gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות מסילות הברזל (דמי נסיעה) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מסילות הברזל (דמי נסיעה) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 1604|תקנות מסילות הברזל (דמי נסיעה) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8613.pdf}}, {{ח:תיבה|2128|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8721.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 6|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8773.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 57|סעיף 57(א)(1) ו־(4)}} {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|לפקודת מסילות הברזל [נוסח חדש], התשל״ב–1972}}, אני מתקינה תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
'''התקנות בוטלו ביום 21.9.2020.'''
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה|תיקון: תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} נוסף על האמור {{ח:חיצוני|תקנות מסילות הברזל (דמי נסיעה)#סעיף 2|בתקנה 2 לתקנות מסילות הברזל (דמי נסיעה), התשס״ה–2004}} (להלן – התקנות העיקריות), בתקופה שמיום תחילתן של תקנות אלה עד יום י״ד בכסלו התשפ״א (31 בנובמבר 2020), לא ייסע נוסע ברכבת אלא אם כן בידו, נוסף על כרטיס תקף, גם שובר עלייה לרכבת כאמור בתקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ב)}} שובר עלייה לרכבת יכלול מספר מזהה של הנוסע וכן תחנת מוצא, תחנת יעד, מועד ושעת נסיעה; על אף האמור, שובר שהונפק על ידי מפעיל מסילת ברזל ארצית, בנוכחות הנוסע ותוקפו עד שעה ממועד הנפקתו, לא יכלול מספר מזהה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} שובר עלייה לרכבת ניתן להזמנה במועד שלא יקדם ל־48 שעות טרם מועד הנסיעה; ימי שבת וחג לא יובאו במניין השעות האמורות.
{{ח:תת|(ד)}} שובר עלייה לרכבת יונפק על ידי מפעיל מסילת ברזל ארצית באופן שיורה לו המנהל ויאפשר עלייה לרכבת במשך שעה מהשעה הנקובה בשובר האמור.
{{ח:תת|(ה)}} לא יונפק לנוסע אחד יותר משובר עלייה אחד לרכבת המיועד לנסיעה האמורה להתקיים, בפרק זמן של פחות משלוש שעות, באותו מסלול נסיעה; לעניין זה, ”מסלול נסיעה“ – נסיעה בכיוון אחד מתחנת מוצא אל תחנת יעד.
{{ח:תת|(ו)}} מפעיל מסילת ברזל ארצית ינפיק שוברי עלייה לרכבת בשיעור של עד 75% מקיבולת הנוסעים הכוללת בישיבה, לרבות נוסעים עולים ויורדים בתחנות ביניים, לנסיעה אחת מתחנת המוצא עד לתחנת היעד.
{{ח:תת|(ז)}} מידע שהתקבל לפי תקנת משנה (ב) –
{{ח:תתת|(1)}} ישמש לשם הנפקת שובר עלייה לרכבת, ולתכלית זו בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} יימחק בתום תוקפו של שובר העלייה לרכבת, לא יאוחר מ־24 שעות ממועד מימוש הנסיעה.
{{ח:תת|(ח)}} אדם שהגיע אליו מידע לפי תקנת משנה (ב) ישמור אותו בסוד, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש פרט לתכלית האמורה בתקנת משנה (ב).

{{ח:חתימות|כ״ז בסיוון התש״ף (19 ביוני 2020)}}
* '''מירי רגב'''
שרת התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מסילות הברזל (הוראות בדבר החזקה, שמירה וטיפול בכרטיס זיכרון של טכוגרף רכבת מקומית ובפלט והגשתו לבית המשפט)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מסילות הברזל (הוראות בדבר החזקה, שמירה וטיפול בכרטיס זיכרון של טכוגרף רכבת מקומית ובפלט והגשתו לבית המשפט), התשע״ב–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 204|תקנות מסילות הברזל (הוראות בדבר החזקה, שמירה וטיפול בכרטיס זיכרון של טכוגרף רכבת מקומית ובפלט והגשתו לבית המשפט)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכות שר המשפטים לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 46לז|סעיף 46לז(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|לפקודת מסילות הברזל [נוסח חדש], התשל״ב–1972}} (להלן – הפקודה), ובתוקף סמכות שר התחבורה והבטיחות בדרכים לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 46לח|סעיף 46לח לפקודה}}, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל היתר הפעלה“ – בעליו של היתר הפעלה כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 46|בסעיף 46 לפקודה}} או מפעיל מטעמו כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 46ד|בסעיף 46ד לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כרטיס זיכרון“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 46לו|בסעיף 46לו לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|שמירה והחזקה של כרטיס זיכרון על ידי בעל היתר הפעלה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל היתר הפעלה ישמור את כרטיס הזיכרון כשהוא כולל את הנתונים שנרשמו בו לתקופה של 180 ימים לפחות מיום רישום הפרטים בו, ובמהלך תקופה זו לא יעשה הוא או מי מטעמו בנתונים כל שינוי.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), בעל היתר הפעלה רשאי להעביר את הנתונים שנרשמו בכרטיס הזיכרון, ובלבד שהתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הנתונים שנרשמו בכרטיס הזיכרון יועברו למערכת ממוחשבת ויישמרו בה בתנאים שנקבעו בתקנת משנה (א);
{{ח:תתת|(2)}} ההעברה תיעשה בדרך שיש בה כדי להבטיח שהנתונים שנשמרו במערכת הממוחשבת זהים בתוכנם לנתונים הרשומים בכרטיס הזיכרון; על נתונים שהועברו לפי תקנת משנה זו יחולו ההוראות החלות {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|בפקודה}} על כרטיס זיכרון.
{{ח:תת|(ג)}} העביר מנהל התפעול או מי מטעמו את הנתונים שנרשמו בכרטיס הזיכרון כאמור בתקנת משנה (ב), יתעד מנהל התפעול, באופן ידני או ממוחשב, את שם פקיד הרכבת שהוציא את כרטיס הזיכרון, מועד הוצאתו, אופן שמירת הכרטיס והנתונים לפי העניין, ואת העברת הנתונים למערכת הממוחשבת לפי התנאים הקבועים בתקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ד)}} בעל היתר הפעלה ישמור תיעוד כאמור בתקנת משנה (ג) לתקופה של 180 ימים לפחות.

{{ח:סעיף|3|הגשת הפלט לבית המשפט}}
{{ח:ת}} הפלט יוגש לבית המשפט בצירוף תצהיר או תעודת עובד ציבור המעידים כי הפקת הפלט התבצעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 46לז|סעיף 46לז לפקודה}}, ולגבי בעל היתר הפעלה, גם בצירוף התיעוד לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ג)}}.

