חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000839}} '''נוסח ישן:''' {{ח:תיבה|ע״ר 1935, תוס׳ 1, 53|פקודת בריאות העם (תקנות בעניין צרכי מזון)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_560939.pdf}}; {{ח:תיבה|1938, תוס׳ 1, 17|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561272.pdf}}; {{ח:תיבה|1939, תוס׳ 1, 46|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561441.pdf}}; {{ח:תיבה|1942, תוס׳ 2, 556|תקנות ההגנה (תקון פקודת בריאות העם (תקנות בנידון צרכי מזון))}}; {{ח:תיבה|1944, תוס׳ 2, 454|תקנות ההגנה (תיקון פקודת בריאות העם (תקנות בעניין צרכי מזון))}}; {{ח:תיבה|1945, תוס׳ 2, 781|תקנות ההגנה (הפקעה)}}, {{ח:תיבה|תוס׳ 1, 126|פקודת תחוקת־הגנה (הכללה בפקודות מסויימות)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562175.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 69|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208088.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ב, 7|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208089.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 50|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208093.pdf}}. '''נוסח חדש:''' {{ח:תיבה|דמ״י תשמ״ג, 750|פקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש]|https://fs.knesset.gov.il/10/SecondaryLaw/10_scl_ei_546683.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ה, 136|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211104.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 484|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299827.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 44|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299722.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 567|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301094.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 90|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316718.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1057|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390356.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 4|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_ls_fr_392593.pdf}}, {{ח:תיבה|278|תיקון מס׳ 28 לפקודת המכס|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491910.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 427|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 19|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783627.pdf}}, {{ח:תיבה|229, 246, 248|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}, {{ח:תיבה|634|חוק התאגיד לפיקוח וטרינרי (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3021153.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 184|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}, {{ח:תיבה|1037|תיקון מס׳ 8 והוראת שעה לחוק קידום התחרות בענף המזון|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4642909.pdf}}, {{ח:תיבה|1220|תיקון מס׳ 10 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758414.pdf}}.

''שינוי תוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 1826|שינוי התוספת העשירית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7704.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 698|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת הוראות האיחוד האירופי וקביעת תנאים והחרגות) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10465.pdf}}, {{ח:תיבה|1204|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת הוראות האיחוד האירופי וקביעת תנאים והחרגות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10608.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1878|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת הוראות האיחוד האירופי וקביעת תנאים והחרגות) [תשפ״ג] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11190.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1080|שינוי התוספת השנייה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11726.pdf}}, {{ח:תיבה|2351|שינוי התוספת השנייה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11993.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י״פ תשפ״ד, 7348|הודעה בדבר עדכון סכום האגרה הבסיסי|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-12313.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 3936|הודעה בדבר עדכון סכום האגרה הבסיסי|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13236.pdf}}. ''שינוי תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 1184|תחילת החוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7664.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1134|תחילת הוראות החוק לעניין ייצור, ייבוא, ייצוא ושיווק של משקאות משכרים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7818.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 240|תחילת הוראות החוק לעניין ייצור, ייבוא, ייצוא ושיווק של משקאות משכרים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7887.pdf}}, {{ח:תיבה|1168|תחילת הוראות החוק לעניין ייצור, ייבוא, ייצוא ושיווק של משקאות משכרים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7970.pdf}}, {{ח:תיבה|2656|תחילת הוראות החוק לעניין ייצור, ייבוא, ייצוא ושיווק של משקאות משכרים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8059.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1352|תחילת הוראות החוק לעניין ייצור, ייבוא, ייצוא ושיווק של משקאות משכרים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8110.pdf}}. ''הארכת תקופות מעבר:'' {{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 1560|הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8601.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1884|הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9162.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316718.pdf|תיקון תשע״ו (חוק ההסדרים 2015)}} החליף את '''פקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש], התשמ״ג–1983''' במלואה, באמצעות שינוי שם הפקודה והחלפת תוכנה, ולא ע״י ביטולה.}}

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|סמכויות שר הכלכלה לפי החוק הועברו לשר הרווחה והשירותים החברתיים (י״פ תשע״ז, 1314), ותוארו שונה לשר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים (ק״ת תשע״ח, 250).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מטרה ופרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הבטחת תקינות המזון ואיכותו}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הסדרת ייצור מזון}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: חובות יצרן}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: רישיון ייצור}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: אישור ייצור נאות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: תקנות לעניין ייצור מזון}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הסדרת ייבוא מזון}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן א|סימן א׳: חובות יבואן}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: הכרזה בדבר מזון רגיש}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ג|סימן ג׳: אישור מוקדם לייבוא מזון רגיש}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ד|סימן ד׳: הצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ד1|סימן ד׳1: הצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ה|סימן ה׳: תעודת שחרור מזון מתחנת הסגר}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|סימן ו׳: שמירת מסמכים בידי יבואן}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ז|סימן ז׳: רישום יבואנים}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ח|סימן ח׳: רישום כיבואן נאות}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ט|סימן ט׳: תקנות לעניין ייבוא מזון}}

{{ח:פנימי|פרק ד1|פרק ד׳1: מזון המיועד לייצוא בלבד}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הסדרת מכירת מזון}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן א׳: חובות משווק}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: הבטחת עקיבות המזון בעת העברתו}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן ג׳: תקנות לעניין מכירת מזון}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|סימן ד׳: חובות משווק מהאזור}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הסדרת הובלה ואחסנה של מזון בטמפרטורה מבוקרת}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות כלליות לעניין יצרן, יבואן ומשווק}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן א|סימן א׳: הוראות לעניין החזקת מזון}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: ארגונים לחלוקת מזון}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: מניעת סכנה לבריאות הציבור ממזון}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: הוראות שונות לעניין יצרן, יבואן ומשווק}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הסדרת הפיקוח הווטרינרי}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: חובות יצרן ומשווק של מוצר בשר}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן ג׳: פיקוח על־ידי רופאים וטרינרים}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ד|סימן ד׳: אגרות פיקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ה|סימן ה׳: הוראות שונות לעניין פיקוח וטרינרי}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ו|סימן ו׳: הוראות שעה לעניין פיקוח וטרינרי}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: סמכויות פיקוח ואכיפה}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן א|סימן א׳: הסמכת מפקחים}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן ב|סימן ב׳: סמכויות מפקחים}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: אכיפה מינהלית}}

{{ח:פנימי|פרק יא סימן א|סימן א׳: הטלת עיצום כספי}}

{{ח:פנימי|פרק יא סימן ב|סימן ב׳: התראה מינהלית}}

{{ח:פנימי|פרק יא סימן ג|סימן ג׳: התחייבות להימנע מהפרה}}

{{ח:פנימי|פרק יא סימן ד|סימן ד׳: הוראות שונות – אכיפה מינהלית}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: צווי הגבלה מינהליים ושיפוטיים}}

{{ח:פנימי|פרק יג|פרק י״ג: תיקונים עקיפים}}

{{ח:פנימי|פרק יד|פרק י״ד: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק טו|פרק ט״ו: תחילה והוראות מעבר}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה: {{מוקטן|סוגי חומרים רעילים או מזיקים}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 1א|תוספת ראשונה א׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה: {{מוקטן|רשימת תקנות לעניין ייצור, ייבוא או מכירה של מזון בניגוד לקבוע בהן}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2א|תוספת שנייה א׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 2ב|תוספת שנייה ב׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית: {{מוקטן|התחייבות היבואן הנלווית להצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3א|תוספת שלישית א׳: {{מוקטן|התחייבות היבואן הנלווית להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3ב|תוספת שלישית ב׳: {{מוקטן|מסמכים ופרטים נוספים בבקשה לקבלת תעודת שחרור למזון המיובא במסלול האירופי}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית: {{מוקטן|מוצר שניתן לשמור לגביו מפרט}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית: {{מוקטן|פרטי סימון שיש חובה לבדקם}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 5א|תוספת חמישית א׳: {{מוקטן|הפרות המנויות בחלק ב׳ לתוספת שנייה ב׳, המוחרגות מהחזקה לעניין הוראות מסוימות החלות על משווק}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 6|תוספת שישית: {{מוקטן|רשימת תקנות הקובעות תנאים בדבר מכירת מזון}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 7|תוספת שביעית: {{מוקטן|רשימת תקנות החלות על משווק מן האזור}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 7א|תוספת שביעית א׳: {{מוקטן|תקנות לפי חוק רישוי עסקים שניתן להטיל עיצום כספי בשל הפרתן}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 8|תוספת שמינית: {{מוקטן|תעודת בדיקה}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 9|תוספת תשיעית: {{מוקטן|הוראות סימון}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 10|תוספת עשירית: {{מוקטן|אגרות}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 11|תוספת אחת עשרה: {{מוקטן|מזון המחייב אישור ייצור נאות}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 12|תוספת שתים עשרה: {{מוקטן|מזון שלא ניתן לייבא במסלול האירופי}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 13|תוספת שלוש עשרה: {{מוקטן|תקנות, צווים, הנחיות והוראות נוהל שלא יחולו בתקופת הוראת השעה}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מטרה ופרשנות}}

{{ח:סעיף|1|מטרה|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} חוק זה נועד –
{{ח:תת|(1)}} להסדיר את אחריותם של יצרן מזון ויבואן מזון, את הפיקוח על ייצור מזון ועל ייבואו, בהתבסס על ניהול סיכונים של העוסק במזון, והכול כדי להבטיח כי המזון מסופק ברמת איכות, תקינות ובטיחות נאותים, ובכלל זה בתנאי ייצור נאותים, המתאימים לאמות המידה שנקבעו בחקיקת המזון;
{{ח:תת|(2)}} להסדיר את אחריותו של משווק מזון וחובותיו בכל שלב משלבי העברת המזון מעת ייצורו, דרך ייבואו ועד מקום המכירה ישירות לצרכן ולפקח על קיומן, בהתבסס על ניהול סיכונים של העוסק במזון, והכול כדי להבטיח כי המזון הנמכר יוצר בידי גורם המורשה לכך, ואם יובא – שהיבואן בעל תעודת יבואן רשום, וכן כדי להבטיח כי המזון משווק ברמת איכות, תקינות ובטיחות נאותים המתאימים לאמות המידה שנקבעו בחקיקת המזון;
{{ח:תת|(3)}} לקבוע אמות מידה לאיכות, תקינות ובטיחות המזון בישראל, בהתאם למקובל באסדרה במדינות המפותחות, לרבות בתקנים בין־לאומיים מקובלים ולפיקוח המבוסס על ניהול סיכונים ליישום עקרונות ההסדרים כפי שנקבעו לפי חוק זה;
{{ח:ת}} והכול במגמה לאפשר זמינות והנגשה של מגוון מזון בעלויות סבירות לכלל הציבור, תוך שמירה על בריאות הציבור.

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: תשע״ח, תשפ״ב, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד, תשפ״ד־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – אזור וכן שטחי המועצה הפלסטינית, כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|בתוספת לחוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשס״ז–2007}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור הגשת התחייבות“ – אישור הגשת התחייבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור ייצור נאות“ – אישור ייצור נאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}} שניתן לבעל רישיון ייצור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור ייצור נאות“ – {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} אישור ייצור נאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א1)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור מוקדם לייבוא“ – אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64}} לייבוא מזון רגיש מסוים שניתן ליבואן רשום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור סחר חופשי“ – אישור שמאפשר סחר חופשי במזון במדינה שבה נמכר המזון (free sale certificate), שנתן גורם המוסמך לתת אישור כאמור באותה מדינה, אף אם כינויו שונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור קבלת הצהרה“ – אישור מקוון לפי {{ח:פנימי|סעיף 78|סעיף 78}} בדבר קבלת הצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל, שניתן ליבואן רשום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור קבלת הצהרה מאת יבואן נאות“ – אישור מקוון לפי {{ח:פנימי|סעיף 79ה|סעיף 79ה}} על קבלת הצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אריזה“ – עטיפה או מכל שהמזון נארז בו, כולו או חלקו, או שנותנים לתוכו מזון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר האינטרנט“ – דף האינטרנט של שירות המזון באתר האינטרנט של משרד הבריאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראות האיחוד האירופי“ – הוראות מחייבות החלות באיחוד האירופי המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראות יצרן“ – התנאים שסומנו על גבי המזון או אריזתו על ידי בעל רישיון הייצור או בעל תעודת היבואן הרשום, לפי העניין, לרבות לעניין אחסון, הובלה וטמפרטורה מוגדרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ההוראות המאומצות“ – כמשמעותן {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל“ – הצהרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}} שמסר יבואן רשום לרשם על כוונתו לייבא מזון רגיל מסוים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה“ – ועדת הבריאות של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת החריגים“ – ועדת החריגים שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|פקודת היבוא והיצוא#סעיף 2יח|סעיף 2יח לפקודת היבוא והיצוא}}, ופועלת בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 313א|סעיף 313א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר טעם וריח“ – חומר שאינו נצרך כמזון כשלעצמו, המוסף למזון כדי להקנות לו טעם או ריח מסוימים או לשנותם, למעט חומרים בעלי טעם בלעדי מתוק, חמוץ או מלוח ותבלינים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מסייע ייצור“ – חומר שאינו נצרך ככלל כמזון כשלעצמו, שנעשה בו שימוש מכוון להשגת מטרה טכנולוגית בתהליך הייצור של מזון או של רכיב במזון, ושימוש בו עשוי להביא לנוכחות לא מכוונת ובלתי נמנעת של שאריות החומר או נגזרותיו במוצר המזון הסופי, ובתנאי שאין בו, בשאריותיו או בנגזרותיו משום סיכון בריאותי ואין לו, לשאריותיו או לנגזרותיו כשלעצמם כל מטרה טכנולוגית במוצר הסופי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיי מדף“ – תקופה שלגביה ניתן להניח, לפי בדיקות מקובלות, כי תכונות המזון יישמרו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלב גולמי“ – נוזל, למעט קולוסטרום, המתקבל על ידי חליבה של בעל חיים, ובלבד שלא עבר תהליך עיבוד, ובכלל זה אריזת אותו נוזל, הוספה אליו או גריעה ממנו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגנת הצרכן“ – {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|חוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים“ – {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי|חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי״ז–1957}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק רישוי עסקים“ – {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התקנים“ – {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים, התשי״ג–1953}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חקיקת המזון“ – חיקוק המפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} חוק זה, תקנות או צווים לפיו או הוראות מנהל שירות המזון שלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} הוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, שעניינה שאריות מזון;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 86|סעיף 86(ב)}}, שעניינה ביצוע בדיקות מיוחדות כתנאי למתן תעודת שחרור;
{{ח:תתתת|(ג)}} הוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 157|סעיף 157}}, שעניינה החזקה בטמפרטורה מבוקרת;
{{ח:תתתת|(ד)}} הוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 163|סעיף 163}}, שעניינה מניעת סכנה ממזון מסוים;
{{ח:תתת|(1א)}} ההוראות המאומצות;
{{ח:תתת|(2)}} תקנים רשמיים לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים}} החלים על מזון, לרבות על חומרים או מוצרים הבאים במגע עם מזון;
{{ח:תתת|(3)}} צווים לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי״ח–1957}}, החלים על מזון, לרבות על חומרים או מוצרים הבאים במגע עם מזון;
{{ח:תתת|(4)}} תקנות או צווים שהותקנו בהתייעצות עם שר הבריאות או בהסכמתו, לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|סעיף 37(ב) לחוק הגנת הצרכן}};
{{ח:תתת|(5)}} תקנות שהתקין שר הבריאות לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 10|סעיף 10(א) לחוק רישוי עסקים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חקיקת המזון המקומית“ – חקיקת המזון למעט ההוראות המאומצות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טיפול בבשר גולמי“ – מיון, פירוק, פריסה, פילוט, הכשרה, גירום, טחינה בלא הוספת חומרים, שטיפה, חיטוי, צינון והקפאה הנעשים בבשר כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}} לאחר המתת בעל החיים, וכן אריזה או סימון הנלווים לפעולות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טמפרטורה מבוקרת“ – טמפרטורה מוגדרת שנקבעה לפי חקיקת המזון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טמפרטורה מוגדרת“ – טמפרטורה שהוגדרה לעניין תנאי הייצור, האחסון וההובלה של מזון, ובכלל זה הגדרה כי הטמפרטורה של מזון מסוים לא תעלה על טמפרטורה מסוימת או לא תפחת מטמפרטורה מסוימת או הגדרת טווח טמפרטורות למזון מסוים, ויכול שתוגדר טמפרטורה שונה לייצור, לאחסון או להובלה, וכן למזון עצמו או לסביבתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייבוא מזון במסלול האירופי“ – ייבוא מזון לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יבואן“ – אדם העוסק בייבוא מזון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יבואן נאות“ – יבואן הרשום במרשם היבואנים הנאותים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 115|בסעיף 115(ב)}}, לעניין סוג מזון מסוים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יבואן רשום“ – יבואן שבידו תעודת יבואן רשום תקפה המעידה על רישומו במרשם היבואנים לפי {{ח:פנימי|סעיף 102|סעיף 102}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייצור“ – פעילות מסוגי הפעילויות המפורטים בפסקאות (1) עד (6), והכול בין אם נעשית למטרות מכירה ובין אם לאו, ולמעט פעילות טיפול בתוצרת חקלאית –
{{ח:תתת|(1)}} הכנת מזון;
{{ח:תתת|(2)}} עיבוד מזון או טיפול בו בכל דרך שהיא ובכלל זה הקפאת מזון והפשרתו, והוספת תוסף מזון, חומר טעם וריח או חומר מסייע ייצור, וכן עיבוד כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}};
{{ח:תתת|(3)}} שינוי מזון מבחינת הצורה, הטיב, האיכות, ההרכב, הצבע או מכל בחינה אחרת;
{{ח:תתת|(4)}} אריזה של מזון, למעט צירוף יחד, בעטיפה או בדרך אחרת של כמה אריזות של מוצרי מזון, מסומנים וארוזים מראש על ידי היצרן, ובלבד שאינם דורשים אחזקה בטמפרטורה מוגדרת;
{{ח:תתת|(5)}} סימון מזון, למעט סימון על גבי אריזת המזון, שאין לגביו הוראות בחקיקת המזון;
{{ח:תתת|(6)}} אחסנה או הובלה בטמפרטורה מבוקרת, ובלבד שהיא מבוצעת על ידי מי שמקיים פעילות מהפעילויות לפי פסקאות (1) עד (5), כחלק בלתי נפרד מפעילות הייצור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – אדם העוסק בייצור מזון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לשכת בריאות מחוזית“ – לשכת בריאות של משרד הבריאות האחראית על מחוז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזהם ביולוגי“ – אחד מהמפורטים להלן, העלול להזיק לבריאות האדם:
{{ח:תתת|(1)}} מיקרואורגניזם, ובכלל זה חיידק, נגיף, שמר, עובש, אצה, פרוטוזואה טפילי (parasitic protozoa) או תולעת מיקרוסקופית טפילית (microscopic parasitic helminths), שלא הוסף באופן מכוון למזון;
{{ח:תתת|(2)}} רעלן או תוצר של מיקרואורגניזם כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} פריון (prion);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזהם כימי“ – חומר שלא הוסף באופן מכוון למזון, העלול להימצא במזון בעקבות השלבים של ייצורו, אריזתו, הובלתו או החזקתו או כתוצאה מזיהום סביבתי, ועלול להזיק לבריאות האדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזון“ – כל חומר, מעובד, מעובד למחצה או שאינו מעובד, המיועד לצריכת אדם בבליעה, לעיסה או שתייה, או כל חומר שנעשה בו שימוש בתהליך ייצור, הכנה או עיבוד של מזון, לרבות גומי לעיסה, משקאות ומי שתייה כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 52א|בסעיף 52א לפקודת בריאות העם, 1940}}, ולמעט –
{{ח:תתת|(1)}} תמרוק, תכשיר או סמי מרפא, כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|בפקודת הרוקחים}};
{{ח:תתת|(2)}} מוצרי עישון כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק איסור פרסומת והגבלת השיווק של מוצרי טבק ועישון|בחוק איסור פרסומת והגבלת השיווק של מוצרי טבק ועישון, התשמ״ג–1983}};
{{ח:תתת|(3)}} מכשיר המשמש לטיפול רפואי, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה (1) להגדרה ”ציוד רפואי“ בחוק ציוד רפואי, התשע״ב–2012}};
{{ח:תתת|(4)}} סם מסוכן כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|בפקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל״ג–1973}}, וחומר אסור בהפצה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסכנים|בחוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסכנים, התשע״ג–2013}}, ובכלל זה כאשר נעשה שימוש בסם המסוכן או בחומר האסור בהפצה בתהליך הייצור של מזון אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזון במסלול האירופי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזון חדש“ (novel food) – מזון או רכיב מזון שמתקיים בו אחד מהמפורטים בפסקאות (1) עד (4) והוא אינו תוסף תזונה או רכיב של תוסף תזונה או תוסף מזון שהשר קבע לגביהם שהם מותרים לשימוש ובהתאם לתנאים שקבע, ואינו חומר מסייע ייצור או חומר טעם וריח –
{{ח:תתת|(1)}} הוא בעל מבנה ראשוני חדש ברמה המולקולרית או עבר שינוי מכוון במבנה הראשוני ברמה המולקולרית ואין לגביו ניסיון רב של צריכה בטוחה לאדם בישראל לפני פברואר 2006;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מכיל אורגניזם שעבר שינוי בדרך של הנדסה גנטית (Genetically Modified Organism) או חלק ממנו;
{{ח:תתת|(3)}} הוא מכיל צמח, בעל חיים, מיקרואורגניזם, פטרייה או אצה או שבודד מהם, שאין לגביהם ניסיון רב של צריכה בטוחה לאדם בישראל, ולמעט אנזימים;
{{ח:תתת|(4)}} הוא יוצר בתהליך ייצור, למעט תהליך ניקוי וחיטוי, שלא נעשה בו שימוש בישראל לגבי המזון או רכיב המזון המסוים, והתהליך גרם לשינוי משמעותי בהרכב המזון, במבנהו או ברכיביו, והשפיע על ערכו התזונתי, על תכונותיו בקשר לחילוף החומרים בגוף או על רמת החומרים הבלתי רצויים במזון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזון ייחודי“ – תוסף תזונה, מזון חדש ומזון ייעודי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזון ייעודי“ – מזון המותאם לצרכים בריאותיים או תזונתיים מיוחדים בהתאם לגיל, מין ומצב תחלואה, שיש לעשות בו שימוש בפיקוח והתוויה רפואיים או תזונתיים, והמיועד להזנה מלאה או חלקית של מי שסובל מבעיות פיזיות או מטבוליות או מהפרעות במערכת העיכול, ובכלל זה הפרעות ספיגה, לעיסה או בליעה, והכול בין שנצרך בדרך של בליעה או לעיסה ובין בדרך אחרת, למעט בהזנה תוך־ורידית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזון רגיל“ – מזון שאינו מזון רגיש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזון רגיש“ – מזון שהשר הכריז עליו שהוא מזון רגיש לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59}} או מזון שמנהל שירות המזון הכריז עליו שהוא מזון רגיש בהכרזה זמנית לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 62|סעיף 62}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחולל מחלה“ {{ח:הערה|-}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכירה“ – בסיטונאות או בקמעונאות, באופן מקוון, ברוכלות או בכל דרך אחרת, בין בלא תמורה ובין בתמורה, ובכלל זה תמורה ישירה, עקיפה, מותנית או נדחית, ולרבות –
{{ח:תתת|(1)}} הצעה למכור;
{{ח:תתת|(2)}} פרסום והצגה;
{{ח:תתת|(3)}} החלפה או המרה;
{{ח:תתת|(4)}} אחסנה או החזקה;
{{ח:תתת|(5)}} הפצה, הספקה או חלוקה;
{{ח:תתת|(6)}} הובלה, משלוח או העברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות או עובד המדינה שהוא הסמיכו לכך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל היחידה הווטרינרית“ – מנהל היחידה הווטרינרית בשירות המזון, או רופא וטרינר עובד משרד הבריאות שהוא הסמיך לענין הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳}}, כולן או מקצתן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל השירותים הווטרינריים“ – מנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר או רופא וטרינר עובד משרד החקלאות ופיתוח הכפר שהוא הסמיך לעניין הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳}}, כולן או מקצתן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה בישראל“ – מעבדה לבריאות הציבור של משרד הבריאות או מעבדה מוכרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מוכרת“ – מעבדה שהוכרה כמעבדה מוסמכת לבדיקת מזון לפי {{ח:פנימי|סעיף 170|סעיף 170}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח“ – מי שהשר הסמיכו לפי {{ח:פנימי|סעיף 244|סעיף 244}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרשם היבואנים“ – המרשם המתנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 102|סעיף 102(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משווק“ – מי שעוסק במכירת מזון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משווק גדול“ – ספק גדול או קמעונאי גדול, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם|בחוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם, התשע״ד–2014}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משקה משכר“ – משקה תוסס או אלכוהולי שנועד לצריכת אדם והמכיל, בבדיקת מדגם ממנו, שני אחוזים או יותר אלכוהול לפי הנפח; צוינה תכולת האלכוהול שבמשקה הנמצא במכל, ישמש ציון זה הוכחה לכאורה למידת התכולה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה בתאגיד“ – מנהל התאגיד, מנהל אבטחת איכות בתאגיד או כל תפקיד דומה גם אם תוארו שונה וכן כל בעל תפקיד בכיר בתאגיד בתחום איכות המזון ובטיחותו, ולרבות בעל שליטה בתאגיד; לעניין זה, ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן רישיון ייצור“ – מנהל שירות המזון או רופא מחוזי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניהול סיכונים“ – ניהול סיכונים מקובל בתחום בטיחות המזון במדינות מפותחות המתייחס לסיכון הנשקף מהמזון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נמל“ – נמל ימי, נמל תעופה או מעבר יבשתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סימון מזון“ – מידע על מזון, בין באמצעות תווית ובין בדרך אחרת, לרבות ציונו, כינויו, התווייתו או תיאורו בדרך אחרת, ובכלל זה אזהרות, וכן כל דבר מודפס, מצויר או מתואר בדרך אחרת, והכול בין שהוא מופיע על מזון, ובין שהוא צמוד אליו, קשור אליו, ארוז עמו, מופיע על כלי קיבול של המזון או חלק בלתי נפרד מאריזתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סמל ייצור נאות“ – סמל המסמל כי המזון המסומן בו מיוצר בידי יצרן שהוא בעל אישור ייצור נאות, בצורה, גודל, מאפיינים ודרך סימון כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1א|בתוספת הראשונה א׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק במזון“ – מי שעיסוקו במזון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עיסוק במזון“ – ייצור, ייבוא או מכירה של מזון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עקיבות“ – היכולת לאתר ולעקוב אחר מזון וחומרי גלם ששימשו לייצורו או חומר אחר המיועד או הצפוי להיות משולב במזון, והכול בכל אחד מהשלבים של הייצור, הייבוא או המכירה ולרבות היכולת לעקוב אחר בדיקות, מפרטים ואישורים, מגורמים בישראל ובחוץ לארץ, ומגורמים שהחזיקו, אחסנו, הובילו או עיבדו בכל דרך שהיא את חומרי הגלם או המזון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעילות טיפול בתוצרת חקלאית“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} איסוף, מיון ואריזה של ביצים טריות ובקליפתן, וכן סימון על גבי ביצים כאמור; לעניין זה ”טריות“ – לאחר ההטלה, בלא טיפול כלשהו, למעט שטיפה, שימון או ציפוי;
{{ח:תתת|(2)}} גידול וטיפוח בעלי חיים שבשרם או תוצרתם מיועדים למאכל אדם, המתתם ושחיטתם;
{{ח:תתת|(3)}} גידול, קטיף, איסוף, מיון, אריזה וסימון של תוצרת חקלאית מן הצומח, טרייה לאחר הקטיף או האיסוף ובלא עיבוד, וכן פעולות הבחלה או חיתוך שמתבצעות בבית אריזה של ירקות או פירות לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו|חוק לפיקוח על ייצור הצמח ושיווקו, התשע״א–2011}};
{{ח:תתת|(4)}} דיג ומיון של דגים, לרבות סרטנים ורכיכות, בסמוך לאחר הדיג;
{{ח:תתת|(5)}} ציד;
{{ח:תתת|(6)}} חליבה, אחסון חלב גולמי והובלתו עד שער המחלבה;
{{ח:תתת|(7)}} כל השלבים של ייצור דבש בכוורת עד רדייתו מהכוורת;
{{ח:תתת|(8)}} טיפול בבשר גולמי המתבצע במפעל לבשר גולמי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 177|בסעיף 177}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת בריאות הציבור (מזון)“ – פקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש], התשמ״ג–1983;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת ההסגר“ – {{ח:חיצוני|פקודת ההסגר|פקודת ההסגר [נוסח חדש], התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת הייבוא והייצוא“ – {{ח:חיצוני|פקודת הייבוא והייצוא|פקודת הייבוא והייצוא [נוסח חדש], התשל״ט–1979}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת מחלות בעלי חיים“ – {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש], התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת הרוקחים“ – {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|פקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא מחוזי“ – רופא הממונה על לשכת בריאות מחוזית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא ממשלתי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} רופא מחוזי, רופא הממונה עליו ורופאים הכפופים לו במחוז או בנפה;
{{ח:תתת|(2)}} רופא וטרינר שהוסמך כרופא ממשלתי על ידי מנהל היחידה הווטרינרית, והוא אחד מאלה: עובד המדינה, עובד רשות מקומית או עובד התאגיד; לעניין פסקה זו, ”תאגיד“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 177|בסעיף 177}};
{{ח:תתת|(3)}} בתקופת המעבר כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 223|בסעיף 223}} – גם רופא וטרינר שהוא עובד רשות מקומית או רופא וטרינר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 230|בסעיף 230(א)(2)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון אחסנה“ – רישיון לאחסון בטמפרטורה מבוקרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 150|סעיף 150(א)(1)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון הובלה“ – רישיון להובלה בטמפרטורה מבוקרת שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 149|סעיף 149(1)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון ייצור“ – רישיון לייצור מזון שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון עסק“ – רישיון, היתר, לרבות היתר זמני או אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}}, שעניינו מזון, לרבות הובלת מזון או אחסון מזון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עירייהאו מועצה מקומית, או איגוד ערים לרבות איגוד ערים לשירותים וטרינריים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשם“ – רשם של יבואני מזון שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 102|סעיף 102(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיווק קמעונאי“ – מכירת מוצר ישירות לצרכנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות הסגר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת ההסגר#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודת ההסגר}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות המזון“ – שירות המזון הארצי במשרד הבריאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תבלין“ – צמח או חלקי צמחים המוספים למזון לשיפור טעמו או ריחו בלבד, בין שעברו תהליך של עיבוד פיסיקלי כגון ייבוש ובין שלא עברו תהליך כאמור, ובלבד שלא עברו תהליך של פירוק כימי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תווית“ – סימון המופיע על מזון, צמוד אליו, קשור אליו, ארוז עמו או כחלק בלתי נפרד מהאריזה ומתייחס למזון או לכלי קיבול המכיל אותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוסף מזון“ – חומר שאינו נצרך ככלל כמזון כשלעצמו, ואינו משמש כרכיב אופייני של המזון, בין אם יש לו ערך תזונתי ובין אם לאו, והוספתו למזון היא למטרה טכנולוגית בייצור, בהובלה או באחסון, והוא, תוצרי הלוואי שלו או תוצרי הפירוק שלו, נועדים, צפויים או הופכים למרכיב במזון, באופן ישיר או עקיף, או נותרים במזון באופן המשפיע בצורה אחרת על תכונות המזון, ולמעט מזהם, חומר טעם וריח וחומר המוסף למזון כרכיב תזונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוסף תזונה“ – ויטמין, מינרל, חומצת אמינו, צמח או מזון אחר, לרבות תמצית, מיצוי, רכיב, תוצר פירוק, נגזרת או תערובת של כל אחד מאלה, ודרך צריכתם המקובלת וייעודם הם להשלמת תזונה באמצעות מקור מרוכז של רכיבי תזונה, ולמעט –
{{ח:תתת|(1)}} תכשיר רשום כפי שנרשם בפנקס התכשירים המתנהל לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 47א|סעיף 47א לפקודת הרוקחים}};
{{ח:תתת|(2)}} צמח מרפא לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|פקודת הרוקחים}}, ובלבד שאינו נצרך כמזון שגרתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחנת הסגר“ – מקום בנמל או בסמוך לו שיש בו שירות הסגר, כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת ההסגר#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודת ההסגר}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תנאי ייצור נאותים“ – תנאי בקרה, לרבות בקרת איכות ובטיחות, לפי תקנים בין־לאומיים מקובלים שנועדו להבטיח את התקיימותם של התנאים, התקנים או ההוראות המהותיים החלים על ייצור ושיווק המזון, לרבות לפי הוראות ותנאים שהורה היצרן בעניינים אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודות“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אישור מוקדם לייבוא;
{{ח:תתת|(2)}} אישור קבלת הצהרה;
{{ח:תתת|(3)}} תעודת יבואן רשום;
{{ח:תתת|(4)}} תעודת שחרור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת יבואן רשום“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 102|בסעיף 102}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת שחרור“ – תעודה שמנפיק שירות ההסגר ליבואן לשם שחרור של משלוח מזון מתחנת הסגר, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 81|סעיף 81}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנים בין־לאומיים מקובלים“ – התקנים בתחום הבטיחות במזון המנויים להלן, הכוללים הליך מובנה וקבוע של זיהוי כשלים בתהליכי הייצור, היבוא וההובלה של המזון, ניתוח סיכון לנקודות פיקוח קריטיות (HACCP – Hazard Analysis Critical Control Points), ואמצעים לשמירה על עקיבות המוצרים ואיסוף יזום שלהם מן השוק:
{{ח:תתת|(1)}} תקנים של המכון הבין־לאומי לתקינה The International Organization for Standardization (ISO)‎;
{{ח:תתת|(2)}} תקני ה־Food Hygiene Basic Texts של Codex Alimentarius;
{{ח:תתת|(2א)}} תקנים של BRC – British Retail Consortium;
{{ח:תתת|(2ב)}} תקנים של FSSC 22000 – Food Safety System Certification;
{{ח:תתת|(2ג)}} תקנים של IFS – International Featured Standards;
{{ח:תתת|(3)}} כל תקן בין־לאומי או אסדרה בין־לאומית אחרים המקובלים בקרב המדינות המפותחות, שקבע השר לעניין זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הבריאות.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הבטחת תקינות המזון ואיכותו}}

{{ח:סעיף|3|מניעת סכנה לבריאות הציבור והבטחת תקינות המזון ואיכותו|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר, באישור הוועדה, רשאי להתקין תקנות לשם הגנה על בריאות הציבור, ובכלל זה הוראות בדבר נקיטת אמצעים למניעת סכנה לבריאות הציבור ממזון או מעיסוק במזון, למניעת חשש לסכנה לבריאות הציבור כאמור או למניעת מעשה או מחדל העלולים להביא לחשש כאמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור שימוש בשאריות מזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור שימוש בשאריות מזון), תשל״ט–1979}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאי תברואה נאותים לבתי אוכל)|תקנות רישוי עסקים (תנאי תברואה נאותים לבתי אוכל), התשמ״ג–1983}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ראו גם {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאי תברואה נאותים ברוכלות מזון)|תקנות רישוי עסקים (תנאי תברואה נאותים ברוכלות מזון), התשס״ט–2009}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי, באישור הוועדה, לקבוע בתקנות הוראות לשם שמירה על בטיחותו של מזון, איכותו ותקינותו, ובכלל זה הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בטיחותו, איכותו, מהותו ותכונותיו של מזון, לרבות פירוט של דרישות או תקנים שיחולו בנוגע למזון;
{{ח:תתת|(2)}} סימון נאות של מזון, לרבות סימון תזונתי של סוכרים במזון, הימצאות גלוטן במזון, חובת סימון אזהרת חנק על גבי אריזות של מוצרים מסוימים וסימון אזהרה בשלט במקום הממכר נוסף על אזהרה על אריזת מוצרים, לרבות בדרך של פרסום, וכן לעניין שפת הסימון;
{{ח:תתת|(3)}} נטילת דוגמאות מזון ובדיקתן;
{{ח:תתת|(4)}} אריזת מזון וחומרים הבאים במגע עם מזון.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (רמת האיכות (סטנדרד) של צרכי אוכל)|תקנות בריאות העם (רמת האיכות (סטנדרד) של צרכי אוכל), 1935}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון), 1935}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (בשר המובא מחו"ל)|תקנות בריאות העם (בשר המובא מחו״ל), 1938}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון מוצרים)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון מוצרים), תש״י–1950}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו ההגנה (הוצאת בשר ודגים מבית קירור)|צו ההגנה (הוצאת בשר ודגים מבית קירור), תשט״ו–1955}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו ההגנה (הובלת חלב)|צו ההגנה (הובלת חלב), תשט״ז–1956}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (איכות מזון)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (איכות מזון), תשי״ח–1958}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (איכות חלב)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (איכות חלב), תשי״ח–1958}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (חלב פרות)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (חלב פרות), תש״ך–1959}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (תחליף דבש)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (תחליף דבש), תשכ״א–1960}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הובלת לחם)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הובלת לחם), תשכ״א–1960}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו), תשכ״א–1960}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור גלידה ומכירתה)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור גלידה ומכירתה), תשכ״ג–1963}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון), תשל״ו–1975}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון חי מתובל)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון חי מתובל), תשל״ו–1975}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (נקניק ונקניקיות)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (נקניק ונקניקיות), תשל״ו–1975}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (חמרי אריזה)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (חמרי אריזה), תשל״ז–1977}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור ייחוס סגולת ריפוי למצרך מזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור ייחוס סגולת ריפוי למצרך מזון), תשל״ח–1978}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא)|תקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא), תשל״ח–1978}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (צרכי מזון) (פיסטור ביצים, ייבושן, הקפאתן והשימוש בהן)|תקנות בריאות העם (צרכי מזון) (פיסטור ביצים, ייבושן, הקפאתן והשימוש בהן), תשל״ט–1979}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תכולת כספית בדגים)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תכולת כספית בדגים), תשל״ט–1979}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור שימוש בשאריות מזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור שימוש בשאריות מזון), תשל״ט–1979}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור אריזה)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור אריזה), תשל״ט–1979}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בדיקת דגים)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בדיקת דגים), התשמ״א–1981}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תכולת היסטמינים בדגים)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תכולת היסטמינים בדגים), התשמ״ג–1983}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון קוד של מזון ארוז מראש)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון קוד של מזון ארוז מראש), התשמ״ד–1983}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (גירום בשר)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (גירום בשר), התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון תאריך על מוצרי בשר ומוצרי דגים)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון תאריך על מוצרי בשר ומוצרי דגים), התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שימור מצרכי מזון על ידי קרינה)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שימור מצרכי מזון על ידי קרינה), התשמ״ה–1985}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (דגים טחונים, מוצריהם, עיבודם ושיווקם)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (דגים טחונים, מוצריהם, עיבודם ושיווקם), התשמ״ו–1985}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (מזון דיאטתי וממתיקים)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (מזון דיאטתי וממתיקים), התשמ״ז–1987}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון תחליף לחלב-אם)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון תחליף לחלב־אם), התש״ן–1990}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (שאריות חמרי הדברה)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (שאריות חמרי הדברה), התשנ״א–1991}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סגירה של אריזות מזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סגירה של אריזות מזון), התשנ״ג–1992}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בשר מעובד)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בשר מעובד), התשנ״ג–1993}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי מאכל)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי מאכל), התשנ״ה–1994}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (אריזת מזון המכילה חפץ)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (אריזת מזון המכילה חפץ), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (מיקוטוקסינים במזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (מיקוטוקסינים במזון), התשנ״ו–1996}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון גלוטן)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון גלוטן), התשנ״ו–1996}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי תזונה)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי תזונה), התשנ״ז–1997}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|צו הגנת הצרכן (סימון ואריזה של מוצרי מזון)|צו הגנת הצרכן (סימון ואריזה של מוצרי מזון), התשנ״ט–1998}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי מזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי מזון), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון אזהרה מסכנת חנק)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון אזהרה מסכנת חנק), התשס״ו–2006}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (מניעת הטעיה באריזות מזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (מניעת הטעיה באריזות מזון), התשע״ג–2012}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שימוש בשמן מינרלי בעת ייצור לחם)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שימוש בשמן מינרלי בעת ייצור לחם), התשע״ד–2014}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי), התשע״ח–2017}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון מזון המכיל ממתיק מסוגים מסוימים)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון מזון המכיל ממתיק מסוגים מסוימים), התשע״ט–2018}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} תקנות לפי סעיף זה יכול שיהיו דרך כלל או ביחס לאזור או למקום שיפורטו, וכן יכול שיהיו כלליות או לקבוצות או לסוגים שונים של מזון או למזון מסוים, לרבות לאוכלוסייה שלה מיועד המזון, ויכול שיאסרו, יגבילו או יתירו סימון או פרסום לגבי עניין מסוים שנקבע בהן במפורש.
{{ח:תת|(ד)}} במקרה של סתירה בין תקנות לפי חוק זה, בנושאים המפורטים להלן, ובין הוראות תקן רשמי החל על מזון או חומרים הבאים עמו במגע, יגברו הוראות התקנות:
{{ח:תתת|(1)}} מזהמים כימיים;
{{ח:תתת|(2)}} מזהמים ביולוגיים;
{{ח:תתת|(3)}} שאריות חומרי הדברה;
{{ח:תתת|(4)}} תוספי מזון;
{{ח:תתת|(5)}} חומרי טעם וריח;
{{ח:תתת|(6)}} חומרים מסייעי ייצור;
{{ח:תתת|(7)}} טמפרטורה מבוקרת;
{{ח:תתת|(8)}} אורך חיי מדף מרביים;
{{ח:תתת|(9)}} סימון מזון שעניינו הרכב המזון, השימוש בו או צריכתו, הנדרש לצורך בטיחות המזון ובריאות הציבור;
{{ח:תתת|(10)}} מזון ייחודי.
{{ח:תת|(ה)}} תקנות בעניין טיפול בבשר גולמי המתבצע במפעל לבשר גולמי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 177|בסעיף 177}}, טעונות התייעצות עם שר החקלאות ופיתוח הכפר, למעט אם התקנות מסדירות שיווק של בשר או מסדירות את תהליך הייצור של מזון מסוים או סוג מסוים של מזון, והפעילות היא חלק משיווק הבשר או מתהליך הייצור, לפי העניין.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ז)}} התקנת תקנות לפי סעיף זה, שעניינן אורך חיי מדף של מזון המיוצר על ידי יצרן מזון שהוא יצרן נאות כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23}}, טעונה גם אישור של ועדת החריגים לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 313א|סעיף 313א}}.

{{ח:סעיף|3א|החלת הוראות האיחוד האירופי על מזון|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות האיחוד האירופי המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}}, יחולו בישראל על מזון, ועל עניינים שבסמכות השר לפי חוק זה, בהחרגות, בתנאים, בשינויים או בהרחבות הקבועים לגביהן {{ח:פנימי|תוספת 2א|בטורים א׳ עד ג׳ באותה תוספת}} ובכפוף להוראות סעיף זה, וכן בעדכונים להוראות כאמור שנקבעו בצו לפי סעיפים קטנים (ד)(1) או (ט) או שנקבעו בהודעה או בצו לפי סעיף קטן (ד1) (בחוק זה – ההוראות המאומצות).
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), ההוראות שלהלן לא יהיו הוראות מאומצות, אלא בכפוף לאמור להלן או אם נקבע במפורש אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2א|בטור ג׳ בתוספת השנייה א׳}}, ולעניין פסקה (2) – גם בהתאמות שייקבעו באותו טור:
{{ח:תתת|(1)}} התייחסות או הפניה להוראת האיחוד האירופי שאינה הוראה מאומצת, המופיעה בהוראה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
{{ח:תתת|(2)}} הוראת האיחוד האירופי שעניינה הטלת חובה על מוסדות האיחוד האירופי, ובכלל זה על הנציבות או על המדינות החברות, לרבות לעניין חובתן לדווח, לקיים היוועצות, להתקין תקנות משלימות או לעניין יחסי הגומלין ביניהן.
{{ח:תת|(א2)}} בכל הנוגע למזון או לעניינים שבסמכות השר לפי חוק זה, יחולו לגבי התייחסות או הפניה כאמור בפסקה (1) לסעיף קטן (א1) שלא נקבע לגביה במפורש כי היא חלה כאמור באותו סעיף קטן, ולגבי עניינים שהוחרגו מהוראות האיחוד האירופי {{ח:פנימי|תוספת 2א|בטור א׳ בתוספת השנייה א׳}}, הוראות חקיקת המזון המקומית.
{{ח:תת|(א3)}} עניינים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2א|בטור ב׳ בתוספת השנייה א׳}} אינם הוראות מאומצות ולא יחולו לגביהם הוראות חקיקת המזון המקומית או הוראות דין ישראלי אחר שצוין באותו טור.
{{ח:תת|(א4)}} נקבעו {{ח:פנימי|תוספת 2א|בטור ג׳ בתוספת השנייה א׳}}, שינויים או תנאים בהוראות האיחוד האירופי או הרחבות להוראות כאמור, יחולו ההוראות האמורות בתנאים, בשינויים או בהרחבות כאמור; לעניין זה, ”הרחבה“ – החלה על חומרים, מוצרי מזון או תהליכים נוספים של הוראות האיחוד האירופי וכן קביעת תנאים והוראות נוספים לגבי חומרים, מוצרי מזון ותהליכים שלגביהם חלות הוראות האיחוד האירופי.
{{ח:תת|(א5)}} נקבעה בהוראות המאומצות חובה על עוסק במזון לדווח לרשויות המוסמכות, תחול במקומה חובה לדווח למנהל שירות המזון או למי שהוא הסמיכו לכך, לפי דרישתו.
{{ח:תת|(ב)}} הנוסח המחייב של הוראות האיחוד האירופי יהיה הנוסח בשפה האנגלית; הנוסח בשפה האנגלית וכן תרגום מהימן ומקצועי שלו לעברית יועמדו לעיון הציבור באתר האינטרנט באופן שיאפשר גם תיעוד ונגישות למעקב אחר מועד החלתן בישראל, לרבות מועד החלת כל עדכון שלהן; בפרסום כאמור יפורטו גם ההחרגות, התנאים, השינויים וההרחבות להוראות האיחוד האירופי הקבועים לגביהן {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}}.
{{ח:תת|(ג)}} תוקנו הוראות האיחוד האירופי (בסעיף זה – השינוי), יפרסם מנהל שירות המזון באתר האינטרנט הודעה על השינוי ואת הדרך להגשת הערות לגבי החלתו בישראל, לרבות המועד להגשת הערות אלה שיהיה 14 ימים ממועד פרסום ההודעה; ההודעה תכלול הפניה לנוסח השינוי בשפה האנגלית ולגבי שינוי שאינו בנספח (Annex) – גם את עיקריו; מנהל שירות המזון ימסור ליועץ המשפטי לממשלה העתק מההודעה, אלא אם כן מדובר בהחלת שינוי בנספח (Annex) להוראות המאומצות בלבד כאמור בסעיף קטן (ד1) (בסעיף זה – שינוי בנספח).
{{ח:תת|(ד)|(1)}} חלף המועד לקבלת הערות הציבור לפי סעיף קטן (ג), יקבע השר צו בדבר החלת השינוי בישראל (בסעיף זה – העדכון) בציון המועד לכניסת העדכון לתוקף; תרגום מהימן ומקצועי לעברית של נוסח השינוי יפורסם באתר האינטרנט לא יאוחר ממועד פרסום הצו.
{{ח:תתת|(2)}} מועד הכניסה לתוקף של העדכון יהיה במועד כניסתו לתוקף של השינוי, אך לא לפני יום פרסום הצו ברשומות, או במועד מאוחר יותר שקבע השר בצו כאמור, לגבי השינוי או חלק ממנו, לשם הקלה עם העוסקים במזון או לשם היערכות מעבדה בישראל, ובלבד שמועד מאוחר כאמור ייקבע לא יאוחר משנה ממועד כניסתו לתוקף של השינוי או ממועד פרסום הצו ברשומות, לפי המאוחר, ולעניין הוראות בדבר סימון מזון – לא יאוחר משנתיים מאותו מועד.
{{ח:תתת|(3)}} בצו כאמור בפסקה (1) רשאי השר –
{{ח:תתתת|(א)}} לקבוע מועדים שונים לעניין כניסה לתוקף של העדכון לגבי ייצור, יבוא או מכירה של מזון;
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תתת|(4)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}, ניתן צו לפי סעיף קטן זה, יהיה אפשר להמשיך לשווק מזון שיובא לישראל או יוצר בישראל לפני כניסת העדכון לתוקף לפי ההוראות המאומצות כנוסחן לפני העדכון, עד תום חיי המדף של המזון, אלא אם כן נקבע בצו כאמור אחרת, ולעניין זה יראו את יום הגשת הבקשה למתן תעודת השחרור מתחנת ההסגר כמועד ייבוא המזון.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לרשימת הצווים וההודעות ראו הוראות האיחוד האירפאי המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת שנייה א׳}}.}}
{{ח:תת|(ד1)}} לעניין שינוי בנספח, יחולו הוראות סעיף קטן (ד) בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ה), החלת שינוי בנספח תיקבע בידי מנהל שירות המזון, בהודעה שתפורסם ברשומות בתוך שישה חודשים לכל המאוחר מיום כניסת השינוי בהוראת האיחוד האירופי לתוקף, ובה יצוין מועד כניסתה לתוקף; לא ניתנה הודעה עד המועד כאמור, רשאי המנהל הכללי של המשרד לפרסם הודעה כאמור בתוך 60 ימים מתום ששת החודשים כאמור, אולם אין בכך כדי לגרוע מסמכות השר לתת צו בעניין זה גם לאחר תום התקופה האמורה;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} לא יראו עוסק במזון כמי שהפר את ההוראות המאומצות רק משום שפעל לפי שינוי בנספח, לפני תחילתם של צו או של הודעה לפי סעיף קטן זה להחלת העדכון לשינוי כאמור, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פעולתו נעשתה לאחר הכניסה לתוקף של השינוי בדין האירופי;
{{ח:תתתת|(ב)}} מנהל שירות המזון טרם פרסם הודעה לציבור כאמור בסעיף קטן (ג) על השינוי, ואם פרסם הודעה כאמור, היא אינה כוללת כוונה שלא להחיל את השינוי או להחריגו בהחרגות או בהגבלות;
{{ח:תתתת|(ג)}} שר הבריאות טרם פרסם באתר האינטרנט של המשרד הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 313א|סעיף 313א(ה) סיפה}}, על פנייה לוועדת חריגים לעניין אי־החלת השינוי או החלתו בהחרגות או בהגבלות שלא יאפשרו את הפעולה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לרשימת הצווים וההודעות ראו הוראות האיחוד האירפאי המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת שנייה א׳}}.}}
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (ד), החליט השר שלא להחיל את השינוי, כולו או חלקו, או להחילו בתנאים, יפנה לקבלת המלצת ועדת החריגים לפי {{ח:פנימי|סעיף 313א|סעיף 313א}}, ואם המליצה ועדת החריגים לתמוך בהחלטת השר יקבע השר בצו את החרגת השינוי, כולו או חלקו, או את התנאים שבהם יחול השינוי, לפי העניין.
{{ח:תת|(ו)}} השר רשאי, בצו –
{{ח:תתת|(1)}} לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 2א|התוספת השנייה א׳}}, ובכלל זה להוסיף להוראות המאומצות הוראה מחייבת החלה באיחוד האירופי ובלבד שאין בשינוי כאמור כדי לגרוע הוראה מחייבת כאמור מההוראות המאומצות; על צו לפי פסקה זו יחולו, בשינויים המחויבים, הוראות סעיפים קטנים (ב) עד (ה);
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע החרגות, תנאים, שינויים והרחבות להוראות המאומצות, {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}}, לאחר קבלת המלצת ועדת החריגים לפי {{ח:פנימי|סעיף 313א|סעיף 313א}}.
{{ח:תת|(ז)}} צו לפי סעיפים קטנים (ה), (ו), (ח) או (ט)(1) או (2), המחיל בישראל הוראה מחייבת החלה באיחוד האירופי או מחיל אותה בתנאים או בהחרגות או המשנה הוראה מההוראות המאומצות או הקובע או משנה תנאי, הרחבה או החרגה, והכול באופן המשנה את {{ח:פנימי|תוספת 2א|התוספת השנייה א׳}}, טעון גם אישור הוועדה, ובצו כאמור תתוקן בהתאם {{ח:פנימי|תוספת 2א|התוספת השנייה א׳}} כאמור בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 313|סעיף 313}}.
{{ח:תת|(ז1)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ה) ו־(ו), הרחבה המתירה או המאפשרת שימוש בתהליך, במוצר מזון, בחומר או בכמויות מעבר למה שמותר לפי נספח להוראה מאומצת, טעונה התייעצות של השר עם הוועדה המקצועית המייעצת לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ב|סעיף 3ב}}, במקום המלצת ועדת החריגים לפי {{ח:פנימי|סעיף 313א|סעיף 313א}}.
{{ח:תת|(ח)|(1)}} צו לתיקון {{ח:פנימי|תוספת 2א|התוספת השנייה א׳}} הנוגע {{ח:פנימי|תוספת 2א פרט 1|לפרטים 1 עד 4 באותה תוספת}}, לגבי מזון שהוא בשר גולמי, חלב גולמי, דבש או ביצים טריות בקליפתן, או הנוגע {{ח:פנימי|תוספת 2א פרט 4|לפרט 4}} לגבי פירות טריים או ירקות טריים וצו המחיל בישראל הוראה מחייבת החלה באיחוד האירופי בעניין שאריות תכשירים כימיים לשימוש על בעלי חיים ובמיתקנים לבעלי חיים או שאריות תרופות וטרינריות, כך שתחול על בשר גולמי, חלב גולמי, דבש או ביצים טריות בקליפתן, טעונים גם הסכמת שר החקלאות ופיתוח הכפר; ראש הממשלה רשאי, לבקשת השר או שר החקלאות ופיתוח הכפר, לקבוע, בצו, תיקון כאמור ויחולו על צו זה הוראות סעיפים קטנים (א) עד (ז), בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(2)}} צו המחיל בישראל הוראה מחייבת החלה באיחוד האירופי בעניין סימון מזון, כך שתחול על בשר גולמי וביצים טריות בקליפתן, טעון גם התייעצות עם שר החקלאות ופיתוח הכפר.
{{ח:תת|(ט)}} ראש הממשלה רשאי לתת צו כמפורט בפסקאות (1) עד (3) להלן לגבי שינוי בהוראות המאומצות בנושא כאמור בסעיף קטן (ח)(1), ובלבד ששר החקלאות ופיתוח הכפר ביקש זאת בתוך שלושה חודשים ממועד מתן הצו או ההודעה כאמור בפסקה (1) או (2), או בתוך שישה חודשים ממועד פרסום השינוי כאמור בפסקה (3) להערות הציבור, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לבטל צו או הודעה שניתנו לפי סעיף קטן (ד) או (ד1), לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע החרגות, תנאים, שינויים או הרחבות לגבי צו או הודעה שניתנו לפי סעיף קטן (ד) או (ד1), לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} אם השר החליט על אי־החלת שינוי לפי הוראות סעיף קטן (ה) – לתת צו לעדכון לגבי השינוי האמור;
{{ח:תת}} על צו של ראש הממשלה לפי סעיף קטן זה יחולו הוראות סעיפים קטנים (א) עד (ז), בשינויים המחויבים, לפי העניין.
{{ח:תת|(י)}} במקרה של סתירה בין ההוראות המאומצות ובין חקיקת המזון המקומית בנושאי האסדרה שבהם עוסקות ההוראות המאומצות, יגברו ההוראות המאומצות.
{{ח:תת|(יא)|(1)}} לא ייקבעו עבירות או עונשים בשל ההוראות המאומצות ולא תוטל אחריות פלילית על מי שהפר הוראה מההוראות המאומצות.
{{ח:תתת|(2)}} לא ייקבעו הפרות של הוראות מאומצות שניתן להטיל בשלהן עיצום כספי ולא יוטל עיצום כספי על מי שהפר הוראה מההוראות המאומצות, אלא אם כן ההפרות מנויות {{ח:פנימי|תוספת 2ב|בתוספת שנייה ב׳}} ובהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א}}.
{{ח:תת|(יב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|3ב|ועדה מקצועית מייעצת|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה ועדה מקצועית מייעצת לעניין הרחבה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א(ז1)}} שלגביה לא תידרש המלצת ועדת חריגים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א|באותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ב)}} חברי הוועדה המקצועית המייעצת יהיו בעלי תואר אקדמי בתחום המזון או בעלי ידע וניסיון משמעותיים בתחום זה, והם:
{{ח:תתת|(1)}} מנהל שירות המזון ושני עובדי שירות המזון, ואחד מהם, לפי קביעת מנהל שירות המזון, יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} נציג שר הבריאות מקרב עובדי משרדו;
{{ח:תתת|(3)}} נציג שר הכלכלה והתעשייה מקרב עובדי משרדו;
{{ח:תתת|(4)}} נציג שר החקלאות וביטחון המזון מקרב עובדי משרדו;
{{ח:תתת|(5)}} נציגים מקרב הציבור כלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} שניים עד שישה מומחים;
{{ח:תתתת|(ב)}} נציג של ארגון יצרני מזון;
{{ח:תתתת|(ג)}} נציג של ארגון משווקי מזון;
{{ח:תתתת|(ד)}} נציג של ארגון יבואני מזון;
{{ח:תתתת|(ה)}} נציג של ארגון חקלאים.
{{ח:תת|(ג)}} תקופת כהונתו של חבר הוועדה המקצועית המייעצת תהיה שלוש שנים מיום מינויו, וניתן לשוב ולמנותו לתקופות נוספות; הודעה על מינוי חבר הוועדה המקצועית המייעצת תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} הוועדה המקצועית המייעצת רשאית לזמן לדיוניה מומחים ובעלי ידע בנושאים מקצועיים או לבקש מהם חוות דעת, אם ראתה שהדבר דרוש לשם גיבוש עמדתה.
{{ח:תת|(ה)}} חמישה מבין חברי הוועדה ובהם היושב ראש וחבר אחד לפחות כאמור בסעיף קטן (ב)(5)(א), יהיו מניין חוקי לישיבותיה ובלבד שכל חברי הוועדה הוזמנו לישיבה.
{{ח:תת|(ו)}} עוסק במזון וחבר הוועדה המקצועית המייעצת רשאים לפנות לוועדה המקצועית המייעצת בבקשה להרחבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ז1)}}, בהתאם להנחיות שיפרסם מנהל שירות המזון באתר האינטרנט.
{{ח:תת|(ז)}} הוועדה המקצועית המייעצת תקבע את סדרי עבודתה; החלטות הוועדה יתקבלו ברוב קולות; היו הקולות שקולים – יכריע יושב ראש הוועדה.
{{ח:תת|(ח)}} החלטות הוועדה המקצועית המייעצת לא ייפגעו מחמת שהתפנה מקומו של חבר בה או מחמת פגם במינויו או בהמשך כהונתו.
{{ח:תת|(ט)|(1)}} חבר הוועדה המקצועית המייעצת לא יטפל בנושא העלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו בוועדה ובין עניין אישי שלו או תפקיד אחר שלו.
{{ח:תתת|(2)}} נודע לחבר הוועדה המקצועית המייעצת שהוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בפסקה (1), יודיע על כך ליושב ראש הוועדה, ימסור לו את המידע הנוגע לעניין ולא יטפל בנושא האמור.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף זה, רשאי חבר הוועדה המקצועית המייעצת להביא בחשבון גם את עניינם של הגוף או האוכלוסייה שהוא נציגם, ככל שהם קשורים לחוק זה, ולא יראו אותו כנמצא במצב של ניגוד עניינים בשל כך בלבד.
{{ח:תתת|(4)}} לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”טיפול“ – לרבות קבלת החלטה, העלאת נושא לדיון, נוכחות בדיון, השתתפות בדיון או בהצבעה, או עיסוק בנושא מחוץ לישיבות הוועדה המקצועית המייעצת;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”עניין אישי“ – לרבות עניין אישי של קרובו, עניין של תאגיד שהוא או קרובו הם בעלי עניין בו, או עניין של גוף שהוא או קרובו הם מנהלים או עובדים אחראים בו;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – בן זוג, הורה, הורה הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה של האדם, לרבות בן משפחה כאמור שהוא שלוב (חורג) וכן כל אדם הסמוך על שולחנו, וכן שותף, מעסיק או עובד שלו.

{{ח:סעיף|4|ייצור, ייבוא או מכירה של מזון בניגוד לחיקוק}}
{{ח:ת}} עוסק במזון לא ייצר, ייבא או ימכור מזון בניגוד לחיקוק המנוי {{ח:פנימי|סעיף 2|בפסקה (1) להגדרה ”חקיקת המזון“}}, אלא אם כן נקבע במפורש אחרת בחיקוק כאמור.

{{ח:סעיף|4א|ייצור, יבוא או מכירה של מזון בניגוד להוראות המאומצות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} עוסק במזון לא ייצר, ייבא או ימכור מזון בניגוד לחיקוק המנוי {{ח:פנימי|סעיף 2|בפסקה (1א) להגדרה ”חקיקת המזון“}}, אלא אם כן נקבע במפורש אחרת בחיקוק כאמור.

{{ח:סעיף|5|ייצור, ייבוא או מכירה של מזון פסול|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק במזון לא ייצר, ייבא או ימכור מזון שמתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המזון אינו ראוי למאכל אדם;
{{ח:תתת|(2)}} המזון יוצר, יובא או נמכר בתנאי תברואה בלתי נאותים;
{{ח:תתת|(3)}} יש במזון גורם רעיל או מזיק, אלא אם כן הדבר הותר בתקנות או בתקנים רשמיים לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים}} החלים על מזון, לרבות חומרים או מוצרים הבאים במגע עם מזון, ובמידה שהותרה כאמור; ואולם, לעניין גורם רעיל או מזיק שלגביו חלות ההוראות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}}, תחול הוראת פסקה זו רק על מזון מסוג שהוחרג מתחולת אותן הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2א|בטור א׳ לאותה תוספת}} או על נושאים שהוחרגו מתחולתן {{ח:פנימי|תוספת 2א|בטור האמור}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(5)}} נמצא במזון גוף זר שאינו חלק מהחומרים המשמשים באופן שיטתי בייצור אותו מזון;
{{ח:תתת|(6)}} אריזת המזון נפגמה באופן העלול לחשוף את המזון בתוכה לזיהום, לגורמי סיכון סביבתיים או לרקב;
{{ח:תתת|(7)}} המזון התקלקל, ובלבד שהקלקול אינו על פי אופיו והרכבו של המזון, ולרבות כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אריזתו התנפחה;
{{ח:תתתת|(ב)}} יש בו עובש נראה לעין;
{{ח:תתתת|(ג)}} רכיב בו תסס או החמיץ.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק במזון לא ייצר, ייבא או ימכור מזון שלא בהתאם להוראות שחלות עליו, לפי העניין, לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 10|סעיף 10(א) לחוק רישוי עסקים}}.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”גורם רעיל או מזיק“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מזהם כימי מסוג כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק א|בחלק א׳ לתוספת הראשונה}};
{{ח:תתת|(2)}} מזהם ביולוגי;
{{ח:תתת|(3)}} גורם רעיל או מזיק מסוג אחר, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|6|ייצור, ייבוא או מכירה של מזון שיש בו ליקוי העלול לגרום לפגיעה בתקינות המזון או באיכותו}}
{{ח:ת}} עוסק במזון לא ייצר, ייבא או ימכור מזון שיש בו ליקוי מהליקויים המפורטים להלן במידה העלולה לגרום לפגיעה בתקינות המזון או בבטיחותו:
{{ח:תת|(1)}} המזון רקוב או שיש בו רקב;
{{ח:תת|(2)}} המזון עבר שינוי לא אופייני של צבע, מרקם, ריח או טעם שלא כחלק שיטתי מתהליך ייצורו;
{{ח:תת|(3)}} המזון הושחת;
{{ח:תת|(4)}} נמצא במזון או התווסף לו או לאריזתו, חומר רעיל או מזיק, דבר אחר שלא צריך להימצא בו, או מזהם, ובכלל זה מזהם ביולוגי או כימי;
{{ח:תת|(5)}} חסר בו רכיב או חומר שצריך להימצא בו, כולו או חלקו, והכול בין שהרכיב או החומר מופיע ברכיבי המזון על גבי התווית ובין אם לאו.

{{ח:סעיף|7|הצעת מזון לציבור העלול לפגוע בבריאותו}}
{{ח:ת}} לא יציע אדם לציבור מזון שאינו ראוי למאכל אדם או שהוא פגום מחמת רקב, הזדהמות או כל סיבה אחרת, והכול אם הוא עלול לפגוע בבריאות של אדם.

{{ח:סעיף|8|הוספת חומרים למזון|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק במזון לא ייצר, ייבא או ימכור מזון הכולל תוסף מזון או חומר טעם וריח, אלא אם כן השר קבע כי התוסף או החומר מותרים לשימוש ובתנאים שקבע.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.1.2028):}} השר רשאי לקבוע תוספי מזון וחומרי טעם וריח שיהיו אסורים בשימוש במזון או לקבוע תנאים לעניין תוספי מזון או חומרי טעם וריח שיותרו בשימוש במזון.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(יבוטל ביום 1.1.2028):}}
{{ח:תתת|(1)}} לא ייצר יצרן מזון תוך שימוש בחומר מסייע ייצור שנקבעו לגביו הוראות בתקנות, אלא בהתאם לאותן הוראות.
{{ח:תתת|(2)}} לא ייבא יבואן ולא ימכור משווק מזון הכולל חומר כאמור בפסקה (1) אלא בהתאם להוראות כאמור באותה פסקה.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לקבוע הוראות לעניין ייצור, ייבוא ושיווק של תוספי מזון, חומרי טעם וריח וחומרים מסייעי ייצור או שימוש בהם בייצור מזון.

{{ח:סעיף|9|עיבוד בשר|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בהמות“ – רשימת הבהמות כמפורט {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים#תוספת 1|בתוספת הראשונה לפקודת מחלות בעלי חיים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעלי חיים החיים במים“ – דגים, לרבות סרטנים ורכיכות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בשר“ – חלקים ניתנים לאכילה של בהמות, עופות ובעלי חיים החיים במים, עם עצמות או בלעדיהן ועם עור או בלעדיו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בשר טרי“ – בשר שלא עבר עיבוד כלשהו, למעט צינון בטמפרטורה שלא עלתה על ארבע מעלות צלסיוס ולא פחתה ממעלת צלסיוס אחת מתחת לאפס, ובלבד שנשמרו טעמו, צבעו, ריחו ומרקמו הטבעיים של הבשר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בשר מיושן“ – שרירי שלד של בשר בהמות טרי שעברו תהליך של הבחלה טבעית בטמפרטורה שלא עלתה על שתי מעלות צלסיוס ולא פחתה ממעלת צלסיוס אחת מתחת לאפס במשך ארבעה עשר ימים רצופים לפחות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בשר מיושן קפוא“ – בשר מיושן שהוקפא לאחר תהליך ההבחלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בשר קפוא“ – בשר שלא עבר עיבוד כלשהו, למעט הקפאה בטמפרטורה פנימית שלא עלתה על 18 מעלות צלסיוס מתחת לאפס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוצר בשר מעובד“ – מוצר המיוצר מבשר טרי או מבשר קפוא שעבר עיבוד, ושאינו מוכן לאכילה, לרבות מוצר המכיל בשר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עופות“ – רשימת העופות כמפורט {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים#תוספת 1|בתוספת הראשונה לפקודת מחלות בעלי חיים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עיבוד“ – עיבוד מכל סוג שהוא של בשר, לרבות הוספת מים, תבלינים, חומרי כבישה או חומרים אחרים, וכן הפשרה וכבישה, ולמעט טיפול בבשר גולמי.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק במזון לא ייצר, ייבא או ימכור בשר כבשר טרי, כבשר מיושן, כבשר מיושן קפוא או כבשר קפוא, אלא אם כן הוא בשר טרי, בשר מיושן, בשר מיושן קפוא או בשר קפוא, בהתאמה.
{{ח:תת|(ג)}} עוסק במזון לא יוסיף למוצר בשר מעובד בתהליך עיבודו חומר מכל סוג שהשר קבע לגביו הגבלות או איסורים לפי הוראות סעיף קטן (ו)(1).
{{ח:תת|(ד)}} עוסק במזון לא ייצר, ייבא או ימכור מוצר בשר מעובד אלא אם כן הוא מסומן במילים ”מוצר בשר מעובד“, ”מוצר עוף מעובד“ או ”מוצר דג מעובד“, בהתאמה, למעט אם קבע השר אחרת לעניין סימון מוצר כאמור ששיעור הבשר שהוא מכיל נמוך משיעור שיקבע.
{{ח:תת|(ה)}} עוסק במזון לא ייצר, ייבא או ימכור מוצר בשר קפוא שהופשר אלא אם כן הוא ארוז מראש ומסומן במילים ”מוצר בשר מעובד מופשר“.
{{ח:תת|(ו)}} השר, באישור הוועדה, יקבע בתקנות את כל אלה, ורשאי הוא לקבוע הוראות כלליות או לסוגים שונים של מוצר בשר מעובד:
{{ח:תתת|(1)}} סוגי חומרים שאסור להוסיפם למוצר בשר מעובד והגבלות על הוספת חומרים למוצר כאמור ועל אופן שיווקו;
{{ח:תתת|(2)}} אופן סימון שיעור המים שמכיל מוצר בשר מעובד שלא עבר טיפול בחום, ודרכי חישוב של שיעור המים המוסף במוצר בשר מעובד מסוים;
{{ח:תתת|(3)}} אופן סימון מוצר בשר טרי, בשר מעובד, בשר מיושן, בשר מיושן קפוא, ובשר קפוא, לרבות אופן סימון החומרים והמים שהוספו במהלך העיבוד, גודל האותיות, וכללים נוספים בדבר האריזה.
{{ח:תת|(ז)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מתחולת הוראות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}.

{{ח:סעיף|10|הסדרת חומרים הבאים במגע עם המזון}}
{{ח:ת}} לא ייצר יצרן ולא ייבא יבואן מזון שאריזתו, החומרים שמהם היא עשויה, תכונותיה או דרכי החזקתה וכן חפץ או חומר הנלווה למזון בתוך אריזתו, נאסרו או הוסדרו בחקיקת המזון, אלא כאמור בחקיקה האמורה.

{{ח:סעיף|11|הסדרת שימוש בשאריות מזון}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”שאריות“ – מזון שניטש, הושלך או נזרק, לרבות מה שנותר ממזון שהועמד בבית אוכל לצריכתו של אדם.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק במזון לא ייצר, ייבא או ימכור שאריות מזון ובכלל זה מזון המכיל או יוצר משאריות למעט במקרים שעליהם הורה מנהל שירות המזון ופורסמו ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל שירות המזון רשאי להורות, בהוראה שתפורסם בהודעה ברשומות ובאתר האינטרנט, כי מה שנותר ממזון לאחר עיבודו ייחשב שאריות לעניין סעיף זה; הוראה לפי סעיף זה יכול שתהיה, בין השאר, בנוגע למזון מסוים או בנוגע לדרך עיבוד מסוימת.

