כללי תאגידי מים וביוב (אמות מידה לשירות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי תאגידי מים וביוב (אמות מידה לשירות), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 1395|כללי תאגידי מים וביוב (אמות מידה והוראות בעניין הרמה, הטיב והאיכות של השירותים שעל חברה לתת לצרכניה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7034.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 708|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7085.pdf}}, {{ח:תיבה|1351|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7135.pdf}}, {{ח:תיבה|1494|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7143.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 460|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7202.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 944|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7354.pdf}}, {{ח:תיבה|1726|תיקון (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7418.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 1071|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7502.pdf}}, {{ח:תיבה|1085|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7502.pdf}}, {{ח:תיבה|1086|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7502.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 429|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7749.pdf}}, {{ח:תיבה|1300|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7830.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 621|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7912.pdf}}, {{ח:תיבה|830|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7929.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 327|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8079.pdf}}, {{ח:תיבה|3516|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8250.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 810|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8971.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 1845|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10659.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 2785|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11335.pdf}}, {{ח:תיבה|3062|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11381.pdf}}, {{ח:תיבה|3064|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11381.pdf}}, {{ח:תיבה|3070|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11383.pdf}}, {{ח:תיבה|3162|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11399.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1262|הוראת שעה – חרבות ברזל|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11772.pdf}}, {{ח:תיבה|2252|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11977.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 99|סעיפים 99}}, {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 100|100}} {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 101|ו־101(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|לחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}} (להלן – החוק), ולאחר שקוימו הוראות {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 107|סעיף 107 לחוק}}, קובעת מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: צרכנות}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן א|סימן א׳: הפרשי מדידה}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן ב|סימן ב׳: הערכת צריכה}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן ג|סימן ג׳: צריכה חריגה הנובעת מנזילה}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן ד|סימן ד׳: מד מים נוסף לצרכן}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן ד1|סימן ד׳1: מיגון מד־מים}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן ה|סימן ה׳: החלפת צרכן בנכס}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן ו|סימן ו׳: התקנה והחלפה של מד מים}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן ז|סימן ז׳: חיבור של נכס למערכת מים}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן ח|סימן ח׳: חברת ניהול בבית משותף}}

{{ח:פנימי|פרק 2א|פרק שני א׳: מדידת מים באתר בנייה}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: חשבונות ותשלומים}}

{{ח:פנימי|פרק 3 סימן א|סימן א׳: חובת תשלום}}

{{ח:פנימי|פרק 3 סימן ב|סימן ב׳: החשבון התקופתי}}

{{ח:פנימי|פרק 3 סימן ג|סימן ג׳: תשלום החשבון התקופתי}}

{{ח:פנימי|פרק 3 סימן ד|סימן ד׳: בירור חשבון תקופתי}}

{{ח:פנימי|פרק 3 סימן ו|סימן ו׳: ביטחונות}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: שירותים לצרכנים}}

{{ח:פנימי|פרק 4 סימן א|סימן א׳: ביקור מתואם בחצרי צרכן}}

{{ח:פנימי|פרק 4 סימן ב|סימן ב׳: הודעות}}

{{ח:פנימי|פרק 4 סימן ג|סימן ג׳: מרכז קבלת קהל}}

{{ח:פנימי|פרק 4 סימן ד|סימן ד׳: מוקדים טלפוניים}}

{{ח:פנימי|פרק 4 סימן ה|סימן ה׳: טיפול בפניות צרכנים}}

{{ח:פנימי|פרק 4 סימן ו|סימן ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: מידע לציבור}}

{{ח:פנימי|פרק 5 סימן א|סימן א׳: אתר אינטרנט}}

{{ח:פנימי|פרק 5 סימן ב|סימן ב׳: דוח שנתי}}

{{ח:פנימי|פרק 5 סימן ג|סימן ג׳: הערכה ומדידה של שירות}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק שישי: טיפול בגניבת מים}}

{{ח:פנימי|פרק 7|פרק שביעי: מתן שירותי ביוב לצרכנים שאינם מחוברים למערכת הביוב}}

{{ח:פנימי|פרק 7 סימן א|סימן א׳: נכס במקום שאין בו מערכת ביוב}}

{{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|סימן ב׳: נכס במקום שבו קיימת מערכת ביוב}}

{{ח:פנימי|פרק 7 סימן ג|סימן ג׳: נכס במקום שבו מונחת מערכת ביוב לראשונה}}

{{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני: הפסקות מים}}

{{ח:פנימי|פרק 9|פרק תשיעי: תשלום פיצוי לצרכן בשל הפרת אמות מידה}}

{{ח:פנימי|פרק 10|פרק עשירי: הליכים לפי כללי הניתוק}}

{{ח:פנימי|פרק 11|פרק אחד עשר: בדיקה לאיכות מי שתייה}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|חלק א׳: ימים שבהם לא תבצע חברה הפסקת מים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳: ימים שבהם צריכה הרשות להתחשב לפי הרכב האוכלוסייה הצפויה להיות מושפעת מהפסקת המים:}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: כללי}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ב־3, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ה, תשע״ח, תשע״ח־2, תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ד, תשפ״ד־4, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אומדן של מהנדס החברה“ – הערכה של מהנדס החברה בדבר צריכת מים לפי {{ח:פנימי|סעיף 11א|סעיף 11א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי משלוח אלקטרוני“ – דואר אלקטרוני וכל טכנולוגיה אחרת שהחברה הגדירה באתר האינטרנט שלה, שמבטיחה העברת מידע לצרכן ומספקת חיווי לחברה על שליחתו לנמען;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר אינטרנט של הרשות“ – אתר האינטרנט של הרשות הממשלתית שכתובתו www.water.gov.il;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר בנייה“ – אתר שבו מבוצעות עבודות הנדסה בנאיות כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות|בחוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות, התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בור ספיגה“, ”בור רקב“, ”ביובית“, ”שפכים“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות המים (מניעת זיהום) (בורות ספיגה ובורות רקב)|בתקנות המים (מניעת זיהום) (בורות ספיגה ובורות רקב), התשנ״ב–1992}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בכתב“ – בפנייה או בהודעה לחברה – לרבות באמצעות שיחת טלפון שהוקלטה למוקד השירות של החברה או באמצעות ערוצי שירות מקוונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוח שנתי“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 81|בסעיף 81}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המחלקה לשירותים חברתיים“, ”מיצוי הליכי גבייה“, ”נכס אחר“, ”נכס של צרכן ביתי“, ”צרכן ביתי“, ”פעולת ניתוק אספקת מים“ {{ח:הערה|-}} כהגדרתם {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)|בכללי הניתוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל הכללי“ – המנהל הכללי של חברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפסקת מים מתוכננת“ – הפסקת מים שאינה הפסקת מים לצורך תיקון תקלות והיא לצורך טיפול, שדרוג ותחזוקה של תשתיות המים והביוב של החברה או במקרים שבהם דרש מהחברה ספק תשתיות אחר לעשות כן לצורך טיפול, שדרוג ותחזוקה בתשתיותיו המצויות בסמוך או קשורות בעקיפין או במישרין לתשתיות המים והביוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפסקות מים לצורך תיקון תקלות“ – הפסקת מים הנדרשת לצורך תיקון תקלה או בעיה שתיקונה אינו סובל דיחוי או שנדרש בתוך פחות מ־48 שעות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי מדידה“ – ההפרש בין הכמות שעברה, בתקופה מסוימת, במד המים הראשי בנכס, לבין סך כל הכמויות שעברו בכל מדי המים המשויכים בנכס, כפי שנמדדו באותה תקופה או כפי שהוערכו, אם בוצעה הערכת צריכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי מדידה חריגים“ – הפרשי מדידה השווים או עולים על 150% מהפרשי המדידה הרגילים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי מדידה רגילים“ – הפרשי המדידה בתקופה המקבילה בשנה הקודמת, ובלבד שהצריכה באותה תקופה במד־המים הראשי בנכס מהווה צריכה רגילה, ובהעדר תקופה מקבילה כאמור – הכמות הממוצעת של הפרשי מדידה בשתי התקופות האחרונות שהצריכה בהן במד־המים הראשי בנכס מהווה צריכה רגילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות הממשלתית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק המים|בחוק המים, התשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה המייעצת“, ”חוב שוטף“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)|בכללי הניתוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת ניהול“ – תאגיד המספק שירותי ניהול ואחזקה של הרכוש המשותף בנכס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המקרקעין“ – {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון תקופתי“ – הודעת חיוב של חברה בעד שירותי מים, שירותי ביוב או שניהם גם יחד שניתנו לצרכן במהלך תקופת חיוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשש לנזילה“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} במד־מים משויך, למעט בנכס שמתאפיין בצריכה רציפה של מים או שלא ניתן לקבל לגביו חיווי על צריכה רציפה – מדידה של צריכת מים רציפה במשך פרק זמן העולה על 24 שעות;
{{ח:תתת|(2)}} בכל מד־מים אחר – לפי אמות מידה שקבעה החברה לפי {{ח:פנימי|סעיף 13ב|סעיף 13ב(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום עסקים“ – יום א׳ עד ה׳, למעט ערבי חג וחגים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי אירוע פגיעה במים“ – {{ח:חיצוני|כללי המים (אירוע פגיעה במים)|כללי המים (אירוע פגיעה במים), התשפ״ג–2023}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי דמי הקמה“ – {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (דמי הקמה למערכות מים ולמערכות ביוב)|כללי תאגידי מים וביוב (דמי הקמה למערכות מים ולמערכות ביוב), התשע״ה–2015}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי הניתוק“ – {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים), התשע״ה–2015}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי התעריפים“ – {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב), התש״ע–2009}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי חישוב עלות“ – {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב), התש״ע–2009}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי כמות מוכרת“ – {{ח:חיצוני|כללי המים (קביעת כמות מוכרת)|כללי המים (קביעת כמות מוכרת), התשע״ו–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי מערכות מדידת מים“ – {{ח:חיצוני|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים)|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים), התשפ״ב–2022}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי שפכי מפעלים“ – {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (שפכי מפעלים המוזרמים למערכות ביוב)|כללי תאגידי מים וביוב (שפכי מפעלים המוזרמים למערכות ביוב), התשע״ד–2014}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבדקה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מד מים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים)|בכללי מערכות מדידת מים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מד מים משויך“ – מד מים, אחד או יותר, המודד את כל צריכת המים של צרכן מסוים בנכס מסוים ושהחברה משייכת לאותו צרכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מד מים ראשי“ – מד מים המודד את כמויות המים המסופקות לנכס שיש בו יותר ממד מים משויך אחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מד עם מנגנון השבתה“ – מד קריאה מרחוק עם מנגנון להשבתה מוחלטת של פעילותו החשמלית בימי השבת ומועדי ישראל, כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א(א) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מד קריאה מרחוק“ – מד מים, לרבות מד מים עם יחידת תקשורת נפרדת, המאפשר שידור תדיר של נתוני קריאה ממד המים אל החברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד החיוב“ – המועד האחרון לתשלום חיוב כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך מוכר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד פטור“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד רפואי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 24|בסעיף 24 לפקודת בריאות העם, 1940}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים)|בכללי מערכות מדידת מים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת קריאה מרחוק“ – מערכת המאפשרת שידור תדיר של נתוני קריאה ממד־מים אל החברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכיר נכס“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – כל קרקע או בניין המחוברים למערכת המים או מערכת הביוב של החברה או צורכים שירותי מים או ביוב ממנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציג שירות לקוחות“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 71|בסעיף 71}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערוצי שירות מקוונים“ – כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 66א|בסעיף 66א(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת המסים גבייה“ – {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צריכה גבוהה“ – כמות המים שנמדדה במד־מים משויך, ובמד־מים ראשי – הפרשי המדידה שנמדדו, השווה או העולה על 130 אחוזים אך נמוכה מ־150 אחוזים מהצריכה הרגילה או מהפרשי המדידה הרגילים, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צריכה חריגה“ – כמות המים שנמדדה במד־מים משויך, ובמד־מים ראשי – הפרשי המדידה שנמדדו, השווה או העולה על 150 אחוזים מהצריכה הרגילה או מהפרשי המדידה הרגילים, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צריכה חריגה מאוד“ – כמות המים שנמדדה במד־מים משויך, ובמד מים ראשי – הפרשי המדידה שנמדדו, השווה או העולה על 200 אחוזים מהצריכה הרגילה במד־המים או מהפרשי המדידה הרגילים, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צריכה רגילה“ – הכמות שעברה במד מים משויך או במד המים הראשי בנכס, לפי העניין, בתקופה המקבילה בשנה הקודמת, ובלבד שלא התקיימו לגביה נסיבות חריגות ובהעדר תקופה מקבילה כאמור – הכמות הממוצעת שעברה בשתי תקופות החיוב האחרונות אשר בהן נקרא מד המים המשויך או מד המים הראשי בנכס, לפי העניין, שלא התקיימו לגביהן נסיבות חריגות; לעניין זה, ”נסיבות חריגות“ – אם הוגשה לגבי התקופה בקשה להכרה בצריכה חריגה הנובעת מנזילה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} או בקשה לעריכת בירור לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיפים 43}} {{ח:פנימי|סעיף 52א|או 52א(א)(3)}}, או שהמנהל הכללי החליט כי התקיימו לגביה נסיבות חריגות שבשלן לא ניתן לראות בה צריכה רגילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן“ – מי שרשום בפנקסי החברה כמקבל מהחברה שירותי מים, שירותי ביוב או שניהם גם יחד בנכס מסוים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן־בעלים“ – כהגדרת ”בעל נכס“ {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (דמי הקמה למערכות מים ולמערכות ביוב)|בכללי דמי הקמה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן זכאי“ – צרכן שמתקיימים בו התנאים {{ח:פנימי|סעיף 88|שבסעיף 88}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית החשב הכללי“ ו”ריבית פיגורים החשב הכללי“ – {{ח:הערה|(נמחקו);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי פינוי“ – שירותי ריקון בור רקב או בור ספיגה המחובר לבור הרקב, באמצעות ביובית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת חיוב“ – תקופת חיוב חודשית או דו־חודשית, שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת חיוב דו־חודשית“ – תקופה שלגביה נמדדה כמות המים שעברה במד המים או בוצעה הערכת צריכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, שלא תפחת מ־56 ימים ולא תעלה על 66 ימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת חיוב חודשית“ – תקופה שלגביה נמדדה כמות המים שעברה במד המים או בוצעה הערכת צריכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, שלא תפחת מ־26 ימים ולא תעלה על 36 ימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הזכאים“ – {{ח:חיצוני|תקנות תאגידי מים וביוב (אמות מידה ורשימת זכאים להפחתה בתשלום לשנת הכספים 2014)|תקנות תאגידי מים וביוב (אמות מידה ורשימת זכאים להפחתה בתשלום לשנת הכספים 2014), התשע״ד–2014}}.

{{ח:סעיף|1א|הקלה מהוראות הכללים|תיקון: תשע״ב־2, תשפ״ד־4, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה, באישור מנהל הרשות, רשאי לתת לחברה הקלה מהוראות על כללים אלה, באופן חד–פעמי או לפרק זמן מסוים שלא יעלה על 30 ימים, אם מצא שבשל התקיימותן של נסיבות מיוחדות, לרבות אחת או יותר מהנסיבות האלה, אין בידי החברה למלא אחר הוראות הכללים שלגביהן התבקשה הקלה כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} שיבוש באפשרות החברה לתת שירות לצרכנים בנסיבות הנוגעות לתהליכי תפעול ותחזוקה מקובלים;
{{ח:תתת|(2)}} מלחמה או מצב מלחמתי אחר, לרבות מצב מיוחד בעורף כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}};
{{ח:תתת|(3)}} שביתה או השבתה;
{{ח:תתת|(4)}} פגיעה חמורה במערכת מחשב או מערכת תפעולית אחרת שמשמשת את החברה;
{{ח:תתת|(5)}} אירועי טבע חריגים, לרבות שריפה;
{{ח:תתת|(6)}} הכרזה על מחלה מידבקת מסוכנת כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 20|בסעיף 20 לפקודת בריאות העם}};
{{ח:תתת|(7)}} מצב חירום שהכריזה הממשלה, למעט הכרזה על מצב חירום לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 38|סעיף 38 לחוק־יסוד: הממשלה}};
{{ח:תתת|(8)}} אירוע שהכריז עליו מנהל הרשות אירוע פגיעה במים או אירוע שמנהל האגף הודיע שחל לגביו מצב הפעלה כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי המים (אירוע פגיעה במים)|בכללי אירוע פגיעה במים}}.
{{ח:תת|(א1)}} הממונה ידווח מדי שנה למועצת הרשות הממשלתית על אישורים שנתן לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(א2)}} הממונה, באישור מועצת הרשות הממשלתית, רשאי לתת לחברה הקלה מהוראות כללים אלה אם שוכנע כי יש לכך הצדקה בנסיבות העניין ובלבד שהתועלת ממתן ההקלה עולה על הפגיעה הצפויה בצרכנים, ובלבד שמשך ההקלה שעליה החליט מנהל הרשות לא יעלה על 3 חודשים; מנהל הרשות רשאי להתנות את החלטתו בתנאים ולתת לחברה הוראות לעניין מימוש ההקלה.
{{ח:תת|(ב)}} אישר מנהל הרשות הקלה או שינוי לחברה כאמור, תביא החברה את החלטת מנהל הרשות לידיעת הצרכנים הנוגעים בדבר, ואם מדובר בכלל צרכני החברה, יפרסמו הרשות אישר מנהל הרשות הקלה או שינוי לחברה כאמור, תביא החברה את החלטת מנהל הרשות לידיעת הצרכנים הנוגעים בדבר, ואם מדובר בכלל צרכני החברה, יפרסמו הרשות הממשלתית והחברה את ההחלטה באתרי האינטרנט שלהן.

{{ח:סעיף|1ב|מטרות הכללים|תיקון: תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} מטרות כללים אלה –
{{ח:תת|(1)}} להבטיח הספקת שירות נאות לכלל הצרכנים;
{{ח:תת|(2)}} לעודד כניסה של טכנולוגיות לשירות הצרכנים;
{{ח:תת|(3)}} לאפשר לחברות להתאים את השירות לצרכניהן לפי מאפייניהם הייחודיים.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: צרכנות}}
{{ח:קטע3|פרק 2 סימן א|סימן א׳: הפרשי מדידה}}

{{ח:סעיף|2|אופן חלוקת הפרשי מדידה בעלי ערך חיובי|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} קיימים בנכס הפרשי מדידה בעלי ערך חיובי, תחלק אותם החברה בין הצרכנים בנכס, כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 58|סעיף 58 לחוק המקרקעין}}, אם הציגה נציגות הבית המשותף את המסמכים האלה:
{{ח:תתת|(א)}} בבית הרשום כבית משותף:
{{ח:תתתת|(1)}} פנייה בכתב, חתומה על ידי נציגות הבית המשותף, לחלוקת הפרשי המדידה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 58|סעיף 58 לחוק המקרקעין}};
{{ח:תתתת|(2)}} כתב מינוי נציגות הבית המשותף;
{{ח:תתתת|(3)}} נסח רישום מרוכז של הבית {{ח:הערה|ה}}משותף;
{{ח:תתת|(ב)}} בבית שאינו רשום כבית משותף – המסמכים המפורטים בפסקה (א)(1) ו־(2) בצירוף אישור בדבר שטחי הדירות בנכס מטעם הרשות המקומית או מטעם הקבלן בונה הבית, ובהיעדר אישורים כאמור, מטעם מודד מוסמך;
{{ח:תת|(2)}} בחלוקה שווה בין כלל הצרכנים בנכס, כל עוד לא הציגה נציגות הבית המשותף את הפרטים הנדרשים בפסקה (1);
{{ח:תת|(3)}} לעניין {{ח:פנימי|פרק 2 סימן א|סימן זה}}, ”צרכן“ – לרבות צרכן שנותק משירותי מים וביוב.

{{ח:סעיף|3|אופן חלוקת הפרשי מדידה בעלי ערך שלילי}}
{{ח:ת}} קיימים בנכס הפרשי מדידה בעלי ערך שלילי, תחלק אותם החברה בין הצרכנים בנכס, באופן זהה לחלוקת הפרשי המדידה בעלי ערך חיובי, כפי שנקבעה {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}.

{{ח:סעיף|3א|חיוב בהפרשי מדידה שליליים|תיקון: תשע״ד, תשע״ה־3, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, חברה רשאית שלא לזכות צרכן בהפרשי מדידה שליליים אם מתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אם הפרשי המדידה השליליים אינם עולים על 5% מהכמות שנמדדה במד־המים הראשי –
{{ח:תתתת|(א)}} מד־המים הראשי בבית המשותף הותאם לקוטר מזערי העומד בדרישות כיבוי אש;
{{ח:תתתת|(ב)}} לא בוצעו הערכות צריכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} במדי־המים המשויכים בבית המשותף;
{{ח:תתתת|(ג)}} מדי־המים בבית המשותף תקינים ועומדים בכל הוראות הדין;
{{ח:תתת|(2)}} אם הפרשי המדידה השליליים עולים על 5% מהכמות שנמדדה במד־המים הראשי – מהנדס החברה, או נציג מטעמו בעל הכשרה מתאימה, ביקר בנכס, בדק את כל מדי־המים בבית המשותף ומהנדס החברה אישר בכתב כי מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מתקיימים כל תנאי סעיף קטן (א)(1);
{{ח:תתתת|(ב)}} מדידת מדי־המים משקפת נאמנה את השימושים והצריכות בנכס.
{{ח:תת|(ב)}} באישור יפרט מהנדס החברה את מועדי הביקור בנכס, ממצאי הבדיקה ונימוקיו לכך שמדידת מדי־המים משקפת נאמנה את השימושים והצריכות בנכס.
{{ח:תת|(ג)}} אישור לפי סעיף קטן (א)(2) יהיה תקף למשך עד 3 תקופות חיוב, וכל עוד לא נודע לחברה כי חדל להתקיים תנאי מהתנאים שעל בסיסם ניתן האישור.
{{ח:תת|(ד)}} החליטה חברה שלא לזכות צרכן בהפרשי מדידה שליליים, תודיע לו על כך בחשבון התקופתי.

{{ח:סעיף|4|הפרשי מדידה כאשר מד המים הראשי אינו תקין}}
{{ח:ת}} אין באמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} כדי לשלול את האפשרות של הצרכן לדרוש בדיקה של מד המים הראשי; נמצא כי מד המים הראשי אינו תקין, תבוצע הערכת צריכה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} והפרשי המדידה יחושבו בהתאם.

{{ח:סעיף|5|חיוב או זיכוי בשל הפרשי מדידה}}
{{ח:ת}} הכמות החיובית או השלילית המיוחסת לכל צרכן בשל הפרשי המדידה תצטרף, בכל תקופת חיוב, לסך הצריכה המיוחסת לו, בחיוב או בזיכוי, לפי העניין, הן בעבור שירותי המים והן בעבור שירותי הביוב; חישוב החיוב ייעשה בהתבסס על הכמות הכוללת המיוחסת לכל צרכן, לאחר הוספת הפרשי המדידה בהתאם לאמור בסעיף זה.

{{ח:סעיף|6|הודעות לצרכנים המחויבים בהפרשי מדידה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} שינתה החברה את אופן חלוקת הפרשי המדידה בנכס, תשלח לצרכניה הודעה בדבר אופן חלוקת הפרשי המדידה בנכס; ההודעה תישלח לכתובת שאליה שולחת החברה את הודעת החיוב.

{{ח:קטע3|פרק 2 סימן ב|סימן ב׳: הערכת צריכה}}

{{ח:סעיף|7|חיוב לפי קריא מד מים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תקרא לפחות פעם אחת בחודשיים את כל קריאי מדי המים הראשיים ואת כל קריאי מדי המים המשויכים שבתחומה ותחייב את צרכניה לפי הכמויות שנמדדו במדי המים.
{{ח:תת|(ב)}} רישום קריא מד־המים יעוגל לעשירית מטר מעוקב הקרובה ביותר.

{{ח:סעיף|7א|אימות קריאה משודרת|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חברה המפעילה מערכת קריאה מרחוק תבדוק את נכונות הקריאה המשודרת אליה לעומת קריא מד־המים בכל אחד ממדי־המים הראשיים ומדי־המים המשויכים שבתחומה, פעם בשנה לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} נוכחה חברה כי קריא מד־המים קטן מהקריאה המשודרת שבעדה חויב הצרכן, תזכה את הצרכן בהפרש הקריאה.

{{ח:סעיף|7א1|חובת התקנת מערכת קריאה מרחוק|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תפעיל מערכת קריאה מרחוק ותתקין אצל צרכן אך ורק מד קריאה מרחוק; החברה תשלים עד יום כ״א בטבת התשפ״ז (31 בדצמבר 2026) התקנת מדי קריאה מרחוק לכל צרכניה.
{{ח:תת|(ב)}} נקבע תקן ישראלי לפרוטוקול תקשורת של מערכת קריאה מרחוק, לא תתקין חברה אלא מד קריאה מרחוק העומד בדרישותיו.

