gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט) (דרך פרסום נוספת של ההודעה והגשת התנגדויות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט) (דרך פרסום נוספת של ההודעה והגשת התנגדויות), התשס״ז–2007}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 731|תקנות השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט) (דרך פרסום נוספת של ההודעה והגשת התנגדויות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6579.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט)#סעיף 4|סעיף 4(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט)|לחוק השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט), התשס״ז–2007}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|דרך פרסום נוספת למתן הודעה}}
{{ח:ת}} הודעת שר המשפטים על כוונתו לתת צו להגבלת סמכות שיפוט תפורסם ברשומות נוסף על הפרסום באתר האינטרנט של משרד המשפטים לפי {{ח:חיצוני|חוק השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט)#סעיף 4|סעיף 4(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הגשת התנגדויות}}
{{ח:תת|(א)}} התנגדות למתן צו הגבלת סמכות שיפוט תוגש בכתב ללשכת שר המשפטים.
{{ח:תת|(ב)}} להתנגדות לפי {{ח:חיצוני|חוק השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט)#סעיף 4|סעיף 4(ב)(1) לחוק}} יצורפו נימוקים לענין אי־קיום התנאים למתן הצו.
{{ח:תת|(ג)}} להתנגדות לפי {{ח:חיצוני|חוק השאלת נכסי תרבות (הגבלת סמכות שיפוט)#סעיף 4|סעיף 4(ב)(2) לחוק}} יצורפו ראיות לזכות בנכס התרבות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ט׳ בניסן התשס״ז (28 במרס 2007)}}
* '''דניאל פרידמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השבות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השבות, תשט״ז–1956}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ז, 820|תקנות השבות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0609.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 1270|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1019.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות#סעיף 5|סעיף 5}} {{ח:חיצוני|חוק השבות|לחוק השבות, תש״י–1950}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הפנים או מי שהוסמך על ידיו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין בקורת הגבולות“ – כאמור {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|בחוק הכניסה לישראל, תשי״ב–1952}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא“ – רופא ממשלתי, ולענין בקשה הנוגעת לאדם הנמצא בחוץ לארץ – רופא שמינתה אותו לכך נציגות דיפלומטית או קונסולרית של ישראל.

{{ח:סעיף|2|הגשת הבקשה}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לאשרת עולה תוגש –
{{ח:תתת|(1)}} על ידי אדם הנמצא בישראל – במשרדי הממונה על המחוז בו נמצא מקום מגוריו של המבקש או במשרד הפנים בירושלים;
{{ח:תתת|(2)}} על ידי אדם הנמצא בחוץ לארץ – בנציגות הדיפלומטית או הקונסולרית של ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לתעודת עולה תוגש במשרד הממונה על המחוז בו נמצא מקום מגוריו של המבקש או במשרד הפנים בירושלים.

{{ח:סעיף|3|טופס הבקשה לאשרת עולה או לתעודת עולה}}
{{ח:ת}} בקשה לאשרת עולה או לתעודת עולה תוגש לפי הטופס שיורה השר.

{{ח:סעיף|4|מתן פרטים נוספים וצירוף תעודת רופא}}
{{ח:ת}} לפי דרישת השר ימסור המבקש אשרת עולה או תעודת עולה פרטים נוספים על אלה שבטופס הבקשה, ימציא ראיות לאימות הפרטים וכן יצרף לבקשתו תעודת רופא על מצב בריאותו של האדם שלמענו הוא מבקש אשרה או תעודה כאמור.

{{ח:סעיף|5|מתן אשרת עולה ותעודת עולה}}
{{ח:ת}} אשרת עולה או תעודת עולה תינתן על ידי רישום בדרכון, בתעודת־מסע או במסמך מוכר אחר.

{{ח:סעיף|6|סייגים למתן אשרת עולה ותעודת עולה|תיקון: תש״ך}}
{{ח:ת}} שר הפנים רשאי לעכב מתן אשרת עולה או תעודת עולה כל עוד המבקש –
{{ח:תת|(1)}} מסרב להיבדק על ידי רופא; או
{{ח:תת|(2)}} מסרב להיות נתון להשגחה רפואית, או לשהות בבית חולים של הסגר במשך תקופה מסויימת, בהתאם לדרישת קצין בקורת הגבולות או רופא; או
{{ח:תת|(3)}} אינו מוכיח להנחת דעתו של רופא ממשלתי כי הוא מחוסן מפני אבעבועות והוא מסרב לקבל הרכבת חיסון נגד אבעבועות, או
{{ח:תת|(4)}} מסרב שירכיבו בו זרק בהתאם לדרישת הרופא.

{{ח:סעיף|7|תחנת כניסה לישראל}}
{{ח:ת}} הכניסה לישראל על פי אשרת עולה תהיה באחת מתחנות הגבול שנקבעו {{ח:חיצוני|צו הכניסה לישראל (תחנות הגבול)|בצו הכניסה לישראל (תחנות הגבול), תשט״ו–1954}}.

{{ח:סעיף|8|ענשים}}
{{ח:תת|(א)}} העושה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מוסר ידיעה כוזבת כדי להשיג, לעצמו או לאחר, אשרת עולה או תעודת עולה;
{{ח:תתת|(2)}} משתמש או מחזיק ברשותו אשרת עולה או תעודת עולה שזוייפה או שונתה שלא כדין,
{{ח:תת}} דינו – קנס 50 לירות או מאסר 6 חדשים או שני הענשים כאחד.
{{ח:תת|(ב)}} מי שמסרב להשיב על שאלת קצין בקורת הגבולות או להראות מסמך הנמצא ברשותו כשהתשובה או המסמך דרושים לקבלת ידיעות שיש להן חשיבות לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|החוק}} או לפי תקנות אלה, דינו – קנס 20 לירות או מאסר חודש ימים או שני הענשים כאחד.

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות השבות, תשט״ז–1956“.