{{ח:סעיף|12|תאריך אחרון לשימוש או תאריך אחרון מומלץ לשימוש במזון|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ג־3, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייבא יבואן ולא ימכור משווק מזון שהתאריך האחרון לשימוש בו או שהתאריך האחרון המומלץ לשימוש בו, כפי שקבע היצרן, חלף.
{{ח:תת|(ב)}} לא יעשה יצרן שימוש במזון שהתאריך האחרון לשימוש בו כפי שקבע היצרן של אותו מזון, חלף.
{{ח:תת|(ג)}} לא יעשה יצרן שימוש במזון שהתאריך האחרון המומלץ לשימוש בו כפי שקבע יצרן המזון האמור, חלף, ואולם בעל רישיון ייצור רשאי לעשות שימוש בתהליך ייצור בחומר גלם שאינו מזון רגיש או מזון ייעודי ושהתאריך האחרון המומלץ לשימוש בו חלף אם התקיימו ביצרן כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בידיו אישור ייצור נאות או אישור הגשת התחייבות בדבר יישום תוכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(ב)}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא קיבל את אישורו בכתב של יצרן חומר הגלם להארכת תקופת השימוש מעבר לתאריך האחרון המומלץ לשימוש כפי שיקבע, ובלבד שהאישור ניתן לפני אותו תאריך, או שיש לו נוהל להארכת חיי מדף במסגרת אישור ייצור נאות או במסגרת יישום תוכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(4)}} הוא שומר כל מסמך הנדרש לפי פסקה (2), כל עוד המזון המיוצר לא הועבר לאחר.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) עד (ג), לא יראו באחסנה או בהובלה של מזון שהתאריך האחרון לשימוש בו או שהתאריך האחרון המומלץ לשימוש בו, חלף, הפרה של הוראות סעיף זה, אם המזון כאמור מאוחסן במחסן או באמצעי ההובלה בנפרד מיתר המזון ומסומן באופן ברור ובולט כי הוא אינו מיועד למכירה אלא להשמדה או להחזרה ליצרן או ליבואן, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף זה, השר רשאי, באישור הוועדה, לקבוע תנאים לעניין שימוש במזון שחלף התאריך האחרון המומלץ לשימוש בו, או מכירתו, ורשאי הוא לקבוע הוראות שונות לגבי סוגי מזון שונים ולגבי עוסקים שונים במזון.

{{ח:סעיף|13|איסור ייחוס סגולות מרפא למזון|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} לא ייחס אדם למזון סגולה של חיזוק או ריפוי הגוף או אחד מאיבריו או מערכותיו, או של מניעת מחלה, ריפוי שלה, הקלה או סיוע בהתמודדות עמה או עם תסמיניה, בדרך של סימון, או פרסום, אלא אם כן הותר הדבר לפי חקיקת המזון.

{{ח:סעיף|14|התאמת הסימון והמסמכים למזון}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייצר יצרן ולא ייבא יבואן מזון המסומן בסימון שאינו תואם את המזון, אלא אם כן הותר הדבר בחקיקת המזון.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימסור ולא יפרסם יצרן או יבואן מידע הנוגע למזון שהוא מייצר או מייבא, לפי העניין, ושאינו תואם את המזון, ובכלל זה מידע הנוגע לתהליך ייצור המזון, מהותו, רכיביו או תכונותיו.
{{ח:תת|(ג)}} לא ימסור ולא יפרסם משווק מידע –
{{ח:תתת|(1)}} בנוגע למזון שאינו ארוז מראש בידי היצרן – אם המידע אינו תואם את המזון;
{{ח:תתת|(2)}} בנוגע למזון הארוז מראש בידי היצרן – אם המידע אינו תואם את המזון בפרט מהותי העשוי לסכן את בריאות הציבור.

{{ח:סעיף|15|סימון מזון|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} יצרן או יבואן יסמן את המזון או את אריזתו, לפי העניין, בהתאם לחיקוקים אלה ולא יאוחר מהמועדים הקבועים בסעיף קטן (ב) או {{ח:פנימי|סעיף 90|בסעיף 90}}, לפי העניין, ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(י)}}:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות לעניין סימון שנקבעו לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} סימונים כפי שנקבעו באחד או יותר מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תקנים רשמיים לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים}} החלים על מזון, לרבות על חומרים או מוצרים הבאים במגע עם מזון;
{{ח:תתתת|(ב)}} תקנות או צווים, שהותקנו בהתייעצות עם שר הבריאות או בהסכמתו, לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|סעיף 37(ב) לחוק הגנת הצרכן}};
{{ח:תתתת|(ג)}} צווים לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים}} החלים על מזון, לרבות על חומרים או מוצרים הבאים במגע עם מזון;
{{ח:תתתת|(ד)}} הוראות סימון לפי ההוראות המאומצות;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקה (1) להגדרה ”חקיקת המזון“}}, שעניינן סימון מזון.
{{ח:תת|(ב)}} יצרן ישלים את עמידתו בסימונים לפי סעיף קטן (א) בטרם הובלת המזון למחסן שנמצא מחוץ לאתר הייצור או למשווק, אלא אם כן נקבע אחרת ברישיון הייצור שלו.
{{ח:תת|(ג)}} יבואן ישלים את עמידתו בסימונים לפי סעיף קטן (א), בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 90|סעיף 90}}.
{{ח:תת|(ד)}} משווק יסמן את המזון או את אריזתו בהתאם להוראות כאמור בסעיף קטן (א) החלות על פעולתו כמשווק או נוגעות למקום ממכר המזון.

{{ח:סעיף|16|איסור שינוי סימון}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישנה אדם סימון שנדרש לפי חקיקת המזון וסומן על גבי מזון, ובכלל זה, לא יסתירו, לא יסירו, לא יוסיף על גביו ולא יימחקו, אלא אם כן הדבר הותר לפי חקיקת המזון.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף קטן (א) כדי למנוע הוספת סימון שנדרש לפי דין אחר או סימון שאין לגביו הוראות בחקיקת המזון, ובלבד שאין בהוספת הסימון כדי להפר את הוראות סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך רשאי להתיר ליצרן או ליבואן, בכתב, לבקשתו, לשנות סימון כאמור בסעיף קטן (א), בהתאם להוראות שבהיתר, אף אם לא נקבעה בחקיקת המזון הוראה לעניין שינוי סימון כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} ההיתר יכול שיינתן במקרים של טעות בסימון, של חשש כי סימון קיים עשוי להטעות את הציבור או אם הוברר, מטעמים מיוחדים, כי יש צורך בהבטחת התאמה של המידע בסימון למזון.
{{ח:תתת|(3)}} ההיתר יפורסם באתר האינטרנט בהשמטת פרטי המבקש או המוצר, אלא אם כן סבר מנהל שירות המזון כי מדובר בהיתר שאין בו עניין לציבור או לעוסקים אחרים במזון.

{{ח:סעיף|17|איסור הטעיה בנוגע למהותו או לאיכותו של מזון|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק במזון לא יעשה אחד מאלה במטרה להטעות את מקבל המזון בנוגע למהותו או לאיכותו של מזון:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין יצרן – הוספת חומר או רכיב למזון בעת ייצורו או הכנתו, טיפול במזון או עיבודו בדרך כלשהי, באופן המשנה או מסווה את מהותו או איכותו, או מגדיל את הנפח, המשקל או המידה של המזון;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין יצרן, יבואן או משווק – סימון מזון בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים 15}} {{ח:פנימי|סעיף 16|ו־16}}, או תיאור מזון באמצעות תווית, מסמך, פרסומת או הצגה אחרת של מידע באופן שאינו תואם את המזון או את תכונותיו;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין משווק – מכירת מזון שהוסף לו חומר או רכיב או שטופל או עובד כאמור בפסקה (1), או מזון שסומן או תואר כאמור בפסקה (2).
{{ח:תת|(ב)}} עוסק במזון לא יסמן מזון כמזון שיש לו אישור משרד הבריאות.

{{ח:סעיף|18|הסדרת ייצור, ייבוא ומכירה של מזון ייחודי והכרה במזון כמזון חדש|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק במזון לא ייצר, ייבא או ימכור מזון ייחודי, אלא אם כן הותר הדבר לפי חקיקת המזון ובתנאים שהותר.
{{ח:תת|(ב)}} יצרן או יבואן רשאי להגיש למנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך בקשה להכרה במזון כמזון חדש.
{{ח:תת|(ג)}} רשימת מזונות שהוכרו כמזונות חדשים לפי סעיף זה תפורסם בהודעה ברשומות ובאתר האינטרנט.
{{ח:תת|(ד)}} השר רשאי לקבוע הוראות לעניין ייצור, ייבוא ומכירה של מזון ייחודי, ובכלל זה הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בקשות להכרה בסוגי מזון כמזון חדש כאמור בסעיף קטן (ב), תנאים לאישורן, ואגרות בעד בקשות להכרה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} סימון מזון ייחודי, ייצורו, ייבואו או מכירתו.

{{ח:סעיף|19|תקנות בעניין משקאות משכרים}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי לקבוע הוראות לעניין החלת הוראות חוק זה על ייצור, ייבוא, שיווק וייצוא של משקאות משכרים, ובכלל זה הדרישה להעדר עבר פלילי, בשינויים ובתנאים שיקבע.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (מזון שהוא משקה משכר)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (מזון שהוא משקה משכר), התשפ״ה–2025}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהתייעצות עם שר האוצר, רשאי לקבוע הוראות לעניין דרישה כי יצרן משקאות משכרים יהיה בעל האישורים הנדרשים כדין לצורכי מס.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות לפי סעיף זה בעניין ייצוא משקאות משכרים ייקבעו בהתייעצות עם שר הכלכלה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הסדרת ייצור מזון}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: חובות יצרן}}

{{ח:סעיף|20|חובות יצרן}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם מזון, אלא בהתאם לדרישות לפי חקיקת המזון והוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|21|רישיון ייצור ותנאיו}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייצר אדם מזון, אלא אם כן יש בידיו רישיון ייצור תקף לאתר ייצור המזון.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייצר אדם מזון אלא לפי סוג פעילות הייצור או סוג המזון שהותר לו לייצר ברישיון הייצור.

{{ח:סעיף|22|אישור ייצור נאות ותנאיו|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ג־3, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(יבוטל ביום 1.8.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייצר אדם מזון חדש, למעט מזון שנכלל ברשימת המזונות החדשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}} עד יום י״ד באלול התשפ״ג (31 באוגוסט 2023), או מזון אחר שנקבעה לגביו חובה לקבל אישור ייצור נאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}}, אלא אם כן יש בידיו אישור ייצור נאות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2025 עד יום 31.7.2026):}} לא ייצר אדם מזון חדש, למעט מזון שנכלל ברשימת המזונות החדשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}} עד יום י״ד באלול התשפ״ג (31 באוגוסט 2023), מזון ייעודי, מזון המיועד לצריכה של תינוקות ופעוטות, כולל תרכובות מזון ומזונות משלימים המסומנים בייעוד כאמור או מזון אחר שנקבעה לגביו חובה לקבל אישור ייצור נאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}}, אלא אם כן יש בידיו אישור ייצור נאות.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2025 עד יום 31.7.2026):}} על אף האמור בסעיף קטן (א) {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון גלוטן)|ובתקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון גלוטן), התשנ״ו–1996}}, יצרן רשאי לסמן מזון ”ללא גלוטן“, אף אם אין בידיו אישור ייצור נאות, ובלבד שקיבל אישור הגשת התחייבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(ב)}}.
{{ח:תת|(א2)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2025 עד יום 31.7.2026):}} יצרן שקיבל אישור הגשת התחייבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(ב)}}, המייצר מזון המסומן ”ללא גלוטן“, יפעל בהתאם לתוכנית כאמור שצירף להתחייבות שמסר.
{{ח:תת|(ב)}} חלה על אדם חובה לקבל אישור ייצור נאות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 41|בסעיף 41}}, או שהוא קיבל היתר סימון בסמל ייצור נאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}}, לא ייצר מזון אלא בהתאם לתנאים של אישור ייצור נאות.

{{ח:סעיף|23|חובת סימון מזון וקביעת אורך חיי מדף|תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ג־4}}
{{ח:תת|(א)}} יצרן מזון יסמן את המזון שייצר בהתאם לדרישות חקיקת המזון החלות על אותו המזון; ואולם, אין באמור כדי לגרוע מחובתו לעמוד בדרישות סימון לפי כל דין אחר.
{{ח:תת|(ב)}} נקבעה בחקיקת המזון הוראה לגבי אורך חיי מדף, יסמן יצרן מזון את המזון שאותו ייצר בהתאם להוראה זו; לא נקבעה בחקיקת המזון הוראה כאמור – יקבע יצרן המזון את אורך חיי המדף של המזון שאותו ייצר ויסמן אותו אלא אם כן חקיקת המזון פוטרת אותו; בסעיף קטן זה, ”יצרן מזון“ – למעט יצרן שבידו אישור ייצור נאות ויצרן שבידו אישור הגשת התחייבות ליישום תוכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(ב)}} (בחוק זה – יצרן נאות).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 31.7.2026):}} נקבעה בחקיקת המזון הוראה לגבי אורך חיי מדף, יסמן יצרן מזון את המזון שאותו ייצר בהתאם להוראה זו; לא נקבעה בחקיקת המזון הוראה כאמור – יקבע יצרן המזון את אורך חיי המדף של המזון שאותו ייצר ויסמן אותו אלא אם כן חקיקת המזון פוטרת אותו; בסעיף קטן זה, ”יצרן מזון“ – למעט יצרן שבידו אישור ייצור נאות או לפי {{ח:פנימי|סעיף 178|סעיף 178(א) או (ג)}} (בחוק זה – יצרן נאות).
{{ח:תת|(ב1)}} נקבעו בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ז)}} הוראות לעניין אורך חיי מדף שהוחלו במפורש על יצרן נאות או נקבעה הוראה מאומצת לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}} לעניין אורך חיי מדף – יסמן יצרן נאות את המזון שייצר בהתאם לתקנות או להוראה המאומצת כאמור, לפי העניין; לא נקבעו תקנות או הוראה כאמור – יקבע יצרן נאות את אורך חיי המדף של המזון שייצר ויסמן אותו, אלא אם כן חקיקת המזון פוטרת מחובת סימון כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} {{ח:פנימי|סעיף 23|ו־23(א)}}, קבע יצרן מזון כי נדרש להחזיק את המזון בטמפרטורה מוגדרת לצורך שמירה על בטיחות המזון, יסמן זאת על גבי המזון.

{{ח:סעיף|24|אישור פעילות ייצור שהיא פעילות הכנה או אריזה של מזון לקראת מכירתו לצרכן}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}}, ביצוע פעילות ייצור במזון שהיא פעילות הכנה או אריזה לקראת מכירתו לצרכן, על ידי המשווק באתר המכירה לצרכן (בסעיף זה – פעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן), אינה טעונה רישיון ייצור, ואולם לא יבצע אדם פעילות כאמור אלא אם כן ניתן לו אישור פעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן ובהתאם לתנאיו.
{{ח:תת|(ב)}} על מתן אישור לפעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳ לפרק זה}}, בשינויים המחויבים, ובשינויים נוספים שהשר רשאי לקבוע.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל שירות המזון יפרסם ברשומות הודעה על –
{{ח:תתת|(1)}} פעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן שאינה טעונה אישור לפעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן, ורשאי הוא לקבוע בהודעה תנאים לעניין ביצוע פעילות בלא אישור כאמור; הודעה כאמור תפורסם גם באתר האינטרנט;
{{ח:תתת|(2)}} סוגי פעילויות שבנסיבות האמורות בהודעה ייחשבו פעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן.

{{ח:סעיף|25|פטור להכנת מזון בבית אוכל}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}}, הכנת מזון בבית אוכל אינה טעונה קבלת רישיון ייצור, ובלבד שלא יותר מ־30% מהמזון שמכינים בו, בממוצע, בשבוע, נועד להספקה לגופים אחרים שאינם הסועדים לשם צריכה מחוץ לבית האוכל.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”בית אוכל“ – עסק שבו מכינים ומגישים מזון המיועד דרך כלל לאכילה במקום העסק ובסמוך למועד הכנתו, ובכלל זה בית קפה, מסעדה, מזנון ועסק של מזון מהיר.

{{ח:סעיף|26|פטור להכנת מזון במטבח מוסדי}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}}, הכנת מזון במטבח מוסדי אינה טעונה קבלת רישיון ייצור, ובלבד שלא יותר מ־30% מהמזון שמכינים בו, בממוצע, בשבוע, נועד להספקתו לגופים אחרים שאינם הסועדים, לשם צריכה מחוץ למוסד או לעסק, או שהוא מספק לגופים אחרים כאמור 1,000 ארוחות לפחות בממוצע, ביום עבודה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), ראה השר כי הדבר דרוש לשם שמירה על בריאות הציבור, רשאי הוא, באישור הוועדה, לקבוע כי מטבח מוסדי יהיה טעון רישיון מטבח מוסדי בהתאם לתנאים שיקבע; קביעה כאמור יכול שתהיה לפי סוג המטבח המוסדי, סוגי המזון שמכינים בו, היקף פעילותו או מערכות בקרת האיכות שהוא מפעיל, ורשאי הוא לקבוע כאמור הוראות לעניין בקשה לקבלת רישיון או חידושו, לרבות דרך הגשת בקשה כאמור, המסמכים שיש לצרף לה, אופן הטיפול בה, תוקף הרישיון והנסיבות והדרך לביטול רישיון כאמור, התלייתו או הגבלתו.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות לפי סעיף קטן (ב) ייקבעו –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין מטבח מוסדי במלון – בהתייעצות עם שר התיירות;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין מוסד חינוך או מעון יום – בהתייעצות עם שר החינוך או שר הכלכלה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} קבע השר כי מטבח מוסדי טעון רישיון מטבח מוסדי, לא ייצר אדם מזון במטבח מוסדי אלא אם כן קיבל רישיון כאמור ובהתאם לתנאיו.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”מטבח מוסדי“ – בית אוכל במוסד או בעסק, שמכינים ומגישים בו מזון המיועד לצריכת העובדים המועסקים באותו מוסד או עסק או לצריכת קבוצה מוגדרת של אנשים השוהים באותו מוסד או עסק, ובכלל זה מטבח של גן אירועים, אולם אירועים, מלון, מוסד רפואי, מוסד חינוך או בית אבות.

{{ח:סעיף|27|פטור בתקנות מחובות יצרן}}
{{ח:ת}} השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע הוראות פטור אלה:
{{ח:תת|(1)}} פטור מחובת רישיון ייצור או מהחובה לקבל אישור ייצור נאות למטרות מסוימות וכן לסוגים מסוימים של פעילות ייצור או של מזון, ורשאי הוא לקבוע תנאים לפטור כאמור, ובכלל זה עמידת הזכאי לפטור בתנאים הקבועים לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}};
{{ח:תת|(2)}} פטור או הקלות מחובות לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} בייצור מזון כחלק ממחקר ופיתוח של מזון, ובלבד שאינו מיועד למכירה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: רישיון ייצור}}

{{ח:סעיף|28|הגשת בקשה לרישיון ייצור|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש רישיון ייצור או חידוש רישיון ייצור יגיש, ללשכת הבריאות המחוזית במחוז שבו נמצא אתר הייצור שבעבורו התבקש הרישיון, בקשה בצירוף מסמכים, פרטים וטפסים (בסעיף זה – מסמכים), בהתאם לתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}}, ובצירוף אישור על תשלום האגרה המפורטת {{ח:פנימי|תוספת 10|בתוספת העשירית}} בעד הגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} מי שמייצר מזון ביותר מאתר ייצור אחד, יגיש בקשה נפרדת לכל אחד מאתרי ייצור המזון, בכפוף להוראת סעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ג)}} לא ייקבע תנאי שונה לשני אתרי ייצור שאין שוני מהותי ביניהם בשים לב לסוג המזון המיוצר בהם, גודלם, תהליכי הייצור והיקפם, אלא באישור מנהל שירות המזון.
{{ח:תת|(ד)}} נותן רישיון ייצור רשאי לדרוש ממבקש רישיון הייצור או חידושו מסמכים נוספים הנחוצים לו לשם החלטה בדבר עמידת המבקש בתנאים לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}}.
{{ח:תת|(ה)}} החלטה בבקשה למתן רישיון ייצור או לחידושו תינתן בתוך 90 ימים מהמועד שבו הוגשה הבקשה המלאה ללשכת הבריאות המחוזית כאמור בסעיף קטן (א), ובכלל זה כלל המסמכים שנדרש לצרף לבקשה; לעניין זה, יראו בהגשת בקשה לאחר החלטה על דחיית בקשה למתן רישיון ובה מסמכים המעידים על השלמת דרישות שניתנו בהחלטה כאמור, כהגשת בקשה חדשה, והחלטה בבקשה החדשה תינתן בתוך 45 ימים ממועד הגשתה, למעט בנסיבות חריגות שבהן סבר נותן רישיון הייצור כי נדרשות השלמות שמהותן אינה מאפשרת השלמת הבדיקה בתוך תקופה כאמור.
{{ח:תת|(ו)}} בקשה לחידוש רישיון ייצור לפי סעיף קטן (א) תוגש לא יאוחר מ־90 ימים לפני מועד פקיעת הרישיון; הוגשה הבקשה במועד כאמור בצירוף המסמכים הנדרשים להחלטה ושולמה האגרה המפורטת {{ח:פנימי|תוספת 10|בתוספת העשירית}} בעד הגשת הבקשה ולא ניתנה החלטה בבקשה עד מועד פקיעתו, יראו את הרישיון כאילו הוארך תוקפו עד למועד ההחלטה בבקשה.

{{ח:סעיף|29|מתן רישיון ייצור או חידושו|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נותן רישיון ייצור ייתן רישיון ייצור למבקש או יחדש רישיון כאמור לאחר שמצא כי –
{{ח:תתת|(1)}} הוא עומד בתנאים לייצור מזון לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן זה}} ולפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא עומד בהוראות שחלות עליו לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 10|סעיף 10(א) לחוק רישוי עסקים}};
{{ח:תתת|(3)}} הוא, ובתאגיד – הוא או נושא משרה בתאגיד, לא הורשע בעבירה או לא הוגש נגדו כתב אישום בעבירה, שלדעת נותן רישיון הייצור, מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי להחזיק ברישיון מטעמים של שמירה על בריאות הציבור; מנהל שירות המזון רשאי להנחות את נותני רישיון הייצור לעניין סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} ברישיון ייצור יצוינו סוג פעילות הייצור וסוגי המזון שבעל רישיון הייצור רשאי לייצר.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל שירות המזון יפרסם באתר האינטרנט רשימה של בעלי רישיון ייצור תקף, בהתאם לסוג פעילות הייצור וסוג המזון שלגביהם ניתן הרישיון.

{{ח:סעיף|30|קביעת תנאים ברישיון ייצור|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} נותן רישיון ייצור רשאי להתנות רישיון ייצור בתנאים, ובכלל זה תנאים מיוחדים הנדרשים לעניין ייצור המזון שניתן לגביו הרישיון, ככל שלא נקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 3א|3א}} {{ח:פנימי|סעיף 49|או 49}} או לפי סעיף קטן (ב), ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28(ג)}};
{{ח:תת|(ב)}} מנהל שירות המזון רשאי לקבוע הנחיות לעניין התנאים שייקבעו ברישיון ייצור בהתאם לסוג המזון המיוצר; נקבעו הנחיות כאמור, לא ייקבעו ברישיון הייצור תנאים בניגוד להנחיות אלה, אלא באישור מנהל שירות המזון.
{{ח:תת|(ג)}} נקבעו הנחיות לפי סעיף קטן (ב) לעניין סוג מזון מסוים וביקש נותן רישיון ייצור להתנות את רישיון הייצור של המזון המסוים בתנאי נוסף שלא לבעל רישיון מסוים, לא יעשה זאת אלא באישור מנהל שירות המזון.
{{ח:תת|(ד)}} אין באמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג) כדי לגרוע מסמכות נותן רישיון הייצור לקבוע תנאים נוספים ברישיון בהתאם לסעיף קטן (א) במקרים שבהם הדבר נדרש לאתר ייצור מסוים בהתאם למאפייניו.
{{ח:תת|(ה)}} תנאים נוספים לגבי רישיון ייצור קיים ייקבעו בהחלטה מנומקת בכתב, לאחר שניתנה לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו.

{{ח:סעיף|31|תקופת תוקפו של רישיון ייצור|תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ג־4}}
{{ח:תת|(א)}} תוקפו של רישיון ייצור יהיה שנתיים, ואולם בחידוש רישיון רשאי נותן רישיון הייצור לחדשו לתקופה שבין שלוש לחמש שנים, והכול בשים לב, בין השאר, לסוג המזון המיוצר, סוג פעילות הייצור, היקף הייצור, השאלה אם יש בידו אישור ייצור נאות או אישור הגשת התחייבות בדבר יישום תוכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(ב)}}, מערכות בקרת האיכות שהוא מפעיל, התקופה שבה הרישיון נמצא בידי בעל הרישיון והקפדתו על מילוי הוראות לפי חקיקת המזון במהלך תקופה זו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 31.7.2026):}} תוקפו של רישיון ייצור יהיה שנתיים, ואולם בחידוש רישיון רשאי נותן רישיון הייצור לחדשו לתקופה שבין שלוש לחמש שנים, והכול בשים לב, בין השאר, לסוג המזון המיוצר, סוג פעילות הייצור, היקף הייצור, השאלה אם יש בידו אישור ייצור נאות או היתר לסימון בסמל ייצור נאות, מערכות בקרת האיכות שהוא מפעיל, התקופה שבה הרישיון נמצא בידי בעל הרישיון והקפדתו על מילוי הוראות לפי חקיקת המזון במהלך תקופה זו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי נותן רישיון הייצור, בהחלטה מנומקת, לקבוע כי תקופת הרישיון או רישיון שחודש, לפי העניין, תהיה קצרה מהאמור בסעיף קטן (א), אך לא תפחת משלושה חודשים, אם ראה צורך בכך לשם שמירה על בריאות הציבור.

{{ח:תת|(ג)}} מנהל שירות המזון רשאי להנחות את נותן רישיון הייצור לעניין החלטות לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ד)}} השר רשאי לקבוע הוראות לעניין תקופת תוקפם של רישיונות שחודשו לפי סעיף קטן (א), ובכלל זה לפי סוג המזון או סוג פעילות הייצור.

{{ח:סעיף|32|שמירת מסמכים בידי יצרן לשם עקיבות}}
{{ח:תת|(א)}} השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע את המסמכים ואת פרטי המסמכים, לרבות בדיקות, מפרטים ואישורים, הנדרשים לשם עקיבות המזון, שיישמרו אצל היצרן משלב חומרי הגלם ששימשו לייצור המזון בכל שלבי הייצור והשלבים שהמזון מצוי אצלו וכל עוד המזון לא הועבר לשם מכירה; תקנות כאמור יכול שיקבעו דרישות שונות לגבי סוגי מזון מסוימים בהתחשב, בין השאר, בתנאי ייצורם, הובלתם ואחסונם.
{{ח:תת|(ב)}} יצרן ישמור את המסמכים הנדרשים לפי סעיף קטן (א), בנוגע לכל אצוות מזון שייצר, למשך תקופה שלא תפחת משנה ממועד תום חיי המדף של המזון או, בהעדר סימון של מועד כאמור – משנה ממועד העברת המזון לאחר כפי שמצוין בתעודת המשלוח.

{{ח:סעיף|33|חובת דיווח על שינוי במסמכים}}
{{ח:ת}} חל שינוי במסמכים שנכללו בבקשה לרישיון ייצור כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}}, ידווח המבקש או בעל רישיון הייצור, לפי העניין, על השינוי ללשכת הבריאות המחוזית שלה הגיש את הבקשה לרישיון ייצור, בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־14 ימי עבודה.

{{ח:סעיף|34|הגבלת רישיון ייצור, התלייתו, ביטולו, סירוב לחדשו או צמצום הפעילות המותרת על פיו|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} נותן רישיון ייצור רשאי להגביל רישיון ייצור, להתלותו, לבטלו, לסרב לחדשו אם מצא כי התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרישיון ניתן על יסוד מידע כוזב;
{{ח:תתת|(2)}} הרישיון ניתן על סמך מידע חלקי, שגוי או מטעה, אשר לו היה עומד לפני נותן רישיון הייצור במועד מתן הרישיון, לא היה נותן את הרישיון;
{{ח:תתת|(3)}} חדל להתקיים תנאי מהתנאים לקבלת הרישיון;
{{ח:תתת|(4)}} מבקש רישיון הייצור או חידושו, בעל רישיון הייצור או נושא משרה בתאגיד שהוא מבקש או בעל רישיון, הפר תנאי מתנאי הרישיון, לרבות חובה, הגבלה או תנאי שנקבעו לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, או הוראה מהוראות לפי חקיקת המזון;
{{ח:תתת|(5)}} בעל רישיון הייצור או אחראי מטעמו סירב לשתף פעולה עם בירור חשד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בסעיף 36}};
{{ח:תתת|(6)}} בעל רישיון הייצור או האחראי מטעמו על הייצור, גילה חוסר מיומנות, כישורים לקויים או ידע מקצועי חסר בחקיקת המזון באופן העלול להביא לסכנה לבריאות הציבור (בפסקה זו – ליקוי); ואולם נותן הרישיון לא יורה על ביטול רישיון ייצור, על סירוב לחדשו או על התלייתו לפי פסקה זו אלא אם כן שוכנע כי לא ניתן לקבוע לגביו תנאים שקיומם יביא לתיקון הליקוי, ובכלל זה דרישה כי בעל הרישיון או אחד לפחות מעובדיו הבכירים יעבור קורס הכשרה מתאימה לעניין אבטחת איכות ובטיחות המזון, כפי שיקבע השר;
{{ח:תתת|(7)}} השתנה פרט במסמכים, בטפסים או במידע שנמסרו לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} אשר לו היה עומד לפני נותן רישיון הייצור במועד מתן הרישיון לא היה נותן את הרישיון לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן זה}};
{{ח:תתת|(8)}} היצרן אינו מקיים את התחייבותו ליישם את תכנית בטיחות המזון בבקרה עצמית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 41|בסעיף 41(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל שירות המזון רשאי להנחות את נותן רישיון הייצור לעניין החלטות לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נותן רישיון ייצור רשאי להתנות את החלטתו בתיקון ההפרה בתוך מועד שיקבע, במקרים המתאימים לכך, ובתנאים שיקבע.

{{ח:סעיף|35|תקופת התליה של רישיון ייצור}}
{{ח:ת}} הוראה על התליית רישיון ייצור לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34}} תינתן לתקופה שאינה עולה על שלושה חודשים, ואולם נותן רישיון הייצור, באישור מנהל שירות המזון, רשאי להאריך התליה כאמור לתקופות נוספות שלא יעלו בסך הכול על שלושה חודשים נוספים, ורשאי הוא לקבוע תנאים לסיום ההתליה.

{{ח:סעיף|36|התליה או הגבלה של רישיון ייצור בשל חשד לאי־עמידה בהוראות חקיקת המזון}}
{{ח:תת|(א)}} חשד נותן רישיון ייצור כי המזון שלגביו ניתן הרישיון אינו עומד בהוראות שנקבעו בחקיקת המזון או בהוראות שנקבעו לפי חוק זה, רשאי הוא להתלות או להגביל את הרישיון עד לבירור החשד האמור אם הדבר דרוש עקב חשש לפגיעה בבריאות הציבור או בבטיחות המזון.
{{ח:תת|(ב)}} התליה או הגבלה כאמור בסעיף קטן (א) תהיה עד לבירור החשד אך תוקפה לא יעלה על חודש; ואולם מנהל שירות המזון רשאי, בנסיבות מיוחדות, להאריך תקופה זו בתקופות נוספות שלא יעלו בסך הכול על חודש אחד נוסף.

{{ח:סעיף|37|הזדמנות לטעון טענות לפני התליה, ביטול או הגבלה של רישיון ייצור}}
{{ח:ת}} לא יקבל נותן הרישיון החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיפים 34}}, {{ח:פנימי|סעיף 35|35}} {{ח:פנימי|סעיף 36|או 36}} אלא לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו.

{{ח:סעיף|38|התליית רישיון ייצור לאלתר בשל חשש לסכנה חמורה לבריאות הציבור}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37}} ובלי לגרוע מכלליות האמור {{ח:פנימי|סעיף 34|בסעיף 34}}, היה לנותן רישיון הייצור יסוד סביר להניח כי מתקיימת לגבי בעל רישיון הייצור עילה מהעילות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 34|בסעיפים 34}} {{ח:פנימי|סעיף 36|או 36(א)}}, וסבר כי קיים צורך דחוף ומיידי להתלות את רישיונו לאחר ששוכנע כי קיים חשש לסכנה חמורה לבריאות הציבור, רשאי הוא להתלות את הרישיון לאלתר, בהחלטה מנומקת, ובלבד שייתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו בהקדם האפשרי לאחר ההתליה, ולא יאוחר מ־14 ימים ממועד ההחלטה.

{{ח:סעיף|39|מסירת הודעה לבעל רישיון ייצור|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה מנומקת על החלטת נותן רישיון ייצור לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיפים 34}}, {{ח:פנימי|סעיף 35|35}}, {{ח:פנימי|סעיף 36|36}} {{ח:פנימי|סעיף 38|או 38}} תימסר בכתב לבעל הרישיון.
{{ח:תת|(ב)}} נותן רישיון ייצור יפרסם באתר האינטרנט הודעה על החלטה לבטל רישיון ייצור או לסרב לחדשו; תוקף הפרסום יהיה כל עוד לא ניתן רישיון ייצור חדש אך לא יותר מארבע שנים.
{{ח:תת|(ג)}} החליט נותן רישיון ייצור על התליית רישיון ייצור או על הגבלתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיפים 34}}, {{ח:פנימי|סעיף 36|36}} {{ח:פנימי|סעיף 38|או 38}}, רשאי הוא לפרסם הודעה על כך באתר האינטרנט לתקופה שלא תעלה על תקופת תוקף ההתליה או ההגבלה, לפי העניין.

{{ח:סעיף|40|מתן רישיון ייצור לאחר ביטולו}}
{{ח:ת}} בוטל רישיון ייצור מטעמים שפורטו {{ח:פנימי|סעיף 34|בסעיף 34}}, לא תידון בקשה של בעל רישיון הייצור שבוטל למתן רישיון ייצור חדש אלא בתום תקופה של 12 חודשים מיום הביטול; ואולם נותן רישיון ייצור רשאי לקצר תקופה זו, לבקשת בעל הרישיון, מנימוקים שיירשמו.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: אישור ייצור נאות}}

{{ח:סעיף|41|חובת קבלת אישור ייצור נאות|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ג־3, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ח|סימן ח׳}}, רשאי לקבוע בתקנות כי ייצור מזון מסוים או סוג מזון מסוים מחייב את היצרן בקבלת אישור ייצור נאות מאת מנהל שירות המזון, נוסף על קבלת רישיון ייצור, ורשאי הוא לקבוע תנאים למתן אישור כאמור.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בעל רישיון ייצור של מזון שאינו מנוי {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}} רשאי להגיש ללשכת הבריאות המחוזית התחייבות כי מיושמת במפעלו תוכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית לפי הוראות סעיף קטן זה, ואם הגיש התחייבות כאמור – תנפיק לו הלשכה אישור הגשת התחייבות.
{{ח:תתת|(2)}} התחייבות בדבר יישום תכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית לפי פסקה (1) תוגש ללשכת הבריאות המחוזית במחוז שבו נמצא אתר הייצור שבעבורו הוגשה ההתחייבות, בצירוף כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תכנית בטיחות המזון המבוססת על עקרונות HACCP‏ (Hazard Analysis Critical Control Points) לכל סוג מזון מסוים שהוא מייצר, הכוללת נהלים לזיהוי והערכת הסיכונים הנוגעים לתהליך ייצור המזון האמור, אמצעי בקרה לנקודות קריטיות בתהליך הייצור, סקר סיכונים ובו התייחסות להרכב המזון, בטיחותו, סימונו, תנאי הובלתו, אחסונו ומכירתו, להבטחת עקיבות ולנקיטת פעולות לתיקון ליקויים ומניעת הישנותם, והכול בהתאם לתהליכי בקרת איכות ובטיחות הקבועים בתקנים בין־לאומיים מקובלים;
{{ח:תתתת|(ב)}} התחייבות שלפיה הוא מיישם את תכנית בטיחות המזון כאמור בפסקת משנה (א) בעבור מזון המיוצר באתר הייצור.
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תתת|(4)}} תוקפה של התחייבות לפי סעיף קטן זה עד תום תוקפו של רישיון הייצור.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל שירות המזון יפרסם באתר האינטרנט רשימה של בעלי אישור ייצור נאות ובעלי היתר לסימון בסמל ייצור נאות, ויעדכן ברשימה זו החלטות בעניין ביטול אישור או היתר כאמור, סירוב לחדשו או החלטה על התלייתו.

{{ח:סעיף|41|אישור ייצור נאות או תוכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית כתנאי לייצור מזון|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ג־3, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מחובתו לקבל רישיון ייצור, בעל רישיון ייצור לא ייצר מזון אלא אם כן יש בידו אישור ייצור נאות מאת מנהל שירות המזון או אישור הגשת התחייבות בדבר יישום תוכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית לגבי מזון שאינו מנוי {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}}.
{{ח:תת|(א1)}} לא ייצר אדם מזון המנוי {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}} אלא אם כן יש בידו אישור ייצור נאות.
{{ח:תת|(א2)|(1)}} מי שבידו אישור ייצור נאות לא ייצר מזון אלא בהתאם לתנאים של אישור ייצור נאות.
{{ח:תתת|(2)}} מי שבידו אישור הגשת התחייבות בדבר יישום תוכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית לגבי מזון שאינו מנוי {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}} לא ייצר את המזון אלא בהתאם לתוכנית כאמור.
{{ח:תת|(א3)}} מנהל שירות המזון רשאי לתת אישור ייצור נאות לבעל רישיון ייצור אם מצא שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הייצור במפעל מתנהל בתנאי ייצור נאותים;
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון הייצור התקשר עם אחד מהגופים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 42|בפסקאות משנה (א) או (ב) של סעיף 42(ב1)(2)}}, בהסכם לביצוע בקרה שוטפת בידי אותו גוף על יישום תוכנית בטיחות מזון המבוססת על אחד מהתקנים הבין־לאומיים המקובלים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42|באותו סעיף}}, המעיד כי המפעל מיישם תוכנית כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} מתקיים בו תנאי נוסף שקבע השר בתקנות.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בעל רישיון ייצור של מזון שאינו מנוי {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}} רשאי להגיש ללשכת הבריאות המחוזית התחייבות כי מיושמת במפעלו תוכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית לפי הוראות סעיף קטן זה, ואם הגיש התחייבות כאמור – תנפיק לו הלשכה אישור הגשת התחייבות.
{{ח:תתת|(2)}} התחייבות בדבר יישום תכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית לפי פסקה (1) תוגש ללשכת הבריאות המחוזית במחוז שבו נמצא אתר הייצור שבעבורו הוגשה ההתחייבות, בצירוף כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תכנית בטיחות המזון המבוססת על עקרונות HACCP‏ (Hazard Analysis Critical Control Points) לכל סוג מזון מסוים שהוא מייצר, הכוללת נהלים לזיהוי והערכת הסיכונים הנוגעים לתהליך ייצור המזון האמור, אמצעי בקרה לנקודות קריטיות בתהליך הייצור, סקר סיכונים ובו התייחסות להרכב המזון, בטיחותו, סימונו, תנאי הובלתו, אחסונו ומכירתו, להבטחת עקיבות ולנקיטת פעולות לתיקון ליקויים ומניעת הישנותם, והכול בהתאם לתהליכי בקרת איכות ובטיחות הקבועים בתקנים בין־לאומיים מקובלים;
{{ח:תתתת|(ב)}} התחייבות שלפיה הוא מיישם את תכנית בטיחות המזון כאמור בפסקת משנה (א) בעבור מזון המיוצר באתר הייצור.
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תתת|(4)}} תוקפה של התחייבות לפי סעיף קטן זה עד תום תוקפו של רישיון הייצור.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל שירות המזון יפרסם באתר האינטרנט רשימות של בעלי אישור ייצור נאות וושל מי שבידם אישור הגשת התחייבות בדבר יישום תכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית כאמור בסעיף קטן (ב) ויעדכן ברשימה זו החלטות בעניין ביטול אישור כאמור, סירוב לחדשו או החלטה על התלייתו.

{{ח:סעיף|42|בקשה לקבלת אישור ייצור נאות או לחידושו|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייתן מנהל שירות המזון אישור ייצור נאות ולא יחדש אישור כאמור אלא לאחר שהמבקש הגיש לו מקוונת דרך אתר האינטרנט הכוללת את כל הפרטים כאמור בסעיף קטן (ב) בצירוף כל המסמכים המפורטים בסעיף קטן (ב1), וכן את הפרטים והמסמכים שקבע השר לפי סעיף קטן (ב2), ושילם את האגרה המפורטת {{ח:פנימי|תוספת 10|בתוספת העשירית}} בעד הגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה כאמור בסעיף קטן (א) יצורף אישור מאחד הגופים המנויים להלן המעיד כי ייצור המזון במפעל שלו נעשה בהתאם לתקנים בין־לאומיים מקובלים שמנהל שירות המזון פרסם באתר האינטרנט כי ניתן לתת על בסיסם אישור עמידה בתנאי ייצור נאותים:
{{ח:תתת|(1)}} גוף התעדה שקיבל הכרה מאחד הגופים הרשומים כחברים ב־IAF – International Accreditation Forum – כמוסמך לתת אישור כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} רשות ממשלתית בישראל המוסמכת לפי דין לתת אישור כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה כאמור בסעיף קטן (א) תכלול את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שם היצרן, מענו ומספר רישיון הייצור;
{{ח:תתת|(2)}} שם מנהל מפעל הייצור;
{{ח:תתת|(3)}} שם הממונה על תנאי ייצור נאותים במפעל או בעל תפקיד דומה אף אם כינויו שונה;
{{ח:תתת|(4)}} רשימת סוגי המזון המיוצרים במפעל שלגביהם מבוקש האישור.
{{ח:תת|(ב1)}} לבקשה כאמור בסעיף קטן (א) יצורפו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} העתק של רישיון העסק של מפעל הייצור, אם רישיון כאמור נדרש לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}};
{{ח:תתת|(2)}} העתק אישור שקיבל המבקש מאחד הגופים המנויים להלן, המעיד כי ייצור המזון במפעל הייצור שלו נעשה בהתאם לתוכנית בטיחות מזון המבוססת על אחד מהתקנים הבין־לאומיים המקובלים הנכללים ברשימה שמנהל שירות המזון פרסם לעניין זה באתר האינטרנט (בסעיף קטן זה – אישור עמידה בתנאי ייצור נאותים):
{{ח:תתתת|(א)}} גוף התעדה שקיבל הכרה מאחד הגופים הרשומים כחברים ב־IAF – International Accreditation Forum (בסעיף קטן זה – IAF) כמוסמך לתת אישור עמידה בתנאי ייצור נאותים;
{{ח:תתתת|(ב)}} רשות ממשלתית בישראל המוסמכת לפי דין לתת אישור עמידה בתנאי ייצור נאותים;
{{ח:תתת|(3)}} אם ניתן אישור העמידה בתנאי ייצור נאותים בידי גוף כאמור בפסקה (2)(א) – העתק תעודת ההכרה שניתנה לאותו גוף על ידי גוף הרשום כחבר ב־IAF לעניין הסמכתו לתת אישור עמידה בתנאי ייצור נאותים;
{{ח:תתת|(4)}} העתק דוח בדבר המבדק האחרון שערך הגוף המנוי בפסקה (2) במפעל הייצור, לגבי עמידתו של המפעל בתנאי ייצור נאותים.
{{ח:תת|(ב2)}} השר רשאי לקבוע פרטים ומסמכים שייכללו בבקשה כאמור בסעיף קטן (א) או יצורפו לבקשה כאמור, נוסף על הפרטים המנויים בסעיף קטן (ב) והמסמכים המנויים בסעיף קטן (ב1).
{{ח:תת|(ב3)}} על בקשה למתן אישור ייצור נאות או לחידושו יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיפים 28(ה) ו־(ו)}} {{ח:פנימי|סעיף 33|ו־33}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} השר יקבע תקנות לעניין בקרה ופיקוח על הגופים כאמור בסעיף קטן (ב1)(2)(א), בהתאם לאסדרה של האיחוד האירופי.

{{ח:סעיף|43|תוקפו של אישור ייצור נאות}}
{{ח:ת}} תוקפו של אישור ייצור נאות יהיה לשנתיים, ואולם בעת חידוש האישור רשאי מנהל שירות המזון לחדשו לתקופה שבין שלוש לחמש שנים, והכול בשים לב, בין השאר, לסוג המזון המיוצר, סוג פעילות הייצור, היקף הייצור, התקופה שבה האישור נמצא בידי בעל האישור, התקופה שנקבעה לרישיון הייצור שבידיו והקפדתו על מילוי הוראות לפי חקיקת המזון במהלך תקופות אלה.

{{ח:סעיף|44|ביטול אישור ייצור נאות, התלייתו או סירוב לחדשו}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל שירות המזון רשאי לבטל אישור ייצור נאות, להתלותו או לסרב לחדשו אם נוכח כי התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} האישור ניתן על יסוד מידע כוזב;
{{ח:תתת|(2)}} האישור ניתן על סמך מידע חלקי, שגוי או מטעה, אשר לו היה עומד לפני מנהל שירות המזון במועד מתן האישור, לא היה נותן את האישור;
{{ח:תתת|(3)}} חדל להתקיים תנאי מהתנאים לקבלת האישור;
{{ח:תתת|(4)}} מבקש האישור או חידושו, בעל האישור או נושא משרה בתאגיד שהוא מבקש או בעל אישור, הפר תנאי מתנאי האישור, או הוראה מהוראות לפי חקיקת המזון, או שחדל מלקיים תנאי או הוראה כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} בעל האישור או האחראי מטעמו על הייצור, גילה חוסר מיומנות, כישורים לקויים או ידע מקצועי חסר בחקיקת המזון באופן העלול להביא לסכנה לבריאות הציבור (בפסקה זו – ליקוי); ואולם מנהל שירות המזון לא יורה על ביטול אישור, על סירוב לחדשו או על התלייתו לפי פסקה זו אלא אם כן שוכנע כי לא ניתן לקבוע לגביו תנאים שקיומם יביא לתיקון הליקוי, ובכלל זה דרישה כי בעל האישור או אחד לפחות מעובדיו הבכירים יעבור קורס הכשרה מתאימה לעניין אבטחת איכות ובטיחות המזון, כפי שיקבע השר;
{{ח:תתת|(6)}} השתנה פרט מהפרטים שנכתבו בבקשה לקבלת האישור או במסמכים שצורפו לה, אשר לו היה עומד לפני מנהל שירות המזון במועד מתן האישור לא היה נותן את האישור.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מנהל שירות המזון רשאי להתנות את החלטתו בתיקון ההפרה בתוך מועד שיקבע, במקרים המתאימים לכך, ובתנאים שיקבע.
{{ח:תת|(ג)}} על ביטול, התליה או סירוב לחדש אישור כאמור בסעיף קטן (א) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיפים 35}} {{ח:פנימי|סעיף 37|ו־37 עד 40}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|45|דיווח למנהל על שינוי בפרטים}}
{{ח:ת}} השתנה פרט מהפרטים בבקשה לקבלת אישור ייצור נאות או במסמכים שצורפו לה, ובכלל זה בוטל אישור שצורף לבקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42|בסעיף 42}}, ידווח על כך בעל אישור הייצור הנאות למנהל שירות המזון בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־14 ימי עבודה.

{{ח:סעיף|46|היתר לסמן מזון בסמל ייצור נאות|תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ג־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(יבוטל ביום 1.8.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון ייצור רשאי לבקש ממנהל שירות המזון היתר לסימון מזון בסמל ייצור נאות, אף אם המזון שהוא מייצר אינו טעון קבלת אישור ייצור נאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}}.
{{ח:תת|(ב)}} היתר לפי סעיף זה יכול שיינתן רק לאחר שהתקיימו התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 42|בסעיף 42}}.
{{ח:תת|(ג)}} על בקשה שהוגשה לפי סעיף קטן (א) ועל היתר שניתן לפיה, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיפים 42 עד 45}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|47|שימוש בסמל ייצור נאות|תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ג־4}}
{{ח:ת}} לא יסמן אדם מזון בסמל ייצור נאות, אלא אם כן הוא בעל אישור ייצור נאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}} {{ח:הערה|(הסיפה תימחק ביום 1.8.2026):}} או שיש בידיו היתר לסימון בסמל תנאי ייצור נאותים לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}}.

{{ח:סעיף|48||תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: תקנות לעניין ייצור מזון}}

{{ח:סעיף|49|תקנות לעניין ייצור מזון|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} השר, באישור הוועדה, רשאי להתקין תקנות בדבר –
{{ח:תת|(1)}} בקשה לרישיון ייצור או חידושו, ובכלל זה בעניין דרך הגשתה, המסמכים שיש לצרף לה ואופן הטיפול בה;
{{ח:תת|(2)}} קביעת תנאים למתן רישיון ותנאים ברישיון, ויכול שקביעה כאמור תהיה בשים לב לסיווגם של רישיונות לפי סוגי המזון המיוצר או לפי סוגי פעילות הייצור;
{{ח:תת|(3)}} תנאים לעניין צירוף יחד, בעטיפה או בדרך אחרת, של כמה אריזות של מוצרי מזון מסומנים וארוזים מראש על ידי יצרן, ובלבד שאינם דורשים אחזקה בטמפרטורה מבוקרת;
{{ח:תת|(4)}} תנאים לעניין ייצור מזון ייחודי וסימונו;
{{ח:תת|(5)}} בקרה ופיקוח על ייצור ועל מכירה של המזון שייצר מי שיש בידו אישור ייצור נאות.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הסדרת ייבוא מזון}}
{{ח:קטע3|פרק ד סימן א|סימן א׳: חובות יבואן}}

{{ח:סעיף|50|חובות יבואן}}
{{ח:ת}} לא ייבא אדם מזון, אלא אם כן מתקיימות דרישות לפי חקיקת המזון ומתקיימות הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|51|החזקת תעודת יבואן רשום ועמידה בתנאיה}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייבא אדם מזון, אלא אם כן יש בידיו תעודת יבואן רשום תקפה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייבא אדם מזון, אלא אם כן המזון שהוא מייבא עומד בתנאים הקבועים בתעודת היבואן הרשום.

{{ח:סעיף|52|ייבוא מזון שייצורו חייב באישור ייצור נאות|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ג־3, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייבא אדם מזון חדש, למעט מזון שנכלל ברשימת המזונות החדשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}} עד יום י״ד באלול התשפ״ג (31 באוגוסט 2023), או מזון אחר שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}} כי ייצורו טעון אישור ייצור נאות, אלא אם כן יש בידיו אישור המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2025 עד יום 31.7.2026):}} לא ייבא אדם מזון חדש, למעט מזון שנכלל ברשימת המזונות החדשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}} עד יום י״ד באלול התשפ״ג (31 באוגוסט 2023), מזון ייעודי, מזון המיועד לצריכה של תינוקות ופעוטות, כולל תרכובות מזון ומזונות משלימים המסומנים בייעוד כאמור או מזון אחר שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}} כי ייצורו טעון אישור ייצור נאות, למעט מזון המסומן ”ללא גלוטן“ המיובא במסלול האירופי, אלא אם כן יש בידיו אישור המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} לא ייבא אדם מזון שנקבע {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}}, אלא אם כן יש בידיו אישור המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים.
{{ח:תת|(ב)}} אישור על ייצור המזון המיובא כאמור בסעיף קטן (א), יכול שיינתן על ידי כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אחד הגופים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 42|בסעיף 42(ב1)(2)}};
{{ח:תתת|(2)}} רשות ממשלתית מחוץ לישראל המוסמכת לפי דין בארצה לתת אישור כאמור, שמנהל שירות המזון הכיר בה לעניין זה.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל שירות המזון יורה על כללים להכרה ברשות ממשלתית מחוץ לישראל כאמור בסעיף קטן (ב)(2) בהתאם למקובל במדינות מפותחות, לרבות כללים לעניין התחומים שבהם רשות כאמור תוכר לשם מתן אישור, ובשים לב למדינות מפותחות המאפשרות ייבוא לשטחן על בסיס אישור של רשות ממשלתית כאמור; רשימת גופים שהוכרו לפי הסעיף הקטן האמור תפורסם באתר האינטרנט.

{{ח:סעיף|53|ייבוא מזון רגיל}}
{{ח:ת}} לא ייבא אדם מזון רגיל, אלא אם כן –
{{ח:תת|(1)}} יש בידיו אישור קבלת הצהרה;
{{ח:תת|(2)}} הוא מייבא את המזון בהתאם להוראות לעניין מזון רגיל {{ח:פנימי|פרק ד|שבפרק זה}}.

{{ח:סעיף|54|ייבוא מזון רגיש}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייבא אדם מזון רגיש אלא אם כן –
{{ח:תתת|(1)}} יש בידיו אישור מוקדם לייבוא המזון הרגיש והוא מקיים את הדרישות שפורטו באישור המוקדם לייבוא;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מייבא את המזון בהתאם להוראות לעניין מזון רגיש {{ח:פנימי|פרק ד|שבפרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהתייעצות עם שר הכלכלה, רשאי לקבוע חובות, הקלות, הגבלות ותנאים נוספים שיחולו על יבואני מזון רגיש, והכול בשים לב לצורך בהבטחת בטיחות, תקינות ואיכות המזון ובשמירה על בריאות הציבור; תקנות לעניין סעיף קטן זה יכול שייקבעו לגבי מזון רגיש מסוים או סוגי מזונות רגישים, והכול על בסיס ניהול סיכונים לגבי המזון האמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (דיגום משלוחי מזון רגיש לבדיקות מעבדה בתחנת הסגר)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (דיגום משלוחי מזון רגיש לבדיקות מעבדה בתחנת הסגר), התש״ף–2020}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור מזון (מתן תעודת שחרור למזון רגיש מסוים) (הוראת שעה)|תקנות הגנה על בריאות הציבור מזון (מתן תעודת שחרור למזון רגיש מסוים) (הוראת שעה), התשפ״ב–2022}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (מתן תעודת שחרור למזון רגיש מסוים המיובא על ידי יבואן נאות) (הוראת שעה)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (מתן תעודת שחרור למזון רגיש מסוים המיובא על ידי יבואן נאות) (הוראת שעה), התשפ״ג–2022}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (ייבוא של תוספי תזונה על ידי יבואן נאות)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (ייבוא של תוספי תזונה על ידי יבואן נאות), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:סעיף|54א|יבוא מזון במסלול האירופי|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} יבואן רשאי לייבא מזון, למעט מזון המנוי {{ח:פנימי|תוספת 12|בתוספת השתים עשרה}}, שלא לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיפים 53}} {{ח:פנימי|סעיף 54|ו־54}}, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא קיבל תעודת רישום של יבואן נאות בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 115|לסעיף 115(ב)}} לגבי אותו סוג מזון;
{{ח:תתת|(2)}} יש בידיו אישור קבלת הצהרה מאת יבואן נאות בדבר ייבוא מזון במסלול האירופי לפי {{ח:פנימי|פרק ד סימן ד1|סימן ד׳1}} לעניין אותו מזון;
{{ח:תתת|(3)}} הוא מייבא את המזון בהתאם להוראות לעניין ייבוא מזון במסלול האירופי {{ח:פנימי|פרק ד|שבפרק זה}};
{{ח:תתת|(4)}} לעניין יבואן שהצהיר הצהרה לפי {{ח:פנימי|תוספת 3א|פסקה (2)(א) לתוספת השלישית א׳}} – המזון משווק באיחוד האירופי;
{{ח:תתת|(5)}} לעניין יבואן שהצהיר הצהרה לפי {{ח:פנימי|תוספת 3א|פסקה (2)(ב) לתוספת השלישית א׳}} – המזון מיוצר באיחוד האירופי.
{{ח:תת|(ב)}} יבואן נאות המייבא מזון במסלול האירופי חייב לבצע את כל אלה, לגבי המזון האמור:
{{ח:תתת|(1)}} לפעול בהתאם לתוכנית בקרת איכות ובטיחות שקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 115|סעיף 115(א)(1)}};
{{ח:תתת|(2)}} לשמור בדרך דיגיטלית תיק מוצר לגבי כל משלוח של מזון, לתקופה שלא תפחת משבע שנים ממועד השחרור של המשלוח האחרון של אותו מזון; לעניין זה, ”תיק מוצר“ – המסמכים והפרטים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 79ג|סעיפים 79ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 79ד|79ד}}, {{ח:פנימי|סעיף 84|84}} {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|וסימן ו׳ לפרק זה}};
{{ח:תתת|(3)}} לשמור בדרך דיגיטלית, בעבור כל תיק מוצר, רשימה של העוסקים במזון שמהם קיבל את המזון וכן את רשימת העוסקים שאליהם העביר את המזון ישירות, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 134|סעיפים 134}} {{ח:פנימי|סעיף 135|ו־135}}, לתקופה שלא תפחת משבע שנים ממועד השחרור של המשלוח האחרון של אותו מזון;
{{ח:תתת|(4)}} לתעד תלונות שקיבל בדבר נזק או חשש לנזק לבריאות אדם ממזון שייבא במסלול האירופי ולשמור את התיעוד בדרך דיגיטלית לתקופה שלא תפחת משבע שנים ממועד קבלת התלונה;
{{ח:תתת|(5)}} לשמור תיעוד בדרך דיגיטלית בכל הנוגע לביצוע חובותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 164|סעיף 164}} לעניין מזון מזיק, לתקופה שלא תפחת משבע שנים;
{{ח:תתת|(6)}} להודיע בלא דיחוי למנהל שירות המזון, באמצעות אתר האינטרנט, על כל מקרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 164|בסעיף 164(ב)}}, ולנקוט את הפעולות הנדרשות לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|סימן ג׳ לפרק ז׳}} לעניין מניעת סכנה לבריאות הציבור מהמזון.

{{ח:סעיף|55|ייבוא מזון שנאסר או שהוגבל לייבוא, בייבוא אישי}}
{{ח:ת}} לא ייבא אדם בייבוא אישי מזון שמנהל שירות המזון אסר לייבאו בייבוא אישי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הייבוא והייצוא|פקודת הייבוא והייצוא}} או בניגוד למגבלות שנקבעו לגביו, ובכלל זה הגבלות על הכמות שניתן לייבא ממנו בייבוא אישי, ככל שנקבעו; מנהל שירות המזון יפרסם ברשומות ובאתר האינטרנט רשימה של מזונות מסוימים או סוגי מזון שנאסרו או הוגבלו בייבוא אישי, ושל ההגבלות שנקבעו.

{{ח:סעיף|56|פטור לייבוא של מזון מסוים|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} לא יחולו על ייבוא של כל אחד מסוגי המזון שלהלן, הטעון היתר לייבוא לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}}, והכול בלי לגרוע מהוראות חקיקת המזון לגביהם:
{{ח:תת|(1)}} ביצים טריות ובקליפתן, שטרם עברו בישראל שיקוף, החתמה או אריזה לשיווק;
{{ח:תת|(2)}} חלב גולמי;
{{ח:תת|(3)}} בשר בהמות גולמי ובשר עוף גולמי, שלא עברו עיבוד כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}.

{{ח:סעיף|57|תקנות לעניין פטור לייבוא שנעשה למטרה מסוימת}}
{{ח:ת}} השר, בהתייעצות עם שר הכלכלה, רשאי לקבוע תנאים למתן פטור מדרישות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, כולן או חלקן, לרבות לעניין סוגי שימוש, היקף או ייעוד מסוימים ולעניין משך הפטור, לגבי אלה:
{{ח:תת|(1)}} ייבוא מזון שלא למטרה מסחרית או ייבוא מזון לשם ייצור מזון שלא מיועד למטרה מסחרית, לרבות דוגמאות מזון;
{{ח:תת|(2)}} ייבוא מזון שלא לשם שימוש כמזון לאדם;
{{ח:תת|(3)}} ייבוא מזון לצורך כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} ייצוא;
{{ח:תתת|(ב)}} ייצורו לשם ייצוא;
{{ח:תת|(4)}} יבוא מזון במסגרת החזרת משלוח מזון שיוצא והוחזר שלא מטעמים של בריאות הציבור.

{{ח:סעיף|58|מפר אמון|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך (בסעיף זה – מנהל שירות המזון) רשאי לקבוע כי מי שמייבא מזון או מבקש לייבא מזון הוא מפר אמון, לתקופה שיקבע ושלא תעלה על שנה, אם נוכח שהתקיים לגביו אחד או יותר מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא ייבא מזון או ביקש לייבא מזון על יסוד מידע כוזב או שגוי, לרבות באמצעות מסמכים כוזבים או שגויים; לעניין זה, ”מסמכים“ – לרבות המסמכים והפרטים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 64|בסעיף 64(א)(2)}}, הצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}}, התחייבות המצורפת להצהרה כאמור לפי {{ח:פנימי|סעיף 77|סעיף 77(א)}}, אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 84|סעיף 84(א)(4)}}, הצהרה בדבר יבוא מזון במסלול אירופי לפי {{ח:פנימי|סעיף 79א|סעיף 79א}} ומסמכים לפי {{ח:פנימי|סעיף 79ד|סעיפים 79ד}} {{ח:פנימי|סעיף 84|ו־84(ב1)}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא הפר תנאי מן התנאים שנקבעו בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 116|סעיף 116}} או חדל מלקיים תנאי כאמור ומנהל שירות המזון סבר כי מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה של ההפרה יש יסוד סביר לקבוע כי הוא מפר אמון;
{{ח:תתת|(2א)}} הוא הפר חובה מהחובות החלות עליו לפי {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(ב)}};
{{ח:תתת|(3)}} מתנהל נגדו הליך שיפוטי או מינהלי בשל הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה או לפי חיקוק אחר החל בעניין ייבוא של מזון ומנהל שירות המזון סבר כי מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה של ההפרה יש יסוד סביר לקבוע כי הוא מפר אמון; לעניין פסקה זו, ”הליך שיפוטי או מינהלי“ – הליך שיפוטי או מינהלי לפי דין, ובכלל זה הטלת עיצום כספי או התראה מינהלית לפי {{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א}}, מתן צו הגבלה מינהלי לפי {{ח:פנימי|סעיף 290|סעיף 290}}, או הפעלת סמכות המנויה {{ח:פנימי|סעיף 164|בסעיפים 164(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 166|166}} {{ח:פנימי|סעיף 167|ו־167}};
{{ח:תתת|(4)}} הוא נרשם מחדש כיבואן, לאחר שתעודת יבואן רשום קודמת שלו בוטלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 114|סעיף 114}}.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל שירות המזון לא יקבע כי מי שמייבא מזון או מבקש לייבא מזון הוא מפר אמון כאמור בסעיף קטן (א) אלא לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו; החלטת מנהל שירות המזון תהיה מנומקת בכתב.
{{ח:תת|(ב1)}} קבע מנהל שירות המזון כי מי שמייבא מזון או מבקש לייבא מזון הוא מפר אמון, יפרסם הודעה על כך באתר האינטרנט לתקופה שלגביה חלה הקביעה.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל שירות המזון רשאי להטיל על מפר אמון דרישות נוספות על דרישות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} לעניין הצגת מסמכים ועריכת בדיקות, שיחולו גם לגבי משלוחים עתידיים בתקופה שבה הוא מפר אמון, ובכלל זה קביעת מספרן של הבדיקות ודרישת ערובה.
{{ח:תת|(ג1)}} קבע מנהל שירות המזון כי יבואן ייבא מזון או ביקש לייבא מזון על יסוד מידע כוזב או שגוי כאמור בסעיף קטן (א)(1), רשאי הוא להורות על איסור ייבוא מזון או סוג מזון המסופק בידי הספק או המיוצר בידי היצרן שעימו התקשר היבואן כאמור, לתקופה שיקבע ושלא תעלה על שנתיים, בין שקבע כי היבואן הוא מפר אמון ובין שלא; רשימה של היצרנים או הספקים שייאסר לייבא מהם ותקופת האיסור לפי סעיף קטן זה יפורסמו באתר האינטרנט.
{{ח:תת|(ד)}} השר, בהתייעצות עם שר הכלכלה –
{{ח:תתת|(1)}} יקבע, באישור הוועדה, הוראות לעניין דרישת ערובה ממפר אמון לפי סעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 93|וסעיף 93}}, ובין השאר, הוראות בדבר סוג הערובה, תנאיה, סכומה והתנאים לחילוטה;
{{ח:תתת|(2)}} רשאי לקבוע הוראות לעניין סוגי הבדיקות, תדירותן ומספרן שיחולו על מפר אמון.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: הכרזה בדבר מזון רגיש}}

{{ח:סעיף|59|הכרזה בדבר מזון רגיש}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי להכריז על מזון מסוים או על סוג מזון, לרבות על מזון שיובא מאזור מסוים או שיוצר בו, או על מזון המכיל רכיב או חומר מסוים, שהוא מזון רגיש (בחוק זה – הכרזה בדבר מזון רגיש), והוא רשאי לקבוע תנאים להכרזה כאמור; הכרזה כאמור תינתן לפי המלצת מנהל שירות המזון, בהתבסס על ניהול סיכונים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הכרזה בדבר מזון רגיש)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הכרזה בדבר מזון רגיש), התש״ף–2019}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} הכרזה בדבר מזון רגיש תפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט, ותישלח בדואר האלקטרוני לבעלי תעודות יבואן רשום שכתובתם רשומה במרשם היבואנים או למי מהציבור שנרשם באתר האינטרנט לקבלת עדכונים על הכרזות בדבר מזון רגיש בדואר אלקטרוני ({{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|בסימן זה}} – רשימת תפוצה אלקטרונית לבעלי עניין).

{{ח:סעיף|60|הודעה על כוונה להכריז על מזון כמזון רגיש}}
{{ח:תת|(א)}} 60 ימים לפחות טרם הכרזה בדבר מזון רגיש יפרסם השר הודעה על כוונה להכריז על המזון כמזון רגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה כאמור בסעיף קטן (א) תכלול את עיקרי ההנמקה להכרזה, ואת הדרך להגשת הערות בנוגע להכרזה האמורה, לרבות כתובת דואר אלקטרוני להגשת ההערות; ההודעה תפורסם באתר האינטרנט ותישלח לרשימת התפוצה האלקטרונית לבעלי עניין.

{{ח:סעיף|61|מועד כניסתה לתוקף של ההכרזה}}
{{ח:ת}} הכרזה בדבר מזון רגיש תיכנס לתוקף בתום 60 ימים מיום פרסומה ברשומות, אלא אם כן התקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} נקבע בהכרזה תוקף מוקדם יותר, בנסיבות חריגות שיירשמו, ובלבד שאינו קודם למועד פרסום ההכרזה ברשומות;
{{ח:תת|(2)}} ניתנה לגבי המזון הכרזה זמנית בדבר מזון רגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 62|סעיף 62}}, סמוך לפני ההכרזה לפי סעיף זה, תיכנס לתוקף ההכרזה לפי סעיף זה ברציפות מיד בתום ההכרזה הזמנית, אלא אם כן נקבע אחרת בהכרזה כאמור;
{{ח:תת|(3)}} נקבע בהכרזה תוקף מאוחר יותר.

{{ח:סעיף|62|הכרזה זמנית על מזון רגיש}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיפים 59 עד 61}}, מנהל שירות המזון רשאי להכריז, באופן זמני, כי מזון הוא מזון רגיש (בסעיף זה – הכרזה זמנית), במקרים שבהם סבר כי קיים צורך דחוף בהכרזה כאמור עקב חשש לפגיעה בבריאות הציבור ורשאי הוא לקבוע תנאים להכרזה זמנית.
{{ח:תת|(ב)}} הכרזה זמנית תהיה לתקופה שלא תעלה על שלושה חודשים, ורשאי מנהל שירות המזון להאריך את תוקפה של ההכרזה הזמנית לתקופות נוספות אם סבר כי הצורך בהכרזה דורש זאת, ובלבד שסך התקופות הנוספות לא יעלה על שישה חודשים.
{{ח:תת|(ג)}} הכרזה זמנית תפורסם בידי מנהל שירות המזון ברשומות ובאתר האינטרנט, ותישלח ברשימת התפוצה האלקטרונית לבעלי עניין.
{{ח:תת|(ד)}} הודעה על הארכת הכרזה זמנית תפורסם ברשומות שלושה שבועות לפני תום ההכרזה הזמנית הקודמת, ותישלח לרשימת התפוצה האלקטרונית לבעלי עניין.
{{ח:תת|(ה)}} הכרזה זמנית תיכנס לתוקף עם פרסומה ברשומות או במועד מאוחר יותר שנקבע בה, ואולם מנהל שירות המזון רשאי לתת לתחנת הסגר הוראות שלפיהן יש להתייחס למזון כמזון רגיש מרגע החלטה בעניין, עוד בטרם הפרסום ברשומות ובלבד שההכרזה הזמנית פורסמה באתר האינטרנט לפי סעיף קטן (ג).

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ג|סימן ג׳: אישור מוקדם לייבוא מזון רגיש}}

{{ח:סעיף|63|בקשה למתן אישור מוקדם לייבוא}}
{{ח:תת|(א)}} לשם קבלת אישור מוקדם לייבוא, או חידוש אישור כאמור, יגיש יבואן רשום למנהל שירות המזון או לעובד שירות המזון שהוא הסמיכו לכך ({{ח:פנימי|פרק ד סימן ג|בסימן זה}} – נותן האישור) בקשה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64}}.
{{ח:תת|(ב)}} החלטה בבקשה לקבלת אישור מוקדם לייבוא תינתן בתוך 45 ימים מהמועד שבו הוגשה הבקשה בצירוף כל המסמכים הנדרשים והפרטים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64(א)(2)}} (בסעיף זה – המסמכים).
{{ח:תת|(ג)}} הוגשה בקשה לחידוש אישור מוקדם לייבוא 45 ימים לפחות לפני פקיעת האישור אך לא מוקדם מ־90 ימים לפני פקיעתו, בצירוף המסמכים, ולא ניתנה החלטה עד מועד הפקיעה, יראו את האישור כאילו תוקפו הוארך עד מועד החלטה בבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), נותן האישור רשאי לעכב את הטיפול בבקשה אם מצא כי לא צורפו כל המסמכים, עד לצירופם בתוך מועד שיקבע, ואם לא צורפו במועד כאמור – רשאי הוא לדחות את הבקשה.

{{ח:סעיף|64|התנאים לקבלת אישור מוקדם לייבוא|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} אישור מוקדם לייבוא יינתן למבקש שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא יבואן רשום, אלא אם כן הוא פטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 57|סעיף 57}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא מסר את כל המסמכים והפרטים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 116|סעיף 116(3)}} המעידים על עמידת המזון הרגיש בדרישות לפי חקיקת המזון ועל הקשר ליצרן המזון;
{{ח:תתת|(3)}} הוא שילם את האגרה המפורטת {{ח:פנימי|תוספת 10|בתוספת העשירית}} בעד הגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יינתן אישור מוקדם לייבוא ולא יחודש אישור כאמור, למזון שאינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיפים 12(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 156|ו־156(א)}}, יבואן רשום המייבא מזון שחלות עליו הוראות לעניין קביעת אורך חיי מדף לפי חקיקת המזון, רשאי, על אף האמור באותן הוראות לעניין התקופה, לסמן את אורך חיי המדף של המזון שהוא מייבא לתקופה שלא תעלה על אורך חיי המדף שקבע היצרן במדינת הייצור, ובלבד שיש בידו הצהרה של היצרן כי בדק בבדיקות מקובלות שתכונות המזון נשמרות במהלך חיי המדף.

