חוק המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000415}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ח, 154|חוק המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300769.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 202|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301285.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 458|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301325.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 668|תיקון מס׳ 102 לחוק התכנון והבנייה|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303842.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1248|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348685.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 332|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_ls_fr_369869.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 957|תיקון מס׳ 6 לחוק פינוי ובינוי (פיצויים)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504284.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 203|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}, {{ח:תיבה|1079|תיקון מס׳ 139 לחוק התכנון והבנייה|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_648304.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 206|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״א, תשע״ח, תשפ״ב־2, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משותף“, ”בעל דירה“, ”דירה“, ”רכוש משותף“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק המקרקעין}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החלטה לאשר בקשה להיתר בתנאים“ – החלטה בדבר אישור בקשה להיתר בתנאים, שהתקבלה במוסד תכנון, לאחר שהתקיימו כל אלה או החלטה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|סעיף 145(ב1)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145א1|או 145א1 לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}} (להלן – חוק התכנון והבנייה), כי הבקשה להיתר עומדת בתנאים האמורים {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|בסעיף 145(ב1) האמור}}:
{{ח:תתת|(1)}} מוסד התכנון מצא כי הבקשה תואמת לתכנית החיזוק וכן לתכניות תקפות אחרות ולתכניות מופקדות, ולתנאים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 78|סעיף 78 לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}}, ככל שנקבעו;
{{ח:תתת|(2)}} מוסד התכנון מצא כי הבנייה המבוקשת משתלבת במערכות התשתית הקיימות והמתוכננות בסביבתה;
{{ח:תתת|(3)}} הוגשו התנגדויות לבקשה להיתר לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}} – מוסד התכנון החליט בהן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היתר בניה“ – היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה}} או החלטה לאשר בקשה להיתר בתנאים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרחבה“ – הגדלה של שטח דירה קיימת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המקרקעין“ – {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק פינוי ובינוי“ – {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי)|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי), התשס״ו–2006}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק המקרקעין}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתחם פינוי ובינוי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית|בחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, התשע״ו–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה לפי תוכנית החיזוק“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התחדשות עירונית (הסכמים לארגון עסקאות)|בחוק התחדשות עירונית (הסכמים לארגון עסקאות), התשע״ז–2017}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה ראשונה לפי תוכנית החיזוק“ – עסקה לפי תוכנית החיזוק שנחתמה על ידי אחד מבעלי הדירות בבית המשותף, שלא קדמה לה עסקה לפי תוכנית החיזוק בין אותו יזם ובין בעל דירה אחר באותו בית משותף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית החיזוק“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תכנית מיתאר ארצית לחיזוק מבנים קיימים מפני רעידות אדמה (תמ״א 38), כפי שתהיה בתוקף מזמן לזמן;
{{ח:תתת|(2)}} תכנית שבין מטרותיה חיזוק מבנים מפני רעידות אדמה שהוכנה לפי הוראות תכנית המיתאר הארצית האמורה בפסקה (1), הכוללת הוראות שמאפשרות מתן היתר מכוחה, לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}, בלא צורך באישור תכנית נוספת טרם מתן ההיתר, למעט תכנית כאמור החלה במתחם פינוי ובינוי;
{{ח:תתת|(3)}} תכנית החלה על מבנה הטעון חיזוק, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 70א|בסעיף 70א לחוק התכנון והבנייה}}, שמתנה את מימושה בחיזוק המבנה מפני רעידות אדמה בדרך של הריסה ובנייה מחדש או בדרך של חיזוק לפי תקן לעמידות מבנים ברעידות אדמה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 70א|בסעיף האמור}}, למעט תכנית כאמור החלה במתחם לפינוי ובינוי.

{{ח:סעיף|2|ביצוע עבודה ברכוש משותף על פי תכנית החיזוק}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן היתר בניה לביצוע עבודה ברכוש משותף, על פי תכנית החיזוק, ונדרשת לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#פרק ו|פרק ו׳ לחוק המקרקעין}} הסכמה או החלטה של בעלי הדירות בבית המשותף לצורך ביצוע אותה עבודה (בחוק זה – עבודה ברכוש המשותף), יחולו לעניין העבודה ברכוש המשותף הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין}} ימשיכו לחול על עבודה ברכוש המשותף, ככל שאינן סותרות את ההוראות לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|3|עבודה שמטרתה שינוי ברכוש המשותף}}
{{ח:ת}} ביצוע עבודה ברכוש המשותף, שמטרתה שינוי ברכוש המשותף שאינו הרחבת דירה או בניית דירה חדשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|או 5}}, טעון החלטה מראש של רוב בעלי הדירות בבית המשותף.