{{ח:חתימות|א׳ בכסלו התשע״ב (27 בנובמבר 2011)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מסילות הברזל (הכשרת פקיד רכבת – מסילת ברזל ארצית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מסילות הברזל (הכשרת פקיד רכבת – מסילת ברזל ארצית), התשע״ה–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 336|תקנות מסילות הברזל (הכשרת פקיד רכבת – מסילת ברזל ארצית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7450.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 45א|סעיף 45א}} {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|לפקודת מסילות הברזל [נוסח חדש], התשל״ב–1972}} (להלן – הפקודה), בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תכנית הכשרה מתאימה}}
{{ח:ת}} הכשרה מתאימה למועמד לשמש פקיד רכבת במסילת ברזל ארצית ולהפעיל סמכויות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 44|סעיפים 44}} {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 45|ו־45 לפקודה}} תכלול את אלה:
{{ח:תת|(1)}} עיקרי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו|חוק־יסוד: כבוד האדם וחירותו}};
{{ח:תת|(2)}} מושגים כלליים בדיני עונשין;
{{ח:תת|(3)}} הסברים על מטרות {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|הפקודה}};
{{ח:תת|(4)}} פירוט סמכויות פקיד רכבת במסילת ברזל ארצית לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|הפקודה}}, ובייחוד אופן הפעלת סמכויות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 44|סעיפים 44}} {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 45|ו־45 לפקודה}};
{{ח:תת|(5)}} אופן אכיפת עבירות שניתן להפעיל בשלהן סמכויות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 44|סעיפים 44}} {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 45|ו־45 לפקודה}};
{{ח:תת|(6)}} פסיקה מנחה בסוגיית סמכות העיכוב והנחיות לעניין הנוהל בעיכוב, משך העיכוב ודיווח על העיכוב.

{{ח:סעיף|2|משך תקופת ההכשרה}}
{{ח:ת}} משך ההכשרה ייארך חמישה ימים לפחות, מתוכם יום של הכשרה מעשית.

{{ח:סעיף|3|הפעלת תכנית ההכשרה}}
{{ח:ת}} מפעיל מסילת הברזל הארצית יגיש לאישור המנהל את תכנית ההכשרה המפורטת, יפעיל את תכנית ההכשרה, וידווח למנהל על ביצועה לפי תקנות אלה.

{{ח:חתימות|י״ב בחשוון התשע״ה (5 בנובמבר 2014)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מסילות הברזל (הכשרת פקיד רכבת – מסילת ברזל מקומית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מסילות הברזל (הכשרת פקיד רכבת – מסילת ברזל מקומית), התשע״ב–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 315|תקנות מסילות הברזל (הכשרת פקיד רכבת – מסילת ברזל מקומית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7061.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 45א|סעיף 45א}} {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|לפקודת מסילות הברזל [נוסח חדש], התשל״ב–1972}} (להלן – הפקודה), בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תכנית הכשרה מתאימה}}
{{ח:ת}} הכשרה מתאימה למועמד לשמש פקיד רכבת במסילת ברזל מקומית ולהפעיל סמכויות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 44|סעיפים 44}} {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 45|ו־45 לפקודה}} תכלול את אלה:
{{ח:תת|(1)}} עיקרי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו|חוק־יסוד: כבוד האדם וחירותו}};
{{ח:תת|(2)}} מושגים כלליים בדיני עונשין;
{{ח:תת|(3)}} הסברים על מטרות {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|הפקודה}};
{{ח:תת|(4)}} פירוט סמכויות פקיד רכבת במסילת ברזל מקומית לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|הפקודה}} ובייחוד אופן הפעלת סמכויות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 44|סעיפים 44}} {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 45|ו־45 לפקודה}};
{{ח:תת|(5)}} אופן אכיפת עבירות שניתן להפעיל בשלהן סמכויות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 44|סעיפים 44}} {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 45|ו־45 לפקודה}};
{{ח:תת|(6)}} פסיקה מנחה בסוגיית סמכות העיכוב והנחיות לעניין הנוהל בעיכוב, משך העיכוב ודיווח על העיכוב.

{{ח:סעיף|2|משך תקופת ההכשרה}}
{{ח:ת}} משך ההכשרה ייארך שלושה ימים לפחות, מתוכם יום של הכשרה מעשית.

{{ח:סעיף|3|הפעלת תכנית ההכשרה}}
{{ח:ת}} בעל היתר להפעלת מסילת ברזל מקומית יגיש לאישור המנהל את תכנית ההכשרה המפורטת, יפעיל את תכנית ההכשרה, וידווח למנהל על ביצועה לפי תקנות אלה.

{{ח:חתימות|י״ט בכסלו התשע״ב (15 בדצמבר 2011)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מסילות הברזל (מסירת מידע על שירות הסעה ברכבת במרכז המידע הארצי לתחבורה ציבורית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מסילות הברזל (מסירת מידע על שירות הסעה ברכבת במרכז המידע הארצי לתחבורה ציבורית), התשע״ו–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 2|תקנות מסילות הברזל (מסירת מידע על שירות הסעה ברכבת במרכז המידע הארצי לתחבורה ציבורית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7554.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 53א|סעיפים 53א}} {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 57|ו־57}} {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|לפקודת מסילות הברזל [נוסח חדש], התשל״ב–1972}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל היתר להפעלת מסילת ברזל מקומית“ – בעל היתר להפעלת מסילת ברזל מקומית שניתן לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#פרק ד1 סימן ה|סימן ה׳ בפרק ד1 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל מסילת ברזל“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מפעיל של מסילת ברזל ארצית;
{{ח:תתת|(2)}} בעל היתר להפעלת מסילת ברזל מקומית.

{{ח:סעיף|2|החלת {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 71ב|סעיפים 71ב עד 71ז לפקודת התעבורה}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 71ב|סעיפים 71ב עד 71ז לפקודת התעבורה}}, יחולו על מפעיל מסילת ברזל בתנאים ובשינויים אלה:
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה/החלת פקודת התעבורה לעניין רכבת מקומית ורכבת|בפקודת התעבורה (התאמות לפי פקודת מסילות הברזל [נוסח חדש], תשל״ב–1972)}}.}}

{{ח:סעיף|3|פרסום נוסח לנוחות הציבור}}
{{ח:תת|(א)}} המשרד יפרסם באתר האינטרנט שלו, לנוחות הציבור, את הנוסח המלא והמשולב של {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה/החלת פקודת התעבורה לעניין רכבת מקומית ורכבת#סעיף 71ב|סעיפים 71ב עד 71ז לפקודת התעבורה}} כפי שהוחלו בתקנות אלה על מפעיל מסילת ברזל.
{{ח:תת|(ב)}} מפעיל מסילת ברזל יפרסם קישור לנוסח המלא והמשולב האמור בסעיף קטן (א) באתר האינטרנט שלו.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|5|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה/החלת פקודת התעבורה לעניין רכבת מקומית ורכבת#סעיף 71ו|בתקנה 2(5) לתקנות אלה}}, דיווח ראשון לוועדת הכלכלה של הכנסת יימסר עד יום 15 בינואר שלאחר יום תחילתן של תקנות אלה, לגבי התקופה שמיום התחילה עד ליום ב׳ בטבת התשע״ז (31 בדצמבר 2016).

{{ח:חתימות|ט׳ באלול התשע״ה (24 באוגוסט 2015)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מעונות יום שיקומיים (השתתפות בהוצאות של מי שחייב במזונותיו של פעוט עם מוגבלות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מעונות יום שיקומיים (השתתפות בהוצאות של מי שחייב במזונותיו של פעוט עם מוגבלות), התשס״ז–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 77|תקנות מעונות יום שיקומיים (השתתפות בהוצאות של מי שחייב במזונותיו של פעוט עם מוגבלות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6522.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים#סעיף 6|סעיף 6}} {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים|לחוק מעונות יום שיקומיים, התש״ס–2000}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הרווחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייב“ – מי שחייב במזונותיו של פעוט עם מוגבלות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלקה לשירותים חברתיים“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|בחוק שירותי הסעד, התשי״ח–1958}}.

{{ח:סעיף|2|חובת השתתפות}}
{{ח:ת}} חייב ישתתף בהוצאות השהייה, הטיפול והחינוך של הפעוט עם מוגבלות במעון יום שיקומי (להלן – ההוצאות).