{{ח:חתימות|כ״ו באייר תשט״ז (7 במאי 1956)}}
* '''ישראל בר־יהודה'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השיפוט הצבאי (אופן השימוש בדרגה צבאית של מי שאינו חייל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השיפוט הצבאי (אופן השימוש בדרגה צבאית של מי שאינו חייל), תשכ״ט–1969}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר התנאים, הנסיבות והאופן שבהם מותר להשתמש בציון דרגה צבאית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ט, 1944|תקנות השיפוט הצבאי (תנאים, נסיבות ואופן לשימוש בדרגה צבאית של מי שאינו חייל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2429.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 1050|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5539.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 1428|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5771.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1014|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6885.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 518א|סעיפים 518א}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 559|ו־542}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|לחוק השיפוט הצבאי, תשט״ו–1955}}, ובאישור ועדת החוץ והבטחון של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|היתר לשימוש בציון דרגה צבאית|תיקון: תשנ״ג, תש״ע}}
{{ח:ת}} מותר להשתמש בציון דרגתו הצבאית של מי שאינו חייל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק}}, אם נתקיימו כל התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)|(א)}} אם השימוש בציון הדרגה נעשה בכתב – הוספו לאחר הדרגה הקיצור ”במיל׳“ בסוגריים, כאשר בעל הדרגה נמנה עם כוחות המילואים של הצבא, או המילה ”בדימוס“ בסוגריים, כאשר בעל הדרגה אינו נמנה כך; נעשה השימוש על ידי מי שאינו בעצמו בעל הדרגה, די בכך אם הוסיף לאחר הדרגה את הקיצור ”במיל׳“ בסוגריים או את המילה ”בדימוס“ בסוגריים;
{{ח:תתת|(ב)}} אם השימוש בציון הדרגה נעשה בעל פה – הוספה לאחר הדרגה המלה ”במילואים“, כאשר בעל הדרגה נמנה עם כוחות המילואים של הצבא, או המלה ”בדימוס“, כאשר בעל הדרגה אינו נמנה כך; נעשה השימוש על ידי מי שאינו בעצמו בעל הדרגה, די בכך אם הוסיף לאחר הדרגה את המלה ”במילואים“ או את המלה ”בדימוס“;
{{ח:תתת|(ג)}} אם השימוש בדרגה נעשה בשפה לועזית – הוסף לאחר הדרגה כינוי באותה שפה שמובנו כאמור בפסקאות (א) ו־(ב);
{{ח:תת|(2)}} המשתמש אינו מתכוון, בנסיבות הענין, לפגוע בשמו הטוב של הצבא או בכבוד הצבא;
{{ח:תת|(3)}} אין בשימוש בציון הדרגה משום פרסומת לבעל הדרגה, אגב ניהול עסק או עבודה במקצוע, באופן שעלול לפגוע בשמו הטוב של הצבא או בכבודו;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|2|ציון דרגה צבאית במילוי תפקיד בצבא}}
{{ח:ת}} מותר להשתמש בציון הדרגה הצבאית של מי שאינו חייל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק}}, כאשר השימוש בציון דרגה נעשה על ידי חייל במילוי תפקידו, בכתב או בפניה בעל־פה, אל מי שנמנה עם כוחות המילואים של הצבא, והוא אף אם לא נתמלאו התנאים {{ח:פנימי|סעיף 1|שבתקנה 1(1)}}.

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ז באב תשכ״ט (1 באוגוסט 1969).

{{ח:סעיף|5|השם|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות השיפוט הצבאי (אופן השימוש בדרגה צבאית של מי שאינו חייל), תשכ״ט–1969“ {{ח:הערה|[במקור: ”תקנות השיפוט הצבאי (תנאים, נסיבות ואופן לשימוש בדרגה צבאית של מי שאינו חייל), תשכ״ט–1969“]}}.

{{ח:חתימות|ט״ו באב תשכ״ט (30 ביולי 1969)}}
* '''משה דיין'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השיפוט הצבאי (בדיקות לגילוי החזקה או שימוש בסמים מסוכנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השיפוט הצבאי (בדיקות לגילוי החזקה או שימוש בסמים מסוכנים), התשמ״ג–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 1407|תקנות השיפוט הצבאי (בדיקות לגילוי החזקה או שימוש בסמים מסוכנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4497.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 250א|סעיף 250א}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}} (להלן – החוק), ובאישור שר הבריאות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סם מסוכן“ – כמשמעו {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|בפקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל״ג–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטבוליט“ – תוצר חילוף חומרים של סם מסוכן בגוף, אשר נוכחותו בשתן מעידה על כך שהנבדק השתמש בסם מסוכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקת שתן“ – בדיקת דגימת שתן לגילוי, לזיהוי או לכימות של סם מסוכן או של מטבוליט שלו במטרה להוכיח שהנבדק השתמש בסם מסוכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקת נוזל שטיפת ידיים“ – בדיקת דגימה של נוזל שטיפת ידיים לגילוי, לזיהוי או לכימות של סם מסוכן, במטרה להוכיח הימצאותו של הסם על ידיו של הנבדק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקת מעבדה“ – בדיקת שתן או בדיקת נוזל שטיפת ידיים לגילוי, לזיהוי או לכימות של סם מסוכן או של מטבוליט שלו במעבדה שאישר לצורך זה קצין רפואה ראשי של צה״ל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נבדק“ – חייל שנדרש להיבדק לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 250א|סעיף 250א לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|בדיקות לגילוי החזקה או שימוש בסמים מסוכנים}}
{{ח:ת}} בדיקות לגילוי החזקה או שימוש בסמים מסוכנים, לצורך {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 250א|סעיף 250א לחוק}} הן:
{{ח:תת|(1)}} בדיקת שתן;
{{ח:תת|(2)}} בדיקת נוזל שטיפת ידיים.

{{ח:סעיף|3|אופן בדיקת המעבדה}}
{{ח:תת|(א)}} נצטווה נבדק להיבדק על פי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 250א|סעיף 250א לחוק}}, יילקחו ממנו דגימת שתן או דגימה של נוזל שטיפת ידיים או שניהם גם יחד, לשם ביצוע בדיקת מעבדה.
{{ח:תת|(ב)}} הדגימות יועברו למעבדה בכלי קיבול סגור ומסומן, כמקובל בסימון מוצגים משפטיים מסוג זה.
{{ח:תת|(ג)}} בדיקת המעבדה תבוסס על שיטה מקובלת.

{{ח:סעיף|4|תעודות על בדיקת המעבדה}}
{{ח:תת|(א)}} המעבדה תמסור למשטרה הצבאית אישור על קבלת הדגימה, בנוסח של תעודת עובד ציבור לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|פקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.
{{ח:תת|(ב)}} תוצאות בדיקת המעבדה יינתנו בחוות דעת של מומחה, לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|פקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.
{{ח:תת|(ג)}} בחוות דעת המומחה תצויין השיטה האנליטית שלפיה בוצעה הבדיקה.