{{ח:סעיף|4|עבודה שמטרתה הרחבת דירה}}
{{ח:ת}} ביצוע עבודה ברכוש המשותף שמטרתה הרחבת דירה, טעון החלטה מראש של מי שבבעלותם שישים אחוזים מהדירות בבית המשותף, בדבר הוצאת חלקים מהרכוש המשותף לשם הצמדתם לאותה דירה וכן בדבר חלוקת זכויות הבניה הנדרשות לשם ביצוע עבודה.

{{ח:סעיף|5|עבודה שמטרתה בניית דירה חדשה|תיקון: תשע״א, תשע״ב, תשע״ח, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ביצוע עבודה ברכוש המשותף שמטרתה בניית דירה חדשה אחת או יותר, לרבות הוצאת חלקים מהרכוש המשותף לשם התקנת מקומות חניה והצמדתם לדירה או לדירות כאמור, טעון החלטה מראש של כל בעלי הדירות, כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין}}; ואולם רשאי המפקח, אף אם לא התקבלה על כך החלטה מראש של כל בעלי הדירות בבית המשותף, לאשר את ביצוע העבודה, על פי תביעה של בעלי הדירות שבמועד הגשת התביעה היו בבעלותם שני שלישים מהדירות בבית המשותף ושני שלישים מהרכוש המשותף היו צמודים לדירותיהם, ובלבד שנתן לכל בעל דירה בבית המשותף הזדמנות לטעון את טענותיו.
{{ח:תת|(ב)}} אישר המפקח ביצוע עבודה ברכוש המשותף שמטרתה בניית דירה חדשה כאמור בסעיף קטן (א), רשאי הוא להתנותה בתנאים וכן ליתן הוראות לעניין סדרי הרישום בלשכת רישום המקרקעין; כן רשאי המפקח, אם ראה שבנסיבות העניין קיימת הצדקה לעשות כן, למנות אדם שהוא עורך דין או רואה חשבון, ושאינו בעל דירה בבית המשותף שלגביו אושר ביצוע העבודה כאמור, אשר יהיה מוסמך, בהתאם להוראות המפקח, להתקשר בשם כל בעלי הדירות בבית המשותף לשם בניית הדירה החדשה ולהעברת זכויות בה לאחר מכן.
{{ח:תת|(ב1)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), לא יאשר המפקח את ביצוע העבודות כאמור בסעיף קטן (א),
{{ח:תתת|(1)}} אם אחד מבעלי הדירות הוא קשיש או אדם המרותק לביתו באופן קבוע, אלא אם כן הוצעו לבעל הדירה שמתקיים בו האמור מגורים חלופיים לתקופת ביצוע העבודות, ואם בעל הדירה או בן משפחתו המתגורר עמו דרך קבע הוא אדם עם מוגבלות – המגורים החלופיים שהוצעו לו כוללים התאמות, ככל שהיו בדירת בעל הדירה או ככל שהן מתחייבות ממאפייניהם של המגורים החלופיים; בסעיף קטן זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”אדם עם מוגבלות“ ו”התאמות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי)#סעיף 2|בסעיף 2(ג) לחוק פינוי ובינוי}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”עסקה לפי תכנית החיזוק“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”עסקה ראשונה לפי תכנית החיזוק“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”קשיש“ – בעל דירה בבית המשותף שבמועד שבו נחתמה עסקה ראשונה לפי תכנית החיזוק, מלאו לו, על פי הרישום במרשם האוכלוסין, 75 שנים;
{{ח:תתת|(2)}} אם בעל דירה התנגד בשל אחת הנסיבות המפורטות {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי)#סעיף 2|בפסקאות (1), (3) ו־(4) לסעיף 2(ב) לחוק פינוי ובינוי}}, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי)#סעיף 2|אותו סעיף}}, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בכל מקום, במקום ”עסקת פינוי ובינוי“ יקראו ”עסקה לפי תוכנית החיזוק“;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין פסקה (1), שמאי פינוי ובינוי יהיה שמאי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#פרק ו סימן ד|סימן ד׳ בפרק ו׳ לחוק המקרקעין}} יחולו על הדיון לפי סעיף זה בפני המפקח, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} דירה חדשה שהוחלט על בנייתה בהתאם להוראות סעיף זה תהא בבעלותם של מי שערב ביצוע העבודה היו בעלי דירות בבית המשותף, לפי החלק ברכוש המשותף הצמוד לכל דירה.