{{ח:סעיף|3|קביעת שיעור השתתפות}}
{{ח:תת|(א)}} סכום ההשתתפות של החייב בהוצאות יהיה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳ בטבלה שבתוספת}}, לפי ההכנסה הממוצעת לנפש במשפחת החייב, שקבעה המחלקה לשירותים חברתיים שבמקום מגוריו של החייב כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בטור א׳ לצדו}}.
{{ח:תת|(ב)}} סכום ההשתתפות כאמור בתקנת משנה (א) יעודכן בידי השר לפי המלצה של ועדה משותפת לנושא זה של נציגי משרד הרווחה ומשרד האוצר.

{{ח:סעיף|4|שינוי במצב הכלכלי של החייב}}
{{ח:תת|(א)}} חייב יתייצב אחת לשנה במחלקה לשירותים חברתיים, לפי הזמנתה, לצורך בדיקת מצבו הכלכלי.
{{ח:תת|(ב)}} ראתה המחלקה לשירותים חברתיים, כי יש הצדקה לשינוי בשיעור השתתפות בהוצאות שנקבע בעבר לחייב, תקבע לו שיעור השתתפות חדש שיחול למן 1 בחודש ספטמבר של השנה.

{{ח:סעיף|5|הנחות}}
{{ח:ת}} חייב יהיה זכאי להפחתת שיעור השתתפותו בהוצאות בהתאם לתע״ס כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שירותי הסעד (טיפול בנזקקים)|בתקנות שירותי הסעד (טיפול בנזקקים), התשמ״ו–1986}}.

{{ח:סעיף|6|תשלום השתתפות החייב}}
{{ח:ת}} החייב ישלם את ההשתתפות שלו בהוצאות לרשות המקומית שבמקום מגוריו.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 60 ימים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}})}}}}
{{ח:קטע3||טבלת השתתפות מי שחייב במזונותיו של פעוט עם מוגבלות בהוצאות השהייה, הטיפול והחינוך של הפעוט במעון יום שיקומי}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

טור א׳ {{ש}} הכנסה חודשית ממוצעת לנפש במשפחת החייב {{ש}} בשקלים חדשים	טור ב׳ {{ש}} שיעור ההשתתפות החודשי בשקלים חדשים

עד 855	317

מעל 855 עד 1,360	374

מעל 1,360 עד 1,865	476

מעל 1,865 עד 2,085	589

מעל 2,085 עד 2,305	691

מעל 2,305 עד 2,525	782

מעל 2,525 עד 2,745	884

מעל 2,745 עד 2,965	986

מעל 2,965 עד 3,185	1,054

מעל 3,185 עד 3,405	1,110

מעל 3,405 עד 4,350	1,193

מעל 4,350	1,193

{{ח:חתימות|י״ז באלול התשס״ו (10 בספטמבר 2006)}}
* '''אהוד אולמרט'''
ראש הממשלה ושר הרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מעונות יום שיקומיים (קביעת הסכום שבו תישא קופת חולים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מעונות יום שיקומיים (קביעת הסכום שבו תישא קופת חולים), התשס״ח–2007}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 48|תקנות מעונות יום שיקומיים (קביעת הסכום שבו תישא קופת חולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6617.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים#סעיף 12|סעיף 12(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים|לחוק מעונות יום שיקומיים, התש״ס–2000}}, ובהתייעצות עם קופות החולים, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”סכום המימון של הקופה“ – עלות הטיפולים הקבועים בסל השירותים לפעוט עם מוגבלות, אשר קופת חולים מחויבת לתתם לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – חוק ביטוח בריאות).

{{ח:סעיף|2|סכום השתתפות הקופה}}
{{ח:תת|(א)}} סכום המימון של הקופה בעבור כל פעוט עם מוגבלות הרשום באותה קופה והשוהה במעון יום שיקומי רשוי, יהיה 1,080 שקלים חדשים לחודש, נכון ליום 1 לינואר 2004.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום הנקוב בתקנת משנה (א) יעודכן ב־1 ביולי של כל שנה, בשיעור השינוי של מדד יוקר הבריאות, כמשמעו {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות}}, כפי שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לגבי אותה שנה, לעומת המדד שפרסמה לגבי השנה הקודמת.

{{ח:סעיף|3|התשלום}}
{{ח:תת|(א)}} קופת חולים תשלם את סכום המימון של הקופה בעד שהותו של פעוט במעון, מיום שקיבלה הודעה מהמעון על השמתו במעון בפועל, עד שמלאו לפעוט שלוש שנים, ואם מלאו לו שלוש שנים במהלך שנת לימודים – עד סיום אותה שנת לימודים (להלן – תקופת המימון).
{{ח:תת|(ב)}} קופת חולים תשלם את סכום המימון של הקופה, במשך כל תקופת המימון, ישירות למעון היום השיקומי שבו שוהה פעוט הרשום בה, עד ל־15 בכל חודש, ביחס לחודש שקדם לו.
{{ח:תת|(ג)}} מעון ידווח לקופת החולים שבה רשום פעוט עם מוגבלות על הוצאת פעוט מהמעון ועל כל שינוי אחר שחל בהשמתו בפועל של פעוט באותו מעון, לרבות שינוי זמני, בתוך עשרה ימים מיום השינוי; קופת חולים תהא רשאית לקזז מסכום המימון של הקופה סכומים ששילמה בעד פעוט אשר המעון לא דיווח או לא דיווח במועד, על שינוי לגביו, ואולם לא תעשה קופת חולים קיזוז כאמור אלא אם כן נתנה למעון הודעה על כך, 15 ימים מראש לפחות; לעניין זה יראו פעוט שלא שהה במעון במשך 30 ימי עבודה רצופים כאילו הוצא מהמעון בידי האחראי עליו, זולת אם מסר האחראי עליו הודעה אחרת למעון או לקופת החולים.
{{ח:תת|(ד)}} קופת חולים לא תתנה את תשלום סכום המימון של הקופה בקבלת התחייבות מראש מצדה, בהתקשרות עם המעון, בהצגה מראש של חשבון לתשלום או בכל תנאי אחר, למעט קיומו של רשיון בר־תוקף למעון.

{{ח:סעיף|4|הפסקת מימון}}
{{ח:ת}} קופת חולים לא תהא חייבת לשלם את סכום המימון של הקופה ביחס לפעוט עם מוגבלות שחדל לשהות במעון יום שיקומי, גם אם לא קיבלה הודעה מהמעון על שינוי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(ג)}}, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} האחראי על הפעוט הודיע, בכתב, לקופת החולים על הוצאתו מהמעון – מיום הוצאתו מהמעון בפועל;
{{ח:תת|(2)}} פעוט שנפטר – מהיום שלאחר פטירתו.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ד באלול התשס״ב (1 בספטמבר 2002).

{{ח:חתימות|כ״ו באלול התשס״ז (9 בספטמבר 2007)}}
* '''רוני בר־און'''
שר האוצר
* '''יעקב בן יזרי'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מערכות תשלומים (הודעה על מתן צו פירוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מערכות תשלומים (הודעה על מתן צו פירוק), התשס״ט–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 922|תקנות מערכות תשלומים (הודעה על מתן צו פירוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6778.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים#סעיף 21|סעיף 21}} {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים|לחוק מערכות תשלומים, התשס״ח–2008}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הודעה על צו הפירוק לנגיד בנק ישראל ולמפקח על הבנקים}}
{{ח:ת}} יראו הודעה של המפרק לפי {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים#סעיף 15|סעיף 15 לחוק}} כאילו נמסרה לבנק ישראל, רק אם נמסרה ללשכת נגיד בנק ישראל וללשכת המפקח על הבנקים בבנק ישראל, מיד עם הינתן צו הפירוק, במסירה ידנית או בפקסימילה, ובלבד שאם נמסרה ההודעה בפקסימילה, המפרק הודיע לגורמים האמורים, בטלפון, עם משלוח ההודעה, כי ההודעה נשלחה אליהם בפקסימילה וערך תרשומת של השיחה.

