חוק שיקים ללא כיסוי

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שיקים ללא כיסוי, התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001237}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״א, 136|חוק שיקים ללא כיסוי|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209697.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 128|תיקון מס׳ 9 לחוק ההוצאה לפועל|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210798.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 74|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210891.pdf}}, {{ח:תיבה|187|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_ec_317480.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 297|תיקון מס׳ 15 לחוק ההוצאה לפועל|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211479.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 69|תיקון מס׳ 3 לפקודת פשיטת הרגל|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211260.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 116|חוק שירות נתוני אשראי|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300453.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 91|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 569|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300672.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 65|תיקון מס׳ 29 לחוק ההוצאה לפועל|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300665.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 376|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301397.pdf}}, {{ח:תיבה|582|תיקון מס׳ 11 לחוק הדואר|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 736|חוק להעמקת גביית המסים והבגרת האכיפה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303848.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 868|חוק נתוני אשראי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_340802.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 252|תיקון מס׳ 34 לפקודת המשטרה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491909.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 856|תקנות שעת חירום (שיקים ללא כיסוי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8409.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ף, 398|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_580732.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 311|חוק סליקת שיקים ושיקים ללא כיסוי (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_597194.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 833|תיקון מס׳ 13 לחוק הדואר|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_622725.pdf}}.

''קביעת תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 83|תחילת סעיף 14(ב) לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5862.pdf}}. ''דחיית תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 242|צו שירות נתוני אשראי (דחיית תחילתו של החוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6292.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 54|צו נתוני אשראי (דחיית יום התחילה של החוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8074.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ב, תשס״ח, תשע״ח, ק״ת תש״ף, תשפ״א}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק“ – תאגיד בנקאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, המקבל פקדונות כספיים בחשבונות עובר ושב על מנת לשלם מהם בשיק לפי דרישה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק נמשך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק סליקת שיקים|בחוק סליקת שיקים, התשע״ו–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיק“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת השטרות#סעיף 73|בסעיף 73 לפקודת השטרות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיק שסורב“ – שיק שהוצג לפרעון בתאריך הנקוב בו או אחריו, והבנק סירב לפרעו מחמת שלא היתה יתרה מספקת בחשבון והוא לא היה חייב לפרעו מכוח הסכם עם המושך, ואין נפקא מינה אם היתה סיבה נוספת לסירוב או אם ניתנה הוראת ביטול;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון“ – חשבון במטבע ישראלי שמושכים עליו בשיק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל חשבון“ – מי שרשום בבנק כבעל חשבון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיופה כוח“ – מי שבעל החשבון ייפה את כוחו למשוך שיקים על החשבון והוא אינו בעל החשבון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מורשה חתימה“ – מיופה כוח בחשבון של תאגיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פתיחת חשבון“ – לרבות רישום בחשבון של מיופה כוח או של מורשה חתימה, לענין משיכת שיקים מהחשבון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון משותף“ – חשבון שלגביו רשומים בבנק יותר מבעל אחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכרזה על שעת חירום“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכרזה על מצב מיוחד בעורף לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 9ג|סעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}};
{{ח:תתת|(2)}} הכרזה על אירוע חירום אזרחי לפי {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 90ב|סעיף 90ב לפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל״א–1971}};
{{ח:תתת|(3)}} קריאה לשירות מילואים בנסיבות חירום או קריאה לשירות מילואים במצב מיוחד לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 8|סעיפים 8}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 9|או 9 לחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח“ – המפקח על הבנקים לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות|פקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר המשפטים.