{{ח:סעיף|5א|הריסת בניין קיים והקמתו מחדש|תיקון: תשע״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ביצוע עבודה ברכוש המשותף שמטרתה הריסת בניין קיים והקמתו מחדש בהתאם לתכנית החיזוק, טעון החלטה מראש של כל בעלי הדירות; ואולם רשאי המפקח, אף אם לא התקבלה החלטה מראש של כל בעלי הדירות בבית משותף שיש בו ארבע דירות לפחות, ויותר משני בעלי דירות, לאשר את ביצוע העבודה, על פי תביעה של בעלי הדירות שבמועד הגשת התביעה היו בבעלותם שני שלישים מהדירות בבית המשותף ושני שלישים מהרכוש המשותף היו צמודים לדירותיהם (להלן – הרוב הדרוש לאישור ביצוע העבודה), ובלבד שנתן לכל בעל דירה בבית המשותף הזדמנות לטעון את טענותיו; בהחלטה כאמור ישקול המפקח, בין השאר, את הנסיבות המיוחדות שבהריסת דירתו של בעל דירה המתנגד לביצוע העבודה כאמור והשלכותיהן; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב) ו־(ג)}} יחולו לעניין זה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(א1)}} לשם חישוב הרוב הדרוש לאישור ביצוע העבודה בבית משותף שבו שש דירות או יותר, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי)#סעיף 4|סעיף 4 לחוק פינוי ובינוי}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(א2)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), לא יאשר המפקח את ביצוע העבודה כאמור בסעיף קטן (א), אם בעל דירה התנגד בשל אחת הנסיבות המפורטות {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי)#סעיף 2|בפסקאות (1) עד (7) לסעיף 2(ב) לחוק פינוי ובינוי}}, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי)#סעיף 2|אותו סעיף}} בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בכל מקום, במקום ”עסקת פינוי ובינוי“ יבוא ”עסקה לפי תוכנית החיזוק“;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין פסקה (1), שמאי פינוי ובינוי יהיה שמאי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ב)}} דירה שנוספה לבניין בעת בנייתו מחדש בהתאם להוראות סעיף זה תהיה בבעלותם של מי שערב ביצוע העבודה כאמור בסעיף קטן (א) היו בעלי דירות בבית המשותף, לפי החלק ברכוש המשותף הצמוד לכל דירה.