{{ח:חתימות|ט׳ באייר התשמ״ג (22 באפריל 1983)}}
* '''משה ארנס'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השיפוט הצבאי (בתי סוהר צבאיים) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השיפוט הצבאי (בתי סוהר צבאיים) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 818|תקנות השיפוט הצבאי (בתי סוהר צבאיים) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8404.pdf}}, {{ח:תיבה|852|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8407.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 503|סעיף 503}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תחולת תקנות שעת חירום לעניין ביקורים}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות השיפוט הצבאי (בתי סוהר צבאיים)#סעיף 50|בתקנה 50 לתקנות השיפוט הצבאי (בתי סוהר צבאיים), התשמ״ז–1987}} (להלן – התקנות העיקריות), בתקופת תוקפן של {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (מניעת כניסת מבקרים ועורכי דין לחדרי משמר ובתי סוהר צבאיים)|תקנות שעת חירום (מניעת כניסת מבקרים ועורכי דין לחדרי משמר ובתי סוהר צבאיים), התש״ף–2020}}, יחולו לעניין ביקורים של מבקרים ועורכי דין {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (מניעת כניסת מבקרים ועורכי דין לחדרי משמר ובתי סוהר צבאיים)#סעיף 2|תקנות 2 עד 6 לתקנות שעת החירום האמורות}}; לעניין זה, ”ביקורים“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות השיפוט הצבאי (בתי סוהר צבאיים)#סעיף 50|בתקנה 50 לתקנות העיקריות}}.

{{ח:חתימות|כ״ב באדר התש״ף (18 במרס 2020)}}
* '''נפתלי בנט'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השיפוט הצבאי (הרשות להמצאת רשיון הנהיגה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השיפוט הצבאי (הרשות להמצאת רשיון הנהיגה), תשל״ו–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הרשות להמצאת רשיון נהיגה לאחר פסילה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 278|תקנות השיפוט הצבאי (הרשות להמצאת רשיון הנהיגה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3417.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 489א|סעיפים 489א}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 559|ו־559}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|לחוק השיפוט הצבאי, תשט״ו–1955}}, {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 42|וסעיף 42}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|לפקודת התעבורה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית דין“ – בית דין צבאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 183|בסעיף 183 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות הרישוי“ – רשות הרישוי של הצבא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשיון אזרחי“ – רשיון נהיגה לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|פקודת התעבורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשיון צבאי“ – רשיון נהיגה מטעם הצבא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשיון נהיגה“ – רשיון אזרחי ביחד עם רשיון צבאי, או רשיון אזרחי בלבד אם לא ניתן לבעליו רשיון צבאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רשיון“ – חייל שהוא בעל רשיון נהיגה.

{{ח:סעיף|2|מסירת רשיון הנהיגה לבית הדין}}
{{ח:ת}} הורשע בעל רשיון ובית הדין פסל אותו בפסק הדין מהחזיק ברשיון נהיגה, ימציא בעל הרשיון את רשיון הנהיגה לבית הדין מיד לאחר שהודע לו על הפסילה, אולם אם שוכנע בית הדין שרשיון הנהיגה אינו בידי בעלו אותה שעה, ימציאו בעל הרשיון תוך תקופה שקבע בית הדין ובלבד שלא תעלה על שני ימים.

{{ח:סעיף|3|הרשעה שלא בפני בעל הרשיון}}
{{ח:ת}} הורשע בעל רשיון בבית דין שלא בפניו ובית הדין פסל אותו בפסק הדין מהחזיק ברשיון נהיגה, ימציא בעל הרשיון את רשיון הנהיגה לבית הדין שבו הורשע כאמור, תוך שבעה ימים מהיום שהודע לו על ההרשעה, או תוך תקופה קצרה יותר שקבע בית הדין, הכל לפי המוקדם יותר.

{{ח:סעיף|4|מסירת רשיון נהיגה לרשות הרישוי}}
{{ח:תת|(א)}} הומצא לבית הדין רשיון נהיגה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|או 3}} ימסור בית הדין את הרשיון לרשות הרישוי והיא תחזיק בו כל עוד לא תמה תקופת הפסילה.
{{ח:תת|(ב)}} בוטלו בערעור ההרשעה או עונש הפסילה ורשיון הנהיגה נמסר לרשות הרישוי כאמור בתקנת משנה (א), יוחזר הרשיון לבעליו.

{{ח:סעיף|5|מסירת רשיון הנהיגה במישרין לרשות הרישוי}}
{{ח:ת}} על אף האמור בתקנות אלה רשאי בית הדין להורות כי בעל רשיון נהיגה ימציא, תוך שבעה ימים, את רשיון הנהיגה במישרין לרשות הרישוי.
{{ח:ת}} רשיון שהומצא כאמור תחזיק בו רשות הרישוי כל עוד לא תמה תקופת הפסילה.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ו בחשון תשל״ו (31 באוקטובר 1975).

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות השיפוט הצבאי (הרשות להמצאת רשיון הנהיגה), תשל״ו–1975“.

{{ח:חתימות|י׳ בחשון תשל״ו (15 באוקטובר 1975)}}
* '''שמעון פרס'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השיפוט הצבאי (טופס הזמנת עד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השיפוט הצבאי (טופס הזמנת עד), תשל״א–1971}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר טופס הזמנת עד}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 629|תקנות השיפוט הצבאי (טופס הזמנת עד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2673.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 528|הסעיפים 528(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 559|ו־542}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|לחוק השיפוט הצבאי, תשט״ו–1955}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|טופס הזמנת עד}}
{{ח:ת}} הזמנת עד שאינו חייל והזמנת עד {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|שהחוק}} חל עליו לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 6|סעיף 6}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 7|או 7}} תהיה לפי אחד הטפסים {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות השיפוט הצבאי (טופס הזמנת עד), תש״ך–1959 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות השיפוט הצבאי (טופס הזמנת עד), תשל״א–1971“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} טופס הזמנת עד לבית דין צבאי {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} טופס הזמנת עד למתן עדות על פי דרישה לבית דין צבאי {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:חתימות|ד׳ באדר תשל״א (1 במרס 1971)}}
* '''משה דיין'''
שר הבטחון
* אני מסכים.
'''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השיפוט הצבאי (מתן טביעת אצבעות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השיפוט הצבאי (מתן טביעת אצבעות), תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מתן טביעת אצבעות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 1354|תקנות השיפוט הצבאי (מתן טביעת אצבעות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2218.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 559|סעיף 542}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|לחוק השיפוט הצבאי, תשט״ו–1955}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”קצין משטרה צבאי“ – מי שנתמנה לפי פקודות הצבא להיות קצין משטרה צבאי.