{{ח:סעיף|65|חובת דיווח על שינוי במסמכים}}
{{ח:ת}} חל שינוי בפרט מהמסמכים או הפרטים שמסר היבואן לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64(א)(2)}}, ידווח היבואן לנותן האישור על השינוי בכתב, בהקדם האפשרי ולא יאוחר משבעה ימי עבודה.

{{ח:סעיף|66|קביעת חובות מקצועיות באישור מוקדם לייבוא}}
{{ח:ת}} נותן האישור רשאי להורות באישור המוקדם לייבוא כי משלוח המזון ייבדק במעבדה בישראל עם הגיעו לתחנת ההסגר, בסוגי בדיקות שפירט באישור וכן כי תבוצע בו בדיקה אורגנולפטית, וכן רשאי הוא לקבוע הוראות מקצועיות נוספות הנדרשות לסוג מזון רגיש מסוים, בין השאר בשים לב להסדרים המקובלים במדינות מפותחות בתחום המזון; לעניין זה, ”בדיקה אורגנולפטית“ – בדיקה של ריח, מראה, מרקם וטעם.

{{ח:סעיף|67|תוקפו של אישור מוקדם לייבוא|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} תוקפו של אישור מוקדם לייבוא יהיה לתקופה שבין שנה לעשר שנים, בהתאם לבקשת היבואן.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נותן האישור רשאי לתת את האישור לתקופה קצרה מזו שהתבקשה, שלא תפחת משנה אלא בנסיבות חריגות, בשים לב, בין השאר, לסוג המזון, להיקף הייבוא על ידי היבואן, לתקופה שבה האישור נמצא בידיו ולהקפדתו על מילוי הוראות לפי חקיקת המזון במהלך תקופה זו.

{{ח:סעיף|68|הגבלת אישור מוקדם לייבוא, התלייתו, ביטולו או סירוב לחדשו}}
{{ח:ת}} נותן האישור רשאי להגביל אישור מוקדם לייבוא מזון רגיש, להתלותו, לבטלו, או לסרב לחדשו, לאחר שנתן לבעל האישור הזדמנות לטעון את טענותיו, אם מצא כי התקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} האישור ניתן על יסוד מידע כוזב;
{{ח:תת|(2)}} האישור ניתן על סמך מידע חלקי, שגוי או מטעה, אשר לו היה עומד לפני נותן האישור במועד מתן האישור לא היה נותן את האישור;
{{ח:תת|(3)}} חדל להתקיים תנאי מהתנאים לקבלת האישור;
{{ח:תת|(4)}} בעל האישור הפר תנאי מתנאי האישור או הוראה מהוראות לפי חקיקת המזון, לרבות חובה, הגבלה או תנאי לשימוש באישור שנקבעו לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}};
{{ח:תת|(5)}} בעל האישור או אחראי מטעמו סירב לשתף פעולה עם בירור חשד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 70|בסעיף 70(א)}};
{{ח:תת|(6)}} בעל האישור הוא מפר אמון לפי {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58}};
{{ח:תת|(7)}} בעל האישור או האחראי מטעמו על הייבוא גילה חוסר מיומנות, כישורים לקויים או ידע מקצועי חסר בחקיקת המזון באופן העלול להביא לסכנה לבריאות הציבור (בפסקה זו – ליקוי); ואולם נותן האישור לא יורה על ביטול אישור מוקדם לייבוא, על סירוב לחדשו או על התלייתו לפי פסקה זו אלא אם כן שוכנע כי לא ניתן לקבוע תנאים שקיומם יביא לתיקון הליקוי, ובכלל זה דרישה כי בעל האישור או אחד לפחות מעובדיו הבכירים יעבור קורס הכשרה מתאימה לאבטחת איכות ובטיחות המזון, כפי שיורה מנהל שירות המזון;
{{ח:תת|(8)}} השתנה פרט במסמכים או בפרטים שנמסרו לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64(א)(2)}} אשר לו היה עומד לפני נותן האישור במועד מתן האישור הוא לא היה נותן את האישור;
{{ח:תת|(9)}} התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} בעל האישור הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי לדעת נותן האישור לקבל אישור מוקדם לייבוא מטעמים של שמירה על בריאות הציבור;
{{ח:תתת|(ב)}} בעל האישור, ואם הוא תאגיד – הוא או נושא משרה בו, הורשע בעבירה הקשורה בעיסוקו ושמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לדעת נותן האישור לקבל אישור מוקדם לייבוא, או שהוגש נגד מי מהם כתב אישום בעבירה כאמור.

{{ח:סעיף|69|תקופת תוקפה של התליית אישור מוקדם לייבוא}}
{{ח:ת}} הוראה על התליית אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיף 68}}, תינתן לתקופה שאינה עולה על שלושה חודשים, ואולם נותן האישור רשאי, בנסיבות מיוחדות, להאריך את ההתליה לתקופות נוספות שלא יעלו בסך הכול על שלושה חודשים נוספים, ורשאי הוא לקבוע תנאים לסיום ההתליה.

{{ח:סעיף|70|התליה או הגבלה של אישור מוקדם לייבוא בשל חשד לאי־עמידה בחקיקת המזון}}
{{ח:תת|(א)}} חשד נותן האישור כי המזון שלגביו ניתן אישור מוקדם לייבוא אינו עומד בדרישות שנקבעו בחקיקת המזון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 68|בסעיף 68(4)}}, רשאי הוא, לאחר שנתן לבעל האישור הזדמנות לטעון את טענותיו, להתלות או להגביל את האישור המוקדם לייבוא עד לבירור החשד האמור, אך לא ליותר מחודש, אם הדבר דרוש עקב חשש לפגיעה בבריאות הציבור או בבטיחות המזון.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נותן האישור, רשאי בנסיבות מיוחדות, להאריך את התקופה כאמור באותו סעיף קטן לבירור החשד בתקופות נוספות שלא יעלו בסך הכול על חודש אחד נוסף.

{{ח:סעיף|71|התליית אישור מוקדם לייבוא לאלתר לשם מניעת סכנה חמורה לבריאות הציבור}}
{{ח:ת}} היה לנותן האישור יסוד סביר להניח כי מתקיימת לגבי בעל האישור המוקדם לייבוא עילה מהעילות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 68|בסעיפים 68}} {{ח:פנימי|סעיף 70|או 70}}, וסבר כי קיים צורך דחוף להתלות את האישור לשם מניעת סכנה חמורה לבריאות הציבור, רשאי הוא להתלות את האישור לאלתר, ובלבד שייתן לבעל האישור הזדמנות לטעון את טענותיו בהקדם האפשרי לאחר ההתליה, ולא יאוחר מ־14 ימים ממועד ההתליה.

{{ח:סעיף|72|מסירת הודעה לבעל אישור מוקדם לייבוא}}
{{ח:ת}} הודעה מנומקת על החלטת נותן האישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיפים 68}}, {{ח:פנימי|סעיף 69|69}}, {{ח:פנימי|סעיף 70|70}} {{ח:פנימי|סעיף 71|או 71}}, תימסר בכתב לבעל האישור המוקדם לייבוא הנוגע בדבר.

{{ח:סעיף|73|מתן אישור מוקדם לייבוא לאחר ביטולו}}
{{ח:ת}} בוטל אישור מוקדם לייבוא מטעמים שפורטו {{ח:פנימי|סעיף 68|בסעיף 68}}, לא תידון בקשה של בעל האישור שבוטל למתן אישור מוקדם לייבוא חדש לאחר הביטול, אלא בחלוף 12 חודשים מיום הביטול; ואולם נותן האישור רשאי לקצר תקופה זו, לבקשת בעל האישור, מנימוקים שיירשמו.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ד|סימן ד׳: הצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל}}

{{ח:סעיף|74|הגשת הצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל}}
{{ח:תת|(א)}} יבואן רשום שבכוונתו לייבא מזון רגיל מסוים יגיש לרשם הצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ד סימן ד|סימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} הצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל תוגש בידי יבואן רשום, באמצעות אתר האינטרנט, בהתאם למפורט {{ח:פנימי|סעיף 76|בסעיף 76}}.

{{ח:סעיף|75|סירוב להנפיק אישור קבלת הצהרה}}
{{ח:ת}} אישור קבלת הצהרה לא יונפק למזון שאינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון.

{{ח:סעיף|76|פרטי ההצהרה|תיקון: תשע״ח, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} ההצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל תכלול את הפרטים האלה:
{{ח:תת|(1)}} שם היבואן, מענו ומספר תעודת היבואן הרשום;
{{ח:תת|(2)}} שם המזון הרגיל שבכוונתו לייבא בעברית ובאנגלית, ושמו המסחרי, רק אם קיים, והכול כפי שמופיע על תווית המזון;
{{ח:תת|(3)}} ייעוד המזון לאחת או יותר ממטרות אלה: ייצור מזון על ידי יצרן, שיווק קמעונאי או אחר, כגון שיווק למטבח מוסדי, או מטרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 57|סעיף 57}} אם לא חל לגביה פטור;
{{ח:תת|(4)}} משקל יחידת מזון ותיאור אריזת המזון, ואם יש מגוון של משקלים או סוגי אריזות – פירוט לגבי כל אחד מהם;
{{ח:תת|(5)}} מדינת הייצור;
{{ח:תת|(5א)}} האם ליבואן יש קשר ישיר ליצרן המזון, ואם כן – שם יצרן המזון;
{{ח:תת|(5ב)}} האם המזון מיובא באמצעות ספק, ואם כן – שם הספק, לרבות מדינת הספק, והאם ידוע לו אם יש לספק קשר ישיר עם יצרן המזון; לעניין {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, ”ספק“ – מי שיבואן מתקשר עימו להספקת מזון למטרת ייבוא והוא אינו יצרן המזון;
{{ח:תת|(6)}} אם יש בידיו אחד לפחות מהמסמכים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 97|בסעיף 97}} אם לאו.

{{ח:סעיף|77|צירוף מסמכים להצהרה}}
{{ח:תת|(א)}} להצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל תצורף התחייבות של היבואן, בנוסח {{ח:פנימי|תוספת 3|שבתוספת השלישית}}.
{{ח:תת|(ב)}} המגיש יצרף להצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל מסמכים ופרטים שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 116|סעיף 116(2)}}.

{{ח:סעיף|78|קבלת אישור הצהרה מקוון}}
{{ח:ת}} מסר יבואן רשום הצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}}, ושילם אגרה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 10|בתוספת העשירית}}, יקבל באופן מקוון את אישור קבלת ההצהרה.

{{ח:סעיף|79|תחולת ההצהרה}}
{{ח:תת|(א)}} הצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}} תחול על כל המשלוחים של המזון המסוים שבהצהרה, מיום מתן אישור קבלת ההצהרה ואילך, ובלבד שלא השתנה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרט מהפרטים לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76}} שמסר היבואן הרשום בהצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל;
{{ח:תתת|(2)}} הרכב המזון כפי שהיה במועד שבו הוגשה ההצהרה; לעניין זה, ”הרכב המזון“ – לפי מסמך חתום על ידי יצרן המזון בדבר הרכב המזון, ואולם בייבוא מזון שנארז מראש על ידי היצרן, בידי יבואן שאין לו קשר עם היצרן כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 96|בסעיף 96}}, ייקבע הרכב המזון לפי ההרכב המסומן על גבי התווית המקורית של המזון כפי שנמכר במדינה שממנה יובא.
{{ח:תת|(ב)}} בהתקיים אחד מאלה, יגיש יבואן הצהרה חדשה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76}} –
{{ח:תתת|(1)}} השתנה אחד מהפרטים כאמור בפסקאות (1) או (2) שבסעיף קטן (א), למעט פרט לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76(4)}}; ואולם השתנה פרט לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76(4)}} ימסור היבואן לרשם דיווח על השינוי האמור בדרך האמורה {{ח:פנימי|סעיף 175|בסעיף 175}};
{{ח:תתת|(2)}} היבואן לא ייבא משלוח של המזון המסוים שבהצהרה במשך תקופה של שנתיים לפחות.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ד1|סימן ד׳1: הצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|79א|הגשת הצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} יבואן נאות שבכוונתו לייבא מזון מסוים במסלול האירופי יגיש לרשם הצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ד סימן ד1|סימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} הצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי תוגש באמצעות אתר האינטרנט, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 79ג|סעיפים 79ג}} {{ח:פנימי|סעיף 79ד|ו־79ד}}.

{{ח:סעיף|79ב|התנאי לאישור קבלת הצהרה מאת יבואן נאות|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} לא יונפק אישור קבלת הצהרה מאת יבואן נאות למזון המבובא במסלול האירופי אם המזון אינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון.

{{ח:סעיף|79ג|הפרטים הכלולים בהצהרה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} ההצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי תכלול את הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 76|בסעיף 76(1) עד (5)}}.

{{ח:סעיף|79ד|המסמכים שיצורפו להצהרה|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי יצרף היבואן הנאות את כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} התחייבות של היבואן בנוסח {{ח:פנימי|תוספת 3א|שבתוספת השלישית א׳}};
{{ח:תת|(2)}} התחייבות כי היבואן מבצע את הפעולות הנדרשות כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 54א|בסעיף 54א(ב)}};
{{ח:תת|(2א)}} לעניין יבואן שהצהיר לפי {{ח:פנימי|תוספת 3א|פסקה (2)(א) לתוספת השלישית א׳}} – הצהרה של יצרן המזון או ספק המזון, לפי העניין, שהמזון משווק באיחוד האירופי כדין;
{{ח:תת|(2ב)}} לעניין יבואן שהצהיר לפי {{ח:פנימי|תוספת 3א|פסקה (2)(ב) לתוספת השלישית א׳}} – הצהרה של יצרן המזון שהמזון מיוצר במדינה באיחוד האירופי ועומד בהוראות הדין החלות באיחוד האירופי כפי שהן חלות על מזון המשווק באיחוד האירופי;
{{ח:תת|(3)}} לעניין מזון רגיש המיוצר במדינה שאינה מדינה באיחוד האירופי – אחד או יותר מהמסמכים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 97|בסעיף 97}}; ואולם, יבואן רשאי שלא לצרף מסמך כאמור, ובלבד שהמזון כאמור מיובא ישירות ממדינה באיחוד האירופי באמצעות ספק מהאיחוד האירופי אשר חתם על ההצהרה כנדרש בפסקה (2א);
{{ח:תת|(4)}} אחד מאלה, לגבי המזון:
{{ח:תתת|(א)}} חשבונית מכירה או קנייה, למעט לשם ייצוא אל מחוץ למדינות האיחוד האירופי, על ידי יצרן או משווק במדינה באיחוד האירופי או על ידי יבואן המייבא מזון אליה;
{{ח:תתת|(ב)}} תעודת משלוח ליצרן או משווק במדינה באיחוד האירופי או ליבואן המייבא מזון אליה;
{{ח:תתת|(ג)}} אישור סחר חופשי שנתן גורם מוסמך לכך במדינה באיחוד האירופי;
{{ח:תתת|(ד)}} אישור שהמזון מיועד לשיווק או שמותר לשווקו במדינה באיחוד האירופי, שנתן גורם מוסמך לכך במדינה באיחוד האירופי;
{{ח:תתת|(ה)}} לעניין מזון המיוצר במדינה באיחוד האירופי – הצהרה של יצרן המזון על עמידת המזון בהוראות הדין החלות באיחוד האירופי כפי שהן חלות על מזון המשווק באיחוד האירופי;
{{ח:תתת|(ו)}} מסמך אחר שקבע השר בצו;
{{ח:תת|(5)}} כל מסמך נוסף שקבע השר בצו בהמלצת ועדת החריגים לפי {{ח:פנימי|סעיף 313א|סעיף 313א}}.

{{ח:סעיף|79ה|קבלת אישור הצהרה מקוון מאת יבואן נאות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} מסר יבואן נאות הצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי לפי {{ח:פנימי|סעיף 79א|סעיף 79א}}, ושילם אגרה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 10|בתוספת העשירית}}, יקבל באופן מקוון אישור קבלת הצהרה מאת יבואן נאות.

{{ח:סעיף|79ו|תחולת ההצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} הצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי לפי {{ח:פנימי|סעיף 79א|סעיף 79א}} תחול על כל המשלוחים של המזון המסוים שבהצהרה, מיום מתן אישור קבלת ההצהרה ואילך, ובלבד שלא השתנה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרט מהפרטים לפי {{ח:פנימי|סעיף 79ג|סעיף 79ג}} שמסר היבואן הנאות בהצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי, למעט פרט לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76(4)}};
{{ח:תתת|(2)}} הרכב המזון כפי שהיה במועד שבו הוגשה ההצהרה; ואולם בייבוא מזון שנארז מראש על ידי היצרן, בידי יבואן נאות שאין לו קשר עם היצרן כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 96|בסעיף 96}}, ייקבע הרכב המזון לפי ההרכב המסומן על גבי התווית המקורית של המזון כפי שמשווק באיחוד האירופי כדין; לעניין זה, ”הרכב המזון“ – לפי מסמך חתום על ידי יצרן המזון בדבר הרכב המזון.
{{ח:תת|(ב)}} בהתקיים אחד מאלה, יגיש יבואן הצהרה חדשה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 79א|סעיף 79א}}:
{{ח:תתת|(1)}} אחד מהפרטים כאמור בפסקאות (1) או (2) שבסעיף קטן (א) השתנה, למעט פרט לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76(4)}}; השתנה פרט לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76(4)}}, ימסור היבואן לרשם דיווח על השינוי בדרך האמורה {{ח:פנימי|סעיף 175|בסעיף 175}};
{{ח:תתת|(2)}} היבואן לא ייבא משלוח של המזון המסוים שבהצהרה מזה שנתיים לפחות.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ה|סימן ה׳: תעודת שחרור מזון מתחנת הסגר}}

{{ח:סעיף|80|איסור שחרור משלוח מזון מנמל בלא תחנת הסגר}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישוחרר משלוח מזון מנמל שאין בו תחנת הסגר.
{{ח:תת|(ב)}} פירוט רשימת הנמלים שיש בהם תחנת הסגר תפורסם באתר האינטרנט.

{{ח:סעיף|81|תעודת שחרור מזון מתחנת הסגר}}
{{ח:ת}} לא יוציא יבואן משלוח מזון מתחנת הסגר אלא אם כן קיבל תעודת שחרור.

{{ח:סעיף|82|איסור מתן תעודת שחרור למזון שאינו עומד בדרישות לפי}}
{{ח:ת}} חקיקת המזון לא תינתן תעודת שחרור למזון שאינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון.

{{ח:סעיף|83|בקשה לקבלת תעודת שחרור|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} לאחר יציאתו של משלוח המזון מהמדינה שממנה יובא, לישראל, יגיש יבואן רשום בקשה מקוונת דרך אתר האינטרנט לקבלת תעודת שחרור, ובה יציין, בין השאר, כי –
{{ח:תת|(1)}} לגבי מזון רגיש – יש בידיו אישור מוקדם לייבוא שקיבל לעניין אותו מזון קודם הגשת הבקשה;
{{ח:תת|(2)}} לגבי מזון רגיל – יש בידיו אישור קבלת הצהרה שקיבל לעניין אותו מזון קודם הגשת הבקשה;
{{ח:תת|(3)}} לגבי מזון שיובא במסלול האירופי – יש בידיו אישור קבלת הצהרה מאת יבואן נאות שקיבל לעניין אותו מזון לפני הגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|84|פרטי הבקשה לקבלת תעודת שחרור|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לקבלת תעודת שחרור למזון רגיל תכלול את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי תעודת היבואן הרשום, מגיש הבקשה;
{{ח:תתת|(2)}} פרטי משלוח המזון, ובכלל זה פרטי חשבון המשלוח, נמל ההגעה וכלי התחבורה שבו יגיע המשלוח;
{{ח:תתת|(3)}} מספר אישור קבלת ההצהרה ופרטים בדבר המזון שבמשלוח;
{{ח:תתת|(4)}} אישור כי המזון שבמשלוח נכלל בהצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל שפרטי אישור קבלתה נמסרו לפי פסקה (3) וכי האמור בהצהרה נכון לגבי המזון שבמשלוח במועד הגעת המשלוח.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לקבלת תעודת שחרור למזון רגיש, תכלול את הפרטים האמורים בסעיף קטן (א)(1) ו־(2), וכן כל פרט נוסף שנקבע בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 116|סעיף 116(8)}}.
{{ח:תת|(ב1)}} בקשה לקבלת תעודת שחרור למזון המיובא במסלול האירופי תכלול את הפרטים והמסמכים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי תעודת הרישום של מגיש הבקשה כיבואן נאות;
{{ח:תתת|(2)}} פרטי משלוח המזון, ובכלל זה פרטי חשבון המשלוח, נמל ההגעה וכלי התחבורה שבו יגיע המשלוח;
{{ח:תתת|(3)}} מספר אישור קבלת ההצהרה מאת יבואן נאות בדבר ייבוא מזון במסלול האירופי ופרטים בדבר המזון שבמשלוח;
{{ח:תתת|(4)}} אישור כי המזון שבמשלוח נכלל בהצהרה שפרטי אישור קבלתה נמסרו לפי פסקה (3) וכי האמור בהצהרה נכון לגבי המזון שבמשלוח במועד הגעת המשלוח;
{{ח:תתת|(5)}} הפרטים והמסמכים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3ב|בתוספת השלישית ב׳}}.
{{ח:תת|(ג)}} בעד הגשת בקשה לקבלת תעודת שחרור תשולם אגרה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 10|בתוספת העשירית}}, ולעניין מזון שהוא מוצר בשר – בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 216|סעיף 216(ב)}}.

{{ח:סעיף|85|מתן תעודת שחרור למזון רגיל ולמזון המיובא במסלול האירופי|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} תעודת שחרור למשלוח מזון רגיל או למשלוח מזון המיובא במסלול האירופי, לפי העניין, תינתן בדרך מקוונת לא יאוחר מיום העבודה שלאחר יום קבלת הבקשה, למעט –
{{ח:תת|(1)}} בתקופה שבה המערכת המקוונת אינה פעילה או תקינה, ואז תינתן התעודה בהקדם האפשרי;
{{ח:תת|(2)}} לגבי משלוח מזון הדורש בדיקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 86|סעיף 86}} {{ח:פנימי|סעיף 87|או 87}}.

{{ח:סעיף|86|בדיקת משלוח מזון בתחנת הסגר כתנאי למתן תעודת שחרור|תיקון: תשע״ח, תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} משלוח מזון ייבדק, כולו או חלקו, בידי מפקח בתחנת הסגר, כתנאי למתן תעודת שחרור, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המשלוח, כולו או חלקו, כולל מזון רגיש שאינו מזון המיובא במסלול האירופי;
{{ח:תתת|(2)}} היבואן הצהיר בהצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}} כי אין בידיו מסמך מהמסמכים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 97|בסעיף 97}};
{{ח:תתת|(3)}} נדרשת בדיקה יזומה בהתאם להוראות של מנהל שירות המזון לפי סעיף קטן (ב);
{{ח:תתת|(4)}} נערכת בדיקה אקראית, שלא תעלה על חמישה אחוזים מתוך כלל המשלוחים, בחישוב שנתי.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל שירות המזון רשאי להורות –
{{ח:תתת|(1)}} על בדיקה יזומה של משלוח מזון לפי שיקול דעתו המקצועי המבוסס בין השאר על ניהול סיכונים ועל נתונים שברשותו לגבי היבואן, יצרן המזון, ספק המזון, ארץ המוצא או המזון המסוים, לרבות על פסילת משלוח המזון לייבוא או לייצוא בידי מדינה אחרת, או על קבלת מידע ממדינה אחרת או מארגון בין־לאומי בתחום המזון על מניעת שיווק המזון, או על קבלת מידע בכל דרך אחרת על פגם במזון או הפרת חקיקת המזון לגביו, או על חשש לפגם או הפרה לגביו;
{{ח:תתת|(2)}} בהודעה שיפרסם באתר האינטרנט, על בדיקות יזומות מיוחדות לסוג מזון, בהתבסס על ניהול סיכונים, בנסיבות חריגות, ולשם מניעת סיכונים לבריאות הציבור, לתקופה שיורה, שלא תעלה על שישה חודשים, כתנאי למתן תעודת שחרור.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”בדיקה“ – כאמור {{ח:פנימי|סעיף 66|בסעיף 66}} או בהוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 116|סעיף 116(6)}}.

{{ח:סעיף|87|עיכוב במתן תעודת שחרור בשל הצורך לבצע בדיקה במזון}}
{{ח:ת}} לא תינתן תעודת שחרור אם המפקח בתחנת ההסגר הורה על בדיקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 86|סעיף 86}}, ובדיקה כאמור טרם בוצעה; ואולם מפקח רשאי להורות על ביצוע הבדיקה לאחר מתן תעודת שחרור ובכפוף לתנאים שייקבעו בתעודת השחרור, לרבות לעניין ביצוע הבדיקה.

{{ח:סעיף|88|עיכוב במתן תעודת שחרור למזון האסור לייבוא מכוח דין אחר}}
{{ח:ת}} ראה מנהל שירות המזון, מי שהוא הסמיכו לכך או מפקח בתחנת ההסגר כי הוגשה בקשה לקבלת תעודת שחרור לגבי מזון הנמצא בתחנת הסגר והתעורר לגביו חשד כי מדובר במזון שאסור לייבאו מכוח חיקוק שאינו לפי חקיקת המזון, יודיע על כך לגובה מכס כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המכס|בפקודת המכס}}, מיד עם היוודע לו על כך, בלא דיחוי, ורשאי הוא, במקרים חריגים, לעכב את הטיפול בבקשה עד לאישור גובה המכס כי האחראי על החיקוק הנוגע לעניין הסכים לכך.

{{ח:סעיף|89|מתן תעודות למזון שנמצא בו פגם שאינו מהותי וניתן לתיקון|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 64|בסעיפים 64(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 75|75}} {{ח:פנימי|סעיף 79ב|ו־79ב}}, מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך, רשאי לאשר מתן תעודה, למעט תעודת יבואן רשום, למזון שנמצא בו פגם לא מהותי שניתן לתיקון להנחת דעתו של מנהל שירות המזון באופן שלא יסכן את בריאות הציבור ואת בטיחות המזון, ובלבד שהורה בתעודה על תנאים המבטיחים את תיקון הפגם באופן כאמור.

{{ח:סעיף|90|מתן תעודת שחרור בתנאי שיושלמו דרישות טרם הוצאת המזון מהמחסן|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} יבואן רשאי להשלים את דרישות הוראות התאמת הסימון והמסמכים למזון כמפורט להלן, טרם הוצאת המזון מהמחסן הרשום בתעודת היבואן הרשום שלו, ובכפוף לתנאים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין מזון רגיל, אלא אם כן נקבע אחרת בתעודה האמורה – הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים 15}}, {{ח:פנימי|סעיף 95|95}} {{ח:פנימי|סעיף 96|ו־96}}, ולעניין מזון רגיל שיובא במסלול האירופי – הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}};
{{ח:תתת|(2)}} לעניין מזון רגיש, ובכלל זה מזון רגיש שיובא במסלול האירופי, אם קיבל היתר לכך בתעודה האמורה – הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מחובתו של היבואן לעמוד בדרישות סימון שאינן לפי חקיקת המזון.

{{ח:סעיף|91|סמכויות מנהל שירות המזון למתן תעודת שחרור למזון שאינו עומד בדרישות מסוימות}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 82|בסעיף 82}}, מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו רשאי –
{{ח:תת|(1)}} לתת תעודת שחרור למשלוח מזון, אף שאינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון לעניין סימון או אריזה, אם ההפרות הן טעויות כתיב או דפוס או בגדר זוטי דברים, אינן נוגעות לתכונות מהותיות של המזון, לזיהויו או לזיהוי יצרן המזון, ואין בהן כדי לסכן את בריאות הציבור או ליצור חשש להטעיה משמעותית של הצרכן, ותיקון ההפרה יטיל על היבואן נטל משמעותי, ורשאי הוא לקבוע תנאים באישור כאמור;
{{ח:תת|(2)}} לתת תעודת שחרור למשלוח שהמזון בו אינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון לעניין סימון, אריזה, שמירת מסמכים או תוצאות בדיקת מעבדה, ובלבד שיקבע תנאים בתעודת השחרור להבטחת קיום הדרישות האמורות בטרם הוצאת המשלוח מהמחסן שצוין בתעודת היבואן הרשום;
{{ח:תת|(3)}} לתת תעודת שחרור למשלוח מזון שיוצא והוחזר שלא מטעמים של בריאות הציבור, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 57|בסעיף 57(4)}}, ורשאי הוא לקבוע תנאים בתעודה.

{{ח:סעיף|92|סמכויות מפקח בתחנת הסגר בנוגע למזון שנמצא בו פגם שאינו מהותי וניתן לתיקון}}
{{ח:ת}} לא ניתנה תעודת שחרור למזון מחמת אי־עמידה בדרישות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 82|בסעיף 82}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מצא מפקח שהפגם במזון לא מהותי וניתן לתיקון באופן שאינו מסכן את בריאות הציבור או את בטיחות המזון, רשאי הוא, באישור מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך, לתת ליבואן הוראות בדבר על הדרך לתקן את הפגם טרם שחרורו; תוקן הפגם בהתאם להוראות כאמור, ידווח על כך היבואן למפקח, והמפקח יהיה רשאי לתת תעודת שחרור אם מצא כי לאחר התיקון המזון עומד בתנאים למתן תעודת שחרור;
{{ח:תת|(2)}} מצא מפקח פגם כאמור בפסקה (1) וסבר כי הפגם ניתן לתיקון באופן כאמור באותה פסקה, וניתן בכפוף לתנאים שיקבע לתקן את הפגם במחסן היבואן, רשאי הוא להתנות את מתן תעודת השחרור בתנאים שיקבע, לרבות דרישה להעמדת המזון לבדיקה לאחר התיקון, בטרם הוצאת המשלוח מהמחסן;
{{ח:תת|(3)}} מצא מפקח שהפגם במזון מהותי או שאינו ניתן לתיקון, רשאי הוא להתיר להחזיר את המשלוח לנמל המוצא או לשולחו ליעד אחר מחוץ לישראל, לפי בחירת היבואן, בהתאם לתנאים שיורה עליהם; אין באמור כדי לגרוע מסמכויות לפי חוק זה להורות על השמדת המזון.

{{ח:סעיף|93|ערובה לקיום תנאים או דרישות}}
{{ח:ת}} תנאים לפי {{ח:פנימי|סעיף 87|סעיפים 87 עד 92}} יכול שיכללו, בין השאר, דרישה למתן ערובה לקיום הדרישות שנקבעו ולעמידה בתנאים.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ו|סימן ו׳: שמירת מסמכים בידי יבואן}}

{{ח:סעיף|94|שמירת מסמכים בידי יבואן|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} יבואן ישמור את המסמכים והפרטים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 116|סעיף 116(4)}} ואת המסמכים והפרטים המפורטים לפי {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|סימן זה}}, לכל משלוח מזון שניתנה לגביו תעודת שחרור, לתקופה שלא תפחת משנה ממועד תום חיי המדף של המזון, ובהעדר סימון של מועד כאמור – שנה ממועד העברת המזון לאחר, כפי שמצוין בתאריך תעודת המשלוח של המזון.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לעניין שמירת מסמכים בנוגע למזון שיובא במסלול האירופי יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(ב)}}, בתקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 54א|באותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ג)}} יבואן שסימן לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64(ג)}} את אורך חיי המדף של המזון שייבא, על אף הוראות לעניין קביעת אורך חיי מדף לפי חקיקת המזון שחלות עליו, ישמור את מסמך הצהרת היצרן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 64|באותו סעיף}} לתקופה שלא תפחת משנה ממועד תום חיי המדף של המזון.

{{ח:סעיף|95|שמירה של אריזה ותווית לעניין מזון ארוז מראש}}
{{ח:תת|(א)}} יבואן של מזון ארוז מראש ישמור צילום או סריקה ממוחשבת של אריזת המזון כפי שהוא נמכר מחוץ לישראל, וכן כפי שישווק בישראל בהתאם לדרישות לפי חקיקת המזון.
{{ח:תת|(ב)}} לא היתה התווית חלק מאריזת המזון כאמור בסעיף קטן (א), ישמור היבואן בדרך כאמור בסעיף קטן (א) גם את התווית המקורית של היצרן כפי שסומנה על ידי היצרן, על גבי המזון כפי שנמכר מחוץ לישראל, ואם תווית כאמור לא היתה בשפה העברית – גם את התווית בעברית כפי שסומנה בידי היבואן על גבי המזון לצורך שיווקו בישראל.
{{ח:תת|(ג)}} נקבעה חובה לפי חוק זה לסמן את אריזת המזון בקוד, ישמור היבואן גם מסמך המפרט את פענוח הקוד.

{{ח:סעיף|96|בדיקות מעבדה|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} יבואן מזון יבדוק לגבי כל אחת מהאצוות שבמשלוח כי בוצעה בדיקה המעידה על עמידת המזון בדרישות החלות עליו לפי חקיקת המזון, ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} יבואן נאות רשאי שלא לבצע בדיקה כאמור, ובלבד שביצע בדיקה של המזון שבמשלוח, או שבדק את המזון כאמור באמצעות מסמכים, בהתאם לתוכנית בקרת איכות ובטיחות שקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 115|סעיף 115(א)(1)}};
{{ח:תתת|(2)}} יבואן שיש לו קשר עם יצרן המזון, בין במישרין ובין באמצעות ספק שלו יש קשר עם יצרן המזון, רשאי שלא לבצע בדיקה כאמור, ובלבד שבדק, באמצעות מסמכים לפי פסקאות משנה (א) ו־(ב) שלהלן, אם המזון עומד בדרישות החלות עליו לפי חקיקת המזון:
{{ח:תתתת|(א)}} מסמך חתום על ידי היצרן המעיד על הרכב המזון; לעניין מזון המיוצר בהרכב שונה המיוחד לצורך מכירה בישראל, יכלול המסמך גם אישור של היצרן שהמזון מיוצר במיוחד לצורך ייצוא לישראל;
{{ח:תתתת|(ב)}} אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} מסמך חתום על ידי היצרן, שבו מוצהר כי האצוות שבמשלוח עומדות במפרט של המזון שבמשלוח, כפי שקבע היצרן;
{{ח:תתתתת|(2)}} תוצאות בדיקה המעידה כי המזון עומד בדרישות החלות עליו לפי חקיקת המזון לגבי אחת או יותר מהאצוות שבמשלוח;
{{ח:תתת|(3)}} יבואן של מזון רגיל או מזון המיובא במסלול האירופי שהוא תוצרת חקלאית טרייה או מוצר {{ח:פנימי|תוספת 4|שבתוספת הרביעית}}, שמשווק בתפזורת ואינו מיועד לשיווק קמעונאי, רשאי שלא לבצע בדיקה כאמור, ובלבד שקיבל מפרט של המזון מהמשווק שממנו קיבל את המזון.
{{ח:תת|(ב)}} יבואן מזון ישמור תוצאות של בדיקה שנערכה כאמור בסעיף קטן (א), מסמך כאמור בסעיף קטן (א)(1) או (2) או מפרט כאמור בסעיף קטן (א)(3), לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד1)}} יבואן יבצע בדיקות נוספות לגבי כל אחת מהאצוות שבמשלוח או בדיקות נוספות לעמידת המזון בדרישות החלות עליו לפי חקיקת המזון באמצעות מסמכים לפי סעיף קטן (א)(2)(א) או (ב), לפי הוראות שנתן מנהל שירות המזון לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בדיקה“ – בדיקה שנערכה בידי יצרן המזון, מעבדה בישראל או מעבדה שאושרה או הוכרה על ידי אחד הגופים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52|בסעיף 52(ב)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפרט“ (Specification) – מסמך המתאר את תכונות האיכות והבטיחות של המזון ואת הרכבו, בהתאם לדרישות לפי חקיקת המזון החלות על המזון בעניינים אלה או להוראות מנהל שירות המזון לפי {{ח:פנימי|סעיף 101|סעיף 101}}.

{{ח:סעיף|97|שמירת מסמכים הנוגעים ליצרן|תיקון: תשע״ח, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} יבואן מזון שמסר בהצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}} כי יש בידו מסמך מהמסמכים שלהלן, ישמור אחד לפחות מהם:
{{ח:תת|(1)}} אישור שייצור המזון מפוקח על ידי גורם המוסמך לכך במדינת הייצור, שנתן אותו גורם מוסמך;
{{ח:תת|(2)}} אישור סחר חופשי;
{{ח:תת|(3)}} תעודת בריאות (health certificate) שנתן גורם המוסמך לתת תעודה כאמור במדינת הייצור אף אם כינויה שונה;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(5)}} אישור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52|בסעיף 52}} המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים במדינת הייצור.

{{ח:סעיף|98|שמירת תרגום של מסמכים|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} אם מסמך שיבואן נדרש לשמור לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} אינו בעברית או באנגלית, ישמור היבואן גם תרגום של המסמך האמור לאחת השפות האמורות.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף זה, מפקח רשאי לדרוש תרגום נוטריוני של מסמך, אם ראה שהדבר נדרש לשם השלמת ביקורת שערך.

{{ח:סעיף|99|שמירת רשימת העוסקים במזון שאליהם הועבר המזון ישירות}}
{{ח:ת}} יבואן מזון ישמור את רשימת העוסקים במזון שאליהם העביר את המזון ישירות.

{{ח:סעיף|100|שמירת מסמכי משלוח|תיקון: תשע״ח־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} יבואן מזון ישמור את המסמכים שלהלן, לגבי כל משלוח:
{{ח:תת|(1)}} חשבון מכר;
{{ח:תת|(2)}} הצהרת ייבוא כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת המכס|בפקודת המכס}};
{{ח:תת|(3)}} שטר מסירה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 18|בסעיף 18 לפקודת המכס}};
{{ח:תת|(4)}} אישור קבלת הצהרה של מזון רגיל, אישור קבלת הצהרה מאת יבואן נאות או אישור מוקדם לייבוא, לפי העניין;
{{ח:תת|(5)}} תעודת שחרור.

{{ח:סעיף|101|שמירת מסמכים נוספים}}
{{ח:ת}} מנהל שירות המזון רשאי להורות ליבואן של סוג מזון מסוים לשמור מסמכים נוספים הנדרשים לשם הוכחת עמידת המזון ואריזתו בדרישות לפי חקיקת המזון, ובלבד שלא נקבעו לעניין סוג מזון זה דרישות לשמירת מסמכים נוספים לפי {{ח:פנימי|סעיף 116|סעיף 116(4)}}.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ז|סימן ז׳: רישום יבואנים}}

{{ח:סעיף|102|רישום יבואנים}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל שירות המזון ימנה, מבין עובדי שירות המזון, רשם של יבואני מזון.
{{ח:תת|(ב)}} הרשם ינהל מרשם יבואנים, שבו ירשום יבואני מזון.
{{ח:תת|(ג)}} הרשם ייתן למי שנרשם במרשם היבואנים תעודת יבואן רשום.

{{ח:סעיף|103|בקשה לרישום יבואן}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש להירשם או לחדש רישום במרשם היבואנים יגיש לרשם בקשה כאמור בסעיף קטן (ב), בצירוף המסמכים והפרטים המפורטים בסעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה תכלול את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמו המלא של המבקש, כתובתו, דרכי ההתקשרות עמו, ובכלל זה כתובת הדואר האלקטרוני שלו;
{{ח:תתת|(2)}} העתק תעודת הזיהוי שלו ותעודת עוסק מורשה שלו, אם הוא יחיד או העתק תעודת ההתאגדות שלו לפי הדין בישראל, אם הוא תאגיד;
{{ח:תתת|(3)}} כתובת המחסן שבו יאוחסן המזון לפי {{ח:פנימי|סעיף 104|סעיף 104}} ופרטיו, בצירוף אחד מאלה, לפי העניין: העתק רישיון העסק של המחסן, העתק רישיון האחסנה של בעל המחסן, העתק רישיון ייצור שבו היתר לאחסנה או העתק של התקשרות עם בעל מחסן או עם בעל רישיון כאמור, והכול לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 104|סעיף 104}}.

{{ח:סעיף|104|תנאי סף לרישום במרשם היבואנים – עמידה בהוראות לעניין אחסון מזון}}
{{ח:ת}} תנאי לרישום מבקש במרשם היבואנים, הוא שמתקיים בו אחד מאלה לעניין אחסון המזון שהוא מבקש לייבא:
{{ח:תת|(1)}} המבקש הוא בעל אחד מרישיונות אלה, לפחות:
{{ח:תתת|(א)}} רישיון עסק לאחסנת מזון לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}}, וברשותו מחסן המתאים לסוג המזון שהוא מבקש לייבא (בסעיף זה – מחסן מורשה) ואם הוא מבקש לאחסן מזון בקירור או בהקפאה – הוא גם בעל רישיון אחסנה לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(ב)}} רישיון ייצור לפי חוק זה הכולל פעילות אחסנה בטמפרטורה מבוקרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקה (6) להגדרה ”ייצור“}}, וברשותו מחסן המתאים לסוג המזון שהוא מבקש לייבא;
{{ח:תת|(2)}} הוא הציג התקשרות עם בעל מחסן מורשה לאחסון מוצרי המזון שהוא מבקש לייבא, שבידיו לפחות אחד מהרישיונות הנדרשים כאמור בפסקה (1), ואם אין בידי בעל המחסן שהתקשר עמו רישיון אחסנה או רישיון ייצור הכולל פעילות אחסנה בטמפרטורה מבוקרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקה (6) להגדרה ”ייצור“}} – הוא קיבל אישור של לשכת הבריאות המחוזית שבתחומה נמצא המחסן, על העדר התנגדותה לאחסון מוצרי המזון שהוא מבקש לייבא במחסן שבעליו הוא בעל המחסן המורשה, אף שאינו בעל רישיון כאמור.

{{ח:סעיף|105|הוראות מיוחדות לעניין בקשה לרישום יבואן המייבא לשטחי האזור}}
{{ח:תת|(א)}} יבואן שביקש לייבא מזון לשטחי האזור בלבד, פטור מהוראת {{ח:פנימי|סעיף 104|סעיף 104}} לעניין מחסן בתחומי האזור, ויצרף לבקשתו התחייבות לייבא לשטחי האזור בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} בתעודת היבואן הרשום של יבואן כאמור בסעיף קטן (א) יצוין כי חל עליו איסור לשווק מזון בישראל, והיבואן יידרש, כתנאי למתן תעודת שחרור, להציג אישור של הגורם המוסמך לאשר כי משלוח מזון קודם שייבא, אם היה כזה, הועבר לאזור.
{{ח:תת|(ג)}} יבואן רשום שיש בידו תעודת יבואן רשום לפי סעיף זה, לא יוכל לייבא מכוחה מזון לשטח שאינו האזור.

{{ח:סעיף|106|דרישת מידע נוסף לבחינת בקשת הרישום}}
{{ח:ת}} הרשם רשאי לדרוש מסמכים או פרטים נוספים לשם בחינת עמידתה של בקשה לרישום יבואן בתנאים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|פרק ד סימן ז|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|107|סייג לרישום יבואן}}
{{ח:ת}} הרשם לא ירשום במרשם היבואנים מבקש שהוא, ואם הוא תאגיד – הוא או נושא משרה בתאגיד, הורשע בעבירה, שלדעת הרשם, מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי להירשם במרשם מטעמים של שמירה על בריאות הציבור או שהוגש נגד מי מהם כתב אישום בעבירה כאמור.

{{ח:סעיף|108|סירוב לרשום במרשם היבואנים}}
{{ח:ת}} החלטת הרשם לסרב לרשום אדם במרשם היבואנים תהיה מנומקת.

{{ח:סעיף|109|היתר להדבקת תווית במחסן בתעודת היבואן הרשום}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}}, הרשם רשאי לתת ליבואן רשום היתר להדביק במחסן תווית על גבי מזון מיובא ארוז מראש, אם יש ליבואן מחסן העומד בתנאים הנדרשים לביצוע הדבקה כאמור או שהיבואן התקשר עם בעל רישיון אחסנה שרישיונו כולל היתר לסימון בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 152|לסעיף 152}}; ההיתר ליבואן יצוין על גבי תעודת היבואן הרשום.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן היתר לסימון כאמור בסעיף קטן (א), לא יידרש היבואן הרשום לרישיון ייצור לביצוע הסימון האמור.

{{ח:סעיף|110|היתר להובלה ולאחסנה בטמפרטורה מבוקרת}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 149|בסעיפים 149}} {{ח:פנימי|סעיף 150|ו־150}}, הרשם רשאי לתת ליבואן רשום היתר להובלה או לאחסנה בטמפרטורה מבוקרת של מזון הטעון הובלה או אחסנה בטמפרטורה מבוקרת; ההיתר יצוין על גבי תעודת היבואן הרשום.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן היתר כאמור בסעיף קטן (א), לא יידרש היבואן הרשום לרישיון הובלה או רישיון אחסנה, לפי העניין.

{{ח:סעיף|111|קביעת תנאים בתעודת היבואן הרשום}}
{{ח:תת|(א)}} הרשם רשאי לקבוע תנאים שיירשמו בתעודת היבואן הרשום, לשנותם, להוסיף עליהם או לגרוע מהם, והכול לאחר שנתן ליבואן הרשום הזדמנות לטעון את טענותיו.
{{ח:תת|(ב)}} הרשם רשאי להורות כי הוראות מקצועיות הנדרשות לסוג מזון מסוים, שמנהל שירות המזון הורה עליהן, בין השאר בשים לב להסדרים המקובלים במדינות מפותחות בתחום המזון, יחולו כתנאים בתעודת היבואן הרשום של היבואן המייבא את אותו סוג מזון מסוים.

{{ח:סעיף|112|חובת דיווח על שינוי במסמכים}}
{{ח:ת}} חל שינוי במסמכים או בפרטים שמסר היבואן לפי {{ח:פנימי|סעיף 103|סעיף 103}}, ידווח היבואן לרשם על השינוי בכתב, בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־14 ימי עבודה.

{{ח:סעיף|113|תוקפה של תעודת יבואן רשום}}
{{ח:תת|(א)}} תוקפה של תעודת יבואן רשום יהיה שנתיים, ורשאי הרשם להאריך את תוקפה לתקופה שבין שלוש לחמש שנים, בשים לב, בין השאר, לסוג המזון המיובא, להיקף הייבוא, לשאלה אם היבואן מייבא מזון שנדרש לגביו אישור ייצור נאות, למערכות בקרת האיכות שהוא מפעיל, לתקופה שבה התעודה נמצאת בידיו ולהקפדתו על מילוי הוראות לפי חקיקת המזון במהלך תקופה זו.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לחידוש תעודת יבואן רשום לפי סעיף קטן (א) תוגש לא יאוחר מ־90 ימים לפני מועד פקיעת תוקף התעודה; הוגשה הבקשה במועד כאמור בצירוף המסמכים הנדרשים להחלטה ולא ניתנה החלטה בבקשה עד מועד פקיעת התעודה, יראו את התעודה כאילו הוארך תוקפה עד למועד ההחלטה בבקשה.

{{ח:סעיף|114|הגבלה, התליה, ביטול או סירוב לחדש רישום במרשם היבואנים|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הרשם רשאי להגביל רישום במרשם היבואנים, להתלותו עד לקיום תנאים שיורה עליהם או לתקופה שלא תעלה על שנה, לפי המוקדם, לבטלו או לסרב לחדשו, אם מצא כי התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התקיימו אחת או יותר מהנסיבות {{ח:פנימי|סעיף 68|בסעיף 68}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת|(2)}} הופרו תנאים או התחייבויות שנכללים בהתחייבות שנתן היבואן לפי {{ח:פנימי|סעיף 77|סעיף 77(א)}}, או באישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 84|סעיף 84(א)(4)}};
{{ח:תתת|(3)}} נשקפת סכנה לבריאות הציבור מפעולת הייבוא בידי היבואן;
{{ח:תתת|(4)}} הופרו תנאים או התחייבויות שנכללים בהתחייבות שנתן היבואן לפי {{ח:פנימי|סעיף 79ד|סעיף 79ד(1) ו־(2)}} או באישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 84|סעיף 84(ב1)(4)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על החלטת רשם לפי סעיף זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 71|סעיפים 71 עד 73}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ח|סימן ח׳: רישום כיבואן נאות|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|115|רישום יבואן נאות|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך (בסעיף זה – מנהל שירות המזון) ירשום יבואן רשום כיבואן נאות ויחדש רישום של יבואן רשום כיבואן נאות אם מצא שהיבואן הגיש לו את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תוכנית בקרת איכות ובטיחות שהיבואן הרשום מקיים, לכל סוג מזון מסוים שהוא מבקש לייבא, בהתאם לניהול סיכונים; התוכנית תכלול סקר סיכונים המותאם לסוג המזון, לרמת הקשר עם יצרן המזון, להרכב המזון, בטיחותו וסימונו, תוכנית דיגום וכן נהלים לתנאי הובלת המזון, לאחסונו ולמכירתו, להבטחת עקיבות ולנקיטת פעולות לתיקון ליקויים ומניעת הישנותם, והכול בהתאם לתהליכי בקרת איכות ובטיחות הקבועים בתקנים בין־לאומיים מקובלים, ולהבטחת עמידת המזון בדרישות החלות עליו לפי חקיקת המזון;
{{ח:תתת|(2)}} התחייבות שלפיה הוא יישם את התכנית כאמור בפסקה (1) בעבור כל משלוח של מזון שהוא מייבא.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל שירות המזון ינהל מרשם יבואנים נאותים לפי סעיף זה (בסעיף זה – המרשם) ויפרסמו באתר האינטרנט.
{{ח:תת|(ג)}} הגיש היבואן בקשה בצירוף כל המסמכים הנדרשים לפי סעיף קטן (א), ירשום אותו מנהל שירות המזון כיבואן נאות במרשם ותינתן לו באופן מקוון תעודת רישום כיבואן נאות לעניין סוג המזון המסוים.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 112|סעיפים 112 עד 114}} יחולו לעניין תעודת רישום כיבואן נאות, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: במקום ”הרשם“ יקראו ”מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו“.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”יבואן רשום“ – למעט מי שיש בידו תעודת יבואן רשום לפי {{ח:פנימי|סעיף 105|סעיף 105}}, בלבד.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ט|סימן ט׳: תקנות לעניין ייבוא מזון}}

{{ח:סעיף|116|תקנות לעניין ייבוא מזון|תיקון: תשע״ח, תשפ״ב, תשפ״ג, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} השר, בהתייעצות עם שר הכלכלה, רשאי להתקין תקנות בעניינים אלה הנוגעים לייבוא מזון; אולם תקנות כאמור החלות על יבואן נאות המייבא מזון במסלול האירופי יותקנו באישור הוועדה:
{{ח:תת|(1)}} תנאים נוספים לרישום במרשם היבואנים, נסיבות ותנאים שבהם יהיה ניתן לרשום יבואנים במרשם היבואנים, אף אם אינם עומדים בתנאי הרישום לפי {{ח:פנימי|סעיף 104|סעיף 104}}, והכול לשם שמירה על בריאות הציבור ובטיחות המזון;
{{ח:תת|(2)}} המסמכים והתנאים הנדרשים, נוסף על האמור בפסקה (1), לשם קבלת תעודות או אישורים לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, ובכלל זה –
{{ח:תתת|(א)}} המסמכים והפרטים שנדרש לצרף לבקשה לרישום במרשם היבואנים, להצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל או לבקשה לקבלת תעודות או אישורים לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, לרבות מהרשויות המוסמכות במדינה שממנה יובא המזון;
{{ח:תתת|(ב)}} התנאים למתן התעודות או האישורים, וכן התנאים לביטולם, לסירוב לתתם, להגבילם או לסרב לחדשם, נוסחם או דרכי נתינתם;
{{ח:תתת|(ג)}} תקנות לפי פסקה זו יכול שיקבעו דרישות לגבי סוגי מזון מסוימים ומקומות ייצורם, לרבות לעניין ייצורם בתנאי ייצור נאותים, תנאי הובלתם ואחסונם, ובלבד שכל הבחנה בין מדינות תיעשה מטעמים של שמירה על בריאות הציבור;
{{ח:תת|(3)}} המסמכים והפרטים שעל יבואן להגיש במצורף לבקשה לקבלת אישור מוקדם לייבוא לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64(א)(2)}}, המעידים על עמידת המזון הרגיש בדרישות לפי חקיקת המזון ועל הקשר ליצרן המזון;
{{ח:תת|(3א)}} מסמכים שעל יבואן לצרף להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי לפי {{ח:פנימי|סעיף 79ד|סעיף 79ד(4)}}, המעידים על שיווק המזון במדינה ממדינות האיחוד האירופי או על עמידת המזון בהוראות הדין החלות באיחוד האירופי כפי שהן חלות על מזון המשווק באיחוד האירופי;
{{ח:תת|(4)}} המסמכים או הפרטים הנדרשים, בין השאר, לצורך עקיבות מזון או מתן תעודת שחרור, שיישמרו אצל היבואן הרשום, ודרכי שמירתם משלב ייצור המזון מחוץ לישראל, דרך שלבי הובלתו ואחסנתו ועד למכירתו על ידי היבואן הרשום למשווקים שלהם מכר את המזון;
{{ח:תת|(5)}} נוסח ההצהרות וההתחייבויות הנדרשות לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}};
{{ח:תת|(6)}} דרכי בדיקת משלוחי מזון, ובכלל זה בדיקת מסמכים שהיבואן נדרש לשמור לפי חוק זה, כתנאי למתן תעודת שחרור, ותדירותן, בשים לב, בין השאר, לסוג המזון המיובא, להיקף הייבוא על ידי היבואן, לתקופה שבה הוא רשום כיבואן ולהקפדתו על מילוי הוראות לפי חקיקת המזון במהלך תקופה זו;
{{ח:תת|(7)}} באישור הוועדה – תנאים לייבוא סוגי מזון מסוימים ממדינות מסוימות וכן איסור על ייבוא סוגי מזון מסוימים ממדינות כאמור, ובלבד שכל הבחנה בין מדינות תיעשה מטעמים של שמירה על בריאות הציבור;
{{ח:תת|(8)}} הוראות לעניין בקשות לקבלת תעודת שחרור ובכלל זה הוראות כמפורט להלן, ויכול שיקבע דרישות שונות לגבי קבוצות מזון שבמשלוח, מקומות ייצור שונים או מדינות ייצור מסוימות, ובלבד שכל הבחנה בין מדינות תיעשה מטעמים של שמירה על בריאות הציבור:
{{ח:תתת|(א)}} הוראות מיוחדות לגבי בקשות לקבלת תעודת שחרור מזון מתחנת הסגר, לרבות לעניין מזון שיוצא מישראל והוחזר אליה או שנפסל לייבוא במדינה אחרת או שנפסל לייצוא מישראל;
{{ח:תתת|(ב)}} דרכי הגשת בקשה לקבלת תעודת שחרור של מזון מתחנת הסגר, הפרטים והמסמכים שיש לצרף לבקשה, תנאים שבהם ניתן להתנות את הבקשה, לרבות לעניין אופן שיווק המזון, דרכי הסירוב למתן התעודה, מתן ערובה כבטוחה לקיום התנאים או להיתר לשחרור מתחנת הסגר לפי {{ח:פנימי|סעיף 89|סעיפים 89 עד 93}};
{{ח:תת|(9)}} הוראות לעניין דיגום מזון בתהליך היבוא;
{{ח:תת|(10)}} תנאים לעניין ייבוא מזון ייעודי וסימונו;
{{ח:תת|(11)}} הוראות לעניין חובת יבואן רשום למסור מידע על מזון מסוים, ובכלל זה את המפרט של מזון מסוים וכן תוצאות בדיקה המתייחסות לאיכות ובטיחות מזון או מזון מסוים, תנאי הובלתו ואחסונו;
{{ח:תת|(12)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא)|תקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא), תשל״ח–1978}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (דיגום משלוחי מזון רגיש לבדיקות מעבדה בתחנת הסגר)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (דיגום משלוחי מזון רגיש לבדיקות מעבדה בתחנת הסגר), התש״ף–2020}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (ייבוא של תוספי תזונה על ידי יבואן נאות)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (ייבוא של תוספי תזונה על ידי יבואן נאות), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ד1|פרק ד׳1: מזון המיועד לייצוא בלבד}}

{{ח:סעיף|117|תנאים לעניין מזון המיועד לייצוא בלבד|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 20|ו־20}}, ובלי לגרוע מהוראות כל דין אחר, רשאי בעל רישיון ייצור לייצר מזון המיועד לייצוא בלבד, שלא מתקיימות בו דרישות לפי חקיקת המזון ({{ח:פנימי|פרק ד1|בפרק זה}} – מזון המיועד לייצוא בלבד), ובלבד שהמזון ראוי למאכל אדם, ושמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המזון מתאים לאסדרה בתחום המזון החלה במדינת היעד או שהמזון הוזמן בידי עוסק במזון במדינת היעד;
{{ח:תתת|(2)}} בעל הרישיון מסר מראש למנהל שירות המזון הצהרת ייצוא בהתאם להוראות סעיף קטן (ב);
{{ח:תתת|(3)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32}}, הוא שומר לתקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(ב)}} את הצהרת הייצוא והמסמכים המעידים על תוכנה, ואם הוא יצרן המיישם מערכת בקרת איכות – גם מסמכים המוכיחים את התנאים בסעיף קטן (ב) ואת יישום מערכת בקרת איכות;
{{ח:תתת|(4)}} הוא מקיים את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 126|סעיפים 126 עד 128}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} הצהרת הייצוא תהיה בהתאם לנוסח שיפורסם באתר האינטרנט ובה יודיע בעל רישיון ייצור על כוונתו לייצא מזון המיועד לייצוא בלבד, ועל התחייבותו לנקוט צעדים להבטחת הפרדת המזון המיועד לייצוא בלבד משאר המזון המיוצר במפעל ולהבטחת מניעת מכירתו בישראל.
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון ייצור שאינו מיישם מערכת בקרת איכות יכלול בהצהרת הייצוא גם את אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סוג המזון המיועד לייצוא בלבד;
{{ח:תתתת|(ב)}} השינויים במפרט המזון המיועד לייצוא בלבד לעומת מפרט מזון מאותו סוג שהוא מייצר ומיועד למכירה בישראל, ואם אינו מייצר מזון מאותו סוג המיועד למכירה בישראל – מפרט המזון המיועד לייצוא בלבד בהתאם להזמנת עוסק במזון במדינת היעד;
{{ח:תתתת|(ג)}} האמצעים שננקטו במפעל הייצור להבטחת הפרדת המזון המיועד לייצוא בלבד משאר המזון המיוצר במפעל, להבטחת מניעת מכירתו בישראל, ולתיעוד ייצור המזון המיועד לייצוא בלבד.
{{ח:תתת|(3)}} הצהרת הייצוא תימסר –
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי בעל רישיון ייצור שמיישם מערכת בקרת איכות – לפני תחילת ייצור של מזון המיועד לייצוא בלבד, ובמועד חידוש רישיון ייצור מזון כאמור;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי בעל רישיון ייצור שאינו מיישם מערכת בקרת איכות – שבעה ימי עבודה לפחות לפני כל עת שבה הוא מתכוון להתחיל בייצור מזון מסוים שאינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון, ולגבי כל מזון מסוים כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אסדרה“ – לרבות חיקוק, תקן, והנחיה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן המיישם מערכת בקרת איכות“ – יצרן שיש בידו אישור מאחד הגופים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 42|בסעיף 42(ב1)(2)}}, המעיד כי הוא מיישם אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} ISO-22000;
{{ח:תתתת|(2)}} ISO 9001 יחד עם HACCP;
{{ח:תתתת|(3)}} תקנים בין־לאומיים מקובלים נוספים, כפי שיפרסם מנהל שירות המזון באתר האינטרנט.

{{ח:סעיף|118|ייצור מזון המיועד לייצוא בלבד שלא מתקיימות בו דרישות לעניין סימון}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23}} ובלי לגרוע מהוראות כל דין אחר, בעל רישיון ייצור רשאי לייצר מזון המיועד לייצוא בלבד, אף אם לא מתקיימות במזון דרישות לפי חקיקת המזון לעניין סימון המזון, תכולתו או אריזתו, ובלבד שמתקיימות בו שאר הדרישות לפי חקיקת המזון.

{{ח:סעיף|119|שיווק מזון המיועד לייצוא בלבד}}
{{ח:ת}} משווק רשאי לייצא מזון שיוצר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 117|בסעיף 117}} {{ח:פנימי|סעיף 118|או 118}}, אם נקט אמצעים למניעת מכירת מזון כאמור בישראל.

{{ח:סעיף|120|הוראות מנהל שירות המזון לעניין מזון המיועד לייצוא בלבד}}
{{ח:ת}} מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך, רשאי, בכל עת ואף אם הוחל בייצוא המזון, לתת הוראה פרטנית ליצרן או למשווק בדבר אופן ייצור המזון כאמור {{ח:פנימי|פרק ד1|בפרק זה}}, או מכירתו, לפי העניין, ואופן הפרדת המזון משאר המזון המיוצר במפעל או הנמכר בידי משווק ומניעת מכירתו בישראל, אם ראה כי הדבר דרוש לשם הבטחת בריאות הציבור בישראל, ואם נקבעו הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 121|סעיף 121(4)}}, תינתן הוראה פרטנית לפי סעיף זה בכפוף לאמור בהן.

{{ח:סעיף|121|תקנות לעניין מזון המיועד לייצוא בלבד}}
{{ח:ת}} השר, בהתייעצות עם שר הכלכלה ובאישור הוועדה, רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תנאים או דרישות למתן אישורים, תעודות או רישיונות מאת נותן הרישיון, כפי שהתבקשו על ידי מדינות יעד לשם ייצוא;
{{ח:תת|(2)}} תנאים לעניין ייצוא, הנובעים ממחויבויות בין־לאומיות של מדינת ישראל;
{{ח:תת|(3)}} פטור מחובות לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} או פטור לסוגים מסוימים של פעילות ייצור או של מזון מסוימים, המיועדים לייצוא בלבד, בכפוף לתנאים שיקבע, לרבות תנאים לעניין היות הייצור למטרת ייצוא בלבד;
{{ח:תת|(4)}} הוראות הנדרשות להבטחת בריאות הציבור בישראל, לעניין אופן ייצור מזון המיועד לייצוא בלבד ומכירת מזון המיועד לייצוא בלבד, ובכלל זה לעניין הפרדת מזון המיועד לייצוא בלבד משאר המזון המיוצר במפעל או הנמכר בידי משווק ולעניין מניעת מכירתו בישראל;
{{ח:תת|(5)}} הוראות לעניין שמירת מסמכים בנוגע לייצור מזון המיועד לייצוא בלבד ולמכירתו.

{{ח:סעיף|122|סייג לתחולה על תוצרת חקלאית טרייה ומזון מן החי}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ד1|סימן זה}} לא יחולו על תוצרת חקלאית טרייה ועל מזון מן החי ואין בהן כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי|חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים}} או {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על ייצוא הצמח ומוצריו|בחוק לפיקוח על ייצוא הצמח ומוצריו, התשי״ד–1954}}.

{{ח:סעיף|123|שמירת סמכויות}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק ד1|סימן זה}} כדי לגרוע מכל סמכות הנתונה לפי חוק זה לעניין מתן רישיון ייצור, ומסמכות הנתונה למנהל שירות המזון במקרה של סכנה לבריאות הציבור בישראל.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הסדרת מכירת מזון}}
{{ח:קטע3|פרק ה סימן א|סימן א׳: חובות משווק}}

{{ח:סעיף|124|חובות משווק}}
{{ח:ת}} משווק לא יעסוק במכירת מזון, אלא אם כן הוא מקיים את הוראות חקיקת המזון החלות על פעולת המכירה הנעשית על ידו, ואת הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|125|החזקה ברישיון עסק ועמידה בתנאיו}}
{{ח:ת}} משווק לא ימכור מזון אלא בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} אם נדרש רישיון עסק – הוא בעל רישיון עסק תקף ופועל בהתאם לתנאיו;
{{ח:תת|(2)}} אם לא נדרש רישיון עסק – הוא רשום כתאגיד או פועל כעוסק מורשה.

{{ח:סעיף|126|קבלת מזון מיצרן בעל רישיון ייצור או מיבואן רשום|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} משווק לא יקבל מזון מיצרן שאינו בעל רישיון ייצור תקף או מיבואן שאינו בעל רישום תקף כיבואן רשום.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} משווק לא יקבל מזון המנוי {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}} מיצרן שאינו יצרן בעל אישור ייצור נאות תקף.
{{ח:תת|(ב)}} הוראת סעיף קטן (א) לא תחול על משווק שהוא יבואן רשום לגבי מזון שהוא מייבא לישראל; אין באמור כדי לגרוע מחובותיו של משווק כאמור כיבואן.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), משווק רשאי לקבל מזון גם מיצרן או מיבואן שרישיונו או תעודתו כאמור בוטלו, הותלו או שסורבה בקשה לחדשם, אם בהחלטה בעניין ביטול, התליה או סירוב חידוש כאמור, ניתן היתר למכירת מלאי מזון שיוצר או יובא כדין טרם המועד שנקבע בהחלטה, והמזון שהמשווק מקבל הוא חלק מהמלאי כאמור.

{{ח:סעיף|127|אימות תוקפם של רישיון ייצור או של תעודת יבואן|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} משווק יאמת את תוקפם של רישיון הייצור של יצרן או של תעודת היבואן הרשום של יבואן שעמו הוא מתקשר, במועדים אלה:
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} משווק יאמת את תוקפם של רישיון הייצור של יצרן, של אישור הייצור הנאות שלו או של תעודת היבואן הרשום של יבואן שעמו הוא מתקשר, במועדים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} במועד ההתקשרות הראשונה ביניהם;
{{ח:תתת|(2)}} אחת לשנה ממועד ההתקשרות הראשונה, אלא אם כן המשווק נרשם מראש באתר האינטרנט לקבלת עדכונים על שינויים בתוקפם של רישיונות ייצור או תעודות יבואן רשום, ובכלל זה עדכונים על החלטות לעניין היתר להמשך שיווק מלאי של יצרנים או יבואנים שרישיונם או תעודתם בוטלו, הותלו או שסורבה בקשה לחדשם.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} אחת לשנה ממועד ההתקשרות הראשונה, אלא אם כן המשווק נרשם מראש באתר האינטרנט לקבלת עדכונים על שינויים בתוקפם של רישיונות ייצור, אישורי ייצור נאות או תעודות יבואן רשום, ובכלל זה עדכונים על החלטות לעניין היתר להמשך שיווק מלאי של יצרנים או יבואנים שרישיונם או תעודתם בוטלו, הותלו או שסורבה בקשה לחדשם.
{{ח:תת|(ב)}} אימות תוקפם של רישיון או תעודה לפי סעיף קטן (א) ייעשה על ידי פנייה לקבלת אישור משירות המזון, באחת מדרכים אלה:
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} אימות תוקפם של רישיון, אישור או תעודה לפי סעיף קטן (א) ייעשה על ידי פנייה לקבלת אישור משירות המזון, באחת מדרכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} קבלת אישור דרך אתר האינטרנט, לאחר שהמשווק הזין את מספר רישיון הייצור או את מספר תעודת היבואן הרשום, שבפרטי העוסק כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 133|בסעיף 133}};
{{ח:תתת|(2)}} קבלת אישור בכתב, לאחר שהמשווק שלח לשירות המזון פנייה בדואר או בדואר אלקטרוני, הכוללת את מספר רישיון הייצור או את מספר תעודת היבואן הרשום, שבפרטי העוסק כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 133|בסעיף 133}}.

{{ח:סעיף|128|קבלת מזון הפטור מהוכחת קיומם של רישיון ייצור או תעודת יבואן רשום}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 127|בסעיף 127}}, משווק שקיבל מזון פטור ישמור העתק של אישור או תעודה תקפה אחרת מאת הרשות הממונה על סוג המזון הפטור, ובהעדר רשות כאמור – ישמור הוכחה אחרת כי מי שממנו התקבל המזון, הוא בעל רישיון עסק תקף או שהוא רשום כתאגיד או כעוסק מורשה.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”מזון פטור“ – כל אחד מסוגי מזון אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מזון שייצורו פטור מחובת קבלת רישיון ייצור;
{{ח:תתת|(2)}} מזון שאינו תוצאה של פעילות ייצור;
{{ח:תתת|(3)}} מזון שייבואו פטור מחובת קבלת תעודת יבואן רשום.

{{ח:סעיף|129|חובת בדיקת סימונים}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(ד)}}, משווק אחראי לוודא את קיומם של פרטי הסימון המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} לגבי מזון ארוז מראש שהוא מוכר.

{{ח:סעיף|130|עמידה בדרישות של תקנות מכירה}}
{{ח:ת}} משווק לא ימכור מזון אלא אם כן הוא עומד בדרישות שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 138|סעיף 138}}.

{{ח:סעיף|130א|חובת יישום מערכת בקרת איכות עצמית בידי משווק|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} משווק לא ימכור מזון שאינו ארוז מראש על ידי יצרן או מיובא ככזה על ידי יבואן, אלא אם כן הוא מיישם לגבי אותו מזון מערכת בקרת איכות עצמית ונוקט אמצעים סבירים כדי להבטיח שהמזון שהוא משווק התקבל מידי עוסק במזון הפועל כדין וכי המזון עומד בדרישות לפי חקיקת המזון, ובכלל זה לעניין החזקת המזון, הטיפול בו, הובלתו, אחסנתו ומכירתו; בסעיף זה, ”בקרת איכות עצמית“ ו”נקיטת אמצעים סבירים“ – כפי שייקבעו בהוראות מנהל שירות המזון ויפורסמו ברשומות ובאתר האינטרנט.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע כי הוראות סעיף קטן (א) יחולו גם לעניין מזון שהוא מזון ארוז מראש על ידי יצרן או מיובא ככזה על ידי יבואן; תקנות כאמור יכול שייקבעו לכל סוגי המזון או לגבי מוצרי מזון או סוגי מזון מסוימים.

{{ח:סעיף|131|פטור בתקנות מחובות משווק}}
{{ח:ת}} השר, בהתייעצות עם שר הכלכלה ובאישור הוועדה, רשאי לקבוע פטור או הקלה מהוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן זה}}, לרבות לסוגי משווקים, בשים לב לגודלם, לסוג פעולת המכירה שהם מבצעים ולסוג המזון הנמכר על ידם.