{{ח:חתימות|כ״ז בניסן התשס״ט (21 באפריל 2009)}}
* '''יובל שטייניץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מקורות אנרגיה (בדיקת נצילות הבעירה במחממים מוסקים בדלק נוזלי או בגז)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מקורות אנרגיה (בדיקת נצילות הבעירה במחממים מוסקים בדלק נוזלי או בגז), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 136|תקנות מקורות אנרגיה (בדיקת נצילות הבעירה במחממים מוסקים בדלק נוזלי או בגז)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6284.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה|לחוק מקורות אנרגיה, התש״ן–1989}}, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בוחן“ – אדם שהממונה אישר לו לבצע בדיקת נצילות הבעירה בהתאם לתקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גז“ – גז פחמימני מעובה, גז טבעי או גז המתקבל מתהליכי תסיסה המשמש חומר בעירה להסקת מחמם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גזי פליטה“ – תוצר של שריפת החומרים המסיקים את המחמם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחמם“ – דוד או מחולל למים חמים, לאוויר חם או שמן תרמי בהספק גדול מ־580 קוו״ט (500,000 קק״ל/לשעה) המוסק בדלק נוזלי או בגז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – ת״י 1676 ”מיתקני הסקה למים חמים“.

{{ח:סעיף|2|בדיקת נצילות הבעירה}}
{{ח:תת|(א)}} נצילות בעירה של מחמם תיבדק בידי בוחן אחת ל־14 חודשים.
{{ח:תת|(ב)}} הבדיקה האמורה בתקנת משנה (א) (להלן – הבדיקה) תיעשה כאשר המבער פועל בלהבה גדולה וספירת הפיח בגזי הפליטה וביציאתם מהדוד היא מזערית; נתוני הבדיקה יכללו את טמפרטורת גזי הפליטה, את תמפרטורת הסביבה ואת אחוז דו־תחמוצת הפחמן.
{{ח:תת|(ג)}} נצילות הבעירה תחושב לפי איבודי חום בגזי הפליטה, לפי סעיף 10.1.1 לתקן; קיימת באתר המחמם מערכת בדיקה של גזי פליטה, ייעשה החישוב לפי נתוני המערכת.
{{ח:תת|(ד)}} הבוחן ימסור את תוצאות הבדיקה לממונה בתוך 30 ימים מיום ביצועה לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}}.
{{ח:תת|(ה)}} הראו ממצאי הבדיקה שנצילות הבעירה קטנה מ־83% בעבור מחממי מים ו־80% בעבור מחממי שמן תרמי ואוויר חם, ישפר בעל המחמם את הנצילות ותיערך בדיקה חוזרת של הנצילות בידי בוחן בתוך שלושה חודשים מיום ביצוע הבדיקה האחרונה.

{{ח:סעיף|3|ביקורת}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי להיכנס לכל אתר שבו מופעל מחמם כדי לבדוק את נצילות הבעירה ולוודא את אמינות תוצאות הבדיקה.

{{ח:סעיף|4|חובת קיום ההוראות}}
{{ח:ת}} האחריות לקיום הוראת {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} חלה על בעל המחמם וכן על כל אדם, שאינו עובד של בעל המחמם, אשר שירותיו נשכרו לצורך הפעלת המחמם או לצורך תחזוקתו.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 3 חודשים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ד)}})}}}}
{{ח:קטע3||תסקיר על בדיקת נצילות הבעירה במחמם}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:חתימות|כ״ח בכסלו התשס״ד (23 בדצמבר 2003)}}
* '''יוסף פריצקי'''
שר התשתיות הלאומיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מקורות אנרגיה (הספק חשמלי מרבי למקלט טלוויזיה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מקורות אנרגיה (הספק חשמלי מרבי למקלט טלוויזיה), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 872|תקנות מקורות אנרגיה (הספק חשמלי מרבי למקלט טלוויזיה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6989.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 1968|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10687.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה|לחוק מקורות אנרגיה, התש״ן–1989}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''תתקנות מקורות אנרגיה (הספק חשמלי מרבי למקלט טלוויזיה), התשע״א–2011 בוטלו ביום 25.7.2023 לעניין יצרן או יבואן וביום 25.6.2024 לעניין מוכר או משווק.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכון התקנים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק התקנים, התשי״ג–1953}} (להלן – חוק התקנים);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקלט טלוויזיה“ – מכשיר הקולט גלי רדיו וממיר אותם לתמונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מאושרת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק התקנים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – תקן ישראלי ת״י 62087 ”שיטות מדידה של צריכת הספק של ציוד שמע, ציוד חוזי וציוד נלווה“ כתוקפו מזמן לזמן לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|לחוק התקנים}}, שעותק שלו מופקד לעיון הציבור במשרדי מכון התקנים הישראלי, והפניה אליו מצויה באתר האינטרנט של משרד התשתיות הלאומיות שכתובתו www.mni.gov.il; בהעדר הפניה כאמור, לא יהיה תוקף לתקן לעניין תקנות אלה.

{{ח:סעיף|2|חובה לעמוד בדרישה להספק חשמלי מרבי במצב המתנה}}
{{ח:ת}} לא ייבא אדם, לא ייצר לשימוש בארץ, לא ימכור ולא ישווק מקלט טלוויזיה אלא אם כן –
{{ח:תת|(1)}} מכון התקנים או מעבדה מאושרת בדקו בהתאם לתקן את ההספק החשמלי של מקלט הטלוויזיה;
{{ח:תת|(2)}} הממונה קבע בהתאם לתוצאות הבדיקה לפי פסקה (1) כי ההספק החשמלי של מקלט הטלוויזיה אינו עולה על ההספק החשמלי המרבי כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|3|העברת מידע לממונה}}
{{ח:ת}} יצרן או יבואן של מקלט טלוויזיה ימסור לממונה מידע על ההספק החשמלי של מקלט טלוויזיה שייבא או ייצר לפי דרישת הממונה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה לעניין יצרן או יבואן ביום ב׳ באלול התשע״א (1 בספטמבר 2011), ולעניין מוכר או משווק, ביום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}
{{ח:קטע3||הספק חשמל מרבי במצב פעולה של מקלטי טלוויזיה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

סוג מקלט טלוויזיה לפי כושר ההבחנה (רזולוציה) של המסך	נוסחה לחישוב הספק חשמל מרבי במצב פעולה

עד יום ח׳ בניסן התשע״ב {{ש}} (31 במרס 2012)	מיום ט׳ בניסן התשע״ב {{ש}} (1 באפריל 2012)

Full HD resolution	(‎20+(A*1.12*4.5224)‎) ואט	(‎16+(A*3.4579)‎) ואט

סוגים אחרים	(‎20+(A*4.5224)‎) ואט	(‎16+(A*3.4579)‎) ואט

{{ח:ת}} מפתח:
{{ח:תת}} A = שטח מסך מקלט הטלוויזיה בדצימטרים מרובעים;
{{ח:תת}} Full HD resolution – מסך בעל כושר הבחינה (רזולוציה) שלפחות {{ח:הערה|[צ״ל: של לפחות]}} (1920*1080) פיקסלים (יחידת מידע גרפית בסיסית).