{{ח:סעיף|5ב|כינוס בעלי הדירות ומסירת מסמכים בקשר לעסקה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”יזם“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התחדשות עירונית (הסכמים לארגון עסקאות)|בחוק התחדשות עירונית (הסכמים לארגון עסקאות), התשע״ז–2017}}.
{{ח:תת|(ב)}} לפני חתימה על עסקה ראשונה לפי תכנית החיזוק, יקיים היזם כינוס של בעלי הדירות בבית המשותף או ישתתף בכינוס כאמור וימסור לכל בעלי הדירות בבית המשותף מסמך עיקרי הצעה, והכול כאמור {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי)#סעיף 1א|בסעיף 1א לחוק פינוי ובינוי}}.
{{ח:תת|(ג)}} נחתמה עסקה ראשונה לפי תכנית החיזוק, ימסור היזם הודעה על כך לכל בעלי הדירות בבית המשותף.
{{ח:תת|(ד)}} נחתמה עסקה לפי תכנית החיזוק, ימסור היזם לבעל הדירה שעמו נחתמה העסקה את מסמכי העסקה או העתק נאמן למקור שלהם.
{{ח:תת|(ה)}} נחתמה עסקה לפי תכנית החיזוק לפני שנערך כינוס של בעלי הדירות בבית המשותף או לפני שנמסר מסמך עיקרי הצעה כאמור בסעיף קטן (ב), רשאים רוב בעלי הדירות בבית המשותף, להחליט על ביטולה, כל עוד לא חתמו על העסקה 40% מבעלי הדירות בבית המשותף; הוחלט על ביטול העסקה כאמור, תימסר על כך הודעה ליזם בכתב, ולא יראו את בעלי הדירות שהתקשרו בעסקה כמי שהפרו את ההתקשרות עם היזם.
{{ח:תת|(ו)}} על כינוס, מסמך עיקרי הצעה והודעה על חתימת עסקה ראשונה לפי הוראות סעיף זה, יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי)#סעיף 1ב|סעיף 1ב(ג) לחוק פינוי ובינוי}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|5ג|תוקפה של עסקה לפי תכנית החיזוק|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי)#סעיף 1ד|סעיף 1ד לחוק פינוי ובינוי}} יחולו גם לעניין עסקה לפי תכנית החיזוק, בשינויים המחויבים ובשינוי זה – במקום {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי)#סעיף 1ד|פסקאות (1) ו־(2) שבסעיף 1ד(א) לחוק האמור}} יקראו:
{{ח:תתת|"(1)}} היזם לא התקשר בעסקה לפי תכנית החיזוק עם מחצית לפחות מבעלי הדירות בבית המשותף, בתוך 18 חודשים מיום שנחתמה עסקה ראשונה לפי תכנית החיזוק או שהיזם לא התקשר בעסקה לפי תכנית החיזוק עם השיעור הנדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4 לחוק המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה), התשס״ח–2008}}, או עם הרוב המאפשר פנייה למפקח לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} {{ח:פנימי|סעיף 5א|או 5א לחוק האמור}}, לפי העניין, בתוך שלוש שנים מיום שנחתמה עסקה ראשונה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} לא נקלטה בקשה להיתר בנייה שהגיש היזם למוסד התכנון המוסמך לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|סעיף 145(א3) לחוק התכנון והבנייה}}, בתוך שלוש שנים ושישה חודשים מיום שנחתמה עסקה ראשונה לפי תכנית החיזוק.".
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עסקה לפי תכנית החיזוק“, ו”עסקה ראשונה לפי תכנית החיזוק“ – {{ח:הערה|(נמחקו);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יזם“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 5ב|בסעיף 5ב}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי) (תשלום בשל ביטול עסקת התחדשות עירונית)|תקנות פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי) (תשלום בשל ביטול עסקת התחדשות עירונית), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:סעיף|5ג1|צורתה ותוכנה של עסקה לפי תוכנית החיזוק|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים, בהסכמת שר הבינוי והשיכון ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, יקבע הוראות לעניין תוכנה וצורתה של עסקה לפי תוכנית החיזוק, לרבות הוראות כאמור שבהפרתן יראו את העסקה כבטלה.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית#סעיף 2|בחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית}} רשאי לתת אישור לבעל דירה כי עסקה לפי תוכנית החיזוק בטלה בשל הפרת הוראות שקבע שר המשפטים לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית#סעיף 7|סעיף 7(ג) לחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית}} יחולו על בירור פנייה בעניין כאמור בסעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|5ד|פנייה לממונה לעניין פניות דיירים בהתחדשות עירונית|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החתמה פוגענית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי)#סעיף 5ב|בסעיף 5ב לחוק פינוי ובינוי}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית“ – {{ח:חיצוני|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, התשס״ו–2016}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית|בחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית}}.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי לקבוע כי עסקה לפי תכנית החיזוק בטלה, אם מצא כי בעל דירה חתם על עסקה כאמור בנסיבות של החתמה פוגענית;
{{ח:תת|(ג)}} על בירור פנייה בעניין כאמור בסעיף קטן (ב) יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית#סעיף 7|סעיף 7 לחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית}}.