{{ח:סעיף|2|חובת מתן טביעת אצבעות}}
{{ח:ת}} מי שהוטל עליו מאסר על תנאי, חייב לתת את טביעת אצבעותיו משנדרש לכך על ידי קצין משטרה צבאי.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות השיפוט הצבאי (מתן טביעת אצבעות), תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|ט׳ בניסן תשכ״ח (7 באפריל 1968)}}
* '''משה דיין'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השיפוט הצבאי (ניכוי קנסות ופיצויים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השיפוט הצבאי (ניכוי קנסות ופיצויים), התשמ״ג–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 711|תקנות השיפוט הצבאי (ניכוי קנסות ופיצויים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4458.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 497|סעיפים 497(1)}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 559|ו־559}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המינהל“ – מינהל התשלומים של הצבא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיצויים“ – פיצויים על נזקים לרכוש הצבא או לרכוש המדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר“ – כספים המגיעים לנידון מזמן לזמן עקב שירותו בצבא.

{{ח:סעיף|2|הודעה למינהל על חיוב בתשלום קנס או פיצויים}}
{{ח:ת}} נתחייב אדם בבית דין צבאי או בדין משמעתי לשלם קנס או פיצויים ולא שילמם במזומנים, ובהתאם לפקודות הצבא הוא מקבל או זכאי לקבל שכר באמצעות המינהל, תימסר הודעה על כך למינהל בדרך שנקבעה בפקודות הצבא.

{{ח:סעיף|3|ניכוי קנס או פיצויים על ידי המינהל}}
{{ח:ת}} קיבל המינהל הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, ינכה – בשיעורים ובדרך שייקבעו בפקודות הצבא – את הקנס או את הפיצויים או את יתרתם שטרם שולמה מהשכר המגיע לנידון.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות השיפוט הצבאי (ניכוי קנסות ופיצויים), התשט״ז–1956 – בטלות.

{{ח:חתימות|כ״ד בטבת התשמ״ג (9 בינואר 1983)}}
* '''אריאל שרון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השיפוט הצבאי (סדרי הדין בבית הדין הצבאי לערעורים בערעור לפי סעיף 533(ד) לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השיפוט הצבאי (סדרי הדין בבית הדין הצבאי לערעורים בערעור לפי סעיף 533(ד) לחוק), התשס״ו–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 88|תקנות השיפוט הצבאי (סדרי הדין בבית הדין הצבאי לערעורים בערעור לפי סעיף 533(ד) לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6436.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 559|סעיף 559}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}} (להלן – החוק), ובהסכמת שרת המשפטים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סדרי הדין בערעור לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 533|סעיף 533(ד) לחוק}}}}
{{ח:ת}} סדרי הדין בבית הדין הצבאי לערעורים בערעור על החלטת הוועדה לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 533|סעיף 533 לחוק}}, ככל שלא נקבעו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 533|בסעיף האמור}}, יהיו כסדרי הדין בערעור על פסק דין של בית דין צבאי ויחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#חלק ה פרק 5 סימן א|סימן א׳ לפרק החמישי בחלק ה׳ לחוק}} וכן הוראות {{ח:חיצוני|תקנות השיפוט הצבאי (סדרי הדין בבתי הדין הצבאיים)#פרק יא|פרקים י״א}} {{ח:חיצוני|תקנות השיפוט הצבאי (סדרי הדין בבתי הדין הצבאיים)#פרק יב|ו{{ח:הערה|־}}י״ב לתקנות השיפוט הצבאי (סדרי הדין בבתי הדין הצבאיים), התשכ״ח–1968}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:חתימות|כ״ד באלול התשס״ה (28 בספטמבר 2005)}}
* '''שאול מופז'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השיפוט הצבאי (קביעת תקנות לענין תחולת הדין המשמעתי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השיפוט הצבאי (קביעת תקנות לענין תחולת הדין המשמעתי), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות לענין תחולת הדין המשמעתי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1268|תקנות השיפוט הצבאי (קביעת תקנות לענין תחולת הדין המשמעתי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3503.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 136|סעיפים 136(ב)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 559|ו־559}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|לחוק השיפוט הצבאי, תשט״ו–1955}}, ובהתייעצות עם שר המשפטים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקנות לענין {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 136|סעיף 136(ב)(3)}}}}
{{ח:ת}} כל תקנה מהתקנות {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#חלק א|שבחלקים א׳}} {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#חלק ב|ו־ב׳ לתקנות התעבורה, תשכ״א–1961}}, המטילה על אדם חובה או איסור נקבעת בזה כתקנה שעבירה עליה כדין עבירה צבאית לענין תחולת הדין המשמעתי כאמור {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 136|בסעיף 136(ב)(3) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא ביום כ״ט באדר ב׳ תשל״ו (31 במרס 1976).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות השיפוט הצבאי (קביעת תקנות לענין תחולת הדין המשמעתי), תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|י׳ בחשון תשל״ו (15 באוקטובר 1975)}}
* '''שמעון פרס'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השקעות משותפות בנאמנות (דו"ח של מנהל קרן סגורה על תוצאות הצעה ועל ביטול הצעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (דו״ח של מנהל קרן סגורה על תוצאות הצעה ועל ביטול הצעה), התשנ״ה–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 326|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (דו״ח של מנהל קרן סגורה על תוצאות הצעה ועל ביטול הצעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5637.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 52|סעיפים 52}}, {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 54|54(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 131|ו־131(א)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}}, (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום עסקים“ – הימים ראשון עד ששי בשבוע שבהם רוב הבנקים בישראל פתוחים לעסקים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל קרן“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משקיע מוסדי“ – כמשמעותו בתקנון הבורסה כאמור {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 46|בסעיף 46 לחוק ניירות ערך}}.

