ובצורה המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} עותק מלא של התשובה ועליו יצוין מספר התיק החסוי ושהמסמך אסור בפרסום;
{{ח:תת|(2)}} עותק של התשובה שבו מושחרים פרטי מידע העשויים להביא לזיהויו של עושה הפעולה ועליו יצוין מספר התיק הפתוח;
{{ח:תת|(3)}} התשובה תוכתר במילים ”תשובת המשיב לבקשה לחשיפת זהותו של עושה פעולה בתוכן ברשת תקשורת אלקטרונית“;
{{ח:תת|(4)}} התשובה תוגש במזכירות אחד מבתי המשפט המחוזיים, בנייר בלבד ובתוך מעטפה שעליה מצוין בית המשפט הדן בבקשה.

{{ח:סעיף|4|תשובת עושה הפעולה לבקשה}}
{{ח:תת|(א)}} הורה בית המשפט על המצאת הבקשה לעושה הפעולה, תמציא מזכירות בית המשפט לעושה הפעולה את עותק הבקשה ואת התשובה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(1)}}.
{{ח:תת|(ב)}} עושה הפעולה יגיש את תשובתו לבקשה בדרך ובאופן האמורים {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, בשינויים המחויבים, וכך שבעותק התשובה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(2)}} יושחרו גם שמו ופרטיו בכל מקום שבו הם מופיעים, לרבות בכותרת התשובה או בתצהיר, אם הוגש.

{{ח:סעיף|5|מסירת פרטי מידע למבקש}}
{{ח:ת}} הורה בית המשפט על מסירת פרטי מידע למבקש כאמור {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 60ה|בסעיף 60ה(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 60ו|או 60ו(2) לחוק}}, ימציא המשיב את פרטי המידע למבקש.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#פרק ח1|פרק ח׳1 לחוק}}.

{{ח:חתימות|ז׳ בתשרי התש״ף (6 באוקטובר 2019)}}
* '''אמיר אוחנה'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]