תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בניה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בניה), התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 388|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בניה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5081.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 1230|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5380.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1160|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5405.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 895|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5905.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1907|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8157.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 48|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12061.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173|סעיף 173}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], התש״ל–1970}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק א1|פרק א׳1: בעלי תפקידים באתר בנייה ואחריותם}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: משטחי עבודה ומדרכות מעבר}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: פיגומים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳ – כללי}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳ – פיגום זקפים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳ – פיגום ממוכן}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳ – פיגום עצמאי}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|סימן ה׳ – פיגום תלוי}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: פיגומים אחרים}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: סולמות}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: פתחים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: טפסות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: בניה טרומית}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הקמת מבני מתכת}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: חפירות ועבודת עפר}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: הריסות}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: ביטומן חם}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: עבודות גג}}

{{ח:פנימי|פרק יג|פרק י״ג: מכונות}}

{{ח:פנימי|פרק יד|פרק י״ד: מגדל הרמה}}

{{ח:פנימי|פרק טו|פרק ט״ו: חשמל}}

{{ח:פנימי|פרק טז|פרק ט״ז: הוראות בטיחות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק יז|פרק י״ז: גיהות}}

{{ח:פנימי|פרק יח|פרק י״ח: תחולה והוראות מעבר}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות|תיקון: תשפ״ו}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026 תוחלף כותרת הפרק: פרק א׳: הגדרות).}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״א, תשנ״ח, תשע״ט, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזן יד“ – יחידת גידור הנמצאת במקביל ובקצה משטח העבודה והמיועד למניעת נפילת אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזן תיכון“ – יחידת גידור הנמצאת בין אזן היד ולוח הרגל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור על הגשת הודעה על התחלת עבודות בנייה או בנייה הנדסית“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} אישור שמנפיק מפקח עבודה אזורי לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|תקנה 6א(א)(1)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר בנייה“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מקום שבו מבוצעת עבודת בנייה או בנייה הנדסית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב טרומי“ – רכיב מוכן מראש עשוי בטון מזוין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בודק מוסמך“ – מי שמפקח העבודה הראשי הסמיך לבדוק ציוד המפורט בסעיף מסעיפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|הפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בונה מקצועי“ – {{ח:הערה|(תימחק ביום 16.10.2026):}} מי שלאחר הגיעו לגיל שמונה עשרה עבד שלוש שנים לפחות באותו מקצוע בנין שבו הוא משמש בונה מקצועי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בונה מקצועי לפיגומים“ – {{ח:הערה|(תוחלף ביום 16.10.2026):}} מי שמפקח עבודה ראשי פרסם את פרטיו באתר האינטרנט לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173ח|סעיף 173ח לפקודה}}, לאחר שאישר כי הוכח להנחת דעתו כי התקיימו לגבי אותו אדם כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא עבד שלוש שנים לפחות בהקמת פיגומים תחת פיקוחו והשגחתו של בונה מקצועי לפיגומים שפרטיו פורסמו באתר האינטרנט;
{{ח:תתת|(2)}} הוא עבר הכשרה לפי תכנית שקבע מפקח עבודה ראשי;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עמד בהצלחה במבחן לפי תכנית בחינה שאישר מפקח עבודה ראשי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בונה מקצועי לפיגומי זקפים“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מי שמפקח עבודה ראשי פרסם את פרטיו באתר האינטרנט לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173ח|סעיף 173ח לפקודה}}, לאחר שאישר כי הוכח להנחת דעתו כי התקיימו לגבי אותו אדם כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא עבד שלוש שנים לפחות בעבודות בנייה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא עבר הכשרה לפי תכנית שקבע מפקח עבודה ראשי;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עמד בהצלחה במבחן לפי תכנית בחינה שאישר מפקח עבודה ראשי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניה“, ”עבודות בניה“ או ”פעולות בניה“ – פעולות בניה ובניה הנדסית כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|בפקודה}} {{ח:חיצוני|צו הבטיחות בעבודה (עבודות בניה הנדסית)|ובצו הבטיחות בעבודה (עבודות בניה הנדסית), התשכ״ב–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניה טרומית“ – בניה שנעשית בדרך של הרכבת רכיבים טרומיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניה מתועשת“ – בניה הנעשית בדרך של יציקת בטון בטפסות מתועשות ובמבנה עצמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנייה עצמית“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} אחד מאלה שיוזם אדם למטרת שימוש למגורים, שלא במסגרת עסק, משלח יד, שירות ציבורי, קבוצת רכישה או תוכנית חיזוק כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}:
{{ח:תתת|(1)}} עבודת הקמת בניין צמוד קרקע, שאינה בנייה רוויה;