{{ח:סעיף|2|הגבלת חשבון והגבלת לקוח|תיקון: תשנ״ב, תשס״ח, ק״ת תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} חשבון יהיה מוגבל (להלן – חשבון מוגבל) ובעליו יהיה מוגבל (להלן – לקוח מוגבל) אם סורבו במשך שנים עשר חדשים עשרה שיקים או יותר שנמשכו על החשבון, ובלבד שעברו לפחות חמישה עשר ימים בין הסירוב הראשון לסירוב האחרון.
{{ח:תת|(א1)}} סורבו שיקים בחשבון במספר שנקבע בתקנות, ישלח הבנק התראה לכל אחד מבעלי החשבון, ממיופי הכוח או ממורשי החתימה, הכל כפי שנקבע בתקנות.
{{ח:תת|(א2)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הוכרזה שעת חירום וסבר המפקח כי יש להשעות בהקדם האפשרי הגבלה של חשבון ובעליו כאמור בסעיף זה, רשאי הוא לקבוע, לגבי המדינה כולה או לגבי שטח מסוים, כי בנק לא יגביל חשבון או בעל חשבון בשל שיקים שסורבו בתקופה שיקבע, ובלבד שהתקופה לא תעלה על 90 ימים; המפקח רשאי לקבוע כאמור מיום ההכרזה על שעת חירום ולא יאוחר משלושים ימים לאחר שהסתיימה.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לשנות את מספר השיקים והתקופות הקבועים בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|2א|חשבון מעוקל|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} סירב הבנק לפרוע שיק מחמת עיקול שהוטל על החשבון, לא ייחשב השיק כמסורב אם הוצג תוך ששים ימים מהיום שבו קיבל הבנק את הודעת העיקול.

{{ח:סעיף|3|לקוח מוגבל חמור|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהתקיים בו אחת מאלה הוא לקוח מוגבל בנסיבות מחמירות (להלן – לקוח מוגבל חמור):
{{ח:תתת|(1)}} לקוח מוגבל שחשבון נוסף שלו הוגבל;
{{ח:תתת|(2)}} מי שהיה לקוח מוגבל וחשבונו הוגבל שנית תוך שלוש שנים מיום שנסתיימה התקופה שבה היה לקוח מוגבל.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהוא לקוח מוגבל חמור, יוגבלו כל חשבונותיו, וכן החשבונות המשותפים לו ולאחרים והחשבונות שבהם הוא מיופה כוח, למעט החשבונות שבהם הוא מורשה חתימה.
{{ח:תת|(ג)}} שותפיו לחשבון של לקוח מוגבל חמור ובעלי החשבון שבו הוא מיופה כוח כאמור בסעיף קטן (ב), יוגבלו רק במשיכת שיקים מהחשבון, אך הם יהיו רשאים לפתוח חשבון אחר.
{{ח:תת|(ד)}} הוגבל חשבון בגלל היותו של לקוח מוגבל חמור מיופה כוח באותו חשבון, והודיע בעל החשבון על ביטול יפוי הכוח של הלקוח האמור, תבוטל הגבלת החשבון.

{{ח:סעיף|3א|הודעה על הגבלה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הבנק יודיע בכתב על חשבון מוגבל או על לקוח מוגבל לכל אחד מאלה: למפקח, לבעל החשבון, למיופה הכוח ולמורשה החתימה.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח יודיע על לקוח מוגבל חמור לבעל החשבון, למיופה הכוח ולמורשה החתימה.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח יודיע לכל הבנקים על חשבון מוגבל, על לקוח מוגבל או על לקוח מוגבל חמור.

{{ח:סעיף|3א1|הודעה לאדם המבקש להצטרף לחשבון|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חשבון“ – חשבון שסורבו בו שיקים במספר שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א1)}}, חשבון מוגבל או חשבון שאחד מבעליו הוא לקוח מוגבל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הגבלה מיוחדת“ – הגבלה של אדם כלקוח מוגבל מיוחד כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 3ג|בסעיף 3ג}}.
{{ח:תת|(ב)}} בנק לא יצרף אדם לחשבון כבעל חשבון או כמיופה כוח אלא לאחר שמסר לו הודעה על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר השיקים שסורבו בחשבון בשנים עשר החודשים שקדמו למועד הצירוף;
{{ח:תתת|(2)}} הגבלה, שאינה הגבלה מיוחדת, שהוטלה על החשבון או על בעליו, כולם או מקצתם, בשלוש השנים שקדמו למועד הצירוף, וסוג ההגבלה שהוטלה, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} הגבלה מיוחדת המוטלת על בעלי החשבון, כולם או מקצתם, במועד הצירוף.