{{ח:סעיף|8|ביצוע הערכת צריכה|תיקון: תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ג, תשפ״ג, תשפ״ד־4, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}, חברה רשאית שלא לקרוא קריא של מד מים מסוים ולבצע הערכה של הכמות שנצרכה באותו נכס (להלן – הערכת צריכה), באחד או יותר מהמקרים האלה ובכפוף לאמור להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מד המים נפגע באופן שעלול לפגוע באמינות המדידה או שמד המים אינו ניתן לקריאה – פעם אחת בלבד ולגבי תקופת חיוב אחת;
{{ח:תתת|(2)}} מד המים אינו מראה צריכה כלשהי – פעמיים לכל היותר ובתנאי שהערכת הצריכה תתייחס לתקופת חיוב אחת בכל פעם ושבכל אחת מתקופות החיוב לא נמדדה צריכה כלשהי;
{{ח:תתת|(3)}} לא ניתן להגיע אל מד המים או שלא ניתן להתקין מד מים בשל נסיבות שאינן תלויות בחברה – כל עוד מתקיימות הנסיבות האמורות;
{{ח:תתת|(3א)}} נמצאה צריכה שהחברה לא מדדה ולא חלות עליה הוראות {{ח:פנימי|פרק 6|הפרק השישי}};
{{ח:תתת|(4)}} במקרים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף 50}} {{ח:פנימי|פרק 6|ובפרק השישי}};
{{ח:תתת|(5)}} באישור המנהל הכללי של החברה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52א|סעיף 52א}}.
{{ח:תת|(ב)}} התקיימו הנסיבות האמורות בסעיף קטן (א) תבצע החברה הערכת צריכה לפי המפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} קיימים בידי החברה נתונים לצורך קביעת צריכה רגילה של הצרכן, תבוצע הערכת הצריכה על פיה;
{{ח:תתת|(2)}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}, לא קיימים בידי החברה נתונים לצורך קביעת צריכה רגילה של הצרכן, תעמוד הערכת הצריכה של הצרכן על 15 מטרים מעוקבים לחודש; ואולם במקרים שבהם נוכחה החברה כי צריכת המים של הצרכן בנכס אינה משקפת את הערכת הצריכה כאמור, רשאית החברה לבצע הערכת צריכה בנכס לפי אומדן מהנדס החברה או מי שהחברה מינתה לכך מטעמה;
{{ח:תתת|(3)}} לא קיימים בידי החברה נתונים לצורך קביעת צריכה רגילה לגבי מד מים ראשי, הערכת הצריכה תעמוד על מכפלת 25 מטרים מעוקבים לחודש במספר הצרכנים הרשומים בנכס וחישוב הפרשי המדידה ייעשה בהתאם להערכת צריכה זו; ואולם במקרים שבהם ראתה החברה כי צריכת מד־המים הראשי אינה משקפת את הערכת הצריכה כאמור, רשאית החברה לבצע הערכת צריכה במד־המים הראשי לפי אומדן מהנדס החברה או מי שהחברה מינתה לכך מטעמה;
{{ח:תתת|(4)}} במקרים המפורטים {{ח:פנימי|פרק 6|בפרק השישי}} תבצע החברה הערכת צריכה לפי אומדן של מהנדס החברה.
{{ח:תת|(ב1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), לא איפשר צרכן לנציג החברה גישה למד המים הנמצא בחצריו במשך יותר מתקופת חיוב אחת, והחברה לא הצליחה, במאמץ סביר, לתאם עם הצרכן ביקור בחצריו לפי {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54}}, תבצע החברה הערכת צריכה לפי אומדן של מהנדס החברה.
{{ח:תת|(ג)}} מצאה החברה, כי יש לבצע הערכת צריכה בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(א)(1)}}, תחליף החברה את מד המים.
{{ח:תת|(ד)}} מצאה החברה, כי יש לבצע הערכת צריכה בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(א)(2)}} וחלפה תקופת השירות שנקבעה לדגם מד המים לפי {{ח:חיצוני|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים)#סעיף 5|סעיף 5 לכללי מערכות מדידת מים}}, תחליף החברה את מד המים מיד לאחר ביצוע הערכת הצריכה הראשונה; טרם חלפה תקופת השירות האמורה מאז הוחלף מד המים האמור, תחליף החברה את מד המים לאחר ביצוע הערכת הצריכה השנייה.
{{ח:תת|(ה)}} צרכן שחויב על בסיס הערכת צריכה שנעשתה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(א)(2)}} רשאי להציג לפני החברה הוכחות לכך שאכן לא היתה צריכה בנכס בתקופה האמורה; הוצגו הוכחות כאמור, תתקן החברה את החיוב לצרכן בהתאם.
{{ח:תת|(ו)}} החברה תנהל רישום שנתי מפורט בדבר מספר מדי המים שלא קראה במשך 6 חודשים רצופים או יותר, משך הזמן שביצעה הערכת צריכה לגבי כל אחד מהם ואת הפעולות שנקטה כדי לבצע קריאה שלהם ולצמצם את כמות מדי המים שלא נקראו כאמור; החברה תגיש לרשות הממשלתית, לפי דרישתה, דוח הכולל את המידע.
{{ח:תת|(ו1)}} חברה תיידע צרכן, שאין לגביו נתונים לצורך קביעת צריכתו הרגילה, על השינוי הצפוי באופן ביצוע הערכת הצריכה על ידה כאמור בסעיף קטן 8(ב)(2), בהודעה נפרדת מחשבון המים.
{{ח:תת|(ז)}} אין באמור בסעיף זה כדי למנוע מן החברה לחייב בעד צריכת שירותי מים וביוב שנעשתה שלא כדין.

{{ח:סעיף|9|חיוב בעקבות הערכת צריכה|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ביצעה החברה הערכת צריכה, תחייב את הצרכן לפי הכמויות שנקבעו בהערכת הצריכה ובלבד שסך כל הצריכה המחויבת של כל מדי המים המשויכים בנכס לא תעלה על הכמות שנמדדה במד המים הראשי או על הערכת הצריכה במד המים הראשי, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} בוצעה הערכת צריכה במד מים ראשי או במד מים משויך ייערך חישוב הפרשי המדידה בהתבסס על הכמות שנקבעה בהערכת הצריכה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), בוצעה הערכת צריכה במד־מים ראשי בנכס לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ב)(3)}} ובשל כך עלתה כמות המים שנמדדה במדי המים המשויכים על הכמות שנקבעה לחיוב במד־המים הראשי, יעמדו הפרשי המדידה על אפס.

{{ח:סעיף|10|תיקון חיוב בהפרשי מדידה}}
{{ח:ת}} בוצעה הערכת צריכה במועד המאוחר למועד קריאת כל מדי המים בנכס משותף, תתקן החברה את החיוב בהפרשי מדידה לכלל הצרכנים שצריכת המים שלהם נמדדת במד המים הראשי.

{{ח:סעיף|11|הודעה על חיוב לפי הערכת צריכה|תיקון: תשע״ב, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} ערכה החברה חשבון תקופתי המתבסס על הערכת צריכה, תודיע לצרכן בחשבון התקופתי כי החשבון מבוסס על הערכת צריכה ואת הסיבה לביצוע הערכת צריכה; בוצעה הערכת צריכה בשל האמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(א)(3)}}, תפרט החברה לצרכן, במסמך שיצורף לחשבון המים הראשון או בחשבון המים, כי הוא נערך על בסיס {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(א)(3)}} ומהי המניעה שהתגלתה ואת אופן עריכת החשבון עד להסרת המניעה.
{{ח:תת|(ב)}} ביצעה החברה הערכת צריכה לפי אומדן מהנדס – תצרף לחשבון התקופתי הסבר בדבר אופן עריכת האומדן והנתונים ששימשו את מהנדס החברה בביצועו.

{{ח:סעיף|11א|אומדן של מהנדס החברה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מהנדס החברה או עובד החברה שהמהנדס הרשה לכך, יעריך את הצריכה בנכס, למעט אתר בנייה, בהתחשב, בין השאר, במאפייני הנכס והשימושים בו, לפי העניין, ובכלל זה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר הנפשות המתגוררות בנכס;
{{ח:תתת|(2)}} גודל הנכס;
{{ח:תתת|(3)}} היקף הגינון בנכס;
{{ח:תתת|(4)}} שימושי המים בנכס.
{{ח:תת|(ב)}} מהנדס החברה יאשר הערכה לפי סעיף קטן (א) שלא נעשתה בידו.
{{ח:תת|(ג)}} מהנדס החברה יעריך את הצריכה באתר בנייה, בהתחשב, בין השאר, בכל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היקף הבנייה;
{{ח:תתת|(2)}} סוג הבנייה;
{{ח:תתת|(3)}} שלבי הבנייה בתקופה שלגביה נעשה האומדן.

{{ח:סעיף|12||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק 2 סימן ג|סימן ג׳: צריכה חריגה הנובעת מנזילה}}

{{ח:סעיף|13|בדיקה השוואתית של כמות הצריכה|תיקון: תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ד, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} החברה תבדוק לאחר קבלת נתוני הקריאה של כל מד מים משויך או של מד מים ראשי בנכס, אם הכמות, שנמדדה במד מים משויך גבוהה מכמות הצריכה הרגילה, וכן מממוצע הצריכה בשש תקופות החיוב האחרונות, ובמד־מים ראשי – אם הפרשי המדידה גבוהים מהפרשי המדידה הרגילים ({{ח:פנימי|פרק 2 סימן ג|בסימן זה}} – בדיקה השוואתית).
{{ח:תת|(ב)}} נוכחה החברה לדעת בבדיקה ההשוואתית, כי הכמות שנמדדה או הפרשי המדידה, מהווים צריכה גבוהה או יותר ובלבד שצריכה זו או הפרשי המדידה, מהווים, 130 אחוזים לפחות, מהצריכה הממוצעת או מהפרשי המדידה הממוצעים, לפי העניין, בשש תקופות החיוב האחרונות, תודיע לצרכן בחשבון התקופתי הקרוב, בכתב מודגש, במקום המיועד להודעות, כי צריכתו גבוהה מצריכתו הרגילה ותפרט בהודעה את שיעור הגידול בצריכה.
{{ח:תת|(ג)}} נוכחה החברה לדעת בבדיקה ההשוואתית, כי מתקיימים כל התנאים המפורטים להלן, תודיע לצרכן בהודעה בנוסח המפורט {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 1|בטופס מספר 1 שבתוספת הראשונה}}, כי צריכתו גבוהה מצריכתו הרגילה ותפרט את שיעור הגידול בצריכה; הודעה כאמור, תישלח לא יאוחר מ־10 ימי עסקים ממועד קריאת מד־המים:
{{ח:תתת|(1)}} הכמות שנמדדה או הפרשי המדידה, מהווים צריכה חריגה;
{{ח:תתת|(1א)}} צריכה זו מהווה 150 אחוזים לפחות מהצריכה הממוצעת או מהפרשי המדידה הממוצעים, לפי העניין; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי מדידה ממוצעים“ – ממוצע הפרשי המדידה בכל תקופת החיוב בשנה האחרונה ושלא הוגשו לגביהן בקשות כאמור;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”צריכה ממוצעת“ – ממוצע הצריכה בכל תקופות החיוב בשנה האחרונה שבהן נקרא מד־המים המשויך, ושלא הוגשה לגביהן בקשה להכרה בצריכה חריגה הנובעת מנזילה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} או בקשה לעריכת בירור לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיפים 43}} {{ח:פנימי|סעיף 52א|או 52א(א)(3)}};
{{ח:תתת|(2)}} ההפרש בין צריכה זו לבין צריכתו הרגילה עולה על 9 מטרים מעוקבים בתקופת חיוב חודשית או על 18 מטרים מעוקבים בתקופת חיוב דו־חודשית, ובמד־מים ראשי – הפרשי המדידה עולים על 5 מטרים מעוקבים בתקופת חיוב חודשית או 10 מטרים מעוקבים בתקופת חיוב דו־חודשית.
{{ח:תת|(ג1)}} נוכחה החברה בבדיקה ההשוואתית, כי הכמות שנמדדה במד־מים משויך מהווה צריכה חריגה מאוד, תפעל החברה כאמור בסעיף קטן (ג) וכן, אם יש ברשותה מספר טלפון של הצרכן, תעשה מאמץ סביר להודיע לו בלא דיחוי, בטלפון או באמצעות מסרון, כי צריכתו חריגה מאוד; בהודעה תפרט החברה את הכמות שנמדדה ואת שיעור הגידול בצריכה; חברה לא תפנה באמצעות מסרון אם הודיע לה הצרכן כי אינו מעוניין לקבל הודעות בדרך זו.
{{ח:תת|(ד)}} נוכחה החברה בבדיקה ההשוואתית כי הפרשי המדידה במד המים הראשי בנכס מהווים צריכה חריגה מאוד, תפעל החברה כאמור בסעיף קטן (ג) וכן תשלח בהקדם האפשרי, ולא יאוחר מיום עסקים אחד נציג לנכס שיוודא שלא נפלה טעות בקריאה ושמד המים תקין ככל שניתן לראות; מצא הנציג, כי לא נפלה טעות וכי מד המים תקין, יתלה הודעה, בלוח המודעות בכניסה לנכס, ולפיה במד המים הראשי בנכס נמדדה צריכה חריגה מאוד ואת שיעורה; בהעדר לוח מודעות יתלה הנציג הודעה במקום בולט לעין בכניסה לנכס; כמו כן, ינסה הנציג, ככל שניתן, לאתר צרכנים בנכס ולהודיע להם על קיומה של צריכה חריגה מאוד; הנציג יתעד את תליית המודעה, פעולות האיתור שביצע וממצאי הביקור בנכס.
{{ח:תת|(ה)}} הודעה לפי סעיף קטן (ג) לגבי הפרשי מדידה במד המים הראשי בנכס תישלח לכל אחד מהצרכנים באותו הנכס.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף זה יחולו רק על צרכן או מד מים ראשי, שקיימים לגביהם נתונים לצורך חישוב צריכה רגילה או הפרשי מדידה רגילים, לפי העניין.
{{ח:תת|(ז)}} פעולת חברה לפי סעיף זה לא תעכב את משלוח החשבון במועד.

{{ח:סעיף|13א|חברה המפעילה מערכת לקריאה מרחוק|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חברה המפעילה מערכת לקריאה מרחוק, שנוכחה כי קיים חשש לנזילה בצנרת הפרטית או בצנרת המשותפת בנכס המחובר למערכת לקריאה מרחוק –
{{ח:תתת|(1)}} אם יש ברשותה מספר טלפון של הצרכן, תעשה מאמץ סביר להודיע לו בתוך שני ימי עסקים, בטלפון או באמצעות מסרון, על קיומו של חשש לנזילה; חברה לא תפנה באמצעות מסרון אם הודיע לה הצרכן כי אינו מעוניין לקבל הודעות בדרך זו;
{{ח:תתת|(2)}} תשלח לצרכן הודעה בנוסח המפורט {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 1א|בטופס 1א שבתוספת הראשונה}} בדבר חשש לנזילה, לא יאוחר מהמועדים האלה, ובלבד שבמועד המשלוח עדיין קיים חשש לנזילה:
{{ח:תתתת|(א)}} אם אין ברשותה מספר טלפון של הצרכן – 3 ימי עסקים מהמועד שבו נודע לה על קיומו של חשש לנזילה;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם לא קיבלה אישור על קבלת ההודעה לפי פסקה (1) – 3 ימי עסקים מהמועד שבו שלחה את ההודעה;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם קיבלה אישור על קבלת ההודעה לפי פסקה (1) – 7 ימי עסקים ממועד קבלת האישור.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} לא יחול על חברה שפעלה לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|13ב|קביעת אמות מידה לחשש לנזילה ופרסומן|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חברה המפעילה מערכת קריאה מרחוק תחליט על אמות מידה להתקיימות חשש לנזילה במד־מים שאינו נכלל בפסקה (1) להגדרה חשש לנזילה, בהתבסס על מאפייני הצריכה בנכס.
{{ח:תת|(ב)}} חברה המפעילה מערכת קריאה מרחוק תפרסם באתר האינטרנט שלה את התנאים לקיומו של חשש לנזילה במד־מים שנכלל בפסקה (1) להגדרה חשש לנזילה ואת אמות המידה שעליהן החליטה לקיומו של חשש לנזילה במד־מים אחר לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|14|תנאים להכרה בצריכה חריגה הנובעת מנזילה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} צריכה חריגה הנובעת מנזילה תוכר אם התקיימו התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} לגבי מד מים משויך ומד מים ראשי –
{{ח:תתת|(א)}} כמות המים שנמדדה במד־המים המשויך, ובמד־מים ראשי – הפרשי המדידה שנמדדו, בתקופת החיוב מהווים צריכה חריגה;
{{ח:תתת|(ב)}} הצרכן הצהיר, כי הצריכה החריגה נגרמה כתוצאה מנזילה שתוקנה;
{{ח:תתת|(ג)}} טרם חלפו שישה חודשים מתום תקופת החיוב האחרונה שבגינה מתבקשת ההכרה;
{{ח:תת|(2)}} לגבי מד מים ראשי, לא הוכרה בנכס האמור צריכה חריגה הנובעת מנזילה בשנים עשר החודשים שקדמו למועד תקופת החיוב הראשונה שבעבורה מבוקשת ההכרה;
{{ח:תת|(3)}} לגבי מד מים משויך, לא הוכרה בנכס האמור צריכה חריגה הנובעת מנזילה יותר מפעם אחת בשניים עשר החודשים שקדמו למועד תקופת החיוב הראשונה שבעבורה מבוקשת ההכרה.

{{ח:סעיף|15|הגשת בקשה להכרה בצריכה חריגה הנובעת מנזילה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} צרכן המבקש הכרה בצריכה חריגה הנובעת מנזילה יגיש בקשה הערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 1|טופס מספר 1 שבתוספת הראשונה}} ויצרף אליה הצהרה בנוסח המפורט בו ואסמכתאות המעידות על תיקון הנזילה; הכרה בצריכה חריגה הנובעת מנזילה תינתן, לכל היותר, לגבי שתי תקופות חיוב רצופות, שבכל אחת מהן התקיימו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14}}.

{{ח:סעיף|16|הכרה בצריכה חריגה הנובעת מנזילה|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש הצרכן הכרה בצריכה חריגה כצריכה חריגה הנובעת מנזילה והתקיימו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14}}, תכיר החברה בצריכה החריגה כצריכה חריגה הנובעת מנזילה.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל הכללי של חברה או מי שמינה לכך, רשאים לאשר הכרה בצריכה חריגה הנובעת מנזילה גם אם לא התקיים תנאי האמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14(1)(ג), (2) או (3)}}, וכן לגבי יותר משתי תקופות חיוב רצופות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}, אם לדעתו מתקיימות נסיבות חריגות הנוגעות להיקף החיוב, לאופן היווצרותו או לאופי הנכס המצדיקות זאת; החברה תתעד החלטה כאמור ואת הנימוקים לה.

{{ח:סעיף|17|חיוב במקרה של הכרה בצריכה חריגה הנובעת מנזילה|תיקון: תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ב־3, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הוכרה צריכה חריגה הנובעת מנזילה יחויב הצרכן לפי התעריפים הקבועים לעניין זה {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)|בכללי חישוב עלות}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), המנהל הכללי של החברה, או עובד בכיר הכפוף לו במישרין, רשאי להחליט כי הצרכן יחויב בעד אותה כמות מים –
{{ח:תתת|(1)}} אם היה לו יסוד סביר להניח שלא היתה נזילה – לפי התעריפים הקבועים {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)#סעיף 25|בסעיף 25(1) בכללי חישוב עלות}};
{{ח:תתת|(2)}} אם היה לו יסוד סביר להניח שהנזילה לא תוקנה בזמן סביר מהמועד שבו נודע לצרכן על קיומה – לפי התעריפים הקבועים {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)#סעיף 25|בסעיף 25(1) ו־(2) בכללי חישוב עלות}}.

{{ח:סעיף|18|הכרה בצריכה חריגה לצרכן שאין לגביו צריכה רגילה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 2 סימן ג|סימן זה}} יחולו גם לגבי צרכן שאין לגביו נתונים לקביעת צריכה רגילה; ביקש צרכן כאמור הכרה בצריכה חריגה הנובעת מנזילה, תוערך הצריכה הרגילה של הצרכן, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(ב)(2)}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:קטע3|פרק 2 סימן ד|סימן ד׳: מד מים נוסף לצרכן}}

{{ח:סעיף|19|התקנה של מד נוסף}}
{{ח:תת|(א)}} החברה תתקין מד מים משויך אחד נוסף לכל צרכן אם יש צורך ביותר ממד מים אחד כדי למדוד את כל צריכת המים המסופקת לנכס מסוים, ובלבד שדרש הצרכן מהחברה התקנת מד מים נוסף וביצע את הפעולות הדרושות בתשתית המים הפרטית לצורך התקנתו במקום נגיש לקריאה.
{{ח:תת|(ב)}} ביקש הצרכן מהחברה להתקין יותר משני מדי מים כדי למדוד את כל צריכת המים המסופקת לנכס מסוים, רשאית החברה להתקין יותר משני מדי מים לצרכן ובלבד שהצרכן ביצע את הפעולות הדרושות בתשתית המים הפרטית לצורך התקנתו במקום נגיש לקריאה.
{{ח:תת|(ג)}} הותקן מד מים נוסף בהתאם להוראת סעיף קטן (א) או (ב) צריכתו הפרטית של הצרכן תהיה סך כל הצריכה שנמדדה במדי המים המשויכים המותקנים בנכס המסוים.

{{ח:סעיף|20|תעריף בעבור התקנת מד מים נוסף}}
{{ח:ת}} התעריף בעבור התקנת כל מד מים נוסף והתעריף השוטף בעבור קריאת כל מד מים נוסף כאמור {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19}} יהיו לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)|כללי התעריפים}}.

{{ח:קטע3|פרק 2 סימן ד1|סימן ד׳1: מיגון מד־מים|תיקון: תשע״ח}}

{{ח:סעיף|20א|מיגון מד־מים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תתקין התקן מיגון למד־מים בכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} במד־מים משויך – לבקשת הצרכן;
{{ח:תתת|(2)}} במד־מים ראשי – לבקשת נציגות הבית המשותף או חברת ניהול שנרשמה כצרכן לפי {{ח:פנימי|פרק 2 סימן ח|סימן ח׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} חברה רשאית להתקין, על חשבונה, התקן מיגון למד־מים במקרים שבהם סברה כי קיים חשש לשיבוש במזיד של מדידת צריכת המים במד־מים.

{{ח:סעיף|20ב|תעריף בעד התקנת התקן מיגון|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} התעריף בעד התקנת התקן מיגון למד־מים לפי {{ח:פנימי|סעיף 20א|סעיף 20א(א)}} יהיה לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2 פרט 15|פרט (15) בתוספת השנייה לכללי התעריפים}}.

{{ח:קטע3|פרק 2 סימן ה|סימן ה׳: החלפת צרכן בנכס}}

{{ח:סעיף|21|החלפת צרכן בנכס|תיקון: תשע״ח, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש צרכן לבטל את רישומו כצרכן בנכס מסוים, תבצע החברה את הפעולה רק אם יוצגו באותו מעמד פרטי צרכן חדש בנכס, הסכמתו של הצרכן החדש להירשם כצרכן בנכס ואם דרשה החברה ביטחונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 53ב|סעיף 53ב}} – הביטחונות שנמסרו לפי הדרישה. נרשמו אצל החברה חובות כספיים בשל צריכת שירותי המים והביוב בנכס, יסדיר הצרכן המבקש את תשלום יתרת החוב או ימסור יחד עם הבקשה את פרטי ההתקשרות עמו לצורך הסדרת החוב.
{{ח:תת|(ב)}} היה הצרכן המבקש שוכר בנכס ולא הוצגו פרטי צרכן חדש, תרשום החברה את משכיר הנכס כצרכן ותשלח הודעה למשכיר על דבר רישומו כאמור; והכל בתנאי שהצרכן המבקש הוכיח כי הסתיימה תקופת השכירות בנכס; לא הוכיח הצרכן המבקש את סיום תקופת השכירות, תיעשה החלפת הצרכן בהתאם להוראות סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|21|רישום או ביטול רישום צרכן־בעלים|תיקון: תשע״ח, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש צרכן־בעלים לחבר נכס לראשונה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 26ב|בסעיף 26ב(א)}}, לאחר שהציג לפני החברה מסמכים המעידים על בעלות או זיקה לנכס, לפי העניין, תרשום אותו החברה בפנקסיה כצרכן־בעלים, ותכלול ברישום את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} כתובת הנכס;
{{ח:תתת|(2)}} מספר מד המים;
{{ח:תתת|(3)}} שמו המלא של הצרכן־בעלים;
{{ח:תתת|(4)}} מספר זהות ישראלי, או מספר דרכון לגבי מי שאינו אזרח ישראלי; אם הצרכן תאגיד – מספר הרישום ברשם התאגידים;
{{ח:תתת|(5)}} מספר טלפון, אם יש;
{{ח:תתת|(6)}} כתובת למשלוח הודעות בדואר;
{{ח:תתת|(7)}} כתובת דואר אלקטרוני, אם יש;
{{ח:תתת|(8)}} מועד הגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה יצורף צילום של תעודת זהות או רישיון נהיגה ישראלי או דרכון ישראלי של הצרכן־בעלים, ואם מדובר באזרח זר שאינו תושב – של דרכון, או של תעודת ההתאגדות אם מדובר בתאגיד.
{{ח:תת|(ג)}} החברה תרשום את המבקש כצרכן־בעלים בספריה בתוך 7 ימי עסקים מהמועד שבו הוגשה הבקשה במלואה והוצגו המסמכים הנדרשים לפי סעיף קטן (ד); החברה רשאית לבצע רישום כאמור במועד אחר אם ביקשו זאת הצרכן־בעלים העוזב והצרכן־בעלים הנכנס.
{{ח:תת|(ד)}} ביקש אדם להירשם בתור צרכן־בעלים בנכס שבו רשום צרכן־בעלים אחר, יציג לפני החברה מסמכים המעידים על זכויותיו בנכס, להנחת דעתה של החברה.
{{ח:תת|(ה)}} רשמה החברה צרכן־בעלים בנכס, תשלח לו ולצרכן־בעלים העוזב ולצרכן, אם ישנם, הודעה על ביצוע הרישום, מועד התחילה, וכן את קריאת מד המים האחרונה, אם בוצעה, ומועד ביצועה.
{{ח:תת|(ו)}} ביקש צרכן־בעלים לבטל את רישומו בפנקסי החברה, והציג לפני החברה את המסמכים הנדרשים לפי סעיף קטן (ד), ולא נרשם אחר במקומו וכן לא רשום צרכן אחר בנכס – תפעל החברה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21ב|בסעיף 21ב(ב)(3)}} ותחייב את הצרכן־בעלים העוזב בתעריף הניתוק.
{{ח:תת|(ז)}} ביטלה החברה רישום של צרכן־בעלים בנכס, תשלח לו ולצרכן, אם ישנו, הודעה על ביצוע ביטול הרישום.
{{ח:תת|(ח)}} חברה רשאית לפעול לאיתור מידע בנוגע לזהות בעל נכס שהיא מספקת לו שירותים.
{{ח:תת|(ט)}} אותר בעל הנכס באמצעות מסמך רישום בפנקסי המקרקעין ברשם המקרקעין – תודיע לו החברה על כוונתה לרשום אותו בתור צרכן־בעלים בתוך 10 ימי עסקים, ותאפשר לו להשיג לפניה בתקופה זו על החלטתה; קיבלה החברה השגה כאמור, תחליט אם לרשום אותו בתור צרכן־בעלים; על החלטתה כאמור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 108|סעיף 108 לחוק}}.