{{ח:חתימות|ב׳ באדר ב׳ התשע״א (8 במרס 2011)}}
* '''עוזי לנדאו'''
שר התשתיות הלאומיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור) (הוראת שעה), התשס״ז–2007}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 505|תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6557.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה|לחוק מקורות אנרגיה, התש״ן–1989}} ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור)#סעיף 2|בתקנות 2}} {{ח:חיצוני|תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור)#סעיף 3|ו־3 לתקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור), התשס״ד–2004}} (להלן – התקנות העיקריות), בתקופת תוקפן של תקנות אלה, רשאי אדם –
{{ח:תתת|(1)}} לייצר דגם של מכשיר קירור שמקדם ההתייעלות האנרגטית לגביו הוא כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור)#סעיף 3|בתקנה 3(1) לתקנות העיקריות}}, אם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא ייצר אותו דגם של מכשיר קירור כאמור ערב תחילתן של תקנות אלה;
{{ח:תתתת|(ב)}} על פי {{ח:חיצוני|תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור)#סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:חיצוני|תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור)#סעיף 3|ו־3 לתקנות העיקריות}}, היו תשעים אחוזים או יותר מהדגמים שייצר כדין החל ביום כ״א בטבת התשס״ה (2 בינואר 2005), אסורים לייצור החל ביום י״א בטבת התשס״ז (1 בינואר 2007);
{{ח:תתתת|(ג)}} הממונה אישר כי הוא הגיש, להנחת דעתו, תכנית בדבר היערכות להפחתה, עם סיום תוקפן של תקנות אלה, של מקדם ההתייעלות של הדגם, לפי הענין, כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור)#סעיף 3|בתקנה 3(2) לתקנות העיקריות}};
{{ח:תתת|(2)}} לייבא דגם של מכשיר קירור שמקדם ההתייעלות האנרגטית לגביו הוא כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור)#סעיף 3|בתקנה 3(1) לתקנות העיקריות}}, אם נתקיימו כל התנאים המפורטים בפסקה (1), בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת|(3)}} למכור דגם של מכשיר קירור שיוצר כאמור בפסקה (1), או יובא כאמור בפסקה (2).
{{ח:תת|(ב)}} פרטים על אודות האישור האמור בתקנת משנה (א)(1)(ג) ו־(2) ייכללו בתווית האמורה {{ח:חיצוני|תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור)#סעיף 5|בתקנה 5 לתקנות העיקריות}}.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו, ”דגם“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור)#סעיף 5|בתקנה 5(א)(2) לתקנות העיקריות}}.

{{ח:סעיף|2|תוקף}}
{{ח:ת}} תוקפן של תקנות אלה עד יום ד׳ בטבת התשס״ט (31 בדצמבר 2008).

{{ח:חתימות|כ״ד בטבת התשס״ז (14 בינואר 2007)}}
* '''בנימין (פואד) בן אליעזר'''
שר התשתיות הלאומיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מקורות אנרגיה (יעילות אנרגטית מזערית לנורה חשמלית לתאורת פנים במבנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מקורות אנרגיה (יעילות אנרגטית מזערית לנורה חשמלית לתאורת פנים במבנים), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 1279|תקנות מקורות אנרגיה (יעילות אנרגטית מזערית לנורה חשמלית לתאורת פנים במבנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7024.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 1967|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10687.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה|לחוק מקורות אנרגיה, התש״ן–1989}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''תקנות מקורות אנרגיה (יעילות אנרגטית מזערית לנורה חשמלית לתאורת פנים במבנים), התשע״א–2011 בוטלו ביום 25.7.2023 לעניין יצרן או יבואן וביום 25.6.2024 לעניין מוכר או משווק.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכון התקנים“ – מכון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק התקנים, התשי״ג–1953}} (להלן – חוק התקנים);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מאושרת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק התקנים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נורה חשמלית“ – נורה שהיא אחת מאלה, כמשמעותן בתקן:
{{ח:תתת|(1)}} נורת להט מטונגסטן;
{{ח:תתת|(2)}} נורת הלוגן מטונגסטן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – אחד מאלה לפי העניין וכתוקפו מזמן לזמן לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים}}, שעותק שלו מופקד לעיון הציבור במשרדי מכון התקנים הישראלי, והפניה אליו מצויה {{ח:חיצוני|https://mni.gov.il|באתר האינטרנט של משרד התשתיות הלאומיות שכתובתו www.mni.gov.il}}; בהעדר הפניה כאמור, לא יהיה תוקף לתקן לעניין תקנות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לנורת להט – תקן ישראלי ת״י 60432 חלק 1 ”נורות להט – דרישות בטיחות: נורות להט מטונגסטן לשימוש ביתי ולמטרות תאורה כלליות דומות“;
{{ח:תתת|(2)}} לנורת הלוגן – תקן ישראלי ת״י 60432 חלק 2 ”נורות להט – דרישות בטיחות: נורות הלוגן מטונגסטן לשימוש ביתי ולמטרות תאורה כלליות דומות“.

{{ח:סעיף|2|חובה לעמוד ביעילות אנרגטית}}
{{ח:ת}} לא ייבא אדם, לא ייצר לשימוש בארץ, לא ימכור, ולא ישווק נורה חשמלית אלא אם כן מכון התקנים או מעבדה מאושרת בדקו בהתאם לתקן את היעילות האנרגטית של הנורה החשמלית ובהתאם לבדיקה, היעילות האנרגטית של הנורה היא כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} לפחות.

{{ח:סעיף|3|העברת מידע לממונה}}
{{ח:ת}} היצרן או היבואן ימסור לממונה מידע על היעילות האנרגטית של נורה חשמלית שייבא או ייצר לפי דרישת הממונה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה לעניין יצרן או יבואן ארבעה חודשים מיום פרסומן, ולעניין מוכר או משווק, ביום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}
{{ח:קטע3||דרישות ליעילות אנרגטית של נורה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

סוג נורה	קריטריון ליעילות אנרגטית

נורת ליבון ונורת הלוגן בהספק העולה על 60W	\left[\tfrac{\mathrm{W}}{((0.88*\sqrt{f})+0.049*f)}\right] < 0.8 {{ש}} או לפחות דרגת ”C“ לפי התקן

{{ח:ת}} הערה: בטבלה לעיל

{{ח:ת|סוג=הגדרה}} f – שטף אור של הנורה (לומן)
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} \mathrm{W} = הספק המבוא של הנורה (וט)