{{ח:סעיף|132|חזקה לעניין הוראות מסוימות החלות על משווק|תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} חזקה שמשווק לא הפר את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיפים 4א}} – למעט לעניין ההפרות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 5א|בתוספת החמישית א׳}}{{ח:הערה|,}} {{ח:פנימי|סעיף 5|5(א)(1), (3) עד (5) ו־(7)(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9(ב), (ד) ו־(ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14(ג)(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 18|ו־18}}, לעניין מזון ארוז מראש על ידי יצרן, או מיובא ככזה על ידי יבואן, אם מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המשווק מיישם מערכת בקרת איכות מסוג המנוי ברשימה שפרסם מנהל שירות המזון באתר האינטרנט, או שהוא נקט אמצעים סבירים כדי להבטיח שהמזון שהוא משווק התקבל מידי עוסק במזון הפועל כדין וכי המזון האמור עומד בדרישות לפי חקיקת המזון;
{{ח:תתת|(2)}} המשווק נקט בתחום שליטתו את כל האמצעים הנדרשים לפי דין לשמירה על המזון בהתאם לשאר הוראות חקיקת המזון החלות עליו לעניין החזקת המזון, הטיפול בו ומכירתו;
{{ח:תתת|(3)}} ההפרה נוצרה כתוצאה ממעשה או מחדל של אחר, שאינו בשליטת המשווק, או עקב הסתמכות על מידע שסיפק לו אחר כאמור, בנסיבות בהן סביר היה להסתמך על מידע כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} המשווק לא ידע ולא היה עליו לדעת על קיומה של הפרה לגבי המזון;
{{ח:תתת|(5)}} הפגם במזון לא היה פגם ניכר לעין או ניתן לזיהוי במישוש או בהרחה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין –
{{ח:תתת|(1)}} יצרן, יבואן או משווק מהאזור בעת שהם משווקים את המזון שייצרו, ייבאו או שיווקו מהאזור, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} משווק בנוגע למצרך מותג פרטי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם|בחוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם, התשע״ד–2014}}, שמזוהה אתו.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: הבטחת עקיבות המזון בעת העברתו}}

{{ח:סעיף|133|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳}}|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זיהוי מזון שהועבר“ – בהתאם להוראות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 137|סעיף 137(1)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”העברת מזון“ – העברת מזון בין עוסקים במזון, למעט אלה:
{{ח:תתת|(1)}} העברה לעוסק במזון שהוא מוביל בלבד, או ממנו, למטרת הובלתו בין עוסקים במזון;
{{ח:תתת|(2)}} העברת דוגמאות מזון לצורכי מחקר ופיתוח שאינן מיועדות למכירה לצרכנים;
{{ח:תתת|(3)}} העברת מזון שמתבצעת רק אל גורם מחוץ לישראל במסגרת ייצוא;
{{ח:תתת|(4)}} העברת מזון מחוץ לישראל אל יבואן במסגרת ייבוא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזון פטור“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 128|בסעיף 128(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרטי העוסק“ – שם היצרן ומספר רישיון הייצור שלו או שם היבואן ומספר תעודת היבואן הרשום שלו, כפי שהם מופיעים באחד ממסמכים אלה, ואם לא הופיעו במסמכים אלה – אחד מהמסמכים בצירוף מידע המאפשר לקשר מיידית בין המסמך לשם היצרן או היבואן ומספרי רישיונו או תעודתו:
{{ח:תתת|(1)}} תעודת משלוח, אם ישנה, ולעניין מוצר בשר – תעודת משלוח למוצר בשר, כהגדרתם {{ח:פנימי|פרק ח|בפרק ח׳}};
{{ח:תתת|(2)}} חשבונית עסקה, חשבונית מס או מסמך אחר המשמש לייעוד דומה, אף אם כינויו שונה;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי מזון פטור – אחד מהמסמכים הנדרשים {{ח:פנימי|סעיף 128|בסעיף 128(א)}}.

{{ח:סעיף|134|הסדרת עקיבות המזון על ידי מעביר מזון}}
{{ח:תת|(א)}} בהעברת מזון יקבל עוסק במזון המעביר את המזון ממקבל המזון פרטים כמפורט בסעיף קטן (ב) ומסמכים שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 137|סעיף 137}}, יתעד פרטים אלה יחד עם פרטים המאפשרים את זיהוי המזון שהועבר, וימסור למקבל המזון פרטים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 135|בסעיף 135}}.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק במזון המעביר את המזון ישמור עותק של תעודת המשלוח שנתן למקבל המזון, הכוללת את פרטי מקבל המזון, ובכלל זה את שמו המלא, מען עסקו, ומספר זיהוי; לא כללה תעודת המשלוח מספר זיהוי כאמור, ישמור העוסק במזון את התעודה בצירוף מידע המאפשר לקשר מיידית בין המסמך לזהות מקבל המזון; לעניין זה, ”מספר זיהוי“ – אחד מאלה: מספר רישיון ייצור, מספר תעודת יבואן רשום, מספר רישיון עסק או מספר עוסק מורשה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על עוסק במזון בשיווק קמעונאי אם עוסק אחר במזון רכש ממנו את המזון כצרכן, בלי ידיעתו.

{{ח:סעיף|135|הסדרת עקיבות המזון על ידי מקבל מזון}}
{{ח:תת|(א)}} בהעברת מזון יקבל מקבל המזון ממעביר המזון את שמו המלא, מען עסקו ופרטי העוסק שלו ומסמכים שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 137|סעיף 137}}, יתעד פרטים אלה יחד עם פרטים המאפשרים את זיהוי המזון שהועבר, וימסור למעביר המזון פרטים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 134|בסעיף 134}}.
{{ח:תת|(ב)}} היה למקבל המזון יותר מאתר אחד שאליו מיועד המזון, חובה על מקבל המזון לתעד את האתרים שבהם נמצא המזון שקיבל, בהתאם לזיהוי המזון, ולעדכן את התיעוד אם חלו שינויים במיקום המזון; בסעיף קטן זה, ”תיעוד“ – לרבות באמצעות מערכת לניהול מלאי או מערכת ממוחשבת אחרת.

{{ח:סעיף|136|תיעוד פרטיהם של מעביר מזון ומקבל מזון}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק במזון החייב בתיעוד לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}} ישמור את הפרטים והמסמכים הנדרשים ומסמכים לפי {{ח:פנימי|סעיף 134|סעיפים 134}}, {{ח:פנימי|סעיף 135|135}} {{ח:פנימי|סעיף 137|ו־137}}, לגבי כל משלוח מזון, לתקופה שלא תפחת משנה ממועד תום חיי המדף של המזון או, בהיעדר סימון של מועד כאמור – משנה ממועד העברת המזון בהתאם לתאריך בתעודת המשלוח ובהיעדר תעודת משלוח – במסמך אחר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 133|בפסקה (2) בהגדרה ”פרטי העוסק“}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), אם ניתנה למשלוח של מוצרי בשר תעודת משלוח וטרינרית, יישמר התיעוד האמור לתקופה שלא תפחת משישה חודשים בלבד ממועד העברת המזון.
{{ח:תת|(ג)}} משווק גדול ישמור את המסמכים הנדרשים לפי סעיף קטן (א) בנוגע למלאי הקיים בידיו באותה עת, במקום העסק או באופן המאפשר נגישות מהירה אליהם.

{{ח:סעיף|137|תקנות לעניין עקיבות מזון}}
{{ח:ת}} השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה בשים לב לסוג העוסקים במזון שעליהם יחולו ההוראות:
{{ח:תת|(1)}} הפרטים הנדרשים לזיהוי המזון לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}};
{{ח:תת|(2)}} מסמכים נוספים או פרטים שיש לקבל ולשמור להבטחת העקיבות לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}};
{{ח:תת|(3)}} הקלות בדרישות {{ח:פנימי|סעיף 136|סעיף 136}} ופסקאות (1) ו־(2) בסעיף זה, לפי סוגי עוסקים, בשים לב לגודלם ולסוג המזון המועבר או המתקבל על ידם;
{{ח:תת|(4)}} סוגי מזון שלגביהם יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 134|סעיפים 134}} {{ח:פנימי|סעיף 135|ו־135}} אף אם הם מועברים למי שאינו עוסק במזון, ובלבד שהדבר נדרש לשם שמירה על בריאות הציבור.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ג|סימן ג׳: תקנות לעניין מכירת מזון}}

{{ח:סעיף|138|תקנות לעניין מכירת מזון}}
{{ח:ת}} השר, באישור הוועדה רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} התנאים למכירת מזון, לרבות לעניין תנאי מכירה נאותים, ורשאי השר לקבוע הוראות כאמור לפי סוגי משווקים, בשים לב לגודלם ולסוג המזון הנמכר על ידם;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון מוצרים)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון מוצרים), תש״י–1950}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי), התשע״ח–2017}}.}}
{{ח:תת|(2)}} חובות משווק בעניין מכירת מזון, לרבות הטלת חובת סימון לגבי מזון מסוים שקבע השר, ובכלל זה מזון שאינו ארוז מראש על ידי היצרן וחובת סימון במקום הממכר;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי), התשע״ח–2017}}.}}
{{ח:תת|(3)}} החזרה יזומה בידי משווק לפי {{ח:פנימי|סעיף 164|סעיף 164}};
{{ח:תת|(4)}} חובות והוראות לעניין סוג מזון רגיש מסוים, לרבות הקביעה כי בנסיבות מיוחדות ובהחלטה מנומקת, בשים לב לסכנה לבריאות הציבור ולבטיחות המזון, נדרשת הוכחה לגבי מילוי דרישות הדין החל על ייצורו וכי אין לשווקו בלא הוכחה כאמור; קבע השר כאמור, יקבע את דרכי ההוכחה והמסמכים הנדרשים לשם הוכחה כאמור, ורשאי הוא לקבוע דרישות כאמור לפי סוגי משווקים;
{{ח:תת|(5)}} חובות והוראות לעניין סוג מזון רגיל מסוים, לרבות קביעה כי נדרשת הוכחה כאמור בפסקה (4) לתקופה שקבע, שלא תעלה על שישה חודשים;
{{ח:תת|(6)}} תנאים לעניין מכירת מזון ייעודי.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ד|סימן ד׳: חובות משווק מהאזור}}

{{ח:סעיף|139|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|סימן ד׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרשם המשווקים מהאזור“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 146|בסעיף 146}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משווק מהאזור“ – אדם העוסק בהבאת מזון מהאזור לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משווק רשום מהאזור“ – אדם בעל רישום תקף במרשם המשווקים מהאזור.

{{ח:סעיף|140|החלת הוראות על הבאת מזון מהאזור לישראל לשם שמירה על בריאות הציבור}}
{{ח:תת|(א)}} על משווק מהאזור ועל הבאת מזון מהאזור לישראל, יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרקים ב׳}}, {{ח:פנימי|פרק ד|ד׳}} {{ח:פנימי|פרק ה|ו־ה׳}} והתקנות לפיהם, בשינויים המחויבים ובשינויים המפורטים {{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|בסימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהתייעצות עם שר הכלכלה, רשאי לקבוע שינויים נוספים לעניין החלת ההוראות כאמור בסעיף קטן (א), וכן הוראות נוספות שיחולו על משווק מהאזור, והכול ככל הנדרש לשם שמירה על בריאות הציבור.

{{ח:סעיף|141|החלת הוראות על משווק מהאזור|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|פרק ד|בפרקים ד׳}} {{ח:פנימי|פרק ה|ו־ה׳}} כפי שהוחלו {{ח:פנימי|סעיף 140|בסעיף 140}} על הבאת מזון מהאזור, לעניין הוראות החלות על משווק מהאזור –
{{ח:תתת|(1)}} רישום כמשווק מהאזור יבוא במקום רישום כיבואן רשום;
{{ח:תתת|(2)}} אישור מיוחד לפי {{ח:פנימי|סעיף 143|סעיף 143}} יבוא במקום אישור מוקדם לייבוא לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64}};
{{ח:תתת|(3)}} אישור מהרשות המוסמכת באזור בדבר הפיקוח הנדרש לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}} על המזון, יבוא במקום אישור גורם מוסמך במדינת הייצור ככל שנדרש אישור כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} לא תחול חובת תשלום אגרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64(א)(3)}} כפי שהוחל {{ח:פנימי|סעיף 143|בסעיף 143}}, ולפי {{ח:פנימי|סעיף 78|סעיפים 78}} {{ח:פנימי|סעיף 84|ו־84(ג)}};
{{ח:תתת|(5)}} ערובה לפי {{ח:פנימי|סעיף 147|סעיף 147(ב)(3)}} תבוא במקום ערובה לקיום דרישות או לעמידה בתנאים לפי {{ח:פנימי|סעיף 93|סעיף 93}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 57|סעיף 57}} יוחל בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} במקום האמור בפסקה (3)(ב) יקראו ”ייצורו לשם ייצוא או לשם החזרה לאזור“;
{{ח:תתת|(2)}} במקום האמור בפסקה (4), יקראו ”החזרת משלוח מזון שיוצא או שהועבר לאזור והוחזר שלא מטעמים של בריאות הציבור“.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|סימן זה}} לא יחולו על הבאה מהאזור של מזון שיוצר על ידי בעל רישיון ייצור או יובא על ידי יבואן רשום כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 115|בסעיף 115(ה)}}, לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|142|הבאת מזון מהאזור לישראל}}
{{ח:ת}} לא יביא אדם מזון מהאזור לישראל אלא בהתקיים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא משווק רשום מהאזור;
{{ח:תת|(2)}} הוא קיבל את המזון מאדם בעל היתר תקף להוצאת המזון מאת הרשות המוסמכת באזור;
{{ח:תת|(3)}} הוא הביא את המזון לישראל בהתאם לתנאים שנקבעו בהיתר האמור בפסקה (2).

{{ח:סעיף|143|אישור מיוחד למכירת מזון רגיש בישראל}}
{{ח:ת}} משווק מהאזור לא יביא לישראל מזון רגיש אלא אם כן קיבל אישור מיוחד לכך מאת מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך, שיינתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64}}, בשינויים המחויבים, ובהתאם לתנאי האישור.

{{ח:סעיף|144|עמידה בהוראות סימון מזון}}
{{ח:ת}} משווק מהאזור לא יביא מזון לישראל אלא אם כן סימון המזון כולל את שם המשווק מהאזור, בהתאם להוראות החלות על יבואן לעניין סימון לפי חקיקת המזון, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|145|עמידה בהוראות התקנות}}
{{ח:ת}} משווק מהאזור לא יביא מזון לישראל בניגוד לתקנות שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 140|סעיף 140(ב)}}.

{{ח:סעיף|146|רישום משווק מהאזור}}
{{ח:ת}} הרשם ינהל מרשם, שבו ירשום את מי שעוסק בהבאה של מזון מהאזור לישראל והתקיימו לגביו התנאים {{ח:פנימי|סעיף 147|שבסעיף 147}}.

{{ח:סעיף|147|תנאים לרישום או לחידוש רישום במרשם המשווקים מהאזור|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש להירשם במרשם המשווקים מהאזור או לחדש רישום כאמור יגיש בקשה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 103|סעיף 103}}.
{{ח:תת|(ב)}} הרשם לא ירשום ולא יחדש רישום של מבקש במרשם המשווקים מהאזור, אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא תושב ישראל או אזרח ישראלי או שהוא רשום כתאגיד לפי הדין בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} הוא הגיש הצהרה הכוללת את אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטים על יצרן המזון, לרבות מספר זיהוי של היצרן;
{{ח:תתתת|(ב)}} פרטים על מקום עסקו, לרבות רישיון או אישור שניתן למקום עסקו, ככל שנדרש רישיון או אישור כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} הוא נתן ערובה לקיום תנאים, דרישות והוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 87|סעיפים 87}} {{ח:פנימי|סעיף 89|ו־89 עד 92}}, כפי שהוחלו {{ח:פנימי|סעיף 140|בסעיף 140}} על הבאת מזון מהאזור, שסוגה, תנאיה, סכומה והתנאים לחילוטה נקבעו בידי השר.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הסדרת הובלה ואחסנה של מזון בטמפרטורה מבוקרת}}

{{ח:סעיף|148|חובת רישוי להובלה או לאחסנה של מזון בטמפרטורה מוגדרת}}
{{ח:ת}} לא יוביל אדם מזון הטעון הובלה בטמפרטורה מבוקרת ולא יאחסן אדם מזון הטעון אחסנה בטמפרטורה מבוקרת אלא אם כן הוא עומד בדרישות החלות עליו לפי חקיקת המזון ומתקיימות לגביו הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|149|רישיון הובלה}}
{{ח:ת}} נקבע בחקיקת המזון כי מזון טעון הובלה בטמפרטורה מבוקרת, לא יוביל אדם מזון כאמור, אלא אם כן הוא בעל אחד מרישיונות אלה, לפחות, ובהתאם לתנאי הרישיון האמור, ובכלל זה בהתאם לסוג המזון שמבוקש להובילו:
{{ח:תת|(1)}} רישיון הובלה לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, שניתן בידי נותן רישיון ייצור;
{{ח:תת|(2)}} רישיון ייצור הכולל פעילות הובלה בטמפרטורה מבוקרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקה (6) להגדרה ”ייצור“}};
{{ח:תת|(3)}} היתר להובלה בתעודת היבואן הרשום לפי {{ח:פנימי|סעיף 110|סעיף 110(א)}}.

{{ח:סעיף|150|רישיון אחסנה}}
{{ח:ת}} נקבע בחקיקת המזון כי מזון טעון אחסנה בטמפרטורה מבוקרת, לא יאחסן אדם מזון כאמור, אלא אם כן הוא בעל אחד מרישיונות אלה, לפחות, ובהתאם לתנאי הרישיון האמור, ובכלל זה בהתאם לסוג המזון שמבוקש לאחסנו:
{{ח:תת|(1)}} רישיון אחסנה לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} שניתן בידי נותן רישיון ייצור;
{{ח:תת|(2)}} רישיון ייצור הכולל פעילות אחסנה בטמפרטורה מבוקרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקה (6) להגדרה ”ייצור“}};
{{ח:תת|(3)}} היתר לאחסנה בתעודת היבואן הרשום לפי {{ח:פנימי|סעיף 110|סעיף 110(א)}}.

{{ח:סעיף|151|פטור מרישיון אחסנה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 150|בסעיף 150}}, לא יידרש רישיון אחסנה לאלה:
{{ח:תת|(1)}} אחסנה בטמפרטורה מבוקרת על ידי משווק באתר המכירה לצרכן;
{{ח:תת|(2)}} אחסנה בטמפרטורה מבוקרת בבית אוכל או במטבח מוסדי שאינו נדרש לרישיון ייצור לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}} {{ח:פנימי|סעיף 26|או 26}}.

{{ח:סעיף|152|היתר לסימון ברישיון אחסנה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}}, נותן רישיון ייצור רשאי לקבוע ברישיון אחסנה היתר להדבקת תווית על גבי מזון ארוז מראש או לסימון לפי {{ח:פנימי|סעיף 90|סעיף 90}}.

{{ח:סעיף|153|בקשה לרישיון הובלה או רישיון אחסנה}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש רישיון הובלה או רישיון אחסנה ({{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} – רישיון) או חידוש רישיון יגיש בקשה בצירוף מסמכים ופרטים, בהתאם לנדרש בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 155|סעיף 155}}.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לרישיון תוגש ללשכת הבריאות המחוזית, במחוז שבו הגיש המבקש את בקשתו לקבלת רישיון עסק או במחוז מהמחוזות שבו יש לו רישיון עסק לפי בחירתו.

{{ח:סעיף|154|החלת הוראות על רישיון}}
{{ח:תת|(א)}} על רישיון הובלה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיפים 28(ד) עד (ו)}}, {{ח:פנימי|סעיף 29|ו־29 עד 40}}, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: תוקפו של רישיון הובלה יהיה לחמש שנים.
{{ח:תת|(ב)}} על רישיון אחסנה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיפים 28 עד 40}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|155|תקנות לעניין רישיון}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בקשה לקבלת רישיון או חידושו, לרבות דרך הגשת בקשה כאמור, המסמכים שיש לצרף לבקשה ואופן הטיפול בה;
{{ח:תת|(2)}} קביעת תנאים למתן הרישיון ותנאים ברישיון, ויכול שקביעה כאמור תהיה בשים לב לסיווגם של רישיונות לפי קבוצות המזונות המובלים או המאוחסנים או לפי סוגי פעילות ההובלה והאחסנה, לפי העניין;
{{ח:תת|(3)}} תנאים לעניין מחסנים שהאחסון בהם אינו דורש רישיון אחסנה, ובכלל זה לעניין הציוד הנדרש בהם ואופן החזקת המזון בהם.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות כלליות לעניין יצרן, יבואן ומשווק}}
{{ח:קטע3|פרק ז סימן א|סימן א׳: הוראות לעניין החזקת מזון}}

{{ח:סעיף|156|קיום הוראות היצרן}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק במזון יאחסן ויחזיק את המזון ויובילו לפי הוראות היצרן, בלי לגרוע מהחובה לעמוד בהוראות חקיקת המזון.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), עוסק במזון רשאי לאחסן ולהחזיק מזון או להובילו בטמפרטורה מבוקרת שנקבעה לפי חקיקת המזון, אף אם הוראות היצרן קובעות טמפרטורה מוגדרת שהיא מחמירה לעומת חקיקת המזון, ואולם אם הוראות היצרן כאמור קובעות חובה להחזיק את המזון בטמפרטורה מוגדרת מחמירה כאמור, ומסמנות הוראה זו במילה ”בלבד“, יאחסן, יחזיק או יוביל את המזון בהתאם להוראות היצרן.

{{ח:סעיף|157|מזון שלא נקבעה לו טמפרטורה מבוקרת}}
{{ח:תת|(א)}} לא נקבעה בחקיקת המזון הוראה על החזקת מזון מסוים בטמפרטורה מבוקרת, רשאי מנהל שירות המזון לתת לגביו הוראות להחזקה בטמפרטורה מבוקרת, לתקופה שלא תעלה על חודש, ובנסיבות מיוחדות לחודש נוסף.
{{ח:תת|(ב)}} הוראה לפי סעיף זה תפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט.
{{ח:תת|(ג)}} עוסק במזון יחזיק מזון בהתאם להוראות מנהל שירות המזון לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|158|תקנות בעניין טמפרטורה מוגדרת}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקבוע הוראות לעניין ייצור מזון, אחסנתו, הובלתו או ייבואו בטמפרטורה מוגדרת, בהתאם לסוג המזון ולמאפייניו.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: ארגונים לחלוקת מזון}}

{{ח:סעיף|159|פטור לארגונים לחלוקת מזון|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} ארגון לחלוקת מזון פטור מרישיון ייצור, רישיון הובלה ורישיון אחסנה לפי חוק זה; {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ארגון לחלוקת מזון“ – תאגיד המספק מזון לנזקקים או לבתי נזקקים, בלא תמורה או תמורת תשלום סמלי, ובלבד שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} אם התאגיד מספק מזון תמורת תשלום סמלי – התאגיד אינו מסרב לספק ארוחת מזון לנזקק שאינו עומד בתשלום הסמלי;
{{ח:תתתת|(2)}} התאגיד פועל שלא למטרות רווח, והוא מאוגד ורשום כעמותה לפי {{ח:חיצוני|חוק העמותות|חוק העמותות, התש״ם–1980}}, או שהוא הקדש ציבורי הרשום אצל רשם ההקדשות לפי {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות|חוק הנאמנות, התשל״ט–1979}}, או שהוא חברה לתועלת הציבור הרשומה אצל רשם ההקדשות לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}}, שהוכרו כמוסד ללא כוונת רווח לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:תתתת|(3)}} אחת ממטרות התאגיד הרשומות בתקנון או במסמך היסוד שלו היא הספקת מזון לנזקקים;
{{ח:תתתת|(4)}} התאגיד אינו עוסק במכירת מזון שאינה למטרה של הספקת מזון לנזקקים;
{{ח:תתתת|(5)}} התאגיד אינו פועל במסגרת גוף החייב בהספקת מזון לסועדים או במסגרת גוף שהספקת המזון נלווית לשירות אחר שהוא מספק לסועדים;
{{ח:תתתת|(6)}} התאגיד נרשם באתר האינטרנט כארגון לחלוקת מזון שמתקיימים בו התנאים בפסקאות (1) עד (4), תוך פירוט הכתובות שבהם הוא פועל נכון למועד הרישום, וציון אם המזון שמחולק או שמועבר הוא שלא בתמורה או בתשלום סמלי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תשלום סמלי“ – תשלום בעד מזון או הספקת מזון לבית הנזקק, בסכום שאינו עולה על סכום שקבע השר, ובהעדר קביעה כאמור – בסכום שאינו עולה על התשלום המרבי שניתן לגבות לפי מבחנים שנקבעו לזכאות לתמיכה לפעילות זו לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 3א|סעיף 3א לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.
{{ח:תת|(ב)}} תאגיד המספק מזון לארגון לחלוקת מזון ומתקיימות בו הוראות פסקאות (2) עד (5) להגדרה ”ארגון לחלוקת מזון“ יראו אותו כארגון לחלוקת מזון לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|160||תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|161|תקנות בעניין ארגונים לחלוקת מזון}}
{{ח:ת}} השר יקבע הוראות לעניין תחולת הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרקים ג׳ עד ז׳}} על ארגונים לחלוקת מזון.

{{ח:סעיף|162|היתר לשימוש ארגונים לחלוקת מזון במזון שחלף התאריך האחרון המומלץ לשימוש בו}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}}, ארגון לחלוקת מזון רשאי לעשות שימוש במזון שאינו מזון רגיש או מזון ייעודי והתאריך האחרון המומלץ לשימוש בו חלף, ולחלקו, אם קיבל אישור בכתב של היצרן לשימוש במזון מעבר לתאריך האחרון המומלץ לשימוש לתקופה מוגבלת, ובלבד שהאישור ניתן לפני אותו תאריך ושהשימוש או החלוקה כאמור ייעשו בתוך אותה תקופה.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: מניעת סכנה לבריאות הציבור ממזון}}

{{ח:סעיף|163|הוראות המנהל לעוסקים במזון לשם מניעת סכנה ממזון מסוים}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח מנהל שירות המזון, ובהעדרו – מי שהוא הסמיכו לכך, כי נגרמת סכנה חמורה ומיידית לבריאות הציבור או עלולה להיגרם סכנה כאמור בשל מזון מסוים או בשל השימוש בו, רשאי הוא לתת הוראות למניעת הסכנה שיחולו על כל עוסק במזון, ובכלל זה הוראות לעניין אופן הייצור, האריזה, ההובלה, האחסון והמכירה של המזון (בסעיף זה – הוראות המנהל), ובלבד שיפורסמו בכל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} באתר האינטרנט, באופן בולט, ובמיקום שייועד להוראות המנהל, עם עיקרי הסיבות למתן ההוראה, בעברית ובערבית ובכל שפה נוספת שימצא מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו כי נדרשת לאותו עניין;
{{ח:תתת|(2)}} בשני עיתונים יומיים לפחות, בעלי תפוצה ארצית, אחד מהם בשפה הערבית;
{{ח:תתת|(3)}} ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות המנהל יינתנו לתקופה שלא תעלה על שישה חודשים, ואולם רשאי מנהל שירות המזון להאריכה לתקופות נוספות שלא יעלו בסך הכול על שנה, אם נוכח שממשיכים להתקיים הטעמים המצדיקים את נתינתן.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות המנהל ייכנסו לתוקף עם פרסומן ברשומות; על אף האמור, בנסיבות חריגות הנוגעות למיידיות הסכנה לבריאות הציבור וחומרתה, רשאי מנהל שירות המזון לקבוע בהוראות שיפורסמו באתר האינטרנט כי הן ייכנסו לתוקף במועד הפרסום באתר כאמור, ובלבד שהפרסום ברשומות יבוצע בהקדם האפשרי, ולא יאוחר מתום שני ימי עבודה ממועד הפרסום באתר האינטרנט.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות המנהל יישלחו בדואר האלקטרוני לעוסקים במזון שנרשמו לקבלת עדכונים על הוראות לפי סעיף זה ברשימת תפוצה אלקטרונית.

{{ח:סעיף|164|אחריות יצרן, יבואן ומשווק לעניין מזון מזיק|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”מזון מזיק“ – מזון שהזיק או שעלול להזיק לבריאות אדם, לרבות מזון שנמצאו לגביו תוצאות של בדיקת מעבדה המעידות על אי־עמידה של המזון בדרישות לפי חקיקת המזון, שיש בה כדי להזיק או לעורר חשש לנזק כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק במזון שנודע לו כי מזון שייצר, ייבא או מכר, לפי העניין, הוא מזון מזיק, יפעל לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ינקוט בהקדם האפשרי אמצעים סבירים למניעת השימוש במזון, לרבות אמצעים מבין אלה, לפי העניין, והכול לשם מניעת הסכנה לבריאות או החשש לסכנה לבריאות מצריכת המזון:
{{ח:תתתת|(א)}} עדכון של היצרן או היבואן, ולגבי מזון שהוא תוצרת חקלאית טרייה – של מי שממנו קיבל את המזון;
{{ח:תתתת|(ב)}} בתיאום עם מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך הוצאת המזון מדרכי השיווק בדרך של החזרה יזומה (Withdrawal); על אף האמור, הוראה על החזרה יזומה של מזון על ידי משווק תינתן רק לגבי מזון שהוא מוכר, ובהתאם לתקנות שייקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 138|סעיף 138(3)}};
{{ח:תתתת|(ג)}} בתיאום עם מנהל שירות המזון – מסירת הודעה לציבור (Recall) על הסכנה הנשקפת מהמזון, אם הודעה כאמור לא נמסרה על ידי היצרן או היבואן, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} עוסק במזון ידווח למנהל שירות המזון או למי שהוא הסמיכו לכך על פירוט האמצעים שנקט לפי פסקה (1), אם ביצע החזרה יזומה או מסר הודעה לציבור, לפי פסקה (1)(ב) או (ג) ובכל מקרה אחר שלגביו קבע השר, באישור הוועדה, חובת דיווח לעניין זה, ואם נתן מנהל שירות המזון הוראה לעוסק במזון בעקבות הדיווח, יפעל העוסק במזון בהתאם להוראותיו.
{{ח:תת|(ג)}} נתן מנהל שירות המזון הוראה לעוסק במזון לפי סעיף קטן (ב)(2), רשאי מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך לפעול לביצוע ההוראה בנסיבות שבהן העוסק במזון סירב לבצע את ההוראה או בנסיבות של דחיפות מיוחדת.
{{ח:תת|(ד)}} נודע למנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך כי מזון הוא מזון מזיק, רשאי הוא, בנסיבות דחופות או בנסיבות שבהן קיים קושי לאתר את בעלי המזון, לפעול לפי הוראות סעיף קטן (ב)(1)(ב) אף בטרם נתן הוראה כאמור בסעיף (ב)(2) או במקביל למתן הוראה כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} עוסק במזון יישא בהוצאות של פעולות שננקטו לפי סעיף קטן (ג) או (ד), אלא אם כן קבע מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך אחרת.
{{ח:תת|(ו)}} מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך רשאי להורות על החזרה יזומה, אם התקיימו נסיבות כאמור בסעיף קטן (ב), אף אם לא הובא הדבר לידיעתו באמצעות עוסק במזון, לאחר שנתן לעוסק במזון הזדמנות לטעון את טענותיו, אלא אם כן ראה כי קיים צורך דחוף, לשם שמירה על בריאות הציבור, להורות על החזרה יזומה כאמור בלי לשמוע את טענותיו.
{{ח:תת|(ז)}} עוסק במזון יתעד אצלו, לרבות באמצעות שמירת עותק, תלונות בדבר נזק או חשש לנזק לבריאות אדם ממזון שייצר, ייבא או מכר, לפי העניין, לתקופה של שלוש שנים לפחות ממועד קבלת התלונה; אולם על יבואן המייבא מזון במסלול האירופי יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(ב)(4)}} לעניין המזון שייבא במסלול האירופי.
{{ח:תת|(ח)}} על אף ההוראות המאומצות, התעורר חשש כי במזון שחלות לגביו ההוראות המאומצות והוא עומד בהן יש גורם רעיל או מזיק, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(ד)}}, שקיומו במזון לא הוגבל בהוראות המאומצות, בין בכלל ובין לעניין אותו מזון, רשאי מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך לדרוש מעוסק במזון הוכחה שהמזון אינו מזיק או עלול להזיק לבריאותו של אדם; לא השתכנע מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך כי המזון אינו מזיק או עלול להזיק כאמור, יראו את המזון מאותו מועד כמזון מזיק לעניין חוק זה.

{{ח:סעיף|165|הודעה בדבר מסוכנות מזון}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 164|סעיף 164}}, מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך יהיה רשאי לעשות כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} להורות לעוסק במזון לפרסם, או להודיע לכל אדם הנוגע בדבר, כי מזון או תהליך עבודה אינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון החלות עליו, וכי המזון או תהליך העבודה מסוכן לבריאותו או לבטיחותו של אדם הצורך את המזון, או שקיימת הסתברות ממשית למסוכנות כאמור; הפרסום או ההודעה יהיו באופן שיורה עליו מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך; הוראה לפי פסקה זו לא תינתן אלא לאחר שניתנה לעוסק הזדמנות לטעון את טענותיו;
{{ח:תת|(2)}} לפרסם, או להודיע הודעה מטעמו אם נוכח כי העוסק סירב לפרסם, או להודיע באופן שהורה עליו כאמור בפסקה (1), או אם סבר כי קיים חשש ממשי לשלומו או לבריאותו של אדם, ובלבד שנתן לעוסק הזדמנות לטעון את טענותיו, ורשאי הוא –
{{ח:תתת|(א)}} להודיע או לפרסם הודעה מטעמו גם בלי שנתן לעוסק הזדמנות סבירה לטעון את טענותיו אם סבר כי קיים חשש מיידי כאמור, ובלבד שנתן לו הזדמנות כאמור בהקדם האפשרי לאחר מכן;
{{ח:תתת|(ב)}} לחייב את העוסק בהוצאות ההודעה או הפרסום, כולן או חלקן;
{{ח:תת|(3)}} להורות לכל עוסק להודיע או לפרסם, או להודיע או לפרסם הודעה מטעמו, על ממצאי בדיקות שערך בהתאם לסמכותו לפי חוק זה, אם נוכח כי נגרמה פגיעה לשלומו, לבריאותו או לבטיחותו של אדם, או שיש הסתברות ממשית שתיגרם פגיעה כאמור, ובלבד שנתן לעוסק הזדמנות לטעון את טענותיו טרם מתן ההודעה או הפרסום כאמור; סבר נותן ההוראה כי קיים חשש מיידי לשלומו, לבריאותו או לבטיחותו של אדם, רשאי הוא לפרסם כאמור בלי שנתן לעוסק הזדמנות לטעון את טענותיו כאמור, ובלבד שנתן לו הזדמנות כאמור בהקדם האפשרי לאחר מכן.

{{ח:סעיף|166|הוראות להפסקת פעולות עוסק במזון, לאיסוף המזון ולמניעת העברת מזון לגורם מפר}}
{{ח:תת|(א)}} מצא מנהל שירות המזון או רופא מחוזי שמזון אינו עומד בדרישות לפי חקיקת המזון החלות עליו או כי קיים חשש לשלומו, לבריאותו של אדם, או עלול להתקיים חשש כאמור בשל המזון, רשאי הוא לתת הוראות בכתב לעוסק במזון, ובכלל זה הוראות להפסיק את ייצור המזון, ייבואו או מכירתו, וכן להורות על איסופו של המזון למקום שקבע או על החזרתו לעוסק במזון שממנו קיבל את המזון, והכול באופן שיורה ולאחר שנתן לעוסק במזון הזדמנות לטעון את טענותיו.
{{ח:תת|(ב)}} סבר מנהל שירות המזון או רופא מחוזי כי קיים חשש מיידי לשלומו, לבריאותו או לבטיחותו של אדם, או עלול להתקיים חשש כאמור, רשאי הוא לתת לעוסק במזון הוראה לפי סעיף קטן (א), בלי שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו, ובלבד שנתן לו הזדמנות כאמור בהקדם האפשרי לאחר מכן.
{{ח:תת|(ג)}} ראה מנהל שירות המזון כי עוסק במזון הפר הוראה לפי חקיקת המזון וכי קיים חשש לשלומו, לבריאותו של אדם, או עלול להתקיים חשש כאמור בשל כך, רשאי הוא לתת הוראות ליצרן, יבואן או משווק ולגבי תוצרת חקלאית טרייה או מזון מן החי – גם למגדל, במטרה למנוע העברת מזון הקשור לחשש האמור לגורם המפר.

{{ח:סעיף|167|פסילת מזון והשמדתו}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל שירות המזון או רופא ממשלתי שמצא כי מזון המיועד למכירה עלול להזיק לבריאות אדם או שאינו ראוי למאכל אדם, רשאי לפסול את המזון ולצוות על השמדתו או למנוע באופן אחר את השימוש בו למאכל; לעניין סעיף זה, יראו גם כל מוצר המוצג למכירה וכל מזון שטרם ניתנה לגביו תעודת שחרור כמזון המיועד למכירה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יורה מנהל שירות המזון או רופא ממשלתי על פסילת מזון, על השמדתו או על מניעת השימוש בו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הודיע על כך ליצרן, ליבואן או למשווק שהמזון ברשותו, זמן סביר לפני מתן ההוראה, ונתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו, בכתב או בעל פה; החלטה לפי סעיף זה תתקבל לא יאוחר משבעה ימי עבודה לאחר המועד שבו נטענו הטענות.
{{ח:תת|(ג)}} הורה מנהל שירות המזון או רופא ממשלתי על השמדת מזון לפי סעיף קטן (א), רשאי היצרן, היבואן, או המשווק, לפי העניין, לעתור לבית משפט לעניינים מינהליים בתוך 14 ימים ממועד קבלת ההחלטה; השמדת המזון בהתאם להחלטה כאמור לא תבוצע אלא בחלוף המועד להגשת העתירה, אלא אם כן הסכים, בכתב, היצרן, היבואן או המשווק לביצוע ההשמדה בטרם המועד האמור.
{{ח:תת|(ד)}} עד לקבלת החלטה כאמור בסעיף קטן (א) או עד לקבלת החלטת בית משפט לפי סעיף קטן (ג), רשאי מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך או הרופא הממשלתי או מי שהוא הסמיכו לכך, לפי העניין, להוציא את המזון מידי המחזיק בו ולאחסנו במקום שיורה, ובכלל זה בנמל או בפיקוח המכס, או להורות למחזיק להעביר את המזון למקום אחסנה שיורה; כמו כן רשאי מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך לדרוש ערובה בגובה שקבע השר להבטחת מימון הוצאות האחסנה עד לשמיעת הטענות והחלטה לגביהן.
{{ח:תת|(ה)}} מצא מנהל שירות המזון או רופא ממשלתי כי מתקיים אחד מאלה, רשאי הוא לתת הוראה על השמדת מזון לפי סעיף קטן (א) אף אם לא הודיע על כך קודם לכן לעוסק במזון ובלי שנתן לו הזדמנות לטעון טענות לפי סעיף קטן (ב):
{{ח:תתת|(1)}} המזון שנדרש לתת לגביו הוראת השמדה הוא מזון רגיש;
{{ח:תתת|(2)}} המזון שנדרש לתת לגביו הוראת השמדה הוא מזון רגיל אך מנהל שירות המזון או הרופא הממשלתי נוכח כי קיים חשש מיידי לבריאותו של אדם, או עלול להתקיים חשש כאמור, אם לא תינתן הוראת ההשמדה אף בטרם שמיעת הטענות;
{{ח:תתת|(3)}} לא ניתן להעביר את המזון לאחסון בלי שהדבר יעלה כדי השמדתו, או שיש בכך משום נטל בלתי סביר;
{{ח:תתת|(4)}} לא ניתנה ערובה לפי סעיף קטן (ד), במועד שנקבע בדרישה האמורה;
{{ח:תתת|(5)}} לא ניתן לאתר את היצרן, היבואן או המשווק שהמזון ברשותו במאמץ סביר.
{{ח:תת|(ו)}} היצרן, היבואן או המשווק שהמזון ברשותו יישא בעלות ההוצאות לשם שמירה, הובלה, אחזקה והשמדה של מזון לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ז)}} ניתנה הוראה להשמדת מזון לפי סעיף זה, יורה מנהל שירות המזון או רופא ממשלתי על העברת המזון לאתר מסוים לביצוע ההשמדה, ורשאי הוא להורות על דרכי ההשמדה.

{{ח:סעיף|168|התליית רישיון בשל אירוע בריאותי חמור}}
{{ח:תת|(א)}} היה בעל רישיון ייצור, יבואן רשום, בעל רישיון אחסנה, בעל רישיון הובלה או בעל רישיון אחר לפי חוק זה קשור עקב עיסוקו במזון בפגיעה בריאותית חמורה באנשים, ולדעת נותן הרישיון או התעודה התליית רישיונו או תעודתו, לפי העניין, נחוצה לשם מניעת סכנה ממשית לבריאות הציבור עד לבירור האירוע, רשאי הוא, לאחר שנתן לבעל הרישיון או התעודה הזדמנות לטעון את טענותיו, להתלות את רישיונו או תעודתו; אין באמור כדי לגרוע מכל סמכות אחרת הנתונה לפי חוק זה לעניין הרישיון או התעודה.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת ההתליה לפי סעיף קטן (א) תסתיים במועד שלא יאוחר מ־45 ימים ממועד סיום בירור האירוע על ידי מנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך או במועד מוקדם יותר שיורה, ובלבד שתקופת ההתליה לא תעלה על שנה.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: הוראות שונות לעניין יצרן, יבואן ומשווק}}

{{ח:סעיף|169|חובת עריכת בדיקות|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} יבואן או יצרן, וכל עוסק אחר שנקבע לגביו בחוק זה או לפיו כי יבדוק מזון במעבדה מוכרת, יקיים את החובה כפי שנקבעה ויישא בהוצאות הבדיקה.
{{ח:תת|(ב)}} מפקח רשאי לדרוש מעוסק במזון לבדוק מזון במעבדה בישראל או במעבדה שאושרה או הוכרה על ידי אחד הגופים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 52|בסעיף 52(ב)}}; עוסק במזון שנדרש לבצע בדיקה כאמור יישא בהוצאות הבדיקה וישלמן במישרין למעבדה, בין שנטל בעצמו את הדגימה ובין שניטלה בידי מפקח.

{{ח:סעיף|170|הכרה במעבדה לבדיקת מזון|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל חטיבת בריאות הציבור במשרד הבריאות או מי שהוא הסמיכו לכך רשאי להכיר במעבדה כמעבדה מוסמכת לבדיקת מזון, לאחר שמצא כי היא עומדת בתנאים שנקבעו לפי סעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ב)}} רשימת המעבדות המוכרות תפורסם באתר האינטרנט.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} באישור הוועדה, תנאים להכרה במעבדות, לרבות לעניין עבר פלילי של בעלי תפקידים במעבדה והכשרתם;
{{ח:תתת|(2)}} ציוד וטכנולוגיות שיידרשו במעבדה מוכרת;
{{ח:תתת|(3)}} סוגי הבדיקות והדרכים והמועדים לעריכתן, תוקף ההכרה וכן תנאים בהכרה ועילות ותנאים לביטולה.

{{ח:סעיף|171|תעודת בדיקה}}
{{ח:ת}} מעבדה מוכרת העורכת בדיקה שהמציא לה מפקח תמציא לו את תוצאות הבדיקה לפי {{ח:פנימי|תוספת 8|הטופס שבתוספת השמינית}} (בחוק זה – תעודת בדיקה).

{{ח:סעיף|172|חובת דיווח על תוצאה חריגה}}
{{ח:תת|(א)}} מצאה מעבדה מוכרת תוצאה חריגה שיש בה סכנה לבריאות הציבור, לרבות מזהם ביולוגי או כימי, בדוגמת מזון שקיבלה לבדיקה מגורם שאינו מפקח לפי חוק זה, תמציא הודעה על כך בטופס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171}}.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל שירות המזון יורה בנוהל שיפרסם באתר האינטרנט ויועבר למעבדות המוכרות על הגורמים שלהם תומצא ההודעה כאמור בסעיף קטן (א), ורשאי הוא לקבוע נסיבות שבהן לא תחול חובת מסירת ההודעה.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות רשאי לבטל הכרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 170|בסעיף 170(א)}} ממעבדה מוכרת, אם מצא שלא קיימה את חובת הדיווח על תוצאה חריגה בדוגמת מזון כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|173|תעודת בדיקה כראיה|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} בהליכים לפי חוק זה תשמש תעודת בדיקה של מזון שנתנה מעבדה מוכרת, ראיה לתוכנה, כל עוד לא הוכח היפוכו של דבר.
{{ח:תת|(ב)}} תעודת בדיקה לא תהיה קבילה בבית המשפט אלא אם כן תוצאותיה נשלחו לעוסק במזון שמזונו נבדק, לכתובת הדואר האלקטרוני שמסר לשירות המזון או למענו הדיגיטלי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}} או בדרך אחרת שקבע השר בתקנות, בתוך 21 ימים מהתאריך הנקוב בה כתאריך סיום הבדיקה; בית המשפט רשאי להאריך תקופה זו מטעמים מיוחדים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (מסירת ממצאים)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (מסירת ממצאים), תש״ם–1980}}.}}

{{ח:סעיף|174|שמירת מסמכים}}
{{ח:תת|(א)}} מסמכים ופרטים שעל עוסק במזון לשמור לפי הוראות חוק זה, לרבות לצורך עקיבות המזון (בסעיף זה – מידע) יכול שיישמרו בדרך דיגיטלית, אלא אם כן נאמר אחרת, ובלבד ששמירת מידע בדרך דיגיטלית תיעשה כך שהמידע יישמר באופן אמין, ברור וקריא, ויגובה תקופתית.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע הוראות לעניין אופן השמירה של המידע בדרך דיגיטלית, הדרכים לגיבויו וצורת הגישה אליו לשם פיקוח, ורשאי הוא לקבוע הוראות שונות בשים לב לגודל העוסק ולמהות עסקו.

{{ח:סעיף|175|דיווח בידי עוסק במזון}}
{{ח:ת}} דיווח שעוסק במזון חייב למסור לפי הוראות חוק זה יכול שיישלח בדואר אלקטרוני לכתובת שתפורסם באתר האינטרנט חתום בחתימה אלקטרונית או כשהוא כולל סריקה ממוחשבת של דיווח חתום בכתב, ויראו את הדיווח כאילו נמסר משעה שהתקבל אישור מסירה.

{{ח:סעיף|176|השגה}}
{{ח:תת|(א)}} על החלטה של רשות כמפורט להלן רשאי מי שההחלטה ניתנה בעניינו להגיש השגה בכתב, בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החלטה של רשות לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרקים ג׳}} {{ח:פנימי|פרק ו|ו־ו׳}} שהתקבלה על ידי מי שאינו מנהל שירות המזון – לפני מנהל שירות המזון או לפני מי שמנהל שירות המזון הסמיכו לכך, ובתנאי שהסמכה כאמור פורסמה באתר האינטרנט, ויכול שההסמכה תהיה לדון בהשגה על סוגי החלטות או על החלטות לפי זהות הגורם מקבל ההחלטה;
{{ח:תתת|(2)}} החלטה של רשות לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרקים ג׳}} {{ח:פנימי|פרק ו|ו־ו׳}} שהתקבלה על ידי מנהל שירות המזון – לפני מנהל שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות;
{{ח:תתת|(3)}} החלטה של רשם היבואנים לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}} – לפני מנהל שירות המזון;
{{ח:תתת|(4)}} החלטה של רשות לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}} שאינה כאמור בפסקה (3) ואינה החלטה של מנהל שירות המזון – לפני גורם כאמור בפסקה (1); לא יקבל הגורם המחליט בהשגה לפי פסקה זו החלטה, אלא בהתייעצות עם הממונה על הגורם מקבל ההחלטה שעליה מוגשת ההשגה;
{{ח:תתת|(5)}} החלטה שאינה החלטה של מנהל שירות המזון לפי {{ח:פנימי|פרק ד1|פרק ד׳1}} – לפני מנהל שירות המזון;
{{ח:תתת|(6)}} החלטה שאינה של מנהל שירות המזון, לפי {{ח:פנימי|סעיף 164|סעיפים 164}}, {{ח:פנימי|סעיף 165|165}} {{ח:פנימי|סעיף 166|או 166}} – לפני גורם כאמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(ב)}} החלטה בהשגה לפי סעיף זה תינתן בתוך 30 ימים מיום הגשתה, ואולם השגה לפי סעיף קטן (א)(4) על החלטה בעניין מתן תעודת שחרור תינתן בתוך 15 ימים מיום הגשתה, אלא אם כן הגורם המוסמך להחליט בהשגה האריך את המועד להחלטתו, ובלבד שלא יאריך ביותר מ־15 ימים נוספים.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהגשת השגה לפי סעיף זה כדי לעכב את ההחלטה שלגביה הוגשה או לגרוע מתוקפה, ואולם מגיש ההשגה רשאי לבקש בהשגתו את עיכוב ביצוע ההחלטה; התבקש עיכוב כאמור, תינתן החלטה בעניין העיכוב בתוך 10 ימים מיום הגשתה.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הסדרת הפיקוח הווטרינרי}}
{{ח:קטע3|פרק ח סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|177|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳}}|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית קירור“ – מקום המשמש לאחסנת מזון, ובכלל זה מוצר בשר, בקירור או בהקפאה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל היתר הפעלה“ – בעל היתר לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}} להפעלת מפעל לבשר גולמי, או מי שעסקו טעון היתר כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הרופאים הווטרינרים“ – {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים|חוק הרופאים הווטרינרים, התשנ״א–1991}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“, ”יצרן של מוצר בשר“ – אדם העוסק בייצור מוצר בשר, או בעל רישיון אחסנה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 150|בסעיף 150(1)}} לעניין מוצר בשר או מי שעסקו טעון רישיון כאמור, ולמעט –
{{ח:תתת|(1)}} מוביל מוצר בשר בטמפרטורה מבוקרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקה (6) להגדרה ”ייצור“}};
{{ח:תתת|(2)}} מייצר מוצר בשר במסגרת פעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}};
{{ח:תתת|(3)}} מי שפטור מרישיון ייצור לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיפים 25}}, {{ח:פנימי|סעיף 26|26}} {{ח:פנימי|סעיף 27|או 27(1) או (2)}};
{{ח:תתת|(4)}} ארגון לחלוקת מזון לפי {{ח:פנימי|סעיף 159|סעיף 159}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוצר בשר“ – בשר כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(א)}} ומוצריו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל בשר“ – עסק לייצור בשר שניתן לגביו רישיון ייצור או שהפעלת העסק טעונה רישיון כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל לבשר גולמי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מפעל לשחיטת בשר, למעט אם מתבצע בו עיבוד;
{{ח:תתת|(2)}} מפעל שמבוצע בו רק טיפול בבשר גולמי;
{{ח:תתת|(3)}} מפעל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 190|בסעיף 190(2)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל לשחיטת בשר“ – מפעל שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בית מטבחיים – מפעל שמיועד להמתת בהמות ושחיטתן;
{{ח:תתת|(2)}} בית שחיטה לעופות – מפעל שמיועד לשחיטת עופות;
{{ח:תתת|(3)}} תחנת מיון לדגים – מפעל שמיועד למיון ולאריזה של דגים המיועדים למאכל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל שאושר לייצוא“ – מפעל שקיבל אישור לייצוא לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי|חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עיבוד“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא וטרינר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים|בחוק הרופאים הווטרינרים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא וטרינר מוסמך“ – רופא וטרינר מוסמך במפעל או רופא וטרינר מוסמך בשווקים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא וטרינר מוסמך“, במפעל – רופא וטרינר שהוסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 191|סעיף 191}} {{ח:פנימי|סעיף 193|או 193}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא וטרינר מוסמך“, בשווקים – רופא וטרינר שהוסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 194|סעיף 194}} {{ח:פנימי|סעיף 195|או 195}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב הובלה“ – כלי תחבורה שמובילים בו מוצר בשר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד לפיקוח וטרינרי“, ”תאגיד“ – התאגיד לפיקוח וטרינרי שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#פרק ו1|פרק ו׳1 לחוק הרופאים הווטרינרים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית בטיחות מזון“ – {{ח:הערה|(תימחק ביום 1.8.2026):}} תכנית הכוללת לפחות את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הליך מובנה וקבוע של זיהוי כשלים בתהליכי הייצור, האריזה וההובלה של מוצר הבשר (Hazard Analysis Critical Control Points – HACCP);
{{ח:תתת|(2)}} אמצעים לשמירה על עקיבות מוצרי הבשר וחומרי הגלם שלהם ועל הוצאתם מדרכי השיווק בדרך של החזרה יזומה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת משלוח למוצר בשר“ – תעודת משלוח למוצר בשר שהנפיק יצרן של מוצר בשר או בעל היתר הפעלה, ונכללים בה הפרטים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 181|בסעיף 181}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודה וטרינרית“ – תעודה החתומה בידי רופא וטרינר מוסמך במפעל בשר או במפעל לבשר גולמי, שניתנת למוצר בשר טרם הוצאתו מהמפעל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודות“ – תעודת משלוח למוצר בשר ותעודה וטרינרית.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: חובות יצרן ומשווק של מוצר בשר}}
{{ח:קטע4|פרק ח סימן ב משנה א|סימן משנה א׳: תנאי ייצור נאותים למוצרי בשר|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|פרק ח סימן ב משנה א|סימן משנה זה}} יבוטל ביום 1.8.2026):}}

{{ח:סעיף|178|החובה לקבל אישור ייצור נאות|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} יצרן של מוצר בשר לא ייצר מוצר כאמור אלא אם כן יש בידיו אישור ייצור נאות מאת מנהל שירות המזון.
{{ח:תת|(ב)}} על מתן אישור נאות לפי סעיף זה, יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳ בפרק ג׳}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מנהל שירות המזון רשאי להורות כי מפעל לייצור בשר מסוג מסוים לא יהיה חייב באישור ייצור נאות אם הוא מצא שמיושמת לגביו תכנית בטיחות מזון; הוראות לפי סעיף קטן זה יינתנו בהתאם לניהול סיכונים ובהתחשב, בין השאר, בסוג המפעל, בהיקף הייצור במפעל, בהקפדתו בעבר על מילוי הוראות לפי חקיקת המזון, בסוג המזון המיוצר בו ובמורכבות הטכנולוגית של הייצור.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ב משנה ב|סימן משנה ב׳: תנאים להוצאת מוצר בשר, קבלתו והעברתו}}

{{ח:סעיף|179|צירוף תעודת משלוח ותעודה וטרינרית למוצר בשר}}
{{ח:ת}} יצרן של מוצר בשר, בעל היתר הפעלה או יבואן לא יוציא משלוח של מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לבשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר, לפי העניין, אלא לאחר שהנפיק תעודת משלוח למוצרי בשר וצירף אותה למשלוח וכן צירף למשלוח תעודה וטרינרית, אם הנפקתה נדרשת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 206|סעיף 206}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}}.

{{ח:סעיף|180|איסור הנפקת תעודת משלוח למוצר בשר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 179|בסעיף 179}}, יצרן של מוצר בשר, בעל היתר הפעלה או יבואן לא ינפיק תעודת משלוח למוצר בשר, אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הרופא הווטרינר המוסמך במפעל –
{{ח:תתת|(א)}} הודיע על כוונה לערוך בדיקה של המשלוח או שמצא שהתקיימה אחת מהנסיבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 205|בסעיף 205}};
{{ח:תתת|(ב)}} סירב לחתום על תעודה וטרינרית הנדרשת לפי דין לרבות תעודה וטרינרית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 206|בסעיף 206}};
{{ח:תת|(2)}} חל איסור במערכת הממוחשבת להנפיק תעודת המשלוח לגבי אתר המכירה שאליו מיועד מוצר הבשר או לגבי הרכב המוביל את מוצר הבשר, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 205|בסעיף 205(4)}};
{{ח:תת|(3)}} חל איסור במערכת הממוחשבת להנפיק תעודת המשלוח מאחר שהיצרן, בעל היתר ההפעלה או היבואן לא שילם את האגרה הנדרשת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 205|בסעיף 205(5)(א) או (ב)}}.

{{ח:סעיף|181|פרטי תעודת משלוח למוצר בשר}}
{{ח:ת}} יצרן של מוצר בשר, בעל היתר הפעלה או יבואן יכלול בתעודת משלוח למוצר בשר את כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} פרטי היצרן, בעל היתר ההפעלה או היבואן, לרבות כתובתו ופרטי ההתקשרות עמו;
{{ח:תת|(2)}} פרטים בדבר מוצר הבשר, לרבות שם מוצר הבשר, מספר האריזות במשלוח, משקל המשלוח ומספר אצווה;
{{ח:תת|(3)}} היום והשעה שבה רכב ההובלה יוצא מהמפעל;
{{ח:תת|(4)}} היעד של מוצר הבשר, ובכלל זה שם העסק וכתובתו, ואם אינו עסק – שם המקום וכתובתו;
{{ח:תת|(5)}} פרטי רכב ההובלה שבו מובל מוצר הבשר, ובכלל זה מספר הרישוי והטמפרטורה הנדרשת ברכב;
{{ח:תת|(6)}} מספר הטלפון הנייד של נהג רכב ההובלה וכן מספר הטלפון הנייד של עובדו של היצרן בעל היתר ההפעלה או היבואן, המשמש כאיש קשר לעניין הוראות פסקה זו.

{{ח:סעיף|182|שליחת העתק של התעודות}}
{{ח:ת}} בעת יציאתו של משלוח מוצרי בשר ממפעל בשר, ממפעל לבשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר, יעביר היצרן, בעל היתר ההפעלה או היבואן, לפי העניין, למערכת הממוחשבת את פרטי המשלוח, יעד המשלוח, פרטי רכב ההובלה ושם הרופא הווטרינר המוסמך במפעל, לפי הוראות מנהל היחידה הווטרינרית.

{{ח:סעיף|183|תנאי הובלה ממפעל בשר, ממפעל לבשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר}}
{{ח:ת}} יצרן של מוצר בשר, בעל היתר הפעלה או יבואן, לא יוציא מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לבשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר, אלא לאחר שמצא כי התקיימו כל אלה לגבי רכב ההובלה שבו הוא מובל:
{{ח:תת|(1)}} הטמפרטורה ברכב עומדת בכללים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 155|סעיף 155}};
{{ח:תת|(2)}} מותקנת מערכת בקרה של הטמפרטורה ברכב;
{{ח:תת|(3)}} קיימת מערכת לתיעוד תקלות בטמפרטורה שברכב;
{{ח:תת|(4)}} קיימת מערכת המתריעה בזמן אמת על תקלות בטמפרטורה ברכב; השר רשאי לקבוע הקלות, פטורים והתאמות לעניין יישום מערכת כאמור לגבי יצרן, בעל היתר הפעלה או יבואן, בהתאם להיקף הייצור של המפעל ולסוג המזון המיוצר בו, ורשאי הוא להתחשב במיעוט מספרם של כלי הרכב המשמשים אותם.

{{ח:סעיף|184|איסור קבלה של מוצר בשר}}
{{ח:ת}} יצרן של מוצר בשר או בעל היתר הפעלה לא יקבל מוצר בשר, אלא אם כן התקיימו תנאים אלה לגבי המשלוח של מוצר הבשר:
{{ח:תת|(1)}} מצורפת למשלוח שבו הגיע מוצר הבשר תעודת משלוח למוצר בשר שנכללים בה הפרטים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 181|בסעיף 181}}, ואם יש לצרף לתעודת המשלוח גם תעודה וטרינרית, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 206|בסעיף 206}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}} – צורפה תעודה כאמור;
{{ח:תת|(2)}} תעודת המשלוח של מוצר הבשר הונפקה במהלך 24 השעות שקדמו להגעת המשלוח;
{{ח:תת|(3)}} יש התאמה בין המוצרים שבמשלוח ובין תעודת המשלוח למוצרי הבשר לגבי הפרטים שלפי {{ח:פנימי|סעיף 181|סעיף 181}}, ואם צורפה תעודה וטרינרית – יש התאמה בין התעודה הווטרינרית ובין תעודת המשלוח.

{{ח:סעיף|185|איסור מכירה של מוצר בשר}}
{{ח:ת}} משווק לא ימכור מוצר בשר, אלא אם כן התקיימו התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 184|בפסקאות (1) עד (3) לסעיף 184}} לגבי תעודת המשלוח של מוצר הבשר שקיבל.

{{ח:סעיף|186|תנאי הובלה מאתר מכירה}}
{{ח:ת}} משווק של מוצרי בשר לא יוציא מוצרי בשר מאתר מכירה אל אתר מכירה אחר, ליצרן או לבעל היתר הפעלה ולא יוביל מוצר בשר, אלא אם כן התקיימו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 183|סעיף 183}}, בשינויים המחויבים, לגבי רכב ההובלה.

{{ח:סעיף|187|הוצאת מוצרי בשר לאתר מכירה אחר, ליצרן או לבעל היתר הפעלה}}
{{ח:תת|(א)}} משווק של מוצר בשר לא יוציא מוצרי בשר מאתר מכירה אל אתר מכירה אחר, ליצרן או לבעל היתר הפעלה, אלא לאחר שצירף למוצר הבשר תעודת משלוח חדשה למוצר בשר שאותה הנפיק היצרן של מוצר הבשר או בעל היתר ההפעלה, ומצוין בה כי היא אושרה על ידי הרופא הווטרינר המוסמך במפעל.
{{ח:תת|(ב)}} לשם מתן האישור כאמור בסעיף קטן (א), רשאי הרופא הווטרינר המוסמך במפעל להיעזר ברופא ווטרינר מוסמך בשווקים, המפקח בתחום השיפוט של הרשות המקומית שבו נמצא אתר המכירה.
{{ח:תת|(ג)}} על יצרן או על בעל היתר הפעלה שהנפיק תעודת משלוח חדשה כאמור בסעיף קטן (א) יחולו ההוראות לעניין שליחת העתק מתעודת המשלוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 182|בסעיף 182}}.

{{ח:סעיף|188|תקנות לעניין העברה ומכירה של מוצר בשר}}
{{ח:ת}} השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע בתקנות כללים ותנאים בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} העברה של מוצר בשר באמצעות הובלה ממשווק מזון בשיווק קמעונאי אל צרכן;
{{ח:תת|(2)}} פעולתם של משווקים של מוצרי בשר שמחזיקים את מוצר הבשר ברכב ההובלה בלבד החל מרכישת מוצר הבשר על ידיהם ועד לשיווקו, לרבות תנאים ומגבלות על משך הזמן שבו מותר להחזיק מוצר הבשר ברכב ההובלה.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ב משנה ג|סימן משנה ג׳: הוראות שונות – חובות יצרן ומשווק של מוצר בשר}}

{{ח:סעיף|189|סייג לתחולה על מייצר ארוחות מוכנות להסעדה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} לעניין יצרן לא יחולו על מי שמייצר ארוחות מוכנות להסעדה ממוצרי בשר, שאינו בית אוכל כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25(ב)}}, אלא אם כן השר קבע כי הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}, כולן או חלקן, יחולו לגביו.

{{ח:סעיף|190|חובות רישיון ייצור או היתר הפעלה במפעלים שמבצעים עיבוד וטיפול בבשר גולמי}}
{{ח:ת}} על אף האמור בחוק זה {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|ובפקודת מחלות בעלי חיים}}, מפעל שמתבצעים בו באותו מבנה טיפול בבשר גולמי ועיבוד –
{{ח:תת|(1)}} יהיה טעון קבלת רישיון ייצור ופטור מקבלת היתר הפעלה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}}, אם מבין מוצרי הבשר שהוא מוציא לשיווק משקל מוצרי הבשר שבוצע בהם עיבוד עולה על משקל מוצרי הבשר שבוצע בהם רק טיפול בבשר גולמי;
{{ח:תת|(2)}} יהיה טעון קבלת היתר הפעלה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}} ופטור מקבלת רישיון ייצור, אם מבין מוצרי הבשר שהוא מוציא לשיווק משקל מוצרי הבשר שבוצע בהם רק טיפול בבשר גולמי עולה על משקל מוצרי הבשר שבוצע בהם עיבוד.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ג|סימן ג׳: פיקוח על־ידי רופאים וטרינרים}}
{{ח:קטע4|פרק ח סימן ג משנה א|סימן משנה א׳: הסמכת רופאים וטרינרים מוסמכים במפעל}}

{{ח:סעיף|191|הסמכת רופא וטרינר לפיקוח במפעל}}
{{ח:ת}} מנהל היחידה הווטרינרית יסמיך רופאים וטרינרים, מבין עובדי התאגיד, לבצע פיקוח וטרינרי במפעל בשר, בבית קירור וברכב הובלה.

{{ח:סעיף|192|היקף הפיקוח הנדרש {{ח:הערה|ועל}} {{ח:הערה|ו}}תפקידי הפיקוח הנדרשים במפעל בשר או בבית קירור|תיקון: תשפ״ג־5}}
{{ח:ת}} מנהל היחידה הווטרינרית יורה על היקף הפיקוח הווטרינרי הנדרש ועל תפקידי הפיקוח הנדרשים בכל מפעל בשר ובית קירור, לאחר שהתייעץ עם הרופא הווטרינר שבמפעל, ככל שישנו, ויסמיך את הרופאים הווטרינרים בהתאם לכך; מנהל היחידה הווטרינרית יורה על היקף הפיקוח הנדרש ועל תפקידי הפיקוח הנדרשים כאמור, בהתאם לניהול סיכונים ובהתחשב בין השאר בסוג המפעל, בהיקף הייצור במפעל או בהיקף האחסנה בבית הקירור, בהקפדתו של המפעל או בית הקירור בעבר על מילוי הוראות לפי חקיקת המזון, ובסוג המזון המיוצר או מאוחסן בו.

{{ח:סעיף|193|הסמכת רופא וטרינר לפיקוח במפעל לבשר גולמי}}
{{ח:תת|(א)}} לשם פיקוח במפעל לבשר גולמי, רשאי מנהל היחידה הווטרינרית להסמיך לפי {{ח:פנימי|סעיף 191|סעיף 191}} רופאים וטרינרים שמונו בידי מנהל השירותים הווטרינריים לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}} ועומדים בתנאי הכשירות וההכשרה הנדרשים להסמכת רופא וטרינר מוסמך במפעל, בסמכויות הפיקוח הווטרינרי על הוצאת התעודות במפעל.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכויות הפיקוח של רופא וטרינר שהוסמך לפי סעיף קטן (א), הנתונות לו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}}.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ג משנה ב|סימן משנה ב׳: הסמכת רופאים וטרינרים מוסמכים בשווקים}}

{{ח:סעיף|194|הסמכת רופא וטרינר לפיקוח בשווקים, מבין עובדי רשות מקומית}}
{{ח:ת}} מנהל היחידה הווטרינרית יסמיך רופאים וטרינרים, מבין עובדי רשות מקומית, שיהיו מוסמכים לבצע פיקוח וטרינרי על אתרי המכירה של מוצרי בשר ברשות המקומית ({{ח:פנימי|פרק ח|בפרק זה}} – שווקים), ובכלל זה על ההובלה של מוצרי בשר.

{{ח:סעיף|195|הסמכת רופא וטרינר לפיקוח בשווקים, מבין עובדי התאגיד}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 194|בסעיף 194}}, רשות מקומית שבה הרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים הם מבין עובדי הרשות, רשאית, באישור מועצתה, להודיע בכתב למנהל כי היא מעוניינת שכל הרופאים הווטרינרים שיהיו מוסמכים לבצע פיקוח וטרינרי בשווקים שבתחום שיפוטה לא יהיו מבין עובדי הרשות המקומית.
{{ח:תתת|(2)}} הודיעה רשות מקומית כאמור בפסקה (1), יסמיך מנהל היחידה הווטרינרית רופאים וטרינרים מבין עובדי התאגיד שיהיו מוסמכים לבצע פיקוח וטרינרי בשווקים שבתחום שיפוטה החל במועד שצוין בהודעתה, ובלבד שהמועד לא יהיה לפני שחלפו ארבעה חודשים ממועד מסירת ההודעה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 194|בסעיף 194}}, מצא המנהל כי הרשות המקומית אינה מציעה די מועמדים לרופאים וטרינרים המוסמכים לפקח בשווקים שבתחום שיפוטה או שהיא מציעה מועמדים שאינם עומדים בתנאי הכשירות וההכשרה לשם הסמכתם לרופאים וטרינרים מוסמכים בשווקים, רשאי הוא להורות, לפי המלצת מנהל היחידה הווטרינרית ולאחר שניתנה לרשות המקומית הזדמנות להשמיע את טענותיה, כי יהיו מבין עובדי התאגיד רופאים וטרינרים שיהיו מוסמכים לפקח בשווקים שבתחום שיפוטה של הרשות המקומית.
{{ח:תת|(ג)}} ביקשה רשות מקומית שהרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים שבתחום שיפוטה הם מבין עובדי התאגיד, מהמנהל, בכתב, באישור מועצתה, שהרופאים הווטרינרים המוסמכים לבצע פיקוח וטרינרי בשווקים שבתחום שיפוטה יהיו מבין עובדיה, והמנהל, לפי המלצת מנהל היחידה הווטרינרית, הסכים לבקשה, יסמיך מנהל היחידה הווטרינרית את הרופאים הווטרינרים המוסמכים כאמור מבין עובדי הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|196|מספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים הנדרש בשווקים}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל היחידה הווטרינרית יורה על מספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים הנדרשים במדינה, בהתאם לניהול סיכונים ובהתחשב במספר אתרי המכירה במדינה שנדרשת לגביהם ביקורת תקופתית, בסוג מוצרי הבשר שהם מוכרים, ובתדירות הביקורת שיורה עליה בין השאר בהתאם לסיכון הנשקף מהמזון לבריאות הציבור.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל היחידה הווטרינרית יורה על מספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים בכל רשות מקומית, בהתחשב בחלקם היחסי של מספר אתרי המכירה ברשות המקומית שנדרשת לגביהם ביקורת תקופתית, ובתדירות הביקורת שהורה עליה כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} לשם מתן הוראה ראשונה לפי סעיף קטן (ב) ולשם הקמת המערכת הממוחשבת, תמציא רשות מקומית בתוך שישה חודשים מעת שהתבקשה לכך בידי מנהל היחידה הווטרינרית, נתונים כמפורט להלן, ככל שיש בידה, על עסקים שבהם נמכר בשר בתחום שיפוטה, לרבות עסקים שלא ניתן להם רישיון עסק, בחלוקה לסוגי עסקים ככל שהתבקשה: שם העסק, כתובתו ומספר הטלפון בעסק, ושם בעל העסק, ואם הוא תאגיד – מספר הרישום שלו.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ג משנה ג|סימן משנה ג׳: הסמכת רופאים וטרינרים מוסמכים – הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|197|תקנות הסמכה של רופא וטרינר מוסמך}}
{{ח:ת}} השר רשאי להתקין תקנות בדבר דרכי ההסמכה של רופאים וטרינרים מוסמכים, לרבות לעניין שינוי בהסמכה.

{{ח:סעיף|198|תנאי כשירות והכשרה של רופא וטרינר מוסמך}}
{{ח:ת}} כל הרופאים הווטרינרים שהוסמכו לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן זה}}, חייבים לעמוד בתנאי הכשירות שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#סעיף 32מא|סעיף 32מא לחוק הרופאים הווטרינרים}}, ולהשתתף בהכשרה ובהשתלמויות מקצועיות לפי {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#סעיף 32מב|סעיף 32מב לחוק האמור}}.

{{ח:סעיף|199|הנחיה מקצועית}}
{{ח:ת}} הרופאים הווטרינריים שהוסמכו לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן זה}}, יפעלו בהתאם להנחיות מקצועיות של מנהל היחידה הווטרינרית או של מנהל השירותים הווטרינריים, לפי העניין.

{{ח:סעיף|200|ביטול או התליית הסמכה של רופא וטרינר מוסמך}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל היחידה הווטרינרית רשאי, לאחר שנתן לרופא וטרינר מוסמך הזדמנות להשמיע את טענותיו, בכתב או בעל פה, לבטל או להתלות את הסמכתו של רופא וטרינר מוסמך, אם מצא שהרופא הווטרינר המוסמך אינו ממלא את חובותיו לפי חוק זה או שהוא פעל באופן שגרם לסכנה לבריאות הציבור או שאינו עומד בתנאי הכשירות וההכשרה שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#סעיף 32מא|סעיף 32מא לחוק הרופאים הווטרינרים}}, ולאחר ששוכנע שלא ניתן לקבוע לגביו תנאים של הכשרה מתאימה שיביאו לתיקון הפגם בפעולת הפיקוח על ידו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) מצא מנהל היחידה הווטרינרית כי קיים צורך דחוף לבטל או להתלות את ההסמכה כאמור באותו סעיף קטן לשם מניעת סכנה מיידית לבריאות הציבור, רשאי הוא לבטל או להתלות את ההסמכה כאמור לאלתר, ובלבד שייתן לרופא הווטרינר המוסמך הזדמנות לטעון את טענותיו בהקדם האפשרי לאחר הביטול או ההתליה, ולא יאוחר משבעה ימים ממועד החלטתו.