{{ח:סעיף|21א|רישום צרכן|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תרשום צרכן־בעלים בתור צרכן, אלא אם כן הוגשה לה בקשה לרשום אדם אחר כצרכן.
{{ח:תת|(ב)}} אדם המבקש להירשם בתור צרכן, יגיש לחברה בקשה בכתב; הבקשה תכיל את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} כתובת הנכס;
{{ח:תתת|(2)}} מספר מד מים, או מספר חוזה של הצרכן הקודם, אם ישנו;
{{ח:תתת|(3)}} שם מלא;
{{ח:תתת|(4)}} מספר זהות, או מספר דרכון לתושב זר, או מספר ברשם התאגידים, לפי העניין;
{{ח:תתת|(5)}} מספר טלפון נייד ונייח, אם יש;
{{ח:תתת|(6)}} כתובת למשלוח הודעות, אם שונה מכתובת הנכס;
{{ח:תתת|(7)}} כתובת דואר אלקטרוני אם קיים;
{{ח:תתת|(8)}} מועד הכניסה לנכס.
{{ח:תת|(ג)}} לבקשה יצורף צילום של תעודת זהות או רישיון נהיגה ישראלי או דרכון ישראלי של הצרכן, ואם מדובר באזרח זר שאינו תושב – של דרכון, או של תעודת ההתאגדות אם מדובר בתאגיד.
{{ח:תת|(ד)}} חברה תרשום צרכן בתוך 7 ימי עסקים מקבלת פנייה מלאה לפי סעיף קטן (ב), ותשלח לו ולצרכן העוזב וכן לצרכן־בעלים, אם ישנם, הודעה על ביצוע הרישום, על המועד שממנו יחול השינוי ואת נתוני הקריאה האחרונים של מד המים והאופן שבו נקראו.
{{ח:תת|(ה)}} רשמה חברה צרכן בנכס שבו מותקן מד עם מנגנון השבתה – תציין זאת החברה בהודעה כאמור בסעיף קטן (ד) ותצרף לצרכן הסבר על כך שבמהלך ימי מנוחה וחג מד המים לא יראה על צריכה.
{{ח:תת|(ו)}} מועד רישום הצרכן החדש יהיה מועד הכניסה לנכס שנמסר לפי סעיף קטן (ב), ובלבד שיהיה בתוך תקופת החיוב שהוגשה בה הבקשה במלואה.
{{ח:תת|(ז)}} חברה רשאית לדרוש מאדם המבקש להירשם בתור צרכן, ביטחונות כמפורט {{ח:פנימי|פרק 3 סימן ו|בסימן ו׳ לפרק השלישי}}.

{{ח:סעיף|21ב|ביטול רישום צרכן|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} צרכן המבקש לבטל את רישומו בפנקסי החברה יגיש לחברה בקשה בכתב, ואם אין בנכס מד קריאה מרחוק או לפי בקשת החברה – יצרף קריאה של מד המים; החברה תודיע לצרכן על ביטול רישומו בפנקסי החברה בתוך 7 ימי עסקים ממועד קבלת בקשה מלאה.
{{ח:תת|(ב)}} קיבלה החברה בקשה לפי סעיף קטן (א) תפעל כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} רשום בנכס צרכן־בעלים – החברה תודיע לו על ביטול הרישום של הצרכן ועל רישומו של הצרכן־בעלים בתור צרכן בנכס במקום הצרכן שעזב;
{{ח:תתת|(2)}} לא רשום בנכס צרכן־בעלים – החברה תבקש מהצרכן את פרטי בעלי הנכס לרבות שם הבעלים, מספר טלפון וכתובת למשלוח הודעות, ורשאית היא לבקש מהצרכן להציג אסמכתה לסיום הסכם השכירות בנכס; החברה לא תסרב לבטל רישום צרכן בשל אי–הצגת אסמכתה כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} לא אותר בעל הנכס או החליטה החברה שלא לרשום אדם בתור צרכן־בעלים של הנכס בפנקסי החברה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21(ט)}}, רשאית החברה לנתק את הנכס מהספקת שירותי מים אם מצאה כי הדבר דרוש לצורך מניעת צריכה בלא תמורה ויחול {{ח:פנימי|סעיף 117|סעיף 117(ב) ו־(ג)}}.

{{ח:סעיף|22|החלפת צרכן בנכס בלא מד מים משויך}}
{{ח:ת}} ביקש בעל נכס, הרשום כצרכן בנכס שאין לו מד מים משויך, להחליף את שם הצרכן בפנקסי החברה, יותנה ביצוע הפעולה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(א)}} בכך שבעל הנכס הוכיח לחברה כי ביצע את ההכנות הנדרשות לצורך התקנת מד מים משויך.

{{ח:סעיף|23|החלפת צרכן בנכס מושכר בלא מד מים משויך|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} ביקש צרכן בנכס מושכר בלא מד מים משויך לבטל את רישומו בפנקסי החברה כצרכן והתקיימו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(ב)}}, יירשם משכיר הנכס כצרכן בנכס; נעשה השינוי האמור, שלא בהסכמת משכיר הנכס, תודיע החברה למשכיר הנכס על דבר רישומו כצרכן ועל האפשרות לשנות את הרישום האמור אם יוכיח לחברה כי ביצע את ההכנות הנדרשות לצורך התקנת מד מים משויך.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} ביקש צרכן בנכס מושכר בלא מד מים משויך לבטל את רישומו בפנקסי החברה כצרכן והתקיימו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(ב)}}, יירשם הצרכן־בעלים כצרכן בנכס; נעשה השינוי האמור, שלא בהסכמת הצרכן־בעלים, תודיע החברה לצרכן־בעלים על דבר רישומו כצרכן ועל האפשרות לשנות את הרישום האמור אם יוכיח לחברה כי ביצע את ההכנות הנדרשות לצורך התקנת מד מים משויך.

{{ח:סעיף|24|החלפת צרכן בהתקיים מניעה הנדסית|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} אין באמור {{ח:פנימי|פרק 2 סימן ה|בסימן זה}} כדי למנוע מן הצרכן או מבעל הנכס לטעון לקיומה של מניעה הנדסית כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 26ג|בסעיף 26ג}}; הוכרה בנכס מניעה הנדסית תבצע החברה את השינוי המבוקש גם אם לא הותקן מד מים משויך.

{{ח:סעיף|25|בקשת השינוי|תיקון: תשע״ב, תשע״ד, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לשינוי צרכן בנכס תוגש בנוסח הערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 2|טופס 2 שבתוספת הראשונה}}, כשהוא מלא ובצירוף המסמכים הנדרשים בו לתמיכה בבקשה (להלן – הבקשה).
{{ח:תת|(ב)}} קיבלה חברה בקשה להחלפת צרכן בנכס תבצע את השינוי המבוקש בתוך חמישה ימי עסקים ממועד קבלת הבקשה ותודיע לצרכן המבקש ולצרכן החדש על דבר ביצוע השינוי. על אף האמור, בתקופה שבה קיימת מניעה מביצוע החלפה כאמור בשל הנפקת הודעות חיוב, לא תיכלל תקופה זו בגדר חמשת ימי העסקים האמורים.
{{ח:תת|(ג)}} החיוב בתשלום בעד שירותי המים והביוב שניתנו עד למועד הגשת הבקשה יחול על הצרכן המבקש.

{{ח:סעיף|25|בקשת שינוי|תיקון: תשע״ב, תשע״ד, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|פרק 2 סימן ה|בסימן זה}}, בתקופה שבה קיימת מניעה מביצוע רישום צרכן או צרכן־בעלים או ביטול רישומם כאמור בשל הנפקת הודעות חיוב, לא תיכלל תקופה זו בגדר התקופה האמורה לביצוע הפעולה.
{{ח:תת|(ב)}} החיוב בתשלום בעד שירותי המים והביוב שניתנו עד למועד הגשת בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 21א|סעיפים 21א}} {{ח:פנימי|סעיף 21ב|או 21ב}} יחול על הצרכן הרשום עד לאותו המועד.

{{ח:קטע3|פרק 2 סימן ו|סימן ו׳: התקנה והחלפה של מד מים|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|26|התקנת מד מים שהוסר מנכס אחר|תיקון: תשע״ב, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} חברה לא תתקין בנכס מד מים שהוסר מנכס אחר, אלא לאחר שנבדק במעבדה ונמצא תקין.

{{ח:סעיף|26א|החלפת מד־מים שחלף מועד כיולו|תיקון: תשע״ב־2, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} חברה תחליף מד־מים שמותקן בנכס לא יאוחר מתום תקופת השירות שניתן לדגם מד מים באישור הדגם לפי {{ח:חיצוני|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים)#סעיף 5|סעיף 5 לכללי מערכות מדידת מים}}.

{{ח:קטע3|פרק 2 סימן ז|סימן ז׳: חיבור של נכס למערכת מים|תיקון: תשע״ב־2}}

{{ח:סעיף|26ב|חיבור לראשונה של נכס|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} אדם המבקש לחבר לראשונה נכס בתחום החברה למערכת המים יגיש לחברה בקשה על כך בכתב וישלם את התעריף לחיבור מד־מים בנכס שחובר לראשונה, הקבוע {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2|בתוספת השנייה לכללי התעריפים}}; לבקשתו יצרף תכניות של תשתית המים הפרטית וכן את כל האישורים הנדרשים על פי דין לחיבור הנכס למערכת המים.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תתקין מד־מים ותחבר את הנכס למערכת המים בתוך 7 ימי עסקים ממועד קבלת הבקשה לפי סעיף קטן (א), ובלבד שהתקבלו עמה כל התכניות והאישורים האמורים בו ומהנדס החברה אישר כי בוצעו בתשתית המים הפרטית כל הפעולות הדרושות לשם חיבורה למערכת המים.
{{ח:תת|(ג)}} בנכס המאוכלס לראשונה ואשר מותקן בו מד־מים ראשי, רשאית החברה להתנות חיבור מד־מים בהתקנה וחיבור של כל מדי־המים שבנכס בו־זמנית.

{{ח:סעיף|26ג|מניעה הנדסית|תיקון: תשע״ג, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} לעניין כללים אלה יראו כמניעה הנדסית נכס שבו לא ניתן להתקין מד־מים משויך מסיבות שאינן תלויות בחברה ובצרכן (להלן – מניעה הנדסית).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} לעניין כללים אלה יראו כמניעה הנדסית נכס שבו לא ניתן להתקין מד־מים משויך מסיבות שאינן תלויות בחברה, בצרכן ובצרכן־בעלים (להלן – מניעה הנדסית).
{{ח:תת|(ב)}} החברה, לפי בקשת הצרכן, רשאית לבחון את קיומה של מניעה הנדסית; הצרכן יצרף לבקשתו חוות דעת מקצועית מתאימה בדבר קיומה של מניעה הנדסית כאמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} החברה, לפי בקשת הצרכן או הצרכן־בעלים, רשאית לבחון את קיומה של מניעה הנדסית; הצרכן או הצרכן־בעלים יצרף לבקשתו חוות דעת מקצועית מתאימה בדבר קיומה של מניעה הנדסית כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} קבעה החברה כי לא קיימת מניעה הנדסית, רשאי הצרכן להשיג על קביעת החברה לפני הרשות הממשלתית, שתברר את התלונה בהתאם לסמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 108|סעיף 108 לחוק}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} קבעה החברה כי לא קיימת מניעה הנדסית, רשאי הצרכן או הצרכן־בעלים להשיג על קביעת החברה לפני הרשות הממשלתית, שתברר את התלונה בהתאם לסמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 108|סעיף 108 לחוק}}.

{{ח:סעיף|27|הודעה על החלפת מד מים|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} החליפה חברה מד מים משויך לנכס, תודיע על כך לצרכן באותו נכס.
{{ח:תת|(ב)}} החליפה חברה מד מים ראשי בנכס, תודיע על כך לכל הצרכנים בנכס.
{{ח:תת|(ג)}} ההודעה תיכלל בחשבון התקופתי הראשון שנערך לאחר החלפת מד המים ויפורטו בה קריא מד המים שהוחלף וקריא מד המים החדש במועד ההחלפה.

{{ח:סעיף|27א|הודעה על התקנה ראשונה של מד קריאה מרחוק|תיקון: תשפ״א, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} קודם להתקנה ראשונה בנכס של מד קריאה מרחוק חלף מד מים משויך שאינו מד קריאה מרחוק, תודיע חברה, בהודעה שתצורף לחשבון התקופתי שיישלח לצרכן 45 ימים לפחות לפני מועד ההתקנה, על האפשרות לבקש להתקין מד קריאה מרחוק עם מנגנון להשבתה מוחלטת של פעילותו החשמלית בימי מנוחה, כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א(א) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, כדי להתחשב בזכותו של הצרכן לקיים את ימי המנוחה לפי דתו או עדתו, בלא עלות נוספת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} קודם להתקנה ראשונה בנכס של מד קריאה מרחוק חלף מד מים משויך שאינו מד קריאה מרחוק, תודיע חברה, בהודעה לצרכן־בעלים, ואם אין ברשות החברה פרטיו – בהודעה שתצורף לחשבון התקופתי שיישלח לצרכן 45 ימים לפחות לפני מועד ההתקנה, על האפשרות לבקש להתקין מד עם מנגנון השבתה, כדי להתחשב בזכותו של הצרכן לקיים את ימי המנוחה לפי דתו או עדתו, בלא עלות נוספת.
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה לפי סעיף קטן (א) יפורטו מועד ההתקנה הצפוי והמועד האחרון להגשת בקשה כאמור, שיהיה 15 ימים לפחות לפני מועד ההתקנה הצפוי, וכן משמעות הפעלת מנגנון ההשבתה על היכולת להתריע לפני הצרכן על חשש לנזילה.
{{ח:תת|(ג)}} חברה תפרסם באתר האינטרנט שלה פרטים על פעילותה להתקנת מדי קריאה מרחוק, לרבות מועדי ההתקנה הצפויים ומשמעות הפעלת מנגנון ההשבתה כאמור בסעיף קטן (א) על היכולת להתריע לפני הצרכן על חשש לנזילה.
{{ח:תת|(ד)}} בקשת צרכן לפי סעיף קטן (א) תיעשה בכתב, ובכלל זה באמצעות דואר אלקטרוני וטופס מקוון.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} בקשת צרכן־בעלים או צרכן, לפי העניין, לפי סעיף קטן (א) תיעשה בכתב, ובכלל זה באמצעות דואר אלקטרוני וטופס מקוון.

{{ח:סעיף|27ב|החלפת מד קריאה מרחוק לבקשת צרכן או צרכן־בעלים|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} צרכן־בעלים או צרכן רשאי לבקש מחברה להחליף מד קריאה מרחוק משויך המותקן בנכס למד עם מנגנון השבתה או להפך, לפי העניין, בתשלום התעריף הקבוע {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2 פרט 4א|בפרט (4א) בתוספת השנייה לכללי התעריפים}}.

{{ח:סעיף|28|שמירת נתוני קריא מד מים|תיקון: תשע״ב, תשע״ב־2}}
{{ח:ת}} הסירה חברה מד מים בנכס, תשמור צילום של קריא מד המים במועד ההסרה למשך תקופה של 7 שנים.

{{ח:קטע3|פרק 2 סימן ח|סימן ח׳: חברת ניהול בבית משותף|תיקון: תשע״ח}}

{{ח:סעיף|28א|רישום חברת ניהול כצרכן|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חברת ניהול המבקשת להירשם כצרכן בנכס, תגיש לחברה בקשה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 2א|טופס 2א שבתוספת הראשונה}}, ותצרף אליה אישור של נציגות הבית המשותף להסכמה לרישומה כצרכן.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תרשום כצרכן בנכס חברת ניהול שהגישה בקשה לפי סעיף קטן (א), אם מצאה כי התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נציגות הבית המשותף אישרה שרישומה של חברת הניהול כצרכן בנכס לגבי צריכת מים ברכוש המשותף והפרשי מדידה אושר לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 71|סעיף 71(ב) לחוק המקרקעין}};
{{ח:תתת|(2)}} לכל הצרכנים בנכס מותקנים מדי־מים משויכים;
{{ח:תתת|(3)}} אין בנכס מד־מים שלגביו מתקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(א)(3)}}.
{{ח:תת|(ג)}} רשמה חברה חברת ניהול כצרכן בנכס, תודיע על כך לחברת הניהול וכן לכל הצרכנים בנכס לא יאוחר מהחשבון התקופתי הראשון שלאחר הרישום; בהודעה תצוין תקופת החיוב הראשונה שממנה תחויב חברת הניהול כצרכן בעד הפרשי מדידה.

{{ח:סעיף|28ב|הוראות לעניין חברת ניהול הרשומה כצרכן|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} נרשמה חברת ניהול כצרכן בנכס, תחויב בהפרשי המדידה בנכס.
{{ח:תת|(ב)}} על חברת ניהול שנרשמה כצרכן בנכס לא יחולו {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיפים 21 עד 25}}, {{ח:פנימי|סעיף 32|32}} {{ח:פנימי|סעיף 33|ו־33}}.
{{ח:תת|(ג)}} על צרכנים בנכס שחברת ניהול נרשמה בו כצרכן לא יחולו {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13(ד) ו־(ה)}}.

{{ח:סעיף|28ג|אי־תשלום חיוב בידי חברת ניהול|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לא שילמה חברת ניהול את החשבון התקופתי ולא הגישה בקשה לעריכת בירור עד המועד האחרון להגשתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}}, תשלח על כך החברה הודעה לכל הצרכנים בנכס, ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 2ב|טופס 2ב שבתוספת הראשונה}}, ובלבד שעד מועד משלוח ההודעה לא הסדירה חברת הניהול את התשלום.
{{ח:תת|(ב)}} לא שילמה חברת ניהול את החשבון התקופתי בתוך 30 ימים ממועד משלוח ההודעה לפי סעיף קטן (א), רשאית החברה לממש את הביטחונות ולבטל את רישומה של חברת הניהול כצרכן בנכס; ביטלה החברה את הרישום –
{{ח:תתת|(1)}} תחלק את הפרשי המדידה ואת צריכת המים במד־המים ששויך לחברת הניהול, שאת תמורתם לא שילמה חברת הניהול, בין הצרכנים בנכס, לפי החלוקה שנקבעה {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} עובר לרישומה של חברת הניהול כצרכן בנכס;
{{ח:תתת|(2)}} תשלח על כך הודעה לכלל הצרכנים בנכס, ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 2ג|טופס 2ג שבתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|28ד|ביטול רישום חברת וניהול כצרכן|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חברת ניהול שמבקשת לבטל את רישומה כצרכן בנכס, תשלח על כך הודעה לחברה, ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 2ד|טופס 2ד לתוספת הראשונה}}; בהודעה תצהיר חברת הניהול כי הודיעה לכל הצרכנים בנכס על ביטול רישומה כצרכן בנכס.
{{ח:תת|(ב)}} נציגות בית משותף שמבקשת לבטל את רישומה של חברת ניהול כצרכן בנכס, תשלח על כך הודעה לחברה, ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 2ה|טופס 2ה לתוספת הראשונה}}; בהודעה תצהיר נציגות הבית המשותף כי החלטה התקבלה כנדרש לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 71|סעיף 71(ב)(2) לחוק המקרקעין}} וכי מסרה על כך הודעה לחברת הניהול.
{{ח:תת|(ג)}} קיבלה חברה בקשה לפי סעיף קטן (א) או (ב), תבטל את הרישום של חברת ניהול כצרכן בנכס, החל מתקופת החיוב הראשונה שלאחר מועד קבלת הבקשה, ותשלח על כך הודעה לחברת הניהול ולכל הצרכנים בנכס, ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 2ו|טופס 2ו {{ח:הערה|[צ״ל: לתוספת הראשונה]}}}}.

{{ח:סעיף|28ה|שמירת חובות|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} אין ברישומה של חברת ניהול כצרכן בנכס כדי לגרוע מחובתם של הצרכנים בנכס לתשלום בעד צריכת המים ברכוש המשותף והפרשי המדידה, אם לא שולמו בידי חברת הניהול.

{{ח:קטע2|פרק 2א|פרק שני א׳: מדידת מים באתר בנייה|תיקון: תשע״ח}}

{{ח:סעיף|28ו|התקנת מד־מים באתר בנייה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תתקין באתר בנייה מד־מים שמחובר למערכת לקריאה מרחוק והתקן מיגון למד־המים.
{{ח:תת|(ב)}} נציג החברה יהיה נוכח בעת התקנת מד־המים והתקן המיגון וייוודא כי ההתקנה בוצעה באופן תקין.

{{ח:סעיף|28ז|תקופת חיוב באתר בנייה|תיקון: תשע״ח, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בסעיף 36}}, חברה תקבע את תקופת החיוב שלגביה היא שולחת חשבונות תקופתיים לאתרי בנייה; תקופת החיוב יכול שתהיה חודשית או דו–חודשית.

{{ח:סעיף|28ח|תעריף בעד התקנת מד־מים והתקן מיגון|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} התעריף בעד התקנה באתר בנייה של מד־מים שמחובר למערכת לקריאה מרחוק והתקן מיגון למד־מים יהיה לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2 פרט 16|פרט (16) בתוספת השנייה לכללי התעריפים}}.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: חשבונות ותשלומים|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:קטע3|פרק 3 סימן א|סימן א׳: חובת תשלום|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|29|אספקת שירות בכפוף לתשלום|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} חברה תספק שירותים בכפוף לתשלום בעדם כדין.

{{ח:סעיף|30|מועד אחרון לתשלום|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} המועד האחרון לתשלום חיוב שנקבע בהודעת חיוב יהיה אם נשלחה בדואר או על ידי שליח – 18 ימים לפחות ממועד משלוחה לצרכן, ואם נשלחה באמצעי משלוח אלקטרוני – 15 ימים לפחות ממועד משלוחה לצרכן.

{{ח:סעיף|31|ריבית פיגורים|תיקון: תשע״ב, תשע״ז, תשע״ז־2, תשפ״ד, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} לא שולם תשלום המגיע לחברה עד מועד החיוב, תיווסף עליו ריבית פריים + 1% לשנה, שתצורף לקרן בתום כל רבעון, בחישוב יומי, ממועד החיוב עד תשלומו בפועל או עד תחילת הסדר תשלומים, לפי העניין.

{{ח:סעיף|32|הסדר תשלומים|תיקון: תשע״ב, תשע״ד, תשפ״ד, תשפ״ד־2, תשפ״ד־3, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} חברה רשאית לקבוע הסדר לפירעונו של חוב לתקופה שלא תעלה על 12 חודשים ממועד תחילת ההסדר (להלן – הסדר תשלומים), או לתקופה ארוכה יותר בנסיבות חריגות הנוגעות להיקף החיוב, לאופן היווצרותו או למצבו הכלכלי של הצרכן.
{{ח:תת|(ב)}} כל תשלום לפי הסדר תשלומים, ישולם בתוספת ריבית פריים הידועה במועד הסדר התשלומים, בחישוב יומי, ממועד תחילת ההסדר עד יום תשלומו בפועל.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), תשלום לפי הסדר תשלומים שלא שולם בתוך 15 ימים מהמועד שנקבע לתשלומו, ישולם בתוספת ריבית שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}}, בחישוב יומי, ממועד תחילת ההסדר עד תשלומו בפועל.
{{ח:תת|(ד)}} לא פרע אדם שני תשלומים לפי הסדר תשלומים שנעשה עמו או לא שילם את החשבון התקופתי השוטף, רשאית החברה לבטל את ההסדר עמו; יתרת החוב שלא שולמה תשולם בתוספת ריבית שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}}, בחישוב יומי, ממועד תחילת ההסדר עד תשלומו בפועל.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|33|השעיית פעולות גבייה|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} נקבע לצרכן הסדר תשלומים, לא תנקוט נגדו החברה בפעולות גבייה כל עוד עמד בהסדר התשלומים.

{{ח:סעיף|34|תשלום חלקי בהגשת בקשה לבירור|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} צרכן שהגיש בקשה לעריכת בירור רשאי, עד שהחברה תשלים את הבירור, לשלם לחברה בעד תקופת החיוב שלגביה הוגשה הבקשה לעריכת בירור תשלום חלקי, שיחושב לפי הערכת הצריכה בתקופת החיוב (להלן – התשלום החלקי); החברה תודיע לצרכן על סכום התשלום החלקי.
{{ח:תת|(ב)}} יתרת סכום החוב מעבר לסכום התשלום החלקי ששילם הצרכן, תהיה צמודה לשיעור העלייה במדד מן המדד שפורסם סמוך לפני מועד החיוב עד המדד שפורסם סמוך לפני האחד בחודש שבו הודיעה החברה לצרכן על השלמת הבירור ושלחה לו הודעת חיוב מעודכנת.

{{ח:סעיף|35|החזר תשלום ששולם ביתר|תיקון: תשע״ב, תשפ״ד־2, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הודעת הצרכן“ – הודעת הצרכן, בכתב, לחברה על חיובו בתשלום יתר, בצירוף מסמכים המאמתים את הודעתו, ככל שנדרש לפי נסיבות העניין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד ההחזר“ – היום הראשון שלאחר תום 30 ימים מיום הודעת הצרכן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תשלום יתר“ – תשלום ששילם צרכן לחברה בלא שחב בו, או יתר תשלום כאמור ששילם על סכום שהוא חב בו, וכן תשלום שהתברר שהוא תשלום עודף בעקבות עדכון חיוב לפי כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} שילם צרכן תשלום יתר תחזיר לו החברה את התשלום בהקדם באמצעות תשלומו בפועל או על ידי קיזוזו בחשבון התקופתי הקרוב לכל המאוחר.
{{ח:תת|(ג)}} החברה תחזיר את תשלום היתר בתוספת הפרשים לפי שיעור העלייה של המדד מן המדד שפורסם סמוך לפני יום תשלומו של כל תשלום מתשלומי היתר עד המדד שפורסם סמוך לפני האחד בחודש שבו הוחזר לצרכן.
{{ח:תת|(ג1)}} ביצעה החברה החזר תשלום יתר לצרכן – תשלח לו הודעה על ביצוע החזר התשלום ואופן ביצועו.
{{ח:תת|(ד)}} לא הוחזר תשלום היתר עד מועד ההחזר או על ידי זיכויו בחשבון התקופתי הקרוב שלאחר הודעת הצרכן, לפי המאוחר, תחזיר החברה את התשלום שהצטבר כאמור בסעיף קטן (ג) ממועד ההחזר, בתוספת ריבית שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}}, בחישוב יומי, ממועד ההחזר עד יום החזרתו בפועל.

{{ח:קטע3|פרק 3 סימן ב|סימן ב׳: החשבון התקופתי|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|36|תקופת החיוב|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תקבע את תקופת החיוב שלגביה היא שולחת חשבונות תקופתיים; תקופת החיוב יכול שתהיה חודשית או דו־חודשית.
{{ח:תת|(ב)}} חברה רשאית לשנות את תקופת החיוב בחשבון התקופתי הראשון בשנה, ובלבד שלא שינתה את תקופת החיוב בשנתיים שקדמו למועד השינוי.
{{ח:תת|(ג)}} החברה תודיע לצרכן על שינוי תקופת החיוב בחשבון התקופתי הקודם לשינוי.

{{ח:סעיף|37|תדירת החשבון התקופתי|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} חברה תשלח לצרכן חשבון תקופתי –
{{ח:תת|(1)}} אחת לחודש – אם קבעה כי תקופת החיוב תהיה חודשית;
{{ח:תת|(2)}} אחת לחודשיים – אם קבעה כי תקופת החיוב תהיה דו־חודשית.

{{ח:סעיף|38|משלוח החשבון התקופתי|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תשלח לצרכן את החשבון התקופתי לא יאוחר מ־25 ימי עסקים מתום תקופת החיוב של אותו חשבון.
{{ח:תת|(ב)}} יראו את החשבון התקופתי כנשלח לצרכן, אם נשלח בדואר או על ידי שליח – במועד מסירתו לשליח או בבית הדואר, ואם נשלח באמצעי משלוח אלקטרוני – במועד שיגורו.