{{ח:תתת|(2)}} עבודות שיפוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנייה רוויה“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} בנייה של ארבע יחידות דיור או יותר במבנה אחד, בשתי קומות לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקר בטיחות“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2א|תקנה 2א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיפון“ – מערכת דפנות בצדי חפירה או מילוי על חיזוקיהן שמטרתה מניעת התמוטטות עפר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היתר בנייה“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} היתר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנדסאי“ ו”הנדסאי רשום“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|בחוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקן הרמה ממוכן“ – מכונה להרמת מטען המופעלת בכח מכני, הידראולי או חשמלי, למעט עגורן ומגדל הרמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, התשע״ג–2012}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המהנדסים והאדריכלים“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|חוק המהנדסים והאדריכלים, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התכנון והבנייה“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טכנאי מוסמך“ ו”טכנאי מוסמך רשום“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|בחוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טפסה מתועשת“ – טפסה מוכנה מראש המיועדת לשימוש חוזר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כבל חשמלי“ או ”כבל“ – מוליך יחיד מתכתי מבודד בעל עטיפה או מספר מוליכים מבודדים מאוגדים תוך ייצורם כשהם בעלי עטיפה משותפת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוח רגל“ – יחידת גידור המותקנת בצמוד לקצה משטח העבודה והמיועד למניעת נפילת חמרים או ציוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבצע בניה“ – קבלן ראשי או מזמין, המבצע את העבודה כולה או חלקה באמצעות עובדים שלו או באמצעות קבלנים העובדים עבורו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מהנדס רשום“ ו”מהנדס רשוי“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|בחוק המהנדסים והאדריכלים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזמין“ – בעל הנכס או מי שבעל הנכס ייפה את כוחו להתקשר עם קבלנים לביצוע עבודת בניה או בניה הנדסית, כולה או חלקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזמין“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מי שהתקשר או ייפה את כוחו של אחר לביצוע עבודות בנייה או בנייה הנדסית, כולן או חלקן, והוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} במקום שבו מבוצעות עבודות שאינן טעונות היתר בנייה – בעל הנכס;
{{ח:תתת|(2)}} במקום שבו מבוצעות עבודות טעונות היתר בנייה – בעל ההיתר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מגדל הרמה“ – מיתקן עשוי מתכת המשמש להרמה ולהורדה של חמרים באמצעות משטח או מכל הרמה, שכיוון תנועתם מוגבל על־ידי מכוון, בתנאי שהמיתקן האמור מופעל על־ידי כננת והורדת המשא בו נעשית באמצעות בלם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדרכת מעבר“ – שטח, שבו עובדים בני אדם או המשמש להעברת חמרים או ציוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מינהל הכשרות“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מינהל הכשרות מקצועיות ופיתוח כוח אדם במשרד העבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממונה על הבטיחות“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות)|בתקנות הממונים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל אתר“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מי שמבצע הבנייה מינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)(2)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל עבודה“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מי שמבצע הבנייה מינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)(1)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מענה“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} אמצעים שמיושמים לביטול סיכון או להפחתתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד בקורת מוסמך“ – {{ח:הערה|(תימחק ביום 16.10.2026):}} מכון התקנים הישראלי, הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל או כל מוסד אחר שיקבע מפקח העבודה הראשי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת טפסות“ – מערכת המורכבת מלווחים, תמיכות וחיזוקים והמיועדת לשאת בטון טרי ולהעביר את כל העומסים המופעלים בהשפעת היציקה למשטח נושא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח עבודה ראשי“, ”מפקח עבודה אזורי“, ”מפקח עבודה“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|בחוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי״ד–1954}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרשם מנהלי עבודה“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מרשם לפי {{ח:פנימי|סעיף 2ד|תקנה 2ד}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרשם הנדסאים וטכנאים מוסמכים“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} המרשם כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|בחוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משטח עבודה“ – שטח שעליו נמצא אדם בקשר לביצוע עבודה או המשמש להחזקת חמרים או ציוד, לרבות פיגום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך מאוד“ – מתח ששיעורו בפעולה בין המוליכים אינו עולה על 50 וולט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתכנן הקמת פיגומים“ – מי שרשאי לתכנן מבנה מן הסוג שבו משתמשים בפיגום, לפי {{ח:חיצוני|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות)|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות), התשכ״ז–1967}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סיכון“ ו”סיכון קביל“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (תוכנית לניהול בטיחות)|בתקנות ארגון הפיקוח על העבודה (תוכנית לניהול בטיחות), התשע״ג–2013}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודות תשתית ופיתוח“ – עבודות עפר, חיצוב, קידוח ויציקת כלונסאות, דיפון, בניית קירות תומכים, סלילת כבישים, עבודות אספלט, הנחת קווי תקשורת, חשמל, ביוב, מים וניקוז, ביצוע עבודות תיעול, הנחת קווי דלק או גז ועבודות כיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עומס שימושי“ – העומס הכולל את עומס העובדים, החומרים והציוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודות שיפוץ“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} עבודות בנייה או בנייה הנדסית שמתקיימות במבנה קיים, שקיבל תעודת גמר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום“ – מתקן זמני מעל קרקע, מעל מבנה או מחובר אליו, אשר ממנו מתבצעת פעולת בניה או שעליו מחזיקים חומר או ציוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום זיזי“ – פיגום שרצפתו נתמכת על סמוכות זיזיות המחוברות למבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום זיזי מיוחד“ – {{ח:הערה|(תימחק ביום 16.10.2026):}} פיגום זיזי המיועד לעומס שימושי העולה על 100 ק״ג למטר רבוע של רצפה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום זקפים“ – פיגום שנסמך על עמודים אנכיים העומדים על הקרקע או על אמצעי סמך יציב אחר של המבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום זקפים מיוחד“ – פיגום זקפים שגובהו מהנקודה הנמוכה של המשטח שעליו הוא עומד עד למשטח העליון עולה על 30 מטרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום זקפים מיוחד“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} פיגום זקפים שגובהו מהנקודה הנמוכה של המשטח שעליו הוא עומד עד למשטח העליון עולה על 25 מטרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום חמורי“ – פיגום שרצפתו נסמכת על סמוכות ניידות העומדות על הקרקע או על אמצעי סמך יציב אחר של המבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום כסא“ או ”פיגום ליחיד“ – פיגום שמשטח העבודה שלו הוא כסא, דלי, סל או כיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום מיוחד“ – פיגום זקפים מיוחד, פיגום שצורתו מיוחדת או פיגום הבנוי מחמרים מיוחדים או המשמש למטרות מיוחדות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום ממוכן“ – פיגום אשר בעזרת כח מיכני, חשמלי, הידראולי ניתן לשנות את מיקום משטחי העבודה שלו, {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} ובכלל זה פיגום תלוי ממוכן ופיגום תורן ממוכן כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודה בגובה)|בתקנות עבודה בגובה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום סולמות“ – פיגום שרצפתו נסמכת על שלבי סולמות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום עצמאי“ – פיגום שמבנהו מבטיח את חזקו ויציבותו ללא קשירה למבנה או לגוף יציב אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום עצמאי נייד“ – פיגום עצמאי המוצב על גלגלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום שלוח“ – פיגום שרצפתו נסמכת על שלוחות העוברות דרך קיר הבנין; הקצוות הפנימיים של השלוחות מעוגנים לבטח בפנים הבנין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיגום תלוי“ – פיגום התלוי על כבלי פלדה, שרשרות, צינורות, מוטות מתכת, פרופילים ממתכת או אמצעי תליה אחרים, למעט פיגום כסא או מיתקן דומה לו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנקס המהנדסים והאדריכלים“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|בחוק המהנדסים והאדריכלים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנקס כללי“ – פנקס המתנהל באתר העבודה על פי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 198|סעיף 198 של הפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פתיל חשמל“ – כבל חשמל גמיש המחובר למכשיר חשמלי נייד או מיטלטל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פתח ברצפה“ – חלל שמידתו הקטנה ביותר עולה על 10 סנטימטרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלן ראשי“ – מי שמתקשר בהסכם חוזי עם מזמין לבצע עבודת בניה או בניה הנדסית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלן משנה“ – מי שהתקשר בהסכם חוזי עם קבלן ראשי לבצע עבודות בניה או בניה הנדסית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קו חשמל“ או ”קו“ – מערכת מוליכים המותקנים ביחד, המיועדת להולכת זרם חשמלי מלוח אחד למשנהו או ממקור האספקה ללוח ראשי, או מעגל המחבר מקור אספקה או מקום זינה ישירות או דרך מבטח עם לוח חלוקה אחד או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רתמת בטיחות“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודה בגובה)|בתקנות עבודה בגובה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיגומים“ – דפנות עשויות מפרופילים מיוחדים ממתכת המשתלבים זה בזה והמוחדרים לקרקע לפני ביצוע החפירה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תומכות“ – תמיכות למערכת הטפסות שמטרתן להעביר צירית כוחות מהתבנית אל משטח נושא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיל חשמלי“, ”תיל“ – מוליך מתכתי חשוף, יחיד או שזור, עשוי בצורת חוט, חבל או כיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית בטיחות“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} באתר בנייה שבו מעסיק מבצע הבנייה, בעצמו או באמצעות קבלן ראשי או קבלני משנה, 50 עובדים לפחות – תוכנית לניהול הבטיחות כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (תוכנית לניהול הבטיחות)|בתקנות ארגון הפיקוח על העבודה (תוכנית לניהול הבטיחות), התשע״ג–2013}};
{{ח:תתת|(2)}} באתר בנייה שבו מעסיק מבצע הבנייה, בעצמו או באמצעות קבלן ראשי או קבלני משנה, עד 49 עובדים – תוכנית ארגון בטיחותי של אתר בנייה כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 166|בתקנה 166}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית הנדסית“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} תוכנית הקמה, התקנה, שינוי, פירוק או העתקה, להבטחת בטיחות השימוש במיתקן שאליו היא נוגעת לפי ייעודו, הכוללת תכן מפורט ועומסים מותרים, חומרים מתאימים, איכותם וכמותם הנדרשת, שהכין מהנדס רשום או מהנדס רשוי, שצורפה לפנקס הכללי ונמצאת באתר הבנייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת גמר“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)|בתקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש״ל–1970}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן פיגומים ישראלי“ – תקן ישראלי ת״י 1139 חלק 1 פיגומים: דרישות תפקוד ותכן כללי, כפי שיעודכן מזמן לזמן, והמופקד כולל עדכוניו לעיון הציבור במשרדי מפקח עבודה ראשי שבמשרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים בלא תשלום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות עבודה בגובה“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודה בגובה)|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודה בגובה), התשס״ז–2007}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הממונים“ – {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות)|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות), התשנ״ו–1996}}.