{{ח:סעיף|3ב|תקופת ההגבלה ותחילתה|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת ההגבלה של חשבון מוגבל או של לקוח מוגבל היא שנה אחת.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת ההגבלה של לקוח מוגבל חמור ושל חשבונותיו, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, היא שנתיים.
{{ח:תת|(ג)}} תחילת ההגבלה ביום שצוין בהודעה של הבנק או של המפקח, לפי הענין, שיהיה לפחות חמישה עשר ימים מיום שההודעה נשלחה ללקוח.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), בנק שהודיע על הגבלה ובנק שקיבל הודעה על הגבלה, לא יפתח חשבון למי שלגביו נמסרה ההודעה מיום שהודיע או מיום שקיבל את ההודעה, לפי הענין.

{{ח:סעיף|3ג|לקוח מוגבל מיוחד|תיקון: תשנ״ד, תשנ״ו, תשס״ט, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} חייב שראש ההוצאה לפועל הטיל עליו הגבלה לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 66א|סעיפים 66א(3)}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 69ד|או 69ד(א)(2) לחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}}, יהיה לקוח מוגבל בנסיבות מיוחדות (להלן – לקוח מוגבל מיוחד).
{{ח:תתת|(2)}} חייב שרשם לעניני המרכז כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות#סעיף 6א|בסעיף 6א(א) לחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}} (בסעיף זה – רשם לענייני המרכז), הטיל עליו הגבלה לפי {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות#סעיף 7א|סעיף 7א(ג)(3) לחוק האמור}}, יהיה לקוח מוגבל מיוחד.
{{ח:תת|(א1)}} חייב שבית משפט הכריז עליו שהוא פושט רגל לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|פקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש״ם–1980}}, יהיה לקוח מוגבל מיוחד.
{{ח:תת|(א2)}} אדם שבית דין רבני נתן נגדו צו הגבלה לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (הוראת שעה)#סעיף 2|סעיף 2(6) לחוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (הוראת שעה), התשנ״ה–1995}}, יהיה לקוח מוגבל מיוחד.
{{ח:תת|(ב)}} דינו של לקוח מוגבל מיוחד כדין לקוח מוגבל חמור, למעט לענין {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ב)}}, ולענין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)(2)}} לא יראוהו כלקוח מוגבל, ואולם המפקח לא יידרש למסור לבעל חשבון שהוא לקוח מוגבל מיוחד לפי סעיף קטן (א) הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ב)}}.
{{ח:תת|(ג)}} תקופת ההגבלה של לקוח מוגבל מיוחד ושל חשבונותיו תהיה כפי שקבעה הרשות המוסמכת, ובלבד שלא תעלה על חמש שנים; לא קבעה הרשות המוסמכת תקופה כאמור, תהיה התקופה בת שנה אחת; בסעיף קטן זה, ”הרשות המוסמכת“ – רשם ההוצאה לפועל, רשם לענייני המרכז, בית משפט או בית דין רבני.

{{ח:סעיף|4|מהות ההגבלה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לקוח מוגבל לא יפתח חשבון.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימשוך אדם שיק על חשבון מוגבל.
{{ח:תת|(ג)}} לקוח מוגבל חמור לא ימשוך שיק על שום חשבון.

{{ח:סעיף|5|חובות הבנק בחשבון מוגבל}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפרע בנק שיק שנמשך על חשבון מוגבל.
{{ח:תת|(ב)}} לא יספק בנק טופסי שיקים למשיכה מחשבון מוגבל.
{{ח:תת|(ג)}} לא יפתח בנק חשבון ללקוח מוגבל.