{{ח:סעיף|39|מתכונת החשבון התקופתי|תיקון: תשע״ב, תשע״ח, תשע״ט־2, תשפ״ד־4, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} החשבון התקופתי יכלול את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שם הצרכן וכתובתו לצורך משלוח דברי דואר;
{{ח:תתת|(2)}} הפרטים שלהלן בדבר החברה ותקופת החיוב של החשבון התקופתי:
{{ח:תתתת|(א)}} שם החברה ומספרה ברשם החברות;
{{ח:תתתת|(ב)}} מספר הימים שנכללו בתקופת החיוב, תאריך תחילתה ותאריך סיומה;
{{ח:תתת|(3)}} תקופת החיוב של החשבון התקופתי;
{{ח:תתת|(4)}} הפרטים שלהלן בדבר הנכס והצרכן:
{{ח:תתתת|(א)}} כתובת הנכס ומספרו בספרי החברה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מספר הצרכן בספרי החברה;
{{ח:תתתת|(ג)}} מספר חיבור מערכת המים לנכס בספרי החברה (מספר כרטיס המים);
{{ח:תתתת|(ד)}} סיווג מטרת הצריכה או השימוש במים;
{{ח:תתתת|(ה)}} מספר הנפשות הרשומות בספרי החברה כמתגוררות בנכס;
{{ח:תתת|(5)}} הנתונים האלה לגבי כל מד־מים משויך:
{{ח:תתתת|(א)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ב)}} מספר מד המים;
{{ח:תתתת|(ג)}} תאריך וקריא מד המים בקריאה הקודמת;
{{ח:תתתת|(ד)}} תאריך וקריא מד המים בקריאה הנוכחית;
{{ח:תתתת|(ה)}} ציון האם מד המים נקרא או בוצעה לגביו הערכת צריכה;
{{ח:תתתת|(ו)}} בוצעה הערכת צריכה – כמות המים לחיוב לפי הערכת הצריכה והסיבה שבשלה נעשתה הערכת צריכה;
{{ח:תתתת|(ז)}} הוחלף מד מים בתקופת החיוב – יובאו בנפרד הפרטים שבסעיף ביחס למד המים שהוחלף וביחס למד המים החדש;
{{ח:תתת|(6)}} הנתונים האלה לגבי צריכת המים הכוללת בנכס בתקופת החיוב:
{{ח:תתתת|(א)}} הצריכה הכוללת במדי המים המשויכים, לרבות הערכת צריכה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הפרשי מדידה;
{{ח:תתתת|(ג)}} סך כל הצריכה לפי פסקאות משנה (א) ו־(ב);
{{ח:תתת|(7)}} תרשים המציג בטורים המקובצים לאשכולות את הצריכה שנמדדה במד המים המשויך לנכס ואת הפרשי המדידה, בכל אחת מתקופות החיוב בארבעה עשר החודשים שקדמו למועד האחרון שבו נקרא מד המים;
{{ח:תתת|(7א)}} בחשבון תקופתי של צרכן ביתי ייווסף –
{{ח:תתתת|(א)}} על גבי התרשים שבפסקה (7) – גרף קווי שיציג, לגבי כל אחת מתקופות החיוב שבתרשים, את צריכת המים החציונית של צרכנים של החברה בעלי מאפיינים דומים של הרשות המקומית שבתחומה מצוי הנכס, מספר נפשות המתגוררות בנכס וקיומו או העדרו של מד־מים ראשי בנכס, שנמדדה באותה תקופת חיוב (להלן – צריכה חציונית);
{{ח:תתתת|(ב)}} הודעה בכתב מודגש המשווה, באחוזים או בשווי כספי, בין צריכת המים שנמדדה בנכס לבין הצריכה החציונית, בתקופת החיוב של החשבון התקופתי; חברה רשאית להציג השוואה כאמור גם בדרכים נוספות;
{{ח:תתת|(8)}} הנתונים האלה בדבר חיובים בעד שירותי מים ושירותי ביוב לתקופת החיוב, לגבי כל סוג תעריף:
{{ח:תתתת|(א)}} סוג התעריף;
{{ח:תתתת|(ב)}} התעריף למטר מעוקב;
{{ח:תתתת|(ג)}} כמות המים לחיוב;
{{ח:תתתת|(ד)}} סכום החיוב;
{{ח:תתתת|(ה)}} שונה התעריף למטר מעוקב במהלך תקופת חיוב, יוצגו בנפרד הפרטים שבסעיף ביחס לכל אחד מהתעריפים, ותינתן בכתב מודגש, במקום המיועד להודעות, הודעה בדבר שינוי התעריפים והמועד שבו שונו;
{{ח:תתת|(9)}} סך כל החיובים והזיכויים בחשבון התקופתי, תוך הבחנה בין חיובים בעד צריכת שירותי מים ושירותי ביוב ובין חיובים וזיכויים אחרים;
{{ח:תתת|(10)}} תאריך הדפסת החשבון התקופתי, המועד האחרון לתשלום החשבון התקופתי וסך כל הסכום לתשלום;
{{ח:תתת|(11)}} שובר תשלום ביחס לתקופת החיוב;
{{ח:תתת|(12)}} היה לצרכן חוב קודם שטרם שולם עד מועד עריכת החשבון התקופתי – הודעה מובלטת על יתרות חובה שבה יצוינו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} יתרת החוב שטרם שולמה למועד עריכת החשבון;
{{ח:תתתת|(ב)}} הבהרה כי החוב נושא ריבית פיגורים עד לפירעונו המלא וכי אי־תשלומו יגרור פעולות אכיפה וגבייה לפי דין, לרבות באמצעות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}, ועד ניתוק אספקת המים לנכס;
{{ח:תתתת|(ג)}} הסבר בדבר האפשרות לבקש הסדר תשלומים;
{{ח:תתתת|(ד)}} להודעה יצורף שובר לתשלום יתרת החוב שטרם שולמה;
{{ח:תתת|(13)}} הודעות שיש לכלול בחשבון התקופתי לפי כל דין;
{{ח:תתת|(14)}} פרטי ההתקשרות עם החברה, לרבות כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} כתובת מרכז שירות הלקוחות של החברה ושעות קבלת קהל;
{{ח:תתתת|(ב)}} מספר הטלפון של מוקד השירות הטלפוני של החברה ושעות המענה הטלפוני;
{{ח:תתתת|(ג)}} מספר פקסימילה;
{{ח:תתתת|(ד)}} כתובת דואר אלקטרוני;
{{ח:תתתת|(ה)}} כתובת אתר האינטרנט של החברה;
{{ח:תתתת|(ו)}} מספר טלפון לדיווח על תקלות;
{{ח:תתת|(15)}} הדרכים שבהן רשאי הצרכן לשלם את החשבון התקופתי;
{{ח:תתת|(16)}} דברי הסבר לחשבון התקופתי בנושאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מספר הנפשות הרשומות כמתגוררות בנכס;
{{ח:תתתת|(ב)}} סוג הקריאה;
{{ח:תתתת|(ג)}} צריכה פרטית והפרשי מדידה;
{{ח:תתתת|(ג1)}} הסיבות להיווצרות הפרשי מדידה שליליים, וזכותו של הצרכן להשיג על ההחלטה לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 108|סעיף 108 לחוק}}, אם הוא סבור כי לא מתקיימים תנאי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(א)}};
{{ח:תתתת|(ד)}} תעריפי המים;
{{ח:תתתת|(ה)}} חיוב מזערי;
{{ח:תתתת|(ו)}} אופן חישוב חשבון המים;
{{ח:תתתת|(ז)}} אחריות הצרכן לרשת הפרטית;
{{ח:תתתת|(ח)}} תוספת ריבית פיגורים במקרה של אי־תשלום במועד;
{{ח:תתתת|(ט)}} הדרך לערעור על החשבון התקופתי.
{{ח:תת|(ב)}} חברה לא תהיה רשאית לכלול בחשבון התקופתי פרטים נוספים על הפרטים שבסעיף קטן (א), למעט אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סמליל החברה;
{{ח:תתת|(2)}} שדות לשימוש פנימי של החברה, ובלבד שלא יהיה בהוספתם כדי לגרוע מבהירות החשבון התקופתי;
{{ח:תתת|(3)}} פרטים נוספים שיש לכלול בחשבון התקופתי לפי כל דין;
{{ח:תתת|(4)}} פרט נוסף שמנהל הרשות אישר את הכללתו בחשבון התקופתי, לבקשת החברה.
{{ח:תת|(ג)}} החשבון התקופתי יופק במתכונת שתאפשר הצגה מותאמת אישית של הנתונים לכל צרכן.

{{ח:סעיף|39|מתכונת החשבון התקופתי|תיקון: תשע״ב, תשע״ח, תשע״ט־2, תשפ״ד־4, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}}
{{ח:ת}} החשבון התקופתי יחולק לארבעה חלקים לפי הפירוט הזה:
{{ח:תת|(1)}} בחלק הראשון תוצג תמצית החשבון לצרכן בצורה בולטת, בהפרדה גרפית ומבנית בין תמצית החשבון לשאר חלקי החשבון; תמצית החשבון תכלול את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(א)}} שם הצרכן;
{{ח:תתת|(ב)}} כתובת הנכס;
{{ח:תתת|(ג)}} מספר הימים שנכללו בתקופת החיוב, תאריך תחילתה ותאריך סיומה;
{{ח:תתת|(ד)}} כמות המים שנצרכה בתקופת החיוב;
{{ח:תתת|(ה)}} הסכום הסופי לתשלום לתקופת החיוב;
{{ח:תתת|(ו)}} סכום יתרת החובה של הצרכן לחברה, אם קיימת;
{{ח:תתת|(ז)}} מידע אינפו־גרפי השוואתי על צריכת המים התקופתית של הצרכן בהשוואה לתקופות חיוב קודמות ולצריכה של צרכנים דומים לו, אם ניתן;
{{ח:תת|(2)}} בחלק השני יוצגו הודעות שיש לכלול בחשבון התקופתי לפי כללים אלה ולפי כל דין;
{{ח:תת|(3)}} בחלק השלישי יוצג המידע הזה:
{{ח:תתת|(א)}} כתובת הצרכן לצורך משלוח דברי דואר;
{{ח:תתת|(ב)}} הפרטים שלהלן בדבר הנכס והצרכן:
{{ח:תתתת|(1)}} מספר הנכס בספרי החברה;
{{ח:תתתת|(2)}} מספר הצרכן בספרי החברה;
{{ח:תתתת|(3)}} מספר חיבור מערכת המים לנכס בספרי החברה (מספר כרטיס המים);
{{ח:תתתת|(4)}} סיווג מטרת הצריכה או השימוש במים;
{{ח:תתתת|(5)}} מספר הנפשות הרשומות בספרי החברה כמתגוררות בנכס, ומספר הזכאים להטבה לפי {{ח:חיצוני|תקנות תאגידי מים וביוב (אמות מידה ורשימת זכאים להפחתה בתשלום לשנת הכספים 2014)|תקנות הזכאים}}, אם ישנם;
{{ח:תתת|(ג)}} הנתונים האלה לגבי כל מד מים משויך:
{{ח:תתתת|(1)}} בוצעה הערכת צריכה – כמות המים לחיוב לפי הערכת הצריכה ופרטים אחרים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}};
{{ח:תתתת|(2)}} הוחלף מד מים בתקופת החיוב – יצוינו מועד ההחלפה וכמות המים שנצרכה לפני ההחלפה ואחריה, לגבי אותה תקופת חיוב;
{{ח:תתת|(ד)}} הנתונים האלה לגבי צריכת המים הכוללת בנכס בתקופת החיוב:
{{ח:תתתת|(1)}} הצריכה הכוללת במדי המים המשויכים, לרבות הערכת צריכה, אם בוצעה, ופרטים אחרים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}};
{{ח:תתתת|(2)}} הפרשי מדידה;
{{ח:תתתת|(3)}} סך כל הצריכה לפי פסקאות משנה (א) ו־(ב);
{{ח:תתת|(ה)}} הנתונים האלה בדבר חיובים בעד שירותי מים ושירותי ביוב לתקופת החיוב, לגבי כל סוג תעריף:
{{ח:תתתת|(1)}} סוג התעריף;
{{ח:תתתת|(2)}} התעריף למטר מעוקב;
{{ח:תתתת|(3)}} כמות המים לחיוב;
{{ח:תתתת|(4)}} סכום החיוב;
{{ח:תתתת|(5)}} שונה התעריף למטר מעוקב במהלך תקופת חיוב, יוצגו בנפרד הפרטים שבסעיף ביחס לכל אחד מהתעריפים, ותינתן, בכתב מודגש, במקום המיועד להודעות בחלק הרביעי של החשבון, הודעה בדבר שינוי התעריפים והמועד שבו שונו;
{{ח:תתת|(ו)}} סך כל החיובים והזיכויים בחשבון התקופתי, תוך הבחנה בין חיובים בעד צריכת שירותי מים ושירותי ביוב ובין חיובים וזיכויים אחרים;
{{ח:תתת|(ז)}} תאריך הדפסת החשבון התקופתי, המועד האחרון לתשלום החשבון התקופתי וסך כל הסכום לתשלום;
{{ח:תתת|(ח)}} שובר תשלום לגבי תקופת החיוב או הודעה על גבייה באמצעות הוראת קבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}};
{{ח:תתת|(ט)}} פרטי ההתקשרות עם החברה, לרבות כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} כתובת מרכז שירות הלקוחות של החברה ושעות קבלת קהל;
{{ח:תתתת|(2)}} מספר הטלפון של מוקד השירות הטלפוני של החברה ושעות המענה הטלפוני;
{{ח:תתתת|(3)}} כתובת דואר אלקטרוני לצורך הגשת פניות בקשר לחשבון התקופתי;
{{ח:תתתת|(4)}} כתובת אתר האינטרנט של החברה;
{{ח:תתתת|(5)}} מספר טלפון לדיווח על תקלות;
{{ח:תתתת|(6)}} ערוצי שירות מקוונים נוספים, אם הגדירה החברה לפי {{ח:פנימי|סעיף 66א|סעיף 66א}};
{{ח:תתת|(י)}} הפניה לדף האינטרנט של החברה שבו מופיע הסבר לחשבון התקופתי;
{{ח:תתת|(יא)}} ציון זכותו של הצרכן לפנות לחברה לצורך בירור החשבון התקופתי וזכותו להגיש תלונה לרשות הממשלתית למים ולביוב, והפניה לכתובת אתר האינטרנט של הרשות;
{{ח:תתת|(יב)}} פרט נוסף שמנהל הרשות אישר את הכללתו בחשבון התקופתי, לבקשת החברה;
{{ח:תת|(4)}} בחלק הרביעי יפורטו הנתונים האלה לגבי יתרת חובה של הצרכן, אם קיימת:
{{ח:תתת|(א)}} יתרת החוב שטרם שולמה עד למועד עריכת החשבון;
{{ח:תתת|(ב)}} הבהרה כי החוב נושא ריבית פיגורים עד לפירעונו המלא וכי אי־תשלומו יגרור פעולות אכיפה וגבייה לפי דין לרבות באמצעות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים גבייה}}, ועד ניתוק אספקת המים לנכס;
{{ח:תתת|(ג)}} הסבר בדבר האפשרות לבקש הסדר תשלומים;
{{ח:תתת|(ד)}} הסבר בדבר הדרכים לתשלום יתרת החובה, לרבות שובר לתשלום יתרת החוב שטרם שולמה; על פסקת משנה זו תחול פסקה (3)(ט);
{{ח:תת|(5)}} החברה תחליט מהו הסדר שבו יופיעו החלקים המפורטים בפסקאות (2) עד (4) בחשבון התקופתי.

{{ח:סעיף|40|זכות לקבלת העתק חשבון תקופתי|תיקון: תשע״ב, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תשלח לצרכן, לבקשתו, העתק של חשבון תקופתי לתקופה שאינה עולה על שבע שנים ממועד פנייתו.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק 3 סימן ג|סימן ג׳: תשלום החשבון התקופתי|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|41|אמצעי תשלום|תיקון: תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תאפשר לצרכן לשלם את החשבון התקופתי וכל חוב אחר, לרבות לפי הסדר תשלומים, בכל אחת מהדרכים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} במשרדי החברה, בכרטיס אשראי או בשיק שמועד פירעונו לא יהיה מאוחר מן המועד האחרון לתשלום החשבון התקופתי או החוב;
{{ח:תתת|(2)}} בהסדר הוראת קבע בבנק מסחרי או בכרטיס אשראי;
{{ח:תתת|(3)}} בכרטיס אשראי באמצעות הטלפון במוקד תשלומים ובאמצעות אתר האינטרנט של החברה; החברה תפרסם על גבי החשבון התקופתי את מספר הטלפון של מוקד התשלומים;
{{ח:תתת|(4)}} במזומן – בכל בנק מסחרי או בבנק הדואר.
{{ח:תת|(ב)}} חברה רשאית לאפשר לצרכן לשלם את החשבון התקופתי בכל דרך אחרת נוספת או במקום אחר שעליהם תודיע בחשבון התקופתי, לרבות באמצעות האינטרנט.

{{ח:סעיף|42|פיצול התשלום|תיקון: תשע״ב, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} צרכן המשלם את החשבון התקופתי באמצעות הוראת קבע בבנק או בכרטיס אשראי, רשאי לשלמו בשני תשלומים חודשיים שווים, בלא ריבית ובלא הפרשי הצמדה.
{{ח:תת|(ב)}} צרכן המבקש לשלם את החשבון התקופתי לפי סעיף קטן (א), יודיע על כך לחברה.
{{ח:תת|(ג)}} אם סכום החיוב בחשבון התקופתי של צרכן שנקבעה לו כמות מוכרת לפי {{ח:חיצוני|כללי המים (קביעת כמות מוכרת)#סעיף 2|סעיף 2 לכללי כמות מוכרת}} המשלם את החשבון התקופתי באמצעות הוראת קבע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 41|בסעיף 41}}, מעל לסכום שתקבע החברה לפי מדיניות שתפרסם באתר האינטרנט שלה, תודיע החברה לצרכן באמצעות הטלפון או אמצעי משלוח אלקטרוני, על החיוב הצפוי, ותציע לו להיכנס בתוך תקופה של שבעה ימים מיום מתן ההודעה, להסדר תשלומים לגבי סכום החיוב הצפוי של החשבון התקופתי המדובר או לגבי יתרת חוב של הצרכן, אם קיימת, לפי בחירת הצרכן.

{{ח:קטע3|פרק 3 סימן ד|סימן ד׳: בירור חשבון תקופתי|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|43|בירור חשבון|תיקון: תשע״ב, תשע״ד, תשע״ח, תשפ״ג, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} צרכן רשאי לדרוש מחברה לערוך בירור של חיוב בעד צריכת מים בתקופת חיוב כלשהי, לא יאוחר משלושים ימים מהמועד האחרון שנקבע לתשלום החשבון התקופתי המתייחס לתקופת החיוב (להלן – בקשה לעריכת בירור), אם סבר שהחשבון התקופתי שגוי.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(ג)}} קיבלה חברה בקשה לעריכת בירור, תבדוק את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אופן קביעת החיוב – לפי קריא מד מים או לפי הערכת צריכה;
{{ח:תתת|(2)}} פרק הזמן שחלף ממועד התקנת מד המים לראשונה;
{{ח:תתת|(3)}} האם מד המים נבדק במעבדה, אם נדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}, ונמצא תקין;
{{ח:תתת|(4)}} בבדיקת מד מים ראשי – דגם מד המים, קוטרו, כמות המים שמדד וצריכת המים שנמדדה במדי המים המשויכים באותו נכס;
{{ח:תתת|(5)}} בבדיקת מד מים משויך – דגם מד המים, קוטרו וכמות המים שמדד.

{{ח:סעיף|44|מד מים שלא נקרא|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} מצאה החברה, לאחר שבדקה את אופן קביעת החיוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(ג)(1)}}, כי על אף שלא התקיימו הנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(א)}}, נקבע החיוב לצרכן לפי הערכת צריכה, תקרא את קריא מד המים בלא דיחוי, ותתקן את החיוב לצרכן בהתאם.

{{ח:סעיף|45|מד מים שלא נבדק או כויל במועד|תיקון: תשע״ב, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} מצאה החברה, לאחר שערכה בדיקות לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(ג)(2) ו־(3)}}, כי מד המים לא נבדק במעבדה לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}} או הסתיימה תקופת השירות הקבועה באישור דגם מד המים לפי {{ח:חיצוני|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים)#סעיף 5|סעיף 5 לכללי מערכות מדידת מים}}, תחליף את מד המים בלא דיחוי.

{{ח:סעיף|46|חיוב שגוי בהפרשי מדידה|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} מצאה החברה, לאחר שערכה בדיקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(ג)(4)}}, כי באחד או יותר ממדי המים המשויכים בנכס התקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(א)(1) או (2)}}, ולא בוצעה הערכת צריכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, תבצע הערכת צריכה לאותם צרכנים ותתקן את החיוב לכל הצרכנים בנכס לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}.

{{ח:סעיף|47||תיקון: תשע״ב, תשפ״ג, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|48|עריכת בדיקות נוספות|תיקון: תשע״ב, תשפ״ג, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} קיבלה חברה דרישה לעריכת בירור לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(א)}}, תבדוק גם את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} האם נערכו עבודות תחזוקה לצנרת בקרבת הנכס או בצינורות המספקים מים לאזור שבו מצוי הנכס ויש יסוד סביר להניח כי העבודות השפיעו על המדידה במד המים;
{{ח:תתת|(2)}} האם מדי המים בנכס הוצלבו בין צרכנים;
{{ח:תתת|(3)}} האם מד המים הותקן באופן הנדרש לפי {{ח:חיצוני|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים)#סעיף 34|סעיף 34 לכללי מערכות מדידת מים}};
{{ח:תתת|(4)}} כל בדיקה נוספת שלדעת מהנדס החברה נדרשת, בנסיבות העניין, לצורך בירור של החיוב בעד צריכת מים.

{{ח:סעיף|49|בדיקת מד מים לפי בקשת צרכן|תיקון: תשע״ב, תשפ״ג, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} צרכן רשאי לבקש מחברה לשלוח את מד המים לבדיקה במעבדה וישלם בעד בדיקה זו את התעריף בעד בדיקת מד מים הקבוע {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2 פרט 1|בפרט (1) בתוספת השנייה לכללי התעריפים}}.

{{ח:סעיף|50|תיקון חיוב|תיקון: תשע״ב, תשפ״ג, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}, חברה תבצע הערכת צריכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} ותחייב את הצרכן לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, בהתקיים אחד או יותר מהמקרים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} נדרש מד המים לבדיקה במעבדה לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}, אך לא נבדק;
{{ח:תתת|(2)}} מד המים נבדק במעבדה ונמצא לא תקין;
{{ח:תתת|(3)}} חלפה תקופת השירות הקבועה באישור דגם מד המים לפי {{ח:חיצוני|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים)#סעיף 5|סעיף 5 לכללי מערכות מדידת מים}};
{{ח:תתת|(3א)}} הספקת המים נמדדה במד מים מכני, כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים)|בכללי מערכות מדידת מים}}, בקוטר 15 מילימטר עד 20 מילימטר, שמנה למעלה מ־2,000 מ״ק;
{{ח:תתת|(4)}} מד המים לא הותקן באופן הנדרש לפי {{ח:חיצוני|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים)#סעיף 34|סעיף 34 לכללי מערכות מדידת מים}};
{{ח:תתת|(5)}} נערכו עבודות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 48|בסעיף 48(ב)(1)}}, ומהנדס החברה קבע כי יש יסוד סביר להניח כי העבודות השפיעו על המדידה במד המים;
{{ח:תתת|(6)}} בבדיקות שנערכו לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48(ב)(4)}} נמצא כי התקיימו נסיבות אחרות שבאחריות החברה שבגללן חויב הצרכן בחיוב עודף.
{{ח:תת|(ב)}} הערכת צריכה לפי סעיף קטן (א)(1) עד (3א) תיעשה מראשית התקופה שלגביה הגיש הצרכן בקשה לעריכת בירור עד מועד החלפת מד המים.
{{ח:תת|(ג)}} הערכת צריכה לפי סעיף קטן (א)(4) תיעשה מראשית התקופה שלגביה הגיש הצרכן בקשה לעריכת בירור עד מועד תיקון ההתקנה.
{{ח:תת|(ד)}} הערכת צריכה לפי סעיף קטן (א)(5) תיעשה לתקופות החיוב שבהן נערכו עבודות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 48|בסעיף 48(ב)(1)}}.
{{ח:תת|(ה)}} הערכת צריכה לפי סעיף קטן (א)(6) תיעשה לתקופות החיוב שבהן התקיימו נסיבות כאמור.
{{ח:תת|(ו)}} מצאה החברה כי מדי המים בנכס הוצלבו בין צרכנים, תתקן החברה את החיוב לצרכנים שביניהם התרחשה הצלבה, לפי צריכתם בפועל בתקופות החיוב שבהן הוצלבו מדי המים, ובלבד שהתקופות לא יקדמו למועד שבו קיבלה החברה רישיון לפעילות חיונית בשטח שבו נמצא הנכס; לא יחויב צרכן בעקבות תיקון החיוב לפי סעיף קטן זה בהפרשים כספיים הנוגעים ליותר מ־6 תקופות חיוב אחרונות.

{{ח:סעיף|51|השבת דמי בדיקה|תיקון: תשע״ב, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} התקיים המקרה המנוי {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף 50(א)(2)}}, יוחזר לצרכן הסכום ששילם בעד בדיקת מד המים במעבדה.

{{ח:סעיף|52|הודעה על תוצאות הבדיקות הנוספות|תיקון: תשע״ב, תשע״ג, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} חברה תודיע לצרכן בכתב, בתוך 28 ימי עסקים ממועד קבלת דרישה לעריכת בירור או לבדיקת מד המים במעבדה, על תוצאות הבירור שערכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיפים 43}}, {{ח:פנימי|סעיף 48|48}}, או בדיקת מד המים במעבדה, לפי העניין, ותכלול בהודעה את הפרטים האלה:
{{ח:תת|(1)}} תוצאות הבדיקות שערכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיפים 43}}, {{ח:פנימי|סעיף 48|48(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 49|או 49}}, לפי העניין, ועל הפעולות שנקטה בעקבותיהן, אם ננקטו, לרבות מתן הסבר בדבר הבדיקות שנערכו;
{{ח:תת|(2)}} על זכותו של הצרכן להשיג על ממצאי הבדיקות לפני הרשות הממשלתית לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 108|סעיף 108 לחוק}}, בתוך 30 ימים מיום קבלתן;
{{ח:תת|(3)}} המלצה לצרכן על ביצוע בדיקות לאיתור נזילות או גורמים אחרים לעלייה בצריכה במערכת המים הפרטית או במערכת המים המשותפת, אם לא התבררה הסיבה לצריכה הגבוהה או החריגה בבירור שנערך לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיפים 43}} {{ח:פנימי|סעיף 48|ו־48(ב)}};
{{ח:תת|(4)}} על זכותו של הצרכן לפנות לחברה בבקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52א|סעיף 52א}}, ובלבד שכמות המים שנמדדה מהווה צריכה חריגה.