{{ח:סעיף|2|דו״ח על תוצאות הצעה}}
{{ח:ת}} דו״ח שיגיש מנהל קרן סגורה על תוצאות הצעת יחידות בקרן יכלול פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מספר היחידות שהוצעו, מספר היחידות שהוזמנו ומספר היחידות שהוקצו למזמינים;
{{ח:תת|(2)}} מספר היחידות שהזמנתן בוטלה לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 54|סעיף 54(א) לחוק}};
{{ח:תת|(3)}} מחיר היחידה ותמורת ההצעה;
{{ח:תת|(4)}} אופן הקצאת היחידות המוצעות, אם מספר היחידות המוזמנות עלה על מספר היחידות המוצעות;
{{ח:תת|(5)}} מספר היחידות שהוקצו למשקיעים מוסדיים;
{{ח:תת|(6)}} רכישת יחידות בידי חתם שהתחייב לרכוש מהיחידות שהוצעו על פי התשקיף, כולן או מקצתן, במידה שלא ירכוש אותן הציבור, ומספר היחידות שרכש.

{{ח:סעיף|3|מועד הגשת דו״חות}}
{{ח:ת}} דו״ח לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} ודו״ח על ביטול הצעת יחידות ועל הסיבה לביטולה יגיש מנהל קרן, ויפרסמו בעתון, לא יאוחר משני ימי עסקים לאחר תום התקופה להגשת הזמנות ליחידות בהצעה ראשונה של היחידות, או לאחר היום שבו התקיים מכרז ליחידות הקרן, בהצעה אחרת.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות להשקעות משותפות בנאמנות (הודעת מנהל קרן סגורה על תוצאות הנפקה), התשנ״ג–1993 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ׳ בחשון התשנ״ה (25 באוקטובר 1994)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השקעות משותפות בנאמנות (פרסום מחיר יחידה ומחיר פדיון בקרן פתוחה ומחיר יחידה ושווייה בקרן סגורה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (פרסום מחיר יחידה ומחיר פדיון בקרן פתוחה ומחיר יחידה ושווייה בקרן סגורה), התשנ״ה–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 321|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (פרסום מחיר יחידה ומחיר פדיון בקרן פתוחה ומחיר יחידה ושווייה בקרן סגורה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5637.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 1026|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5987.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 42|סעיפים 42(ה)}}, {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 50|50(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 131|ו־131(א)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השיעור המרבי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום מסחר“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל קרן“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שער רכישה“ – מחיר יחידה בקרן פתוחה, בתוספת ההוספה המרבית ביום שלגביו פורסם מחיר היחידה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שווי היחידה“ – שווי יחידה בקרן סגורה, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 50|בסעיף 50(א)(2) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|מועד הפרסום}}
{{ח:ת}} מנהל קרן פתוחה יפרסם את שער הרכישה ואת מחיר הפדיון ומנהל קרן סגורה – את שווי היחידה, באמצעות גליון השערים היומי של הבורסה בישראל המתפרסם סמוך לאחר שנתקבל אצל מנהל הקרן המידע המאפשר לו לקבוע את שער הרכישה ואת מחיר הפדיון בקרן פתוחה ואת שווי היחידה בקרן סגורה.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות להשקעות משותפות בנאמנות (דרכי פרסום מחירי היחידה והפדיון ורשימת נכסי הקרן), התשנ״ג–1993 – בטלות.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ׳ בחשון התשנ״ה (25 באוקטובר 1994)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השקעות משותפות בנאמנות (שווי מזערי של נכסי קרן פתוחה ומספר מזערי של בעלי יחידות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (שווי מזערי של נכסי קרן פתוחה ומספר מזערי של בעלי יחידות), התשנ״ה–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
ק״ת תשנ״ה, 320; תשנ״ט, 1026.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 46|סעיפים 46(ז)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 131|ו־131(א)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום מסחר“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי קרן, שעל פי מדיניות ההשקעות שלה לא יעלה שווי ניירות ערך חוץ המוחזקים בה, ובכללם אופציות הנסחרות מחוץ לישראל (להלן – ניירות ערך חוץ), על עשרה אחוזים מהשווי הנקי של נכסיה – יום שבו מתקיים מסחר בבורסה בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי קרן אחרת – כל אחד מימי שני עד חמישי שמתקיים בו מסחר בבורסה בישראל, ובבורסות ובשווקים מוסדרים מחוץ לישראל שניירות ערך חוץ המוחזקים בקרן נרכשו בהם, לרבות יום מהימים האמורים שבו לא התקיים מסחר בבורסה מחוץ לישראל או בשוק מוסדר מחוץ לישראל, אם שווי ניירות ערך חוץ שנרכשו בהם, המוחזקים בקרן, אינו עולה על עשרה אחוזים מהשווי הנקי של נכסי הקרן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

{{ח:סעיף|2|שווי מזערי|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} השווי המזערי ליום כלשהו, שאם פחת ממנו השווי הנקי של נכסי קרן פתוחה חייב מנהל הקרן להמשיך להציע את יחידותיה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 46|לסעיף 46(ז) לחוק}}, הוא ארבעה מליון שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום האמור בתקנת משנה (א) ישתנה ביום 31 בחודש דצמבר של כל שנה החל בשנת 1995, לפי שיעור השינוי במדד לחודש נובמבר של אותה שנה לעומת המדד לחודש נובמבר 1994, כשהוא מעוגל לסכום הקרוב שהוא כפולה של עשרת אלפים שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|3|מספר מזערי|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} המספר המזערי, שאם פחת ממנו מספר בעלי היחידות של קרן פתוחה חייב מנהל הקרן להמשך להציע את יחידותיה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 46|לסעיף 46(ז) לחוק}}, הוא 200 בעלי יחידות.
{{ח:תת|(ב)}} ביקש מנהל קרן ממפיץ נתונים על מספר בעלי היחידות המחזיקים יחידות באמצעותו, ליום מסחר, ימסור לו המפיץ את הנתונים לא יאוחר מיום העסקים הראשון שלאחר היום שבו קיבל את הבקשה.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות להשקעות משותפות בנאמנות (סכום מזערי של נכסים ומספר מזערי של בעלי יחידות בקרן סגורה), התשנ״ג–1993 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה בתום שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ׳ בחשון התשנ״ה (25 באוקטובר 1994)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השקעות משותפות בנאמנות (שינוי מהותי במדיניות השקעות של קרן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (שינוי מהותי במדיניות השקעות של קרן), התשס״ח–2007}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 155|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (שינוי מהותי במדיניות השקעות של קרן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6625.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 61|סעיפים 61(ב1)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 131|ו־131(א)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כותרת מאפיינת של קרן“ – כותרת מאפיינת ולפיה על מנהל הקרן לסווג את הקרן לפי {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)#סעיף 2|תקנה 2(א) לתקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום), התשס״ח–2007}} (להלן – תקנות הסיווג);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרופיל חשיפה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (סיווג קרנות לצורך פרסום)|בתקנות הסיווג}}.