{{ח:סעיף|6|סייגים}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(א)}} רשאי בנק לפרוע שיק במשך חמישה עשר ימים מתחילת ההגבלה ובלבד שהתאריך הנקוב בו הוא מוקדם מתאריך תחילת ההגבלה.
{{ח:תת|(ב)}} אי פרעון שיק מחמת הוראות חוק זה אינו גורע מכל זכות של אוחז לתבוע על פי השיק.

{{ח:סעיף|7|סימון שיק|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} שיק שהוצג לפרעון ולא נפרע מחמת הוראת {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)}}, וכן שיק שסורב, יסמנו הבנק הנמשך, לפי העניין.

{{ח:סעיף|7א|הודעה בדבר הצורך בהפקדת כספים בחשבון|תיקון: תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} הוצג שיק לפירעון ולא הייתה יתרה מספקת בחשבון שתאפשר את פירעונו, ישלח הבנק הודעה לבעל החשבון שעליו משוך השיק כדי ליידע אותו בדבר הצורך להפקיד כספים בחשבונו כדי למנוע את סירוב השיק עד שעתיים וחצי לפני תום יום העסקים (להלן – המועד האחרון); ההודעה תישלח מוקדם ככל האפשר כדי לאפשר לבעל החשבון להפקיד בו כספים עד למועד האחרון.
{{ח:תת|(ב)}} לא הופקדו בחשבון כספים המאפשרים את פירעון השיק עד המועד האחרון, יראו את השיק כשיק שסורב.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח רשאי לקבוע שהמועד להפקדת כספים בחשבון יהיה מאוחר יותר מהמועד האחרון, ובלבד שלא יהיה מאוחר מתום יום העסקים.

{{ח:סעיף|8|הגבלת חשבון בידי המפקח}}
{{ח:ת}} ראה המפקח שבנק לא הגביל בעל חשבון או חשבון שלפי הוראות חוק זה היה עליו להגבילו, רשאי הוא, במקום הבנק, לנקוט כל פעולה הדרושה לביצוע ההגבלה.

{{ח:סעיף|9|תיקון טעויות}}
{{ח:ת}} הודיע בנק בטעות על הגבלה, יתקן את הטעות ויודיע על כך לבנק ישראל, וההגבלה תהיה בטלה.

{{ח:סעיף|10|ערעור|תיקון: תשנ״ב, תשס״ח, ק״ת תש״ף, תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} לקוח מוגבל או לקוח מוגבל חמור, רשאים לבקש מבית משפט השלום שיבטל הבאת שיק במנין השיקים שסורבו בהתקיים אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הבנק סירב לפרוע את השיק מחמת טעות;
{{ח:תתת|(2)}} הבנק סירב לפרוע את השיק מחמת עיקול שהוטל על החשבון והתקיימו שנים אלה: השיק נמשך לפני שהבנק קיבל את הודעת העיקול ולא ניתן היה לפרעו במשך ששים הימים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2א|בסעיף 2א}};
{{ח:תתת|(3)}} ללקוח היה יסוד סביר להניח שהיתה חובה על הבנק לפרוע את השיק, אם בשל כך שהיתה יתרה מספקת בחשבון, או שהבנק היה חייב לפרעו מכוח הסכם אתו;
{{ח:תתת|(4)}} נבצר מהלקוח לטפל בענייניו מחמת פגיעה, בו או ברכושו, בפעולת איבה, ובשל כך סורב השיק;
{{ח:תתת|(5)}} הלקוח הוא תושב של שטח שהוכרזה לגביו שעת חירום כאמור בפסקאות (1) ו־(2) להגדרה ”הכרזה על שעת חירום“, ובין המועד שבו נמשך השיק ובין המועד שבו הוצג לפירעון חלה הרעה משמעותית בהכנסותיו של הלקוח עקב שעת החירום, ובשל כך סורב השיק;
{{ח:תתת|(6)}} הבנק לא שלח הודעה ללקוח על הצורך בהפקדת כספים בחשבון לפי {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיף 7א}} (בפסקה זו – הודעה), הבנק שלח הודעה לפרטי התקשרות שאינם תואמים את הפרטים שהלקוח מסר לו או שהמועד האחרון טרם חלף, ובשל כך סורב השיק.
{{ח:תת|(א1)}} בית המשפט לא יקבל בקשה כאמור בסעיף קטן (א)(6), אלא אם כן התרשם שהלקוח היה יכול להפקיד בחשבון כספים שיאפשרו את פירעון השיק.
{{ח:תת|(ב)}} לא יהוו עילה לערעור או לביטול הבאת שיק במנין השיקים שסורבו –
{{ח:תתת|(1)}} פגם שנפל בהתראה;
{{ח:תתת|(2)}} אי קבלת התראה, ובלבד שהבנק שלח התראה.