{{ח:סעיף|52א|חיוב לפי הערכת צריכה בצריכה חריגה|תיקון: תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ח, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}, המנהל הכללי של החברה רשאי, לבקשת צרכן, לחייב אותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} על בסיס הערכת צריכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} במד־המים המשויך לצרכן או במד־המים הראשי בנכס נמדדה בתקופת החיוב צריכה חריגה ובלבד שלא תפחת מ־15 מטרים מעוקבים בחודש במד־מים משויך, ולגבי הפרשי המדידה בנכס – מ־20 מטרים מעוקבים בחודש;
{{ח:תתת|(2)}} הצרכן פנה לחברה בבקשה לעריכת בירור בשל צריכה חריגה (להלן בסעיף זה – בקשה לבירור חיוב חריג), ערוכה לפי נוסח {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 3א|טופס 3א שבתוספת הראשונה}}, והצהיר בבקשה כי לא ידועה לו כל סיבה לצריכה החריגה;
{{ח:תתת|(3)}} לבקשה לבירור חיוב חריג צורף אישור, שנחתם ביד שרברב או אישור אחר להנחת דעתה של החברה, כי לא נמצאו בנכס סימנים לנזילה, חיבור שלא כדין למערכת המים או שימוש באמצעים לשיבוש מדידת המים בנכס; באישור שנחתם ביד שרברב יובאו פרטי השרברב שבדק את הנכס, מועד הבדיקה ופירוט הבדיקות שערך;
{{ח:תתת|(4)}} הצרכן התחייב לאפשר לנציג של החברה לבקר בנכס, אם יידרש, לצורך בירור של החיוב החריג בעד צריכת המים;
{{ח:תתת|(5)}} הצרכן שילם את התעריף לעריכת בדיקות נוספות הקבוע {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2 פרט 7|בפרט {{ח:הערה|(}}7{{ח:הערה|)}} בתוספת השנייה לכללי התעריפים}} והחברה ערכה את כל הבדיקות {{ח:פנימי|סעיף 43|שבסעיפים 43(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 48|ו־48(ב)}} ולא מצאה הסבר מספק לצריכה החריגה מאוד;
{{ח:תתת|(6)}} נציג של החברה בדק כי אין סימנים לנזילה בנכס או לשינוי במאפייני צריכת המים של הצרכן וערך כל בדיקה נוספת בנכס הנדרשת בנסיבות המקרה לבירור של החיוב בעד צריכת המים;
{{ח:תתת|(7)}} המנהל הכללי שוכנע, לאור מכלול הבדיקות והנתונים הקיימים, לרבות כמויות המים שנמדדו במד־המים בתקופת החיוב העוקבת לתקופות החיוב נושא הבקשה לבירור חיוב חריג, שיש יסוד סביר להניח כי הכמויות הנקובות בהודעת החיוב הן בלתי סבירות ואינן משקפות את כמויות המים שסופקו לנכס; בין השאר, יבחן המנהל הכללי של החברה את השיקולים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אם חלפה יותר משנה מהמועד שלגביו מוגשת הבקשה;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם אושרה לצרכן בקשה לפי סעיף זה במהלך השנה האחרונה;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם משך הזמן המבוקש לזיכוי עולה על שתי תקופות;
{{ח:תתתת|(ד)}} אם בדיקת שרברב או בירור שנערך לדרישת הצרכן לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיפים 43}} {{ח:פנימי|סעיף 48|או 48(ב)}} העלו כי לא נמצאו בנכס סימנים לנזילה או חיבור שלא כדין או שימוש באמצעים לשיבוש מדידת המים בנכס;
{{ח:תתתת|(ה)}} משך הזמן שחלף ממועד הודעת החברה לצרכן על תוצאות עריכת הבירור ועד להגשת הבקשה;
{{ח:תתתת|(ו)}} אם הצרכן אפשר לנציג של החברה לבקר בנכס.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} המנהל הכללי יחליט בבקשה לבירור חיוב חריג ויודיע על כך לצרכן בכתב בתוך 60 ימים ממועד הגשתה; החליט המנהל הכללי לדחות את הבקשה – יפרט בהודעה את נימוקי הדחייה ואת זכותו של הצרכן להשיג על ההחלטה לפני הרשות הממשלתית לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 108|סעיף 108 לחוק}} בתוך 30 ימים מקבלתה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53}}.
{{ח:תת|(ו)}} היה למנהל הכללי של החברה או לקרובו עניין אישי באישור הבקשה, לא ידון בה המנהל הכללי, והיא תועבר להחלטת הרשות הממשלתית לפי הוראות סעיף זה, בשינויים המחויבים; החברה תודיע לצרכן על מניעת המנהל הכללי לדון בעניין עקב עניין אישי, ועל העברתו להחלטת הרשות הממשלתית; לעניין זה, ”עניין אישי“ ו”קרוב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}}.

{{ח:סעיף|52ב|זיכוי צרכן במקרים חריגים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל הכללי של החברה רשאי, בהחלטה בכתב, לתת לצרכן הקלה בחיוב במקרים חריגים שאינם מנויים בכללים, אם שוכנע כי קיימים נימוקים מיוחדים לכך; על החלטת המנהל יחול {{ח:פנימי|סעיף 52א|סעיף 52א(ו)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הקלה לפי סעיף קטן (א) בהיקף כספי גדול או למספר גדול של צרכנים, טעונה אישור של מנהל הרשות.
{{ח:תת|(ג)}} בקשה לאישור לפי סעיף קטן (ב) תכלול את הנימוקים למתן ההקלה בחיוב ואת אופן חישובה.

{{ח:סעיף|53|בירור השגות צרכן|תיקון: תשע״ב; תשע״ג}}
{{ח:ת}} צרכן רשאי להביא את השגותיו על ממצאי הבדיקות שערכה החברה לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיפים 43(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 48|ו־48(ב)}} ועל החלטת המנהל הכללי של החברה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52א|סעיף 52א}} לפני הרשות הממשלתית, בתוך 30 ימים ממועד קבלת הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52}}; הרשות הממשלתית תברר את התלונה בהתאם לסמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 108|סעיף 108 לחוק}}.

{{ח:סעיף|53א|דיווח לרשות הממשלתית|תיקון: תשע״ג, תשע״ח}}
{{ח:ת}} חברה תדווח לרשות הממשלתית אחת לשנה ולא יאוחר מתום חודש פברואר של השנה העוקבת, על כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הבקשות לבירור חיוב חריג שאושרו לפי {{ח:פנימי|סעיף 52א|סעיף 52א}}; בדיווח יפורטו זהות מקבל ההקלה, הבדיקות הנוספות שנעשו לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיפים 48(ב)(4)}} {{ח:פנימי|סעיף 52א|ו־52א(א)(6)}}, כמות המים שנמדדה במד־המים, ההפרש הכספי בין החיובים בעקבות תיקון חיוב וההפרש בכמויות המים;
{{ח:תת|(2)}} החלטות על הקלה בחיוב שקיבל לפי {{ח:פנימי|סעיף 52ב|סעיף 52ב}}; בדיווח יפורט סכומי ההקלה שניתנו ויצורפו לו החלטות המנהל הכללי של החברה; לדיווח תצורף הצהרה של המנהל הכללי כי אין לו או לקרובו עניין אישי בבקשות שבהן דן לפי {{ח:פנימי|סעיף 52א|סעיפים 52א}} {{ח:פנימי|סעיף 52ב|ו־52ב}}, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 52א|בסעיף 52א(ו)}}.

{{ח:קטע3|פרק 3 סימן ו|סימן ו׳: ביטחונות|תיקון: תשע״ח}}

{{ח:סעיף|53ב|דרישת ביטחונות|תיקון: תשע״ח, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה רשאית לדרוש ביטחונות בסכום של עד פי שלוש מממוצע החשבון התקופתי בשש תקופות החיוב האחרונות בנכס שקדמו לדרישה, מכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מחברת ניהול שנרשמה כצרכן בנכס לפי {{ח:פנימי|סעיף 28א|סעיף 28א}};
{{ח:תתת|(2)}} מצרכן שאינו תושב ישראל;
{{ח:תתת|(3)}} ממשכיר הנכס או ממי שמבקש להירשם כצרכן, בנכס שיש בו תחלופה של צרכנים וקיים לגביו חוב שלא הוסדר במועד ההחלפה, אם היסטוריית התשלומים של הנכס מצביעה על דפוס התנהגות חוזר של אי־תשלום, ובהתחשב בגובה החוב.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} מהצרכן־בעלים או ממי שמבקש להירשם כצרכן, בנכס שיש בו תחלופה של צרכנים וקיים לגביו חוב שלא הוסדר במועד ההחלפה, אם היסטוריית התשלומים של הנכס מצביעה על דפוס התנהגות חוזר של אי־תשלום, ובהתחשב בגובה החוב.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} חברה רשאית לדרוש ביטחונות בסכום של עד פי שלושה מממוצע החשבון התקופתי בשש תקופות החיוב האחרונות של הנכס או של המבקש להירשם כצרכן שקדמו לדרישה מהמבקש, אם קיימת לגבי המבקש תחלופה תדירה של נכסים וקיים לגביו חוב לאותה חברה שלא הוסדר במועד ההחלפה, אם היסטוריית התשלומים של המבקש מצביעה על דפוס התנהגות חוזר של אי–תשלום לאותה חברה ובהתחשב בגובה החוב.
{{ח:תת|(ב)}} כבטוחה יכול לשמש כל אחד מאלה, לפי בחירת הצרכן:
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} כבטוחה יכול לשמש כל אחד מאלה, לפי בחירת הצרכן־בעלים או המבקש להירשם כצרכן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} ערבות של ערב תושב ישראל;
{{ח:תתת|(2)}} שיק משוך על בנק כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:תתת|(3)}} כל בטוחה אחרת שהחברה הסכימה לקבל.

{{ח:סעיף|53ג|מסירת ביטחונות – תנאי לרישום|תיקון: תשע״ח, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} דרשה חברה ביטחונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 53ב|סעיף 53ב(א)(1) או (2)}}, היא רשאית להתנות את רישום הצרכן בנכס במסירתן.
{{ח:תת|(ב)}} לא קיבלה חברה ביטחונות שדרשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 53ב|סעיף 53ב(א)(3)}}, היא רשאית לרשום את משכיר הנכס כצרכן עד למסירתן.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} לא קיבלה חברה ביטחונות שדרשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 53ב|סעיף 53ב}}, היא רשאית לרשום את הצרכן־בעלים כצרכן עד למסירתן.

{{ח:סעיף|53ד|הודעה על מימוש ביטחונות|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} ביקשה חברה לממש בטוחה תודיע על כך למי שמסר לה את הבטוחה, 7 ימי עסקים לפחות קודם למימושה.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: שירותים לצרכנים|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:קטע3|פרק 4 סימן א|סימן א׳: ביקור מתואם בחצרי צרכן|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|54|תיאום ביקור בחצרי צרכן|תיקון: תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לא היה ניתן להיכנס לחצרי צרכן בשל נסיבות שאינן תלויות בחברה במקרים המנויים בכללים אלה, תפנה החברה לצרכן ותודיע לו את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הנסיבות שבשלהן לא היה ניתן להיכנס לחצריו;
{{ח:תתת|(2)}} האפשרות העומדת לפני הצרכן להסיר את המניעה לכניסה לחצריו; לעניין זה, אם המניעה נובעת מחצר נעולה, יראו גם הפקדת מפתח החצר בידי החברה כהסרת המניעה;
{{ח:תתת|(3)}} האפשרות לתיאום ביקור והתעריף הקבוע לביקור מתואם;
{{ח:תתת|(3א)}} האפשרות העומדת לפני הצרכן לדווח לחברה על קריא מד־המים לפי {{ח:פנימי|סעיף 54א|סעיף 54א}} חלף תיאום ביקור, והוראות בדבר אופן הדיווח והעברתו לחברה;
{{ח:תתת|(4)}} את ההשלכות אם לא יסיר את המניעה לכניסה לחצריו, לא ידווח על קריא מד־המים או יסרב לתאם ביקור בחצריו.
{{ח:תת|(ב)}} התעריף בעד ביקור לפי סעיף קטן (א) יהיה כקבוע {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2|בתוספת השנייה לכללי התעריפים}}.
{{ח:תת|(ג)}} הפקיד צרכן בידי החברה את מפתח חצרו לפי סעיף קטן (א)(2) תנקוט החברה את אמצעי הזהירות הנדרשים לצורך שמירה על המפתח שהופקד בידה, ותמסור לידי הצרכן אישור חתום על קבלת המפתח לידה; אישור כאמור יכלול את תאריך המסירה ואת שם נציג החברה שקיבל לידיו את המפתח.

{{ח:סעיף|54א|דיווח של צרכן|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} צרכן רשאי, בהסכמת החברה, לשלוח לחברה, חלף תיאום ביקור לפי {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54}}, דיווח מקוון של קריא מד־המים ומועד הקריאה, בצירוף צילום של מד־המים שבו ניתן לראות בבירור את קריא מד־המים ואת מספר הזיהוי שלו; צרכן ישלח את הדיווח לפי הוראות החברה ובתיאום עמה.
{{ח:תת|(ב)}} חברה רשאית שלא לקבל קריאת מד־מים שנמסרה לה בדיווח מקוון אם קיים חשש סביר שקריאת מד־המים משובשת.
{{ח:תת|(ג)}} לא יקרא מד־מים בדרך של דיווח מקוון יותר מחמש תקופות דיווח ברציפות.

{{ח:סעיף|55|תיאום ביקור לשם בירור צריכה|תיקון: תשע״ב, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} חברה תתאם ביקור בחצרי צרכן, אם הביקור נדרש לדעתה, לשם עריכת בירור לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48(ב)}}.

{{ח:סעיף|56|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|חוק הגנת הצרכן}}|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} על תיאום ביקור של נציג החברה בחצרי צרכן יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 18א|סעיף 18א(ג), (ד) ו־(ו) לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|57|תשלום בעד ביקור סרק|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} לא איפשר צרכן לנציג החברה לבקר בחצריו לאחר שתואם עמו ביקור, רשאית החברה לחייבו בתעריף הקבוע לביקור {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2|בתוספת השנייה לכללי התעריפים}}, ובלבד שהצרכן לא הודיע מבעוד מועד על ביטול הביקור.

{{ח:קטע3|פרק 4 סימן ב|סימן ב׳: הודעות|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|58|משלוח הודעות|תיקון: תשע״ב, תשפ״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תשלח לצרכן את החשבון התקופתי והודעות אחרות לכתובת הנכס שאליו מתייחס החשבון התקופתי, ואם מסר הצרכן כתובת שונה לצורך משלוח דברי דואר – לכתובת שמסר.
{{ח:תת|(ב)}} צרכן רשאי לשנות את הכתובת לצורך משלוח דברי דואר, בכל עת, על ידי מתן הודעה בכתב לחברה.
{{ח:תת|(ג)}} חברה תגדיר אמצעי אחד לפחות למשלוח אלקטרוני שיוצע לצרכן, ובלבד שאחד מהאמצעים שהוגדרו יהיה דואר אלקטרוני.
{{ח:תת|(ד)}} חברה תציע לצרכן, וכן צרכן רשאי לבקש מחברה לשלוח לו את החשבון התקופתי והודעות אחרות שעליה לשלוח לפי כללים אלה, באמצעי משלוח אלקטרוני, אחד או יותר, מבין אלה שהגדירה החברה; על אף האמור בסעיף קטן (א), הסכים הצרכן להצעת החברה או ביקש כי המשלוח יהיה באמצעי משלוח אלקטרוני, תשלח לו החברה באמצעי משלוח אלקטרוני שבחר, אלא אם כן נקבע אחרת בכללים.
{{ח:תת|(ה)}} צרכן רשאי לבטל או לשנות את הסכמתו או בקשתו למשלוח החשבון התקופתי והודעות אחרות באמצעי משלוח אלקטרוני, בכל עת, באמצעות מתן הודעה בכתב לחברה.
{{ח:תת|(ו)}} הודעות שחברה שולחת באמצעי משלוח אלקטרוני יהיו בפורמט דיגיטלי הניתן לקריאה באמצעים אלקטרוניים מקובלים.

{{ח:סעיף|59||תיקון: תשע״ב, תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|60||תיקון: תשע״ב, תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק 4 סימן ג|סימן ג׳: מרכז קבלת קהל|תיקון: תשע״ב־2}}

{{ח:סעיף|61|מרכז קבלת קהל|תיקון: תשע״ב־2, תשפ״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תפעיל מרכז קבלת קהל בכל אחת מן הרשויות המקומיות בתחום החברה שמתקיים בהן אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר הצרכנים שבה עולה על 5,000, ואם אין בתחום החברה רשות מקומית כאמור, הרשות המקומית שמספר הצרכנים שבה הוא הגדול ביותר (להלן – סניף ראשי);
{{ח:תתת|(2)}} מספר הצרכנים ברשות המקומית עולה על 2,500;
{{ח:תתת|(3)}} מספר הצרכנים ברשות המקומית עולה על 1,000 ומרחקה מסניף ראשי עולה על 10 קילומטרים;
{{ח:תתת|(4)}} מרחק הרשות המקומית מסניף ראשי עולה על 30 קילומטרים.
{{ח:תת|(ב)}} מרכז קבלת קהל יהיה נגיש לתחבורה ציבורית בזמנים שמתקיימת בו קבלת קהל.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|62|מועדי קבלת קהל|תיקון: תשע״ב־2, תשפ״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} על קבלת קהל בסניף ראשי יחולו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר שעות קבלת הקהל לא יפחת מ־28 שעות בשבוע;
{{ח:תתת|(2)}} מספר ימי קבלת קהל לא יפחת מ־4 ימים בשבוע;
{{ח:תתת|(3)}} פעם בשבוע לפחות תתקיים קבלת קהל במשך שעתיים לפחות לאחר השעה 16:00;
{{ח:תתת|(4)}} בימים שמתקיימת בהם קבלת קהל בשעות הבוקר, היא תחל לא יאוחר מן השעה 8:30.
{{ח:תת|(ב)}} במרכז קבלת קהל שאינו סניף ראשי לא יפחת מספר שעות קבלת הקהל מ־8 שעות בשבוע, מתוכן שעתיים לפחות לאחר השעה 16:00.

{{ח:סעיף|63|זמני המתנה|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תפעיל בכל סניף ראשי מערכת ממוחשבת לניהול תורים לקבלת קהל והכוונת לקוחות; המערכת תמדוד את משך הזמן שממועד הנפקת פתקית עם מספר תור ללקוח עד מועד קבלת השירות מנציג שירות לקוחות (להלן – זמן המתנה).
{{ח:תת|(ב)}} בתשעים וחמישה אחוזים לפחות מימי קבלת קהל בשנה, לא יעלה הממוצע היומי של זמן ההמתנה על 20 דקות.

{{ח:קטע3|פרק 4 סימן ד|סימן ד׳: מוקדים טלפוניים|תיקון: תשע״ב־2}}

{{ח:סעיף|64|מוקד שירות טלפוני|תיקון: תשע״ב־2, תשפ״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תפעיל מוקד שירות טלפוני מאויש לבירור חשבונות וטיפול בפניות צרכנים (להלן – מוקד שירות טלפוני).
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|65|מועדי הפעלת מוקד השירות|תיקון: תשע״ב־2, תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} חברה תפעיל את מוקד השירות הטלפוני 45 שעות לפחות בשבוע, מתוכן יומיים בשבוע לפחות עד השעה 19:00 או, לחלופין, יום אחד בשבוע עד השעה 19:00 וביום שישי או שבת, ובתנאי שאינו יום המנוחה השבועי לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט|פקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, למרבית האוכלוסייה בתחום פעילות החברה.

{{ח:סעיף|66|מוקד חירום|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תפעיל מוקד חירום לדיווח על תקלות במערכת המים והביוב ולטיפול בהן (להלן – מוקד חירום).
{{ח:תת|(ב)}} מוקד החירום יפעל 7 ימים בשבוע, 24 שעות ביממה.

{{ח:קטע3|פרק 4 סימן ה|סימן ה׳: טיפול בפניות צרכנים|תיקון: תשע״ב־2, תשע״ב־3}}

{{ח:סעיף|66א|ערוצי שירות מקוונים|תיקון: תשפ״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תגדיר ערוצים לקבלת שירות באופן מקוון, לרבות באמצעות אתר האינטרנט של החברה ודואר אלקטרוני, ותפרט אותם באתר האינטרנט שלה; החברה רשאית להגדיר מהם השירותים שיינתנו בכל ערוץ שירות מקוון.
{{ח:תת|(ב)}} הפעילה חברה אמצעי מקוון המאפשר פנייה של צרכנים אליה, שאותו לא הגדירה כערוץ שירות מקוון, תפרסם זאת החברה על גבי האמצעי המקוון; בסעיף זה, ”אמצעי מקוון“ – לרבות תוכנות לשליחת הודעות מיידיות, רשתות חברתיות מקוונות וכיוצא באלה.

{{ח:סעיף|67|חובת תיעוד פניות|תיקון: תשע״ב־2, תשע״ח}}
{{ח:ת}} חברה תתעד כל פנייה שקיבלה מצרכן, לרבות פנייה בעל פה, וכל פנייה בכתב שלה לצרכן.

{{ח:סעיף|68|אישור קבלת פנייה|תיקון: תשע״ב־2, תשפ״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תשלח לצרכן, בתוך 3 ימי עסקים ממועד קבלת פנייתו, אישור בכתב על קבלתה ומספרה בספרי החברה, ותציין בו את המועד האחרון למתן תשובתה; התקבלה הפנייה באמצעות מערכת דיגיטלית לניהול פניות, יישלח האישור באופן מיידי לצרכן.
{{ח:תת|(ב)}} חברה רשאית לשלוח את האישור באמצעות מסרון ובלבד שלא תפנה לצרכן באמצעות מסרון אם הוא הודיע לה כי אינו מעוניין לקבל הודעות בדרך זו; הסכים הצרכן או ביקש כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 58|בסעיף 58(ד)}} – תשלח לו החברה את האישור באמצעי משלוח אלקטרוני.

{{ח:סעיף|69|חובת מענה בכתב|תיקון: תשע״ב־2, תשפ״ד־4, תשפ״ד־5, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תשיב בכתב לכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} פנייה בכתב שקיבלה מצרכן;
{{ח:תתת|(2)}} פנייה בעל פה של צרכן, אם ביקש הצרכן לקבל תשובה בכתב או אם לדעת המנהל הכללי של החברה, או מי שהוא הסמיכו לכך, הפנייה מצריכה מענה בכתב.
{{ח:תת|(א1)}} למרות האמור בסעיף קטן (א), חברה רשאית לענות באמצעות שיחה טלפונית לפנייה של הצרכן, ובלבד שהחברה מקליטה את השיחה ושהצרכן אישר לקבל את התשובה לפנייתו בעל פה במקום בכתב; צרכן רשאי בכל עת לבקש תשובה בכתב לפנייתו.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תשיב לפנייה כאמור בסעיף קטן (א) בתוך 14 ימי עסקים ממועד קבלתה; ואולם אם היתה התשובה לפנייה טעונה בדיקה או פעולה נוספות, רשאית החברה להשיב עליה בתוך 28 ימי עסקים ממועד קבלתה, ובלבד שתודיע לצרכן בכתב, לא יאוחר מתום 14 ימי עסקים ממועד קבלת הפנייה, על העיכוב במתן התשובה והסיבות לו; האמור בסעיף קטן זה – אם לא נקבע אחרת בכללים.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין סעיף זה יראו תשובה לכתובת הדואר האלקטרוני של הצרכן כמענה בכתב.

{{ח:סעיף|70|פנייה אינה מעכבת תשלום|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:ת}} בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34}}, אין פנייה לחברה, כשלעצמה, מהווה עילה לעיכוב תשלום שנקבע בהודעת חיוב.

{{ח:סעיף|70א|הוראות הרשות הממשלתית|תיקון: תשע״ד, תשפ״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} פנה צרכן לבירור תלונתו לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 108|סעיף 108 לחוק}}, ונתנה הרשות הממשלתית הוראות לחברה, תפעל החברה לפי ההוראות כאמור ובכלל זה לעניין הקפאת הליכים או עיכוב ביצוע.
{{ח:תת|(ב)}} הוראה להקפאת הליכים או לעיכוב ביצוע כאמור תינתן אך במקרים שבהם סברה הרשות הממשלתית, לאחר בחינה ראשונית של התלונה, כי הנסיבות מצדיקות הוראה כאמור; הוראה כאמור תוגבל ל־3 חודשים, אך ניתנת להארכה לתקופות נוספות של 3 חודשים בכל פעם, אם הצורך בהקפאת ההליכים עודנו קיים.

{{ח:קטע3|פרק 4 סימן ו|סימן ו׳: הוראות שונות|תיקון: תשע״ב־2}}

{{ח:סעיף|71|חובת הכשרה|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:ת}} לא ישמש אדם נציג שירות לקוחות במרכז קבלת קהל, במוקד שירות טלפוני או במוקד חירום אלא אם כן קיבל הכשרה מתאימה לכך.

{{ח:סעיף|71א|הצגת תעודה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} עובד חברה יישא עמו תעודה מזהה בצירוף תמונה בעת מילוי תפקידו מחוץ למשרדי החברה ויציג אותה אם התבקש לעשות כן.

{{ח:סעיף|72|חובת הקלטת שיחות|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תקליט את כל שיחות הטלפון במוקד השירות הטלפוני ובמוקד החירום ותשמור את ההקלטות למשך תקופה שלא תפחת משנה.
{{ח:תת|(ב)}} סעיף קטן (א) לא יחול במקרים חריגים שבהם עקב תקלה טכנית לא היה ניתן להקליט את השיחה.

{{ח:סעיף|73|שפת מתן השירות|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תיתן לצרכניה שירותים בשפה העברית, ואולם אם רוב צרכניה דוברי ערבית, תיתן החברה את השירותים גם בשפה הערבית.
{{ח:תת|(ב)}} חברה רשאית לתת לצרכניה שירותים בשפות נוספות, בשים לב לשפה המדברת באוכלוסייה שהיא משרתת.

{{ח:סעיף|74|נגישות לאנשים עם מוגבלות|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:ת}} חברה תנגיש את השירותים שהיא נותנת לצרכניה לאנשים עם מוגבלות, לפי {{ח:חיצוני|חוק שיוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שיוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}}.