{{ח:סעיף|201|מינוי רופא וטרינר מוסמך מבין עובדי המדינה או הרשות המקומית}}
{{ח:תת|(א)}} על אף ההוראות לעניין הסמכת רופאים וטרינרים מוסמכים, מבין עובדי התאגיד, במפעל או בשווקים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 191|בסעיפים 191}} {{ח:פנימי|סעיף 195|ו־195(ב) או (ג)}}, מצא השר כי יש צורך בהסמכת רופאים וטרינרים נוספים, רשאי הוא, בהסכמת שר האוצר, להתיר למנהל היחידה הווטרינרית להסמיך לפי הסעיפים האמורים, לתקופה שיקבע, רופאים וטרינרים מוסמכים במפעל או בשווקים מבין עובדי רשות מקומית שבתחום שיפוטה נמצאים המפעל או השווקים, אם ניתנה לכך הסכמת הרשות המקומית, לפי החלטת המועצה, או מבין עובדי המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 214|בסעיפים 214}} {{ח:פנימי|סעיף 215|ו־215}}, התיר השר כאמור בסעיף קטן (א), תשולם האגרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 214|באותם סעיפים}} לרשות המקומית או למשרד הבריאות, לפי העניין; גבה התאגיד לפיקוח וטרינרי את האגרה, יעבירה למשרד הבריאות או לרשות המקומית, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 218|סעיף 218(א)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ג משנה ד|סימן משנה ד׳: חובות וסמכויות פיקוח של רופא וטרינר מוסמך במפעל}}

{{ח:סעיף|202|נקיטת פעולות פיקוח במפעל|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} רופא וטרינר מוסמך במפעל יאמת את יישומה של תכנית בטיחות המזון במפעל, ובכלל זה יפקח על אלה:
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} רופא וטרינר מוסמך במפעל יאמת את יישומה של תכנית בטיחות המזון בבקרה עצמית לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(ב)}} במפעל, ובכלל זה יפקח על אלה:
{{ח:תת|(1)}} תנאי התברואה במפעל;
{{ח:תת|(2)}} בטיחות מוצרי הבשר וחומרי הגלם;
{{ח:תת|(3)}} שלמות האריזה וקיום תהליכי סימון המזון;
{{ח:תת|(4)}} אחסון מוצרי בשר;
{{ח:תת|(5)}} הובלת מוצרי הבשר מאתר הייצור לדרכי השיווק.

{{ח:סעיף|203|נוכחות במפעל}}
{{ח:ת}} רופא וטרינר מוסמך במפעל יהיה נוכח במפעל בתדירות שיורה עליה מנהל היחידה הווטרינרית, בהתאם לניהול סיכונים ובין השאר בהתאם לניתוח של הסיכונים הקיימים לבריאות הציבור מאותו מפעל ומאותו סוג מזון.

{{ח:סעיף|204|נטילת דוגמאות וביצוע בדיקות}}
{{ח:ת}} רופא וטרינר מוסמך במפעל ייטול דוגמאות של מזון ויבצע בדיקות, יידע את המפעל לגבי תוצאות הבדיקות וינהל רישום של תוצאות הבדיקות שביצע, והכול לפי הוראות מנהל היחידה הווטרינרית שיפורסמו באתר האינטרנט; המפעל יישא בהוצאות הבדיקות ונטילת הדוגמאות תהיה בלא תשלום.

{{ח:סעיף|205|פיקוח על הוצאת תעודת משלוח למוצר בשר|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} רופא וטרינר מוסמך במפעל רשאי להחליט כי יצרן של מוצר בשר, בעל היתר הפעלה או יבואן לא יוציא תעודת משלוח למוצר בשר, במקרה מסוים או דרך כלל, אם הוא מעוניין לבצע בדיקה של המשלוח, או אם מצא שהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מוצר הבשר אינו ראוי למאכל אדם או שאינו עומד בדרישות חקיקת המזון;
{{ח:תת|(2)}} יש אי־התאמה לתכנית בטיחות מזון, באופן העלול לפגוע בבטיחות מוצר הבשר;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} יש אי־התאמה לתכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(ב)}}, באופן העלול לפגוע בבטיחות מוצר הבשר;
{{ח:תת|(3)}} רכב ההובלה אינו עומד בדרישות {{ח:פנימי|סעיף 183|סעיף 183}} או בדרישות לפי חקיקת המזון;
{{ח:תת|(4)}} חל איסור במערכת הממוחשבת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 211|בסעיף 211(ב)}} להנפיק תעודת המשלוח לגבי אתר המכירה שאליו מיועד מוצר הבשר או לגבי הרכב שמוביל את מוצר הבשר;
{{ח:תת|(5)}} חל איסור במערכת הממוחשבת להנפיק תעודת המשלוח מאחר שהיצרן או בעל היתר ההפעלה לא שילמו את האגרה הנדרשת לפי הוראות סעיפים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} לגבי יצרן שאינו בעל היתר הפעלה – לפי {{ח:פנימי|סעיף 214|סעיף 214}};
{{ח:תתת|(ב)}} לגבי בעל היתר הפעלה – לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 215|סעיף 215}}.

{{ח:סעיף|206|מתן תעודה וטרינרית}}
{{ח:תת|(א)}} השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע כי הוצאת מוצר בשר מסוג מסוים ממפעל בשר מחייבת קבלת תעודה וטרינרית כאמור בסעיף קטן (ב), וכן תנאים למתן תעודה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} רופא וטרינר מוסמך המפקח במפעל שנקבע לגביו כאמור בסעיף קטן (א), יבדוק את מוצר הבשר ואם מצא כי הוא ראוי למאכל אדם יחתום, טרם הוצאת מוצר בשר ממפעל כאמור, על תעודה המעידה על הבדיקה ועל תוצאותיה.
{{ח:תת|(ג)}} רופא וטרינר מוסמך במפעל שנקבע לגביו כאמור בסעיף קטן (א), יסרב לחתום על תעודה וטרינרית אם התקיימה אחת מהנסיבות השוללות מתן תעודת משלוח למוצרי בשר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 180|בסעיף 180}} או אם לא התקיים תנאי לחתימה על התעודה הווטרינרית שנקבע בצו כאמור בסעיף קטן (א) לגבי מפעל בשר.

{{ח:סעיף|207|דיווח למנהל היחידה הווטרינרית}}
{{ח:ת}} רופא וטרינר מוסמך במפעל ידווח בכתב למנהל היחידה הווטרינרית על ממצאי הבדיקות בהתאם להוראות שלפי {{ח:פנימי|סעיף 204|סעיף 204}}, על הליקויים והחריגות במפעל, על הפעולות המתקנות שבוצעו בו וכן על כל מידע אחר הנוגע לעניין שידרוש מנהל היחידה הווטרינרית.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ג משנה ה|סימן משנה ה׳: חובות וסמכויות פיקוח של רופא וטרינר מוסמך בשווקים}}

{{ח:סעיף|208|נקיטת פעולות פיקוח בשווקים}}
{{ח:ת}} רופא וטרינר מוסמך בשווקים יפקח על קיומם של אלה, לפי הוראות חקיקת המזון:
{{ח:תת|(1)}} תנאי התברואה;
{{ח:תת|(2)}} בטיחות של מוצרי הבשר;
{{ח:תת|(3)}} שלמות האריזה וקיום תהליכי סימון המזון;
{{ח:תת|(4)}} אחסון מוצרי הבשר;
{{ח:תת|(5)}} הובלת מוצרי הבשר ופריקתם מרכב הובלה;
{{ח:תת|(6)}} תהליכי העבודה;
{{ח:תת|(7)}} עקיבות;
{{ח:תת|(8)}} אורך חיי המדף.

{{ח:סעיף|209|ביצוע ביקורות}}
{{ח:ת}} רופא וטרינר מוסמך בשווקים יבצע ביקורת באתרי המכירה בתדירות שיורה עליה מנהל היחידה הווטרינרית, בין השאר בהתאם לניתוח של הסיכונים לבריאות הציבור מאותו אתר מכירה ומאותו סוג מזון.

{{ח:סעיף|210|נטילת דוגמאות מזון וביצוע בדיקות}}
{{ח:ת}} רופא וטרינר מוסמך בשווקים ייטול דוגמאות של מזון, יבצע בדיקות וינהל רישום של תוצאות הבדיקות שביצע, והכול לפי הוראות מנהל היחידה הווטרינרית.

{{ח:סעיף|211|פיקוח על העברת מזון לאתר מכירה}}
{{ח:תת|(א)}} רופא וטרינר מוסמך בשווקים לא ירשה להעביר מוצר בשר לאתר מכירה, במקרים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ניתן לגבי אתר המכירה צו הפסקה לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 16|סעיפים 16}}, {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 17|17}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 20|או 20 לחוק רישוי עסקים}} או צו מניעת פעולות לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 22א|סעיף 22א לחוק האמור}};
{{ח:תתת|(2)}} הרופא הווטרינר כאמור מצא שהעברת מוצר הבשר עלולה לסכן את בריאות הציבור.
{{ח:תת|(ב)}} לא הרשה רופא וטרינר מוסמך בשווקים להעביר מוצר בשר לאתר מכירה כאמור בסעיף קטן (א), יעביר עדכון על כך לאלתר באמצעות המערכת הממוחשבת שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 220|סעיף 220}}, ויציין בה כי חל איסור העברה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} הוראה של רופא וטרינר מוסמך בשווקים כאמור בסעיף קטן (א)(2) תהיה לתקופה שלא תעלה על 48 שעות ותינתן רק לאחר שהרופא הווטרינר המוסמך נתן לבעל אתר המכירה הזדמנות להשמיע את טענותיו; ואולם אם מצא הרופא הווטרינר המוסמך כי השהיית ההוראה עלולה לסכן את בריאות הציבור, רשאי הוא לתתה לאלתר, ובלבד שייתן לבעל אתר המכירה הזדמנות לטעון את טענותיו בהזדמנות הראשונה לאחר מכן.
{{ח:תת|(ד)}} לא יעביר אדם מוצר בשר לאתר מכירה בניגוד להוראת רופא וטרינר מוסמך בשווקים לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|212|דיווח על ביקורות ובדיקות למנהל היחידה הווטרינרית}}
{{ח:תת|(א)}} רופא וטרינר מוסמך בשווקים ידווח באמצעות המערכת הממוחשבת למנהל היחידה הווטרינרית על ממצאי הביקורות והבדיקות בהתאם להוראות שלפי {{ח:פנימי|סעיף 209|סעיף 209}}, על הליקויים והחריגות, על הפעולות המתקנות שבוצעו וכן על כל מידע אחר הנוגע לעניין שידרוש מנהל היחידה הווטרינרית.
{{ח:תת|(ב)}} רופא וטרינר מוסמך בשווקים יעביר את הדיווח כאמור בסעיף קטן (א) למנהל היחידה הווטרינרית, לפי הוראותיו, ורשאי מנהל היחידה הווטרינרית להורות על מסירת דיווחים שונים על ידי סוגי מפקחים שונים, לגורמים שונים, ובלבד שדיווח לעניין עובד של רשות מקומית יימסר גם למנהל המחלקה הווטרינרית באותה רשות, ובהעדר מנהל מחלקה כאמור – למי שממלא תפקיד דומה ברשות המקומית.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ד|סימן ד׳: אגרות פיקוח}}

{{ח:סעיף|213|הסכום הבסיסי לעניין אגרת פיקוח|תיקון: תשפ״ג־5, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן ד|בסימן זה}}, ”סכום האגרה הבסיסי“ – 32,850 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לאוגוסט 2023; בשנת 2025, 34,695 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה, רשאי לשנות את סכום האגרה הבסיסי כאמור בסעיף קטן (א) בהתחשב בין השאר בעלות ההעסקה של רופא וטרינר מוסמך ובתקורה הכרוכה בהעסקה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} סכום האגרה הבסיסי יעודכן ב־1 בינואר של כל שנה (בסעיף זה – יום העדכון) בהתאם לשיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד הבסיסי (בסעיף זה – סכום האגרה המעודכן).
{{ח:תתת|(2)}} סכום האגרה המעודכן יעוגל לשקל החדש הקרוב; סכום של חמישים אגורות או יותר יעוגל כלפי מעלה (בסעיף זה – סכום האגרה הבסיסי המעוגל).
{{ח:תתת|(3)}} עודכנה אגרה לפי פסקה (1), ייעשה העדכון הבא של אותה אגרה לגבי סכום האגרה המעודכן, לפני שעוגל לפי פסקה (2), אולם חלקי אגורה לא יובאו בחשבון.
{{ח:תתת|(4)}} המנהל הכללי של משרד הבריאות והמנהל הכללי של משרד החקלאות ופיתוח הכפר יפרסמו הודעה ברשומות על סכום האגרה הבסיסי המעוגל.
{{ח:תתת|(5)}} בסעיף קטן זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – הממוצע השנתי של השכר הממוצע למשרת שכיר בחברות הממשלתיות שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בחודש יוני בכל שנה, לגבי השנה הקלנדרית שקדמה לה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד שהיה ידוע ביום העדכון הקודם;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד הידוע ביום העדכון.

{{ח:סעיף|214|אגרה בעד פיקוח וטרינרי במפעל|תיקון: תשפ״ג־5}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה, רשאי לקבוע אגרות בעד פיקוח וטרינרי במפעל, ויכול שיקבע אגרות שונות בעד פיקוח כאמור בשעות העבודה הרגילות ובעד פיקוח כאמור בשעות החורגות משעות העבודה הרגילות ובשעות לילה או אגרות שונות בעד תפקידי פיקוח שונים; סכום האגרה לגבי כל מפעל יחושב בהתאם להיקף הפיקוח הנדרש ולתפקידי הפיקוח כפי שהורה מנהל היחידה הווטרינרית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 192|בסעיף 192}}; לעניין זה, ”שעות העבודה הרגילות“ – כפי שיקבע השר בתקנות בדרך האמורה בסעיף קטן זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי חיים (אגרות בעד פיקוח וטרינרי במפעל)|תקנות מחלות בעלי חיים (אגרות בעד פיקוח וטרינרי במפעל), התשפ״ד–2023}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} אגרות לפי סעיף זה לעניין פיקוח בשעות העבודה הרגילות ייקבעו בזיקה לסכום האגרה הבסיסי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 213|בסעיף 213(א)}} ובהתחשב בעלויות העסקה גבוהות או נמוכות יותר בתפקידי פיקוח וטרינרי מסוימים.
{{ח:תת|(ג)}} על אגרה המשתלמת לתאגיד לפי סעיף זה יתווסף מס ערך מוסף לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}.

{{ח:סעיף|215|אגרה בעד פיקוח וטרינרי בשווקים|תיקון: תשפ״ג־5}}
{{ח:תת|(א)}} בעל היתר הפעלה של מפעל לשחיטת בשר או יבואן של מוצרי בשר ישלם לתאגיד, בעד פיקוח וטרינרי בשווקים, אגרה חודשית בסכום של 0.077 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לאוגוסט 2023)}} בתוספת מס ערך מוסף לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}} בעד כל קילוגרם של מוצר בשר המשווק בישראל מהמפעל או המיובא, לפי העניין; סכום האגרה האמור יעודכן בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 213|סעיף 213(ג)}}, אולם סכום הנקוב בחלק מאגורה יעוגל לעשירית האגורה הקרובה ובמועד העדכון הבא יובא בחשבון גם חלק מאגורה; הודעה על עדכון סכום האגרה תפורסם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 213|בסעיף 213(ג)(4)}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה, רשאי לשנות את סכום האגרה כאמור בסעיף קטן (א) בעד כל קילוגרם של מוצר בשר, בשים לב להיקף הפיקוח הנדרש כפי שהורה עליו מנהל היחידה הווטרינרית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 196|בסעיף 196}}, למשקל הבשר המיוצר או המיובא, ולעלות ההעסקה של רופא וטרינר מוסמך ולתקורה הכרוכה בהעסקה.

{{ח:סעיף|216|מועד תשלום האגרות}}
{{ח:תת|(א)}} אגרות לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ד|סימן זה}} ישולמו לא יאוחר מתום 14 ימים לאחר תום החודש שבעדו משולמת האגרה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), אגרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 215|סעיף 215(א)}} המשולמת בידי יבואן תשולם כתנאי לטיפול בבקשה לתעודת שחרור.

{{ח:סעיף|217|גביית האגרות}}
{{ח:תת|(א)}} התאגיד יגבה את האגרות לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ד|סימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שר האוצר, בהתייעצות עם השר ועם שר החקלאות ופיתוח הכפר, רשאי לקבוע בצו שהאגרות ייגבו בידי משרד הבריאות.
{{ח:תת|(ג)}} על גביית אגרות לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ד|סימן זה}}, למעט אגרות שייגבו בידי משרד הבריאות לפי סעיף קטן (ב), יחול {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות אגרות והוצאות|חוק המרכז לגביית קנסות אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|218|הקצאת אגרת פיקוח בשווקים לרשויות מקומיות}}
{{ח:תת|(א)}} התאגיד יעביר לרשויות המקומיות המעסיקות רופאים וטרינרים מוסמכים בשווקים, תשלום בסכום השווה למכפלת סכום האגרה הבסיסי במספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים המועסקים באותה רשות; התשלום האמור יועבר בתוך 60 ימים מהמועד לתשלום האגרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 216|סעיף 216(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} מספר הרופאים הווטרינרים שיובא בחשבון לעניין סעיף קטן (א), לא יעלה על מספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים שנדרש להעסיקם לפי היקף הפיקוח שמנהל היחידה הווטרינרית הורה עליו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 196|בסעיף 196}}.

{{ח:סעיף|219|הקצאת אגרות שנגבות על ידי משרד הבריאות}}
{{ח:ת}} נקבע בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 217|סעיף 217(ב)}} כי משרד הבריאות יגבה את אגרות הפיקוח יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} משרד הבריאות יעביר לתאגיד תשלום בסכום השווה למכפלת סכום האגרה הבסיסי במספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים המועסקים בתאגיד, אך לא יותר ממספר הרופאים הווטרינרים המוסמכים שהתאגיד נדרש להעסיקם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 196|בסעיף 196}}.
{{ח:תת|(2)}} משרד הבריאות יעביר לרשות מקומית שהפיקוח הווטרינרי בשווקים שבתחום שיפוטה מבוצע בידי עובדיה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 194|בסעיף 194}} {{ח:פנימי|סעיף 195|או 195}} תשלום בסכום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 218|בסעיף 218(א)}}.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ה|סימן ה׳: הוראות שונות לעניין פיקוח וטרינרי}}

{{ח:סעיף|220|הקמת מערכת ממוחשבת}}
{{ח:ת}} השר יקים מערכת ממוחשבת לרישום בעלי היתר הפעלה, יצרנים, יבואנים ומשווקים לרבות מובילים ומאחסנים, של מוצרי בשר וכן לקבלת פרטים לגביהם הנוגעים ליישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}, לרבות סוג המזון המיוצר, כמותו, החלטות פיקוח על אתרי המכירה ותשלום אגרות הפיקוח.

{{ח:סעיף|221|ביטול בדיקת משנה ותשלום אגרה בעדה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”בדיקת משנה“ – בדיקה שעורך רופא וטרינר של רשות מקומית למוצרי בשר או למוביל או לרכב הובלה של מוצרי בשר ותכולתו, מכוח הוראות לפי חוק עזר, לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}} או לפי פקודת בריאות הציבור (מזון), כנוסחה ערב תחילתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין –
{{ח:תתת|(1)}} מוביל של מוצר בשר ורכב הובלה של מוצר בשר אינו חייב להגיע לבדיקת משנה;
{{ח:תתת|(2)}} בעל היתר הפעלה, יצרן של מוצר בשר, או משווק של מוצר בשר, לרבות מוביל של מוצר בשר, אינו חייב בתשלום אגרה בעד בדיקת משנה, או אגרה לפי חוק עזר בעד בדיקה או פיקוח וטרינריים שאינם בדיקת משנה הנעשים בקשר למוצר בשר;
{{ח:תתת|(3)}} לא יהיה תוקף להוראות שנקבעו לפי סעיף 3 לפקודת בריאות הציבור (מזון) כנוסחו לפני יום תחילתו של חוק זה, האוסרות על מכירה, העברה או הוצאה של דגים בלא בדיקה של רופא וטרינר של רשות מקומית ובלא הוצאת תעודת משלוח על ידו.

{{ח:סעיף|222|שמירת סמכויות}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} כדי לגרוע מסמכויות פיקוח או סמכויות אחרות המוקנות לפי חוק זה.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ו|סימן ו׳: הוראות שעה לעניין פיקוח וטרינרי}}
{{ח:קטע4|פרק ח סימן ו משנה א|סימן משנה א׳: הגדרות ותחולה}}

{{ח:סעיף|223|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ח סימן ו|סימן ו׳}}|תיקון: תשע״ז, תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן ו|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקת משנה“ – בדיקה שעורך רופא וטרינר של רשות מקומית למוביל של מוצר בשר או לרכב ההובלה ותכולתו, המבוצעת בתחנת בדיקה; לעניין זה, ”רשות מקומית“ – הרשות המקומית שאליה מועבר מוצר הבשר שבהובלה, ובלבד שהמוצר לא נשחט, יוצר או אוחסן בתחומה קודם לכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל היתר הפעלה“ – בעל היתר לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}} להפעלת מפעל לשחיטת בשר, או מי שעסקו טעון היתר כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בשר עוף לאחר שחיטה“ – מוצר בשר לאחר שחיטתו או פירוקו בבית שחיטה לעופות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בשר עוף שבוצעה בו פעילות ייצור“ – בשר עוף לאחר שחיטה, שלאחר יציאתו מבית השחיטה לעופות בוצעה בו פעילות מהפעילויות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 2|בפסקאות (1) עד (4) להגדרה ”ייצור“}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק פטור מבדיקות משנה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעל היתר הפעלה של בית מטבחיים תעשייתי הפטור מהגעה לבדיקות משנה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}};
{{ח:תתת|(2)}} יבואן של מוצר בשר קפוא, הפטור מהגעה לבדיקות משנה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודה וטרינרית“ – תעודה החתומה בידי הרופא הווטרינר שפיקח על השחיטה או ההמתה או על הייצור במפעל, הניתנת לפי דין למוצר בשר, טרם הוצאתו מהמפעל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת המעבר“ – תקופה של ארבע שנים שתחילתה ב־1 בחודש שלאחר תום שלושה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|יום פרסומו של חוק זה י״ח בכסלו התשע״ו (30 בנובמבר 2015).}}

{{ח:סעיף|224|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח סימן ו|סימן זה}}, למעט הוראות {{ח:פנימי|סעיף 243|סעיף 243}}, יחולו בתקופת המעבר.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ו משנה ב|סימן משנה ב׳: בדיקות משנה בתקופת המעבר}}

{{ח:סעיף|225|בדיקות משנה לבשר עוף לאחר שחיטה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מוביל של בשר עוף לאחר שחיטה, למעט בשר עוף שבוצעה בו פעילות ייצור ובשר עוף המיועד לייצוא, יהיה חייב להגיע לבדיקת משנה, אחת בלבד; חלה על מוביל כאמור חובה להגיע לבדיקת משנה לפי חוק עזר, הוא לא יהיה חייב להגיע אליה ולא יהיה חייב באגרה בעדה לפי חוק העזר.
{{ח:תת|(ב)}} מוביל של בשר עוף שבוצעה בו פעילות ייצור יהיה חייב להגיע לבדיקת משנה אם חלה עליו חובה כאמור לפי חוק עזר, ואולם לא יהיה חייב באגרה בעדה לפי חוק העזר האמור.

{{ח:סעיף|226|תיעוד בדיקות המשנה במערכת הממוחשבת}}
{{ח:ת}} רופא וטרינר של רשות מקומית שביצע בדיקת משנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 225|סעיף 225}} או לפי דין אחר המחייב ביצוע בדיקת משנה, ידווח על ביצוע הבדיקה ועל תוצאותיה למערכת הממוחשבת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 235|בסעיף 235}}, מיד לאחר ביצועה.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ו משנה ג|סימן משנה ג׳: פטור מבדיקות משנה בתקופת המעבר}}

{{ח:סעיף|227|פטור מבדיקות משנה}}
{{ח:ת}} מוביל של מוצר בשר שנקבעה לגביו חובת הגעה לבדיקות משנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 225|סעיף 225}} או לפי דין אחר, אינו חייב להגיע לבדיקות משנה כאמור, למעט בדיקות משנה אקראיות לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ו משנה ד|סימן משנה ד׳}}, אם מנהל היחידה הווטרינרית אישר שמתקיימים התנאים כאמור בפסקה (1) או (2) שלהלן וכל עוד מתקיימים התנאים האמורים ({{ח:פנימי|פרק ח סימן ו|בסימן זה}} – פטור מבדיקות משנה):
{{ח:תת|(1)}} במפעל שאת מוצריו הוא מוביל מיושמת תכנית בטיחות מזון וכן מתקיים פיקוח וטרינרי בידי רופא וטרינר בהתאם לתקנות לפי חוק זה, לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}}, לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי|החוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 230|סעיף 230(א)(2)}}, ואם לא ניתן להסמיכו או למנותו בהתאם לחיקוק כאמור – בידי רופא וטרינר שהוסמך בידי מנהל היחידה הווטרינרית לפי {{ח:פנימי|סעיף 230|סעיף 230(א)(1)}};
{{ח:תת|(2)}} המפעל שאת מוצריו הוא מוביל הוא מפעל לשחיטת בשר או מפעל מאושר לייצוא ומנהל השירותים הווטרינריים הודיע למנהל היחידה הווטרינרית שהתקיים בהם האמור בפסקה (1).

{{ח:סעיף|228|פרסום רשימת בעלי הפטור}}
{{ח:ת}} רשימת מקבלי הפטור מבדיקות משנה וכן העוסקים הפטורים מבדיקות משנה, תפורסם באתר האינטרנט; פרסום כאמור אינו תנאי לתוקף הפטור.

{{ח:סעיף|229|חובות בעלי הפטור לעניין הובלה ומשלוח}}
{{ח:ת}} מפעל שקיבל פטור מבדיקות משנה, וכן עוסק פטור מבדיקות משנה –
{{ח:תת|(1)}} לא יוציא מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לשחיטת בשר, מבית קירור או מתחנת הסגר אלא לאחר שמצא כי התקיימו כל אלה לגבי הטמפרטורה של הרכב שבו הוא מובל:
{{ח:תתת|(א)}} הטמפרטורה ברכב עומדת בדרישות הדין;
{{ח:תתת|(ב)}} מותקנת מערכת בקרה של הטמפרטורה ברכב;
{{ח:תתת|(ג)}} קיימת מערכת של תיעוד תקלות בטמפרטורה שברכב;
{{ח:תתת|(ד)}} קיימת מערכת המתריעה בזמן אמת על תקלות בטמפרטורה ברכב; השר רשאי לקבוע הקלות, פטורים והתאמות לעניין יישום של מערכת כאמור לגבי מפעל או עוסק כאמור, בהתאם להיקף הייצור של המפעל ולסוג המזון המיוצר בו, ורשאי הוא להתחשב במיעוט מספרם של כלי הרכב המשמשים אותם;
{{ח:תת|(2)}} לא יוציא מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לשחיטת בשר, מבית קירור או מתחנת הסגר אלא אם כן התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} מצורפת למשלוח של מוצרי הבשר תעודת משלוח למוצרי בשר שנכללים בה הפרטים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 181|בסעיף 181}}; על הוצאת תעודת המשלוח יחולו, בשינויים המחויבים, הוראות {{ח:פנימי|סעיף 182|סעיף 182}};
{{ח:תתת|(ב)}} לגבי מפעל לשחיטת בשר, מפעל שאושר לייצוא ומפעל לייצור מוצרי דגים – מצורפת תעודה וטרינרית לתעודת המשלוח כאמור בפסקת משנה (א);
{{ח:תתת|(ג)}} היצרן או בעל היתר ההפעלה יעביר, בדרך אלקטרונית, את פרטי תעודת המשלוח למערכת הממוחשבת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 235|בסעיף 235}} לפי הוראות שיורה עליהן מנהל היחידה הווטרינרית, וכן יעבירן לרופא הווטרינר העירוני; תעודה כאמור תועבר בעת יציאתו של המוביל מתחומי המפעל.

{{ח:סעיף|230|הסמכת רופא וטרינר במפעל לשם קבלת פטור מבדיקות משנה}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש יצרן של מוצר בשר לקבל פטור מבדיקות משנה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 227|בסעיף 227}}, רשאי מנהל היחידה הווטרינרית ולגבי מפעל לשחיטת בשר – מנהל השירותים הווטרינריים, להסמיך לשם פיקוח וטרינרי במפעלו –
{{ח:תתת|(1)}} רופא וטרינר שהוא עובד של הרשות המקומית שבתחום שיפוטה פועל היצרן, לפי הסכם בין היצרן או בעל היתר הפעלה ובין הרשות המקומית או רופא וטרינר שהוא עובד של המועצה לענף הלול – עד יום תחילת פעילות התאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} רופא וטרינר שהוא עובד של התאגיד – מיום שנקבע בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 320|סעיף 320(ג)}}, כיום תחילת פעילות התאגיד לעניין הסמכת רופאים וטרינרים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין, לגבי יצרן שבמפעלו הוסמך רופא וטרינר מבין עובדי תאגיד כאמור בסעיף קטן (א)(2), לא יהיה תוקף להוראה הקובעת כי פיקוח במפעל, לרבות הוצאת תעודת וטרינר, ייעשה בידי רופא וטרינר של רשות מקומית.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי להסמיך רופא וטרינר שהוסמך לפי סעיף זה בסמכויות מפקח ויחולו לעניין הסמכה כאמור הוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳}}.

{{ח:סעיף|231|אגרה בעד פיקוח במפעל של רופא וטרינר שהוא עובד תאגיד}}
{{ח:ת}} יצרן שבמפעלו הוסמך רופא וטרינר מבין עובדי התאגיד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 230|בסעיף 230(א)(2)}}, ישלם לתאגיד אגרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 214|בסעיף 214}}, או לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים#סעיף 23|סעיף 23(א1) לפקודת מחלות בעלי חיים}}, לפי העניין, בהתאם להיקף הפיקוח שהורה עליו מנהל היחידה הווטרינרית, ועל תשלום האגרה יחולו, בשינויים המחויבים, הוראות {{ח:פנימי|סעיף 239|סעיף 239}}.

{{ח:סעיף|232|חובות רופא וטרינר במפעל|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} הוסמך רופא וטרינר במפעל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 230|בסעיף 230}}, יחולו עליו, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 320|בסעיף 320}}, החובות והסמכויות כאמור {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג משנה ד|בסימן משנה ד׳ {{ח:הערה|לסימן ג׳}} לפרק ח׳}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|233|ביטול הפטור מבדיקות משנה}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח מנהל היחידה הווטרינרית כי לא קוימה חובה מהחובות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 229|בסעיף 229}} או {{ח:פנימי|פרק ח סימן ו משנה ד|בסימן משנה ד׳}}, וכי אי קיום החובה סיכן או היה עלול לסכן באופן ממשי את בריאות הציבור, או שמדובר בהפרה חוזרת ונשנית של החובה, רשאי הוא לבטל את הפטור מבדיקות משנה, לתקופה שיורה, לאחר שנתן ליצרן או לבעל היתר ההפעלה הזדמנות להשמיע את טענותיו.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי מפעל לשחיטת בשר ומפעל שאושר לייצוא, לפני ביטול הפטור כאמור בסעיף קטן (א), יתייעץ מנהל היחידה הווטרינרית עם מנהל השירותים הווטרינריים; שלח מנהל היחידה הווטרינרית הודעה למנהל השירותים הווטרינריים על כוונתו לבטל את הפטור, ומנהל השירותים הווטרינריים לא העביר את חוות דעתו לגבי הכוונה לבטל את האישור בתוך שבעה ימי עבודה מיום קבלת ההודעה, יראו את ההתייעצות כאילו קוימה.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ו משנה ד|סימן משנה ד׳: חובת הגעה לבדיקות משנה אקראיות בתקופת המעבר}}

{{ח:סעיף|234|חובת הגעה לבדיקות משנה אקראיות}}
{{ח:תת|(א)}} מוביל של מוצר בשר שיוצר במפעל שקיבל פטור מבדיקות משנה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 227|סעיף 227}}, יהיה חייב להגיע לבדיקות משנה אקראיות.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל היחידה הווטרינרית יזמן מוביל כאמור בסעיף קטן (א), לבדיקת משנה של מוצר הבשר המובל ברכב ההובלה, בהתאם לנתוני המערכת הממוחשבת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 235|בסעיף 235}}, לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ההגעה לבדיקות המשנה למקום הבדיקה לא תגרום לסטייה ניכרת מנתיב הנסיעה;
{{ח:תתת|(2)}} ההגעה למקום הבדיקה תהיה במועד שיחול בשעות העבודה של המוביל באותה נסיעה ולא תגרום לעיכוב ניכר בזמן הנסיעה;
{{ח:תתת|(3)}} רכב הובלה של מוביל של יצרן או בעל היתר הפעלה, יזומן ל־12 בדיקות משנה בשנה לפי הוראות סעיף זה, ואם הוראת סעיף זה תחול בחלק מהשנה – המוביל יזומן לבדיקות משנה אקראיות לפי הוראות סעיף זה שמספרן כמספר החודשים שבהם יחולו הוראות סעיף זה.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ו משנה ה|סימן משנה ה׳: מערכת ממוחשבת לתקופת המעבר}}

{{ח:סעיף|235|הקמת מערכת ממוחשבת}}
{{ח:ת}} השר ושר החקלאות ופיתוח הכפר יקימו מערכת ממוחשבת ליישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ח סימן ו|סימן זה}}, ובכלל זה לסיוע בבחירת ההובלות שלגביהן תתבצע בדיקת המשנה, לקבלת תעודת משלוח למוצר בשר ולקבלת הודעות על ביצוע בדיקות משנה מרופאים וטרינרים של הרשות המקומית.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ו משנה ו|סימן משנה ו׳: פיקוח וטרינרי באתרי מכירה}}

{{ח:סעיף|236|איסור מכירה והחזקה של מוצר בשר}}
{{ח:ת}} משווק לא ימכור מוצר בשר שיוצר או שיובא בידי מי שקיבל פטור מבדיקות משנה או בידי עוסק פטור מבדיקות משנה, ויצרן לא יחזיק מוצר בשר שהגיע לידיו ממי שקיבל פטור כאמור או ממי שפטור כאמור, אלא אם כן התקיימו תנאים אלה לגבי המשלוח של מוצר הבשר:
{{ח:תת|(1)}} למשלוח המזון מצורפת תעודת משלוח למוצרי בשר, שנכללים בה הפרטים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 181|בסעיף 181}}, ואם יש לצרף לתעודת המשלוח גם תעודה וטרינרית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 206|בסעיף 206}} – צורפה תעודה כאמור;
{{ח:תת|(2)}} אם צוין בתעודת המשלוח כי חלה חובה להגיע לבדיקת משנה אקראית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 234|בסעיף 234}} – בתעודת המשלוח צוין כי בדיקת המשנה בוצעה;
{{ח:תת|(3)}} תעודת המשלוח הונפקה ב־24 שעות שקדמו להגעת המשלוח;
{{ח:תת|(4)}} יש התאמה בין המוצרים שבמשלוח ובין תעודת המשלוח למוצרי בשר לעניין הפרטים לפי {{ח:פנימי|סעיף 181|סעיף 181}}, ואם צורפה תעודה וטרינרית – יש התאמה בין התעודה הווטרינרית לבין תעודת המשלוח האמורה.

{{ח:סעיף|237|הוראות לעניין רכב הובלה}}
{{ח:תת|(א)}} משווק של מוצרי בשר לא יוציא מוצר בשר מאתר מכירה אל אתר מכירה אחר או ליצרן או לבעל היתר הפעלה ולא יוביל מוצר בשר מאתר מכירה אלא לאחר שמצא כי התקיימו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 183|סעיף 183(1) עד (3)}} {{ח:פנימי|סעיף 217|וסעיף 217}}, בשינויים המחויבים, לגבי הרכב שבו הוא מובל.
{{ח:תת|(ב)}} הוראת סעיף קטן (א) תחול גם לעניין החובה לוודא כי התקיימו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 183|סעיף 183(4)}}, בשינויים המחויבים, לגבי הרכב שבו מובל הבשר החל מתום שישה חודשים מיום תחילתה של תקופת המעבר, אלא אם כן קבע השר, באישור הוועדה, כי תחילתה של הוראה זו תהיה מתום שנה מיום תחילתה של תקופת המעבר כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לקבוע הקלות, פטורים והתאמות לעניין יישום של מערכת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 183|בסעיף 183(4)}} לגבי משווק בהתאם להיקף פעילותו ולסוג המזון הנמכר על ידו.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ו משנה ז|סימן משנה ז׳: אגרות בעד בדיקות משנה בתקופת המעבר}}

{{ח:סעיף|238|אגרה בעד בדיקות משנה של בשר עוף לאחר שחיטה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בית שחיטה לעופות, למעט מפעל שקיבל פטור מבדיקות משנה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 227|בסעיף 227}}, ישלם לרשות המקומית אגרה חודשית בעד ביצוע בדיקות המשנה לגבי בשר עוף לאחר שחיטה, למעט מוצר בשר עוף המיועד לייצוא.
{{ח:תת|(ב)}} סכום האגרה החודשית כאמור בסעיף קטן (א) יהיה מכפלה של 0.1 שקלים חדשים לכל קילוגרם של בשר עוף לאחר שחיטה שיצא מבית השחיטה לעופות באותו חודש, למעט בשר עוף המיועד לייצוא, בשיעור התושבים ברשות המקומית שאליה שווק המזון; {{ח:פנימי|פרק ח סימן ו משנה ז|בסימן משנה זה}}, ”שיעור התושבים“ – היחס בין מספר התושבים ברשות המקומית לבין מספר כלל התושבים בכלל הרשויות המקומיות, לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שפורסמו לאחרונה ערב תחילת תקופת המעבר.

{{ח:סעיף|239|תשלום אגרה בידי מי שפטור מחובת הגעה לבדיקות משנה או מי שחייב בהגעה לבדיקות משנה אקראיות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק פטור מבדיקות משנה, ומפעל לשחיטת בשר שקיבל פטור מבדיקות משנה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 227|בסעיף 227}}, ישלמו לרשות המקומית מדי חודש אגרה בעד פיקוח וטרינרי שיבצעו רופאים וטרינרים בשווקים שבתחום שיפוטה של אותה רשות מקומית.
{{ח:תת|(ב)}} סכום האגרה החודשית כאמור בסעיף קטן (א) יהיה מכפלה של 0.1 שקלים חדשים לכל קילוגרם של מוצר בשר לאחר שחיטה או המתה, שיוצר בידי החייב בתשלום האגרה, ושווק בכלל הרשויות המקומיות בישראל באותו חודש, למעט בשר עוף המיועד לייצוא, בשיעור התושבים.

{{ח:סעיף|239א|ביטול גביית אגרות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} רשות מקומית לא תגבה אגרה לפי חוקי העזר בעד ביצוע בדיקות המשנה לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|240|סירוב להנפיק תעודה וטרינרית בשל אי־תשלום אגרה}}
{{ח:ת}} רופא וטרינר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 230|בסעיף 230}} לא ינפיק תעודה וטרינרית למפעל שקיבל אישור על מתן פטור מבדיקות משנה ולבעל היתר הפעלה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 223|בפסקה (1) להגדרה ”עוסק פטור מבדיקות משנה“}}, שלא שילמו את האגרה לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ו משנה ז|סימן משנה זה}} בתוך 14 ימים מתום החודש שבעדו היה עליהם לשלמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 239|בסעיף 239(א)}}.

{{ח:סעיף|241|היעזרות בגוף אחר לשם גביית האגרה}}
{{ח:תת|(א)}} עד ערב תחילת פעילות התאגיד לעניין גביית אגרות כפי שנקבע בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 320|סעיף 320(ג)(2)}} רשאית רשות מקומית להסתייע בגוף אחר לשם גביית האגרה.
{{ח:תת|(ב)}} מיום תחילת פעילות התאגיד לעניין גביית אגרות כפי שנקבע בצו כאמור בסעיף קטן (א), רשאית רשות מקומית להיעזר רק בתאגיד לשם גביית האגרה.
{{ח:תת|(ג)}} גוף כאמור בסעיף קטן (א) והתאגיד יהיו כפופים להנחיות השר וידווחו לשר מדי חודש או לפי דרישה על פעילותם בכל הנוגע לגביית האגרות ולתשלומן לרשויות המקומיות.

{{ח:סעיף|242|מערך משותף של בדיקות משנה}}
{{ח:ת}} רשויות מקומיות רשאיות לשתף פעולה כדי להקים ולהפעיל את מערך בדיקות המשנה לפי כל דין.

{{ח:קטע4|פרק ח סימן ו משנה ח|סימן משנה ח׳: התחשבנות עם רשויות מקומיות – הוראת שעה|תיקון: תשע״ח}}

{{ח:סעיף|243|התחשבנות עם רשויות מקומיות לעניין עלות שכר השונה מסכום האגרה הבסיסי – הוראת שעה}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופה של שנתיים מתום תקופת המעבר, רשות מקומית, שעלות השכר החודשי בפועל לרופאים הווטרינרים המוסמכים בשווקים שהיא מעסיקה שונה מסכום האגרה הבסיסי, תהיה זכאית לתוספת לתשלום האמור {{ח:פנימי|סעיף 218|בסעיף 218(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 219|או 219(2)}}, או שיופחת התשלום המגיע לה לפי {{ח:פנימי|סעיף 218|הסעיפים האמורים}}, לפי העניין, בגובה ההפרש שבין סכום עלות השכר החודשי בפועל לסכום האגרה הבסיסי.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עלות השכר החודשי בפועל“ – עלות השכר החודשי הממוצע המשולם כדין בכפוף להוראות מגבילות בשנת 2015 לרופאים וטרינרים המועסקים בידי הרשות המקומית בפיקוח וטרינרי על מזון, וכן תוספות שהרשות המקומית מחויבת לשלם לפי הסכם קיבוצי המגיעות לאחר יום כ׳ בטבת התשע״ו (1 בינואר 2016), והיא שילמה אותן בפועל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוראות מגבילות“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 29|סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:תתתת|(2)}} הוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_562702.pdf|סעיף 23 לחוק התקציב לשנת הכספים 1982, התשמ״ב–1982}};
{{ח:תתתת|(3)}} הוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_562704.pdf|סעיף 24 לחוק התקציב לשנת הכספים 1983, התשמ״ג–1983}};
{{ח:תתתת|(4)}} הוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_546515.pdf|סעיף 24 לחוק התקציב לשנת הכספים 1984, התשמ״ד–1984}}.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: סמכויות פיקוח ואכיפה}}
{{ח:קטע3|פרק ט סימן א|סימן א׳: הסמכת מפקחים}}

{{ח:סעיף|244|הסמכת מפקחים|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} השר רשאי להסמיך לשם פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה, כולן או חלקן, מפקחים מקרב אלה:
{{ח:תת|(1)}} עובד משרד הבריאות;
{{ח:תת|(2)}} עובד מדינה במשרד ממשלתי אחר – בהסכמת השר הממונה על אותו משרד;
{{ח:תת|(3)}} רופא ממשלתי שהוא עובד רשות מקומית – בהסכמת ראש הרשות המקומית;
{{ח:תת|(4)}} רופא וטרינר שהוסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 194|סעיפים 194}} {{ח:פנימי|סעיף 195|או 195}};
{{ח:תת|(5)}} רופא וטרינר שהוסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 191|סעיף 191}};
{{ח:תת|(6)}} תברואן או מפקח, שהוא עובד הרשות המקומית – בהסכמת ראש הרשות המקומית, ולגבי תחום הרשות.

{{ח:סעיף|245|תנאים להסמכת מפקחים}}
{{ח:ת}} לא יוסמך מפקח לפי {{ח:פנימי|סעיף 244|סעיף 244}}, אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} משטרת ישראל הודיעה, לא יאוחר משלושה חודשים מיום קבלת פרטיו, כי היא אינה מתנגדת להסמכתו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי;
{{ח:תת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי חוק זה, כפי שהורה השר, בהסכמת השר לביטחון הפנים;
{{ח:תת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה השר, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים.

{{ח:קטע3|פרק ט סימן ב|סימן ב׳: סמכויות מפקחים}}

{{ח:סעיף|246|סמכויות פיקוח}}
{{ח:ת}} לשם פיקוח על ביצוע הוראות לפי חוק זה, רשאי מפקח, למעט מפקח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 244|בסעיף 244(5)}} –
{{ח:תת|(1)}} לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
{{ח:תת|(2)}} לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה ומסמך הדרושים לו לשם מילוי תפקידו; בפסקה זו, ”מסמך“ – לרבות פלט, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תת|(3)}} לערוך מדידות ובדיקות או ליטול דגימות של מזון או של חומרים העשויים לדעתו לשמש רכיב במזון או לשמש בייצורו, לזהם מזון או להשפיע על איכותו בדרך אחרת, לרבות אריזתו וחומרים הבאים עמו במגע, וכן למסור את המדידות, הבדיקות והדגימות למעבדה, לשם בדיקתן, לשמור אותן או לנהוג בהן בדרך אחרת; דגימה כאמור תינטל בלא תשלום;
{{ח:תת|(4)}} להיכנס לכל מקום שבו מייצרים או מוכרים מזון, לרבות מקום המשמש לאחסנת מזון או לכלי תחבורה כשהוא נייח, וכן לתחנת הסגר או לנמל או למקום אחר שבו מוחזק מזון, כדי לבדוק אותו ואת תהליכי ייצורו, ייבואו או מכירתו, ואולם לא ייכנס מפקח למקום המשמש למגורים בלבד, אלא על פי צו של בית משפט;
{{ח:תת|(5)|(א)}} לשם בדיקת קיום התנאים לפי {{ח:פנימי|סעיף 155|סעיף 155(2)}}, ברישיון ההובלה – לזמן מוביל מזון שהגיש בקשה לרישיון הובלה או לחידושו להתייצב במקום והמועד שעליהם יורה או לחייב מוביל מזון מסוים להתייצב לבדיקה עם רכב ההובלה במקום שאינו תחנת בדיקה קבועה במועד שיורה.
{{ח:תתת|(ב)}} בדיקה לפי פסקה זו תתבצע במקום שההגעה אליו לא תגרום לסטייה ניכרת מנתיב הנסיעה ובמועד שיהיה בשעות העבודה של הנהג באותה נסיעה ולא יגרום לעיכוב ניכר בזמן הנסיעה.
{{ח:תתת|(ג)}} לא יפעיל מפקח סמכויות לפי פסקה זו אלא אם כן מנהל שירות המזון הסמיכו לכך.

{{ח:סעיף|247|מסירת תוצאות בדיקות ודגימות בידי מפקח שאינו עובד משרד הבריאות}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מסמכותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 246|סעיף 246(3)}}, מפקח שאינו עובד משרד הבריאות, ימציא לרופא המחוזי הנוגע בדבר ולמנהל שירות המזון או מי שהוא הסמיכו לכך, כל תוצאת בדיקת מעבדה או דגימה שמהן עולה חשד לביצוע עבירה לפי הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|248|סמכויות אכיפה}}
{{ח:ת}} התעורר חשד לביצוע עבירה לפי חוק זה רשאי מפקח, למעט מפקח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 244|בסעיף 244(5)}} –
{{ח:תת|(1)}} לחקור כל אדם שלדעתו קשור לעבירה כאמור, או שעשויות להיות לו ידיעות הנוגעות לעבירה כאמור; על חקירה לפי פסקה זו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 3|ו־3 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(2)}} לתפוס כל חפץ הקשור לעבירה או העשוי לשמש ראיה לביצוע עבירה כאמור; על תפיסה לפי פסקה זו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#פרק 4|הפרק הרביעי לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}} (להלן – פקודת מעצר וחיפוש), בשינויים המחויבים; לעניין זה, ”חפץ“ – לרבות מסמך, מזון, כלי רכב המובילים מזון, אמצעים לייצור מזון וחומרי אריזה;
{{ח:תת|(3)}} לבקש מבית משפט צו חיפוש לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 23|סעיף 23 לפקודת מעצר וחיפוש}} ולבצעו; על חיפוש לפי פסקה זו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 24|סעיפים 24(א)(1)}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 26|26 עד 28}} {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 45|ו־45 לפקודת מעצר וחיפוש}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|249|סמכויות פיקוח על הוראות לפי דברי חקיקה אחרים}}
{{ח:ת}} השר רשאי להסמיך מפקח שהוסמך לפי חוק זה להשתמש בסמכויות פיקוח לפי החוקים שלהלן, לעניין קיום הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים}} לעניין הוראות תקנים רשמיים לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים}} החלים על מזון, לרבות חומרים או מוצרים הבאים במגע עם מזון – בהסכמת הממונה על התקינה;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|חוק הגנת הצרכן}} לעניין הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 17|סעיפים 17}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|או 37 לחוק הגנת הצרכן}} לעניין סימון מזון, שהותקנו בהתייעצות עם שר הבריאות – בהסכמת הממונה על הגנת הצרכן;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}} לעניין הוראות שקבע השר מכוח {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}}, החלות על עוסקים במזון.

{{ח:סעיף|250|נוהלי פיקוח}}
{{ח:תת|(א)}} הפעלת סמכויות מפקח לפי {{ח:פנימי|סעיף 246|סעיפים 246}}, {{ח:פנימי|סעיף 248|248}} {{ח:פנימי|סעיף 249|ו־249}}, אך למעט הפעלת סמכויות הפיקוח לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳}}, תיעשה בהתאם להוראות שעליהן יורה מנהל שירות המזון בנוהל, בשים לב לצורך באחידות בהפעלת הסמכויות ובהגשמת מטרות חוק זה; נהלים כאמור ייקבעו, בין השאר, בהתאם לניהול סיכונים מקובל בתחום המזון במדינות מפותחות ליישום עקרונות ההסדרים כפי שנקבעו בחוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} אין בקביעת נהלים כאמור בסעיף זה כדי לגרוע מחובת רשות מקומית לעניין שמירה על בריאות הציבור בהתאם לסמכויותיה וחובותיה לפי דין.

{{ח:סעיף|251|חובת דיווח}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל שירות המזון רשאי להורות בנוהל על חובת מפקח לפי חוק זה לדווח לגורם שעליו יורה המנהל על הפעלת סמכויותיו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} רשות מקומית תודיע למנהל שירות המזון על חקירה של עבירה לפי חוק זה שפתחה בה ועל כתב אישום שהוגש עקב חקירה כאמור, לא יאוחר מ־14 ימים ממועד פתיחת החקירה או הגשת כתב האישום, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} מפקח יהיה חייב בדיווח לגורם שעליו יורה מנהל שירות המזון, בנוהל.

{{ח:סעיף|252|חובת הזדהות}}
{{ח:ת}} מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי חוק זה, אלא בעת מילוי תפקידו, ובהתקיים כל אלה, לפי העניין:
{{ח:תת|(1)}} הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו;
{{ח:תת|(2)}} בעת ביצוע סמכויותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 248|סעיף 248}} – הוא לובש מדי מפקח בצבע ובצורה שהורה השר לעניין זה, ובלבד שהמדים כאמור אינם נחזים להיות מדי משטרה;
{{ח:תת|(3)}} יש בידו תעודה החתומה על ידי השר, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה.

{{ח:סעיף|253|פטור מחובת הזדהות}}
{{ח:ת}} חובת ההזדהות לפי {{ח:פנימי|סעיף 252|סעיף 252}} לא תחול אם קיומה עלול לגרום לפגיעה בביטחון המפקח או בביטחון אדם אחר, ובלבד שאם חלפה הנסיבה שבשלה לא קיים המפקח את חובת ההזדהות כאמור בסעיף זה, יקיים המפקח את החובות כאמור מוקדם ככל האפשר.

{{ח:סעיף|254|סמכויות למפקח רופא וטרינר}}
{{ח:ת}} לשם פיקוח על ביצוע הוראות לפי חוק זה במפעל שלגביו הוסמך מפקח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 244|בסעיף 244(5)}}, יהיו נתונות לו הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 246|סעיף 246}}, ובלבד שסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 246|סעיף 246(4)}} לא יופעלו במקום שבו מוכרים מזון.

{{ח:סעיף|255|ייעוד קנסות}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין, קנס שהוטל בבית המשפט עקב הפעלת סמכותו של מפקח שהוא עובד הרשות המקומית והוגש באמצעות תובע עירוני, ישולם לקופת הרשות המקומית.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: עונשין}}

{{ח:סעיף|256|עונשין|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ג־4, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} העושה אחד מאלה, דינו – מאסר שנה או כפל הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (להלן – חוק העונשין), ואם נעברה העבירה בידי תאגיד, דינו – כפל הקנס החל על יחיד כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון בניגוד לתקנות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בחלק א׳ של התוספת השנייה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:תתת|(2)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)(5)}};
{{ח:תתת|(3)}} מייצר, מייבא או מוכר בשר כבשר טרי, כבשר מיושן, כבשר מיושן קפוא או כבשר קפוא שלא בהתאמה למהותו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ב)}};
{{ח:תתת|(4)}} מייצר, מייבא או מוכר מוצר בשר מעובד, שאינו מסומן בהתאמה לסוגו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ד)}};
{{ח:תתת|(5)}} מייבא או מוכר מזון שהתאריך האחרון לשימוש בו או שהתאריך האחרון המומלץ לשימוש בו חלף, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(א)}};
{{ח:תתת|(6)}} עושה שימוש במזון שהתאריך האחרון לשימוש בו חלף, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ב)}};
{{ח:תתת|(7)}} מייחס למזון, בדרך של סימון או פרסום, סגולה של חיזוק או ריפוי הגוף או אחד מאיבריו או מערכותיו או של מניעת מחלה, ריפוי שלה, הקלה או סיוע בהתמודדות עמה או עם תסמיניה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}};
{{ח:תתת|(8)}} מייצר או מייבא מזון המסומן בסימון שאינו תואם את המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(א)}};
{{ח:תתת|(9)}} מוסר מידע הנוגע למזון שהוא מייצר או מייבא, שאינו תואם את המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ב)}};
{{ח:תתת|(10)}} מוסר או מפרסם מידע בנוגע למזון שהוא מוכר שאינו תואם את המזון, ולעניין מזון ארוז מראש בידי היצרן – שאינו תואם את המזון בפרט מהותי העשוי לסכן את בריאות הציבור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ג)}};
{{ח:תתת|(11)}} לא שומר מסמך, פרט, אישור או תעודה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיפים 32}}, {{ח:פנימי|סעיף 94|94}}, {{ח:פנימי|סעיף 128|128}} {{ח:פנימי|סעיף 136|או 136}};
{{ח:תתת|(12)}} לא מדווח על שינוי במסמכים או בפרטים בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}}, {{ח:פנימי|סעיף 65|65}} {{ח:פנימי|סעיף 112|או 112}};
{{ח:תתת|(12א)}} לא שומר בדרך דיגיטלית תיק מוצר, רשימת עוסקים במזון, תיעוד תלונות או תיעוד של ביצוע חובותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 164|סעיף 164}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(ב)(2), (3), (4) או (5)}};
{{ח:תתת|(12ב)}} יבואן המייבא מזון במסלול האירופי שלא מגיש את המסמכים והפרטים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3ב|בתוספת השלישית ב׳}} במסגרת הבקשה לקבלת תעודת שחרור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 84|סעיף 84(ב1)}};
{{ח:תתת|(13)}} לא שומר תוצאות של בדיקה, או מסמך או מפרט, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 96|סעיף 96(ב)}};
{{ח:תתת|(14)}} לא מאמת את תוקפם של רישיון ייצור, של אישור ייצור נאות או של תעודת יבואן רשום, לפי העניין, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 127|סעיף 127(א)}};
{{ח:תתת|(15)}} מעביר מזון לעוסק במזון, בלי שקיבל ממנו פרטים ותיעד אותם, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 134|סעיף 134(א)}};
{{ח:תתת|(16)}} מקבל מזון בלי שקיבל ממי שהעביר לו את המזון פרטים ומסמכים ותיעד אותם, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 135|סעיף 135(א)}};
{{ח:תתת|(17)}} לא שומר או מתעד תלונות שהתקבלו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 164|סעיף 164(ז)}};
{{ח:תתת|(18)}} מנפיק תעודת משלוח למוצר בשר שלא כוללת את הפרטים הנדרשים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 181|סעיף 181}};
{{ח:תתת|(19)}} מוציא מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לבשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר ברכב הובלה שאינו כולל מערכות בקרת טמפרטורה, תיעוד והתרעה על תקלות בטמפרטורה שברכב, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 183|סעיף 183}};
{{ח:תתת|(20)}} מוציא מוצר בשר מאתר מכירה לאתר מכירה אחר, ליצרן או לבעל היתר הפעלה, ברכב הובלה שאינו כולל מערכות בקרת טמפרטורה, תיעוד והתרעה על תקלות בטמפרטורה שברכב, או מוביל מוצר בשר ברכב כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 186|סעיף 186}};
{{ח:תתת|(21)}} מוציא מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לשחיטת בשר, מבית קירור או מתחנת הסגר, בתקופת המעבר, ברכב הובלה שאינו כולל מערכות בקרת טמפרטורה, תיעוד והתרעה על תקלות בטמפרטורה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 229|סעיף 229}};
{{ח:תתת|(22)}} מוציא מוצר בשר מאתר מכירה לאתר מכירה אחר, ליצרן או לבעל היתר הפעלה, בתקופת המעבר, ברכב הובלה שאינו כולל מערכות בקרת טמפרטורה, תיעוד והתרעה על תקלות בטמפרטורה או מוביל מוצר בשר בתקופת המעבר, ברכב כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 237|סעיף 237}};
{{ח:תתת|(23)}} מפריע למפקח במילוי תפקידו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} העושה אחד מאלה, דינו – מאסר שנתיים או כפל הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}, ואם נעברה העבירה בידי תאגיד, דינו – כפל הקנס החל על יחיד כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון בניגוד לתקנות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ של התוספת השנייה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:תתת|(2)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)(1) עד (3), (6) ו־(7)}};
{{ח:תתת|(3)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שיש בו ליקוי במידה שעלולה לגרום לפגיעה בתקינות המזון או בבטיחותו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}};
{{ח:תתת|(4)}} מציע לציבור מזון שאינו ראוי למאכל אדם או שהוא פגום, ועלול לפגוע בבריאותו של אדם, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}};
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(תימחק ביום 1.1.2028):}} מייצר, מייבא או מוכר מזון הכולל תוסף מזון או חומר טעם וריח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(א)}};
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(תימחק ביום 1.1.2028):}} מייצר מזון תוך שימוש בחומר מסייע ייצור שלא לפי התקנות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ב)(1)}}, או מייבא או מוכר מזון הכולל חומר כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ב)(2)}};
{{ח:תתת|(7)}} מוסיף למוצר בשר מעובד בתהליך עיבודו חומר שנקבעו לגביו הגבלות או איסורים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ג)}};
{{ח:תתת|(8)}} מייצר, מייבא או מוכר מוצר בשר קפוא שהופשר, שאינו ארוז מראש ומסומן בהתאמה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ה)}};
{{ח:תתת|(9)}} מייצר או מייבא מזון בניגוד לתקנות שנקבעו לפי חוק זה לעניין אריזתו, החומרים שמהם היא עשויה, תכונותיה או דרכי החזקתה וכן לעניין חפץ או חומר הנלווה למזון בתוך אריזתו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}};
{{ח:תתת|(10)}} מייצר, מייבא או מוכר שאריות מזון, ובכלל זה מזון המכיל או יוצר משאריות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)}};
{{ח:תתת|(11)}} אינו מסמן מזון בהתאם לתקנות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(א)(1)}}, או אינו מסמן מזון בהתאם לתקנות שהוטלו על משווק או הנוגעות למקום ממכר מזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(ד)}};
{{ח:תתת|(12)}} משנה סימון שסומן על גבי המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(א)}};
{{ח:תתת|(13)}} מוסיף חומר או רכיב למזון, מטפל במזון או מעבדו, מסמן או מתאר מזון, או מוכר מזון שהוסף לו חומר או רכיב או שטופל, עובד, סומן או תואר, והכול במטרה להטעות את מקבל המזון בנוגע למהותו או לאיכותו של המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(א)}};
{{ח:תתת|(14)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון ייחודי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(א)}};
{{ח:תתת|(15)}} מייצר מזון בלא רישיון ייצור לאתר שבו מיוצר המזון או שלא לפי סוג פעילות הייצור או לפי סוג המזון שהותר לו לייצר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21}};
{{ח:תתת|(16)}} מייצר מזון שיש לגביו חובה לקבל אישור ייצור נאות בלי שיש בידיו אישור כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22(א)}};
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} בעל רישיון ייצור המייצר מזון שאינו מנוי {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}}, בלי שיש בידו אישור ייצור נאות או אישור הגשת התחייבות בדבר יישום תוכנית מזון בבקרה עצמית בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א)}};
{{ח:תתת|(16א)}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} מייצר מזון שהוא מזון המנוי {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}}, בלי שיש בידו אישור ייצור נאות בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א1)}};
{{ח:תתת|(17)}} מייצר מזון שלא בהתאם לתנאים של אישור ייצור נאות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22(ב)}};
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} בעל אישור ייצור נאות שמייצר מזון שלא בהתאם לתנאים של אישור ייצור נאות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א2)(1)}};
{{ח:תתת|(17א)}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} מי שבידו אישור הגשת התחייבות בדבר יישום תוכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית ומייצר מזון שלא בהתאם לתוכנית כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א2)(2)}};
{{ח:תתת|(18)}} יצרן מזון שאינו יצרן נאות כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23(ב)}} שמסמן אורך חיי מדף בניגוד לתקנות לפי חוק זה או מייצר מזון בלי שקבע וסימן את אורך חיי המדף של המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(ב)}};
{{ח:תתת|(18א)}} יצרן נאות כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23(ב)}} שמסמן אורך חיי מדף בניגוד להוראה מאומצת לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}} לעניין אורך חיי מדף או בניגוד לתקנות לפי חוק זה לעניין אורך חיי מדף שהוחלו במפורש על יצרן נאות, או שמייצר מזון בלי שקבע וסימן את אורך חיי המדף של המזון, והכול בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(ב1)}};
{{ח:תתת|(19)}} מבצע פעולת הכנה או אריזה של מזון לקראת מכירה לצרכן באתר המכירה לצרכן בלי אישור פעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן, או שלא בהתאם לתנאיו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א)}};
{{ח:תתת|(20)}} מייצר מזון במטבח מוסדי הטעון רישיון מטבח מוסדי לפי התקנות, בלי שיש בידיו רישיון כאמור או שלא בהתאם לתנאיו, בניגוד {{ח:פנימי|סעיף 26|לסעיף 26(ד)}};
{{ח:תתת|(21)}} מסמן מזון בסמל תנאי ייצור נאותים, בסמל ייצור נאות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}};
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 31.7.2026):}} מסמן מזון בסמל תנאי ייצור נאותים, בסמל ייצור נאות, ובלי היתר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}};
{{ח:תתת|(22)}} מייבא מזון בלא תעודת יבואן רשום תקפה או בניגוד לתנאים הקבועים בתעודת היבואן הרשום, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51}};
{{ח:תתת|(23)}} מייבא מזון שייצורו טעון אישור ייצור נאות, בלי שיש בידיו אישור המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52(א)}};
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} מייבא מזון שנקבע {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}}, בלי שיש בידיו אישור המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52(א)}};
{{ח:תתת|(24)}} מייבא מזון רגיל בלא אישור קבלת הצהרה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53(1)}};
{{ח:תתת|(24א)}} מייבא מזון במסלול האירופי בלי שהוא יבואן נאות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(א)(1)}};
{{ח:תתת|(24ב)}} מייבא מזון במסלול האירופי בלא אישור קבלת הצהרה מאת יבואן נאות בדבר יבוא מזון במסלול האירופי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(א)(2)}};
{{ח:תתת|(25)}} מייבא מזון רגיש בלא אישור מוקדם לייבוא או שלא בהתאם לדרישות שבאישור האמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54(א)(1)}};
{{ח:תתת|(26)}} מייבא בייבוא אישי מזון האסור בייבוא אישי או בניגוד למגבלות שנקבעו לגביו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 55|סעיף 55}};
{{ח:תתת|(27)}} מייבא מזון שהוא מסר לגביו פרטים לא נכונים באחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} במסמך או בפרט שמסר במצורף לבקשה לקבלת אישור מוקדם לייבוא מזון רגיש, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 64|בסעיף 64(א)(2)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} בהצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76}};
{{ח:תתתת|(ב1)}} בהצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי לפי {{ח:פנימי|סעיף 79ג|סעיף 79ג}};
{{ח:תתתת|(ב2)}} {{ח:פנימי|תוספת 3|בפסקה (3) בהתחייבות של היבואן בתוספת השלישית}} כאמור {{ח:פנימי|סעיף 77|בסעיף 77(א)}};
{{ח:תתתת|(ג)}} במסמך או בפרט שמסר במצורף להצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 77|סעיף 77(ב)}};
{{ח:תתתת|(ג1)}} {{ח:פנימי|תוספת 3א|בפסקה (5) בהתחייבות של היבואן בתוספת השלישית א׳}} כאמור {{ח:פנימי|סעיף 79ד|בסעיף 79ד(1)}} או במסמכים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 79ד|בסעיף 79ד(3) ו־(4)}};
{{ח:תתתת|(ד)}} בבקשה לקבלת תעודת שחרור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 83|סעיף 83}} {{ח:פנימי|סעיף 84|או 84}}, למעט הפרטים והמסמכים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3ב|בתוספת השלישית ב׳}};
{{ח:תתתת|(ה)}} בבקשה לרישום כיבואן, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 103|סעיף 103}};
{{ח:תתת|(28)}} מוציא משלוח מזון שייבא מתחנת הסגר בלי שקיבל תעודת שחרור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 81|סעיף 81}};
{{ח:תתת|(29)}} לא בודק את קיומן והתאמתן של בדיקות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 96|סעיף 96(א)}};
{{ח:תתת|(30)}} מייצר מזון המיועד לייצוא בלבד שמסר פרטים לא נכונים בהצהרת ייצוא, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 117|סעיף 117(א)}}, או שאינו מקיים את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 126|סעיפים 126 עד 128}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 117|סעיף 117(א)(4)}};
{{ח:תתת|(31)}} מייצר או משווק מזון המיועד לייצוא בלבד בניגוד להוראה פרטנית שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 120|סעיף 120}};
{{ח:תתת|(32)}} מוכר מזון בלי שהוא רשום כתאגיד או פועל כעוסק מורשה בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 125|סעיף 125(2)}};
{{ח:תתת|(33)}} מקבל מזון מיצרן שאינו בעל רישיון ייצור או מיבואן שאינו יבואן רשום, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 126|סעיף 126(א)}};
{{ח:תתת|(34)}} מוכר מזון ארוז מראש בלי שמתקיימים פרטי הסימון המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 129|סעיף 129}};
{{ח:תתת|(35)}} מוכר מזון בלי שקיים את הוראות התקנות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}} לעניין התנאים למכירת מזון, שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 138|סעיף 138}}, בניגוד להוראת {{ח:פנימי|סעיף 130|סעיף 130}};
{{ח:תתת|(36)}} מביא מזון מהאזור לישראל בלי שהוא משווק רשום מהאזור, או מביא מזון כאמור שהוא קיבל מאדם שאינו בעל היתר תקף להוצאת המזון או בניגוד לתנאי היתר כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 142|סעיף 142}};
{{ח:תתת|(37)}} מביא מהאזור לישראל מזון רגיש בלי שקיבל אישור מיוחד לכך או בניגוד לתנאיו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 143|סעיף 143}};
{{ח:תתת|(38)}} מביא מזון מהאזור לישראל בלי שסימן עליו את שמו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 144|סעיף 144}};
{{ח:תתת|(39)}} מביא מזון מהאזור לישראל שלא בהתאם לתקנות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 140|סעיף 140(ב)}}, המנויות {{ח:פנימי|תוספת 7|בתוספת השביעית}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 145|סעיף 145}};
{{ח:תתת|(40)}} מוביל מזון הטעון הובלה בטמפרטורה מבוקרת בלא רישיון הובלה, רישיון ייצור לפעילות הובלה בטמפרטורה מבוקרת או היתר להובלה בתעודת היבואן הרשום, או בניגוד לתנאי הרישיון או ההיתר כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 149|סעיף 149}};
{{ח:תתת|(41)}} מאחסן מזון הטעון אחסנה בטמפרטורה מבוקרת בלא רישיון אחסנה, רישיון ייצור לפעילות אחסנה בטמפרטורה מבוקרת או היתר לאחסנה בתעודת היבואן הרשום, או בניגוד לתנאי הרישיון או ההיתר כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 150|סעיף 150}};
{{ח:תתת|(42)}} עוסק במזון שלא מאחסן, מחזיק או מוביל מזון לפי הוראות היצרן, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 156|סעיף 156(א)}};
{{ח:תתת|(43)}} עוסק במזון שמאחסן, מחזיק או מוביל מזון שלא בהתאם לתנאים לפי הוראות היצרן בעניין טמפרטורה מוגדרת, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 156|סעיף 156(ב)}};
{{ח:תתת|(44)}} מחזיק מזון שלא בהתאם להוראות מנהל שירות המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 157|סעיף 157(ג)}};
{{ח:תתת|(45)}} לא מקיים את הוראות מנהל שירות המזון לפי {{ח:פנימי|סעיף 163|סעיף 163}};
{{ח:תתת|(46)}} לא נוקט אמצעים סבירים למניעת שימוש במזון מזיק או לא מדווח למנהל שירות המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 164|סעיף 164(ב)}};
{{ח:תתת|(47)}} לא מקיים הוראה של מנהל שירות המזון או רופא מחוזי לפי {{ח:פנימי|סעיף 166|סעיף 166(א)}} או הוראה של מנהל שירות המזון לפי {{ח:פנימי|סעיף 166|סעיף 166(ג)}};
{{ח:תתת|(48)}} לא מקיים הוראה מהוראות צו של מנהל שירות המזון או רופא ממשלתי, לפי העניין, שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 167|סעיף 167}};
{{ח:תתת|(49)}} {{ח:הערה|(תימחק ביום 1.8.2026):}} מייצר מוצר בשר בלי שיש בידיו אישור ייצור נאות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 178|סעיף 178(א)}};
{{ח:תתת|(50)}} מוציא משלוח של מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לבשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר, בלי שצירף למשלוח תעודת משלוח למוצרי בשר או בלי שצירף תעודה וטרינרית שנדרשת, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 179|סעיף 179}};
{{ח:תתת|(51)}} מנפיק תעודת משלוח למוצר בשר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 180|סעיף 180}};
{{ח:תתת|(52)}} מקבל מוצר בשר בלי שהתקיימו התנאים הנדרשים לגבי תעודת המשלוח של מוצר הבשר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 184|סעיף 184}};
{{ח:תתת|(53)}} מוכר מוצר בשר בלי שהתקיימו התנאים הנדרשים לגבי תעודת המשלוח של מוצר הבשר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 185|סעיף 185}};
{{ח:תתת|(54)}} מוציא מוצר בשר מאתר מכירה לאתר מכירה אחר, ליצרן או לבעל היתר הפעלה, בלי שצורפה למשלוח של מוצר הבשר תעודת משלוח חדשה למוצר הבשר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 187|סעיף 187}};
{{ח:תתת|(55)}} מעביר מוצר בשר לאתר מכירה, בניגוד להוראות רופא וטרינר מוסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 211|סעיף 211(ד)}};
{{ח:תתת|(56)}} מוציא מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לשחיטת בשר, מבית קירור או מתחנת הסגר, בתקופת המעבר, בלי שצורפה למשלוח של מוצר הבשר תעודת משלוח למוצר בשר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 229|סעיף 229(2)(א)}}, או בלי שצורפה תעודה וטרינרית, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 229|סעיף 229(2)(ב)}};
{{ח:תתת|(57)}} מוכר או מחזיק, לפי העניין, בתקופת המעבר, מוצר בשר שיוצר או שיובא בידי מי שפטור מבדיקות משנה בלי שהתקיימו התנאים הנדרשים לגבי תעודת המשלוח של מוצר הבשר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 236|סעיף 236}}.
{{ח:תת|(ג)}} משווק מהאזור העובר אחת מהעבירות המנויות בסעיף קטן (א), בניגוד לסעיפים המנויים בו, כפי שהוחלו לגביו {{ח:פנימי|סעיף 140|בסעיף 140}}, דינו – מאסר שנה או כפל הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}, ואם נעברה העבירה בידי תאגיד, דינו – כפל הקנס החל על יחיד כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} משווק מהאזור העובר אחת מהעבירות המנויות בסעיף קטן (ב), בניגוד לסעיפים המנויים בו כפי שהוחלו לגביו {{ח:פנימי|סעיף 140|בסעיף 140}}, דינו – מאסר שנתיים או כפל הקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}, ואם נעברה העבירה בידי תאגיד, דינו – כפל הקנס החל על יחיד כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} היתה העבירה עבירה נמשכת, רשאי בית המשפט להטיל קנס נוסף, בשיעור של חמישה אחוזים מסכום הקנס הקבוע לאותה עבירה, לכל יום שבו נמשכת העבירה.