{{ח:סעיף|2|תנאים לשינוי מהותי}}
{{ח:ת}} מנהל קרן רשאי לבצע שינוי מהותי במדיניות ההשקעות של קרן שבניהולו בטרם חלפו שנים עשר חודשים מהמועד שבוצע בו לאחרונה שינוי כאמור, רק בהתקיים אחד מן התנאים המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} השווי הנקי של נכסי הקרן נמוך, במשך 3 חודשים רצופים, מהשווי המזערי שקבע שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 46|סעיף 46(ז)(1) לחוק}}, וחלפו ארבעה חודשים מהמועד שבוצע בו לאחרונה שינוי מהותי במדיניות ההשקעות של הקרן;
{{ח:תת|(2)}} השינוי נעשה בעקבות מיזוגה של הקרן עם קרן אחרת, העברת ניהול הקרן למנהל קרן אחר, מיזוג מנהל הקרן עם מנהל קרן אחר או העברת השליטה במנהל הקרן לאדם השולט במנהל קרן אחר או לחברה שבשליטת אדם כאמור;
{{ח:תת|(3)}} חל לגבי הכותרת המאפיינת של הקרן, אחד מן השינויים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(א)}} הכותרת המאפיינת של הקרן התבטלה ואין כותרת מאפיינת מתאימה למדיניות ההשקעות של הקרן;
{{ח:תתת|(ב)}} הכותרת המאפיינת של הקרן התבטלה, ומנהל הקרן מבקש להתאים את מדיניות השקעות של הקרן לכותרת המאפיינת של הקרן לאחר הביטול;
{{ח:תת|(ג)}} נוספה כותרת מאפיינת חדשה המגדירה קבוצה שהיא חלק מקבוצת הקרנות המאופיינת על ידי הכותרת המאפיינת של הקרן, ומנהל הקרן מעוניין להתאים את מדיניות ההשקעות של הקרן כך שתסווג לפי הכותרת המאפיינת החדשה;
{{ח:תת|(4)}} השינוי נעשה אגב הקביעה, בפעם הראשונה, של פרופיל החשיפה של הקרן, והוא אינו צפוי להשפיע באופן מהותי על תנודתיות מחירי היחידה והפדיון בקרן.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 61|סעיף 61(ב1) לחוק}}, כנוסחו {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300004.pdf|בסעיף 19(2) לחוק השקעות משותפות בנאמנות (תיקון מס׳ 12), התשס״ו–2006}}.

{{ח:חתימות|י״ח בחשוון התשס״ח (30 באוקטובר 2007)}}
* '''רוני בר־און'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השקעות משותפות בנאמנות (שיעור המס על רווח הון ריאלי של קרן ממכירת נייר ערך חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (שיעור המס על רווח הון ריאלי של קרן ממכירת נייר ערך חוץ), התשנ״ו–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 226|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (שיעור המס על רווח הון ריאלי של קרן ממכירת נייר ערך חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5721.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 90|סעיפים 90(ב)(2), (ג)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 131|ו־131(א)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16|וסעיף 16}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר מקורי מתואם“ – המחיר המקורי כשהוא מוכפל בשער מטבע החוץ ליום המכירה, ומחולק בשער מטבע החוץ ליום הרכישה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטבע חוץ“ – המטבע שבו נרכש נייר ערך חוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך חוץ“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 88|בסעיף 88 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שער מטבע חוץ“ למועד פלוני – השער היציג של מטבע החוץ שפרסם בנק ישראל לאותו מועד, ואם לא פרסם לאותו מועד – השער היציג שפרסם לאחרונה לפני אותו מועד.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס על הפרשי שער מפדיון אג״ח}}
{{ח:ת}} קרן תהיה פטורה ממס על הכנסתה מהפרשי שער מפדיון איגרות חוב שהן ניירות ערך חוץ.

{{ח:סעיף|3|שיעור המס על רווח הון ממכירת נייר ערך חוץ}}
{{ח:ת}} רווח הון ריאלי ממכירת נייר ערך חוץ יהיה חייב במס בשיעור של 35 אחוזים.

{{ח:סעיף|4|חישוב הסכום האינפלציוני}}
{{ח:ת}} הסכום האינפלציוני לענין {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 90|סעיף 90(ב)(1) לחוק}}, הוא חלק רווח ההון השווה לסכום שבו עולה המחיר המקורי המתואם על המחיר המקורי.

{{ח:סעיף|5|חישוב הפסד ממכירת נייר ערך חוץ}}
{{ח:ת}} הפסד ממכירת נייר ערך חוץ לענין {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 90|סעיף 90(ב)(3) לחוק}}, הוא סכום השווה למכפלת הסכום השלילי במטבע חוץ המתקבל מהפחתת המחיר המקורי ממחיר המכירה, בשער מטבע החוץ ליום המכירה.

{{ח:סעיף|6|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות להשקעות משותפות בנאמנות (שיעור המס לגבי הכנסה של קרן נאמנות מניירות ערך זרים), התשנ״ב–1992 – בטלות.

{{ח:חתימות|כ״ח בחשון התשנ״ו (21 בנובמבר 1995)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות השקעות משותפות בנאמנות (תקופה להתאמת נכסי קרן למדיניות ההשקעות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (תקופה להתאמת נכסי קרן למדיניות ההשקעות), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 869|תקנות השקעות משותפות בנאמנות (תקופה להתאמת נכסי קרן למדיניות ההשקעות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5663.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 2411|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8038.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 61|סעיפים 61(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 131|ו־131(א)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}}, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופה להתאמת נכסי קרן|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל קרן המציע לראשונה לציבור יחידות של קרן שבניהולו שאינה קרן סל, רשאי להשקיע את נכסי הקרן שלא בהתאם למדיניות ההשקעות שנקבעה בהסכם הקרן ובתשקיף, במשך תקופה של ארבעים וחמישה ימים מהיום שבו הוצעו יחידותיה לראשונה לציבור.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל קרן שמדיניות ההשקעות שלה שונתה באופן המחייב החלפת שלושים אחוזים לפחות מנכסיה, רשאי להשקיע את נכסי הקרן שלא בהתאם למדיניות ההשקעות שנקבעה בהסכם הקרן ובתשקיף, במשך תקופה של ארבעים וחמישה ימים מהיום שבו השינוי במדיניות ההשקעות כאמור נכנס לתוקף.