{{ח:סעיף|10א|סעד זמני|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי, לבקשת מי שהגיש ערעור, לתת צו שימנע את תחילת ההגבלה; משניתן הצו יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המבקש לא יהיה רשאי לפתוח חשבון ובנק לא יפתח לו חשבון בתקופה שהצו עומד בתקפו;
{{ח:תתת|(2)}} התקופה שבה הצו עמד בתקפו לא תובא בחשבון תקופות ההגבלה שנקבעו {{ח:פנימי|סעיף 3ב|בסעיף 3ב}}.
{{ח:תת|(ב)}} שיקים שסורבו בתקופה שבה הצו בתקפו, ייכללו במנין השיקים לענין {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוגש ערעור על החלטת בית משפט השלום שניתנה על פי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10}} {{ח:פנימי|סעיף 10א|או 10א}}, רשאי בית משפט שלערעור, אם ראה זאת לנכון, לקבוע כי הוראות פסקה (1) לסעיף קטן (א) לא תחול, או כי על אף האמור בפסקה (2) לסעיף קטן (א), תובא התקופה שבה עמד הצו בתקפו, כולה או מקצתה, בחשבון תקופת ההגבלה.

{{ח:סעיף|11|פרטי זיהוי|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפתח בנק חשבון בלי לרשום פרטי זיהוי של בעל החשבון כפי שקבע השר בתקנות.
{{ח:תת|(א1)}} לא ירשום בנק מיופה כוח או מורשה חתימה בחשבון בלי לרשום את פרטי הזיהוי שלהם, כפי שקבע השר בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} ראה המפקח שבנק לא רשם את פרטי הזיהוי של בעל חשבון, של מיופה כוח או של מורשה חתימה, מחמת שסירבו למוסרם או מחמת שלא מסרו אותם, רשאי הוא להורות לבנק שלא לספק טפסי שיקים לאותו חשבון.

{{ח:סעיף|11א|הטבעת פרטים אישיים|תיקון: תש״ן, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} לא ימסור בנק טפסי שיקים, אלא אם כן מוטבעים עליהם פרטי זיהוי של בעל החשבון כפי שקבע המפקח בכללים (להלן – פרטים אישיים).

{{ח:סעיף|11ב|איסור הנפקה ללא אישור|תיקון: תש״ן, תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא ינפיק אדם טפסי שיקים, אלא אם כן נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא קיבל את אישור הבנק שבו מתנהל החשבון שעליו מיועדים להימשך שיקים בטפסים האמורים;
{{ח:תתת|(2)}} על גבי טפסי השיקים מוטבעים הפרטים האישיים שאישר הבנק האמור למנפיק.
{{ח:תת|(ב)}} לא יסרב בנק סירוב בלתי סביר לתת אישור כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} בנק שאישר למנפיק להנפיק טפסי שיקים, ימסור לו את הפרטים האישיים.

{{ח:סעיף|12|גילוי זהות המושך|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} אוחז בשיק שלא נפרע מכל סיבה שהיא, ימסור לו הבנק הנמשך, לפי בקשתו, פרטי זיהוי של המושך או של בעל החשבון כפי שקבע השר בתקנות.