{{ח:סעיף|257|אחריות מעסיק, ונושא משרה בתאגיד}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק ונושא משרה בתאגיד חייבים לפקח ולעשות כל שניתן למניעת ביצוע עבירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 256|בסעיף 256}}, למעט עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 256|סעיף 256(א)(23)}}, בידי עובד מעובדיו, התאגיד או עובד מעובדי התאגיד, לפי העניין; המפר הוראת סעיף זה, דינו – מחצית הקנס הקבוע לעבירה; לעניין סעיף זה, ”נושא משרה בתאגיד“ – למעט בעל שליטה.
{{ח:תת|(ב)}} נעברה עבירה כאמור בסעיף קטן (א) בידי עובד, תאגיד או עובד מעובדי התאגיד, חזקה היא כי המעסיק או נושא המשרה בתאגיד, לפי העניין, הפר את חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שאפשר כדי למלא את חובתו.

{{ח:סעיף|258|סמכויות בית משפט מעת הגשת כתב אישום}}
{{ח:תת|(א)}} הוגש כתב אישום בשל עבירה לפי חוק זה, רשאי בית משפט לתת צו עשה, צו אל תעשה, וכל צו אחר, ככל שיראה לנכון בנסיבות שלפניו, והכול כדי למנוע, להפסיק או לצמצם את העבירה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יצווה בית משפט כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר שנתן לנאשם הזדמנות להשמיע את טענותיו; לא התייצב הנאשם לדיון בבקשה אף שהוזמן כדין, רשאי בית המשפט להחליט בבקשה בהעדרו.
{{ח:תת|(ג)}} תוקפו של צו שניתן כאמור בסעיף קטן (א) יהיה לתקופה שיורה בית המשפט ולכל המאוחר עד לגמר ההליכים.
{{ח:תת|(ד)}} נאשם או תובע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}, רשאים לפנות לבית המשפט בבקשה לעיון חוזר בהחלטה שנתן בעניין בקשה לצו כאמור בסעיף קטן (א), אם נתגלו עובדות חדשות או השתנו הנסיבות והדבר עשוי לשנות את החלטתו הקודמת של בית המשפט.
{{ח:תת|(ה)}} נאשם או תובע רשאים לערער על החלטה בעניין בקשה לצו כאמור בסעיף קטן (א), או על החלטת בית המשפט בבקשה לעיון חוזר כאמור בסעיף קטן (ד); בית המשפט שלערעור ידון בערעור בשופט אחד.
{{ח:תת|(ו)}} בית המשפט הדן בערעור רשאי לאשר את ההחלטה שעליה מערערים, לשנותה, לבטלה ולקבל החלטה אחרת במקומה או להחזיר את העניין עם הוראות לגורם שנתן את ההחלטה.

{{ח:סעיף|259|סמכויות בית משפט בגזר הדין}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט שהרשיע אדם בעבירה לפי חוק זה רשאי בגזר הדין, נוסף על כל עונש שיטיל –
{{ח:תתת|(1)}} לצוות עליו לפעול להוצאת מזון מדרכי השיווק בדרך של החזרה יזומה (Withdrawal) ולאחסנתו;
{{ח:תתת|(2)}} לחייבו בתשלום ההוצאות הדרושות שהוצאו להוצאת המזון מדרכי השיווק ולאחסנתו אם הוגשה לבית המשפט בקשה מאת מי שהוציאן; הורשעו בעבירה יותר מאדם אחד, רשאי בית המשפט בהחלטה כאמור להטיל את תשלום ההוצאות על כולם או חלקם, יחד או לחוד, או לחלק סכום זה ביניהם, ככל שיראה לנכון בנסיבות העניין;
{{ח:תתת|(3)}} להורות על שלילת רישיון או תעודה לצמיתות או לתקופה שיקבע.
{{ח:תת|(ב)}} הרואה את עצמו נפגע מצו או החלטה שניתנו לפי הוראות סעיף קטן (א) רשאי לערער עליהם במסגרת הערעור על גזר הדין.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: אכיפה מינהלית}}
{{ח:קטע3|פרק יא סימן א|סימן א׳: הטלת עיצום כספי}}

{{ח:סעיף|260|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א}}|תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק יא|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – מנהל שירות המזון או עובד המשרד הכפוף אליו האחראי לנושא עיצומים כספיים, שהוא הסמיכו לעניין {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכום הבסיסי“ – סכום כמפורט להלן, בין שההפרה היא במוצר אחד ובין ביותר מאחד, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי יחיד שהוא עוסק במזון – 8,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי תאגיד שבשנה שקדמה לשנת הכספים שבה בוצעה ההפרה, מחזור המכירות השנתי שלו הוא עד 100 מיליון שקלים חדשים – 40,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי תאגיד שבשנה שקדמה לשנת הכספים שבה בוצעה ההפרה, מחזור המכירות השנתי שלו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים – 80,000 שקלים חדשים;
{{ח:תת}} לעניין זה, ”תאגיד“ – לרבות בעל שליטה בו.

{{ח:סעיף|261|עיצום כספי בגובה הסכום הבסיסי|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} הפר יצרן, יבואן או משווק הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}}, בסכום הבסיסי, לפי העניין:
{{ח:תת|(1)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון בניגוד לתקנות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בחלק א׳ של התוספת השנייה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:תת|(2)}} מייצר, מייבא או מוכר בשר כבשר טרי, כבשר מיושן, כבשר מיושן קפוא או כבשר קפוא, שלא בהתאמה למהותו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ב)}};
{{ח:תת|(3)}} מייצר, מייבא או מוכר מוצר בשר מעובד, שאינו מסומן בהתאמה לסוגו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ד)}};
{{ח:תת|(4)}} מייבא או מוכר מזון שהתאריך האחרון לשימוש בו או שהתאריך האחרון המומלץ לשימוש בו חלף, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(א)}};
{{ח:תת|(5)}} עושה שימוש במזון שהתאריך האחרון לשימוש בו חלף, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ב)}};
{{ח:תת|(6)}} מייחס למזון, בדרך של סימון או פרסום, סגולה של חיזוק או ריפוי הגוף או אחד מאיבריו או מערכותיו או של מניעת מחלה, ריפוי שלה הקלה או סיוע בהתמודדות עמה או עם תסמיניה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}};
{{ח:תת|(7)}} מייצר או מייבא מזון המסומן בסימון שאינו תואם את המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(א)}};
{{ח:תת|(8)}} מוסר מידע הנוגע למזון שהוא מייצר או מייבא, שאינו תואם את המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ב)}};
{{ח:תת|(9)}} מוסר או מפרסם מידע בנוגע למזון שהוא מוכר שאינו תואם את המזון, ולעניין מזון ארוז מראש בידי היצרן – שאינו תואם את המזון בפרט מהותי העשוי לסכן את בריאות הציבור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ג)}};
{{ח:תת|(10)}} אינו מסמן מזון בהתאם לתקנות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(א)(1)}} או אינו מסמן מזון בהתאם לתקנות שהוטלו על משווק או הנוגעות למקום ממכר מזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(ד)}};
{{ח:תת|(11)}} לא מדווח על שינוי במסמכים או בפרטים בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}}, {{ח:פנימי|סעיף 65|65}} {{ח:פנימי|סעיף 112|או 112}};
{{ח:תת|(11א)}} לא שומר בדרך דיגיטלית תיק מוצר, רשימת עוסקים במזון, תיעוד תלונות או תיעוד של ביצוע חובותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 164|סעיף 164}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(ב)(2), (3), (4) או (5)}};
{{ח:תת|(11ב)}} יבואן המייבא מזון במסלול האירופי שלא מגיש את המסמכים והפרטים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3ב|בתוספת השלישית ב׳}} במסגרת הבקשה לקבלת תעודת שחרור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 84|סעיף 84(ב1)}};
{{ח:תת|(11ג)}} לא שומר תוצאות של בדיקה, או מסמך או מפרט, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 96|סעיף 96(ב)}};
{{ח:תת|(12)}} לא שומר או מתעד תלונות שהתקבלו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 164|סעיף 164(ז)}};
{{ח:תת|(13)}} מנפיק תעודת משלוח למוצרי בשר שלא כוללת את הפרטים הנדרשים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 181|סעיף 181}};
{{ח:תת|(14)}} מוציא מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לבשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר, ברכב הובלה שאינו כולל מערכות בקרת טמפרטורה, תיעוד והתרעה על תקלות בטמפרטורה שברכב, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 183|סעיף 183}};
{{ח:תת|(15)}} מוציא מוצר בשר מאתר מכירה לאתר מכירה אחר, ליצרן או לבעל היתר הפעלה, ברכב הובלה שאינו כולל מערכות בקרת טמפרטורה, תיעוד והתרעה על תקלות בטמפרטורה שברכב או מוביל מוצר בשר ברכב כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 186|סעיף 186}};
{{ח:תת|(16)}} מוציא מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לשחיטת בשר, מבית קירור או מתחנת הסגר, בתקופת המעבר, ברכב הובלה שאינו כולל מערכות בקרת טמפרטורה, תיעוד והתרעה על תקלות בטמפרטורה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 229|סעיף 229}};
{{ח:תת|(17)}} מוציא מוצר בשר מאתר מכירה לאתר מכירה אחר, ליצרן או לבעל היתר הפעלה, בתקופת המעבר, ברכב הובלה שאינו כולל מערכות בקרת טמפרטורה, תיעוד והתרעה על תקלות בטמפרטורה, או מוביל מוצר בשר בתקופת המעבר, ברכב כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 237|סעיף 237}};
{{ח:תת|(18)}} מייצר, מוכר או מייבא מזון שלא עומד בדרישות בדבר סימון המזון בתקן רשמי החל עליו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים קטנים (א)(2)(א) ו־(ג) שבסעיף 15}} ולהוראות {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק התקנים}};
{{ח:תת|(19)}} אינו מתעד או אינו שומר את התיעוד הנדרש, בניגוד {{ח:פנימי|סעיף 134|לסעיפים 134}}, {{ח:פנימי|סעיף 135|135}} {{ח:פנימי|סעיף 136|או 136}}.

{{ח:סעיף|262|עיצום כספי בסכום פי 1.5 מהסכום הבסיסי|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ג־4, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} הפר יצרן, יבואן או משווק הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראת {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}} בסכום פי 1.5 מהסכום הבסיסי, לפי העניין:
{{ח:תת|(1)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון בניגוד לתקנות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ של התוספת השנייה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:תת|(1א)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון בניגוד להוראה מההוראות המאומצות, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2ב|בתוספת השנייה ב׳}}, החלה לגביו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}};
{{ח:תת|(2)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)(3)}} – למעט לעניין מזהם ביולוגי, {{ח:פנימי|סעיף 5|(6) או (7)(א) עד (ג)}};
{{ח:תת|(3)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שיש בו ליקוי במידה שעלולה לגרום לפגיעה בתקינות המזון או בבטיחותו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(1), (3), (4) או (5)}};
{{ח:תת|(4)}} מייצר או מוכר מזון בתנאים שאינם לפי הוראות שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 10|סעיף 10(א) לחוק רישוי עסקים}} המנויות {{ח:פנימי|תוספת 7א|בתוספת השביעית א׳}}, בניגוד להוראת {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב)}};
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|(תימחק ביום 1.1.2028):}} מייצר, מייבא או מוכר מזון הכולל תוסף מזון או חומר טעם וריח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(א)}};
{{ח:תת|(6)}} {{ח:הערה|(תימחק ביום 1.1.2028):}} מייצר מזון תוך שימוש בחומר מסייע ייצור שלא לפי התקנות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ב)(1)}}, או מייבא או מוכר מזון הכולל חומר כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ב)(2)}};
{{ח:תת|(7)}} מוסיף למוצר בשר מעובד בתהליך עיבודו חומר שנקבעו לגביו הגבלות או איסורים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ג)}};
{{ח:תת|(8)}} מייצר, מייבא או מוכר מוצר בשר קפוא שהופשר, שאינו ארוז מראש ומסומן בהתאמה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ה)}};
{{ח:תת|(9)}} מייצר או מייבא מזון בניגוד לתקנות שנקבעו לפי חוק זה לעניין אריזתו, החומרים שמהם היא עשויה, תכונותיה או דרכי החזקתה וכן לעניין חפץ או חומר הנלווה למזון בתוך אריזתו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}};
{{ח:תת|(10)}} מייצר, מייבא או מוכר שאריות מזון, ובכלל זה מזון המכיל או יוצר משאריות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)}};
{{ח:תת|(11)}} משנה סימון שסומן על גבי המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(א)}};
{{ח:תת|(12)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון ייחודי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(א)}};
{{ח:תת|(13)}} מייצר מזון בלא רישיון ייצור לאתר שבו מיוצר המזון או שלא לפי סוג פעילות הייצור או לפי סוג המזון שהותר לו לייצר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21}};
{{ח:תת|(14)}} מייצר מזון שיש לגביו חובה לקבל אישור ייצור נאות בלי שיש בידיו אישור כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22(א)}};
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} בעל רישיון ייצור המייצר מזון שאינו מנוי {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}}, בלי שיש בידו אישור ייצור נאות או אישור הגשת התחייבות בדבר יישום תוכנית מזון בבקרה עצמית בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א)}};
{{ח:תת|(14א)}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} מייצר מזון שהוא מזון המנוי {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}}, בלי שיש בידו אישור ייצור נאות בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א1)}};
{{ח:תת|(15)}} מייצר מזון שלא בהתאם לתנאים של אישור ייצור נאות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22(ב)}};
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} בעל אישור ייצור נאות שמייצר מזון שלא בהתאם לתנאים של אישור ייצור נאות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א2)(1)}};
{{ח:תת|(15א)}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} מי שבידו אישור הגשת התחייבות בדבר יישום תוכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית ומייצר מזון שלא בהתאם לתוכנית כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א2)(2)}};
{{ח:תת|(15ב)}} יצרן מזון שאינו יצרן נאות כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23(ב)}} שמסמן אורך חיי מדף בניגוד לתקנות לפי חוק זה או מייצר מזון בלי שקבע וסימן את אורך חיי המדף של המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(ב)}};
{{ח:תת|(15ג)}} יצרן נאות כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23(ב)}} שמסמן אורך חיי מדף בניגוד להוראה מאומצת לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}} לעניין אורך חיי מדף או בניגוד לתקנות לפי חוק זה לעניין אורך חיי מדף שהוחלו במפורש על יצרן נאות, או שמייצר מזון בלי שקבע וסימן את אורך חיי המדף של המזון, והכול בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(ב1)}};
{{ח:תת|(16)}} מבצע פעולת הכנה או אריזה של מזון לקראת מכירה לצרכן באתר המכירה לצרכן בלי אישור פעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן או שלא בהתאם לתנאיו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א)}};
{{ח:תת|(17)}} מייצר מזון במטבח מוסדי הטעון רישיון מטבח מוסדי לפי התקנות, בלי שיש בידיו רישיון כאמור, או שלא בהתאם לתנאיו, בניגוד {{ח:פנימי|סעיף 26|לסעיף 26(ד)}};
{{ח:תת|(18)}} מסמן מזון בסמל תנאי ייצור נאותים, בסמל ייצור נאות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}};
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.9.2023 עד יום 31.7.2026):}} מסמן מזון בסמל תנאי ייצור נאותים, בסמל ייצור נאות, ובלי היתר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}};
{{ח:תת|(19)}} מייבא מזון בלא תעודת יבואן רשום תקפה או בניגוד לתנאים הקבועים בתעודת היבואן הרשום, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51}};
{{ח:תת|(20)}} מייבא מזון שייצורו טעון אישור ייצור נאות, בלי שיש בידיו אישור המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52(א)}};
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} מייבא מזון שנקבע {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}}, בלי שיש בידיו אישור המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52(א)}};
{{ח:תת|(21)}} מייבא מזון רגיל בלא אישור קבלת הצהרה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53(1)}};
{{ח:תת|(22)}} מייבא מזון רגיש בלא אישור מוקדם לייבוא או שלא בהתאם לדרישות שבאישור האמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54(א)(1)}};
{{ח:תת|(22א)}} מייבא מזון במסלול האירופי בלי שהוא יבואן נאות בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(א)(1)}};
{{ח:תת|(22ב)}} מייבא מזון במסלול האירופי בלא אישור קבלת הצהרה מאת יבואן נאות בדבר יבוא מזון במסלול האירופי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(א)(2)}};
{{ח:תת|(22ג)}} מייבא מזון במסלול האירופי שהצהיר הצהרה לפי {{ח:פנימי|תוספת 3א|פסקה (2)(א) לתוספת השלישית א׳}} בלי שהמזון משווק באיחוד האירופי בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(א)(4)}};
{{ח:תת|(22ד)}} מייבא מזון במסלול האירופי שהצהיר הצהרה לפי {{ח:פנימי|תוספת 3א|פסקה (2)(ב) לתוספת השלישית א׳}} בלי שהמזון מיוצר באיחוד האירופי בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(א)(5)}};
{{ח:תת|(22ה)}} מייבא מזון שלא בהתאם לתוכנית בקרת איכות ובטיחות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(ב)(1)}};
{{ח:תת|(23)}} מייבא מזון שהוא מסר לגביו פרטים לא נכונים באחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} במסמך או בפרט שמסר במצורף לבקשה לקבלת אישור מוקדם לייבוא מזון רגיש, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 64|בסעיף 64(א)(2)}};
{{ח:תתת|(ב)}} בהצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76}};
{{ח:תתת|(ב1)}} בהצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי לפי {{ח:פנימי|סעיף 79ג|סעיף 79ג}};
{{ח:תתת|(ב2)}} {{ח:פנימי|תוספת 3|בפסקה (3) בהתחייבות של היבואן בתוספת השלישית}} כאמור {{ח:פנימי|סעיף 77|בסעיף 77(א)}};
{{ח:תתת|(ג)}} במסמך או בפרט שמסר במצורף להצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 77|סעיף 77(ב)}};
{{ח:תתת|(ג1)}} {{ח:פנימי|תוספת 3א|בפסקה (5) בהתחייבות של היבואן בתוספת השלישית א׳}} כאמור {{ח:פנימי|סעיף 79ד|בסעיף 79ד(1)}} או במסמכים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 79ד|בסעיף 79ד(3) ו־(4)}};
{{ח:תתת|(ד)}} בבקשה לקבלת תעודת שחרור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 83|סעיף 83}} {{ח:פנימי|סעיף 84|או 84}}, למעט הפרטים והמסמכים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3ב|בתוספת השלישית ב׳}};
{{ח:תתת|(ה)}} בבקשה לרישום כיבואן, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 103|סעיף 103}};
{{ח:תת|(23א)}} לא צירף הצהרה של יצרן המזון או ספק המזון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 79ד|בסעיף 79ד(2א)}} להצהרה בדבר ייבוא מזון במסלול האירופי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 79ד|סעיף 79ד(2א)}};
{{ח:תת|(23ב)}} לא צירף הצהרה של יצרן המזון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 79ד|בסעיף 79ד(2ב)}} להצהרה בדבר ייבוא מזון במסלול האירופי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 79ד|סעיף 79ד(2ב)}};
{{ח:תת|(24)}} מוציא משלוח מזון שייבא מתחנת הסגר בלי שקיבל תעודת שחרור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 81|סעיף 81}};
{{ח:תת|(25)}} מוציא מזון ממחסן הרשום בתעודת רישום היבואן, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 90|סעיף 90}};
{{ח:תת|(26)}} לא בודק קיומן והתאמתן של בדיקות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 96|סעיף 96(א)}};
{{ח:תת|(26א)}} לא ביצע בדיקות לפי הוראות שנתן מנהל שירות המזון, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 96|סעיף 96(ד1)}};
{{ח:תת|(27)}} מייצר מזון המיועד לייצוא בלבד שמסר פרטים לא נכונים בהצהרת ייצוא בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 117|סעיף 117(א)}} או שאינו מקיים את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 126|סעיפים 126 עד 128}} בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 117|סעיף 117(א)(4)}};
{{ח:תת|(28)}} מייצר או משווק מזון המיועד לייצוא בלבד בניגוד להוראה פרטנית שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 120|סעיף 120}};
{{ח:תת|(29)}} מוכר מזון בלי שהוא רשום כתאגיד, או פועל כעוסק מורשה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 125|סעיף 125(2)}};
{{ח:תת|(30)}} מקבל מזון מיצרן שאינו בעל רישיון ייצור, או מיבואן שאינו יבואן רשום, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 126|סעיף 126(א)}};
{{ח:תת|(30א)}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} מקבל מזון המנוי {{ח:פנימי|תוספת 11|בתוספת האחת עשרה}} מיצרן שאינו יצרן בעל אישור נאות תקף בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 126|סעיף 126(א1)}};
{{ח:תת|(31)}} מוכר מזון ארוז מראש בלי שמתקיימים פרטי הסימון המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 129|סעיף 129}};
{{ח:תת|(32)}} לא שומר מסמך, פרט, אישור או תעודה בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיפים 32}}, {{ח:פנימי|סעיף 94|94}}, {{ח:פנימי|סעיף 128|128}} {{ח:פנימי|סעיף 136|או 136}};
{{ח:תת|(33)}} מוכר מזון בלי שקיים את הוראות התקנות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}} לעניין התנאים למכירת מזון, שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 138|סעיף 138}}, בניגוד להוראת {{ח:פנימי|סעיף 130|סעיף 130}};
{{ח:תת|(33א)}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} מוכר מזון שאינו מיישם מערכת בקרת איכות עצמית או שאינו נוקט אמצעים סבירים כדי להבטיח שהמזון שהוא משווק התקבל מידי עוסק במזון הפועל כדין ועומד בדרישות לפי חקיקת המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 130א|סעיף 130א}};
{{ח:תת|(34)}} מביא מזון מהאזור לישראל בלי שהוא משווק רשום מהאזור, או מביא מזון כאמור שהוא קיבל מאדם שאינו בעל היתר תקף להוצאת המזון או בניגוד לתנאי היתר כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 142|סעיף 142}};
{{ח:תת|(35)}} מביא מהאזור לישראל מזון רגיש בלי שקיבל אישור מיוחד לכך או בניגוד לתנאיו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 143|סעיף 143}};
{{ח:תת|(36)}} מביא מזון מהאזור לישראל בלי שסימן עליו את שמו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 144|סעיף 144}};
{{ח:תת|(37)}} מביא מזון מהאזור לישראל שלא בהתאם לתקנות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 140|סעיף 140(ב)}} המנויות {{ח:פנימי|תוספת 7|בתוספת השביעית}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 145|סעיף 145}};
{{ח:תת|(38)}} מוביל מזון הטעון הובלה בטמפרטורה מבוקרת בלא רישיון הובלה, רישיון ייצור לפעילות הובלה בטמפרטורה מבוקרת או היתר להובלה בתעודת היבואן הרשום, או בניגוד לתנאי הרישיון או ההיתר כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 149|סעיף 149}};
{{ח:תת|(39)}} מאחסן מזון הטעון אחסנה בטמפרטורה מבוקרת, בלא רישיון אחסנה, רישיון ייצור לפעילות אחסנה בטמפרטורה מבוקרת או היתר לאחסנה בתעודת היבואן הרשום, או בניגוד לתנאי הרישיון או ההיתר כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 150|סעיף 150}};
{{ח:תת|(40)}} עוסק במזון שלא מאחסן, מחזיק או מוביל מזון לפי הוראות היצרן, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 156|סעיף 156(א)}};
{{ח:תת|(41)}} עוסק במזון שמאחסן, מחזיק או מוביל מזון שלא בהתאם לתנאים לפי הוראות היצרן לעניין טמפרטורה מוגדרת, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 156|סעיף 156(ב)}};
{{ח:תת|(42)}} מחזיק מזון שלא בהתאם להוראות מנהל שירות המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 157|סעיף 157(ג)}};
{{ח:תת|(43)}} לא מקיים את הוראות מנהל שירות המזון לפי {{ח:פנימי|סעיף 163|סעיף 163}};
{{ח:תת|(44)}} לא נוקט אמצעים סבירים למניעת שימוש במזון מזיק או לא מדווח למנהל שירות המזון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 164|סעיף 164(ב)}};
{{ח:תת|(45)}} לא מקיים הוראה של מנהל שירות המזון או רופא מחוזי לפי {{ח:פנימי|סעיף 166|סעיף 166(א)}}, או הוראה של מנהל שירות המזון לפי {{ח:פנימי|סעיף 166|סעיף 166(ג)}};
{{ח:תת|(46)}} לא מקיים הוראה מהוראות צו של מנהל שירות המזון או רופא ממשלתי, לפי העניין, שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 167|סעיף 167}};
{{ח:תת|(47)}} {{ח:הערה|(תימחק ביום 1.8.2026):}} מייצר מוצר בשר בלי שיש בידיו אישור ייצור נאות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 178|סעיף 178(א)}};
{{ח:תת|(48)}} מוציא משלוח של מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לבשר גולמי, מבית קירור או מתחנת הסגר, בלי שצירף למשלוח תעודת משלוח למוצרי בשר או בלי שצירף תעודה וטרינרית שנדרשת, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 179|סעיף 179}};
{{ח:תת|(49)}} מנפיק תעודת משלוח למוצר בשר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 180|סעיף 180}};
{{ח:תת|(50)}} מקבל מוצר בשר בלי שהתקיימו התנאים הנדרשים לגבי תעודת המשלוח של מוצר הבשר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 184|סעיף 184}};
{{ח:תת|(51)}} מוכר מוצר בשר בלי שהתקיימו התנאים הנדרשים לגבי תעודת המשלוח של מוצר הבשר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 185|סעיף 185}};
{{ח:תת|(52)}} מוציא מוצר בשר מאתר מכירה לאתר מכירה אחר, ליצרן או לבעל היתר הפעלה, בלי שצורפה למשלוח של מוצר הבשר תעודת משלוח חדשה למוצר הבשר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 187|סעיף 187}};
{{ח:תת|(53)}} מעביר מוצר בשר לאתר מכירה, בניגוד להוראות רופא וטרינר מוסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 211|סעיף 211(ד)}};
{{ח:תת|(54)}} מוציא מוצר בשר ממפעל בשר, ממפעל לשחיטת בשר, מבית קירור או מתחנת הסגר, בתקופת המעבר, בלי שצורפה למשלוח של מוצר הבשר תעודת משלוח למוצר בשר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 229|סעיף 229(2)(א)}}, או בלי שצורפה תעודה וטרינרית, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 229|סעיף 229(2)(ב)}};
{{ח:תת|(55)}} מוכר או מחזיק, לפי העניין, בתקופת המעבר מוצר בשר שיוצר או שיובא בידי מי שפטור מבדיקות משנה בלי שהתקיימו התנאים הנדרשים לגבי תעודת המשלוח של מוצר הבשר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 236|סעיף 236}};
{{ח:תת|(56)}} מייצר, משווק, מייבא או מייצא מזון שלא עומד בדרישות תקן רשמי החל עליו, למעט דרישות בדבר סימון המזון, או מבצע כל פעולה הנוגעת למזון שהכללים לעניין ביצועה אינם מתאימים לדרישות תקן רשמי, בניגוד להוראות {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק התקנים}}, בכפוף להוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|263|עיצום כספי על הפרות של הוראות בעניין סימון מזון}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 260|בסעיפים 260 עד 262}}, בהפרות לפי {{ח:פנימי|סעיף 260|הסעיפים האמורים}} שעניינן הוראות סימון, רשאי הממונה להטיל עיצום כספי בסך 100 שקלים חדשים לכל מוצר שבו מתגלה הפרה כאמור, ובלבד שסכום העיצום הכספי שיוטל לא יפחת ממחצית הסכום הבסיסי לפי {{ח:פנימי|סעיף 260|סעיף 260}} ולא יעלה על כפל הסכום הבסיסי האמור.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בהפרה של הוראת סימון המנויה {{ח:פנימי|תוספת 9|בתוספת התשיעית}}, סכום העיצום שיוטל לא יפחת מהסכום הבסיסי לפי {{ח:פנימי|סעיף 260|סעיף 260}}, ולא יעלה על כפל הסכום הבסיסי האמור.

{{ח:סעיף|264|עיצום כספי על הפרות הוראות לעניין גוף זר}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי להטיל עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}} על מי שמייצר או מייבא מזון שיש בו גוף זר בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)(5)}}, אלא אם כן הגוף הזר התווסף למזון באופן בלתי נמנע כחלק מתהליך הייצור; לעניין זה הסכום הבסיסי יהיה 500 שקלים חדשים לכל מוצר שבו מתגלה הפרה כאמור, ובלבד שסכום העיצום הכספי שיוטל לא יפחת ממחצית הסכום הבסיסי לפי {{ח:פנימי|סעיף 260|סעיף 260}} ולא יעלה על כפל הסכום הבסיסי האמור.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), אם ההפרה כאמור עלולה לפגום בבטיחות המזון, סכום העיצום הכספי שיוטל לא יפחת מהסכום הבסיסי לפי {{ח:פנימי|סעיף 260|סעיף 260}} ולא יעלה על כפל הסכום הבסיסי האמור.

{{ח:סעיף|265|עיצום כספי על משווק מהאזור}}
{{ח:ת}} משווק מהאזור המבצע אחת מן ההפרות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 261|בסעיפים 261}} {{ח:פנימי|סעיף 262|ו־262}}, בניגוד לסעיפים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 261|בסעיפים האמורים}} כפי שהוחלו לגביו {{ח:פנימי|סעיף 140|בסעיף 140}}, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}}, בשיעור של הסכום הבסיסי בשל הפרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 261|סעיף 261}} או פי 1.5 מהסכום הבסיסי בשל הפרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 262|סעיף 262}}; ואולם אם חלים, לעניין הפרות כאמור, {{ח:פנימי|סעיף 263|סעיפים 263}} {{ח:פנימי|סעיף 264|או 264}}, רשאי הממונה להטיל על המפר עיצום כספי בשיעור הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 263|באותם סעיפים}}; על הפרה כאמור בסעיף זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 263|הסעיפים האמורים}}, כאילו היתה הפרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 263|אותם סעיפים}}.

{{ח:סעיף|266|עיצום כספי בנסיבות מחמירות}}
{{ח:ת}} היה לממונה יסוד סביר להניח כי יצרן, יבואן או משווק הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, המפורטת {{ח:פנימי|סעיף 261|בסעיפים 261}} {{ח:פנימי|סעיף 262|ו־262}}, בנסיבות מחמירות, רשאי הוא להטיל עליו עיצום כספי השווה לכפל הסכום שניתן היה להטיל בשל אותה הפרה; בסעיף זה, ”נסיבות מחמירות“ – הפרה העלולה לגרום לסיכון לבריאות הציבור או בטיחות המזון.

{{ח:סעיף|267|סייגים להטלת עיצום כספי|תיקון: תשע״ח, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 262|בסעיף 262(1א)}}, הממונה לא יטיל עיצום כספי על מי שהפר הוראה מההוראות המאומצות, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 262|באותו סעיף}}, אם התברר כי תרגומה של ההוראה לעברית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א(ב)}} אינו תואם את הנוסח המחייב של ההוראה בשפה האנגלית וכי הוא פעל בהתאם לנוסח ההוראה בתרגומה לעברית כפי שהועמדה לעיון הציבור באתר האינטרנט במועד ביצוע ההפרה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 261|בסעיפים 261(18)}} {{ח:פנימי|סעיף 262|ו־262(56)}}, הממונה לא יטיל עיצום כספי לפי הוראות אלה על משווק שאינו יצרן או יבואן של המזון שחל עליו תקן רשמי שיש בידיו אישור מאת היצרן או היבואן, לפי העניין, בדבר התאמת המצרך לדרישות התקן הרשמי או אם המצרך סומן בתו־תקן.

{{ח:סעיף|268|הודעה על כוונת חיוב}}
{{ח:תת|(א)}} היה לממונה יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 261|בסעיפים 261 עד 264}} ({{ח:פנימי|פרק יא|בפרק זה}} – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 261|אותם סעיפים}}, ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ({{ח:פנימי|פרק יא|בפרק זה}} – הודעה על כוונת חיוב).
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה על כוונת חיוב יציין הממונה, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המעשה או המחדל ({{ח:פנימי|פרק יא|בפרק זה}} – המעשה), המהווה את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(3)}} זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני הממונה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 269|סעיף 269}};
{{ח:תתת|(4)}} הסמכות להוסיף על סכום העיצום הכספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 271|סעיף 271}} והמועד שממנו יראו הפרה כהפרה נמשכת לעניין {{ח:פנימי|סעיף 271|הסעיף האמור}}.

{{ח:סעיף|269|זכות טיעון}}
{{ח:ת}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 268|סעיף 268}} רשאי לטעון את טענותיו לפני הממונה, בכתב או בעל פה, כפי שיורה הממונה, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 45 ימים ממועד מסירת ההודעה, ורשאי הממונה להאריך את התקופה האמורה בתקופה נוספת שלא תעלה על 30 ימים.

{{ח:סעיף|270|החלטת הממונה ודרישת תשלום|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי {{ח:פנימי|סעיף 269|סעיף 269}}, אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 272|סעיף 272}}.
{{ח:תת|(ב)}} החליט הממונה לפי הוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה, בכתב, לשלם את העיצום הכספי ({{ח:פנימי|פרק יא|בפרק זה}} – דרישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(2)}} שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על כך, בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} בדרישת התשלום או בהודעה, לפי סעיף קטן (ב), יפרט הממונה את נימוקי החלטתו.
{{ח:תת|(ד)}} לא טען המפר את טענותיו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 269|סעיף 269}} בתוך התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 269|באותו סעיף}}, יראו את ההודעה על כוונת חיוב, בתום אותה תקופה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.
{{ח:תת|(ה)}} היה המפר תאגיד, ייקבע סכום העיצום הכספי בהתאם למחזור המכירות שלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 260|בסעיף 260}}; לא היה בידי הממונה מידע בדבר מחזור המכירות של המפר, רשאי הוא לדרוש מהמפר מידע ופרטים נוספים הדרושים לדעתו לשם קביעת מחזור המכירות; לא הוכח מחזור המכירות של התאגיד כאמור, רשאי הממונה לקבוע את מחזור המכירות לפי מיטב שפיטתו.

{{ח:סעיף|271|הפרה חוזרת והפרה נמשכת|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה; לעניין זה, ”הפרה נמשכת“ – הפרת הוראה מהוראות לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 261|בסעיפים 261}} {{ח:פנימי|סעיף 262|ו־262}}, לאחר שנמסרה למפר דרישת תשלום בשל אותה הוראה או לאחר שנמסרה למפר התראה מינהלית כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 277|בסעיף 277}}, בשל הפרת אותה הוראה וההתראה לא בוטלה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 278|בסעיף 278}}.
{{ח:תת|(ב)}} בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, ”הפרה חוזרת“ – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 261|בסעיפים 261}} {{ח:פנימי|סעיף 262|ו־262}}, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או שבשלה הורשע, ולעניין הפרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 263|בסעיף 263}} {{ח:פנימי|סעיף 264|או 264}} – בתוך שנה מהפרה קודמת כאמור.

{{ח:סעיף|272|סכומים מופחתים}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק יא סימן א|בסימן זה}}, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור הוועדה, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק יא|בפרק זה}}, ובשיעורים שיקבע.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הפחתה של סכום עיצום כספי)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הפחתה של סכום עיצום כספי), התשפ״ד–2023}}.}}

{{ח:סעיף|273|סכום מעודכן של העיצום הכספי}}
{{ח:תת|(א)}} העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני הממונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 269|בסעיף 269}} – ביום מסירת ההודעה על כוונת חיוב; הוגש ערעור לבית משפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 286|סעיף 286}} ועוכב תשלומו של העיצום הכספי בידי הממונה או בית המשפט – יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום הבסיסי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 260|בסעיף 260}} יתעדכן ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ב־1 בינואר של השנה הקודמת; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה יפרסם ברשומות הודעה על הסכום הבסיסי המעודכן לפי סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|274|המועד לתשלום העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 45 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 270|בסעיף 270}}.

{{ח:סעיף|275|ריבית שקלית ודמי פיגורים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הפיגור, ריבית שקלית ודמי פיגורים, עד לתשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|276|גבייה}}
{{ח:ת}} עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו יחול {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:קטע3|פרק יא סימן ב|סימן ב׳: התראה מינהלית}}

{{ח:סעיף|277|התראה מינהלית|תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} היה לממונה יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 261|בסעיפים 261 עד 264}} והתקיימו נסיבות המנויות בנהלים שהורה עליהם הממונה, באישור היועץ המשפטי לממשלה, ופורסמו באתר האינטרנט, רשאי הוא להמציא למפר, במקום הודעה על כוונת חיוב, התראה מינהלית לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יא סימן ב|סימן זה}}, ואולם לא יוטל עיצום כספי על יבואן נאות המייבא מזון במסלול האירופי בשל הפרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 262|בסעיף 262(1א)}} אלא לאחר שנמסרה למפר התראה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יא סימן ב|סימן זה}}, ובלבד שהוכיח לממונה כי פעל בהתאם לתוכנית בקרת איכות ובטיחות כאמור בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(ב)(1)}}; {{ח:פנימי|פרק יא|בפרק זה}}, ”היועץ המשפטי לממשלה“ – לרבות משנה ליועץ המשפטי לממשלה שהוא הסמיכו לעניין זה.
{{ח:תת|(ב)}} בהתראה מינהלית יציין הממונה מהו המעשה המהווה את ההפרה, יודיע למפר כי עליו להפסיק את ההפרה וכי אם ימשיך בהפרה או יחזור עליה יהיה צפוי לעיצום כספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת, לפי העניין, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 271|בסעיף 271}}, וכן יציין את זכותו של המפר לבקש את ביטול ההתראה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 278|סעיף 278}}.

{{ח:סעיף|278|בקשה לביטול התראה מינהלית}}
{{ח:תת|(א)}} נמסרה למפר התראה מינהלית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 277|בסעיף 277}}, רשאי הוא לפנות לממונה בכתב, בתוך 45 ימים, בבקשה לבטל את ההתראה בשל כל אחד מטעמים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המפר לא ביצע את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} המעשה שביצע המפר, המפורט בהתראה, אינו מהווה הפרה.
{{ח:תת|(ב)}} קיבל הממונה בקשה לביטול התראה מינהלית, לפי הוראות סעיף קטן (א), רשאי הוא לבטל את ההתראה או לדחות את הבקשה ולהשאיר את ההתראה על כנה; החלטת הממונה תינתן בכתב, ותימסר למפר בצירוף נימוקים.

{{ח:סעיף|279|הפרה נמשכת והפרה חוזרת לאחר התראה}}
{{ח:תת|(א)}} נמסרה למפר התראה מינהלית לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יא סימן ב|סימן זה}} והמפר המשיך להפר את ההוראה שבשלה נמסרה לו ההתראה, ימסור לו הממונה דרישת תשלום בשל הפרה נמשכת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 271|בסעיף 271(א)}}; מפר שנמסרה לו דרישת תשלום כאמור, רשאי לטעון את טענותיו לפני הממונה, לעניין הימשכות ההפרה וסכום העיצום הכספי, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 269|סעיפים 269}} {{ח:פנימי|סעיף 270|ו־270}} בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} נמסרה למפר התראה מינהלית לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יא סימן ב|סימן זה}} והמפר חזר והפר את ההוראה שבשלה נמסרה לו ההתראה, בתוך שנתיים מיום מסירת ההתראה, ולעניין הפרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 263|סעיף 263}} {{ח:פנימי|סעיף 264|או 264}} – בתוך שנה מיום מסירת ההתראה, יראו את ההפרה הנוספת כאמור כהפרה חוזרת לעניין {{ח:פנימי|סעיף 271|סעיף 271(ב)}}, והממונה ימסור למפר הודעה על כוונת חיוב בשל ההפרה החוזרת; מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 268|סעיף 268}} בשל ההפרה החוזרת, רשאי לטעון את טענותיו לפני הממונה ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 269|סעיפים 269}} {{ח:פנימי|סעיף 270|ו־270}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק יא סימן ג|סימן ג׳: התחייבות להימנע מהפרה}}

{{ח:סעיף|280|הודעה על האפשרות להגשת התחייבות ועירבון}}
{{ח:ת}} היה לממונה יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 261|בסעיפים 261 עד 264}}, והתקיימו נסיבות המנויות בנהלים שהורה עליהם הממונה, באישור היועץ המשפטי לממשלה, ופורסמו באתר האינטרנט, רשאי הוא להמציא למפר, במקום הודעה על כוונת חיוב, הודעה שלפיה באפשרותו להגיש לממונה כתב התחייבות ועירבון לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יא סימן ג|סימן זה}}, במקום העיצום הכספי שניתן היה להטיל עליו בשל ביצוע ההפרה האמורה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יא סימן א|סימן א׳}}.

{{ח:סעיף|281|תנאי ההתחייבות וגובה העירבון}}
{{ח:תת|(א)}} בכתב ההתחייבות יתחייב המפר להפסיק את הפרת ההוראה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 280|בסעיף 280}} ולהימנע מהפרה נוספת של אותה הוראה בתוך תקופה שיקבע הממונה ושתחילתה ביום מסירת כתב ההתחייבות, ובלבד שהתקופה האמורה לא תעלה על שנתיים ({{ח:פנימי|פרק יא סימן ג|בסימן זה}} – תקופת ההתחייבות).
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי לדרוש כי בכתב ההתחייבות ייקבעו תנאים נוספים שעל המפר לעמוד בהם במהלך תקופת ההתחייבות במטרה להקטין את הנזק שנגרם מההפרה או למנוע את הישנותה.
{{ח:תת|(ג)}} נוסף על כתב ההתחייבות יפקיד המפר בידי הממונה עירבון בסכום העיצום הכספי שהממונה היה רשאי להטיל על המפר בשל אותה הפרה, בהתחשב בקיומן של נסיבות הפחתה שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 272|סעיף 272(ב)}}.

{{ח:סעיף|282|תוצאות הגשת כתב התחייבות ועירבון או אי־הגשתם}}
{{ח:ת}} הגיש המפר לממונה כתב התחייבות ועירבון לפי {{ח:פנימי|פרק יא סימן ג|סימן זה}} בתוך 30 ימים מיום מסירת ההודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 280|בסעיף 280}}, לא יוטל עליו עיצום כספי בשל אותה הפרה; לא הגיש המפר לממונה כתב התחייבות ועירבון בתוך התקופה האמורה, ימציא לו הממונה הודעה על כוונת חיוב בשל אותה הפרה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 268|סעיף 268}}.

{{ח:סעיף|283|הפרת התחייבות}}
{{ח:תת|(א)}} הגיש המפר כתב התחייבות ועירבון לפי {{ח:פנימי|פרק יא סימן ג|סימן זה}} והפר תנאי מתנאי ההתחייבות, כמפורט בפסקאות שלהלן, יחולו ההוראות המפורטות באותן פסקאות, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} המשיך המפר, בתקופת ההתחייבות, להפר את ההוראה שבשל הפרתה נתן את כתב ההתחייבות – יחלט הממונה את העירבון וימציא למפר דרישת תשלום בשל ההפרה הנמשכת, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 271|בסעיף 271(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} חזר המפר והפר, בתקופת ההתחייבות, את ההוראה שבשל הפרתה נתן את כתב ההתחייבות – יראו את ההפרה הנוספת כאמור כהפרה חוזרת לעניין {{ח:פנימי|סעיף 271|סעיף 271(ב)}} ויחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הממונה ימציא למפר הודעה על כוונת חיוב בשל ההפרה החוזרת;
{{ח:תתתת|(ב)}} שלח הממונה דרישת תשלום בשל ההפרה החוזרת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 270|סעיף 270(ב)(1)}} או שהמפר לא טען את טענותיו לפני הממונה לעניין אותה הפרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 270|בסעיף 270(ד)}}, יחלט הממונה את העירבון נוסף על הטלת העיצום הכספי בשל ההפרה החוזרת;
{{ח:תתת|(3)}} הפר המפר תנאי מהתנאים הנוספים שנקבעו בכתב ההתחייבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 281|בסעיף 281(ב)}} – יחלט הממונה את העירבון, לאחר שנתן למפר הזדמנות לטעון את טענותיו בכתב לעניין זה.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}} יראו את חילוט העירבון לפי הוראות סעיף זה כהטלת עיצום כספי על המפר בשל ההפרה שלגביה ניתן העירבון.
{{ח:תת|(ג)}} הופר תנאי מתנאי ההתחייבות כאמור בסעיף זה, וחזר המפר והפר את ההוראה שבשל הפרתה נתן את כתב ההתחייבות, לא יאפשר לו הממונה להגיש כתב התחייבות נוסף לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יא סימן ג|סימן זה}}, בשל אותה הפרה.

{{ח:סעיף|284|השבת עירבון|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} עמד המפר בתנאי כתב ההתחייבות שמסר לפי {{ח:פנימי|פרק יא סימן ג|סימן זה}}, יוחזר לו, בתום תקופת ההתחייבות, העירבון שהפקיד, בתוספת ריבית שקלית מיום הפקדתו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק יא סימן ד|סימן ד׳: הוראות שונות – אכיפה מינהלית}}

{{ח:סעיף|285|עיצום כספי בשל הפרה לפי חוק זה ולפי חוק אחר}}
{{ח:ת}} על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מהוראות חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 261|בסעיפים 261 עד 264}} ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר לא יוטל יותר מעיצום כספי אחד.

{{ח:סעיף|286|ערעור|תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על החלטה סופית של הממונה לפי {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}} ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום; ערעור כאמור יוגש בתוך 30 ימים מיום שנמסרה למפר הודעה על ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהגשת ערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך הממונה או שבית המשפט הורה על כך.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט, לאחר ששולם העיצום הכספי או הופקד עירבון לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}}, לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א), והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי או על החזרת העירבון, יוחזר הסכום ששולם או כל חלק ממנו אשר הופחת או יוחזר העירבון, לפי העניין, בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו או הפקדתו, עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|287|פרסום}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל הממונה עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}}, יפרסם באתר האינטרנט וכן בדרך נוספת אם החליט על כך, את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום כספי:
{{ח:תתת|(1)}} דבר הטלת העיצום הכספי;
{{ח:תתת|(2)}} מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה;
{{ח:תתת|(3)}} סכום העיצום הכספי שהוטל;
{{ח:תתת|(4)}} אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום ושיעורי ההפחתה;
{{ח:תתת|(5)}} פרטים על אודות המפר, הנוגעים לעניין;
{{ח:תתת|(6)}} שמו של המפר – אם הוא תאגיד.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש ערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 286|סעיף 286}} יפרסם הממונה את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו בדרך שבה פרסם את דבר הטלת העיצום הכספי.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(6), הממונה רשאי לפרסם את שמו של מפר שהוא יחיד אם סבר שהדבר נחוץ לצורך אזהרת הציבור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם הממונה פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}, וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ה)}} פרסום באתר האינטרנט כאמור בסעיף קטן (א), בנוגע לעיצום כספי שהוטל על תאגיד יהיה לתקופה של ארבע שנים, ובנוגע לעיצום כספי שהוטל על יחיד – שנתיים וחצי.

{{ח:סעיף|288|שמירת האחריות הפלילית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום עיצום כספי, המצאת התראה מינהלית או מתן כתב התחייבות ועירבון, לפי {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}}, לא יגרעו מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה מההוראות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 261|בסעיפים 261 עד 264}} המהווה עבירה.
{{ח:תת|(ב)}} מסר הממונה למפר הודעה על כוונת חיוב או המציא לו התראה מינהלית או הודעה על האפשרות להגיש התחייבות ועירבון, בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות או ראיות חדשות, המצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ג)}} הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו הממונה הליכים לפי {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}} בשל אותה הפרה, ואם הוגש כתב האישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לאחר שהמפר שילם עיצום כספי או הפקיד עירבון, יוחזר לו הסכום ששולם או העירבון שהופקד, לפי העניין, בתוספת ריבית שקלית מיום תשלום הסכום או יום הפקדת העירבון עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|289|תקנות לעניין אכיפה מינהלית}}
{{ח:ת}} השר, בהסכמת שר המשפטים, רשאי להתקין תקנות לביצוע הוראות {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}}.

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: צווי הגבלה מינהליים ושיפוטיים}}

{{ח:סעיף|290|התראה וצו הגבלה מינהלי}}
{{ח:תת|(א)}} היה לנותן רישיון ייצור או לרשם (בסעיף זה – נותן ההתראה) יסוד סביר לחשד כי חדל להתקיים תנאי מן התנאים למתן רישיון ייצור לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(א)}} או למתן תעודת יבואן רשום לפי {{ח:פנימי|סעיף 102|סעיף 102}} או כי הופר תנאי מתנאי רישיון הייצור או תעודת היבואן הרשום, או כי הופרה הוראה מההוראות לפי חוק זה על ידי יצרן או יבואן, וכי בשל כך קיימת סכנה לבריאות הציבור, רשאי הוא לדרוש, בכתב, מהיצרן או היבואן, לפי העניין, לקיים את התנאי או ההוראה שחדלו להתקיים או שהופרו כאמור ({{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} – התראה), באופן ובתוך המועד שנקבעו בהתראה.
{{ח:תת|(ב)}} בהתקיים נסיבות כאמור בסעיף קטן (א), רשאי נותן ההתראה לתת הוראה, לצמצום או למניעת סכנה לבריאות הציבור בשל הנסיבות האמורות, גם למוביל, למאחסן או למשווק.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל שירות המזון רשאי לתת התראה כאמור בסעיף קטן (א) גם למשווק, אם היה לו יסוד סביר לחשד כי המשווק הפר הוראות לפי חוק זה החלות לגביו או שחדל להתקיים תנאי מן התנאים לשיווק מזון על ידו לפי חוק זה וכי בשל כך קיימת סכנה לבריאות הציבור.
{{ח:תת|(ד)}} ניתנה התראה לפי הוראות סעיפים קטנים (א) עד (ג), ולא קוימו הוראותיה באופן ובמועד שנקבעו בה, רשאי נותן ההתראה, להורות, בצו, ליצרן, ליבואן, למשווק או לבעל הרישיון או התעודה, לפי העניין, לא לעשות כל פעולה של ייצור מזון, ייבוא מזון, שיווק מזון או כל פעולה אחרת במזון, או לעשות פעולות כאמור רק במגבלות ובתנאים שנקבעו בצו, והכול במידה שלא תעלה על הנדרש בנסיבות העניין ({{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} – צו הגבלה מינהלי), ורשאי הוא לקבוע בצו ההגבלה המינהלי הוראות לעניין האחראים לביצועו ודרכי הבטחת מילויו.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) עד (ד), מי שמוסמך לפי אותם סעיפים קטנים לתת צו הגבלה מינהלי (בסעיף זה – נותן הצו), רשאי לתת צו כאמור אף בלי שנתן קודם לכן התראה, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המזון מיוצר בלא רישיון ייצור ולא הוגשה לגביו בקשה לרישיון ייצור או לחידושו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} או שהמזון יובא על ידי יבואן שאינו יבואן רשום לפי {{ח:פנימי|סעיף 102|סעיף 102}}, או בלי אישור מוקדם לייבוא לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64}} או בלא תעודת שחרור לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 81|סעיף 81}};
{{ח:תתת|(2)}} יש אפשרות ממשית לפגיעה מיידית בבריאות הציבור כתוצאה מפעילות ייצור המזון או כתוצאה מייבוא המזון.
{{ח:תת|(ו)}} לא יינתן צו הגבלה מינהלי אלא לאחר שניתנה למי שהצו מופנה כלפיו הזדמנות לטעון את טענותיו, אלא אם כן לא ניתן לאתרו בשקידה סבירה.
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור בסעיף קטן (ו), נותן הצו רשאי להוציא צו הגבלה מינהלי לפי סעיף קטן (ה)(2) גם בלי שניתנה הזדמנות לטעון טענות כאמור באותו סעיף קטן, אם סבר שיהיה במתן הזדמנות זו כדי לסכל את מטרת הוצאת הצו, ובלבד שהזדמנות כאמור תינתן בהקדם האפשרי לאחר מכן.
{{ח:תת|(ח)}} עותק של צו הגבלה מינהלי יוצג במקום שלגביו ניתן או במקום עסקו של מי שייבא את המזון, ויימסר לבעל המקום או לאדם שמנהל אותו, או למי שייבא את המזון, אם ניתן לאתרם בשקידה סבירה.
{{ח:תת|(ט)}} לא קוימו הוראותיו של צו הגבלה מינהלי, בנסיבות כאמור בסעיף קטן (ה)(2), רשאי נותן הרישיון לנקוט כל אמצעי סביר הדרוש לשם ביצועו ובמידת הצורך יהיה רשאי לקבל סיוע של שוטר, לרבות לשם שימוש בכוח סביר הנדרש למימוש הצו.
{{ח:תת|(י)}} צו הגבלה מינהלי יעמוד בתוקפו לתקופה שתיקבע בו, ורשאי נותן הצו להאריך את תוקפו לתקופות נוספות, ובלבד שסך כל התקופות לא יעלה על 60 ימים מיום שניתן; בית משפט שלום רשאי להאריך את תוקפו של צו כאמור לתקופות נוספות שלא יעלו על 30 ימים כל אחת; ואולם אם הוגש כתב אישום בעבירה שבקשר אליה הוצא צו ההגבלה המינהלי, לא יאריך בית המשפט את תוקפו של הצו לפי סעיף זה מעבר ל־30 ימים לאחר הגשת כתב האישום.
{{ח:תת|(יא)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהאפשרות להוציא צו הגבלה שיפוטי לפי {{ח:פנימי|סעיף 292|סעיף 292}}.

{{ח:סעיף|291|בקשה לביטול צו הגבלה מינהלי}}
{{ח:תת|(א)}} הרואה את עצמו נפגע מצו הגבלה מינהלי שניתן לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 290|סעיף 290}} רשאי להגיש לבית משפט השלום בקשה לביטולו.
{{ח:תת|(ב)}} הגשת בקשה לביטול צו הגבלה מינהלי לפי סעיף קטן (א), אינה מתלה את תוקפו של הצו, כל עוד לא החליט בית המשפט אחרת.

{{ח:סעיף|292|צו הגבלה שיפוטי}}
{{ח:תת|(א)}} היה לתובע, למנהל שירות המזון או לנותן הרישיון לפי חוק זה יסוד סביר להניח כי מתבצעת עבירה לפי חוק זה או כי עומדת להתבצע עבירה כאמור, רשאי הוא לפנות לבית המשפט המוסמך לדון בעבירה כאמור, בבקשה למתן צו שיאסור את המשך ביצוע העבירה האמורה או יאסור על ביצועה.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי לתת צו לפי סעיף זה במעמד צד אחד; ניתן צו במעמד צד אחד כאמור, יתקיים הדיון במעמד שני הצדדים בהקדם האפשרי ולא יאוחר משבעה ימים מיום מתן הצו.
{{ח:תת|(ג)}} נקבע דיון כאמור בסעיף קטן (ב), רשאי בית המשפט להאריך את תוקפו של הצו, לבטלו או להכניס בו שינויים, אף אם מי שניתן לגביו הצו והוזמן כדין, לא התייצב לדיון; נתן בית המשפט החלטה כאמור בסעיף קטן זה במעמד צד אחד, רשאי בעל הדין שנגדו ניתנה ההחלטה לבקש את ביטולה או שינויה, בתוך שבעה ימים מיום המצאתה ורשאי בית המשפט לבטלה או לשנותה, בתנאים שייראו לו.
{{ח:תת|(ד)}} תוקפו של צו לפי סעיף זה, אף אם הוארך, לא יעלה על שנה.
{{ח:תת|(ה)}} בית משפט רשאי להתנות מתן צו לפי סעיף זה בתנאים או בערובה.
{{ח:תת|(ו)}} מי שניתן לגביו צו לפי סעיף זה רשאי לפנות לבית המשפט שהוציא את הצו בבקשה לעיון חוזר אם התגלו עובדות חדשות שלא היו לפני בית המשפט בעת הוצאת הצו או אם השתנו הנסיבות, והדבר עשוי לשנות את ההחלטה הקודמת.
{{ח:תת|(ז)}} על החלטה לפי סעיפים קטנים (א), (ג) ו־(ו) ניתן לערער לבית המשפט שלערעור, שידון בערעור בשופט אחד.
{{ח:תת|(ח)}} בסעיף זה, ”תובע“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}.

{{ח:קטע2|פרק יג|פרק י״ג: תיקונים עקיפים}}

{{ח:סעיף|293|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על ייצוא הצמח ומוצריו|בחוק לפיקוח על ייצוא הצמח ומוצריו, התשי״ד–1954}}.}}

{{ח:סעיף|294|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי|בחוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, התשי״ז–1957}}.}}

{{ח:סעיף|295||תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק)|בחוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ״ד–1963}}.}}

{{ח:סעיף|296|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|בחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|297|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת ההסגר|בפקודת ההסגר [נוסח חדש], התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|298|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|בפקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|299|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|בפקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש], התשמ״ה–1985}}.}}

{{ח:סעיף|300|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|בחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}.}}

{{ח:סעיף|301|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.}}

{{ח:סעיף|302|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק העבירות המינהליות|בחוק העבירות המינהליות, התשמ״ו–1985}}.}}

{{ח:סעיף|303|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים|בחוק הרופאים הווטרינרים, התשנ״א–1991}}.}}

{{ח:סעיף|304|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:סעיף|305|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|306|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הגבלת הפרסומת והשיווק של משקאות אלכוהוליים|בחוק הגבלת הפרסומת והשיווק של משקאות אלכוהוליים, התשע״ב–2012}}.}}

{{ח:סעיף|307|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק תכנון משק החלב|בחוק תכנון משק החלב, התשע״א–2011}}.}}

{{ח:סעיף|308|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסכנים|בחוק המאבק בתופעת השימוש בחומרים מסכנים, התשע״ג–2013}}.}}

{{ח:סעיף|309|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים|בחוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים, התשע״ד–2014}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יד|פרק י״ד: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|310|שמירת דינים}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק זה באות להוסיף על כל דין, ובכלל זה {{ח:חיצוני|פקודת המכס|פקודת המכס}}, {{ח:חיצוני|פקודת הייבוא והייצוא|פקודת הייבוא והייצוא}}, {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}} {{ח:חיצוני|פקודת ההסגר|ופקודת ההסגר}}.
{{ח:תת|(ב)}} אין במתן אישורים, רישיונות, היתרים, תעודות או מסמכים ובחובות לשמירת מסמכים, לפי חוק זה, כדי לגרוע מהחובה לקבל אישורים, רישיונות, היתרים, תעודות או מסמכים אחרים, או מהחובות לשמירת מסמכים, לפי כל חיקוק אחר.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות כל דין הנוגעת לכשרות המזון.

{{ח:סעיף|311|פרסום תוצרי פיקוח}}
{{ח:ת}} מנהל שירות המזון יפרסם מדי שנה, לא יאוחר מ־1 באפריל, באתר האינטרנט, את תוצרי הפיקוח לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|311א|ניתוח סיכונים|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} מנהל שירות המזון רשאי לבצע ניתוח של הסיכונים הקיימים בתחום המזון ובכלל זה הבטחת איכות, תקינות ובטיחות המזון, לשם תכנון פעולות הפיקוח והאכיפה והפעלת הסמכויות לפי חוק זה, בהתאם לניהול סיכונים מקובל בתחום המזון במדינות מפותחות ובהן האיחוד האירופי.

{{ח:סעיף|312|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} בקביעת תקנות לפי חוק זה, יבחן השר את האפשרות לאמץ תקינה בין־לאומית או הסדרים הנהוגים בקרב מדינות מפותחות, או לקבוע הסדרים ברוח תקינה או הסדרים כאמור.

{{ח:סעיף|313|שינוי התוספות|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} השר, באישור הוועדה, רשאי, בצו, לשנות את התוספות, ואולם שינוי {{ח:פנימי|תוספת 1א|התוספת הראשונה א׳}} {{ח:פנימי|תוספת 3|והתוספת השלישית}} אינו טעון אישור ועדה.
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לעניין שינוי {{ח:פנימי|תוספת 2ב|התוספת השנייה ב׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 5א|התוספת החמישית א׳}} {{ח:פנימי|תוספת 7א|והתוספת השביעית א׳}}, נדרשת גם הסכמת שר המשפטים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לעניין שינוי {{ח:פנימי|תוספת 3א|התוספת השלישית א׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 3ב|התוספת השלישית ב׳}} {{ח:פנימי|תוספת 12|והתוספת השתים עשרה}} יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} השינוי טעון גם קבלת המלצת ועדת החריגים לפי {{ח:פנימי|סעיף 313א|סעיף 313א}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), על שינוי {{ח:פנימי|תוספת 2א|התוספת השנייה א׳}} יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}}.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|313א|ועדת החריגים|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת החריגים לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת היבוא והיצוא#סעיף 2יח|סעיף 2יח לפקודת היבוא והיצוא}} תפעל גם לעניין חוק זה, ותפקידה לתת לשר את המלצתה בעניינים אלה (בסעיף זה – הפעולות):
{{ח:תתת|(1)}} אי־החלת עדכון של שינוי שחל בהוראות המאומצות, כולו או חלקו, או החלתו בהחרגות, בתנאים או בשינויים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א}}, או בהרחבות, למעט לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף קטן (ז1) לאותו סעיף}}, ותיקון {{ח:פנימי|תוספת 2א|התוספת השנייה א׳}} בהתאם לכך לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 313|סעיף 313}};
{{ח:תתת|(2)}} הוספה של החרגות, תנאים, שינויים או הרחבות בטורים {{ח:פנימי|תוספת 2א|שבתוספת השנייה א׳}}, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א}}, למעט לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף קטן (ז1) לאותו סעיף}}, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 313|סעיף 313}};
{{ח:תתת|(3)}} דרישת צירוף מסמך נוסף להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 79ד|סעיף 79ד(5)}};
{{ח:תתת|(4)}} שינוי {{ח:פנימי|תוספת 3א|התוספת השלישית א׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 3ב|התוספת השלישית ב׳}} {{ח:פנימי|תוספת 12|והתוספת השתים עשרה}};
{{ח:תתת|(5)}} קביעת הוראות בידי השר לעניין אורך חיי מדף לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ז)}} (בסעיף זה – הוראות אורך חיי מדף).
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת היבוא והיצוא#סעיף 2יח|סעיף 2יח לפקודת היבוא והיצוא}}, יחולו לעניין פעולתה של ועדת החריגים לפי חוק זה בשינויים המחויבים ובשינויים המפורטים בסעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל הכללי של משרד הבריאות או עובד משרד הבריאות שהוא ימנה לעניין זה יכהן כחבר הוועדה במקום הממונה על התקינה.
{{ח:תת|(ד)}} הסמכויות הנתונות לשר הכלכלה והתעשייה יהיו נתונות לשר.
{{ח:תת|(ה)}} השר יפנה לוועדת החריגים לשם קבלת המלצתה בעניין הפעולות; לפנייה יצורפו הוראות אורך חיי מדף שהשר מבקש לקבוע, פרטי המסמך שהשר מבקש להוסיף להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי, התיקון באותה תוספת שהשר מבקש לקבוע, פירוט הנימוקים לאי־החלת עדכון של השינוי שחל לגבי ההוראות המאומצות, כולו או חלקו, או החלתו בהחרגות, בתנאים או בשינויים, או הרחבתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א}}, בצירוף נוסח השינוי, לפי העניין, וכן חוות דעת מאת המנהל הכללי של משרד הבריאות בדבר קיומו של חשש לפגיעה בבריאות הציבור, או באיכות הסביבה ובהגנת הצרכן; חוות הדעת תכלול גם התייחסות לשיקולי תחרות והפחתת יוקר המחיה; השר יפרסם באתר האינטרנט של המשרד הודעה על פנייה לוועדת החריגים.
{{ח:תת|(ו)}} ועדת החריגים תעביר את המלצתה לשר בתוך 60 ימים מיום קבלת הפנייה ותפרט בהחלטתה את נימוקיה; לא העבירה ועדת החריגים את המלצתה בתקופה האמורה או הודיעה במהלכה כי אין בכוונתה לדון בפנייה, יראו כאילו המליצה על הפעולות בהתאם לפניית השר.
{{ח:תת|(ז)}} המליצה ועדת החריגים לשר על הפעולות, רשאי השר לעשות כן, בהתאם להוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ח)}} המליצה ועדת החריגים לשר בניגוד לפעולות, רשאי הוא לפנות לממשלה לקבלת אישורה לפעולות.
{{ח:תת|(ט)}} לפניית השר לממשלה לשם קבלת אישורה לפעולות יצורפו הוראות אורך חיי מדף שהשר מבקש לקבוע{{ח:הערה|,}} פרטי המסמך שהשר מבקש להוסיף להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי, התיקון באותה תוספת שהשר מבקש לקבוע, פירוט הנימוקים לאי־החלת עדכון של השינוי שחל לגבי ההוראות המאומצות, כולו או חלקו, או החלתו בתנאים או בהחרגות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א}}, בצירוף נוסח השינוי, לפי העניין, וכן המלצת ועדת החריגים ועמדת השר המפרטת את נימוקיו שלא לאמץ את המלצת ועדת החריגים.
{{ח:תת|(י)}} פנה השר לממשלה לפי סעיף קטן (ח), יודיע על כך לוועדת החריגים, ורשאי הוא לקבוע בצו, אשר תוקפו לא יעלה על שלושה חודשים ממועד מסירת ההודעה לוועדת החריגים הוראות אורך חיי מדף שהוא מבקש לקבוע, את המסמך הנוסף שיש לצרף להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי או לתת צו שתוקפו כאמור להחלת שינוי באופן חלקי או בתנאים והחרגות או לתקן את {{ח:פנימי|תוספת 2א|התוספת השנייה א׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 3א|התוספת השלישית א׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 3ב|התוספת השלישית ב׳}} או {{ח:פנימי|תוספת 12|התוספת השתים עשרה}}, לפי העניין (בסעיף זה – צו זמני), ובלבד שלא יחולו באותה עת ולאותו עניין צו לפי סעיף קטן זה וצו שניתן לפי סעיף קטן (טו).
{{ח:תת|(יא)}} הממשלה תקבל החלטה בנוגע לפניית השר כאמור בסעיף קטן (ח) בתוך 21 ימים ממועד פניית השר לממשלה, ורשאית היא להאריך את התקופה בתקופות נוספות, ובלבד שהתקופה הנוספת הכוללת לא תעלה על 42 ימים; הממשלה תהיה רשאית להפעיל את סמכותה לפי סעיף זה באמצעות ועדת שרים, כפי שתחליט.
{{ח:תת|(יב)}} החליטה הממשלה שלא לאשר את פניית השר וקבע השר צו זמני לפי סעיף קטן (י), והצו עומד בתוקפו במועד קבלת החלטת הממשלה, יבטל השר את הצו מוקדם ככל הניתן.
{{ח:תת|(יג)}} לא החליטה הממשלה בתוך התקופה הקבועה בסעיף קטן (יא), יראו את פניית השר לעניין הפעולות כאילו אושרה על ידה, אלא אם כן חזר בו השר מפנייתו לפי סעיף קטן (ח) טרם סיום התקופה האמורה.
{{ח:תת|(יד)}} החליטה הממשלה לאשר את פניית השר או אושרה פניית השר בשל חלוף התקופה הקבועה בסעיף קטן (יא), רשאי השר לקבוע, בצו את הוראות אורך חיי המדף לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ז)}}, או, את המסמך הנוסף שיש לצרף להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי או באישור הוועדה ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ח)}}, לתת צו להחלת שינוי באופן חלקי או בתנאים והחרגות או לתקן את {{ח:פנימי|תוספת 2א|התוספת השנייה א׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 3א|התוספת השלישית א׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 3ב|התוספת השלישית ב׳}} או {{ח:פנימי|תוספת 12|התוספת השתים עשרה}}, לפי העניין; הובא צו כאמור לאישור הוועדה וקבע השר צו זמני, רשאי הוא להאריך את תוקפו של הצו הזמני כל עוד לא החליטה הוועדה אם לאשר את הצו.
{{ח:תת|(טו)|(1)}} על אף האמור בסעיף זה, ראה השר, לרבות בעקבות פנייה מהציבור, כי יש חשש מיידי לפגיעה בבריאות הציבור או בבטיחות הציבור או כי קיים צורך חיוני אחר, רשאי הוא לקבוע בצו את הוראות אורך חיי המדף לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ז)}} או את המסמך הנוסף שיש לצרף להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי או לתת צו להחלת שינוי באופן חלקי או בתנאים והחרגות או לתקן את {{ח:פנימי|תוספת 2א|התוספת השנייה א׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 3א|התוספת השלישית א׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 3ב|התוספת השלישית ב׳}} או {{ח:פנימי|תוספת 12|התוספת השתים עשרה}}, אף בלא קבלת המלצת ועדת החריגים; צו כאמור יהיה בתוקף לתקופה שלא תעלה על שלושה חודשים.
{{ח:תתת|(2)}} ביקש השר כי צו שקבע לפי פסקה (1) יהיה בתוקף לתקופה העולה על שלושה חודשים, יפנה בהקדם האפשרי לוועדת החריגים, ויחולו על פנייה כאמור הוראות סעיפים קטנים (ה) עד (יד), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(טז)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה המשותפת“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הבריאות, ולעניין צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ח) או (ט)}} – גם ראש הממשלה.