{{ח:חתימות|ח׳ באב התשע״א (8 באוגוסט 2011)}}
* '''עוזי לנדאו'''
שר התשתיות הלאומיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מקורות אנרגיה (יעילות אנרגטית מזערית לנורה חשמלית לתאורת פנים במבנים) (נורות פלואורניות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מקורות אנרגיה (יעילות אנרגטית מזערית לנורה חשמלית לתאורת פנים במבנים) (נורות פלואורניות), התשע״ב–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 1318|תקנות מקורות אנרגיה (יעילות אנרגטית מזערית לנורה חשמלית לתאורת פנים במבנים) (נורות פלואורניות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7133.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 1969|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10687.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה|לחוק מקורות אנרגיה, התש״ן–1989}} (להלן – החוק) ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''תקנות מקורות אנרגיה (יעילות אנרגטית מזערית לנורה חשמלית לתאורת פנים במבנים) (נורות פלואורניות), התשע״ב–2012 בוטלו ביום 25.7.2023 לעניין יצרן או יבואן וביום 25.6.2024 לעניין מוכר או משווק.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכון התקנים“ – מכון התקנים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק התקנים, התשי״ג–1953}} (להלן – חוק התקנים);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מאושרת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק התקנים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נורה פלואורנית“ – נורה שהיא אחת מאלה, כמשמעותן בתקן:
{{ח:תתת|(1)}} נורה פלואורנית בעלת שתי כיפות;
{{ח:תתת|(2)}} נורה פלואורנית בעלת כיפה אחת;
{{ח:תתת|(3)}} נורה פלואורנית בעלת נטל עצמי בלא כיסוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – אחד מאלה לפי העניין וכתוקפו מזמן לזמן לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים}}, שעותק שלו מופקד לעיון הציבור במשרדי מכון התקנים הישראלי, והפניה אליו מצויה {{ח:חיצוני|https://mni.gov.il|באתר האינטרנט של משרד האנרגיה והמים שכתובתו www.mni.gov.il}}; בהעדר הפניה כאמור, לא יהיה תוקף לתקן לעניין תקנות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקן ישראלי ת״י 61195 ”נורות פלואורניות בעלות שתי כיפות – דרישות בטיחות“;
{{ח:תתת|(2)}} תקן ישראלי ת״י 61199 ”נורות פלואורניות בעלות כיפה אחת – דרישות בטיחות“;
{{ח:תתת|(3)}} תקן ישראלי ת״י 60968 ”נורות בעלות נטל עצמי לשימושי תאורה כלליים – דרישות בטיחות“.

{{ח:סעיף|2|חובה לעמוד ביעילות אנרגטית}}
{{ח:ת}} לא ייבא אדם בדרך עיסוקו, לא ייצר לשימוש בארץ, לא ימכור, ולא ישווק נורה פלואורנית אלא אם כן מכון התקנים או מעבדה מאושרת בדקו בהתאם לתקן את היעילות האנרגטית של הנורה הפלואורנית ובהתאם לבדיקה, היעילות האנרגטית של הנורה הפלואורנית היא כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} לפחות.

{{ח:סעיף|3|העברת מידע לממונה}}
{{ח:ת}} היצרן או היבואן ימסור לממונה מידע על היעילות האנרגטית של נורה פלואורנית שייבא או ייצר לפי דרישת הממונה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה לעניין יצרן או יבואן חמישה חודשים מיום פרסומן, ולעניין מוכר ומשווק 18 חודשים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}
{{ח:קטע3||דרישות ליעילות אנרגטית של נורה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

סוג נורה	קריטריון ליעילות אנרגטית

נורה פלואורנית בכל הספק חשמלי	\mathrm{W} \le (0.24*\sqrt{f})+0.0103*f

{{ח:ת}} בטבלה לעיל –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} f – שטף אור של הנורה (לומן)
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} \mathrm{W} = הספק המבוא של הנורה (וט)

{{ח:חתימות|כ״א בסיוון התשע״ב (11 ביוני 2012)}}
* '''עוזי לנדאו'''
שר האנרגיה והמים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מקורות אנרגיה (מדד יעילות מזערית לנטל לנורה פלואורנית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מקורות אנרגיה (מדד יעילות מזערית לנטל לנורה פלואורנית), התשס״ט–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 554|תקנות מקורות אנרגיה (מדד יעילות מזערית לנטל לנורה פלואורנית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6758.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 1966|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10687.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה|לחוק מקורות אנרגיה, התש״ן–1989}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''תקנות מקורות אנרגיה (מדד יעילות מזערית לנטל לנורה פלואורנית), התשס״ט–2009 בוטלו ביום 25.7.2023 לעניין יצרן או יבואן וביום 25.6.2024 לעניין מוכר או משווק.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – תקן ישראלי – ת״י 5485, ”נטלים לנורות פלואורניות – דרישות לנצילות אנרגיה ולסימון“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנורה“ – כהגדרתה בתקן ישראלי – ת״י 20, ”חלק 1 מנורות: דרישות כלליות ובדיקות“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מאושרת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק התקנים, התשי״ג–1953}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נטל לנורה פלואורנית“ – כהגדרתו בתקן ת״י 20, ”חלק 1 מנורות: דרישות כלליות ובדיקות“.

{{ח:סעיף|2|חובה לעמוד ברמת יעילות מזערית}}
{{ח:ת}} לא ייבא אדם, לא ייצר ולא ימכור נטל לנורה פלואורנית (להלן – נטל), כפריט בודד או כחלק בתוך מנורה, אלא אם כן:
{{ח:תת|(1)}} בהתאם לבדיקה שבוצעה על ידי מעבדה מאושרת, הוא עומד לפחות במדד היעילות המזערית כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} עד יום י״ח בתמוז התש״ע (30 ביוני 2010), כמצוין באות C בסעיף 5 בתקן;
{{ח:תתת|(ב)}} מיום י״ט בתמוז התש״ע (1 ביולי 2010) עד יום כ״ח בסיוון התשע״א (30 ביוני 2011), כמצוין באות B2 בסעיף 5 בתקן;
{{ח:תתת|(ג)}} מיום כ״ט בסיוון התשע״א (1 ביולי 2011), כמצוין באות B1 בסעיף 5 בתקן;
{{ח:תת|(2)}} הוא סומן בהתאם לציור מספר 1 לפי הפרק ”סימון“ שבתקן.

{{ח:סעיף|3|יבוא או יצור למטרת יצוא}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, ניתן לייבא או לייצר נטל שאינו עומד במדד נצילות המזערית, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, כדי לייצאו, בכפוף לכל דין.

{{ח:סעיף|4|העברת מידע לממונה}}
{{ח:ת}} על היצרן או היבואן של נטל להעביר לממונה מידע על היעילות האנרגטית של הנטל שיובאו או שייוצרו על ידו, מעת לעת, לפי דרישת הממונה.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושה חודשים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״א בשבט התשס״ט (15 בפברואר 2009)}}
* '''בנימין (פואד) בן אליעזר'''
שר התשתיות הלאומיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מקורות אנרגיה (נצילות אנרגיה של מנועי השראה חשמליים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מקורות אנרגיה (נצילות אנרגיה של מנועי השראה חשמליים), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 245|תקנות מקורות אנרגיה (נצילות אנרגיה של מנועי השראה חשמליים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6292.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 1966|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10687.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה|לחוק מקורות אנרגיה, התש״ן–1989}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''תקנות מקורות אנרגיה (נצילות אנרגיה של מנועי השראה חשמליים), התשס״ד–2004 בוטלו ביום 25.7.2023 לעניין יצרן או יבואן וביום 25.6.2024 לעניין מוכר או משווק.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – לרבות מי שהממונה הסמיכו לצורך אכיפת תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנוע“ – מנוע השראה חשמלי אסינכרוני תלת־מופעי כלובי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מאושרת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק התקנים, התשי״ג–1953}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נצילות“ – כהגדרתה בתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקן“ – תקן ישראלי – ת״י 5289 ”נצילות אנרגיה של מנועי השראה חשמליים אסינכרוניים, תלת מופעיים, כלוביים“, אשר מופקד לעיון הציבור במכון התקנים הישראלי, רח׳ חיים לבנון 42, תל אביב, וכן באגף ניהול משאבי תשתית, משרד התשתיות הלאומיות, רח׳ יפו 234, ירושלים.