{{ח:סעיף|13|דיווח}}
{{ח:ת}} בנק שהגביל בעל חשבון ידווח על כך לבנק ישראל, ובנק ישראל יעביר לכל בנק את הפרטים בדבר ההגבלות, הכל כפי שקבע המפקח.

{{ח:סעיף|14|פרסום|תיקון: תשנ״ב, ק״ת תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בנק ישראל רשאי לפרסם את מספרי החשבונות המוגבלים, עם ציון שם הבנק שבו מתנהל כל חשבון ותאריך סיום ההגבלה.
{{ח:תת|(ב)}} בנק ישראל רשאי לפרסם את שמות הלקוחות המוגבלים החמורים, בציון פרטי הזיהוי כפי שנקבעו בתקנות ואת תאריך סיום ההגבלה, בהתקיים אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} עברו ששים ימים מיום משלוח ההודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ב)}} ובתקופה זו לא הודיע בעל החשבון לבנק ישראל בדואר רשום על הגשת ערעור בצירוף העתק ממנו;
{{ח:תתת|(2)}} הערעור בוטל, נמחק או נדחה.

{{ח:סעיף|14א|פרסום מוטעה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} היה הפרסום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14(ב)}} מוטעה, יפרסם בנק ישראל תיקון טעות באופן שבו נעשה הפרסום.
{{ח:תת|(ב)}} נתבע בנק בשל פרסום מוטעה, יודיע על כך ליועץ המשפטי לממשלה.
{{ח:תת|(ג)}} חוייב בנק לפצות את מי ששמו פורסם בשל פרסום מוטעה שנעשה בתום לב, ישפה אותו אוצר המדינה; שיפוי לפי סעיף זה יהיה בשיעור של שמונים אחוזים מהסכום שבו חוייב הבנק.
{{ח:תת|(ד)}} חוייב בנק בפיצוי על פי הסדר על דרך של פשרה, בוררות או הסדר אחר, לא יהיה זכאי לשיפוי על פי סעיף קטן (ג), אלא אם כן קיבל את הסכמת היועץ המשפטי לממשלה להסדר האמור.

{{ח:סעיף|15|סמכות גילוי|תיקון: תשס״ב, ק״ת תשס״ד, תשע״ו, ק״ת תשע״ט}}
{{ח:ת}} בנק ובנק ישראל רשאים לגלות שלקוח או חשבון שלו הוגבלו, אם הגילוי דרוש לצורך ניהול חקירה פלילית על פי דין או לצורך ביצוע {{ח:חיצוני|חוק נתוני אשראי|חוק נתוני אשראי, התשע״ו–2016}}.