{{ח:סעיף|5ה|חובות גילוי ושקיפות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} כל אחד מהמנויים להלן יציין באופן ברור בפנייה הראשונה לבעלי הדירות, לפני חתימה על עסקה לפי תוכנית החיזוק וכן בנוסח הסכם ההתקשרות בעסקה לפי תוכנית החיזוק, אם הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שפועל מטעמו של יזם המעוניין בביצוע עסקה לפי תוכנית החיזוק;
{{ח:תתת|(2)}} מי שמקבל או עתיד לקבל תמורה מהיזם או מהקבלן שעתיד לבצע את העבודה;
{{ח:תתת|(3)}} מי ששכרו תלוי בהתקיימותה של עסקה לפי תוכנית החיזוק.
{{ח:תת|(ב)}} אדם כאמור בסעיף קטן (א) ידווח מיוזמתו לבעלי דירות בבית המשותף על כל שינוי בתמורה, שאינו זניח, שיקבל בעל דירה בבית המשותף, בהשוואה לבעלי דירות אחרים באותו בית משותף.
{{ח:תת|(ג)}} הפר אדם כאמור בסעיף קטן (א) הוראה מהוראות סעיפים קטנים (א) או (ב), תהיה בכך עילה לחזרתו של בעל דירה מהסכמה שנתן לעסקה לפי תוכנית החיזוק, אף אם חתם על הסכם התקשרות מחייב.

{{ח:סעיף|6|הגשת תביעה למפקח}}
{{ח:ת}} בעל דירה המתנגד להחלטה שהתקבלה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} וטוען לפגיעה מהותית בזכויותיו, רשאי לפנות למפקח בתביעה, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 71ג|סעיף 71ג(ב) עד (ה) לחוק המקרקעין}}, בשינויים המחויבים, ובשינוי זה: בסעיף קטן (ד), במקום הסיפה החל במילים ”בין בדרך של תשלומי איזון“ יבוא ”לרבות בדרך של מתן פיצוי“.

{{ח:סעיף|6א|חוות דעת שמאי מקרקעין|תיקון: תשע״ב, תשע״ד, תשע״ו, תשע״ז, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} ראה מפקח, כי לשם קבלת החלטה בתביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 5א|ו־5א}}, נדרשת חוות דעת בעניין שבמומחיות של שמאי מקרקעין, יפנה למנהל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית|בחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, התשע״ו–2016}} (בסעיף זה – מנהל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית), כדי שימנה, לשם מתן חוות הדעת, שמאי הנכלל ברשימת השמאים כאמור {{ח:חיצוני|חוק פינוי ובינוי (עידוד מיזמי פינוי ובינוי)#סעיף 2ב|בסעיף 2ב לחוק פינוי ובינוי}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים, בהתייעצות עם שר הבינוי והשיכון, יקבע הוראות לעניין פניות למנהל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית ומינוי שמאי כאמור בסעיף קטן (א), וכן, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, הוראות לעניין קביעת שכרו של שמאי שמונה כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה) (שכרו של שמאי פינוי ובינוי)|תקנות המקרקעין (חיזוק בתים משותפים מפני רעידות אדמה) (שכרו של שמאי פינוי ובינוי), התשע״ז–2016}}.}}

{{ח:סעיף|7|אופן מתן הסכמה לביצוע עבודה ברכוש משותף}}
{{ח:ת}} הסכמת בעל דירה בבית משותף הנדרשת לצורך קבלת החלטה לביצוע עבודה ברכוש המשותף לפי חוק זה, תינתן בכתב ותאומת בידי עורך דין בדרך שמאמתים שטר עסקה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין}}; לעניין סעיף זה, אין נפקא מינה אם הסכמה כאמור ניתנה לפני מתן היתר הבניה לעבודה או במועד מאוחר יותר.

{{ח:סעיף|8|נשיאה בהוצאות עבודה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל דירה בבית משותף חייב להשתתף בהוצאות הדרושות לביצוע עבודה ברכוש המשותף שמטרתה שינוי ברכוש המשותף כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}} ובהוצאות השוטפות הדרושות לשם אחזקתו התקינה של תוצר העבודה האמורה, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 58|סעיף 58 לחוק המקרקעין}}, ולעניין עבודה או אחזקה כאמור שקיימת לגביהן הוראה אחרת בדבר נשיאה בהוצאות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#פרק ו|בפרק ו׳ לחוק המקרקעין}} – בהתאם לאותה הוראה.
{{ח:תת|(ב)}} בעל דירה בבית משותף שהוחלט על הרחבת דירתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, יישא בהוצאות הדרושות לכך לגבי דירתו.
{{ח:תת|(ג)}} בעל דירה בבית משותף חייב להשתתף בהוצאות הדרושות לביצוע עבודה ברכוש המשותף שמטרתה בניית דירה חדשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}, לפי החלק ברכוש המשותף הצמוד לדירתו.