{{ח:סעיף|2|חובה לעמוד בתקן נצילות וסימון}}
{{ח:ת}} לא ייבא אדם, לא ייצר ולא ימכור מנוע, אלא אם כן:
{{ח:תת|(1)}} הוא עומד בנצילות המזערית המותרת על פי סעיף 3 – ”נצילות“ – שבתקן;
{{ח:תת|(2)}} הוא סומן כנדרש לפי הפרק ”סימון“ שבתקן;
{{ח:תת|(3)}} הוא נבדק במעבדה מאושרת, והועברו לממונה, על ידי היצרן או היבואן, נתוני הסימון כאמור בפרק ”סימון“ שבתקן.

{{ח:סעיף|3|ביקורת}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי, בכל עת סבירה, להיכנס לכל מקום שמייצרים או מוכרים בו מנועים כדי לוודא את קיום תקנות אלה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה תשעה חודשים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ה׳ בשבט התשס״ד (28 בינואר 2004)}}
* '''יוסף פריצקי'''
שר התשתיות הלאומיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מקורות אנרגיה (פטור מהוראות לפי פרק ג' לחוק) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מקורות אנרגיה (פטור מהוראות לפי פרק ג׳ לחוק) (הוראת שעה), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 3380|תקנות מקורות אנרגיה (פטור מהוראות לפי פרק ג׳ לחוק) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11429.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה#סעיף 3יד|סעיף 3יד}} {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה|לחוק מקורות אנרגיה, התש״ן–1989}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה – חרבות ברזל}}
{{ח:ת}} בתקופה של שנה מתחילתן של תקנות אלה {{ח:הערה|(ביום 25.8.2024)}}, רשאי הממונה, בהחלטה מנומקת בכתב, לתת פטור ליבואן או ליצרן, לפי בקשתו, מהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה#פרק ג|פרק ג׳ לחוק}}, כולן או חלקן, לגבי מזגנים הכלולים {{ח:חיצוני|חוק מקורות אנרגיה#תוספת 3|בתוספת השלישית לחוק}}, אם ייבוא המזגנים נדרש לצורכי ביטחון או לצורך הבטחת הרציפות התפקודית של תשתיות לאומיות כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}}, והכול בשל נסיבות מיוחדות שיירשמו ובשים לב להשפעת מתן הפטור על משק האנרגיה.

{{ח:חתימות|י׳ באב התשפ״ד (14 באוגוסט 2024)}}
* '''אלי כהן'''
שר האנרגיה והתשתיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מקרקעי ישראל (כללים להעברת בעלות לנפקדים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מקרקעי ישראל (כללים להעברת בעלות לנפקדים), תשכ״ג–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר כללים להעברת בעלות לנפקדים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 2076|תקנות מקרקעי ישראל (כללים להעברת בעלות לנפקדים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1488.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותינו לפי {{ח:חיצוני|חוק מקרקעי ישראל#סעיף 2|הסעיפים 2(2)}} {{ח:חיצוני|חוק מקרקעי ישראל#סעיף 4|ו־4}} {{ח:חיצוני|חוק מקרקעי ישראל|לחוק מקרקעי ישראל, תש״ך–1960}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק נכסי נפקדים“ – {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים|חוק נכסי נפקדים, תש״י–1950}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האפוטרופוס“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים|בחוק נכסי נפקדים}}.

{{ח:סעיף|2|כללים להעברת בעלות לנפקדים}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: מקרקעי ישראל#סעיף 1|סעיף 1 לחוק־יסוד: מקרקעי ישראל}}, לא יחול על העברת בעלות במקרקעי ישראל לנפקדים הנמצאים בישראל או ליורשיהם הנמצאים בישראל תמורת מקרקעין שהוקנו לאפוטרופוס מכוח {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים|חוק נכסי נפקדים}}, אם נתמלאו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} המקרקעין המוקנים הועברו על ידי האפוטרופוס לרשות הפיתוח, או שהוא התחייב להעבירם כאמור;
{{ח:תת|(2)}} האפוטרופוס נתן לנפקד שמקרקעיו הוקנו לו אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 27|סעיף 27(א) לחוק נכסי נפקדים}} או השתמש לגביו בסמכויותיו לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 27|סעיף 27(ב)}} או שיחרר את נכסיו המוקנים לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 28|סעיף 28 לאותו חוק}};
{{ח:ת}} ובלבד שלא תועבר הבעלות במקרקעין שאינם קרקע עירונית אלא אם המקרקעין שהוקנו לאפוטרופוס שימשו ערב הקנייתם לחקלאות והנפקד או יורש מיורשיו, לו מועברת הבעלות במקרקעין, עיקר מחייתו הוא על החקלאות, או שהנפקד ערב היותו לנפקד, עיקר מחייתו היה על החקלאות.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מקרקעי ישראל (כללים להעברת בעלות לנפקדים), תשכ״ג–1963“.

{{ח:חתימות|ה׳ באלול תשכ״ג (25 באוגוסט 1963)}}
* '''משה דיין'''
שר החקלאות
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מקרקעי ציבור (פינוי קרקע) (ביצוע צו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מקרקעי ציבור (פינוי קרקע) (ביצוע צו), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 966|תקנות מקרקעי ציבור (סילוק פולשים) (ביצוע צו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6422.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 965|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7800.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מקרקעי ציבור (פינוי קרקע)#סעיף 5|סעיף 5(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק מקרקעי ציבור (פינוי קרקע)|לחוק מקרקעי ציבור (פינוי קרקע), התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ביצוע צו}}
{{ח:ת}} לשם ביצוע צו לסילוק יד ולפינוי מקרקעין שהוצא מכוח {{ח:חיצוני|חוק מקרקעי ציבור (פינוי קרקע)|החוק}}, רשאי פקח להיכנס למקרקעין שהצו נוגע אליהם, להרחיק מהם כל אדם וחפץ, ולנקוט כל אמצעי כדי להבטיח את קיום הצו ולבצעו; כמו כן רשאי הוא, בשעת הצורך, להשתמש בכוח סביר ולקבל לשם כך עזרה מתאימה מהמשטרה.

{{ח:סעיף|2|טיפול במיטלטלין}}
{{ח:ת}} נמצאו במקרקעין בשעת ביצוע הצו או לאחריה מיטלטלין שתופס המקרקעין שלא כדין (להלן – התופס) לא הוציאם, ימסור אותם הפקח לשמירה במקום מתאים כפי שייראה לו, בהתחשב בנסיבות, ורשאי הוא למכרם לאחר תקופה סבירה, ובלבד שקודם לכן ניתנה הודעה על המכירה לתופס אם ניתן לאתרו; היו המיטלטלין פסידים – ימכרום מיד; הוצאות השמירה והמכירה יחולו על התופס, ואם נמכרו המיטלטלין זכאי הוא לדמי המכר בניכוי ההוצאות האמורות.

{{ח:סעיף|3|פתיחת מקרקעין נעולים}}
{{ח:ת}} היו המקרקעין נעולים, רשאי הפקח לפתחם או להורות לפתחם, ובלבד שבעת פתיחתם יהיה נוכח עד אחד לפחות זולת הפקח.