{{ח:סעיף|15א|העברת פעילות פיננסית של לקוח בין בנקים|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} הועברה פעילות פיננסית של לקוח מבנק מקורי לבנק קולט לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 5ב1|סעיף 5ב1 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}}, יחולו לגבי ההעברה ההוראות שלהלן, עד תום התקופה שקבע הנגיד לעניין פעילות בשיק ובשיק ממוחשב לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 5ב1|סעיף 5ב1(ג) לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}}:
{{ח:תתת|(1)}} אם סורבו בחשבון הבנק הקולט שיקים שסורבו קודם לכן בחשבון הבנק המקורי, לא יימנו שיקים אלה בידי הבנק הקולט לעניין {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2(א) ו־(א1)}} {{ח:פנימי|סעיף 3א1|ו־3א1(ב)(1)}};
{{ח:תתת|(2)}} הבנק הקולט ימסור לבנק ישראל, בעצמו או באמצעות גורם אחר שאישר המפקח, את פרטי החשבון של הלקוח בבנק המקורי ובבנק הקולט;
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14(א)}} –
{{ח:תתתת|(א)}} הוגבל החשבון בבנק המקורי ולא הוגבל החשבון בבנק הקולט, לא יפרסם בנק ישראל את פרטי החשבון בבנק המקורי כחשבון מוגבל לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(א)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} הוגבל חשבון בבנק הקולט, יפרסם בנק ישראל את פרטי החשבון בבנק המקורי כחשבון מוגבל לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(א)}}, גם אם לא הוגבל החשבון בבנק המקורי, בציון תאריך סיום ההגבלה בחשבון בבנק הקולט.
{{ח:תתתת|(ב)}} ההוראות לפי סעיף זה יחולו נוסף על הוראות {{ח:חיצוני|חוק סליקת שיקים#סעיף 5ב|סעיף 5ב(א)(1) לחוק סליקת שיקים, התשע״ו–2016}}, שלפיהן רואים בנק קולט כבנק נמשך, ממועד העברת הפעילות כאמור בסעיף קטן (א) רישה.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בנק מקורי“ – בנק שהוא בנק מקורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 5ב1|בסעיף 5ב1(ב) לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בנק קולט“ – בנק שהוא בנק קולט כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 5ב1|בסעיף 5ב1(ב) לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבנקאות (שירות ללקוח)“ – {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|חוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|16|עונשין|תיקון: תש״ן, תשנ״ב, תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המושך שיק מחשבון מוגבל בתקופה שהוא לקוח מוגבל או לקוח מוגבל חמור או לקוח מוגבל מיוחד, דינו – מאסר שנתיים או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, או פי ארבעה מסכום השיק, לפי הסכום הגדול יותר.
{{ח:תת|(ב)}} העובר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11ב|סעיף 11ב(א)}}, דינו – מאסר שלוש שנים.

{{ח:סעיף|17|פטור מאחריות פלילית|תיקון: תשנ״ב, תשס״ד, תשע״ב־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} לא ישאו בנק, בנק ישראל, החברה, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה שירותים לפי הוראת {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|סעיף 88א לחוק האמור}} ועובדיהם באחריות פלילית בשל מעשה או מחדל שעשו בתום לב לביצוע חוק זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מהיום הקובע לתחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|חוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}}, ביום 31.12.2026):}} לא ישאו בנק, בנק ישראל, החברה הבת, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}} ועובדיהם באחריות פלילית בשל מעשה או מחדל שעשו בתום לב לביצוע חוק זה.

{{ח:סעיף|18|פגם}}
{{ח:ת}} בנק שלא מילא הוראה מהוראות חוק זה, רשאי המפקח לראות בכך פגם לענין {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 8א|סעיפים 8א}} {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 8ג|ו־8ג לפקודת הבנקאות, 1941}}.

{{ח:סעיף|19|הגבלה כעונש נוסף|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט בדונו בעבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק יא סימן ו|סימן ו׳ של פרק י״א לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, שכרוכים בה שיקים, רשאי, בנוסף לכל עונש אחר, להורות שהנאשם או חשבונו או כל חשבונותיו, לרבות חשבון משותף והשותפים בו, יהיה מוגבלים לפי חוק זה, מתאריך שקבע.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי להטיל תקופת הגבלה ארוכה מזו הקבועה בחוק זה, ובלבד שלא תעלה על חמש שנים.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט רשאי לקבוע כי לענין {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ב)}} יראו את הנאשם כלקוח מוגבל חמור.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|19א|הודעה לבנק ישראל|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} בית המשפט ימציא לבנק ישראל הודעה –
{{ח:תת|(1)}} על כל עונש שהטיל לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}} או {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 436|סעיף 436 לחוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:תת|(2)}} על החלטות שניתנו בערעורים לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}.