{{ח:סעיף|313ב|ביטול הכרזת רשמיות של תקנים בנושא מזון|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק התקנים#פרק ג|בפרק ג׳ לחוק התקנים}}, שר הכלכלה והתעשייה יכריז, באכרזה שתפורסם ברשומות, על ביטול הרשמיות לגבי התקנים הרשמיים בתחום המזון, למעט לגבי אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ת״י 1145;
{{ח:תתת|(2)}} תקן או חלק ממנו, שהמנהל הכללי של משרד הבריאות (להלן – המנהל), באישור הוועדה לבחינת תקני מזון, הודיע לו עד יום ו׳ בתשרי התשפ״ג (1 באוקטובר 2022) כי אין לבטל את הכרזת הרשמיות שלו, מנימוקים של בריאות הציבור, ובשל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוראותיו אינן מוסדרות בהוראות המאומצות;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוראותיו חלות על סוג מזון או על נושא שההוראות המאומצות אינן חלות עליו;
{{ח:תתתת|(ג)}} הוראותיו חלות לעניין כל סוגי המזון;
{{ח:תתתת|(ד)}} בהתחשב בנהוג במדינות מפותחות.
{{ח:תת|(ב)}} לא ניתנה החלטה של הוועדה לבחינת תקני מזון בתוך 90 ימים ממועד פניית המנהל אליה כאמור בסעיף קטן (א), יראו כאילו אישרה הוועדה את הודעת המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} ביטול ההכרזה לפי סעיף זה אינו טעון הליך נוסף, ובכלל זה הליך לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 8|סעיף 8 לחוק התקנים}}.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכויות שר הכלכלה והתעשייה לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים}}.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”הוועדה לבחינת תקני מזון“ – ועדה שחבריה הם חברי ועדת החריגים והממונה על התקינה במשרד הכלכלה והתעשייה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|אכרזת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (ביטול רשמיות)|אכרזת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (ביטול רשמיות), התשפ״ג–2022}}.}}

{{ח:סעיף|314|אגרות|תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ג־5}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש רישיון ייצור, רישיון הובלה, רישיון אחסנה, אישור ייצור נאות, רישום יבואן, רישום יבואן נאות, אישור מוקדם לייבוא, תעודת שחרור למזון רגיל או למזון רגיש, לרבות למזון המיובא במסלול האירופי או תעודות ואישורים לעניין ייצוא, או חידושם, או מי שמוסר הצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל או בדבר ייבוא מזון במסלול האירופי, ישלם אגרות כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 10|בתוספת העשירית}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע {{ח:פנימי|תוספת 10|בתוספת העשירית}} –
{{ח:תתת|(1)}} לקבוע אגרות בעד שירות הניתן לפי חוק זה והוראות לעדכונן, לרבות לעניין מתן רישיונות, היתרים, תעודות ואישורים, ובכלל זה אישורי מעבדות, ובעד בקשות למתן שירות כאמור, שנקבעו לפי חוק זה, ורשאי הוא לקבוע אגרות שונות בהתחשב, בין השאר, בגודל העסק, בסוג המזון ובקבוצות המזון שבמשלוח, לרבות היות המזון מזון רגיש או מזון רגיל;
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע אגרות נוספות, וכן לשנות סכומי אגרות ולקבוע תנאים לפטור או הנחה מאגרה.
{{ח:תת|(ג)}} על גביית אגרות לפי חוק זה, למעט גבייה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 217|בסעיף 217(א)}}, תחול {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}.
{{ח:תת|(ד)}} האגרה בעד הגשת בקשה או מסירת הצהרה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 10|בתוספת העשירית}} תשולם עם הגשת הבקשה או עם מסירת ההצהרה, לפי העניין, וכתנאי לטיפול בבקשה או לקבלת ההצהרה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} סכומי האגרות הנקובים בחוק זה יעודכנו ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד החדש הידוע באותו מועד לעומת המדד הבסיסי; סכומי האגרות לאחר עדכונם יפורסמו באתר האינטרנט; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון.
{{ח:תת|(ו)}} סכומי האגרות שנקבעו לפי חוק זה יעוגלו בהתאם {{ח:חיצוני|חוק עיגול סכומים|לחוק עיגול סכומים, התשמ״ו–1985}}, ואולם סכום הנקוב באגורות או בחלק מאגורה יעוגל לאגורה הקרובה.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות סעיפים קטנים (ה) ו־(ו) לא יחולו על סכומי האגרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 213|בסעיפים 213(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 215|ו־215(א)}}.

{{ח:סעיף|315|אי־תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות לפי חוק זה לא יחולו על ייצור מזון, ייבואו, ייצואו או מכירתו על ידי אדם לצרכיו המשפחתיים או הפרטיים, למעט ההגבלה על ייבוא כאמור {{ח:פנימי|סעיף 55|בסעיף 55}}.

{{ח:סעיף|316|תחולה על המדינה}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו גם על המדינה.

{{ח:סעיף|317|תחולה על מערכת הביטחון|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 316|סעיף 316}}, השר הממונה, בהסכמת השר, רשאי להורות בנוהל על התאמות ביישום הוראות חוק זה על גוף ביטחוני.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הוראות {{ח:פנימי|סעיף 208|סעיפים 208 עד 212}} {{ח:פנימי|סעיף 244|ו־244 עד 255}} לא יחולו לגבי מזון המיוצר, מסופק או מוגש בגוף ביטחוני, וגוף ביטחוני יקבע הוראות בדבר פיקוח ואכיפה בגוף הביטחוני על מזון כאמור; ואולם השר הממונה, בהסכמת השר, רשאי לקבוע, בצו, כי הוראות סעיפים אלה, כולן או חלקן, יחולו על גוף מהגופים הביטחוניים, ככל שייקבע כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} בנוהל כאמור בסעיף קטן (א) ייקבעו, בין השאר, דרך הטיפול במקרים שבהם התעורר חשד לביצוע עבירה על הוראות חוק זה ואופן הדיווח על עבירה כאמור לגורם המוסמך על פי דין לנהל חקירות בנוגע לגוף הביטחוני.
{{ח:תת|(ד)}} גוף ביטחוני ימסור למנהל שירות המזון דיווח על אירוע בריאותי חמור הקשור במזון, בכפוף לכללי אבטחת מידע ובהתאם להוראות שבנוהל שיקבע השר, בהסכמת השר הממונה.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף ביטחוני“ – גוף מהגופים המנויים בהגדרה ”מערכת הביטחון“;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השר הממונה“ ו”מערכת הביטחון“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה)|בחוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה), התשע״א–2011}}.

{{ח:סעיף|318|דיווח לכנסת – הוראת שעה|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} השר ידווח לוועדה אחת לכל כנס של הכנסת, על יישום הוראות חוק זה, למעט {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳}}, בתקופה של חמש שנים מיום פרסומו.
{{ח:תת|(ב)}} השר ידווח לוועדה על יישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳}}, בתקופה של שש שנים מיום פרסומו – אחת לכל כנס של הכנסת, ובתקופה של ארבע שנים נוספות – אחת לשנה.
{{ח:תת|(ג)}} השר ושר החקלאות ופיתוח הכפר ידווחו לוועדה עד סוף חודש יוני 2022, ועד סוף חודש דצמבר 2022, על פעולותיהם להסדרת תחום שאריות חומרי הדברה בהתאם לדרישות האיחוד האירופי ותחום המזהמים הכימיים והביולוגיים בהתאם לדרישות הנהוגות במדינות מפותחות לגבי סוגי מזון שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת 2א|בטור ג׳ של התוספת השנייה א׳}}.
{{ח:תת|(ד)}} השר ושר הכלכלה והתעשייה ידווחו לוועדה עד סוף חודש פברואר 2023 על תקני המזון שרשמיותם לא בוטלה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 313ב|סעיף 313ב}}.
{{ח:תת|(ה)}} השר ידווח לוועדה ב־1 בינואר בכל שנה, עד לשנת 2026, על הפעלת עיצומים כספים לפי חוק זה, בשנה שקדמה לה.
{{ח:תת|(ו)}} השר ידווח לוועדה עד סוף חודש אוקטובר 2022 על ההיערכות ליישום הוראות חוק זה בעניין יבוא מזון במסלול האירופי.
{{ח:תת|(ז)}} השר ידווח לוועדה עד יום כ״ד באייר התשפ״ד (1 ביוני 2024) על ההיערכות להתקנת תקנות ראשונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 319|סעיף 319(ד)}}.
{{ח:תת|(ז)}} השר ידווח לוועדה עד 31 ביולי בכל שנה מהשנים 2026 עד 2031, על מספר ההתראות המינהליות והעיצומים הכספיים שניתנו או הוטלו על כל אחד מאלה: יבואנים נאותים, יבואנים ויצרנים, וההפרות שבשלהן ניתנו או הוטלו.
{{ח:תת|(ח)}} השר ידווח לוועדה עד יום י״ז באב התשפ״ו (31 ביולי 2026) על ההיערכות ליישום חובת סימון אלרגנים בהסעדה ובבתי אוכל.
{{ח:תת|(ט)}} השר ושר החקלאות וביטחון המזון ידווחו לוועדה עד ליום כ׳ בכסלו התשפ״ז (30 בנובמבר 2026) ועד ליום ל׳ בחשוון התשפ״ח (30 בנובמבר 2027) על פעילות משרד הבריאות ומשרד החקלאות וביטחון המזון לעניין עדכון שאריות חומרי הדברה.
{{ח:תת|(י)}} השר ידווח לוועדה עד יום א׳ בטבת התשפ״ח (31 בדצמבר 2027) על היערכות ענף החקלאות וענף התעשייה לעמידה בתקנה 2017/2158 כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}}, לקראת כניסתה לתוקף; הדיווח יתבסס בין השאר על נתונים שמשרד החקלאות וביטחון המזון יעביר למשרד הבריאות עד ליום כ״א בטבת התשפ״ז (31 בדצמבר 2026) לשם היערכות ענף החקלאות ליישום התקנה האמורה.

{{ח:סעיף|318א|דיווח לכנסת|תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} השר ידווח לוועדה, עד 31 בדצמבר בכל שנה, על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שינויים שחלו בהוראות המאומצות באותה שנה, ובכלל זה נושא השינוי, מועד פרסומו ומועד תחילתו באיחוד האירופי;
{{ח:תתת|(2)}} עדכונים שהחילו שינויים בהוראות המאומצות באותה שנה, ובכלל זה מועד הפרסום להערות הציבור, מספר ההערות שהתקבלו, מועד פרסום צו או הודעה לעניין העדכון ומועד תחילתו של השינוי;
{{ח:תתת|(3)}} פניות לוועדת החריגים לעניין שינויים בהוראות המאומצות באותה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראת סעיף קטן (א), השר ידווח לוועדה, לא יאוחר מ־31 בדצמבר בכל שנה, על שינוי בנספח כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א(ד1)}}, באותה שנה, שהתקיים לגביו אחד מאלה, ויפרט את הסיבות לאיחור במתן הצו ואת הצעדים שנקט למניעת הישנות איחורים כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} השר נתן צו לעדכון השינוי לאחר שחלפו למעלה מ־60 ימים ממועד פרסום להערות הציבור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א(ג)}};
{{ח:תתת|(2)}} בלי לגרוע מהוראת סעיף קטן (א), השר ידווח לוועדה, לא יאוחר מ־31 בדצמבר בכל שנה, על שינוי בנספח כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א(ד1)}}, באותה שנה, שהתקיים לגביו אחד מאלה, ויפרט את הסיבות לאיחור במתן ההודעה ואת הצעדים שנקט למניעת הישנות איחורים כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} ניתנו צו או הודעה לעדכון השינוי לאחר שחלפו למעלה מ־60 ימים ממועד פרסום להערות הציבור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א(ג)}};
{{ח:תתת|(2)}} צו או הודעה להחלת השינוי לא פורסמו אף שחלפו יותר מ־60 ימים ממועד פרסום להערות הציבור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א(ג)}}, אלא אם כן ניתנה הודעה בפרסום כאמור, בדבר כוונה שלא להחיל את העדכון או להחילו בהחרגות או בהגבלות או שהוגשה בקשה לוועדת החריגים לפי {{ח:פנימי|סעיף 313א|סעיף 313א}} כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א(ה)}}.

{{ח:קטע2|פרק טו|פרק ט״ו: תחילה והוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|319|תחילה ותחולה – הוראות כלליות|תיקון: ק״ת תשע״ו, ק״ת תשע״ז, ק״ת תשע״ח, ק״ת תשע״ח־2, ק״ת תשע״ח־3, ק״ת תשע״ט, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף להוראות סעיפים קטנים (ב) ו־(ג) {{ח:פנימי|סעיף 320|וסעיף 320}}, תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו; השר, באישור הוועדה, רשאי, בצו, לדחות את יום התחילה בתקופה אחת נוספת שלא תעלה על שישה חודשים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|שר הבריאות דחה את מועד תחילתו של החוק ליום כ״ז באלול התשע״ו (30 בספטמבר 2016).}}
{{ח:תת|(ב)}} תחילתם של {{ח:פנימי|סעיף 293|סעיפים 293}} {{ח:פנימי|סעיף 297|ו־297}} ביום פרסומו של חוק זה (להלן – יום הפרסום).
{{ח:תת|(ג)}} תחילתו של {{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א}} ביום כניסתן לתוקף של תקנות שהותקנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 272|סעיף 272(ב)}}, והוראות {{ח:פנימי|פרק יא|הסימן האמור {{ח:הערה|[צ״ל: הפרק האמור]}}}} יחולו על הפרה שבוצעה במועד האמור ואילך.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)|(1)}} הוראות חוק זה, לעניין ייצור, ייבוא, ייצור ושיווק של משקאות משכרים, יחולו מתום 18 חודשים מיום הפרסום או במועד מוקדם יותר שנקבע בתקנות לפי סעיף 19; ואולם השר, בהסכמת שר הכלכלה ובאישור הוועדה, רשאי להאריך, בצו, את התקופה האמורה בתקופות נוספות שלא יעלו על שישה חודשים כל אחת, ובלבד שסך כל תקופות ההארכה לא יעלו על 24 חודשים;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|שר הבריאות דחה את מועד תחילתו של החוק לעניין לעניין ייצור, ייבוא, ייצוא ושיווק של משקאות משכרים ליום כ״ג באדר א׳ התשע״ט (28 בפברואר 2019).}}
{{ח:תתת|(2)}} עד למועד החלת ההוראות כאמור בפסקה (1), יחולו לעניין ייבוא, ייצוא, ייצור ושיווק של משקאות משכרים ההוראות לעניין זה כפי שהיו בתוקף ערב יום התחילה.

{{ח:סעיף|320|תחילה, תחולה ותקנות ראשונות לעניין פיקוח וטרינרי}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק טו|בפרק זה}}, ”תקופת המעבר“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 223|בסעיף 223}}.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתן של הוראות אלה בתום תקופת המעבר:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳}}, ואולם תחילתם של {{ח:פנימי|פרק ח סימן ו|סימן ו׳ לפרק האמור}} ושל {{ח:פנימי|סעיף 177|סעיפים 177}}, {{ח:פנימי|סעיף 196|196(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 222|ו־222}} ביום תחילתה של תקופת המעבר, ותחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 195|סעיף 195(א)}} – שנתיים מתום תקופת המעבר; תקנות ראשונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 188|סעיף 188(2)}} יובאו לאישור הוועדה עד יום תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 136|סעיף 136(ב)}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקה (8) להגדרה ”{{ח:הערה|[פעילות]}} טיפול בתוצרת חקלאית“}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ה)}}.
{{ח:תת|(ג)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינריים#פרק ו1|פרק ו׳1 לחוק הרופאים הווטרינריים}}, כנוסחו בחוק זה, ביום תחילתה של תקופת המעבר, ואולם תחילת פעולתו של התאגיד תהיה בתום תקופת המעבר, אלא אם כן קבעו שר הבריאות ושר החקלאות ופיתוח הכפר, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה, בצו, מועד מוקדם יותר כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מועד שהחל ממנו ניתן להסמיך רופא וטרינר שהוא עובד התאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} מועד שהחל ממנו יהיה רשאי התאגיד לגבות אגרות בעבור רשויות מקומיות, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 241|בסעיף 241(ב)}}, ובלבד שלא יקדם מתום שנתיים מתחילת תקופת המעבר.
{{ח:תת|(ד)}} בתוך 18 חודשים מיום תחילתו של חוק זה, ימנו שר הבריאות ושר החקלאות ופיתוח הכפר את מועצת התאגיד לפיקוח וטרינרי לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#פרק ו1|פרק ו׳1 לחוק הרופאים הווטרינרים}}; לא מינו השרים את המועצה בתוך התקופה האמורה – ימנה אותה ראש הממשלה.
{{ח:תת|(ה)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים}} ושל {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי|חוק לפיקוח על ייצוא בעלי חיים}} כנוסחם בחוק זה, בתום תקופת המעבר, ואולם תחילתם של {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים#סעיף 23|סעיף 23(א1) לפקודה האמורה}} ושל {{ח:חיצוני|חוק לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי#סעיף 15|סעיף 15(ב) לחוק האמור}}, בתום תקופת המעבר או במועד תחילת פעילותו של התאגיד כאמור בסעיף קטן (ג)(1), לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ו)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק)|חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ״ד–1963}}, כנוסחו בחוק זה, בתום תקופת המעבר או ארבעה חודשים ממועד תחילת פעילותו של התאגיד כאמור בסעיף קטן (ג)(1), לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 256|סעיפים 256(א)(21) ו־(22)}}, {{ח:פנימי|סעיף 256|256(ב)(56) ו־(57)}}, {{ח:פנימי|סעיף 261|261(16) ו־(17)}} {{ח:פנימי|סעיף 262|ו־262(54) ו־(56)}}, יחולו על עבירות והפרות שנעברו בתקופת המעבר.

{{ח:סעיף|321|הוראות מעבר כלליות|תיקון: ק״ת תש״ף, תשפ״ב, תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} רישיון שניתן לפי {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו), התשכ״א–1960}}, שהיה תקף ביום תחילתו של חוק זה יראו אותו כאילו ניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29 לחוק זה}}, לתקופה של שנתיים ממועד פקיעת הרישיון האמור.
{{ח:תתת|(2)}} הוראת {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(א)(3)}} לא תחול לגבי עבירות שבוצעו טרם יום הפרסום בידי מי שהיה לו רישיון לפי {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו), התשכ״א–1960}}, עשר שנים לפחות לפני יום הפרסום.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} מי שהיה רשום בשירות המזון הארצי כיבואן, ערב יום תחילתו של חוק זה, יראו אותו, לתקופה של שנתיים ממועד פקיעת הרישום האמור, כאילו נרשם לפי {{ח:פנימי|סעיף 102|סעיף 102}}.
{{ח:תתת|(2)}} הוראת {{ח:פנימי|סעיף 107|סעיף 107}} לא תחול לגבי עבירות שבוצעו טרם יום הפרסום בידי מי שרשום בשירות המזון הארצי כיבואן, עשר שנים לפחות לפני יום הפרסום.
{{ח:תת|(ג)}} מזון רגיש שערב תחילתו של חוק זה היה מנוי ברשימת המזונות הרגישים שמתפרסמת באתר האינטרנט, יראו אותו כאילו הוכרז שהוא מזון רגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59}}, לתקופה של שלוש שנים מיום תחילתו של חוק זה או עד שהוכרז מחדש כמזון רגיש בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 59|לסעיף האמור}}, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ד)}} הנחיות והוראות נוהל של שירות המזון הקובעות דרישות לבטיחות ולאיכות מזון, ובכלל זה לעניין מזון חדש, שפורסמו באתר האינטרנט ערב תחילתו של חוק זה, ימשיכו לחול וינהגו לפיהן, ויראו אותן כמנויות בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקה (1) להגדרה ”חקיקת המזון“}}, עד שייקבעו הוראות שיחליפו אותן לפי חוק זה, או עד שיבוטלו על ידי השר כאמור בסעיף קטן (ו1)(1), או עד יום כ׳ באלול התשפ״ט (31 באוגוסט 2029), לפי המוקדם; השר, באישור הוועדה, רשאי להאריך, בצו, את התקופה האמורה בתקופות נוספות שלא יעלו על 12 חודשים כל אחת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל), התש״ף–2020}}, לפיו התקופה האמורה הוארכה עד יום ד׳ בשבט התשפ״ב (6 בינואר 2022).}}
{{ח:תת|(ה)}} אישורים והחלטות של שירות המזון שניתנו ערב תחילתו של חוק זה לצורך ייבוא מזון ושחרורו מתחנת הסגר, ימשיכו לחול לעניין שלגביו ניתנו, עד לפקיעתם או עד למתן החלטה אחרת; חובות יבואן לשמירת מסמכים לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}} לא יחולו לעניין מזון שהגיע לתחנת ההסגר וטרם שוחרר ממנה עד יום תחילתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ו)}} הנחיות והוראות נוהל של שירות המזון שפורסמו ערב תחילתו של חוק זה לעניין ייבוא מזון ושחרורו מתחנת הסגר, ימשיכו לחול וינהגו לפיהן עד שיותקנו תקנות שיחליפו אותן או עד שיבוטלו בידי השר כאמור בסעיף קטן (ו1)(1), או עד יום כ׳ באלול התשפ״ט (31 באוגוסט 2029).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל), התש״ף–2020}}, לפיו התקופה האמורה הוארכה עד יום ד׳ בשבט התשפ״ב (6 בינואר 2022).}}
{{ח:תת|(ו1)}} רשאי השר, בהודעה ברשומות, לגבי הנחיה או הוראה כאמור בסעיפים קטנים (ד) או (ו) –
{{ח:תתת|(1)}} לבטלה;
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע שהיא לא תחול על מזונות מסוימים;
{{ח:תתת|(3)}} להודיע שהיא אינה בתוקף, כולה או לעניין מזונות מסוימים, משום שנקבעו הוראות לפי חוק זה שהחליפו אותה.
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות אגרות בריאות|בתקנות אגרות בריאות, התשמ״ט–1989}} (בסעיף קטן זה – תקנות האגרות) לעניין סכומי האגרה לגבי {{ח:חיצוני|תקנות ההסגר|תקנות ההסגר, 1933}}, המנויות {{ח:חיצוני|תקנות אגרות בריאות#תוספת 1 פרט 13|בפרט 13 לתוספת הראשונה}} {{ח:חיצוני|תקנות אגרות בריאות#תוספת 2 פרט 13|ובפרט 13(6) לתוספת השנייה של תקנות האגרות}}, מיום הפרסום ועד יום תחילתו של חוק זה יהיו סכומי האגרה בעד תעודת אישור מוקדם לייבוא שתוקפה שנה, תעודת רישום מוקדם לייבוא שתוקפה שנה ותעודת שחרור מתחנת הסגר למזון רגיש או למזון רגיל, 384 שקלים חדשים; תעודות כאמור יוענקו לפי פקודת בריאות הציבור (מזון) ולפי {{ח:חיצוני|פקודת ההסגר|פקודת ההסגר}}, ובהתאם להנחיות והוראות הנוהל ערב יום הפרסום.
{{ח:תת|(ח)}} מי שייצא מזון המיועד לייצוא בלבד כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 117|בסעיף 117(א)}} ערב תחילתו של חוק זה, ימסור הצהרת ייצוא ראשונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 117|הסעיף האמור}} לא יאוחר מחודש לפני יום תחילתו של חוק זה, או עד תום חודש מיום פרסום נוסח הצהרת ייצוא כאמור {{ח:פנימי|סעיף 117|באותו סעיף}}, לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ט)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 149|בסעיף 149}}, מי שעסק ערב יום הפרסום בהובלת מזון שנקבע לגביו בחקיקת המזון כי הוא טעון הובלה בטמפרטורה מבוקרת, יראו אותו כאילו קיבל רישיון הובלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 149|סעיף 149}} שיעמוד בתוקפו עד תום שלוש שנים מיום תחילתו של חוק זה או עד תום שנה ממועד כניסתן לתוקף של תקנות לעניין הובלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 155|סעיף 155}}, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(י)}} מי שערב תחילתו של חוק זה היה מוסמך כמפקח לפי פקודת הבריאות הציבור (מזון), או לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי״ח–1957}}, יראו אותו כמפקח שהוסמך על ידי השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 244|סעיף 244 לחוק זה}}, עד תום שלוש שנים מיום תחילתו של חוק.
{{ח:תת|(יא)}} מעבדה שערב תחילתו של חוק זה היתה מנויה ברשימת המעבדות המוכרות המתפרסמת באתר האינטרנט של משרד הבריאות, יראו אותה כמעבדה בישראל שהוכרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 170|סעיף 170}}, לעניין הבדיקות שהוכרה לגביהן, עד תום שלוש שנים ממועד כניסתן לתוקף של תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 170|סעיף 170}}.

{{ח:סעיף|321א|סייג לתחולת חקיקת המזון בתקופת הביניים|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוראות מאומצות חדשות“, ”הוראות הסימון“ ו”המועד הקובע“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758414.pdf|בסעיף 53 לתיקון מס׳ 10}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תיקון מס׳ 10“ – {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758414.pdf|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תיקון מס׳ 10 והוראת שעה), התשפ״ד–2024}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הביניים“ – התקופה שמיום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025) עד יום כ׳ באלול התשפ״ט (31 באוגוסט 2029).
{{ח:תת|(ב)}} בתקופת הביניים {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקאות (2) עד (4) להגדרה ”חקיקת המזון“}}, ותקנות וצווים שנכללים {{ח:פנימי|סעיף 2|בפסקה (1) להגדרה האמורה}} או הנחיות והוראות נוהל שרואים אותן כמנויות {{ח:פנימי|סעיף 2|בפסקה האמורה}} מכוח {{ח:פנימי|סעיף 321|סעיף 321(ד) או (ו)}}, המנויים {{ח:פנימי|תוספת 13|בתוספת השלוש עשרה}}, לא יחולו, למעט לעניין מזון המפורט {{ח:פנימי|תוספת 12|בתוספת השתים עשרה}}, לגבי אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יבואן נאות המייבא מזון במסלול האירופי, ולעניין התקופה שעד המועד הקובע – יבואן נאות כאמור שהודיע לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758414.pdf|סעיף 55 לתיקון מס׳ 10}} שהוראות הסימון יחולו עליו;
{{ח:תתת|(2)}} יצרן שהתקיימו בו כל אלה לגבי המזון:
{{ח:תתתת|(א)}} יש בידיו אישור ייצור נאות או שיש בידו אישור הגשת התחייבות;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא הגיש הצהרה מקוונת דרך אתר האינטרנט לעניין מזון מסוים שהוא מייצר, כי המזון עומד בהוראות הדין החלות באיחוד האירופי כפי שהן חלות על מזון המשווק באיחוד האירופי, ובכפוף לכל ההוראות המאומצות;
{{ח:תתתת|(ג)}} בתקופה שעד המועד הקובע – הוא הודיע לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758414.pdf|סעיף 55 לתיקון מס׳ 10}} שיחולו עליו כל ההוראות המאומצות החדשות ובכללן הוראות הסימון;
{{ח:תתתת|(3)}} משווק שרכש או קיבל מזון שמיוצר או מיובא על ידי יצרן או יבואן כאמור בפסקאות (1) ו־(2), לעניין אותו מזון בתקופת הביניים.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לשנות, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת 13|התוספת השלוש עשרה}}.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(י)}}.

{{ח:סעיף|322|הוראות מעבר לעניין מעבר עובדים לתאגיד לפיקוח וטרינרי}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוראות מגבילות“ – כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 243|בסעיף 243}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדר פנסיה תקציבית“ – הסדר תשלומים המשולמים למי שפרש מרשות מקומית מדי חודש בחודשו באופן רציף, לפי הסכם, מקופת הרשות המקומית, במשך כל ימי חייו, ולאחר מותו – לשאירו, והכול בכפוף להוראות מגבילות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד המועצה לענף הלול“ – מי שערב יום הפרסום היה עובד של המועצה שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק)|חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ״ד–1963}}, עסק באותו מועד בפיקוח וטרינרי, ומינויו אושר בידי מנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד רשות מקומית“ – רופא וטרינר שערב יום הפרסום היה עובד רשות מקומית והתקיים בו באותו מועד אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוא ביצע פיקוח וטרינרי על בית מטבחיים, בית שחיטה לעופות, מפעל שאושר לייצוא או בית קירור, ומינויו אושר בידי מנהל השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות ופיתוח הכפר, או שביצע פיקוח וטרינרי על מפעל בשר או על בית קירור (בסעיף קטן זה – עובד רשות מקומית במפעלים);
{{ח:תתתת|(2)}} ביצע פיקוח וטרינרי בשווקים (בסעיף קטן זה – עובד רשות מקומית בשווקים).
{{ח:תת|(ב)}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#פרק ו1|פרק ו׳1 לחוק הרופאים הווטרינרים}}, כנוסחו בחוק זה –
{{ח:תתת|(1)}} בתוך שלושה חודשים מיום מינויו יציע המנהל הכללי הראשון של התאגיד, לעובדי המועצה לענף הלול ולעובדי רשות מקומית במפעלים, לעבור לתאגיד כעובדי התאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} הודיעה רשות מקומית למנהל הכללי של משרד הבריאות כי היא מעוניינת שכל הרופאים הווטרינרים שיהיו מוסמכים לבצע פיקוח וטרינרי בשווקים שבתחום שיפוטה לא יהיו מבין עובדי הרשות המקומית, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 195|בסעיף 195(א)}}, יציע המנהל הכללי של התאגיד, בתוך 60 ימים ממועד ההודעה, לעובד רשות מקומית בשווקים שלגבי פעילותו נמסרה הודעה כאמור, לעבור לתאגיד כעובד התאגיד;
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 195|בסעיף 195}} ובפסקה (2), רשות מקומית שמעסיקה רופא וטרינר שהוא עובד הרשות המקומית בשווקים, חייבת כתנאי להודעתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 195|סעיף 195(א)}} להודיע למנהל הכללי של התאגיד על כוונתה למסור הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 195|סעיף 195(א)}}; נמסרה הודעה על כוונה כאמור, ועובד שצפוי להיות מועבר לתאגיד הודיע למנהל הכללי על כוונתו להסכים לעבור לתאגיד, יודיע המנהל הכללי של התאגיד לרשות מהו סך שווי הזכויות שיש להעבירו לפי פסקה (13); תשלום סכום זה יהיה תנאי למסירת הודעתה של הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 195|סעיף 195(א)}}, והוא יוחזר לרשות המקומית אם העובד לא עבר לעבוד בתאגיד;
{{ח:תתת|(4)}} עובד כאמור בפסקאות (1) או (2) שהמנהל הכללי של התאגיד הציע לו לעבור לעבוד בתאגיד לפי הוראות הפסקאות האמורות, ישיב להצעה בתוך 21 ימים מיום קבלתה; לא השיב העובד בחיוב להצעה בתוך התקופה האמורה, יראו אותו כמי שסירב להצעה, והיקף משרתו ברשות המקומית או במועצה לענף הלול, לפי העניין, יקטן בהתאם ויעמוד על היקף המשרה התואם את הפעילות שתיוותר ברשות המקומית או במועצה לענף הלול;
{{ח:תתת|(5)}} השיב עובד כאמור בפסקאות (1) או (2) בחיוב להצעת המנהל הכללי של התאגיד כאמור באותן פסקאות, יעבור לעבוד בתאגיד;
{{ח:תתת|(6)}} על אף האמור בפסקה (5), עובד רשות מקומית כאמור באותה פסקה שלא נסתיימו יחסי עבודתו עם הרשות המקומית, יעבור לתאגיד בחלקיות משרה, בהיקף משרה כלהלן (בסעיף קטן זה – היקף המשרה בתאגיד), ומשרתו ברשות המקומית תקטן בהתאם:
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי עובד המועצה לענף הלול ועובד רשות מקומית במפעלים – בהתאם להיקף העסקתו ערב יום הפרסום;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי עובד רשות מקומית בשווקים – כפי שיקבע מנהל היחידה הווטרינרית;
{{ח:תתת|(7)}} עבר עובד לתאגיד לפי פסקאות (5) או (6), יחולו עליו השכר ותנאי העבודה שחלו עליו כדין, ערב קליטתו בתאגיד, כעובד מועצת הלול או כעובד הרשות המקומית, לפי העניין, ובהתאם להיקף המשרה בתאגיד;
{{ח:תתת|(8)}} על אף האמור בפסקה (7), נחתם הסכם קיבוצי מיוחד, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים, התשי״ז–1957}}, בין התאגיד ובין ארגון העובדים היציג בתאגיד, המסדיר את שכרם ותנאי עבודתם, וההסכם הקיבוצי האמור אושר לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 29|סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, יחולו הוראות הסכם קיבוצי זה;
{{ח:תתת|(9)}} על אף האמור בכל דין, עובד שעבר לתאגיד לפי פסקה (5) לא יהיה זכאי להטבות פרישה כלשהן בשל סיום העסקתו במועצה לענף הלול או ברשות המקומית, לפי העניין, אלא אם כן אושרו לעובד בקשר לסיום העסקתו כאמור הטבות פרישה לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 29|סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:תתת|(10)}} בלי לגרוע מהוראות פסקה (7), זכויות עובד המועצה לענף הלול או עובד רשות מקומית שעבר לעבוד בתאגיד לפי פסקאות (5) או (6), לפי העניין, הנובעות מעבודתו כעובד המועצה לענף הלול או כעובד הרשות המקומית, לפי העניין, למעט זכויות לגמלה הנובעות מהסדר פנסיה תקציבית, ייחשבו זכויות הנובעות מעבודה בשירות התאגיד, בהתאם להיקף המשרה בתאגיד;
{{ח:תתת|(11)}} על אף האמור בפסקה (7), על תקופת עבודתו בתאגיד של עובד שעבר לעבוד בתאגיד לפי פסקה (5) או (6), ושבתקופת שירותו ברשות המקומית חל הסדר פנסיה תקציבית, יחולו ההוראות הקבועות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|בחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}, והרשויות הפועלות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|החוק האמור}} מוסמכות לפעול לגבי עובדים כאמור של התאגיד כאילו היו עובדי המדינה, ובלבד שנציב שירות המדינה לא יחליט על יציאתו לקצבה של עובד כאמור של התאגיד שלא הגיע לגיל פרישת חובה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}}, אלא על פי המלצת מי שהוסמך למנות את עובדי התאגיד; הגמלאות לעובדים כאמור של התאגיד ישולמו מקופת התאגיד; אין בהוראות פסקה זו ופסקה (12) כדי להקנות לעובד כאמור זכויות לפנסיה תקציבית העולות על הזכויות שלהן היה זכאי לפי הסדר פנסיה תקציבית כעובד הרשות המקומית, או הפחותות מהן;
{{ח:תתת|(12)}} על תקופות עבודתו הקודמות של עובד הרשות המקומית שעבר לתאגיד לפי פסקה (5) ושבתקופת שירותו ברשות המקומית חל עליו הסדר פנסיה תקציבית, יחולו, בשינויים המחויבים, הוראות הסכם רציפות זכויות הפנסיה בין הממשלה ובין מרכז השלטון המקומי מיום כ״ד בתמוז התשל״ו (22 ביולי 1976); התאגיד, מרכז השלטון המקומי וארגון העובדים היציג בתאגיד רשאים, באישור שר האוצר, לקבוע הסכם רציפות זכויות אחר שיחול על עובד כאמור;
{{ח:תתת|(13)}} בלי לגרוע מהוראות פסקאות (1) עד (12), המועצה לענף הלול או הרשות המקומית, לפי העניין, תעביר לתאגיד את סך שווי הזכויות שנצברו במועצה או ברשות לעובד העובר לעבוד בתאגיד לפי פסקאות (5) או (6), למעט זכויות כאמור בפסקה (12), בהתאם לנוסחה שתיקבע על ידי גורם שיוסכם בין משרד האוצר לבין הגוף היציג של מרבית הרשויות המקומיות, בשים לב למספר שנות העבודה שעבד במועצה לענף הלול וברשות המקומית, להתפתחות השכר ולערך פדיון הזכויות הצפוי במועד הפרישה מהתאגיד; הסכום האמור ישולם לגבי עובד המועצה לענף הלול ועובד רשות מקומית במפעלים – במועד המעבר לתאגיד, ולגבי עובד רשות מקומית בשווקים – בהתאם לאמור בפסקה (3);
{{ח:תתת|(14)}} העברה של עובד רשות מקומית ושל עובד המועצה לענף הלול אל התאגיד לפי סעיף קטן זה תיעשה על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#סעיף 32מט|בסעיף 32מט(ה) לחוק הרופאים הווטרינרים}};
{{ח:תתת|(15)}} לא העבירה המועצה לענף הלול או רשות מקומית את הסכומים לפי פסקה (13), כולם או חלקם, בשיעורים ובמועדים שנקבעו לפי הפסקה האמורה, מכל סיבה שהיא, יפחית החשב הכללי במשרד האוצר מההקצבות המועברות מתקציב המדינה למועצה לענף הלול או לרשות המקומית, ככל שמועברות, סכומים השווים לסכומים שעל המועצה לענף הלול או הרשות המקומית, לפי העניין, להעביר לפי חוק זה, ויעביר סכומים כאמור לתאגיד;
{{ח:תתת|(16)|(א)}} אין בהוראות סעיף קטן זה, כשלעצמן, כדי להקנות לעובד שעבר לתאגיד כאמור בפסקה (5) או (6) זכויות העולות על הזכויות שהיה זכאי להן אילולא עבר לתאגיד או הפחותות מהן;
{{ח:תתתת|(ב)}} על אף האמור בפסקת משנה (א) ובפסקאות (6), (7) ו־(10), לגבי עובד שעבר לתאגיד לפי פסקה (6), ובתקופת עבודתו ברשות מקומית חל לגביו הסדר פנסיה תקציבית, לא יפחת היקף המשרה בתאגיד והיקף משרתו הנותרת ברשות המקומית, משליש משרה, לכל משרה כאמור.

{{ח:סעיף|323|הוראות מעבר לעניין כשירות והכשרה של רופאים וטרינרים}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#סעיף 32מא|בסעיף 32מא לחוק הרופאים הווטרינרים}}, כנוסחו בחוק זה (בסעיף זה – חוק הרופאים הווטרינרים), מי שמונה, ערב יום הפרסום, לבצע פיקוח וטרינרי על מזון מן החי על פי החיקוקים {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#תוספת 1|שבתוספת הראשונה לחוק האמור}}, לא יידרש לסיים בהצלחה קורס רקע בבריאות הציבור לפי {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#תוספת 2 חלק א|חלק א׳ בתוספת השנייה לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#סעיף 32מא|סעיף 32מא לחוק הרופאים הווטרינרים}}, יראו רופא וטרינר שסיים בהצלחה קורס רקע בבריאות הציבור ערב תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#פרק ו1|פרק ו׳1 לחוק האמור}}, כאילו עמד בדרישות לעניין קורס רקע הקבועות {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#תוספת 2|בתוספת השנייה לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ג)}} רופא וטרינר שמועסק ערב יום הפרסום ברשות מקומית, וביצע פיקוח וטרינרי בשווקים, לרבות בדיקות משנה ערב תחילתה של תקופת המעבר, יראו אותו כאילו עמד בתנאי הכשירות לפי {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#סעיף 32מא|סעיף 32מא לחוק הרופאים הווטרינרים}}.
{{ח:תת|(ד)}} רופא וטרינר שהיה מוסמך לבצע פיקוח וטרינרי במפעלים ערב יום הפרסום, ייחשב כאילו עמד בתנאי הכשירות לפי {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#סעיף 32מא|סעיף 32מא לחוק הרופאים הווטרינרים}} והוסמך בידי מנהל היחידה הווטרינרית לעניין {{ח:פנימי|סעיף 193|סעיף 193}}.

{{ח:סעיף|324|הוראת מעבר לעניין רופאים וטרינרים במפעל בשר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 191|בסעיף 191}}, מנהל היחידה הווטרינרית או מנהל השירותים הווטרינריים, לפי העניין, רשאי, במקרים מיוחדים, להסמיך רופא וטרינר מבין עובדי רשות מקומית אשר יהיה מוסמך לבצע פיקוח וטרינרי במפעלי בשר או במפעלים לבשר גולמי, בתחום שיפוטה של הרשות המקומית, אם התקיימו כל התנאים כמפורט להלן, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 218|סעיף 218}} {{ח:פנימי|סעיף 219|או 219(2)}}, לפי העניין, יחולו בשינויים המחויבים על רופא וטרינר שהוסמך כאמור:
{{ח:תת|(1)}} ערב יום הפרסום היה הרופא הווטרינר עובד של הרשות המקומית וביצע פיקוח וטרינרי הן במפעל בשר או מפעל לשחיטת בשר והן בשווקים;
{{ח:תת|(2)}} הפיקוח הווטרינרי בשווקים מתבצע בידי עובדי הרשות המקומית;
{{ח:תת|(3)}} הרשות המקומית הסכימה להעסיק את הרופא הווטרינר במפעל בשר או מפעל לבשר גולמי שבתחום שיפוטה והרופא הווטרינר נתן את הסכמתו להסמכה לפי סעיף קטן זה.

{{ח:סעיף|325|שמירת תוקף צווים ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} הצווים המפורטים להלן יעמדו בתוקפם, כל עוד לא נכנסו לתוקפן תקנות שיחליפו אותם וכל עוד לא בוטלו בידי השר או שר אחר המוסמך לבטל אותם לפי דין, ויראו אותם כאילו הותקנו מכוח חוק זה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון מוצרים)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון מוצרים), התש״י–1950}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|צו ההגנה (הוצאת בשר ודגים מבית קירור)|צו ההגנה (הוצאת בשר ודגים מבית קירור), התשט״ו–1955}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|צו ההגנה (הובלת חלב)|צו ההגנה (הובלת חלב), התשט״ז–1956}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (איכות מזון)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (איכות מזון), התשי״ח–1958}};
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (איכות חלב)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (איכות חלב), התשי״ח–1958}};
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (חלב פרות)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (חלב פרות), התש״ך–1959}};
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו), התשכ״א–1960}};
{{ח:תתת|(8)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הובלת לחם)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הובלת לחם), התשכ״א–1960}};
{{ח:תתת|(9)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (תחליף דבש)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (תחליף דבש), התשכ״א–1960}};
{{ח:תתת|(10)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור גלידה ומכירתה)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור גלידה ומכירתה), התשכ״ג–1963}};
{{ח:תתת|(11)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון), התשל״ו–1975}};
{{ח:תתת|(12)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון חי מתובל)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון חי מתובל), התשל״ו–1975}};
{{ח:תתת|(13)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (נקניק ונקניקיות)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (נקניק ונקניקיות), התשל״ו–1975}};
{{ח:תתת|(14)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון קוד של מזון ארוז מראש)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון קוד של מזון ארוז מראש), התשמ״ד–1983}};
{{ח:תתת|(15)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון תאריך על מוצרי בשר ומוצרי דגים)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון תאריך על מוצרי בשר ומוצרי דגים), התשמ״ד–1984}}.
{{ח:תת|(ב)}} התקנות המפורטות להלן יעמדו בתוקפן כל עוד לא נכנסו לתוקף תקנות שיחליפו אותן וכל עוד לא בוטלו בידי השר או שר אחר המוסמך לבטל אותן לפי דין ויראו אותן כאילו הותקנו מכוח חוק זה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא)|תקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא), התשל״ח–1978}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור ייחוס סגולת ריפוי למצרך מזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור ייחוס סגולת ריפוי למצרך מזון), התשל״ח–1978}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (צרכי מזון) (פיסטור ביצים, ייבושן, הקפאתן והשימוש בהן)|תקנות בריאות העם (צרכי מזון) (פיסטור ביצים, ייבושן, הקפאתן והשימוש בהן), התשל״ט–1979}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור שימוש בשאריות מזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור שימוש בשאריות מזון), התשל״ט–1979}};
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תכולת כספית בדגים)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תכולת כספית בדגים), התשל״ט–1979}};
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תכולת היסטמינים בדגים)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תכולת היסטמינים בדגים), התשמ״ג–1983}}.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות שהותקנו לפי פקודת בריאות הציבור (מזון) (בסעיף קטן זה – התקנות הקיימות), יעמדו בתוקפן כנוסחן ערב יום התחילה ויראו אותן לעניין חוק זה, לרבות לעניין {{ח:פנימי|פרק י|פרקים י׳}} {{ח:פנימי|פרק יא|ו־י״א}}, כאילו הותקנו לפי הסעיפים בחוק זה שבהם נתונה הסמכות להתקנת תקנות באותם עניינים, והכול זולת אם נקבעו בחוק זה הוראות במקומן בעניינים שהוסדרו בתקנה מהתקנות הקיימות, או אם לא הוקנתה בחוק זה סמכות לקבוע הוראות בעניינים המוסדרים בתקנות הקיימות, וכל עוד התקנות הקיימות לא שונו או בוטלו לפי חוק זה.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ד)}})}}}}
{{ח:קטע3||סוגי חומרים רעילים או מזיקים}}
{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק א|חלק א׳: מזהמים כימיים}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} ניטראטים.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} רעלנים.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} מתכות.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} 3-MCPD ונגזרותיו.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} דיוקסינים.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 6}}
{{ח:ת}} פוליכלורינטייד ביפנולים (PCBs).

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 7}}
{{ח:ת}} פחמימנים ארומטיים רב־טבעתיים (PAHs).

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 8}}
{{ח:ת}} פרכלורט.

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 9}}
{{ח:ת}} מלמין והאנלוגים שלו.

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 10}}
{{ח:ת}} פרפלואורואלקילים (Perfluoroalkyl substances).

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 11}}
{{ח:ת}} רדיוניקלידים.

{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק ב|חלק ב׳: גורמים רעילים או מזיקים מסוגים אחרים}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} שאריות חומרי הדברה.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 חלק ב פרט 2}}
{{ח:ת}} שאריות תרופות.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1 חלק ב פרט 3}}
{{ח:ת}} תמרוקים.

{{ח:קטע2|תוספת 1א|תוספת ראשונה א׳|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|ֻֻסעיף 2, ההגדרה ”סמל ייצור נאות“}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 1א חלק א|חלק א׳: צורת סמל ייצור נאות}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:אישור ייצור נאות כחול.png|link=]]}}
{{ח:ת}} או
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:אישור ייצור נאות שחור.png|link=]]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(במקור רקע האריזה סומן בצבע אפור).}}

{{ח:קטע3|תוספת 1א חלק ב|חלק ב׳: מאפייני סמל ייצור נאות ואופן הסימון בו}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1א חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} סמל ייצור נאות ({{ח:פנימי|תוספת 1א חלק ב|בחלק זה}} – הסמל) יהיה בולט לעין, בצורתו השלמה לפי אחת מהחלופות שבחלק א׳, לרבות האותיות, צורתן והדגשותיהן ויכלול מסגרת מקיפה בצבע לבן.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1א חלק ב פרט 2}}
{{ח:ת}} גודלו של הסמל לא יפחת מ־10 מ״מ לרוחב.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1א חלק ב פרט 3}}
{{ח:ת}} צבע קו המיתאר בחלק העליון של הסמל, האותיות בתוכו והרקע בחלק המלבני של הסמל יהיו:
{{ח:תת}} פרוצס Blue 072 Pantone או G129 G53 R40 : RGB 100c, 90m, 12y, ok או צבע שחור, והרקע בחלק העליון והאותיות בחלק המלבני של הסמל יהיו לבנים, או צבע לבן כשהרקע בחלק העליון והאותיות בחלק המלבני של הסמל יהיו כהים באופן שיאפשר לראות את הסמל במלואו.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1א חלק ב פרט 4}}
{{ח:ת}} אין לשנות את צורתו של הסמל או את הגוון שלו, או להציג חלק ממנו.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 1א חלק ב פרט 5}}
{{ח:ת}} הסמל יהיה בסמוך לפרטי יצרן המזון.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 1א חלק ב פרט 6}}
{{ח:ת}} המרווח בין הסמל לסימון אחר על גבי האריזה יהיה 1 מ״מ לפחות.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, לעניין עבירות והפרות לפי {{ח:פנימי|סעיף 256|סעיפים 256(א)(1) ו־(ב)(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 261|261(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 262|ו־262(1)}})}}}}
{{ח:קטע3||רשימת תקנות לעניין ייצור, ייבוא או מכירה של מזון בניגוד לקבוע בהן}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (דגים טחונים, מוצריהם, עיבודם ושיווקם)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (דגים טחונים, מוצריהם, עיבודם ושיווקם), התשמ״ו–1985}} | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (דגים טחונים, מוצריהם, עיבודם ושיווקם)#סעיף 14|תקנה 14}} }}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי מאכל)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי מאכל), התשנ״ה–1994}} | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי מאכל)#סעיף 2|תקנה 2}} לעניין {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי מאכל)#סעיף 4|תקנה 4}} }}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בדיקת דגים)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בדיקת דגים), התשמ״א–1981}} | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בדיקת דגים)#סעיף 2א|תקנה 2א}} }}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון אזהרה מסכנת חנק)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון אזהרה מסכנת חנק), התשס״ו–2006}} | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון אזהרה מסכנת חנק)#סעיף 5|תקנה 5}} }}

{{ח:סעיף*|||תיקון: ק״ת תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (מזון שהוא משקה משכר)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (מזון שהוא משקה משכר), התשפ״ה–2025}} | {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (מזון שהוא משקה משכר)#סעיף 10|תקנה 10}} }}

{{ח:סעיף*|||תיקון: ק״ת תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (ייבוא של תוספי תזונה על ידי יבואן נאות)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (ייבוא של תוספי תזונה על ידי יבואן נאות), התשפ״ה–2025}} | {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (ייבוא של תוספי תזונה על ידי יבואן נאות)#סעיף 2|תקנה 2(2), (3), (4) ו־(5)}} }}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בשר מעובד)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בשר מעובד), התשנ״ג–1993}} | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בשר מעובד)#סעיף 2|תקנה 2}} לעניין {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בשר מעובד)#סעיף 3|תקנה 3}} }}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בדיקת דגים)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בדיקת דגים), התשמ״א–1981}} | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בדיקת דגים)#סעיף 2|תקנות 2}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בדיקת דגים)#סעיף 2ב|2ב}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בדיקת דגים)#סעיף 3|3}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בדיקת דגים)#סעיף 3א|3א}} }}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (גירום בשר)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (גירום בשר), התשמ״ד–1984}} | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (גירום בשר)#סעיף 2|תקנה 2}} לעניין {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (גירום בשר)#סעיף 3|תקנות 3}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (גירום בשר)#סעיף 4|4}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (גירום בשר)#סעיף 5|5}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (גירום בשר)#סעיף 7|7}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (גירום בשר)#סעיף 8|8}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (גירום בשר)#סעיף 9|9}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (גירום בשר)#סעיף 10|10}} }}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (דגים טחונים, מוצריהם, עיבודם ושיווקם)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (דגים טחונים, מוצריהם, עיבודם ושיווקם), התשמ״ו–1985}} | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (דגים טחונים, מוצריהם, עיבודם ושיווקם)#סעיף 2|תקנות 2}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (דגים טחונים, מוצריהם, עיבודם ושיווקם)#סעיף 3|3(ג)}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (דגים טחונים, מוצריהם, עיבודם ושיווקם)#סעיף 4|4}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (דגים טחונים, מוצריהם, עיבודם ושיווקם)#סעיף 5|5}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (דגים טחונים, מוצריהם, עיבודם ושיווקם)#סעיף 7|7}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (דגים טחונים, מוצריהם, עיבודם ושיווקם)#סעיף 8|8}} }}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי מאכל)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי מאכל), התשנ״ה–1994}} | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי מאכל)#סעיף 2|תקנה 2}} לעניין {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי מאכל)#סעיף 3|תקנות 3}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי מאכל)#סעיף 8|8}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שיווק ביצי מאכל)#סעיף 9|9}} }}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שימור מצרכי מזון על ידי קרינה)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שימור מצרכי מזון על ידי קרינה), התשמ״ה–1985}} | {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שימור מצרכי מזון על ידי קרינה)#סעיף 2|תקנה 2(א)}} }}

{{ח:סעיף*|||תיקון: ק״ת תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (מזון שהוא משקה משכר)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (מזון שהוא משקה משכר), התשפ״ה–2025}} | {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (מזון שהוא משקה משכר)#סעיף 6|תקנות 6(1)}}, {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (מזון שהוא משקה משכר)#סעיף 15|15}} {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (מזון שהוא משקה משכר)#סעיף 39|ו־39}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: ק״ת תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (ייבוא של תוספי תזונה על ידי יבואן נאות)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (ייבוא של תוספי תזונה על ידי יבואן נאות), התשפ״ה–2025}} | {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (ייבוא של תוספי תזונה על ידי יבואן נאות)#סעיף 2|תקנה 2(1)}} }}

{{ח:קטע2|תוספת 2א|תוספת שנייה א׳|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ד־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}})}}}}
{{ח:קטע3||הוראות האיחוד האירופי המאומצות בישראל}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת זו}} –
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 2023/915“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2023/915|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 2023/915 מיום 25 באפריל 2023 לעניין רמות מרביות עבור מזהמים מסוימים במזון המבטלת את תקנה (EC) מס׳ 1881/2006}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2023/915|Commission regulation (EU) No 2023/915 of 25 April 2023 on maximum levels for certain contaminants in food and repealing Regulation (EC) No 1881/2006}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 2018/73“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2018/73|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 2018/73 מיום 16 בינואר 2018 המתקנת את נספחים II ו־III בתקנה (EC) מס׳ 396/2005 של הפרלמנט האירופי ושל המועצה בעניין רמות מרביות של שאריות תרכובות כספית במוצרים מסוימים או על גבי מוצרים מסוימים}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2018/73|Commission regulation (EU) No 2018/73 of 16 January 2018 Amending Annexes II and III to Regulation (EC) No 396/2005 of the European Parliament and of the Council as regards maximum residue levels for mercury compounds in or on certain products}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 2073/2005“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2005/2073|תקנת הנציבות (EC) מס׳ 2073/2005 מיום 15 בנובמבר 2005 בעניין קריטריונים מיקרוביולוגיים במזון}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2005/2073|Commission regulation (EC) No 2073/2005 of 15 November 2005 on Microbiological Criteria for Foodstuffs}});}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 396/2005“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2005/396|תקנה (EC) מס׳ 396/2005 של הפרלמנט האירופי והמועצה מיום 23 בפברואר 2005 בעניין רמות מרביות של שאריות חומרי הדברה במזון או במזון לבעלי חיים, מן הצומח או מן החי, או עליהם, המתקנת את דירקטיבת המועצה ‎91/414/EEC}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2005/396|Regulation (EC) No 396/2005 of the European Parliament and of the Council of 23 February 2005 on maximum residue levels of pesticides in or on food and feed of plant and animal origin and amending Council Directive 91/414/EEC}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1169/2011“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/1169|תקנה (EU) מס׳ 1169/2011 של הפרלמנט האירופי והמועצה מיום 25 באוקטובר 2011 בעניין מסירת מידע על מזון לצרכנים, המתקנת את תקנות (EC) מס׳ 1924/2006 ו־(EC) מס׳ 1925/2006 של הפרלמנט האירופי ושל המועצה, והמבטלת את דירקטיבת הנציבות ‎87/250/EEC, דירקטיבת המועצה ‎90/496/EEC, דירקטיבת הנציבות ‎1999/10/EC, דירקטיבה ‎2000/13/EC של הפרלמנט האירופי ושל המועצה, דירקטיבות הנציבות ‎2002/67/EC ו־‎2008/5/EC ותקנת הנציבות (EC) מס׳ 608/2004}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/1169|Regulation (EU) No 1169/2011 Of The European Parliament and of the Council of 25 October 2011 on the provision of food information to consumers, amending Regulations (EC) No 1924/2006 and (EC) No 1925/2006 of the European Parliament and of the Council, and repealing Commission Directive 87/250/EEC, Council Directive 90/496/EEC, Commission Directive 1999/10/EC, Directive 2000/13/EC of the European Parliament and of the Council, Commission Directives 2002/67/EC and 2008/5/EC and Commission Regulation (EC) No 608/2004}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 828/2014“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2014/828|תקנת יישום של הנציבות האירופית (EU) מס׳ 828/2014 מיום 30 ביולי 2014 בעניין הדרישות למתן מידע לצרכנים על העדר או נוכחות מופחתת של גלוטן במזון}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2014/828|Commission Implementing Regulation (EU) No 828/2014 of 30 July 2014 on the requirements for the provision of information to consumers on the absence or reduced presence of gluten in food}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1925/2006“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2006/1925|תקנה (EC) מס׳ 1925/2006 של הפרלמנט האירופי ושל המועצה מיום 20 בדצמבר 2006 בעניין הוספת ויטמינים ומינרלים וחומרים מסוימים אחרים למזון}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2006/1925|Regulation (EC) No 1925/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on the addition of vitamins and minerals and of certain other substances to foods}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1333/2008“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2008/1333|תקנה (EC) מס׳ 1333/2008 של הפרלמנט האירופי ושל המועצה מיום 16 בדצמבר 2008 בעניין תוספי מזון}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2008/1333|Regulation (EC) No 1333/2008 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 on food additives}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 231/2012“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2012/231|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 231/2012 מיום 9 במרץ 2012 הקובעת מפרטים עבור תוספי מזון המפורטים בנספחים II ו־III לתקנה מס׳ 1333/2008 של הנציבות האירופית ושל המועצה}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2012/231|Commission Regulation (EU) No 231/2012 of 9 March 2012 laying down specifications for food additives listed in Annexes II and III to Regulation (EC) No 1333/2008 of the European Parliament and of the Council}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1332/2008“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2008/1332|תקנה (EC) מס׳ 1332/2008 של הפרלמנט האירופי ושל המועצה מיום 16 בדצמבר 2008 בעניין אנזימי מזון והמתקנת את דירקטיבת המועצה ‎83/417/EEC, ואת תקנת המועצה (EC) מס׳ 1493/1999, דירקטיבה ‎2000/13/EC, דירקטיבת המועצה ‎2001/112/EC ואת תקנה (EC) מס׳ 258/97}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2008/1332|Regulation (EC) No 1332/2008 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 on food enzymes and amending Council Directive 83/417/EEC, Council Regulation (EC) No 1493/1999, Directive 2000/13/EC, Council Directive 2001/112/EC and Regulation (EC) No 258/97}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1334/2008“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2008/1334|תקנה (EC) מס׳ 1334/2008 של הפרלמנט האירופי ושל המועצה מיום 16 בדצמבר 2008 בעניין חומרי טעם וריח ומרכיבי מזון מסוימים בעלי תכונות טעם וריח לשימוש במזון ועל גבי מזון, והמתקנת את תקנת המועצה (EEC) מס׳ 1601/91, תקנות (EC) מס׳ 2232/96 ו־(EC) מס׳ 110/2008 ואת דירקטיבה ‎2000/13/EC}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2008/1334|Regulation (EC) No 1334/2008 of the European Parliament and of the Council of 16 December 2008 on flavourings and certain food ingredients with flavouring properties for use in and on foods and amending Council Regulation (EEC) No 1601/91, Regulations (EC) No 2232/96 and (EC) No and Directive 2000/13/EC 110/2008}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 2065/2003“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2003/2065|תקנה (EC) מס׳ 2065/2003 של הפרלמנט האירופי ושל המועצה מיום 10 בנובמבר 2003 בעניין חומרי טעם וריח מעושן המשמשים או המיועדים לשימוש במזון או על גבי מזון}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2003/2065|Regulation (EC) No 2065/2003 of the European Parliament and of the Council of 10 November 2003 on smoke flavourings used or intended for use in or on foods}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1321/2013“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2013/1321|תקנת יישום של הנציבות (EU) מס׳ 1321/2013 מיום 10 בדצמבר 2013 המכוננת את רשימת האיחוד של מוצרים ראשוניים ליצירת חומרי טעם וריח מעושן המורשים לשימוש ככאלו במזון או על גבי מזון ו/או לצורך ייצור חומרי טעם וריח מעושן מהם}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2013/1321|Commission Implementing Regulation (EU) No 1321/2013 of 10 December 2013 establishing the Union list of authorised smoke flavouring primary products for use as such in or on foods and/or for the production of derived smoke flavourings}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטיבה ‎2009/32/EC“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2009/32|דירקטיבה ‎2009/32/EC של הפרלמנט האירופי ושל המועצה מיום 23 באפריל 2009 בעניין קירוב חוקי המדינות החברות בנושא ממיסים למיצוי המשמשים בייצור מוצרי מזון ורכיבי מזון}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2009/32|Directive 2009/32/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the approximation of the laws of the Member States on extraction solvents used in the production of foodstuffs and food ingredients}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1935/2004“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2004/1935|תקנה (EC) מס׳ 1935/2004 של הפרלמנט האירופי ושל המועצה מיום 27 באוקטובר 2004 בעניין חומרים ומוצרים המיועדים לבוא במגע עם מזון, והמבטלת את דירקטיבות ‎80/590/EEC ו־‎89/109/EEC}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2004/1935|Regulation (EC) No 1935/2004 of the European Parliament and of the Council of 27 October 2004 on materials and articles intended to come into contact with food and repealing Directives 80/590/EEC and 89/109/EEC}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 10/2011“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/10|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 10/2011 מיום 14 בינואר 2011 בעניין חומרים ומוצרים פלסטיים המיועדים לבוא במגע עם מזון}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/10|Commission Regulation (EU) No 10/2011 of 14 January 2011 on plastic materials and articles intended to come into contact with food}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 450/2009“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2009/450|תקנת הנציבות (EC) מס׳ 450/2009 מיום 29 במאי 2009 בעניין חומרים ומוצרים פעילים וחכמים המיועדים לבוא במגע עם מזון}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2009/450|Commission Regulation (EC) No 450/2009 of 29 May 2009 on active and intelligent materials and articles intended to come into contact with food}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטיבה ‎84/500/EEC“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/1984/500|דירקטיבת המועצה ‎84/500/EEC מיום 15 באוקטובר 1984 בעניין קירוב חוקי המדינות החברות בנושא פריטים קרמיים המיועדים לבוא במגע עם מוצרי מזון}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/1984/500|Council Directive 84/500/EEC of 15 October 1984 on the approximation of the laws of the Member States relating to ceramic articles intended to come into contact with foodstuffs}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטיבה ‎2007/42/EC“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2007/42|דירקטיבת הנציבות ‎2007/42/EC מיום 29 ביוני 2007 המתייחסת לחומרים ולמוצרים העשויים מסרט תאית משוחזר המיועדים לבוא במגע עם מוצרי מזון}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2007/42|Commission Directive 2007/42/EC of 29 June 2007 relating to materials and articles made of regenerated cellulose film intended to come into contact with foodstuffs}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1895/2005“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2005/1895|תקנת הנציבות (EC) מס׳ 1895/2005 מיום 18 בנובמבר 2005 בעניין הגבלת השימוש בנגזרות אפוקסי מסוימות בחומרים ובמוצרים המיועדים לבוא במגע עם מזון}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2005/1895|Commission Regulation (EC) No 1895/2005 of 18 November 2005 on the restriction of use of certain epoxy derivatives in materials and articles intended to come into contact with food}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטיבה ‎93/11/EEC“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/1993/11|דירקטיבת הנציבות ‎93/11/EEC מיום 15 במרץ 1993 בעניין שחרור חומרים N־ניטרוזאמינים (N-nitrosamines) ו־N־ניטרוזאטאביל (N-nitrosatable) מפטמות ומוצצים מאלסטומר או גומי}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/1993/11|Commission Directive 93/11/EEC of 15 March 1993 concerning the release of the N-nitrosamines and N-nitrosatable substances from elastomer or rubber teats and soothers}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 2016/52“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2016/52|תקנת המועצה (סא״א) 2016/52 מ־15 בינואר 2016 הקובעת את הרמות המרביות המותרות של זיהום רדיואקטיבי של מזון ומזון לבעלי חיים בעקבות תאונה גרעינית או כל מקרה חירום רדיולוגי אחר, ומבטלת את תקנה (סא״א) מס׳ 3954/87 ותקנות הנציבות (סא״א) מס׳ 944/89 ו־(סא״א) מס׳ 770/90}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2016/52|Council Regulation (Euratom) 2016/52 of 15 January 2016 laying down maximum permitted levels of radioactive contamination of food and feed following a nuclear accident or any other case of radiological emergency, and repealing Regulation (Euratom) No 3954/87 and Commission Regulations (Euratom) No 944/89 and (Euratom) No 770/90}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 2017/2158“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2017/2158|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 2017/2158 מיום 20 בנובמבר 2017 הקובעת אמצעי אפחות ורמות ייחוס להפחתת הנוכחות של אקרילאמיד במזון}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2017/2158|Commission Regulation (EU) 2017/2158 of 20 November 2017 establishing mitigation measures and benchmark levels for the reduction of the presence of acrylamide in food}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטיבה ‎2009/54/EC“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2009/54|דירקטיבה ‎2009/54/EC של הפרלמנט האירופי ושל המועצה מיום 18 ביוני 2009 בעניין ניצול ושיווק מים מינרליים טבעיים}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2009/54|Directive 2009/54/EC of the European Parliament and of the Council of 18 June 2009 on the exploitation and marketing of natural mineral waters}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטיבה ‎2003/40/EC“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2003/40|דירקטיבת הנציבות ‎2003/40/EC מיום 16 במאי 2003 המכוננת את הרשימה, הריכוזים המרביים ודרישות הסימון עבור הרכיבים של מים מינרליים טבעיים ואת התנאים לשימוש באוויר מועשר באוזון לטיפול במים מינרליים טבעיים ובמי מעיינות}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2003/40|Commission Directive 2003/40/EC of 16 May 2003 establishing the list, concentration limits and labelling requirements for the constituents of natural mineral waters and the conditions for using ozone-enriched air for the treatment of natural mineral waters and spring waters}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 115/2010“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2010/115|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 115/2010 מיום 9 בפברואר 2010 הקובעת את התנאים לשימוש באלומינה פעילה להסרת פלואוריד ממים מינרליים טבעיים וממי מעיינות}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2010/115|Commission Regulation (EU) No 115/2010 of 9 February 2010 laying down the conditions for use of activated alumina for the removal of fluoride from natural mineral waters and spring waters}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטיבה ‎1999/2/EC“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/1999/2|דירקטיבה ‎1999/2/EC של הפרלמנט האירופי ושל המועצה מיום 22 בפברואר 1999 בעניין קירוב חוקי המדינות החברות בנושא מזונות ומרכיבי מזון המטופלים בקרינה מייננת}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/1999/2|Directive 1999/2/EC of the European Parliament and of the Council of 22 February 1999 on the approximation of the laws of the Member States concerning foods and food ingredients treated with ionising radiation}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטיבה ‎1999/3/EC“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/1999/3|דירקטיבה ‎1999/3/EC של הפרלמנט האירופי ושל המועצה מיום 22 בפברואר 1999 בעניין כינון רשימת הקהילה של מזונות ומרכיבי מזון המטופלים בקרינה מייננת}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/1999/3|Directive 1999/3/EC of the European Parliament and of the Council of 22 February 1999 on the establishment of a Community list of foods and food ingredients treated with ionising radiation}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1924/2006“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2006/1924/2014-12-13|תקנה (EC) מס׳ 1924/2006 של הפרלמנט האירופי ושל המועצה מיום 20 בדצמבר 2006 בעניין מסרים תזונתיים ובריאותיים על מזון}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2006/1924/2014-12-13|Regulation (EC) No 1924/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on nutrition and health claims made on foods}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 432/2012“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2012/432|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 432/2012 מיום 16 במאי 2012 המכוננת רשימה של מסרים בריאותיים מותרים למזון, למעט אלו המתייחסים להפחתת הסיכון למחלה ולהתפתחותם ובריאותם של ילדים}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2012/432|Commission Regulation (EU) No 432/2012 of 16 May 2012 establishing a list of permitted health claims made on foods, other than those referring to the reduction of disease risk and to children's development and health}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 983/2009“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2009/983|תקנת הנציבות (EC) מס׳ 983/2009 מיום 21 באוקטובר 2009 על אישורם ועל הסירוב לאישורם של מסרים בריאותיים מסוימים על מזון המתייחסים להפחתת הסיכון למחלה ולהתפתחותם ובריאותם של ילדים}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2009/983|Commission Regulation (EC) No 983/2009 of 21 October 2009 on the authorisation and refusal of authorisation of certain health claims made on food and referring to the reduction of disease risk and to children's development and health}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1024/2009“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2009/1024|תקנת הנציבות (EC) מס׳ 1024/2009 מיום 29 באוקטובר 2009 על אישורם ועל הסירוב לאישורם של מסרים בריאותיים מסוימים על מזון המתייחסים להפחתת הסיכון למחלה ולהתפתחותם ובריאותם של ילדים}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2009/1024|Commission Regulation (EC) No 1024/2009 of 29 October 2009 on the authorisation and refusal of authorisation of certain health claims made on food and referring to the reduction of disease risk and to children's development and health}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 957/2010“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2010/957|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 957/2010 מיום 22 באוקטובר 2010 על אישורם ועל הסירוב לאישורם של מסרים בריאותיים מסוימים על מזונות המתייחסים להפחתת הסיכון למחלה ולהתפתחותם ובריאותם של ילדים}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2010/957|Commission Regulation (EU) No 957/2010 of 22 October 2010 on the authorisation and refusal of authorisation of certain health claims made on foods and referring to the reduction of disease risk and to children's development and health}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1228/2014“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2014/1228|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 1228/2014 מיום 17 בנובמבר 2014 על אישורם ועל הסירוב לאישורם של מסרים בריאותיים מסוימים על מזונות המתייחסים להפחתת הסיכון למחלה}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2014/1228|Commission Regulation (EU) No 1228/2014 of 17 November 2014 authorizing and refusing to authorize certain health claims made on foods and referring to the reduction of disease risk}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1048/2012“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2012/1048|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 1048/2012 מיום 8 בנובמבר 2012 המאשרת מסר בריאותי על מזון המתייחס להפחתת הסיכון למחלה}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2012/1048|Commission Regulation (EU) No 1048/2012 of 8 November 2012 on the authorisation of a health claim made on foods and referring to the reduction of disease risk}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 440/2011“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/440|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 440/2011 מיום 6 במאי 2011 על אישורם ועל הסירוב לאישורם של מסרים בריאותיים מסוימים על מזונות המתייחסים להתפתחותם ובריאותם של ילדים}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/440|Commission Regulation (EU) No 440/2011 of 6 May 2011 on the authorisation and refusal of authorisation of certain health claims made on foods and referring to children's development and health}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 665/2011“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/665|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 665/2011 מיום 11 ביולי 2011 על אישורם ועל הסירוב לאישורם של מסרים בריאותיים מסוימים על מזונות המתייחסים להפחתת הסיכון למחלה}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/665|Commission Regulation (EU) No 665/2011 of 11 July 2011 on the authorisation and refusal of authorisation of certain health claims made on foods and referring to the reduction of disease risk}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1160/2011“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/1160|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 1160/2011 מיום 14 בנובמבר 2011 על אישורם ועל הסירוב לאישורים של מסרים בריאותיים מסוימים על מזונות המתייחסים להפחתת הסיכון למחלה}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/1160|Commission Regulation (EU) No 1160/2011 of 14 November 2011 on the authorisation and refusal of authorisation of certain health claims made on foods and referring to the reduction of disease risk}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 384/2010“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2010/384|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 384/2010 מיום 5 במאי 2010 על אישורם ועל הסירוב לאישורם של מסרים בריאותיים מסוימים על מזונות המתייחסים להפחתת הסיכון למחלה ולהתפתחותם ובריאותם של ילדים}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2010/384|Commission Regulation (EU) No 384/2010 of 5 May 2010 on the authorization and refusal of authorization of certain health claims made on foods and referring to the reduction of disease risk and to children's development and health}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1226/2014“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2014/1226|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 1226/2014 מיום 17 בנובמבר 2014 על אישור מסר בריאותי על מזונות המתייחס להפחתת הסיכון למחלה}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2014/1226|Commission Regulation (EU) No 1226/2014 of 17 November 2014 on the authorisation of a health claim made on foods and referring to the reduction of disease risk}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1135/2014“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2014/1135|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 1135/2014 מיום 24 באוקטובר 2014 על אישור מסר בריאותי על מזונות המתייחס להפחתת הסיכון למחלה}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2014/1135|Commission Regulation (EU) No 1135/2014 of 24 October 2014 on the authorisation of a health claim made on foods and referring to the reduction of disease risk}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 2016/1389“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2016/1389|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 2016/1389 מיום 17 באוגוסט 2016 המאשרת מסר בריאותי על מזונות המתייחס להתפתחותם ובריאותם של ילדים}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2016/1389|Commission Regulation (EU) 2016/1389 of 17 August 2016 authorising a health claim made on foods and referring to children's development and health}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 2023/648“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2023/648|תקנת הנציבות (EU) מס׳ 2023/648 מיום 20 במרץ 2023 המאשרת מסר בריאותי על מזונות המתייחס להפחתת הסיכון למחלה}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2023/648|Commission Regulation (EU) 2023/648 of 20 March 2023 authorising a health claim made on foods and referring to the reduction of disease risk}}); }}
{{ח:ת}} {{דוכיווני שווה |
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החלטה 2009/980“ – {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dec/2009/980|החלטת הנציבות מיום 17 בדצמבר 2009 המאשרת מסר בריאותי בנושא השפעת רכז עגבניות מסיס במים על אגרגציה של טסיות דם ומתן הגנה על נתונים קנייניים במסגרת תקנה (EC) מס׳ 1924/2006 של הפרלמנט האירופי ושל המועצה (שעליה נמסרה הודעה במסמך C(2009) 10113)}}; | ({{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dec/2009/980|Commission Decision of 17 December 2009 authorising a health claim on the effect of water-soluble tomato concentrate on platelet aggregation and granting the protection of proprietary data under Regulation (EC) No 1924/2006 of the European Parliament and of the Council (notified under document C(2009) 10113)}}); }}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תרכובות מזון לתינוקות“ ו”תרכובת מזון לפעוטות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)|בתקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי), התשע״ח–2017}}.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} החרגות ותחולת חקיקת המזון המקומית	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} החרגות בעניינים שלגביהם לא תחול חקיקת המזון המקומית או שאין אסדרה בחקיקה כאמור	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} תנאים, שינויים והרחבות בעניינים שלגביהם יחולו הוראות האיחוד האירופי

{{ח:תת|'''1.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2023/915|תקנה 2023/915}}'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 2023/915 – מזהמים מסוימים במזון)|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 2023/915 – מזהמים מסוימים במזון), התשפ״ה–2025}}; פורסמה {{ח:חיצוני|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 2023/915 – מזהמים מסוימים במזון)|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 2023/915 – מזהמים מסוימים במזון), התשפ״ו–2025}}.}}

{{ח:תת|(1)}} הוראות התקנה לא יחולו על בשר גולמי, חלב גולמי, דבש, ביצים טריות בקליפתן;
{{ח:תת|(2)}} הוראות בנספח I‏ (Annex I) לתקנה הנוגעות לדיגום ובדיקות מעבדה (sampling and analysis) – לא יחולו;
{{ח:תת|(3)}} פרטים 2.6.1 ו־2.6.2 בנספח 1 לתקנה – לא יחולו.