{{ח:סעיף|74א|אישור הפעלה מותאם|תיקון: תשפ״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|פרק 4 סימן ג|בסימנים ג׳}} {{ח:פנימי|פרק 4 סימן ד|ו{{ח:הערה|־}}ד׳ לפרק זה}}, רשאית מועצת הרשות הממשלתית, לאשר לחברה, לפי בקשתה, להפעיל את מרכזי קבלת הקהל או את מוקד השירות הטלפוני שלה, בתנאים מקילים מאלה הקבועים {{ח:פנימי|פרק 4 סימן ג|בסימנים ג׳}} {{ח:פנימי|פרק 4 סימן ד|ו־ד׳}}, בתנאים שתורה מועצת הרשות הממשלתית (להלן בסעיף זה – אישור הפעלה מותאם), וזאת בשים לב למכלול ערוצי השירות שנותנת החברה לצרכניה, לימים ולשעות שבהם ניתן השירות, לרמת השירות וזמינותו לאוכלוסייה שבתחום החברה וליכולת למדוד ולהעריך את האפקטיביות של ההתאמה.
{{ח:תת|(ב)}} אישור הפעלה מותאם יכול שיהיה לתקופה מסוימת או לחלק מתחום חברה.
{{ח:תת|(ג)}} חברה המבקשת לקבל אישור הפעלה מותאם, תגיש לממונה הצעה למתכונת מתן השירות ותציג את הבדיקות והנתונים המצביעים על התאמת המתכונת המוצעת לצרכים של הצרכנים בתחומה; מצא הממונה כי המתכונת המוצעת מבטיחה את רמת השירות הנדרשת, בשים לב לשיקולים המפורטים בסעיף קטן (א), רשאי הוא להמליץ למועצת הרשות הממשלתית לתת לחברה אישור הפעלה מותאם.
{{ח:תת|(ד)}} נתנה מועצת הרשות הממשלתית אישור הפעלה מותאם, יפרסמו הרשות הממשלתית והחברה את האישור ופרטיו באתרי האינטרנט של הרשות הממשלתית ושל החברה, והחברה תשלח את תמצית האישור לצרכניה.

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: מידע לציבור|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:קטע3|פרק 5 סימן א|סימן א׳: אתר אינטרנט|תיקון: תשע״ב־2}}

{{ח:סעיף|75|אתר אינטרנט|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:ת}} חברה תפעיל אתר אינטרנט שיכלול את כל המידע המפורט {{ח:פנימי|פרק 5 סימן א|בסימן זה}} (להלן – האתר).

{{ח:סעיף|76|שפת האתר|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} האתר יהיה בשפה העברית, ואולם אם רוב צרכניה של החברה דוברי ערבית, יהיו עיקרי תוכן האתר ובכלל זה נושאים צרכניים לכל הפחות גם בשפה הערבית.
{{ח:תת|(ב)}} חברה רשאית לתרגם את האתר או את חלקו לשפות נוספות, בשים לב לשפה שמדברת בה האוכלוסייה שהיא משרתת.

{{ח:סעיף|77|דרכי הפנייה לחברה|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:ת}} חברה תפרסם באתר את דרכי הפנייה אליה, לרבות כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} כתובת ושעות קבלת קהל בכל אחד ממרכזי קבלת הקהל של החברה;
{{ח:תת|(2)}} מספר הטלפון ושעות המענה במוקד השירות הטלפוני;
{{ח:תת|(3)}} מספר הטלפון ושעות המענה במוקד החירום;
{{ח:תת|(4)}} כתובת דואר אלקטרוני ומספר פקסימילה למשלוח פניות.

{{ח:סעיף|78|מידע לצרכן|תיקון: תשע״ב־2, תשע״ח, תשפ״ד־4, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} חברה תפרסם באתר מידע בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} עדכונים בדבר הפסקות מים יזומות במערכת המים, הפסקות מים שנגרמו עקב תקלה במערכת המים, בהתחשב במשך ההפסקה והיקפה וכן עדכון בדבר השלמת הטיפול בתקלה;
{{ח:תת|(2)}} קישור לאתר האינטרנט של הרשות הממשלתית, לדפים העוסקים בנושאים האלה: חקיקה, חיסכון במים, ביטחון מים והנחיות לשעת חירום;
{{ח:תת|(3)}} טפסים שנקבעו לפי דין, וכן טפסים לתשלום באמצעות הוראת קבע בבנק או באמצעות כרטיס אשראי;
{{ח:תת|(4)}} הסבר בדבר אופן עריכת החשבון התקופתי;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} הסבר בדבר אופן עריכת החשבון התקופתי, ובין השאר פירוש המונחים האלה:
{{ח:תתת|(א)}} מספר הנפשות הרשומות כמתגוררות בנכס;
{{ח:תתת|(ב)}} סוג הקריאה;
{{ח:תתת|(ג)}} צריכה פרטית והפרשי מדידה;
{{ח:תתת|(ד)}} הסיבות להיווצרות הפרשי מדידה שליליים, וזכותו של הצרכן להשיג על ההחלטה לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 108|סעיף 108 לחוק}}, אם הוא סבור כי לא מתקיימים תנאי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(א)}};
{{ח:תתת|(ה)}} תעריפי המים;
{{ח:תתת|(ו)}} חיוב מזערי;
{{ח:תתת|(ז)}} אופן חישוב חשבון המים;
{{ח:תתת|(ח)}} אחריות הצרכן לרשת הפרטית;
{{ח:תתת|(ט)}} תוספת ריבית במקרה של אי–תשלום במועד;
{{ח:תתת|(י)}} הדרך לערעור על החשבון התקופתי;
{{ח:תת|(5)}} הסבר בדבר הליך בירור החשבון התקופתי והליכי הבירור הנוספים העומדים לרשות הצרכן;
{{ח:תת|(6)}} חברה המפעילה מערכת קריאה מרחוק – התנאים ואמות המידה לקיומו של חשש לנזילה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13ב|בסעיף 13ב(ב)}};
{{ח:תת|(7)}} הנחיות לקבלת אישור להספקת מים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}}, והנחיות לביצוע חיבור ראשון של צרכן לרשת המים;
{{ח:תת|(8)}} תשובות לשאלות נפוצות בנושאים הקשורים לפעילות החברה;
{{ח:תת|(9)}} הדוח השנתי של החברה;
{{ח:תת|(10)}} מידע נוסף שעליה לפרסם לציבור על פי דין.

{{ח:סעיף|79|פנייה בערוץ שירות מקוון ובטלפון|תיקון: תשע״ב־2, תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} חברה תאפשר לצרכן לפנות אליה, לשם בירור או דיווח על תקלה, גם בערוץ שירות מקוון ולצרף צרופות לפנייה, וכן באמצעות שיחה טלפונית.

{{ח:סעיף|80|ביצוע פעולות וקבלת מידע אישי|תיקון: תשע״ב־2, תשפ״ד־4, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תאפשר לצרכן לבצע פעולות ולקבל מידע אישי בערוצי שירות מקוונים; בין השאר, החברה תאפשר לצרכן לבצע פעולות של דיווח על נזילה, הגשת בקשה לרישום צרכן־בעלים או צרכן, ביטול רישומו או החלפת רישומו באחר, לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיפים 21}} {{ח:פנימי|סעיף 21א|או 21א}}, תשלום חשבונות והגשת בקשה לעדכון מספר נפשות לפי {{ח:חיצוני|כללי המים (קביעת כמות מוכרת)#פרק ב סימן ד|סימן ד׳ {{ח:הערה|לפרק ב׳}} לכללי כמות מוכרת}}.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תאפשר לצרכן לקבל מידע אישי, בין השאר בנושאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} העתק של חשבון תקופתי לתקופה שאינה עולה על שבע שנים ממועד פנייתו;
{{ח:תתת|(2)}} מצב חשבון ויתרת חוב עדכנית בספרי החברה;
{{ח:תתת|(3)}} תשלומים קודמים;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} נתוני צריכת מים, ובמקום שבו מותקנת מערכת קריאה מרחוק – מידע רציף עליהם;
{{ח:תתת|(5)}} תיעוד פניות קודמות ומענה שניתן להן.

{{ח:קטע3|פרק 5 סימן ב|סימן ב׳: דוח שנתי|תיקון: תשע״ב־2}}

{{ח:סעיף|81|דוח שנתי|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תפרסם באתר, אחת לשנה ולא יאוחר מ־30 באפריל של אותה שנה, דוח שנתי בדבר פעילות החברה בשנה שעברה (להלן – שנת הדוח).
{{ח:תת|(ב)}} הדוח השנתי ייחתם בידי יושב ראש הדירקטוריון והמנהל הכללי של החברה.

{{ח:סעיף|82|פרטי הדוח השנתי|תיקון: תשע״ב־2, תשע״ב־3, תשע״ד, תשפ״ד־4, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} הדוח השנתי יכלול את כל הפרטים האלה:
{{ח:תת|(1)}} רקע ומידע על אודות החברה, הרשויות המקומיות הנכללות בתחומה, שמות חברי הדירקטוריון והמנהל הכללי של החברה ופרטי ההתקשרות עמה;
{{ח:תת|(2)}} כמות המים שסופקה על ידי החברה ונתונים לגבי פחת מים ופחת גבייה כהגדרתם {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)|בכללי חישוב עלות}}, בשנת הדוח ובשנה שקדמה לה;
{{ח:תת|(3)}} מספר הצרכנים של החברה נכון ליום 31 בדצמבר של שנת הדוח ושל השנה שקדמה לה, בחלוקה לפי סוגי צרכנים;
{{ח:תת|(4)}} פרטים בדבר מקורות המים של החברה;
{{ח:תת|(5)}} פרטים בדבר ההשלכות הסביבתיות של פעילות החברה;
{{ח:תת|(6)}} תיאור כללי של ההשקעות שערכה החברה בשנת הדוח ושבכוונתה לערוך בשנה שלאחריה;
{{ח:תת|(7)}} פרטים בדבר שיבושים ותקלות שאירעו באספקת מים ובשירותי הביוב בשנת הדוח ואופן הטיפול בהם, לרבות עדכונים בדבר הפסקות מים לפי {{ח:פנימי|פרק 8|הפרק השמיני לכללים}};
{{ח:תת|(8)}} פרטים בדבר איכות השירות לצרכן בשנת הדוח, לרבות מספר הפניות שהתקבלו בחברה, בחלוקה לפי סוגים, ממוצע זמני ההמתנה בסניפים הראשיים וממוצע זמני ההמתנה למענה על ידי נציג שירות לקוחות במוקד השירות הטלפוני;
{{ח:תת|(8א)}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} עיקרי הממצאים והמסקנות של סקרי שביעות רצון מהשירות שערכה החברה לפי {{ח:פנימי|סעיף 83א|סעיף 83א(א)}};
{{ח:תת|(9)}} הסבר בדבר אופן עריכת החשבון התקופתי;
{{ח:תת|(10)}} מידע בדבר סך כל הפיצויים ששילמה חברה לצרכניה לפי {{ח:פנימי|סעיף 105|סעיפים 105}} {{ח:פנימי|סעיף 106|ו־106}}, תוך פירוט ההפרות שביצעה כלפיהם;
{{ח:תת|(11)}} תמצית הדו״ח השנתי של החברה.

{{ח:סעיף|83|מתן הודעה לצרכן על פרסום הדוח השנתי|תיקון: תשע״ב־2, תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} חברה תודיע לצרכניה, על פרסום הדוח השנתי, במסגרת החשבון התקופתי הראשון שתשלח לאחר פרסום הדוח; ההודעה תכלול הפניה למקום פרסום הדוח באתר האינטרנט של החברה.

{{ח:קטע3|פרק 5 סימן ג|סימן ג׳: הערכה ומדידה של שירות|תיקון: תשפ״ה־2}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תחילתו של {{ח:פנימי|פרק 5 סימן ג|סימן זה}} ביום 1.3.2026):}}

{{ח:סעיף|83א|הערכה ומדידה של שירות|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תערוך, אחת לשנתיים לפחות, סקר לבחינת שביעות הרצון הכללית של צרכניה, שיכלול מדגם מייצג של צרכנים שפנו לחברה במהלך שלושת החודשים הקודמים לביצוע הסקר ומדגם מייצג מקרב שאר צרכניה.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תפעיל כלי משוב לבחינת שביעות רצון משירות שקיבל צרכן מהחברה בתום פנייה לחברה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה רשאי לפרסם מפעם לפעם נושאים שיש לבחון בעניין איכות השירות, בין השאר בעניין היקף המדגם, הנושאים שיוערכו, ניסוח השאלות, אופן ביצוע ההערכה, אופן הפרסום של המידע שנאסף ותוצאות ניתוחו וכיוצא באלה, ורשאי הוא לפרסם נושאים כאמור לגבי חברות מסוימות או לגבי קבוצת חברות.
{{ח:תת|(ד)}} חברה תמסור לרשות הממשלתית, לפי דרישתה, כל מידע שנוגע לסקר שבוצע או כלי משוב שהופעל לפי סעיף זה ולתוצאותיו.

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק שישי: טיפול בגניבת מים|תיקון: תשע״ב־2}}

{{ח:סעיף|84|חיבור שלא כדין|תיקון: תשע״ב־2, תשפ״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} התחבר אדם שלא כדין למערכת מים של חברה, רשאית החברה לנתק את החיבור ולחייב את אותו אדם בעד צריכת מים לפי אומדן של מהנדס החברה וכן בכל העלויות הכרוכות בניתוק החיבור; החברה תצרף לחשבון התקופתי הסבר בדבר אופן עריכת האומדן והנתונים ששימשו את מהנדס החברה בביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תתעד פעולת ניתוק כאמור בסעיף קטן (א) ותשמור את התיעוד למשך 7 שנים מיום פעולת הניתוק.

{{ח:סעיף|85|שיבוש מדידה|תיקון: תשע״ב־2, תשע״ח, תשפ״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} שיבש אדם את מדידת צריכת המים במד־מים, תחייב אותו החברה לפי הערכת צריכה לכמות המים שנצרכה בנכס שתבצע לפי אומדן של מהנדס החברה וכן תפעל להפסקת שיבוש המדידה, לרבות בדרך של התקנת אמצעים למניעתו.
{{ח:תת|(ב)}} חברה רשאית לחייב אדם כאמור בסעיף קטן (א), נוסף על האמור בו, בכל העלויות הכרוכות בהסרת השיבוש ובתיקון מד־המים וזאת בכפוף לאומדן שייערך על ידי גורם מוסמך בחברה; אופן עריכת האומדן ופירוט העלויות שהושתו עליו לפי סעיף קטן זה יפורטו בחשבון המים.

{{ח:סעיף|86|גניבת מים מחצרי הצרכן|תיקון: תשע״ב־2, תשע״ח, תשפ״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”מיתקנים בחצרי צרכן“ – צנרת ומיתקנים אחרים הנמצאים בחצרי צרכן אחרי מד־המים הראשי, בתחום הרכוש המשותף כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 51|בסעיף 51 לחוק המקרקעין}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוכח להנחת דעתה של החברה כי אדם התחבר שלא כדין למיתקנים בחצרי צרכן, תפעל החברה באופן סביר לניתוק החיבור.
{{ח:תת|(ב1)}} חברה תתעד פעולת ניתוק כאמור בסעיף קטן (ב) ותשמור את התיעוד למשך 7 שנים מיום פעולת הניתוק.
{{ח:תת|(ג)}} חברה רשאית לזכות את הצרכן בעד צריכת המים שנצרכה באמצעות החיבור שלא כדין כאמור בסעיף קטן (ב), ככל שתראה לנכון לפי נסיבות העניין, ובכלל זה לפי אומדן מהנדס החברה.
{{ח:תת|(ד)}} חברה תחייב אדם שהתחבר שלא כדין למיתקנים בחצרי הצרכן, בכל העלויות הכרוכות בניתוק החיבור, וכן בצריכת המים שנצרכה באמצעות החיבור שלא כדין כאמור בסעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|87|שמירת אחריות|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 6|פרק זה}} באות להוסיף על אחריותו של אדם לפי כל דין אחר ולא לגרוע ממנה.

{{ח:קטע2|פרק 7|פרק שביעי: מתן שירותי ביוב לצרכנים שאינם מחוברים למערכת הביוב|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:קטע3|פרק 7 סימן א|סימן א׳: נכס במקום שאין בו מערכת ביוב|תיקון: תשע״ג}}

{{ח:סעיף|88|זכאות לשירותי פינוי|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} צרכן המייצר שפכים סניטריים זכאי לקבלת שירותי פינוי מהחברה ובלבד שמתקיימים בו שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} אין מערכת ביוב באזור שבו הנכס מצוי או שמערכת הביוב לא מגיעה לגבולו;
{{ח:תת|(2)}} צינור מוצא השפכים של הנכס מחובר לבור רקב אטום מפני חלחול שפכים לקרקע המחובר לבור ספיגה, ולא מוזרמים אליו שפכי תעשייה.

{{ח:סעיף|89|שירותי פינוי לצרכן זכאי|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תספק שירותי פינוי לצרכן זכאי עד פעמיים בחודש ובלבד שהגיש בקשה לכך ועמד בכל התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 91|בסעיף 91}}.
{{ח:תת|(ב)}} החברה תספק לבקשת הצרכן הזכאי שירותי פינוי מעבר לפעמיים בחודש (להלן – ביקור נוסף) ובלבד שהצרכן הזכאי עמד בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 91|בסעיפים 91}} {{ח:פנימי|סעיף 94|ו־94}}.

{{ח:סעיף|90|הודעה בדבר זכאות לשירותי פינוי|תיקון: תשע״ג, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תודיע לכל צרכן זכאי בדבר זכאותו לקבלת שירותי פינוי בכפוף להגשת בקשה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 91|סעיף 91}}.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה כאמור תישלח אחת לשנה לפחות ובכל מקרה שבו נעשתה החלפת צרכן בנכס כמשמעותה בכללים אלה.
{{ח:תת|(ג)}} כל עוד לא פנה הצרכן בבקשה לקבלת שירותי פינוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 91|סעיף 91}}, יחול עליו האמור {{ח:פנימי|סעיף 93|בסעיף 93}}.

{{ח:סעיף|91|תנאים לקבלת שירותי פינוי|תיקון: תשע״ג, תשע״ד}}
{{ח:ת}} צרכן זכאי יקבל שירותי פינוי מהחברה בהתקיים התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} הצרכן הגיש לחברה בקשה לקבלת שירותי פינוי; הבקשה תכלול:
{{ח:תתת|(א)}} חתימה על כתב הצהרה והתחייבות ערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 3ב|טופס 3ב שבתוספת הראשונה}}, בדבר הסכמתו המלאה לקבלת שירותי פינוי מהחברה, בכפוף לתנאיה והוראותיה, בשעות ובימים שתחליט;
{{ח:תתת|(ב)}} אישור כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 157א|בסעיף 157א(ה) לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}}, לגבי הנכס של הצרכן; בנכסים שהוקמו לפני שנת 1965 יש להציג אישור מהרשות המקומית כי בניית הנכס נעשתה כדין;
{{ח:תת|(2)}} קיימת להנחת דעתה של החברה גישה חופשית ונאותה למתן שירותי פינוי;
{{ח:תת|(3)}} לא קיימת להנחת דעתה של החברה מניעה הנדסית או בטיחותית למתן שירותי הפינוי.

{{ח:סעיף|92|בחינת הבקשה|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תודיע לצרכן הזכאי, בתוך 30 ימים מיום שהגיש בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 91|סעיף 91}} בצירוף כל המסמכים הנדרשים, אם עמד בתנאים לקבלת שירותי הפינוי; אם נדחתה ההחלטה, תודיע החברה לצרכן את הנימוקים לדחייתה.
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה לצרכן שעמד בתנאים כאמור בסעיף קטן (א), תפרט החברה, בין השאר, את המועדים לקבלת שירותי הפינוי ואת אפשרות הצרכן לביקור נוסף או לביקור מתואם לפינוי כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 94|בסעיף 94}}, ובלבד שמועד תחילת מתן שירותים אלה לא יעלה על 30 ימים מיום שליחת הודעה זו.

{{ח:סעיף|93|פינוי שלא על ידי החברה|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} צרכן שאינו זכאי או אינו מעוניין בשירותי פינוי מהחברה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 91|בסעיף 91}}, המפנה את שפכיו לבור רקב או בור ספיגה המחובר לבור רקב, יישא באחריות לריקון בור הרקב או בור הספיגה, לפי העניין, ויישא בעלות הכרוכה בכך, נוסף על החיוב שהוא חב בו לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)#סעיף 3|סעיף 3 לכללי חישוב עלות}}.

{{ח:סעיף|94|ביקור נוסף או ביקור מתואם לפינוי נוסף בידי החברה|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} צרכן זכאי רשאי לפנות לחברה בבקשה לקבלת ביקור נוסף או ביקור מתואם לפינוי שלא במועדים שקבעה החברה כמפורט בהודעתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 92|סעיף 92(ב)}}, תוך פירוט הסיבות לבקשתו.
{{ח:תת|(ב)}} אישרה החברה את בקשת הצרכן כאמור בסעיף קטן (א), יחויב הצרכן הזכאי בחשבון המים בעלות ביקור נוסף או ביקור מתואם לפינוי לפי הקבוע {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2 פרט 11|בפרט {{ח:הערה|(}}11{{ח:הערה|)}} {{ח:הערה|לתוספת השנייה}} בכללי התעריפים}}.

{{ח:סעיף|95|ניהול רישום בידי החברה|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} חברה תנהל רישום מפורט של –
{{ח:תת|(1)}} כמות בורות הספיגה ובורות הרקב המצויים בתחומה;
{{ח:תת|(2)}} כמות הצרכנים שאינם מחוברים למערכת הביוב העירונית ושמערכת ביוב כאמור מגיעה עד גבול הנכס שלהם;
{{ח:תת|(3)}} שירותי הפינוי שהיא נותנת לפי כללים אלה ובכלל זה, מידע בדבר פרטים וכתובות צרכנים שהגישו בקשה לקבלת שירות הפינוי, צרכנים שאינם מעוניינים בקבלת שירותי הפינוי וצרכנים שאינם זכאים לקבלת שירותי פינוי והסיבות לכך;
{{ח:תת|(4)}} מועדי מתן שירותי הפינוי בפועל וכמויות השפכים שפינתה.

{{ח:סעיף|96|חובת דיווח|תיקון: תשע״ג, תשפ״ד־4, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} החברה תגיש לרשות הממשלתית דוח הכולל את המידע המפורט {{ח:פנימי|סעיף 95|בסעיף 95}} לפי דרישת הרשות; בדרישה כאמור יפורט מועד הגשת הדוח והתקופה שלגביה יוגש.

{{ח:קטע3|פרק 7 סימן ב|סימן ב׳: נכס במקום שבו קיימת מערכת ביוב|תיקון: תשע״ג}}

{{ח:סעיף|97|הודעה לצרכן בדבר חובת התחברות למערכת ביוב קיימת|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} חברה תשלח לכל צרכן שברשותו או בבעלותו בור ספיגה או בור רקב המחובר לבור ספיגה ושקיימת ערב פרסום כללים אלה מערכת ביוב באזור מגוריו, הודעה בדואר רשום ולפיה עליו להתחבר אל מערכת הביוב הקיימת בתוך שלושה חודשים מיום קבלת ההודעה; הודעה זו תכלול, בין השאר, את ההכנות שנדרש הצרכן לבצע לצורך התחברותו למערכת הביוב.

{{ח:קטע3|פרק 7 סימן ג|סימן ג׳: נכס במקום שבו מונחת מערכת ביוב לראשונה|תיקון: תשע״ג}}

{{ח:סעיף|98|הודעה לצרכן על התקנה צפויה של מערכת ביוב|תיקון: תשע״ג, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} עמדה חברה להניח מערכת ביוב בתחומה, תשלח החברה הודעה בדואר רשום או באופן אחר המאפשר קבלת אסמכתה המעידה על המצאת ההודעה לנמען, לרבות באמצעים אלקטרוניים, לצרכנים שנכסם אמור להתחבר למערכת הביוב שתוקם, חצי שנה לפחות בטרם הנחת המערכת; בהודעה זו תפרט החברה בין השאר, את המועד הצפוי לגמר הנחת מערכת הביוב, את ההכנות שנדרש הצרכן להכין לצורך התחברות נכסו למערכת הביוב עד לאותו מועד, ואם היה צרכן זכאי – את ההסדר שיחול עליו בקשר עם שירותי הפינוי עד תום הנחת המערכת.
{{ח:תת|(ב)}} נשלחה לצרכן זכאי המקבל שירותי פינוי מהחברה, הודעה לפי סעיף קטן (א) והניחה החברה את מערכת הביוב עד לגבול הנכס, תמשיך החברה לספק לצרכן שירותי פינוי עד לחיבור הנכס שלו למערכת הביוב או עד תום חצי שנה מיום קבלת ההודעה בידי הצרכן, לפי המוקדם.

{{ח:סעיף|99|הימנעות צרכן זכאי מלהתחבר למערכת הביוב|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} חלפה חצי השנה והצרכן הזכאי טרם חיבר את נכסו למערכת הביוב כנדרש, בנסיבות שאינן תלויות בחברה, תהיה החברה פטורה מחובתה לספק לו שירותי פינוי; הצרכן יהיה אחראי לריקון בור הרקב, ויישא בעלות הכרוכה בכך, וזאת נוסף על החיוב שהוא חב בו לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)#סעיף 3|סעיף 3 לכללי חישוב עלות}}.
{{ח:תת|(ב)}} חברה רשאית להאריך את התקופה למתן שירותי פינוי לצרכן זכאי בתקופה נוספת, שלא תעלה על חצי שנה, ובלבד שהצרכן הזכאי הניח את דעתה כי הוא עושה את הנדרש לצורך חיבור הנכס למערכת הביוב.

{{ח:סעיף|100|שמירת דינים|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק 7|פרק זה}} כדי לגרוע {{ח:חיצוני|תקנות המים (מניעת זיהום) (בורות ספיגה ובורות רקב)|מתקנות המים (מניעת זיהום) (בורות ספיגה ובורות רקב), התשנ״ב–1992}}, ומאחריות בעל נכס לבור הספיגה או בור הרקב המחובר לבור הספיגה המצוי ברשותו.

{{ח:קטע2|פרק 8|פרק שמיני: הפסקות מים|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|101|הפסקת מים מתוכננת|תיקון: תשע״ד, תשפ״ד־4, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} ראתה החברה כי קיים צורך בהפסקת מים מתוכננת רשאית היא לבצעה ובלבד שלא תעלה על שמונה שעות רצופות אלא אם כן אישר המנהל הכללי של החברה את הארכת ההפסקה ודיווח על כך בהקדם האפשרי למנהל הרשות הממשלתית או {{ח:הערה|ל}}מי שהוא מינה לקבל דיווח כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} הפסקת מים מתוכננת תבוצע באופן שבו הפגיעה בצרכנים הנוגעים בדבר תהיה מצומצמת ככל האפשר, ובכלל זאת תבוצע בשים לב, בין השאר, לשעות שבהן צריכת המים באזור שבו תתבצע הפסקת המים המתוכננת נמוכה ביותר.
{{ח:תת|(ג)}} במקרים שבהם הפסקת המים המתוכננת מבוצעת בין השעות 06:00 בבוקר ו־23:00 בלילה ועולה על שמונה שעות רצופות, תדאג החברה לאספקה סבירה של מי שתייה לצרכנים שהפסקת המים משפיעה עליהם, בשים לב לאורך הפסקת המים המתוכננת לנסיבות העניין ולמידת הצורך באספקה כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף הקבוע בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), חברה לא תבצע הפסקת מים מתוכננת בימים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בחלק א׳ של התוספת השנייה}}, ובימים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ של התוספת השנייה}} לא תבוצע הפסקה כאמור אלא בכפוף להרכב האוכלוסייה שעליה צפויה להשפיע הפסקת המים.