{{ח:סעיף|20|סמכויות המפקח|תיקון: תשנ״ב, תשס״ח, תש״ף, תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לקבוע בכללים –
{{ח:תתת|(1)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} – דרכי סימון שיק;
{{ח:תתת|(1א)}} הוראות ביצוע לעניין הפעלת סמכותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א2)}};
{{ח:תתת|(1ב)}} פרטי ההודעה בדבר הצורך בהפקדת כספים בחשבון לפי {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיף 7א}}, הגורמים שאליהם תישלח ההודעה והמועד שבו תישלח, וכן דרכי מסירתה ללקוח, ובלבד שדרכי המסירה יהיו אוטומטיות ויתאימו למגוון סוגי הלקוחות;
{{ח:תתת|(2)}} פרטים אישיים של בעל החשבון לפי {{ח:פנימי|סעיף 11א|סעיפים 11א}} {{ח:פנימי|סעיף 11ב|ו־11ב}};
{{ח:תתת|(3)}} פרטי דיווחים לענין {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:פנימי|סעיף 15א|ו־15א(א)(2)}};
{{ח:תתת|(4)}} דרכי המסירה וההצגה של פרסומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לאצול מסמכויותיו לפי חוק זה לעובד בנק ישראל, למעט סמכויותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18}} {{ח:פנימי|סעיף 20|ו־20(א)}}.

{{ח:סעיף|20א|בנק הדואר|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק זה יחולו על בנק הדואר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הדואר#פרק ו1|בחוק בנק הדואר, התשי״א–1951}}; לענין חוק זה, הוראת תשלום של בנק הדואר תיחשב כשיק.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך ביצוע חוק זה יהיו נתונות למפקח הסמכויות הנתונות לו {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|בסעיף 5(א) לפקודת הבנקאות, 1941}}, גם לגבי בנק הדואר.
{{ח:תת|(ג)}} הפעיל המפקח סמכויותיו לפי חוק זה לגבי בנק הדואר, יודיע על כך למנהל בנק הדואר.

{{ח:סעיף|21|ביצוע ותקנות|תיקון: תשנ״ב, תשס״ח, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, בהסכמת שר האוצר, להתקין תקנות לביצועו, ובין השאר, לקבוע –
{{ח:תתת|(1)}} באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת – סייגים לתחולת חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} את מי ירשום בנק כבעל החשבון לענין חוק זה בנסיבות מיוחדות;
{{ח:תתת|(3)}} פרטי הודעות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}}, דרכי קביעת המועד לתחילת ההגבלה ודרכי המצאת ההודעות;
{{ח:תתת|(3א)}} פרטי הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א1|סעיף 3א1}} ודרכי מסירתה;
{{ח:תתת|(4)}} את התנאים למשלוח התראות למושך שיקים שסורבו, מספרן, פרטיהן והמועדים והדרכים לשליחתן;
{{ח:תתת|(5)}} לענין ערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}} – מועד להגשתו וסדרי דין ודיני ראיות מיוחדים לו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א)(1), רשאי השר לקבוע סייגים לתחולת חוק זה, שיחולו בעתות חירום, לרבות בתקופת הכרזה על שעת חירום, אם סבר כי בשל דחיפות העניין לא ניתן לקבוע את הסייגים בדרך הקבועה בסעיף קטן (א)(1); תקנות לפי סעיף קטן זה טעונות את אישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, ואולם לא החליטה הוועדה בדבר אישור התקנות או דחייתן בתוך 21 ימים מן היום שהתקנות נמסרו לה, יראו את התקנות כאילו אושרו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק – שירות חירום)|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק – שירות חירום), התשמ״ב–1982}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק בשל התמשכות משבר הקורונה)|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק בשל התמשכות משבר הקורונה), התש״ף–2020}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק בשל התמשכות משבר הקורונה) (מס' 2)|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק בשל התמשכות משבר הקורונה) (מס׳ 2), התש״ף–2020}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק) (חרבות ברזל) (הוראת שעה)|תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק) (חרבות ברזל) (הוראת שעה), התשפ״ד–2023}}.}}

{{ח:סעיף|22|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה תשעה חדשים מיום קבלתו בכנסת, אולם –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}} תחילתו עם פרסום החוק;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ב)}} תחילתו ביום שיקבע השר בצו, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.

{{ח:חתימות|נתקבל נכנסת ביום כ״ז באדר א׳ התשמ״א (3 במרס 1981).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]