{{ח:חתימות|ה׳ באדר א׳ התשנ״ה (5 בפברואר 1995)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם (מועד להגשת ערעור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם (מועד להגשת ערעור), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 984|תקנות התגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם (מועד להגשת ערעור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5759.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם#סעיף 9|סעיף 9(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם|לחוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם, התשנ״ב–1992}} (להלן – החוק), ובהתייעצות עם שרת העבודה והרווחה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ערעור על ועדה רפואית לעררים}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (מועד להגשת ערעור על החלטות מסויימות)|תקנות הביטוח הלאומי (מועד להגשת ערעור על החלטות מסויימות), התשל״ז–1977}}, יחולו, בשינויים מחוייבים, לענין {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם|החוק}}.

{{ח:חתימות|ח׳ בסיון התשנ״ו (26 במאי 1996)}}
* '''דוד ליבאי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח חיים, ביטוח סיעודי וביטוח בריאות משלים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח חיים, ביטוח סיעודי וביטוח בריאות משלים), התש״ס–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ס, 431|תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (ביטוח למקרה מוות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6028.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 1238|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10616.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 6א|סעיפים 6א}} {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 21|ו־21}} {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש״ל–1970}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השתתפות המדינה בדמי ביטוח חיים וביטוח סיעודי|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} נפגע הזכאי לתגמול, שהארגון היציג ערך לזכותו ביטוח סיעודי, או למקרה מותו – ביטוח חיים, ישתתף אוצר המדינה בדמי הביטוח בגובה הסכומים שבהם משתתף אוצר המדינה בהוצאות הביטוחים לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 43א|סעיף 43א לחוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח חיים ובהוצאות ביטוח סיעודי)|{{ח:הערה|ו}}תקנות הנכים (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח חיים ובהוצאות ביטוח סיעודי), התשס״ד–2004}}.

{{ח:סעיף|1א|תוספת השתתפות בעד ביטוח סיעודי|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} נוסף על סכום ההשתתפות האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} בעד ביטוח סיעודי, ישתתף אוצר המדינה בסכום חודשי של 18.69 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לפברואר 2022)}}.

{{ח:סעיף|1ב|השתתפות המדינה בדמי ביטוח רפואי משלים|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} נפגע הזכאי לתגמול, שהארגון היציג ערך לזכותו ביטוח רפואי משלים, ישתתף אוצר המדינה בדמי הביטוח בסכום חודשי של 26.55 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לפברואר 2022)}}.

{{ח:סעיף|1ג|עדכון סכומים|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 1א|בתקנות 1א}} {{ח:פנימי|סעיף 1ב|ו־1ב}} יעודכנו ב־1 בכל חודש לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם בחודש פברואר 2022.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתן של {{ח:חיצוני|תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (ניכוי לארגון יציג)|תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (ניכוי לארגון יציג), התשנ״ט–1999}} (להלן – יום התחילה), והן יחולו בתום 90 ימים מיום התחילה.

{{ח:חתימות|א׳ באדר ב׳ התש״ס (8 במרס 2000)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (מועדים להגשת תובענות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (מועדים להגשת תובענות), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 985|תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (מועדים להגשת תובענות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5759.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 13א|סעיף 13א}} {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש״ל–1970}} (להלן – החוק), ובהתייעצות עם שרת העבודה והרווחה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מועדים להגשת תובענות}}
{{ח:תת|(א)}} תובענה לבית דין אזורי לעבודה, כאמור {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 13|בסעיף 13 לחוק}}, המוגשת נגד המוסד, תוגש, לכל המוקדם, בתום שלושים ימים מהיום שבו הוגשה התביעה למוסד עצמו, זולת אם נתן המוסד החלטה בתביעה לפני תום המועד האמור.
{{ח:תת|(ב)}} החליט המוסד בתביעה ונמסרה לתובע הודעה על כך, תוגש התובענה לבית הדין לעבודה תוך ששה חודשים מיום מסירת ההודעה לתובע או מיום תחילתן של תקנות אלה, לפי המאוחר.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ח׳ בסיון התשנ״ו (26 במאי 1996)}}
* '''דוד ליבאי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (ניכוי לארגון יציג)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (ניכוי לארגון יציג), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 716|תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (ניכוי לארגון יציג)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5969.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 4א|סעיפים 4א}} {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 9|ו־9}} {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש״ל–1970}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הסכום המרבי}}
{{ח:ת}} הסכום המרבי הניתן לניכוי מתגמול המשולם לנפגע או לבן משפחה הוא הסכום המנוכה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 14|סעיף 14 לחוק הנכים (תגמולים ושיקום) [נוסח משולב], התשי״ט–1959}}, {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה)|ותקנות הנכים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה), התשמ״א–1981}}, שהותקנו מכוחו.

{{ח:סעיף|2|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום פרסומן והן יחולו על תגמול המשתלם בעד תקופה שתחילתה בתום 90 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ד׳ בניסן התשנ״ט (21 במרס 1999)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (נכנסים לישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (נכנסים לישראל), תשל״א–1970}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פירוט צווי כניסה לישראל לענין נפגע}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 68|תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (נכנסים לישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2626.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 1068|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5914.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 1|סעיפים 1}} {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 21|ו־21}} {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, תש״ל–1970}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פירוט צווים לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|חוק הכניסה}}}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נפגע“, לענין {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|החוק}} – אף מי שנכנס לישראל לפי אחד הצווים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} במשמע.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (נכנסים לישראל), תשל״א–1970“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו הכניסה לישראל (פטור)|צו הכניסה לישראל (פטור), תשט״ז–1956}};

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו הכניסה לישראל (פטור נציגי מדינות חוץ)|צו הכניסה לישראל (פטור בעלי דרכונים מסויימים), תשכ״ד–1964}};

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו הכניסה לישראל (פטור מאשרה)|צו הכניסה לישראל (פטור מאשרה), תשכ״ו–1966}};

{{ח:סעיף*|4||תיקון: תשנ״ח|עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו הכניסה לישראל (פטור תושבי יהודה ושומרון, רצועת עזה, צפון סיני, מרכז סיני, מרחב שלמה ורמת הגולן)|צו הכניסה לישראל (פטור תושבי יהודה ושומרון, רצועת עזה, צפון סיני, מרכז סיני, מרחב שלמה ורמת הגולן), התשכ״ח–1968}}.