{{ח:סעיף|9|חובת חיזוק הבית המשותף}}
{{ח:ת}} ביצוע עבודה ברכוש משותף לפי הוראות חוק זה, ייעשה יחד עם ביצוע חיזוק של הבית המשותף מפני רעידות אדמה על פי תכנית החיזוק (בחוק זה – חיזוק מפני רעידות אדמה), או לאחריו.

{{ח:סעיף|10|נשיאה בהוצאות חיזוק}}
{{ח:תת|(א)}} בעל דירה בבית משותף חייב להשתתף בהוצאות הדרושות לביצוע חיזוק מפני רעידות אדמה, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 58|סעיף 58 לחוק המקרקעין}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), בהוצאות הדרושות לביצוע חיזוק מפני רעידות אדמה שנעשה לפני או יחד עם ביצוע עבודה ברכוש המשותף שמטרתה היחידה היא הרחבת דירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, חייב להשתתף רק בעל דירה שהוחלט על הרחבת דירתו כאמור, לפי היחס שבין השטח המורחב בדירתו לכלל השטח המורחב בכל הדירות שהוחלט על הרחבתן.
{{ח:תת|(ג)}} הוחלט על ביצוע עבודה שמטרתה הרחבת דירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, יחד עם עבודה שמטרתה שינוי ברכוש המשותף כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}} או יחד עם עבודה שמטרתה בניית דירה חדשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}, יחולו הוראות סעיף קטן (א); ואולם כל בעלי הדירות בבית המשותף רשאים להחליט על השתתפות שונה בהוצאות הדרושות לביצוע חיזוק מפני רעידות אדמה מההשתתפות לפי הוראות סעיף קטן (א), ובלבד שאם הוחלט גם על בניית דירה חדשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}, לא יישא בעל דירה שהוחלט על הרחבת דירתו בהוצאות בסכום העולה על סך ההוצאות שהיה נושא בהן לפי הוראות סעיף קטן (ב) ובסכום הנמוך מסך ההוצאות שהיה נושא בהן לפי הוראות סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|11|בית מורכב}}
{{ח:ת}} מבנה או אגף בבית מורכב כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 59|בסעיף 59 לחוק המקרקעין}}, יראו אותו לעניין חוק זה כבית משותף, ובלבד שהתקיימו שניים אלה:
{{ח:תת|(1)}} אין בביצוע העבודה במבנה או באגף כדי לפגוע בזכויותיו של בעל דירה במבנה או באגף אחר בבית המורכב;
{{ח:תת|(2)}} ניתן לבצע חיזוק מפני רעידות אדמה של המבנה או האגף, בלי לבצע חיזוק כאמור של מבנה או אגף אחר בבית המורכב.

{{ח:סעיף|12|החלת הוראות החוק על בתים שאינם רשומים כבתים משותפים}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו, בשינויים המחויבים, גם על בית {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#פרק ו1|שפרק ו׳1 לחוק המקרקעין}} חל עליו.

{{ח:סעיף|13|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא מוסמך להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי לקבוע תמריצים כספיים לעידוד חיזוק של מבנים מפני רעידות אדמה לפי תכנית החיזוק, שיוענקו לבעלי הזכויות באותם מבנים מאוצר המדינה במקומות שבהם ראה כי אין די בהוראות תכנית החיזוק כדי ליצור כדאיות כלכלית לביצוע חיזוק כאמור.

{{ח:סעיף|14|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ט״ו בשבט התשס״ח (22 בינואר 2008).}}
* '''אהוד אולמרט'''
ראש הממשלה
* '''דניאל פרידמן'''
שר המשפטים
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''דליה איציק'''
יושבת ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}

{{חוקי מקרקעין}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]