{{ח:סעיף|4|טיפול במחוברים}}
{{ח:תת|(א)}} נמצאו במקרקעין בשעת ביצוע הצו או לאחריו, מחוברים, לרבות נטיעות, והתופס לא פינה אותם בהתאם לצו, רשאי הפקח לפנותם, להרסם, לעקרם ולעשות כל פעולה כדי להשיב, ככל הניתן, את מצב המקרקעין כפי שהיה ערב התפיסה.
{{ח:תת|(ב)}} מחוברים שפונו כאמור בתקנת משנה (א), ימסור הפקח למשמורת במקום מתאים כפי שייראה לו, בהתחשב בנסיבות, ורשאי הוא למכרם לאחר תקופה סבירה, ובלבד שקודם לכן ניתנה הודעה על המכירה לתופס, אם ניתן לאתרו.
{{ח:תת|(ג)}} קבע הפקח, כי המחוברים אינם ניתנים למכירה, ייתן הוראות להשמדתם, השלכתם או פינוים בדרך שיורה.
{{ח:תת|(ד)}} הוצאות ביצוע הפינוי, לרבות הוצאות הריסה או עקירה, וכן הוצאות המשמורת והמכירה יחולו על התופס, ואם נמכרו המחוברים, לרבות חומרי הבניה, זכאי הוא לדמי המכר בניכוי ההוצאות האמורות.

{{ח:סעיף|5|אי־נוכחות התופס – לא תעכב}}
{{ח:ת}} אי־נוכחותו של התופס, אין בה כדי לעכב את ביצוע סילוק היד והפינוי.

{{ח:סעיף|6|דין וחשבון}}
{{ח:תת|(א)}} הפקח יערוך דין וחשבון על סילוק היד ופינוי המקרקעין ואופן ביצועם (להלן – דין וחשבון), יחתום עליו, ואם נכחו עדים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, יחתמו גם הם.
{{ח:תת|(ב)}} העתק מן הדין וחשבון יימסר לתופס, אם היה נוכח בשעת ביצוע הצו.

{{ח:סעיף|7|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות מקרקעי ציבור (סילוק פולשים) (הוצאה לפועל), התשמ״א–1981 – בטלות.

{{ח:סעיף|8|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה לא יחולו על ביצוע צווים שהוצאו מכוח {{ח:חיצוני|חוק מקרקעי ציבור (פינוי קרקע)|החוק}} ערב תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299843.pdf|חוק מקרקעי ציבור (סילוק פולשים) (תיקון), התשס״ה–2005}}.

{{ח:חתימות|כ״ה באב התשס״ה (30 באוגוסט 2005)}}
* '''ציפי לבני'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מרשם האוכלוסין (מחיקת מען לתושבים המוחזקים כלא פעילים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מרשם האוכלוסין (מחיקת מען לתושבים המוחזקים כלא פעילים), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 852|תקנות מרשם האוכלוסין (מחיקת מען לתושבים המוחזקים כלא פעילים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6666.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין#סעיף 47|סעיף 47}} {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|לחוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}}, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”תושב שמוחזק כלא פעיל“ – תושב שגילו הרשום במרשם האוכלוסין הוא מעל מאה ועשר שנים, ואשר נמצא כי לא משתלמת לו גמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, או לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}}.

{{ח:סעיף|2|מחיקת מען}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל מינהל האוכלוסין ישלח בא׳ באייר של כל שנה הודעה בכתב בדואר רשום לכל תושב שמוחזק כלא פעיל, שבה יודיע לו על הכוונה למחוק את מענו הרשום במרשם האוכלוסין; ההודעה תישלח למענו הרשום של תושב כאמור במרשם האוכלוסין.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל מינהל האוכלוסין יפנה בא׳ באייר של כל שנה לרשויות המקומיות שעל פי מרשם האוכלוסין מתגוררים בהן תושבים המוחזקים כלא פעילים; הרשויות יתבקשו להודיע בתוך 60 ימים מהתאריך הרשום בהודעה האם ידוע להן מענם של אותם תושבים.
{{ח:תת|(ג)}} מי שנשלחה אליו הודעה לפי תקנת משנה (א) יודיע בתוך 60 ימים מהתאריך המצוין בהודעה כי הוא מתגורר במענו הרשום במרשם האוכלוסין או במען אחר בישראל.
{{ח:תת|(ד)}} לאחר שחלפו 60 ימים מיום שליחת ההודעה בכתב, מנהל מינהל האוכלוסין יפרסם בשלושה עיתונים יומיים בעלי תפוצה רחבה, אחד מהם בשפה הערבית, הודעה על כוונה למחוק ממרשם האוכלוסין את מענם של תושבים המוחזקים כלא פעילים, שלא יודיעו על מענם בתוך 30 ימים מיום הפרסום; תושב כאמור שלא הודיע על מענו בישראל בתוך 30 ימים מיום הפרסום, והרשות המקומית שהוא מתגורר בה על פי מרשם האוכלוסין לא הודיעה כי ידוע לה מענו של אותו תושב, מענו ימחק ממרשם האוכלוסין.

{{ח:חתימות|ד׳ בניסן התשס״ח (9 באפריל 2008)}}
* '''מאיר שטרית'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מרשם האוכלוסין (קבלת פרטי רישום של נרשם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מרשם האוכלוסין (קבלת פרטי רישום של נרשם), תשל״ה–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר קבלת פרטי רישום של נרשם}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 2415|תקנות מרשם האוכלוסין (קבלת פרטי רישום של נרשם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3377.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 480|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10891.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1116|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11736.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין#סעיף 29|סעיף 29(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|לחוק מרשם האוכלוסין, תשכ״ה–1965}}, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קבלת ידיעה על פרטי רישום|תיקון: תשפ״ד, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} פרטי הרישום האחרים של נרשם שאדם אשר יש לו לכאורה ענין בדבר רשאי לקבל ידיעה עליהם, הם:
{{ח:תתת|(1)}} שמות ההורים;
{{ח:תתת|(2)}} מקום הלידה;
{{ח:תתת|(3)}} המצב האישי (רווק, נשוי, גרוש או אלמן);
{{ח:תתת|(4)}} המין;
{{ח:תתת|(5)}} הלאום;
{{ח:תתת|(6)}} תאריך הכניסה לישראל;
{{ח:תתת|(7)}} מספר הזהות.
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על פרטי הרישום האחרים של נרשם המנויים בתקנת משנה (א), קרוב משפחה של תושב מנוח שנפטר המבקש להגיש בקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה|חוק הירושה, התשכ״ה–1965}} (להלן – חוק הירושה), או לצורך מימוש זכויות מאדם שלישי הנובעות מהפטירה, ולפי הרישום במרשם האוכלוסין הוא קרוב משפחה כאמור, רשאי לקבל ידיעה על פרטי הרישום המפורטים להלן של התושב המנוח:
{{ח:תתת|(1)}} שם בן הזוג של התושב המנוח, מספר הזהות שלו ומענו;
{{ח:תתת|(2)}} שמות הילדים של התושב המנוח, מספר זהותם, מענם ואם נפטרו – תאריך פטירתם;
{{ח:תתת|(3)}} שמות ההורים של התושב המנוח, מספר זהותם, מענם ואם נפטרו – תאריך פטירתם;
{{ח:תתת|(4)}} שמות ילדי ההורים של התושב המנוח, מספר זהותם, מענם ואם נפטרו – תאריך פטירתם.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין סעיף זה, ”קרוב משפחה“ – אחד המנויים {{ח:חיצוני|חוק הירושה#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק הירושה}}.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מרשם האוכלוסין (קבלת פרטי רישום של נרשם), תשל״ה–1975“.

{{ח:חתימות|כ׳ בתמוז תשל״ה (29 ביוני 1975)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]