{{ח:חתימות|ד׳ בתשרי תשל״א (4 באוקטובר 1970)}}
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (פיצוי בעת טיפול רפואי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (פיצוי בעת טיפול רפואי), תש״ל–1970}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תגמולים לנפגע מובטל בעת טיפול רפואי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 2273|תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (פיצוי בעת טיפול רפואי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2615.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 1465|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2728.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 583|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5737.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 9|סעיפים 9(1)}} {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 21|ו־21}} {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, תש״ל–1970}}, ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, הנני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרשנות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביטול מעבודה של נכה“, ”יום ביטול מלא“, ”יום ביטול חלקי“, ”נכה המקבל גימלה“, ”נכה המובטל כליל“, ”נכה המובטל חלקית“, ”נכה שטרם שוקם“, ”משפחת נכה מרובת ילדים“, ”נכה משוקם“, ”עבודה רגילה של נכה“, ”תגמול יומי של הנכה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)#סעיף 1|בתקנה 1 לתקנות הנכים (טיפול רפואי), תשי״ד–1954}} (להלן – תקנות הנכים), בשינויים המחוייבים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – נפגע מעל לגיל 14 שטרם נקבעה לו דרגת נכות.

{{ח:סעיף|2|החלת {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)|תקנות}}|תיקון: תשל״א, תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)#סעיף 14|תקנות 14}}, {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)#סעיף 14א|14א}}, {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)#סעיף 14ב|14ב}}, {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)#סעיף 14ד|14ד}} {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)#סעיף 15|ו־15 לתקנות הנכים}} יחולו לענין נפגע, בשינויים המחוייבים, בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)#פרק 6|הפרק הששי לתקנות הנכים}} לגבי שימוש במכשירי תנועה יחולו על נפגע, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|3|תגמול לנכה בגיל מעל 14}}
{{ח:תת|(א)}} נכה בגיל מעל 14 ומתחת ל־18 שבתכוף לפני הזדקקותו לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)#סעיף 14|תקנה 14 לתקנות הנכים}} (להלן – התקופה הקובעת) לא עבד עבודה רגילה – התגמול בעת טיפולו הרפואי יהיה כל עוד לא מלאו לו 18 שנה – מחצית השיעור המשתלם לנכה שמלאו לו 18 שנה בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)#סעיף 14א|לתקנה 14א(א)(1) לתקנות הנכים}} (להלן – מחצית השיעור).
{{ח:תת|(ב)}} עבד הנכה בתקופה הקובעת בעבודה רגילה, התגמול בעת טיפולו הרפואי יהיה כל עוד ולא מלאו לו 18 שנה הכנסתו הרגילה ובלבד שלא תפחת ממחצית השיעור ולא תעלה על המקסימום כאמור {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)#סעיף 14|בתקנה 14 לתקנות הנכים}}.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות התגמולים לנפגעי פעולות איבה (פיצוי בעת טיפול רפואי), תש״ל–1970“.

{{ח:חתימות|כ״ט באב תש״ל (31 באוגוסט 1970)}}
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1042|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4238.pdf}}, {{ח:תיבה|1222|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4252.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|סעיף 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור“ – אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 157א|סעיף 157א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות המאשרת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 157א|בסעיף 157א לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|בקשה לאישור הספקה לצורך עבודות}}
{{ח:ת}} בקשה לאישור לעבודות להספקת חשמל והספקתו לצורך עבודות בניה או בקשה לאישור להספקת מים לצורך ביצוע עבודה, לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 157א|סעיף 157א(ב)(1) ו־(ד)(1) לחוק}}, תוגש לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|טופס 1 בתוספת}}.

{{ח:סעיף|3|אישור לעבודות חשמל והספקת חשמל או מים לצורך עבודה}}
{{ח:ת}} אישור לעבודות להספקת חשמל והספקתו לצורך עבודות בניה, או להספקת מים לצורך ביצוע עבודה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 157א|סעיף 157א(ב)(1) ו־(ד)(1) לחוק}}, יהיה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 2|טופס 2 בתוספת}}.

{{ח:סעיף|4|בקשה לאישור להספקת חשמל או מים}}
{{ח:ת}} בקשה לאישור להספקת חשמל, מים או חיבור טלפון לבנין לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 157א|סעיף 157א(ב)(2), (ג) ו־(ד)(2) לחוק}}, יהיה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 3|טופס 3 בתוספת}}.

{{ח:סעיף|5|אישור להספקת חשמל, מים או חיבור לטלפון}}
{{ח:ת}} אישור להספקת חשמל, מים או חיבור טלפון לבנין יהיה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 4|טופס 4 בתוספת}}.

{{ח:סעיף|6|הוראה למניעת שרותים או הפסקתם}}
{{ח:ת}} הוראה למנוע או להפסיק מתן חשמל, שירותי מים או טלפון, לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 157א|סעיף 157א(ו) לחוק}}, תהיה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 5|טופס 5 בתוספת}}.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ח באייר התשמ״א (1 ביוני 1981).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1:''' בקשה לאישור לצורך עבודות {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״א|עוגן=תוספת טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2:''' אישור לצורך עבודות {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 3}}
{{ח:ת}} '''טופס 3:''' בקשה לאישור להספקת חשמל / מים / טלפון {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״א|עוגן=תוספת טופס 4}}
{{ח:ת}} '''טופס 4:''' אישור להספקת חשמל / מים / טלפון {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״א|עוגן=תוספת טופס 5}}
{{ח:ת}} '''טופס 5:''' הוראה להפסקת שירות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 157א|סעיף 157א לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}})}}

{{ח:חתימות|י״ד באייר התשמ״א (18 במאי 1981)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]