{{ח:סעיף|102|הפסקת מים מתוכננת באזורים שבהם מצויים מוסדות ציבור|תיקון: תשע״ד, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} מצאה חברה כי יש לבצע הפסקת מים מתוכננת העולה על ארבע שעות ברציפות, באזורים שבהם מצוי מוסד הנמנה עם אחד המוסדות המפורטים {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 16|בסעיף 16 לכללי הניתוק}}, תדאג לספק למוסדות אלה בשעות פעילותם, במידת הצורך ולפי נסיבות העניין, נגישות למי שתייה לרבות פתרונות סניטציה.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תתאם, מראש ובכתב, עם מוסד חינוך או מוסד פטור כאמור בסעיף קטן (א), את המיקום שבו יונחו פתרונות סניטציה במקרים של הפסקת מים מתוכננת או במקרים של הפסקת מים לצורך תיקון תקלות.

{{ח:סעיף|103|מתן הודעה לצרכנים על הפסקת מים מתוכננת|תיקון: תשע״ד, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תודיע על כוונתה לבצע הפסקת מים מתוכננת 48 שעות לפחות מראש לצרכנים הצפויים להיות מושפעים ממנה; בהודעה זו תיידע החברה את הצרכנים בין השאר על הסיבה להפסקת המים המתוכננת, האזורים שבהם תתבצע, מועד ופרק הזמן, מדויקים ככל האפשר, שבהם תתבצע הפסקת המים המתוכננת.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה כאמור בסעיף קטן (א) תישלח גם לראש הרשות המקומית או ראשי הרשויות המקומיות שצרכנים בתחומם צפויים להיות מושפעים מהפסקת המים המתוכננת.
{{ח:תת|(ג)}} חברה תיידע את נציגי השירות במרכז שירות הלקוחות שלה על כוונתה לבצע הפסקת מים מתוכננת, כקבוע בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} חברה תשלח הודעה כאמור בסעיף קטן (א), לכל הצרכנים שבנכסם תופסק אספקת המים באופן מתוכנן בכל האמצעים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} פרסום בלוחות מודעות המצויים בתחום שבו תבוצע הפסקת המים המתוכננת, אם ישנם שכאלה;
{{ח:תתת|(2)}} הדבקה על דלתות הנכסים שבהם מבוצעת הפסקת המים המתוכננת; לעניין בית משותף כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק המקרקעין}}, די בהדבקה על דלת הכניסה לבית המשותף;
{{ח:תתת|(3)}} באתר האינטרנט של החברה;
{{ח:תתת|(4)}} אם פרטי הקשר של הצרכן הנדרשים לשם כך מצויים בידה – באמצעות דואר אלקטרוני, מסרון או הודעה קולית, ובלבד שהחברה לא תפנה לצרכן באמצעי זה אם הצרכן הודיע לה כי אינו מעוניין לקבל הודעות בדרך זו;
{{ח:תתת|(5)}} אם החברה מספקת מקור מים חליפי לפי {{ח:פנימי|סעיף 101|סעיף 101}}, תפרסם מידע בדבר מיקומו באמצעי הפרסום והודעות לפי סעיף קטן זה;
{{ח:תתת|(6)}} לעניין הודעות לפי סעיף זה יחול {{ח:פנימי|סעיף 73|סעיף 73 {{ח:הערה|[במקור: לכללים העיקריים]}}}}, ובסעיף קטן (א) אחרי ”רוב צרכניה“ ייקראו ”בשכונה או באזור שבו תבוצע הפסקת המים המתוכננת“.
{{ח:תת|(ה)}} להודעה לפי סעיף קטן (א) ופרסום לפי סעיפים קטנים (ד)(1) ו־(2) יצורף במקום בולט כיתוב בערבית, אנגלית, רוסית ואמהרית הכולל את המילים ”הודעה על הפסקת מים מתוכננת“.

{{ח:סעיף|104|הפסקות מים לצורך תיקון תקלות|תיקון: תשע״ד, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} מצאה חברה כי יש לבצע הפסקת מים לצורך תיקון תקלות, תודיע על כך לצרכניה בהקדם האפשרי, לפי המפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} במוקד השירות של החברה, תושמע הודעה מוקלטת לגבי האזור שבו קיימת תקלה והמועד המשוער להחזרת אספקת המים; במקרים שבהם תספק החברה מקור מים חליפי לפי פסקה (4) תכלול ההודעה המוקלטת מידע בדבר מיקומו של מקור המים החליפי;
{{ח:תת|(2)}} עדכון שוטף בדבר התקלה באתר האינטרנט של החברה;
{{ח:תת|(3)}} אם פרטי הקשר של הצרכן הנדרשים לשם כך מצויים בידה – באמצעות דואר אלקטרוני, מסרון או הודעה קולית או באמצעי משלוח אלקטרוני אחר אם ביקש או הסכים לכך הצרכן לפי {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58}}, ובלבד שהחברה לא תפנה לצרכן באמצעי זה אם הצרכן הודיע לה כי אינו מעוניין לקבל הודעות בדרך זו;
{{ח:תת|(4)}} במקרים שבהם הפסקת מים לצורך תיקון תקלות עולה על שמונה שעות רצופות או צפויה לעלות עליהן, תדאג החברה לאספקה סבירה של מי שתייה לצרכנים הנוגעים בדבר, ותערוך לשם כך תיאום עם הרשות המקומית לגבי דרכי אספקת מים לאוכלוסיית תל״מ, כהגדרתה {{ח:חיצוני|כללי המים (אירוע פגיעה במים)|בכללי אירוע פגיעה במים}}; חובת אספקה כאמור לא תחול אם הפסקת המים נמשכת ברובה בין השעות 23:00 ו־06:00, אלא אם כן מדובר באזור שבו יש צריכה רבה של מי שתייה גם בשעות אלה;
{{ח:תת|(5)}} במקרים שבהם הפסקת המים לצורך תיקון תקלות עולה על שלוש שעות רצופות ומבוצעת באזורים שבהם מצוי מוסד חינוך מוכר, או מוסד פטור או מוסד רפואי תדאג החברה לספק למוסדות אלה בשעות פעילותם, במידת הצורך ולפי נסיבות העניין, נגישות למי שתייה לרבות פתרונות סניטציה במיקום שייקבע מראש בינה ובין אותו מוסד.

{{ח:קטע2|פרק 9|פרק תשיעי: תשלום פיצוי לצרכן בשל הפרת אמות מידה|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|105|נסיבות לתשלום פיצוי לצרכן|תיקון: תשע״ד, תשפ״ג, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה שעשתה אחד מאלה, תשלם לצרכן פיצוי בסכום של 50 שקלים חדשים –
{{ח:תתת|(1)}} לא הודיעה לצרכן בחשבון התקופתי כי הוא מבוסס על הערכת צריכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}};
{{ח:תתת|(2)}} לא שלחה לצרכן הודעה במועד הקבוע כי כמות המים שנמדדה בנכסו היא צריכה חריגה או צריכה חריגה מאוד, לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13(ג1)}}, לפי העניין;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} לא שלחה לצרכן הודעה במועד הקבוע כי כמות המים שנמדדה בנכסו היא צריכה חריגה או צריכה חריגה מאוד, לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13(ג1)}}, או הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 13א|סעיף 13א(א)(2)}}, לפי העניין; סך כל הפיצוי שחברה תשלם בשל הפרה לפי פסקה זו לגבי צריכה במד מים ראשי, לא יעלה על סך של 1,800 שקלים חדשים שיחולק שווה בשווה בין כלל הצרכנים בנכס בכל פעם;
{{ח:תתת|(3)}} חברה שהתקינה מד מים שלא נבדק במעבדה לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}};
{{ח:תתת|(4)}} לא החליפה מד מים שחלפה תקופת שירותו הקבועה באישור דגם מד המים לפי {{ח:חיצוני|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים)#סעיף 5|סעיף 5 לכללי מערכות מדידת מים}};
{{ח:תתת|(5)}} לא הודיעה לצרכן במועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27(ג)}} על החלפת מד מים בנכס לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27(א) ו־(ב)}};
{{ח:תתת|(6)}} לא שמרה צילום קריא של מד המים לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}};
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:הערה|(תימחק ביום 1.3.2026):}} לא הודיעה לצרכן על תוצאות בירור בתקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיף 47}} או שלא כללה בהודעה את הפרטים הנדרשים {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיף}};
{{ח:תתת|(8)}} לא הודיעה לצרכן על תוצאות הבדיקות הנוספות בתקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 52|בסעיף 52}} או שלא כללה בהודעה את הפרטים הנדרשים {{ח:פנימי|סעיף 52|בסעיף}};
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} לא הודיעה לצרכן על תוצאות הבירור או בדיקת מד המים במעבדה בתקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 52|בסעיף 52}};
{{ח:תתת|(9)}} המנהל הכללי לא הודיע לצרכן על תוצאות בירור צריכה במקרים חריגים בתקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 52א|בסעיף 52א(ה)}} {{ח:הערה|(הסיפה תימחק ביום 1.3.2026):}} או שלא כללה ההודעה את הפרטים הנדרשים {{ח:פנימי|סעיף 52א|בסעיף}};
{{ח:תתת|(10)}} {{ח:הערה|(תימחק ביום 1.3.2026):}} לא תיעדה פניית צרכן לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67}};
{{ח:תתת|(11)}} לא שלחה אישור קבלת פנייה לצרכן במועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 68|בסעיף 68}};
{{ח:תתת|(12)}} לא שלחה מענה בכתב לצרכן במועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 69|בסעיף 69}};
{{ח:תתת|(13)}} {{ח:הערה|(תימחק ביום 1.3.2026):}} לא שלחה לצרכן הודעה במועד הקבוע כי כמות המים שנמדדה בנכסו היא צריכה חריגה או צריכה חריגה מאוד, לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13(ג1)}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} חברה שעשתה אחד מאלה, תשלם לצרכן פיצוי בסכום של 100 שקלים חדשים –
{{ח:תתת|(1)}} ביצעה הערכת צריכה שלא בנסיבות הקבועות {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(א) לכללים}};
{{ח:תתת|(2)}} לא שלחה נציג לנכס במועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(ד)}};
{{ח:תתת|(3)}} לא חיברה את הצרכן בנכס חדש במועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 26ב|בסעיף 26ב(ב)}}.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(יבוטל ביום 1.3.2026):}} חברה שעשתה אחד מאלה, תשלם לצרכן פיצוי בסכום של 200 שקלים חדשים –
{{ח:תתת|(1)}} ביצעה פעולות גבייה בניגוד {{ח:פנימי|סעיף 33|לסעיף 33}};
{{ח:תתת|(2)}} לא פעלה ולא אפשרה לצרכן להסדיר את התשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34}};
{{ח:תתת|(3)}} לא החזירה לצרכן במועד תשלום יתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}};
{{ח:תתת|(4)}} לא החזירה לצרכן את הסכום ששילם בעד בדיקות נוספות, בניגוד {{ח:פנימי|סעיף 51|לסעיף 51}}.

{{ח:סעיף|106|הפרה נמשכת|תיקון: תשע״ד, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} חברה שלא מילאה אחרי {{ח:פנימי|סעיף 105|סעיף 105}}, תשלם לצרכן נוסף על הסכום הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 105|בסעיף האמור}}, סכום זהה לכל תקופת חיוב שבה נמשכת ההפרה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} חברה שלא מילאה אחרי {{ח:פנימי|סעיף 105|סעיף 105}}, תשלם לצרכן נוסף על הסכום הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 105|בסעיף האמור}}, סכום זהה בעבור שלוש תקופות חיוב עוקבות למועד ההפרה ובלבד שבתום שלוש תקופות חיוב עוקבות לא תוקנה ההפרה {{ח:הערה|שבה נמשכת ההפרה}}.

{{ח:סעיף|106א|הפעלת מערכת ממוחשבת|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} חברה תפעיל מערכת ממוחשבת לזיהוי הפרות המזכות צרכן בפיצויים לפי {{ח:פנימי|סעיף 105|סעיפים 105}} {{ח:פנימי|סעיף 106|ו־106}}, שתאפשר הפקת דוחות בעניין ההפרות והפיצויים ששולמו.

{{ח:סעיף|107|אופן ומועד התשלום|תיקון: תשע״ד, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תשלם לצרכן פיצוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 105|סעיפים 105}} {{ח:פנימי|סעיף 106|ו־106}}, לפי העניין, אף אם לא התקבלה דרישה מהצרכן, לא יאוחר ממועד החיוב של החשבון התקופתי הראשון שלאחר 61 ימים ממועד הפרת ההוראה המנויה {{ח:פנימי|סעיף 105|בסעיף 105}} (להלן – המועד הקובע); התשלום יהיה בהשבה או בקיזוז מהחשבון התקופתי הבא.
{{ח:תת|(ב)}} לא שולם לצרכן תשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 105|סעיפים 105}} {{ח:פנימי|סעיף 106|ו־106}}, לפי העניין, במועד הקובע, תיווסף עליו הצמדה וריבית שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}}, בחישוב יומי, ממועד התשלום עד תשלומו בפועל.

{{ח:סעיף|108|עדכון סכומים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} הסכומים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 105|בסעיף 105}} יעודכנו ב־1 בינואר בכל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור השינוי של מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן – המדד) הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ביום העדכון בשנה שקדמה לו, ולעניין יום העדכון הראשון – לעומת המדד שהיה ידוע ביום ג׳ בתמוז התשע״ד (1 ביולי 2014); הסכום האמור יעוגל כלפי מטה לסכום שהוא מכפלה של 10 אגורות.

{{ח:סעיף|109||תיקון: תשע״ד, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 10|פרק עשירי: הליכים לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)|כללי הניתוק}}|תיקון: תשע״ה}}

{{ח:סעיף|110|מדיניות יישום הליכי הגבייה|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:ת}} חברה תקבע מדיניות אחידה לעניין מיצוי הליכי גבייה מול צרכן וזאת בשים לב לסוג הצרכן ונסיבותיו; מדיניות כאמור תפורסם באתר.

{{ח:סעיף|111|מתן הודעה בדבר אי־מסירת פרטים מזהים|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} חברה שאין בידה את מספר הזהות ואת פרטי כתובת מגוריו של צרכן ביתי כפי שמופיע ברישומי רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול, רשאית לפנות בבקשה לצרכן להעביר נתונים אלה, הנדרשים לצורך הפעלת הליכי גבייה, בתוך תקופה שתורה, שלא תפחת מ־7 ימי עסקים.
{{ח:תת|(ב)}} סירב צרכן לבקשת חברה לפי סעיף קטן (א) או לא השיב לבקשה בתוך התקופה שהורתה, תשלח החברה לצרכן הביתי התראה ובה השלכות סירובו לבקשת החברה למסירת הפרטים האמורים.

{{ח:סעיף|112|התראה לצרכן הביתי טרם העברת בקשה לביצוע פעולת ניתוק אספקת מים|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:ת}} לצורך העברת בקשה למנהל הרשות כאמור {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 6|בסעיף 6 לכללי הניתוק}}, תפעל החברה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} החברה תשלח לצרכן הביתי התראה לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 6|סעיף 6(א)(5) לכללי הניתוק}}, ערוכה לפי נוסח {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 4|טופס 4 שבתוספת {{ח:הערה|[צ״ל: הראשונה]}}}} על כוונתה להגיש בעניינו בקשה למנהל הרשות לאישור ביצוע פעולת ניתוק אספקת מים, 15 ימים לפחות לאחר שהתקיימו התנאים האמורים {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 6|בסעיף 6(א)(1) עד (4) לכללי הניתוק}};
{{ח:תת|(2)}} בהתראה כאמור בפסקה (1), תיידע החברה את הצרכן הביתי על זכותו לפנות אליה בתוך 21 ימים בבקשה שלא להעביר בקשת ניתוק אספקת המים בעניינו למנהל הרשות וזאת בשל היותו חסר יכולת כלכלית לשלם את חובו או בשל נכונותו למסור לחברה באופן מיידי את מספר הזהות שלו וכתובת מגוריו העדכנית; החברה תציין בפני הצרכן הביתי את זכותו להביא לפניה את טענותיו בדבר היותו חסר יכולת כלכלית, בכתב או בעל פה, לפי העדפתו; צרכן רשאי לערוך את בקשתו לפי נוסח {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 5|טופס 5 שבתוספת {{ח:הערה|[צ״ל: הראשונה]}}}} וכן הוא רשאי לצרף לבקשתו בכתב או בעל פה כל מסמך או מידע שיש בו כדי לתמוך בבקשתו, ובכלל זה גם תיעוד חזותי;
{{ח:תת|(3)}} להתראה כאמור בפסקה (1) תצרף החברה הודעה לצרכן הביתי על כוונתה ליידע את המחלקה לשירותים חברתיים על העברת בקשה כאמור {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 6|בסעיף 6(א) לכללי הניתוק}} למנהל הרשות ולהציע לה להעביר לעיון החברה חוות דעת בדבר מצבו הכלכלי בתוך 21 ימים מיום קבלה ההודעה; בהודעה לצרכן הביתי תציין החברה כי פנייה כאמור תתבצע בכפוף לקבלת הסכמת הצרכן הביתי, וכי אם לא יודיע על הסכמתו בתוך 7 ימים יראו אותו כמי שסירב לפעולת החברה כאמור;
{{ח:תת|(4)}} חברה תשלח לצרכן ביתי שפנה אליה בבקשה כאמור בפסקה {{ח:הערה|(}}2{{ח:הערה|)}} הודעה כי החלטת המנהל הכללי או עובד בכיר של החברה שהמנהל הכללי אצל לו את סמכותו לעניין זה, תינתן בעניינו לאחר שמיעת טענותיו כאמור, אם יבחר לעשות כן, ולאחר בחינת כלל המידע הנוגע לעניין בעניינו של הצרכן המצוי בידי חברה;
{{ח:תת|(5)}} המנהל הכללי או עובד בכיר של החברה שהמנהל הכללי אצל לו את סמכותו לעניין זה, יבחן את הנתונים המצויים בחברה בעניינו של הצרכן הביתי, את טענותיו ואת ראיותיו של הצרכן הביתי, אם הוגשו, ובכלל זה את חוות הדעת שקיבל בעניינו, אם קיבל, מהמחלקה לשירותים חברתיים, טרם שיקבל החלטה בבקשתו של צרכן ביתי להכיר בו צרכן ביתי חסר יכולת כלכלית לשלם את חובו השוטף;
{{ח:תת|(6)}} סבר המנהל הכללי או עובד בכיר של החברה שהמנהל הכללי אצל לו את סמכותו לעניין זה, שהצרכן הביתי הוא בעל יכולת כלכלית לשלם את חובו או שמעשיו הם בגדר ניצול לרעה כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 6|בסעיף קטן 6(ב) לכללי הניתוק}}, תשלח החברה הודעה על כך לצרכן הביתי בתוך 7 ימים מיום קבלת ההחלטה, ערוכה לפי נוסח {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 6|טופס 6 שבתוספת {{ח:הערה|[צ״ל: הראשונה]}}}}; בהודעה זו תמסור החברה לצרכן הביתי את פרטי ההתקשרות עם הוועדה המייעצת ותודיע לו על זכותו להביא לפניה את טענותיו.

{{ח:סעיף|113|תיעוד|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:ת}} חברה תתעד את פעולותיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 112|סעיף 112}}, לתקופה שלא תפחת משנתיים.

{{ח:סעיף|114|התראה לצרכן של נכס אחר בשל אי־תשלום|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:ת}} לצורך ביצוע פעולת ניתוק אספקת מים לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 15|סעיף 15 לכללי הניתוק}} תפעל החברה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} תשלח לצרכן בנכס האחר, 21 ימים לפחות לאחר שהתקיימו התנאים {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 15|בסעיף 15(א) לכללי הניתוק}}, התראה על כוונתה לבצע פעולת ניתוק אספקת מים לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 15|סעיף 15(ב) לכללי הניתוק}}, ערוכה לפי נוסח {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 7|טופס 7 בתוספת {{ח:הערה|[צ״ל: הראשונה]}}}}; ההתראה תכלול מידע על זכות הצרכן בנכס האחר להביא לפני החברה בתוך 21 ימים את טיעוניו, בכתב או בעל פה, נגד ביצוע פעולת ניתוק אספקת המים, והאופן שבו על הצרכן להביא לפניה את טיעוניו לעניין זה;
{{ח:תת|(2)}} בתוך 21 ימים מיום הגשת טיעוני הצרכן בנכס האחר לחברה או בחלוף המועד שנקבע להגשת טיעונים, לפי המוקדם, תודיע לצרכן בנכס האחר על החלטתה בעניינו;
{{ח:תת|(3)}} בטרם ביצוע פעולת הניתוק תמתין החברה עד שיחלפו 21 ימים לפחות ממועד מסירת ההתראה או ההודעה לצרכן בנכס האחר לפי פסקאות (1) או (2), לפי העניין, לפי המאוחר מבין השניים.

{{ח:סעיף|115|הודעה על ביצוע פעולת ניתוק|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:ת}} חברה תשלח לצרכן ביתי הודעה על החלטתה לבצע פעולת ניתוק אספקת המים בנכסו כאמור {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 14|בסעיף 14 לכללי הניתוק}}, ערוכה לפי נוסח {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 8|טופס 8 בתוספת {{ח:הערה|[צ״ל: הראשונה]}}}}.

{{ח:סעיף|116|התראה לפני ביצוע ניתוק חוזר|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:ת}} טרם ביצוע פעולת ניתוק חוזר לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 18|סעיפים 18(ג) ו־(ד) לכללי הניתוק}}, תדביק החברה על הדלת החיצונית, או במקום אחר בולט לעין בנכס או בסמוך אליו, במעטפה אטומה וחתומה שעליה שם הצרכן וכתובתו בלבד, התראה בטרם ביצוע פעולת ניתוק אספקת מים כאמור ערוכה לפי נוסח {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 9|טופס 9 שבתוספת {{ח:הערה|[צ״ל: הראשונה]}}}}.

{{ח:סעיף|117|פעולת ניתוק אספקת מים לבקשת צרכן|תיקון: תשע״ה, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} על פעולת ניתוק אספקת מים לבקשת צרכן יחולו ההוראות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} צרכן המבקש לנתק נכס ממערכת המים יגיש לחברה בקשה בכתב הכוללת הצהרה ולפיה לא הקנה או העביר את זכויותיו בנכס לצד ג׳ לפי {{ח:חיצוני|חוק השכירות והשאילה|חוק השכירות והשאילה, התשל״א–1971}}, או {{ח:חיצוני|חוק השומרים|חוק השומרים, התשכ״ז–1967}}, וכי אין בבקשה כדי לפגוע בזכויותיו של צד ג׳;
{{ח:תתת|(2)}} הבקשה תהיה ערוכה לפי נוסח {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 10|טופס 10 שבתוספת {{ח:הערה|[צ״ל: הראשונה]}}}};
{{ח:תתת|(3)}} הצרכן ישלם את התעריף לניתוק מד מים לבקשת צרכן לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2 פרט 2|פרט {{ח:הערה|(}}2{{ח:הערה|)}} בתוספת השנייה לכללי התעריפים}};
{{ח:תתת|(4)}} נרשמו אצל החברה חובות כספיים בשל צריכת שירותי המים והביוב בנכס, יסדיר הצרכן המבקש את תשלום יתרת החוב או ימסור יחד עם הבקשה את פרטי ההתקשרות עמו לצורך הסדרת החוב;
{{ח:תתת|(5)}} בקשה לניתוק מד מים ראשי תוגש כשהיא חתומה בידי כל הצרכנים בנכס.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תבצע פעולת ניתוק אספקת מים בתוך 3 ימי עסקים ממועד קבלת בקשת הצרכן; בעת ביצוע פעולה כאמור תדביק החברה, על הדלת החיצונית או במקום אחר בולט לעין בנכס או בסמיכות אליו, במעטפה אטומה וחתומה, הודעה בדבר ביצוע פעולת ניתוק אספקת מים לבקשת הצרכן; בהודעה זו תפורט קריאת מד המים בעת ביצוע הפעולה האמורה ויחול {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} אם הוסר מד המים; על אף ביצוע פעולת ניתוק לפי סעיף קטן זה, תמשיך החברה לשלוח לצרכן הודעות חיוב והודעות הנדרשות לפי כללים אלה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מצאה החברה כי כתובת הצרכן למשלוח דברי דואר שונה מכתובת הנכס שמבקשים לבצע בו פעולה לניתוק אספקת מים או נוכחה החברה לדעת, חרף תצהירו של הצרכן, שמדובר בנכס מאוכלס שיש בו צריכת מים, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החברה תדביק על דלת הנכס או במקום אחר נראה לעין בנכס, במעטפה אטומה וחתומה, הודעה בדבר הבקשה לבצע פעולת ניתוק אספקת המים לבקשת הצרכן ולא תנתק את הנכס ממים במועד זה;
{{ח:תתת|(2)}} הציג אדם המתגורר בנכס, בתוך 7 ימי עסקים מיום הדבקת ההודעה האמורה בפסקה (1), מסמכים המעידים לכאורה על זכויותיו בנכס המונעות ביצוע פעולת ניתוק אספקת מים, תעכב החברה את ביצוע הפעולה האמורה עד לקבלת צו שיפוטי המורה על ניתוק אספקת המים;
{{ח:תתת|(3)}} לא הוצגו לפני החברה מסמכים כאמור בפסקה (2), במועד האמור, תבצע החברה את פעולת ניתוק אספקת המים; ואולם אם הוצגו לפניה מסמכים כאמור בפסקה (2) לאחר ביצוע פעולת הניתוק, תחבר מחדש את אספקת המים לנכס בתוך 3 ימי עסקים מהמועד שבו שילם הצרכן את התעריף לחיבור מד מים לבקשת צרכן – הקבוע {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2 פרט 3|בפרט {{ח:הערה|(}}3{{ח:הערה|)}} לתוספת השנייה לכללי התעריפים}}.