{{ח:תת|'''2.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2018/73|תקנה 2018/73}}'''

{{ח:תת|(1)}} הוראות התקנה לא יחולו על בשר גולמי, חלב גולמי, דבש, ביצים טריות בקליפתן.

{{ח:תת|'''3.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2005/2073|תקנה 2073/2005}}'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 2073/2005 – בעניין קריטריונים מיקרוביולוגיים במזון)|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 2073/2005 – בעניין קריטריונים מיקרוביולוגיים במזון), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:תת|(1)}} הוראות התקנה לא יחולו על בשר גולמי, חלב גולמי, דבש, ביצים טריות בקליפתן;
{{ח:תת|(2)}} בסעיף 7 לתקנה, תת־סעיף 2, במקום ”סעיף 19 לתקנה (EC) מס׳ 178/2002“ יקראו ”{{ח:פנימי|סעיף 164|סעיף 164 לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}“;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2025 עד יום 31.7.2026):}} הוראות התקנות בעניין תנאי תברואה בתהליך ייצור (process hygiene criteria), ובכלל זה פרק 2 בנספח I לתקנה, לא יחולו, לעניין ייצורו בלבד של מזון לגבי מי שמייצר מזון שייצורו טעון קבלת רישיון ייצור או אישור פעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן, לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳ לחוק}}, ואין לו אישור ייצור נאות בתוקף לפי {{ח:פנימי|פרק ג|הפרק האמור}}, למעט לעניין פרטים 2.2.5 ו־22.7 בפרק 2 בנספח I לתקנה שלגביהם יחולו הוראות אלה;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.8.2026):}} הוראות התקנה בעניין תנאי תברואה בתהליך ייצור (process hygiene criteria), ובכלל זה פרק 2 בנספח I לתקנה, יחולו רק לעניין ייצורו של מזון אשר טעון קבלת רישיון ייצור או אישור פעילות יצרנית באתר המכירה לצרכן, לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳ לחוק}}.

{{ח:תת|(1)}} בסעיף 5 לתקנה, תת־סעיף 2, בסופו, במקום ”אזורי העיבוד והציוד למונוציטוגנס“ יקראו ”אזורי העיבוד והציוד למיני ליסטריה (SPP)“;
{{ח:תת|(2)}} בפרק 1 של נספח I לתקנה, בפרטים 1.2 ו־1.3, בטור ”Limits“, במקום ”100 cfu/g“ יקראו ”לא מזוהה ב־25 גרם“;
{{ח:תת|(3)}} בפרק 1 של נספח I לתקנה, בפרט 1.18, יראו אותו כאילו חל גם לגבי מזונות מסוג טחינה, אגוזים ותבלינים, ואולם לגבי סוגי מזונות אלה בלבד, בטור ”תוכנית דגימה“, בעמודה ”n“, במקום ”5“ יקראו לגביהם ”30“.

{{ח:תת|'''4.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2005/396|תקנה 396/2005}}'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 396/2005 – רמות מרביות של שאריות חומרי הדברה)|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 396/2005 – רמות מרביות של שאריות חומרי הדברה), התשפ״ה–2025}}; פורסמה {{ח:חיצוני|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 396/2005 – רמות מרביות של שאריות חומרי הדברה)|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 396/2005 – רמות מרביות של שאריות חומרי הדברה), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:תת|(1)}} הוראות התקנה לא יחולו על פירות טריים, ירקות טריים, בשר גולמי, חלב גולמי, דבש, ביצים טריות בקליפתן;
{{ח:תת|(2)}} כל הוראות התקנה לא יחולו למעט סעיפים 1, 2, 3, 5, 18, 19 ו־20, וכן נספח I, נספח II, נספח III, נספח IV ונספח V בלבד.

{{ח:תת|'''5.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/1169|תקנה 1169/2011}}'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 1169/2011 – מסירת מידע על מזון לצרכנים)|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 1169/2011 – מסירת מידע על מזון לצרכנים), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:תת|(1)}} הוראות התקנה לא יחולו על בשר גולמי למעט דגים מיובאים;
{{ח:תת|(2)}} בסעיף 44, תת־סעיף 1, בפסקה (ב), המילה ”אחרים“ – לא תיקרא, ובמקום הסיפה החל במילה ”מדינות“ יקראו ”הדבר נדרש לפי חקיקת המזון“;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בתקופה של שבע שנים מיום 1.1.2025):}} בסעיף 44, תת־סעיף 1, פסקה (א) לא תיקרא;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(מספור שגוי במקור)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2025 עד יום 31.7.2026):}} הוראות התקנה לא יחולו על בשר מעובד ועל דגים מיובאים.

{{ח:תת|(1)}} סעיף 26 ונספח 11 לא ייקראו;
{{ח:תת|(2)}} הדרישה לסמן את הערך האנרגטי במקדמי המרה המבוטאים ביחידות קילוג׳אול שבסעיף 32, בנספח 13, בנספח 14, בנספח 15 ובכל מקום שבו תופיע – לא תחול;
{{ח:תת|(3)}} בסעיף 2, תת־סעיף 2(ז) ותת־סעיף 3 – לא ייקראו.

{{ח:תת|(1)}} בסעיף 2 תת־סעיף 1(א), ההגדרה שאליה מפנה הסעיף לעניין ”צרכן סופי“ – תחול;
{{ח:תת|(2)}} בסעיף 2, בתת־סעיף 1(ח), ההגדרה שאליה מפנה הסעיף לעניין ”ננו חומרים מהונדסים“ – תחול;
{{ח:תת|(3)}} בסעיף 7, בתת־סעיף 1(א), במקום ”מדינת המקור או מקום המוצא“ יקראו ”מדינת הייצור“;
{{ח:תת|(4)}} בסעיף 8, בתת־סעיף 1, במקום ”אינו בתחומי האיחוד במקרה של יבוא“ יקראו ”מחוץ לישראל“ ובמקום ”לשוק האיחוד“ יקראו ”לישראל“;
{{ח:תת|(5)}} בסעיף 9, בתת־סעיף 1, במקום סעיף קטן (ח) יקראו:
{{ח:תתת|”(ח)}} שם יצרן המזון וכתובתו, ולעניין מזון שמיובא לישראל – שם היבואן וכתובתו; ואולם, לעניין מזון המיוצר בישראל, ניתן לסמן על המזון, במקום שם יצרן המזון וכתובתו, קוד בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון קוד של מזון ארוז מראש)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון קוד של מזון ארוז מראש), התשמ״ד–1983}}, המזהה את היצרן וכן את שמו ואת כתובתו של עוסק במזון אחר, ובלבד שאותו אדם התחייב לנקוט את כל האמצעים להבטחת קיומו של כל דין הקשור בייצור המזון, לרבות ביצוע ביקורת מתמדת על ייצור המוצר, אריזתו, משקלו, סימונו, שיווקו, הובלתו ואחסנתו;“;
{{ח:תת|(6)}} בסעיף 9, בתת־סעיף 1, בסעיף קטן (ט), במקום האמור בו יקראו ”מדינת הייצור, אולם אם המזון יוצר במדינה ממדינות האיחוד האירופי, יכול שלא תסומן מדינת הייצור, ובלבד שיסומן כי המזון יוצר באיחוד האירופי; לעניין קביעת מדינת הייצור לא יראו אריזה בישראל של מזון מיובא או סימונו, בלא שנעשית לגביו פעולת ייצור אחרת, כייצור“;
{{ח:תת|(7)}} בסעיף 10, בנספח 3, אחרי פרט 6 יקראו:
{{ח:תת}} "7. מזונות המכילים פול (Vicia faba) ומוצריו
{{ח:תת}}

סוג או קטגורית מזון	פרטי סימון

מזונות המכילים פול (Vicia faba) ומוצריו	”מכיל פול – אינו מיועד לסובלים מחוסר באינזים G6PD“; {{ש}} הסימון יתווסף מייד לאחר רשימת הרכיבים, ובהעדרה – בצמוד לשם המזון";

{{ח:תת|(8)}} בסעיף 13, בתת־סעיף 2, בסופו יקראו:
{{ח:תת}} "גודל הגופן של סימון תכולת המזון נטו (סעיף 9, תת־סעיף 1(ה)) –
{{ח:תתת|(א)}} לא עולה על 50 ג׳/מ״ל – מינימום 2 מ״מ*;
{{ח:תתת|(ב)}} 50 ג׳/מ״ל עד 200 ג׳/מ״ל – מינימום 3 מ״מ*;
{{ח:תתת|(ג)}} מעל 200 ג׳/מ״ל עד 1 ק״ג/ליטר – מינימום 4 מ״מ*;
{{ח:תתת|(ד)}} מעל 1 ק״ג/ליטר – מינימום 6 מ״מ*;
{{ח:תת}} {{מוקטן|* המספרים מתייחסים לגובה המספר, ולא לגובה גופן x.}}";
{{ח:תת|(9)}} בסעיף 15, בתת־סעיף 1, במקום הסיפה החל במילים ”בשפה המובנת“ יקראו ”בשפה העברית“;
{{ח:תת|(10)}} בסעיף 16 –
{{ח:תתת|(א)}} בנספח 5, בפרטים 1 ו־2 – יחולו ההגדרות לעניין ”עיבוד“, ”מוצרים לא מעובדים“ ו”מוצרים מעובדים“ שאליהן מפנה סעיף 2, בתת־סעיף 1(ב) לתקנה זו;
{{ח:תתת|(ב)}} בנספח 5, בפרט 7 – הפטור הקבוע בנספח 5 יחול בעבור המוצרים המצויים בגדר הוראה ‎1999/4/EC של הפרלמנט האירופי ושל המועצה מיום 22 בפברואר 1999 שאליה מפנה הפרט;
{{ח:תת|(11)}} בסעיף 29, בתת־סעיף 1 –
{{ח:תתת|(א)}} במקום הרישה יקראו ”חלק זה לא יחול על מזונות כאמור בפסקה (א) ועל מזונות הנכללים בגדר מעשי החקיקה כאמור בפסקה (ב):“
{{ח:תתת|(ב)}} במקום פסקה (א) יקראו:
{{ח:תתתת|"(א)}} תוספי תזונה, אשר לגביהם יסומן מידע תזונתי כמפורט להלן רק לעניין הוויטמינים והמינרלים שנמצאים בהם, בכל כמות שהיא:
{{ח:תתתתת|(1)}} שם הוויטמין או המינרל, כפי שמפורט בתת־סעיף 1 לחלק א׳ לנספח 13;
{{ח:תתתתת|(2)}} תכולה של מנת הצריכה היומית המומלצת לשימוש לפי הוראות היצרן, המבוטאת ביחידות המשקל המפורטות לצד אותו ויטמין או מינרל בתת־סעיף 1 לחלק א׳ לנספח 13;
{{ח:תתתתת|(3)}} שיעור באחוזים של התכולה כאמור בפסקה (2) מתוך ערכי הייחוס של הצריכה היומית הכוללת כפי שקבועה בתת־סעיף 1 לחלק א׳ לנספח 13;"
{{ח:תת|(12)}} בסעיף 30, נספח 1, נספח 13 ונספח 15, ובכל מקום, במקום ”מלח“ (”salt“) יקראו ”נתרן“ (”sodium“), וערכי הנתרן יחושבו בהתאם לנוסחת החישוב שבנספח 1 לתקנה ויסומנו ביחידות של מיליגרם (מ״ג);
{{ח:תת|(13)}} בסעיף 30, בתת־סעיף 1, אחרי סעיף קטן (ב) יקראו:
{{ח:תתת|"(ג)}} נוסף על האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) –
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין תרכובות מזון לתינוקות, תרכובת מזון לפעוטות או מזון ייעודי עבורם, תהיה חובת סימון תכולת כל אחד מרכיבי התזונה בהתאם לדרישות ההרכב שבחקיקת המזון המקומית עבור מוצרי מזון אלה, למעט תכולת מוליבדן;
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין מזון ייעודי שאינו כלול בפסקה (1) לעיל, תהיה חובת סימון תכולת הוויטמינים והמינרלים כמפורט בתת־סעיף 2 לחלק א׳ של נספח 13 בכל כמות שהיא.";
{{ח:תת|(14)}} בסעיף 30, בתת־סעיף 3, ברישה, אחרי ”הבא“, יקראו ”למעט בתרכובות מזון לתינוקות, בתרכובת מזון לפעוטות ובמזון ייעודי“;
{{ח:תת|(15)}} בסופם של סעיף 31, תת־סעיף 3, וסעיף 32, תת־סעיף 2, ובסעיף 33, תת־סעיף 1 ברישה, לפני פסקה (א) יקראו:
{{ח:תת}} ”על אף האמור בתת־סעיף זה, הערך האנרגטי וכמויות הרכיבים התזונתיים של תרכובות מזון לתינוקות ותרכובת מזון לפעוטות יבוטאו לכל 100 מיליליטר של המזון כפי שהוא מוכן לצריכה לאחר הכנתו בהתאם להוראות היצרן; במידת הצורך, המידע יכול להתייחס, נוסף על כך, ל־100 גרם של המזון כפי שנמכר.“;
{{ח:תת|(16)}} בסעיף 32, בתת־סעיף 3, בסופו יקראו ”למעט במזונות המיועדים לצריכה של תינוקות ופעוטות, ובכלל זה תרכובות מזון לתינוקות, תרכובת מזון לפעוטות ומזונות משלימים המסומנים בייעוד כאמור, או במזון ייעודי“;
{{ח:תת|(17)}} לעניין משקאות אלכוהוליים, בכל מקום, במקום ”1.2%“ יקראו ”2%“;
{{ח:תת|(18)}} על מזון שיש חובה לסמן בו את תכולת הסוכרים לפי הוראות סעיף 30, תת־סעיף 1(ב) לתקנה 1169/2011, למעט מזון כאמור {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)#סעיף 6|בתקנה 6(א) לתקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי), התשע״ח–2017}}, וכמות הסוכרים היא 2 גרם או יותר ב־100 גרם מזון מוצק או ב־100 מיליליטר מזון נוזלי, יסומנו, נוסף על תכולת הסוכרים, גם מספר הכפיות או חלקי הכפיות, בספרות עשרוניות או בשברים לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)#סעיף 4|תקנות 4(א)(7)(א) לתקנות האמורות}} ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)#סעיף 15|תקנה 15 לתקנות האמורות}}; הסימון ייעשה מתחת למילים ”סוכרים“ כמפורט בנספח 15 ובאותו אופן כמפורט בסעיף 13 לתקנה 1169/2011;
{{ח:תת|(19)}} על מזון שיש חובה לסמנו במידע תזונתי לפי הוראות סעיף 9, תת־סעיף 1(יב) וסעיף 30 לתקנה 1169/2011, והסימון כאמור כולל פריט מהפריטים {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)#סעיף 5|שבטור א׳ בתקנה 5 לתקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי), התשע״ח–2017}}, בכמות העולה על זו הקבועה לגבי הפריט בטור ב׳ או ג׳, לפי העניין, למעט מזונות לפי {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)#סעיף 6|תקנה 6 לתקנות האמורות}}, יסומן בסמל המזון האדום המתאים, לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)#סעיף 9|תקנה 9 לתקנות האמורות}} ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)#סעיף 11|תקנות 11(ג)}} {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)#סעיף 15|ו־15 לתקנות האמורות}} {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)#תוספת 1|והתוספות הראשונה}} {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי)#תוספת 4|והרביעית לאותן תקנות}}.

{{ח:תת|'''6.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2014/828|תקנה 828/2014}}'''

{{ח:תת|(1)}} הוראות התקנה לעניין נוכחות מופחתת של גלוטן במזון ולעניין סימון ”דל מאוד בגלוטן“ – לא יחולו.

{{ח:תת|(1)}} יבואן המייבא מזון שלא בייבוא מזון במסלול האירופי רשאי לסמן את המזון לפי תקנה זו, ובלבד שיש בידיו אישור המעיד כי ייצור המזון נעשה בתנאי ייצור נאותים לפי {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52(א) לחוק זה}}.

{{ח:תת|'''7.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2006/1925|תקנה 1925/2006}}'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 1925/2006)|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 1925/2006 – הוספת ויטמינים ומינרלים וחומרים מסוימים אחרים למזון), התשפ״ו–2025}}.}}

{{ח:תת|(1)}} הוראות התקנה לא יחולו על מזונות המיועדים לצריכה של תינוקות ופעוטות, ובכלל זה תרכובות מזון לתינוקות, תרכובת מזון לפעוטות ומזונות משלימים המסומנים בייעוד כאמור, ולא יחולו על מזון ייעודי; לעניין זה לא יראו מזון כמזון ייעודי רק משום שהוא מסומן ”ללא גלוטן“.

{{ח:תת|(1)}} לעניין משקאות אלכוהוליים, בכל מקום, במקום ”1.2%“ יקראו ”2%“.

{{ח:תת|'''8.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2008/1333|תקנה 1333/2008}}'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 1333/2008 – תוספי מזון)|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 1333/2008 – תוספי מזון), התשפ״ה–2025}}; פורסמה {{ח:חיצוני|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 1333/2008 – תוספי מזון) (מס' 2)|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 1333/2008 – תוספי מזון), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:תת|'''9.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2012/231|תקנה 231/2012}}'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 231/2012)|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 231/2012 – מפרטים של תוספי מזון המפורטים בנספחים II ו־III לתקנה מס׳ 1333/2008), התשפ״ה–2025}}; פורסמה {{ח:חיצוני|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 231/2012) (מס' 2)|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 231/2012 – מפרטים של תוספי מזון המפורטים בנספחים I ו־II לתקנה מס׳ 1333/2008), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:תת|(1)}} ניתן לעשות שימוש להדפסה על קליפת ביצים בדיו העומד במפרט לפי אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} Compendium of Food Additive Specifications;
{{ח:תתת|(ב)}} Food Chemical Codex (F.C.C.).

{{ח:תת|'''10.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2008/1332|תקנה 1332/2008}}'''

{{ח:תת|(1)}} כל עוד לא נקבעה רשימת הקהילה בסעיפים 1, 4 ו־7 לתקנה האמורה, במקום ”רשימת הקהילה“ יקראו ”רשימת האינזימים שקבעה מדינה באיחוד האירופי בהתאם לתקנה זו“.

{{ח:תת|'''11.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2008/1334|תקנה 1334/2008}}'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 1334/2008 – חומרי טעם וריח ומרכיבי מזון מסוימים)|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 1334/2008 – חומרי טעם וריח ומרכיבי מזון מסוימים בעלי תכונות טעם וריח לשימוש במזון ועל גבי מזון), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:תת|(1)}} יראו חומרים שנכללים ברשימות חומרי הטעם והריח המאושרים על ידי הגופים שלהלן ועומדים בנספחים 3, 4 ו־5 לתקנה 1334/2008, כנכללים ב”רשימת הקהילה“ האמורה בסעיף 10 לתקנה ובהגדרה ”חומרי טעם וריח“ לפי סעיף 3(2) לתקנה ויחולו לגביהם הוראות הסימון לפי התקנה האמורה:
{{ח:תתת|(1)}} FDA – Food and Drug Administration;
{{ח:תתת|(2)}} JECFA;
{{ח:תתת|(3)}} FEMA (Flavor and Extract Manufacturers Association).

{{ח:תת|'''12.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2003/2065|תקנה 2065/2003}}'''

{{ח:תת|(1)}} יראו חומרים שנכללים ברשימות חומרי טעם וריח מעושן המאושרים על ידי הגופים שלהלן ועומדים בנספח 1 לתקנה 2065/2003, כנכללים ב”רשימת הקהילה“ האמורה בנספח לתקנה 1321/2013 ובהגדרה ”חומרי טעם וריח שמקורם בעשן“ לפי סעיף 3 לתקנה 2065/2003, ויחולו לגביהם הוראות הסימון לפי תקנה 1169/2011:
{{ח:תתת|(1)}} FDA – Food and Drug Administration;
{{ח:תתת|(2)}} JECFA;
{{ח:תתת|(3)}} FEMA (Flavor and Extract Manufacturers Association).

{{ח:תת|'''13.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2013/1321|תקנה 1321/2013}}'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 1321/2013 – רשימה של מוצרים ראשוניים של חומרי טעם וריח מעושנים)|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 1321/2013 – רשימת האיחוד של מוצרים ראשוניים של חומרי טעם וריח מעושנים), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:תת|(1)}} יראו חומרים שנכללים ברשימות חומרי טעם וריח מעושן המאושרים על ידי הגופים שלהלן, ועומדים בנספח 1 לתקנה 2065/2003, כנכללים ב”רשימת הקהילה“ האמורה בנספח לתקנה 1321/2013 ובהגדרה ”חומרי טעם וריח שמקורם בעשן“ לפי סעיף 3 לתקנה 2065/2003, ויחולו לגביהם הוראת הסימון לפי תקנה 1169/2011:
{{ח:תתת|(1)}} FDA – Food and Drug Administration;
{{ח:תתת|(2)}} JECFA;
{{ח:תתת|(3)}} FEMA (Flavor and Extract Manufacturers Association).

{{ח:תת|'''14.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2009/32|דירקטיבה ‎2009/32/EC}}'''

{{ח:תת|(1)}} בסעיף 2, תת־סעיף 1, המילים ”המדינות החברות יאשרו את“ – לא ייקראו, ולפני ”בתנאי השימוש“ יקראו ”יעמוד“;
{{ח:תת|(2)}} בסעיף 3, ברישה, במקום ”המדינות החברות ינקטו בכל האמצעים הדרושים כדי להבטיח שהחומרים“ יקראו ”החומרים“ ובמקום ”עומדים“ יקראו ”יעמדו“;
{{ח:תת|(3)}} בסעיף 7 –
{{ח:תתת|(א)}} בתת־סעיף 1, במקום ”המדינות החברות ינקטו בכל האמצעים הדרושים כדי להבטיח שלא ניתן“ יקראו ”לא ניתן“;
{{ח:תתת|(ב)}} בתת־סעיף 4, במקום ”עם זאת, כל מדינה חברה תבטיח שמכירת ממסים למיצוי בשטחה“ יקראו ”מכירת ממסים למיצוי“.

{{ח:תת|'''15.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2004/1935|תקנה 1935/2004}}'''

{{ח:תת|(1)}} התקנה תחול רק לעניין אלה:
{{ח:תתת|(א)}} יבואן נאות המייבא מזון במסלול האירופי;
{{ח:תתת|(ב)}} יצרן שבידו אישור ייצור נאות או יצרן שבידו אישור הגשת התחייבות, שמתקיימות בו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 321א|סעיף 321א לחוק זה}};
{{ח:תתת|(ג)}} משווק שרכש או קיבל מזון מהאמורים בפסקאות (א) או (ב).

{{ח:תת|(1)}} סעיף 9 – לא יחול.

{{ח:תת|(1)}} סימון סמל לפי התקנה יכול שיהיה בשפה העברית או בשפה שהיצרן סימן.

{{ח:תת|'''16.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/10|תקנה 10/2011}}'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בהוראות האיחוד האירופי) (תקנה 10/2011 – חומרים ומוצרים פלסטיים המיועדים לבוא במגע עם מזון)|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בהוראות האיחוד האירופי) (תקנה 10/2011 – חומרים ומוצרים פלסטיים המיועדים לבוא במגע עם מזון), התשפ״ו–2025}}.}}

{{ח:תת|(1)}} התקנה תחול רק לעניין אלה:
{{ח:תתת|(א)}} יבואן נאות המייבא מזון במסלול האירופי;
{{ח:תתת|(ב)}} יצרן שבידו אישור ייצור נאות או יצרן שבידו אישור הגשת התחייבות, שמתקיימות בו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 321א|סעיף 321א לחוק זה}};
{{ח:תתת|(ג)}} משווק שרכש או קיבל מזון מהאמורים בפסקאות (א) או (ב).

{{ח:תת|'''17.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2009/450|תקנה 450/2009}}'''

{{ח:תת|(1)}} התקנה תחול רק לעניין אלה:
{{ח:תתת|(א)}} יבואן נאות המייבא מזון במסלול האירופי;
{{ח:תתת|(ב)}} יצרן שבידו אישור ייצור נאות או יצרן שבידו אישור הגשת התחייבות, שמתקיימות בו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 321א|סעיף 321א לחוק זה}};
{{ח:תתת|(ג)}} משווק שרכש או קיבל מזון מהאמורים בפסקאות (א) או (ב).

{{ח:תת|(1)}} סימון סמל לפי התקנה יכול שיהיה בשפה העברית או בשפה שהיצרן סימן.

{{ח:תת|'''18.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/1984/500|דירקטיבה ‎84/500/EEC}}'''

{{ח:תת|(1)}} הדירקטיבה תחול רק לעניין אלה:
{{ח:תתת|(א)}} יבואן נאות המייבא מזון במסלול האירופי;
{{ח:תתת|(ב)}} יצרן שבידו אישור ייצור נאות או יצרן שבידו אישור הגשת התחייבות, שמתקיימות בו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 321א|סעיף 321א לחוק זה}};
{{ח:תתת|(ג)}} משווק שרכש או קיבל מזון מהאמורים בפסקאות (א) או (ב).

{{ח:תת|'''19.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2007/42|דירקטיבה ‎2007/42/EC}}'''

{{ח:תת|(1)}} הדירקטיבה תחול רק לעניין אלה:
{{ח:תתת|(א)}} יבואן נאות המייבא מזון במסלול האירופי;
{{ח:תתת|(ב)}} יצרן שבידו אישור ייצור נאות או יצרן שבידו אישור הגשת התחייבות, שמתקיימות בו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 321א|סעיף 321א לחוק זה}};
{{ח:תתת|(ג)}} משווק שרכש או קיבל מזון מהאמורים בפסקאות (א) או (ב).

{{ח:תת|'''20.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2005/1895|תקנה 1895/2005}}'''

{{ח:תת|(1)}} התקנה תחול רק לעניין אלה:
{{ח:תתת|(א)}} יבואן נאות המייבא מזון במסלול האירופי;
{{ח:תתת|(ב)}} יצרן שבידו אישור ייצור נאות או יצרן שבידו אישור הגשת התחייבות, שמתקיימות בו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 321א|סעיף 321א לחוק זה}};
{{ח:תתת|(ג)}} משווק שרכש או קיבל מזון מהאמורים בפסקאות (א) או (ב).

{{ח:תת|'''21.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/1993/11|דירקטיבה ‎93/11/EEC}}'''

{{ח:תת|(1)}} הדירקטיבה תחול רק לעניין אלה:
{{ח:תתת|(א)}} יבואן נאות המייבא מזון במסלול האירופי;
{{ח:תתת|(ב)}} יצרן שבידו אישור ייצור נאות או יצרן שבידו אישור הגשת התחייבות, שמתקיימות בו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 321א|סעיף 321א לחוק זה}};
{{ח:תתת|(ג)}} משווק שרכש או קיבל מזון מהאמורים בפסקאות (א) או (ב).

{{ח:תת|'''22.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2016/52|תקנה 2016/52}}'''

{{ח:תת|'''23.'''}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.1.2030):}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2017/2158|תקנה 2017/2158}}'''

{{ח:תת|'''24.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2009/54|דירקטיבה ‎2009/54/EC}}'''

{{ח:תת|(1)}} סעיף 15 לא יחול.

{{ח:תת|'''25.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/2003/40|דירקטיבה ‎2003/40/EC}}'''

{{ח:תת|(1)}} בסעיף 5, בתת־סעיף 1, ברישה, אחרי ”המוסמכות“ יקראו ”ולעניין יצרן בישראל – לרשויות המוסמכות בישראל“.

{{ח:תת|'''26.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2010/115|תקנה 115/2010}}'''

{{ח:תת|'''27.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/1999/2|דירקטיבה ‎1999/2/EC}}'''

{{ח:תת|(1)}} הוראות הדירקטיבה לא יחולו על הקרנה שבוצעה לשם עמידה בהוראות או בתנאים לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|חוק הגנת הצומח, התשט״ז–1956}}.

{{ח:תת|(1)}} הרשימה שלפי סעיף 4 לדירקטיבה – תחול;
{{ח:תת|(2)}} הרשימה שלפי סעיף 7, תת־סעיף 4 לדירקטיבה – תחול;
{{ח:תת|(3)}} בסעיף 8 לדירקטיבה, בתת־סעיף 1, ברישה, אחרי ”לסעיף 7“ יקראו ”ועל מיתקן הקרנה שקיבל אישור לכך ממנהל שירות המזון“;
{{ח:תת|(4)}} הרשימה שלפי סעיף 9(2) לדירקטיבה – תחול.

{{ח:תת|'''28.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dir/1999/3|דירקטיבה ‎1999/3/EC}}'''

{{ח:תת|'''29.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2006/1924/2014-12-13|תקנה 1924/2006}}'''

{{ח:תת|(1)}} הוראות התקנה לא יחולו על תרכובות מזון לתינוקות ותרכובת מזון לפעוטות, ולא יחולו על מזון ייעודי; לעניין זה לא יראו מזון כמזון ייעודי רק משום שהוא מסומן ”ללא גלוטן“;
{{ח:תת|(2)}} הוראות התקנה לעניין מסרים בריאותיים כהגדרתם בתקנה, יחולו על תוספי תזונה ועל מזון שאין חובה לסמנו בסמל מזון אדום, בלבד;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2025 עד יום 31.7.2026):}} הוראות התקנה לא יחולו על בשר מעובד ועל דגים מיובאים.

{{ח:תת|(1)}} סעיף 4, למעט תת־סעיף 3, וסעיפים 15 עד 20 ו־28 – לא יחולו;
{{ח:תת|(2)}} יחידות המשקל בקילוג׳אול לא ייקראו.

{{ח:תת|(1)}} בסעיף 7, במקום ”לסעיף 8 להוראה ‎2002/46/EC“ יקראו בהתאם להוראות הסימון התזונתי שבסעיף 29(1)(א) שבתקנה 1169/2011";
{{ח:תת|(2)}} לעניין משקאות אלכוהוליים, בכל מקום, במקום ”1.2%“ יקראו ”2%“.

{{ח:תת|'''30.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2012/432|תקנה 432/2012}}'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 432/2012 – רשימת מסרים בריאותיים מותרים למזון)|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 432/2012 – רשימת מסרים בריאותיים מותרים למזון), התשפ״ה–2025}}; פורסמה {{ח:חיצוני|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 432/2012 – רשימת מסרים בריאותיים מותרים למזון)|הודעת הגנה על בריאות הציבור (מזון) (החלת שינויים בנספח להוראות האיחוד האירופי) (תקנה 432/2012 – רשימת מסרים בריאותיים מותרים למזון), התשפ״ו–2025}}.}}

{{ח:תת|(1)}} הוראות התקנה לא יחולו על תרכובות מזון לתינוקות ותרכובת מזון לפעוטות, ולא יחולו על מזון ייעודי; לעניין זה לא יראו מזון כמזון ייעודי רק משום שהוא מסומן ”ללא גלוטן“;
{{ח:תת|(2)}} הוראות התקנה יחולו על תוספי תזונה ועל מזון שאין חובה לסמנו בסמל מזון אדום, בלבד;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2025 עד יום 31.7.2026):}} הוראות התקנה לא יחולו על בשר מעובד ועל דגים מיובאים.

{{ח:תת|'''31.'''}} '''{{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2009/983|תקנה 983/2009}}, {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2009/1024|תקנה 1024/2009}}, {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2010/957|תקנה 957/2010}}, {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2014/1228|תקנה 1228/2014}}, {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2012/1048|תקנה 1048/2012}}, {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/440|תקנה 440/2011}}, {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/665|תקנה 665/2011}}, {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2011/1160|תקנה 1160/2011}}, {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2010/384|תקנה 384/2010}}, {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2014/1226|תקנה 1226/2014}}, {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2014/1135|תקנה 1135/2014}}, {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2016/1389|תקנה 2016/1389}}, {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2023/648|תקנה 2023/648}} {{ח:חיצוני|https://eur-lex.europa.eu/eli/dec/2009/980|והחלטה 2009/980}}'''

{{ח:תת|(1)}} הוראות התקנה או ההחלטה לא יחולו על תרכובות מזון לתינוקות ותרכובת מזון לפעוטות, ולא יחולו על מזון ייעודי; לעניין זה לא יראו מזון כמזון ייעודי רק משום שהוא מסומן ”ללא גלוטן“;
{{ח:תת|(2)}} הוראות התקנה או ההחלטה יחולו על תוספי תזונה ועל מזון שאין חובה לסמנו בסמל מזון אדום, בלבד;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2025 עד יום 31.7.2026):}} הוראות התקנה לא יחולו על בשר מעובד ועל דגים מיובאים.

{{ח:קטע2|תוספת 2ב|תוספת שנייה ב׳|תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיפים 3א}} {{ח:פנימי|סעיף 4א|ו־4א}} לעניין הפרות לפי {{ח:פנימי|סעיף 262|סעיף 262(1א)}})}}}}
{{ח:קטע3||הוראות מאומצות שניתן להטיל בשל הפרתן עיצום כספי}}
{{ח:קטע3|תוספת 2ב חלק א|חלק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2ב|בתוספת זו}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזון מורכב“ – מזון המורכב משני רכיבים או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 2023/915“, ”תקנה 2073/2005“, ”תקנה 1169/2011“, ”תקנה 828/2014“, ”תקנה 1925/2006“, ”תקנה 1332/2008“, ”תקנה 1334/2008“, ”דירקטיבה ‎2009/32/EC“, ”תקנה 1935/2004“, ”תקנה 10/2011“, ”תקנה 450/2009“, ”דירקטיבה ‎84/500/EEC“, ”דירקטיבה ‎2007/42/EC“, ”תקנה 1895/2005“, ”דירקטיבה ‎93/11/EEC“, ”תקנה 2016/52“, ”תקנה 2017/2158“, ”דירקטיבה ‎2009/54/EC“, ”דירקטיבה ‎2003/40/EC“, ”תקנה 115/2010“, ”דירקטיבה ‎1999/2/EC“, ו”דירקטיבה ‎1999/3/EC“ – כהגדרתן {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 396/2005“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}}, לרבות תקנה 2018/73 כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת האמורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1333/2008“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}}, לרבות תקנה 231/2012 כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת האמורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 2065/2003“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}}, לרבות תקנה 1321/2013 כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת האמורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה 1924/2006“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}}{{ח:הערה|,}} לרבות תקנה 432/2012, תקנה 983/2009, תקנה 1024/2009, תקנה 957/2010, תקנה 1228/2014, תקנה 1048/2012, תקנה 440/2011, תקנה 665/2011, תקנה 1160/2011, תקנה 384/2010, תקנה 1226/2014, תקנה 1135/2014, תקנה 2016/1389, תקנה 2023/648 והחלטה 2009/980, כהגדרתן {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת האמורה}}.

{{ח:קטע3|תוספת 2ב חלק ב|חלק ב׳: הפרות של הוראות מאומצות שניתן להטיל בשלהן עיצום כספי}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}

{{ח:תת|(1)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון המפורט בנספח I לתקנה 2023/915, המכיל מזהם מסוג מסוים כמפורט באותו נספח, ברמה העולה על הרמה המרבית הקבועה בנספח האמור, בהתחשב במפורט בתתי–סעיפים 3 ו־4 לסעיף 2 לתקנה האמורה, בניגוד להוראות סעיף 2, תת־סעיף 1 רישה לתקנה האמורה כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(2)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שהוא מיובש, מדולל, מעובד או מורכב, המכיל רכיב מזון המפורט בנספח I לתקנה 2023/915, והמכיל מזהם ברמה העולה על הרמה המרבית המותרת בהתחשב במפורט בתת־סעיף 2 לסעיף 3 לתקנה האמורה, בניגוד להוראות סעיף 2, תת־סעיף 1 לתקנה האמורה כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(3)}} מבצע פעילות כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בפסקאות (1) עד (3) של ההגדרה ”ייצור“ שבסעיף 2 לחוק זה}}, תוך שימוש בחומר גלם או ברכיב מזון המכיל מזהם מסוג מסוים כמפורט בנספח I לתקנה 2023/915, ברמה העולה על הרמה המרבית הקבועה בנספח האמור, בהתחשב במפורט בתתי–סעיפים 3 ו־4 לסעיף 2 לתקנה האמורה, בניגוד להוראות סעיף 2, תת־סעיף 1 לתקנה האמורה כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן

{{ח:תת|(4)}} מערבב מזון העומד ברמה המרבית המותרת הקבועה בנספח I לתקנה 2023/915 לעניין מזהם, עם מזון המכיל מזהם ברמה העולה על הרמה המרבית הקבועה בנספח האמור, בניגוד להוראות סעיף 2, תת־סעיף 2, לתקנה האמורה כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(5)}} מערבב מזון שמיועד למיון או לטיפול פיזי אחר להפחתת רמות הזיהום שבו, עם מזון המשווק לצרכן הסופי או עם מזון המיועד לשימוש כרכיב במזון, בניגוד להוראות סעיף 5, תת־סעיף 3, לתקנה 2023/915 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(6)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שאינו עומד בקריטריונים המיקרוביולוגיים לעניין בטיחות מזון הקבועים בפרק 1 לנספח I לתקנה 2073/2005, בניגוד להוראות סעיף 3, תת־סעיף 1, לאותה תקנה כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(7)}} משתמש לצורכי ייצור מזון באצוות מזון שנבדק ונמצא כי אינו עומד בקריטריונים של בטיחות המזון שנקבעו בפרק 1 לנספח I לתקנה 2073/2005, בלי היתר מהרשות המוסמכת או שלא בהתאם לתנאיו, והכול בניגוד להוראות סעיף 7, תת־סעיף 2, לתקנה האמורה כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן

{{ח:תת|(8)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון המפורט בנספח I לתקנה 396/2005, המכיל שארית חומר הדברה או כספית ברמה העולה על הרמה הקבועה לגביו בנספח II לאותה תקנה, בנספח III לאותה תקנה, בנספח V לאותה תקנה או על הערך הקבוע בסעיף 18, תת־סעיף 1(ב), לאותה תקנה, לפי העניין, והכול בניגוד להוראות סעיף 18, תת־סעיף 1, לתקנה האמורה כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(9)}} מעבד או מערבב מזון המפורט בנספח I לתקנה 396/2005 שאינו עומד בהוראות סעיפים 18, תת־סעיף 1, או 20 לתקנה האמורה, עם מזון מאותו סוג או מסוג אחר, בניגוד להוראות סעיף 19 לאותה תקנה כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(10)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שהוא מעובד או מורכב, שהרמה המרבית המותרת של שארית חומר הדברה או כספית לגביו אינה קבועה בנספח II או בנספח III לתקנה 396/2005, המכיל שארית חומר הדברה או כספית ברמה העולה על הרמה המרבית המותרת לגביו כפי שחושבה לפי הוראות סעיף 20, תת־סעיף 1, לתקנה האמורה כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(11)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון, שמוסר לגביו מידע, או מסמן, או מוסר מידע מטעה בנושא מהנושאים המפורטים בתקנה 1169/2011, בניגוד להוראות תקנה 1169/2011 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(12)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שלא מוסר מידע שחובה עליו למוסרו בפרטים, בניגוד להוראות הקבועות בתקנה 1169/2011 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(13)}} מייצר מייבא או מוכר מזון שמוסר מידע על העדר גלוטן במזון, בניגוד להוראות הקבועות בתקנה 828/2014 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(14)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון הכולל ויטמין, מינרל או חומר אחר, שנעשה בו שימוש במזון, בניגוד לתקנה 1925/2006 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(15)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון, המסמן, המציג או המפרסם ויטמין, מינרל או חומר אחר, בניגוד לתקנה 1925/2006 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(16)}} מייצר, מייבא או מוכר תוסף מזון או מזון הכולל תוסף מזון, אם השימוש בתוסף המזון הוא בניגוד להוראות תקנה 1333/2008 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(17)}} מייצר, מייבא או מוכר תוסף מזון שסימן תוסף מזון בניגוד להוראות תקנה 1333/2008 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(18)}} מייצר, מייבא או מוכר אנזים מזון או כל מזון שבו נעשה שימוש באנזים מזון, אם השימוש באנזים המזון הוא בניגוד להוראות תקנה 1332/2008 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(19)}} מייצר, מייבא או מוכר אנזים מזון שסימן אנזים מזון בניגוד להוראות תקנה 1332/2008 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(20)}} מייצר, מייבא או מוכר חומר טעם וריח או כל מזון שיש בו חומר טעם וריח או מרכיבי מזון בעלי תכונות טעם וריח לשימוש במזון ועל גבי המזון, אם השימוש בחומר הטעם והריח הוא בניגוד להוראות תקנה 1334/2008 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(21)}} מייצר, מייבא או מוכר חומר טעם וריח שסימן חומר טעם וריח בניגוד להוראות תקנה 1334/2008 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(22)}} מייצר, מייבא או מוכר חומרי טעם וריח מעושן או כל מזון המכיל או שיש עליו חומרי טעם וריח מעושן אם חומרי הטעם והריח המעושן אינם מוצר עיקרי מורשה לפי הוראות תקנה 2065/2003 או שאינם מקיימים את תנאי השימוש הקבועים בתקנה 2065/2003 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(23)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שנעשה בו שימוש בממס שאינו כמפורט בנספח הממיסים שבדירקטיבה ‎2009/32/EC כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(24)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון המכיל שארית ממס ברמה העולה על מסגרת גבולות השאריות המרביות המפורטות בנספח לדירקטיבה ‎2009/32/EC כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(25)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שהחומרים שמהם עשויה האריזה, רכיביה ותכונותיהם, ומוצרים או חומרים הנלווים למזון באריזתו, הם בניגוד להוראות תקנה 1935/2004 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(26)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שהחומרים שמהם עשויה האריזה, רכיביה ותכונותיהם, ומוצרים או חומרים הנלווים למזון באריזתו, הם בניגוד להוראות תקנה 10/2011 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(27)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שהחומרים שמהם עשויה האריזה, רכיביה ותכונותיהם, ומוצרים או חומרים הנלווים למזון באריזתו, הם בניגוד להוראות תקנה 450/2009 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(28)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שהחומרים שמהם עשויה האריזה, רכיביה ותכונותיהם, ומוצרים או חומרים הנלווים למזון באריזתו, הם בניגוד להוראות דירקטיבה ‎84/500/EEC כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(29)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שהחומרים שמהם עשויה האריזה, רכיביה ותכונותיהם, ומוצרים או חומרים הנלווים למזון באריזתו, הם בניגוד להוראות דירקטיבה ‎2007/42/EC כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(30)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שהחומרים שמהם עשויה האריזה, רכיביה ותכונותיהם, ומוצרים או חומרים הנלווים למזון באריזתו, הם בניגוד להוראות תקנה 1895/2005 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(31)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שהחומרים שמהם עשויה האריזה, רכיביה ותכונותיהם, ומוצרים או חומרים הנלווים למזון באריזתו, הם בניגוד להוראות דירקטיבה ‎93/11/EEC כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(32)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון הכולל רדיונוקלאידים, בניגוד להוראות תקנה 2016/52 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(33)}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.1.2032):}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שלא נקט אמצעים סבירים לצמצום רמות אקרילאמיד במזון כדי לעמוד ברמות הקבועות לאקרילאמיד במזון, בניגוד להוראות תקנה 2017/2158 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(34)}} מייבא או מוכר מים מינרליים טבעיים או מי מעיין, שעברו טיפול או שיש בהם או במקום הנביעה שלהם מזהמים או גורמים מזיקים, בניגוד להוראות דירקטיבה ‎2009/54/EC כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(35)}} מייבא או מוכר מים מינרליים טבעיים או מי מעיין שסימן אותם או ארז אותם, בניגוד להוראות דירקטיבה ‎2009/54/EC כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(36)}} מייבא או מוכר מים מינרליים טבעיים או מי מעיין שלא בהתאם לרכיבים ולשיעורים המרביים שלהם, או שלא בהתאם לתנאים לטיפול באוויר מועשר באוזון, או שסימן אותם, בניגוד להוראות דירקטיבה ‎2003/40/EC כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(37)}} מייבא או מוכר מים מינרליים טבעיים או מי מעיין שטופלו להסרת פלואוריד או שסומנו בניגוד להוראות תקנה 115/2010 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(38)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שטופל בקרינה מייננת בניגוד להוראות דירקטיבה ‎1999/2/EC כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(39)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון שטופל בקרינה מייננת בניגוד להוראות דירקטיבה ‎1999/3/EC כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}};
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:תת|(40)}} מייצר, מייבא או מוכר מזון העושה שימוש במסרים תזונתיים או בריאותיים בסימון, תצוגה או פרסום של מזון, בניגוד להוראות תקנה 1924/2006 כפי שאומצה {{ח:פנימי|תוספת 2א|בתוספת השנייה א׳}}.
יצרן, יבואן או משווק

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 77|סעיף 77}})}}}}
{{ח:קטע3||התחייבות היבואן הנלווית להצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} אני החתום מטה, לאחר שמילאתי את כל הפרטים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76 לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}} (להלן – החוק), מתחייב בזה כי –
{{ח:תת|(1)}} הפרטים שמסרתי בהצהרה נכונים, והיא חלה לגבי כל המשלוחים העתידיים של המזון הרגיל המסוים שבהצהרה;
{{ח:תת|(2)}} כל משלוח עתידי של המזון נושא ההצהרה יעמוד בדרישות חקיקת המזון, החלות בישראל על המזון בעת כניסתו לישראל, ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 90|סעיף 90 לחוק}};
{{ח:תת|(3)}} קיבלתי מהספק שסיפק את המזון התחייבות לעדכן אותי במקרה שייוודע לו על הודעה לציבור על פגם במזון (Recall) או על הוראה על הוצאת המזון מדרכי השיווק בדרך של החזרה יזומה (Withdrawal);
{{ח:תת|(4)}} יש/אין {{מוקטן|(*מחק את המיותר)}} בידי אחד מבין המסמכים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 97|בסעיף 97 לחוק}}.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|מספר יבואן רשום}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|תאריך}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|חתימה וחותמת היבואן}} }}

{{ח:קטע2|תוספת 3א|תוספת שלישית א׳|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 79ד|סעיף 79ד(1)}})}}}}
{{ח:קטע3||התחייבות היבואן הנלווית להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} אני החתום מטה, לאחר שמילאתי את כל הפרטים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 79ג|סעיף 79ג לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}} (להלן – החוק), מתחייב בזה כי –
{{ח:תת|(1)}} הפרטים שמסרתי בהצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי והמסמכים המצורפים להצהרה נכונים, והם חלים לגבי כל המשלוחים העתידיים של המזון המסוים שבהצהרה;
{{ח:תת|(2)}} אחד מאלה (* יש לסמן, לפי העניין):
{{ח:תתתת}} {{טורים שווים ממורכז | {{מוקטן|הגורם המצהיר}} | {{מוקטן|תוכן ההצהרה}} }}
{{ח:תתת|□|(א)}} {{טורים שווים | יבואן נאות שצירף להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי מסמך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 79ד|בסעיף 79ד(2א)}} | בכל משלוח עתידי של המזון נושא ההצהרה, בעת כניסתו לישראל, ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 90|סעיף 90 לחוק}}, יהיה המזון כאמור משווק באיחוד האירופי כדין; }}
{{ח:תתת|□|(ב)}} {{טורים שווים | יבואן נאות שצירף להצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי מסמך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 79ד|בסעיף 79ד(2ב)}} | בכל משלוח עתידי של המזון נושא ההצהרה, בעת כניסתו לישראל, ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 90|סעיף 90 לחוק}}, יהיה המזון מיוצר במדינה באיחוד האירופי ויעמוד בהוראות הדין החלות באיחוד האירופי כפי שהן חלות על מזון המשווק באיחוד האירופי; }}
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(4)}} אני אבצע את הפעולות הנדרשות מיבואן המייבא מזון במסלול האירופי כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 54א|בסעיף 54א(ב) לחוק}};
{{ח:תת|(5)}} קיבלתי מיצרן המזון או מהספק שסיפק את המזון התחייבות לעדכן אותי במקרה שייוודע לו על הודעה לציבור על פגם במזון (Recall) או על הוראה על הוצאת המזון מדרכי השיווק בדרך של החזרה יזומה (Withdrawal).

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | מספר רישום יבואן נאות . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | תאריך . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | | . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . {{ש}} חתימה וחותמת היבואן}}

{{ח:קטע2|תוספת 3ב|תוספת שלישית ב׳|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 84|סעיף 84(ב1)(5)}})}}|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:קטע3||מסמכים ופרטים נוספים בבקשה לקבלת תעודת שחרור למזון המיובא במסלול האירופי|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 3ב פרט 1}}
{{ח:ת}} חשבון מכר (Invoice);

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 3ב פרט 2}}
{{ח:ת}} רשימת מטען (Packing list);

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 3ב פרט 3}}
{{ח:ת}} שטר מטען (Bill of Lading);

{{ח:סעיף*|(4)||תיקון: תשפ״ד־3|עוגן=תוספת 3ב פרט 4}}
{{ח:ת}} מפרט (Specification), כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 96|בסעיף 96(ה)}}, של יצרן המזון או תוצאות בדיקה, אם נעשתה בדיקה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 96|סעיף 96(א)}}, בעבור כל מזון מסוים שבמשלוח, המעידים כי המזון תואם לדרישות לפי חקיקת המזון;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 3ב פרט 5}}
{{ח:ת}} לגבי מזון שנדרש להובילו בטמפרטורה מוגדרת או מבוקרת – גרף הטמפרטורה בהובלה;

{{ח:סעיף*|(6)||תיקון: תשפ״ד־3|עוגן=תוספת 3ב פרט 6}}
{{ח:ת}} לגבי מוצרי חלב – תעודה וטרינרית (Veterinary Certificate);

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 3ב פרט 7}}
{{ח:ת}} לגבי דבש ומוצריו – תעודה וטרינרית (Veterinary Certificate);

{{ח:סעיף*|(8)||תיקון: תשפ״ד־3|עוגן=תוספת 3ב פרט 8}}
{{ח:ת}} לגבי מוצרי בשר בהמות המכילים ג׳לטין או קולגן – תעודה וטרינרית (Veterinary Certificate);

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 3ב פרט 9}}
{{ח:ת}} לגבי פטריות או תערובותיהן כולל מוצרים שבהם פטרייה היא רכיב עיקרי – נדרש לציין במפרט את השם המדעי של הפטרייה שבמזון;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 3ב פרט 10}}
{{ח:ת}} לגבי מיקרואורגניזמים לשימוש בתעשיית המזון או כמוצר מוגמר – השם המדעי המלא של המיקרואורגניזמים;

{{ח:סעיף*|(11)||תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ד־3|עוגן=תוספת 3ב פרט 11}}
{{ח:ת}} לגבי שימורי מזון בעלי חומציות נמוכה 4.5 < PH – כל אלה:
{{ח:תת|(א)}} תעודה על טיפול עיבוד תרמי (Certificate of Thermal Treatment of Low Acid Canned Food), למעט לעניין יבואן נאות המייבא שימורי מזון שיוצרו במדינה באיחוד האירופי;
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(ג)}} תעודה המעידה על תוצאות בדיקת סטריליות מסחרית או תעודת בדיקת כושר השתמרות.

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 96|סעיף 96(ב)(3)}})}}|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:קטע3||מוצר שניתן לשמור לגביו מפרט}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} סוכר

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} פולי קפה ירוק

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} פולי סויה

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} חיטה

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 129|סעיף 129}}, {{ח:פנימי|סעיף 256|סעיפים 256(ב)(34)}} {{ח:פנימי|סעיף 262|ו־262(31)}})}}}}
{{ח:קטע3||פרטי סימון שיש חובה לבדקם}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 5 פרט 1}}
{{ח:ת}} שם היצרן, היבואן או המשווק מן האזור, לפי העניין.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 5 פרט 2}}
{{ח:ת}} תאריך אחרון לשימוש או תאריך אחרון מומלץ לשימוש.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 5 פרט 3}}
{{ח:ת}} אזהרות לעניין חנק, ככל שהן נדרשות.

{{ח:קטע2|תוספת 5א|תוספת חמישית א׳|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 132|סעיף 132(א)}}, לעניין הפרות של {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}} לפי {{ח:פנימי|סעיף 262|סעיף 262(1א)}})}}}}
{{ח:קטע3||הפרות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2ב חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת שנייה ב׳}}, המוחרגות מהחזקה לעניין הוראות מסוימות החלות על משווק}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 5א פרט 1}}
{{ח:ת}} הפרה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2ב חלק ב פרט 5|בפרט 5}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 5א פרט 2}}
{{ח:ת}} הפרה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2ב חלק ב פרט 9|בפרט 9}}.

{{ח:קטע2|תוספת 6|תוספת שישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 138|סעיף 138}} לעניין עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 256|סעיף 256(ב)(35)}} והפרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 262|סעיף 262(33)}})}}}}
{{ח:קטע3||רשימת תקנות הקובעות תנאים בדבר מכירת מזון}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 6 פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון אזהרה מסכנת חנק)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון אזהרה מסכנת חנק), התשס״ו–2006}}.

{{ח:קטע2|תוספת 7|תוספת שביעית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 145|סעיף 145}}, לעניין עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 256|סעיף 256(ב)(39)}} והפרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 262|סעיף 262(37)}})}}}}
{{ח:קטע3||רשימת תקנות החלות על משווק מן האזור}}
{{ח:קטע2|תוספת 7א|תוספת שביעית א׳|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 262|סעיף 262(4)}})}}}}
{{ח:קטע3||תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}} שניתן להטיל עיצום כספי בשל הפרתן}}
{{ח:קטע2|תוספת 8|תוספת שמינית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 171|סעיף 171}})}}}}
{{ח:קטע3||תעודת בדיקה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תיאור הדוגמה הנבדקת: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} אני הח״מ מאשר בזה שבדקתי את הדוגמה המתוארת לעיל והריני מצהיר כי תוצאת בדיקתי היא כדלקמן: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} ולראיה באתי על החתום היום . . . . . . . . . . . . . . . בחודש . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . שנה . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} שם וחתימת עובד המעבדה . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:קטע2|תוספת 9|תוספת תשיעית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 263|סעיף 263}})}}}}
{{ח:קטע3||הוראות סימון}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 9 פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון אזהרה מסכנת חנק)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון אזהרה מסכנת חנק), התשס״ו–2006}}.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשפ״ד־3|עוגן=תוספת 9 פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(ימחק ביום 1.1.2028):}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון גלוטן)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון גלוטן), התשנ״ו–1996}}.

{{ח:קטע2|תוספת 10|תוספת עשירית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 314|סעיף 314}})}}}}
{{ח:קטע3||אגרות}}

{{ח:סעיף*|(1)||תיקון: תשפ״ג־2|עוגן=תוספת 10 פרט 1}}
{{ח:ת}} בעד הגשת בקשה לרישיון או לחידושו, במועדים המפורטים להלן, תשולם אגרה בסכום בשקלים חדשים כמפורט להלן:
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} סוג הרישיון	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} הגשת בקשה לקבלת רישיון חדש	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} הגשת בקשה לחידוש רישיון, 90 ימים לפחות לפני יום פקיעתו, בעד כל שנה	{{מוקטן|טור ד׳}} {{ש}} הגשת בקשה{{ש}}לחידוש רישיון{{ש}}שהוגשה לאחר{{ש}}המועד שבטור ג׳,{{ש}}בעד כל שנה

{{ח:תת|1.}} רישיון אחסנה
780	390	448

{{ח:תת|2.}} רישיון הובלה
275	275	316

{{ח:תת|3.}} רישיון ייצור לטחנת קמח
930	465	535

{{ח:תת|4.}} רישיון ייצור ליצרן שאינו טחנת קמח –

{{ח:תתת|(א)}} המעסיק עד 10 עובדים
550	275	316

{{ח:תתת|(ב)}} המעסיק 11 עד 50 עובדים
780	390	448

{{ח:תתת|(ג)}} המעסיק למעלה מ־50 עובדים
930	465	535

{{ח:סעיף*|(2)||תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2|עוגן=תוספת 10 פרט 2}}
{{ח:ת}} בעד הגשת בקשה למתן אישור ייצור נאות או לחידושו או בקשה לתעודת רישום יבואן נאות או לחידוש הרישום תשולם אגרה בסך 250 שקלים חדשים בעד כל שנה שלגביה ניתנו האישור או התעודה.

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 10 פרט 3}}
{{ח:ת}} בעד מסירת הצהרה בדבר ייבוא מזון רגיל תשולם אגרה בסך 384 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|(3א)||תיקון: ק״ת תשע״ו־2|עוגן=תוספת 10 פרט 3א}}
{{ח:ת}} בעד הגשת בקשה לקבלת אישור מוקדם לייבוא או לחידושו תשולם אגרה בסך של 384 שקלים חדשים בעד כל שנה שלגביה ניתן האישור.

{{ח:סעיף*|(3ב)||תיקון: תשפ״ב|עוגן=תוספת 10 פרט 3ב}}
{{ח:ת}} בעד מסירת הצהרה בדבר יבוא מזון במסלול האירופי תשולם אגרה בסך 384 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|(4)||תיקון: ק״ת תשע״ו־2, תשפ״ב, תשפ״ג־2|עוגן=תוספת 10 פרט 4}}
{{ח:ת}} בעד הגשת בקשה לקבלת תעודת שחרור למשלוח מזון, על כל סוגי המזון שבו, לרבות מזון המיובא במסלול האירופי, תשולם אגרה לפי קבוצות המזון שבמשלוח, כמפורט להלן:
{{ח:תת|(א)}} לגבי מזון רגיל – סך של 384 שקלים חדשים לכלל קבוצות המזון הרגיל שבמשלוח;
{{ח:תת|(ב)}} לגבי מזון רגיש – סך של 384 שקלים חדשים לכל קבוצת מזון רגיש שבמשלוח, לרבות שימורי בשר ודגים, ולמעט מוצר בשר כהגדרתו {{ח:פנימי|פרק ח|בפרק ח׳}} וביצים שלא עברו טיפול טרמי, לפי קבוצות המזון כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מוצרי חלב ומקביליהם (analoguse), למעט מוצרים כאמור המשויכים לקבוצת שומנים ושמנים ותחליבי שומן;
{{ח:תתת|(2)}} שומנים ושמנים ותחליבי שומן;
{{ח:תתת|(3)}} קרחונים, כולל שרבט וסורבט;
{{ח:תתת|(4)}} פירות וירקות (כולל פטריות, שורשים ופקעות, קטניות ואלוורה), עשבי־ים, אגוזים וזרעים לרבות קטניות ולמעט פולי סויה ודגנים;
{{ח:תתת|(5)}} ממתקים;
{{ח:תתת|(6)}} דגנים ומוצריהם המיוצרים מגרעיני דגנים, משורשים ופקעות ומקטניות, למעט מוצרי מאפה שבקבוצת מוצרי מאפה, תערובות להכנתם ובצקים;
{{ח:תתת|(7)}} מוצרי מאפה, תערובות להכנתם ובצקים;
{{ח:תתת|(8)}} שימורי בשר ומוצריו;
{{ח:תתת|(9)}} שימורי דגים ושימורי מוצרי דגים כולל רכיכות, סרטנים ובעלי חיים מקבוצת האכינודרמיים (קיפודי ים, מלפפוני ים וכו׳);
{{ח:תתת|(10)}} ביצים שעברו טיפול טרמי ומוצרי ביצים;
{{ח:תתת|(11)}} ממתיקים כולל דבש;
{{ח:תתת|(12)}} מלח, תבלינים, מרקים, רטבים, סלטים, מוצרים על בסיס חלבון (כולל מוצרי חלבון ופולי סויה);
{{ח:תתת|(13)}} מזון ייעודי ותוספי תזונה;
{{ח:תתת|(14)}} משקאות, למעט מוצרי חלב;
{{ח:תתת|(15)}} חטיפים מוכנים לאכילה;
{{ח:תתת|(16)}} תוספי מזון וחומרים מסייעי ייצור;
{{ח:תתת|(17)}} מזונות המיועדים לצריכה של תינוקות ופעוטות כולל תרכובות מזון ומזונות משלימים המסומנים בייעוד כאמור.

{{ח:סעיף*|(4א)||תיקון: ק״ת תשע״ו־2|עוגן=תוספת 10 פרט 4א}}
{{ח:ת}} בעד הגשת בקשה לקבלת תעודת שחרור לחלק ממשלוח המזון שמבקשים לשחרר תשולם אגרה לפי קבוצות המזון שבמשלוח שאותן מבקשים לשחרר, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 10 פרט 4|בפסקאות (א) ו־(ב) שבפרט (4)}}.

{{ח:סעיף*|(5)||תיקון: תשפ״ג־2|עוגן=תוספת 10 פרט 5}}
{{ח:ת}} בעד הגשת בקשה לקבלת תעודה או אישור בנוגע לייצוא מזון, תשולם אגרה בסך 150 שקלים חדשים.

{{ח:קטע2|תוספת 11|תוספת אחת עשרה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 41|סעיפים 41}} {{ח:פנימי|סעיף 52|ו־52}})}}}}
{{ח:קטע3||מזון המחייב אישור ייצור נאות}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 11 פרט 1}}
{{ח:ת}} מזון חדש;

{{ח:סעיף*|(2)||תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ד־3|עוגן=תוספת 11 פרט 2}}
{{ח:ת}} מזון ייעודי, ולעניין זה לא יראו מזון כמזון ייעודי רק משום שהוא מסומן ”ללא גלוטן“;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 11 פרט 3}}
{{ח:ת}} מזונות המיועדים לצריכה של תינוקות ופעוטות, כולל תרכובות מזון ומזונות משלימים המסומנים בייעוד כאמור;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 11 פרט 4}}
{{ח:ת}} תוסף תזונה;

{{ח:סעיף*|(5)||תיקון: תשפ״ג־2|עוגן=תוספת 11 פרט 5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:קטע2|תוספת 12|תוספת שתים עשרה|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א(א)}})}}|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:קטע3||מזון שלא ניתן לייבא במסלול האירופי|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף*|(1)||תיקון: תשפ״ד־3|עוגן=תוספת 12 פרט 1}}
{{ח:ת}} מזון ייעודי, ולעניין זה לא יראו מזון כמזון ייעודי רק משום שהוא מסומן ”ללא גלוטן“;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 12 פרט 2}}
{{ח:ת}} תוסף תזונה;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 12 פרט 3}}
{{ח:ת}} מזונות המיועדים לצריכה של תינוקות ופעוטות, כולל תרכובות מזון ומזונות משלימים המסומנים בייעוד כאמור;

{{ח:סעיף*|(4)||תיקון: תשפ״ג־2|עוגן=תוספת 12 פרט 4}}
{{ח:ת}} בשר ומוצריו למעט שימורי בשר ושימורי מוצרי בשר;

{{ח:סעיף*|(5)||תיקון: תשפ״ג־2|עוגן=תוספת 12 פרט 5}}
{{ח:ת}} דגים ומוצרי דגים כולל רכיכות, סרטנים ובעלי חיים מקבוצת האכינודרמים ולמעט שימורי דגים ושימורי מוצרי דגים;

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 12 פרט 6}}
{{ח:ת}} ביצים ומוצרי ביצים;

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 12 פרט 7}}
{{ח:ת}} משקאות משכרים;

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 12 פרט 8}}
{{ח:ת}} מוצרי חלב מחלב לא מפוסטר;

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 12 פרט 9}}
{{ח:ת}} עלי צמח הגת.

{{ח:קטע2|תוספת 13|תוספת שלוש עשרה|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 321א|סעיף 321א}})}}}}
{{ח:קטע3||תקנות, צווים, הנחיות והוראות נוהל שלא יחולו בתקופת הוראת השעה}}
{{ח:קטע3|תוספת 13 חלק א|חלק א׳: תקנות, צווים, הנחיות והוראות נוהל בעניין הוראות סימון}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 13 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון), 1935}};

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 13 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון מזון המכיל ממתיק מסוגים מסוימים)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון מזון המכיל ממתיק מסוגים מסוימים), התשע״ט–2018}};

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 13 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון גלוטן)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון גלוטן), התשנ״ו–1996}};

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 13 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור ייחוס סגולת ריפוי למצרך מזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור ייחוס סגולת ריפוי למצרך מזון), התשל״ח–1978}};

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 13 חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} ההנחיה המפורטת {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 57|בפרט 57 בתוספת לצו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל), התש״ף–2020}}, כנוסחו ערב פרסומו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758414.pdf|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תיקון מס׳ 10 והוראת שעה), התשפ״ד–2024}}, למעט {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 57|סעיפים 1 עד 3 לאותה הנחיה}}.

{{ח:קטע3|תוספת 13 חלק ב|חלק ב׳: תקנות, צווים, הנחיות והוראות נוהל בעניינים שמוסדרים בהוראות מאומצות שאינן הוראות סימון}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 13 חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (שאריות חמרי הדברה)|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (שאריות חמרי הדברה), התשנ״א–1991}}, למעט לעניין פירות טריים וירקות טריים;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 13 חלק ב פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תכולת היסטמינים בדגים)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תכולת היסטמינים בדגים), התשמ״ג–1983}};

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 13 חלק ב פרט 3}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תכולת כספית בדגים)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תכולת כספית בדגים), התשל״ט–1979}};

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 13 חלק ב פרט 4}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (מיקוטוקסינים במזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (מיקוטוקסינים במזון), התשנ״ו–1996}};

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 13 חלק ב פרט 5}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שימור מצרכי מזון על ידי קרינה)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שימור מצרכי מזון על ידי קרינה), התשמ״ה–1985}};

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 13 חלק ב פרט 6}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (צבעים במזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (צבעים במזון), התשמ״ד–1984}};

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 13 חלק ב פרט 7}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי מזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תוספי מזון), התשס״א–2001}}, למעט הוראות סימון בתקנות אלה;

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 13 חלק ב פרט 8}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (מים מינרליים ומי מעיין)|תקנות בריאות העם (מים מינרליים ומי מעיין), התשמ״ז–1986}}, ולעניין יצרן – למעט {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (מים מינרליים ומי מעיין)#סעיף 2|תקנה 2(א)}}, {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (מים מינרליים ומי מעיין)#סעיף 3|3}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (מים מינרליים ומי מעיין)#סעיף 8|ו־8 לתקנות אלה}};

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 13 חלק ב פרט 9}}
{{ח:ת}} הנחיות והוראות נוהל המפורטות {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 1|בפרטים 1 עד 3}}, {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת 32|32}}, {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת 48|48 עד 55}} {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 61|ו־61 בתוספת לצו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל), התש״ף–2020}}, כנוסחו ערב פרסומו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758414.pdf|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תיקון מס׳ 10 והוראת שעה), התשפ״ד–2024}}.

{{ח:קטע3|תוספת 13 חלק ג|חלק ג׳: תקנות, צווים, הנחיות והוראות נוהל בעניינים אחרים}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 13 חלק ג פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (חומרי אריזה)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (חומרי אריזה), התשל״ז–1977}};

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 13 חלק ג פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור אריזה)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור אריזה), התשל״ט–1979}};

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 13 חלק ג פרט 3}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שימוש בשמן מינרלי בעת ייצור לחם)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (שימוש בשמן מינרלי בעת ייצור לחם), התשע״ד–2014}}, למעט לעניין יצרן;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 13 חלק ג פרט 4}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סגירה של אריזות מזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סגירה של אריזות מזון), התשנ״ג–1992}};

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 13 חלק ג פרט 5}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור שימוש בשאריות מזון)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (איסור שימוש בשאריות מזון), התשל״ט–1979}};

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 13 חלק ג פרט 6}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (רמת האיכות (סטנדרד) של צורכי מזון)|תקנות בריאות העם (רמת האיכות (סטנדרד) של צורכי מזון), 1935}};

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 13 חלק ג פרט 7}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא)|תקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא), התשל״ח–1978}};

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 13 חלק ג פרט 8}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון אזהרה מסכנת חנק)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (סימון אזהרה מסכנת חנק), התשס״ו–2006}};

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 13 חלק ג פרט 9}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (אריזת מזון המכילה חפץ)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (אריזת מזון המכילה חפץ), התשנ״ה–1995}};

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 13 חלק ג פרט 10}}
{{ח:ת}} ההנחיות והוראות נוהל המפורטות בפרטים שלהלן {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת|בתוספת לצו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל), התש״ף–2020}}, כנוסחו ערב פרסומו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758414.pdf|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תיקון מס׳ 10 והוראת שעה), התשפ״ד–2024}}:
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 31|פרט 31}}, למעט סעיף 10.5 עד 10.7 להנחיה המובאת בו ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|סימן ו׳ לפרק ד׳ לחוק}};
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 21|פרטים 21 עד 26}}, {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 28|28}}, {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 30|30}}, {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 33|33}}, {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 34|34}}, {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 40|40}}, {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 41|41}}, {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 56|56 עד 60}} {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 67|ו־67}};
{{ח:תת|(ג)}} למעט לעניין יצרן – {{ח:חיצוני|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הארכת תקופת תוקפן של הנחיות והוראות נוהל)#תוספת פרט 42|פרט 42}}.

{{ח:חתימות|נקבע בועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת ביום י״א באב התשמ״ג (21 ביולי 1983).}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]