{{ח:סעיף|117|פעולת ניתוק אספקת מים לבקשת צרכן־בעלים|תיקון: תשע״ה, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} על פעולת ניתוק אספקת מים לבקשת צרכן־בעלים יחולו ההוראות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} צרכן־בעלים המבקש לנתק נכס ממערכת המים יגיש לחברה בקשה בכתב הכוללת הצהרה ולפיה לא הקנה או העביר את זכויותיו בנכס לצד ג׳ לפי {{ח:חיצוני|חוק השכירות והשאילה|חוק השכירות והשאילה, התשל״א–1971}}, או {{ח:חיצוני|חוק השומרים|חוק השומרים, התשכ״ז–1967}}, וכי אין בבקשה כדי לפגוע בזכויותיו של צד ג׳;
{{ח:תתת|(2)}} הבקשה תהיה ערוכה לפי נוסח {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 10|טופס 10 שבתוספת {{ח:הערה|הראשונה}}}};
{{ח:תתת|(3)}} צרכן־בעלים ישלם את התעריף לניתוק מד מים לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2 פרט 2|פרט {{ח:הערה|(}}2{{ח:הערה|)}} בתוספת השנייה לכללי התעריפים}};
{{ח:תתת|(4)}} נרשמו אצל החברה חובות כספיים בשל צריכת שירותי המים והביוב בנכס, יסדיר צרכן־בעלים המבקש את תשלום יתרת החוב או ימסור יחד עם הבקשה את פרטי ההתקשרות עימו לצורך הסדרת החוב;
{{ח:תתת|(5)}} בקשה לניתוק מד מים ראשי תוגש חתומה בידי כל הצרכנים־בעלים בנכס.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תבצע פעולת ניתוק אספקת מים בתוך 7 ימי עסקים ממועד קבלת בקשת הצרכן־בעלים; בעת ביצוע פעולה כאמור תדביק החברה על הדלת החיצונית או במקום אחר בולט לעין בנכס או בסמיכות אליו, במעטפה אטומה וחתומה, הודעה בדבר ביצוע פעולת ניתוק אספקת מים לבקשת הצרכן־בעלים; בהודעה זו תפורט קריאת מד המים בעת ביצוע הפעולה האמורה ויחול {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} אם הוסר מד המים; על אף ביצוע פעולת ניתוק לפי סעיף קטן זה, תמשיך החברה לשלוח לצרכן־בעלים הודעות חיוב והודעות הנדרשות לפי כללים אלה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מצאה החברה כי כתובת הצרכן למשלוח דברי דואר שונה מכתובת הנכס שמבקשים לבצע בו פעולה לניתוק אספקת מים, או נוכחה החברה לדעת, חרף הצהרתו של הצרכן, שמדובר בנכס מאוכלס שיש בו צריכת מים, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החברה תדביק על דלת הנכס או במקום אחר נראה לעין בנכס, במעטפה אטומה וחתומה, הודעה בדבר הבקשה לבצע פעולת ניתוק אספקת המים לבקשת הצרכן־בעלים, ולא תנתק את הנכס ממים במועד זה;
{{ח:תתת|(2)}} הציג אדם המתגורר בנכס, בתוך 7 ימי עסקים מיום הדבקת ההודעה האמורה בפסקה (1), מסמכים המעידים לכאורה על זכויותיו בנכס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21(ד)}} או נרשם בחברה כצרכן, תעכב החברה את ביצוע הפעולה האמורה עד לקבלת צו שיפוטי המורה על ניתוק אספקת המים;
{{ח:תתת|(3)}} לא הוצגו לפני החברה מסמכים כאמור בפסקה (2) במועד האמור, תבצע החברה את פעולת ניתוק אספקת המים; ואולם אם הוצגו לפניה מסמכים כאמור בפסקה (2) ולא נרשם אדם המתגורר בנכס כצרכן לאחר ביצוע פעולת הניתוק, תחבר מחדש את אספקת המים לנכס בתוך 3 ימי עסקים מהמועד שבו שילם הצרכן את התעריף לחיבור מד מים לבקשת צרכן, הקבוע {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2 פרט 3|בפרט {{ח:הערה|(}}3{{ח:הערה|)}} לתוספת השנייה לכללי התעריפים}}.

{{ח:סעיף|118|חיבור מחדש לנכס שלבקשת צרכן בוצעה בו פעולת ניתוק אספקת מים|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:ת}} צרכן המבקש לחבר מחדש נכס שבוצעה בו פעולת ניתוק אספקת מים לפי {{ח:פנימי|סעיף 117|סעיף 117}}, יגיש לחברה בקשה בכתב, וישלם את התעריף לחיבור מד מים לבקשת צרכן הקבוע {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2 פרט 3|בפרט {{ח:הערה|(}}3{{ח:הערה|)}} לתוספת השנייה לכללי התעריפים}}; חברה תתקין מד מים ותחבר את הנכס למערכת המים בתוך 3 ימי עסקים ממועד קבלת בקשת הצרכן ותשלום התעריף, לפי המאוחר.

{{ח:סעיף|119|הודעה על חיבור נכס אחר|תיקון: תשע״ה, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} חיברה החברה מחדש מפעל, מקרקעין או עסק לאספקת המים לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 19|סעיף 19 לכללי הניתוק}}, תודיע על כך לבעלים וכן, אם הספיקה של השפכים במפעל, במקרקעין, או בעסק עולה על 5% מהספיקה הכוללת במיתקן לטיהור השפכים, גם למפעיל המיתקן לטיהור השפכים הנוגע לעניין על דבר החיבור מחדש למערכת המים או למערכת הביוב, בסמוך ככל האפשר למועד החיבור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}} חיברה החברה מחדש מפעל, מקרקעין או עסק לאספקת המים לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 19|סעיף 19 לכללי הניתוק}}, תודיע על כך לצרכן־בעלים וכן, אם הספיקה של השפכים במפעל, במקרקעין, או בעסק עולה על 5% מהספיקה הכוללת במיתקן לטיהור השפכים, גם למפעיל המיתקן לטיהור השפכים הנוגע לעניין על דבר החיבור מחדש למערכת המים או למערכת הביוב, בסמוך ככל האפשר למועד החיבור.

{{ח:סעיף|120|אופן שליחת התראות והודעות|תיקון: תשע״ה, תשפ״ד־4, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} התראה או הודעה לפי {{ח:פנימי|פרק 10|פרק זה}}, תיעשה בדואר רשום או בדרך של מסירה לידי האדם שאליו היא מכוונת או בדרך של מסירה במקום מגוריו, לידי אחד מבני משפחתו הבגירים; אם אי־אפשר לקיים את המסירה כאמור, תהיה המסירה בדרך של הצגת האמור במקום בולט לעין על הנכס שבו מתגורר מי שההתראה או ההודעה מכוונת אליו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בנכס של צרכן ביתי שכתובתו הרשומה אצל החברה אינה זהה לכתובת הנכס שלגביו קיים החוב השוטף או בהעדר כתובת למשלוח דברי דואר, תודבק התראה כאמור על הדלת החיצונית או במקום אחר בולט לעין בנכס, במעטפה אטומה וחתומה, שעל גביה שם הצרכן הביתי וכתובתו בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} החברה תפעל למסירת התראות לפי {{ח:פנימי|פרק 10|פרק זה}}, נוסף על הדרכים האמורות בסעיף קטן (א), גם באמצעות הודעת דואר אלקטרוני לכתובתו של הצרכן, בהתקשרות למספרי הטלפון הרשומים בחשבון הצרכן או בשליחת הודעת טקסט למספר הטלפון הנייד של הצרכן, אם פרטים אלה לגבי הצרכן מצויים ברשותה; לעניין אמצעים אלה, לא תהיה חובה על הצרכן לספק פרטי קשר אלה, אך אם בחר למוסרם לחברה, תעשה בהם החברה שימוש לצורך התראה לפי כללים אלה, אלא אם כן ביקש הצרכן שלא לעשות בהם שימוש מסוג זה, ורשאי הצרכן לבקש כאמור לגבי כלל אמצעים אלה או חלקם; החברה תתעד בקשה של הצרכן בעניין זה.
{{ח:תת|(ד)}} בהתראות לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 4|טפסים 4}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 6|6}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 8|8}} {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 9|ו־9 שבתוספת הראשונה}} יצורף במקום בולט לעין כיתוב בערבית, אנגלית, רוסית ואמהרית הכולל את המילים ”התראה לפני ביצוע פעולת ניתוק אספקת מים“, וכן בטפסים אלה {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 5|ובטופס 5}} יצוין באותן שפות כי ניתן לפנות ולקבל את הטופס גם בשפות האמורות מהחברה; טפסים מתורגמים אלה יפורסמו באתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 78|סעיף 78}} ובאתר האינטרנט של הרשות הממשלתית, במקרה של הבדלים ביניהם, הנוסח של הטופס בשפה העברית הוא הקובע.
{{ח:תת|(ה)}} פנה הצרכן כאמור בסעיף קטן (ד), תתעד זאת החברה ברישומיה לעניין הצרכן, ולהתראות שיישלחו לפי {{ח:פנימי|פרק 10|פרק זה}} מיום פניית הצרכן ואילך יצורף מראש עותק מתורגם בשפה שביקש הצרכן, נוסף על ההתראה בשפה העברית.

{{ח:סעיף|120|אופן שליחת התראות והודעות|תיקון: תשע״ה, תשפ״ד־4, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 1.3.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} התראה או הודעה לפי {{ח:פנימי|פרק 10|פרק זה}}, תיעשה בדואר רשום או בדרך של מסירה לידי האדם שאליו היא מכוונת או בדרך של מסירה במקום מגוריו, לידי אחד מבני משפחתו הבגירים; אם אי–אפשר לקיים את המסירה כאמור, תהיה המסירה בדרך של הצגת האמור, במקום בולט לעין, על הנכס שבו מתגורר מי שההתראה או ההודעה מכוונת אליו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בנכס של צרכן ביתי שכתובתו הרשומה אצל החברה אינה זהה לכתובת הנכס שלגביו קיים החוב השוטף או בהעדר כתובת למשלוח דברי דואר, תודבק התראה כאמור על הדלת החיצונית או במקום אחר בולט לעין בנכס, במעטפה אטומה וחתומה, שעל גביה שם הצרכן־בעלים ושם הצרכן הביתי וכתובתו בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} החברה תפעל למסירת התראות לפי {{ח:פנימי|פרק 10|פרק זה}}, נוסף על הדרכים האמורות בסעיף קטן (א), גם באמצעות הודעת דואר אלקטרוני לכתובתם של הצרכן־בעלים והצרכן, בהתקשרות למספרי הטלפון הרשומים בחשבון הצרכן־בעלים והצרכן או בשליחת הודעת טקסט למספר הטלפון הנייד של הצרכן־בעלים והצרכן, אם פרטים אלה לגבי הצרכן־בעלים והצרכן מצויים ברשותה; לעניין אמצעים אלה, לא תהיה חובה על הצרכן־בעלים והצרכן לספק פרטי קשר אלה, אך אם בחר מי מהם למוסרם לחברה, תעשה בהם החברה שימוש לצורך התראה לפי כללים אלה, אלא אם כן ביקש מי מהם שלא לעשות בהם שימוש מסוג זה, ורשאים הצרכן־בעלים והצרכן לבקש כאמור לגבי כלל אמצעים אלה או חלקם; החברה תתעד בקשה של הצרכן־בעלים והצרכן בעניין זה.
{{ח:תת|(ד)}} בהתראות לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 4|טפסים 4}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 6|6}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 8|8}} {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 9|ו־9 שבתוספת הראשונה}} יצורף במקום בולט לעין כיתוב בערבית, אנגלית, רוסית ואמהרית הכולל את המילים ”התראה לפני ביצוע פעולת ניתוק אספקת מים“, וכן בטפסים אלה {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 5|ובטופס 5}} יצוין בשפות האמורות כי ניתן לפנות ולקבל את הטופס גם בשפות האמורות מהחברה; טפסים מתורגמים אלה יפורסמו באתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 78|סעיף 78}} ובאתר האינטרנט של הרשות הממשלתית; במקרה של הבדלים בין הנוסחים בשפות השונות, הנוסח של הטופס בשפה העברית הוא הקובע.
{{ח:תת|(ה)}} פנה הצרכן־בעלים או הצרכן כאמור בסעיף קטן (ד), תתעד זאת החברה ברישומיה לעניין הצרכן־בעלים או הצרכן, ולהתראות שיישלחו לפי {{ח:פנימי|פרק 10|פרק זה}} מיום פניית הצרכן־בעלים או הצרכן ואילך יצורף מראש עותק מתורגם בשפה שביקש הצרכן־בעלים או הצרכן, נוסף על ההתראה בשפה העברית.

{{ח:סעיף|121|חובת דיווח ופרסום|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תדווח לרשות הממשלתית פעמיים בשנה, בחודשים ינואר ויולי, על פעולות שביצעה לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)|כללי הניתוק}}, ובכלל זאת, מספר הצרכנים שצברו חוב המאפשר הגשת בקשה לוועדה המייעצת לאישור ביצוע פעולת ניתוק אספקת המים; מספר פעולות ניתוק אספקת מים שבוצעו לאחר שמנהל הרשות אישר בחלוקה לסוגי צרכנים; מועד ומשך תקופת כל ניתוק אספקת מים; כל זאת, בלא פרטים מזהים בדבר זהות הצרכנים שלגביהם בוצעו פעולות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תפרסם פעם בשנה מידע כאמור בסעיף קטן (א) באתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 78|סעיף 78}}.

{{ח:קטע2|פרק 11|פרק אחד עשר: בדיקה לאיכות מי שתייה|תיקון: תשע״ה־2}}

{{ח:סעיף|122|הגשת בקשה|תיקון: תשע״ה־2}}
{{ח:ת}} בקשת צרכן מחברה לביצוע בדיקה לפי {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי שתייה ומיתקני מי שתייה)#סעיף 14|סעיף 14 לתקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי שתייה ומיתקני מי שתייה), התשע״ג–2013}} (להלן – תקנות בריאות העם), תוגש בכתב לעניין סוג הבדיקות שהצרכן רשאי לבקש לפי {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי שתייה ומיתקני מי שתייה)#סעיף 14|סעיף 14 {{ח:הערה|לתקנות בריאות העם}}}}; חברה תפרסם באתר שלה קישור לעמוד האינטרנט שבו פרסם משרד הבריאות את סוגי הבדיקות האמורות.

{{ח:סעיף|123|החיוב בעד הבדיקה|תיקון: תשע״ה־2}}
{{ח:ת}} עם קבלת בקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 122|בסעיף 122}}, תשלח החברה לצרכן שובר בעד עלות הבדיקה המבוקשת בסכום הנקוב {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (תעריפים לשירותי מים וביוב והקמת מערכות מים או ביוב)#תוספת 2 פרט 12|בפרט {{ח:הערה|(}}12{{ח:הערה|)}} בתוספת השנייה לכללי התעריפים}}.

{{ח:סעיף|124|בדיקת איכות מי השתייה|תיקון: תשע״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} שילם צרכן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 123|בסעיף 123}}, תבצע חברה בדיקה בברז שתייה שבנכסו של הצרכן לפי {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי שתייה ומיתקני מי שתייה)#סעיף 14|תקנה 14(א) לתקנות בריאות העם}}.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תבצע את הבדיקה כאמור בסעיף קטן (א), בהקדם ולא יאוחר מ־60 ימים ממועד קבלת התשלום בעד הבדיקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 123|סעיף 123}}; חברה תתאם עם הצרכן את המועד לביצוע עריכת הבדיקה, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56}}, ותזכיר לו על המועד האמור שני ימי עבודה לפני מועד הבדיקה בשיחת טלפון או באמצעות מסרון, אלא אם כן הצרכן הודיע כי אינו מעוניין לקבל תזכורות בדרך זו.

{{ח:סעיף|125|תוצאות הבדיקות|תיקון: תשע״ה־2, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תשלח לצרכן את תוצאות הבדיקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 124|סעיף 124}} בדואר רשום או במסירה אישית, או באמצעי משלוח אלקטרוני אם הסכים לכך לפי {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58}}, או הסכים לקבל את התוצאות בדואר אלקטרוני, בתוך 7 ימי עסקים מיום קבלת תוצאות הבדיקה מהמעבדה; לתוצאות כאמור יצורפו תוצאות הבדיקה האחרונה שנערכה בגורמים אלה בברז הדיגום של החברה המצוי בתחומה והקרוב ביותר לנכסו של הצרכן.
{{ח:תת|(ב)}} במקרים שבהם נמצאה חריגה באחד או יותר מהגורמים שנבדקו, יצוין הדבר בהבלטה ותוך ציון החריגה, וכן יצורפו הנחיות מפורטות לצרכן בדבר אופן הטיפול בחריגה, לפי המלצות משרד הבריאות המפורסמות באתר האינטרנט של המשרד.

{{ח:סעיף|125א|בחינה תקופתית של אסדרה|תיקון: תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} לא יאוחר מיום י״א בניסן התשצ״ד (31 במרץ 2034) תערוך הרשות הממשלתית בחינה תקופתית של כללים אלה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק עקרונות האסדרה#סעיף 24|סעיף 24 לחוק עקרונות האסדרה, התשפ״ב–2021}}.

{{ח:סעיף|126|תחילה|תיקון: תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ה, תשע״ה־2}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה ביום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012).

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 13א|13א}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|15}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 28א|28א}}, {{ח:פנימי|סעיף 28ג|28ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 28ד|28ד}}, {{ח:פנימי|סעיף 43|43(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 52א|52א(א)(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 91|91(1)(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 120|ו־120(ד)}})}}|תיקון: תשע״ד, תשע״ח}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ה־2|עוגן=תוספת 1 טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1:''' הודעה בדבר צריכה חריגה ולעניין הכרה בצריכה חריגה הנובעת מנזילה {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ג)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ח, תשפ״ה־2|עוגן=תוספת 1 טופס 1א}}
{{ח:ת}} '''טופס 1א:''' הודעה בדבר חשש לנזילה {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 13א|סעיף 13א(א)(2)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ה־2|עוגן=תוספת 1 טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס מספר 2:''' {{ח:הערה|(יבוטל ביום 1.3.2026):}} טופס בקשה להחלפת צרכנים בנכס

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ח, תשפ״ה־2|עוגן=תוספת 1 טופס 2א}}
{{ח:ת}} '''טופס 2א:''' בקשה של חברת ניהול להירשם כצרכן בנכס {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 28א|סעיף 28א(א)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 1 טופס 2ב}}
{{ח:ת}} '''טופס 2ב:''' הודעה על אי־תשלום חשבון תקופתי בידי חברת ניהול {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 28ג|סעיף 28ג(א)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 1 טופס 2ג}}
{{ח:ת}} '''טופס 2ג:''' הודעה על ביטול רישום של חברת ניהול כצרכן בנכס {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 28ג|סעיף 28ג(ב)(2)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ח, תשפ״ה־2|עוגן=תוספת 1 טופס 2ד}}
{{ח:ת}} '''טופס 2ד:''' בקשה של חברת ניהול לביטול רישום כצרכן בנכס {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 28ד|סעיף 28ד(א)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 1 טופס 2ה}}
{{ח:ת}} '''טופס 2ה:''' בקשה של נציגות בית משותף לביטול רישום של חברת ניהול כצרכן בנכס {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 28ד|סעיף 28ד(ב)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 1 טופס 2ו}}
{{ח:ת}} '''טופס 2ו:''' הודעה על ביטול רישום של חברת ניהול כצרכן בנכס {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 28ד|סעיף 28ד(ג)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ב, תשע״ה|עוגן=תוספת 1 טופס 3}}
{{ח:ת}} '''טופס 3:''' {{ח:הערה|(נמחק)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ב, תשע״ג, תשע״ה, תשפ״ה־2|עוגן=תוספת 1 טופס 3א}}
{{ח:ת}} '''טופס 3א:''' {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ג|עוגן=תוספת 1 טופס 3ב}}
{{ח:ת}} '''טופס 3ב:''' תנאים לקבלת שירותי פינוי {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 91|סעיף 91(א)(1)(א)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ה, תשפ״ד־4|עוגן=תוספת 1 טופס 4}}
{{ח:ת}} '''טופס 4:''' התראה על הכוונה להגיש בקשה למנהל הרשות לצורך ביצוע פעולת ניתוק אספקת מים בנכסך {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 112|סעיף 112(1)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ה, תשפ״ד־4|עוגן=תוספת 1 טופס 5}}
{{ח:ת}} '''טופס 5:''' בקשה שלא להעביר בקשה בענייני למנהל הרשות לצורך ביצוע פעולת ניתוק אספקת המים מהנכס {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 112|סעיף 112(2)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ה, תשפ״ד־4|עוגן=תוספת 1 טופס 6}}
{{ח:ת}} '''טופס 6:''' הודעת המנהל הכללי לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 6|סעיף 6(א)(8) לכללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים), התשע״ה–2015}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 112|סעיף 112(6)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ה|עוגן=תוספת 1 טופס 7}}
{{ח:ת}} '''טופס 7:''' התראה לפני ביצוע פעולת ניתוק אספקת מים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 112|סעיף 112(6)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ה, תשפ״ד־4|עוגן=תוספת 1 טופס 8}}
{{ח:ת}} '''טופס 8:''' הודעה על ביצוע פעולת ניתוק לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 14|סעיף 14 לכללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים), התשע״ה–2015}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 115|סעיף 115}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ה|עוגן=תוספת 1 טופס 9}}
{{ח:ת}} '''טופס 9:''' התראה לפני ביצוע פעולת ניתוק אספקת מים בשל אי־תשלום חוב לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים)#סעיף 18|סעיף 18(ג) ו־(ד) לכללי תאגידי מים וביוב (ניתוק אספקת מים), התשע״ה–2015}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 116|סעיף 116}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ה|עוגן=תוספת 1 טופס 10}}
{{ח:ת}} '''טופס 10:''' ביצוע פעולת ניתוק אספקת לבקשת צרכן {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 117|סעיף 117(א)(2)}})}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 101|סעיף 101(ד)}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק א|חלק א׳: ימים שבהם לא תבצע חברה הפסקת מים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת}} {{טורים שווים | {{מוקטן|

שם החג

}} | {{מוקטן|

תאריך

}}}}
{{ח:תת|(1)}} {{טורים שווים | יום הזיכרון לשואה ולגבורה | כ״ז בניסן}}
{{ח:תת|(2)}} {{טורים שווים | יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ולחללי פעולות איבה וטרור | ד׳ באייר}}
{{ח:תת|(3)}} {{טורים שווים | יום העצמאות | ה׳ באייר}}
{{ח:תת|(4)}} {{טורים שווים | יום ירושלים | כ״ח באייר.}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳: ימים שבהם צריכה הרשות להתחשב לפי הרכב האוכלוסייה הצפויה להיות מושפעת מהפסקת המים:}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''חגי ומועדי ישראל'''
{{ח:תת}} {{טורים שווים | {{מוקטן|

שם החג

}} | {{מוקטן|

תאריך**

}}}}
{{ח:תת|(1)}} {{טורים שווים | ראש השנה | א׳ ו־ב׳ בתשרי}}
{{ח:תת|(2)}} {{טורים שווים | צום גדליה | ג׳ בתשרי}}
{{ח:תת|(3)}} {{טורים שווים | יום הכיפורים | מבוקר יום ט׳ בתשרי}}
{{ח:תת|(4)}} {{טורים שווים | סוכות | י״ד בתשרי עד כ״א בתשרי}}
{{ח:תת|(5)}} {{טורים שווים | שמיני עצרת | כ״ב בתשרי}}
{{ח:תת|(6)}} {{טורים שווים | הסיגד | כ״ט בחשוון}}
{{ח:תת|(7)}} {{טורים שווים | חנוכה | כ״ה בכסלו עד ב׳ או ג׳ בטבת, לפי העניין}}
{{ח:תת|(8)}} {{טורים שווים | צום עשרה בטבת | י׳ בטבת}}
{{ח:תת|(9)}} {{טורים שווים | תענית אסתר | י״ג באדר}}
{{ח:תת|(10)}} {{טורים שווים | פורים | י״ד באדר}}
{{ח:תת|(11)}} {{טורים שווים | שושן פורים | ט״ו באדר}}
{{ח:תת|(12)}} {{טורים שווים | פסח | מבוקר יום י״ד בניסן עד כ״א בניסן}}
{{ח:תת|(13)}} {{טורים שווים | המימונה | כ״ב בניסן}}
{{ח:תת|(14)}} {{טורים שווים | ל״ג בעומר | י״ח באייר}}
{{ח:תת|(15)}} {{טורים שווים | חג השבועות | ו׳ בסיוון}}
{{ח:תת|(16)}} {{טורים שווים | צום י״ז בתמוז | י״ז בתמוז}}
{{ח:תת|(17)}} {{טורים שווים | צום תשעה באב | ט׳ באב}}
{{ח:ת}} {{מוקטן|**  אלא אם כן נאמר אחרת בטבלה. תחילתו של יום המפורט בה הוא משקיעת החמה וסיומו עם צאת הכוכבים למחרת; אם יום כאמור בטבלה הוקדם או נדחה, תחול ההוראה לעניין היום המוקדם או הנדחה, לפי העניין.}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''חג לפי הדת הנוצרית'''
{{ח:תת}} {{מוקטן|

שם החג

}}
{{ח:תת|(1)}} חג המולד (יומיים)*** ;
{{ח:תת|(2)}} ראשית השנה*** ;
{{ח:תת|(3)}} חג ההתגלות;
{{ח:תת|(4)}} חג הגטאס;
{{ח:תת|(5)}} שישי הקדוש;
{{ח:תת|(6)}} חג הפסחא (יומיים)*** ;
{{ח:תת|(7)}} יום הבשורה;
{{ח:תת|(8)}} עליית ישוע השמיימה;
{{ח:תת|(9)}} חג הדקלים;
{{ח:תת|(10)}} חג השבועות (יומיים).
{{ח:ת}} {{מוקטן|***  לרבות בערב הקודם לחג.}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''חג לפי הדת המוסלמית'''
{{ח:תת}} {{מוקטן|

שם החג

}}
{{ח:תת|(1)}} ראש השנה ההג׳רית;
{{ח:תת|(2)}} יום הולדת הנביא;
{{ח:תת|(3)}} עליית הנביא השמיימה (לילת אלאסרא ואלמעראג׳);
{{ח:תת|(4)}} חג הפסקת הצום (ערב עיד אלפיטר);
{{ח:תת|(5)}} חג הקורבן (ערב עיד אלאדחא);
{{ח:תת|(6)}} חודש הרמאדן.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''חג לפי הדת הדרוזית'''
{{ח:תת}} {{מוקטן|

שם החג

}}
{{ח:תת|(1)}} חג אלח׳דר (אליהו הנביא);
{{ח:תת|(2)}} חג הנביא שועייב (יתרו);
{{ח:תת|(3)}} חג הנביא סבלאן;
{{ח:תת|(4)}} חג הקורבן (ערב עיד אלאדחא).

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''לעדה הצ׳רקסית'''
{{ח:תת}} {{טורים שווים | יום הזיכרון לעדה הצ׳רקסית | 21 במאי.}}

{{ח:חתימות|כ״א באב התשע״א (21 באוגוסט 2011)}}
* '''עודד פיקסלר'''
יושב ראש מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]