{{ח:קטע2|פרק א1|פרק א׳1: בעלי תפקידים באתר בנייה ואחריותם|תיקון: תשפ״ו}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תחילתה של כותרת הפרק ביום 16.10.2026).}}

{{ח:סעיף|1א|מזמין|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מזמין לא יאשר להתחיל עבודות בנייה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)(4)}}, אלא אם כן התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוכנה תוכנית בטיחות, והעתק התוכנית מצורף לפנקס הכללי ונמצא באתר הבנייה;
{{ח:תתת|(2)}} בהסכם שערך עם מבצע הבנייה מפורטים המשאבים שיוקצו לטובת יישום תוכנית הבטיחות, תוך פירוט לפי פרקי התוכנית והסיכונים המפורטים בה; אם המזמין הוא מבצע הבנייה – יפורטו המשאבים כאמור בתוכנית הבטיחות;
{{ח:תתת|(3)}} הוא מינה בקר בטיחות שמתקיימות לגביו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2א|תקנה 2א(א)}} והעביר את פרטיו למבצע הבנייה לצורך דיווח לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|תקנה 6א}}.
{{ח:תת|(ב)}} הפסיק בקר הבטיחות לשמש בתפקידו, יודיע על כך המזמין באופן מיידי למבצע הבנייה; וכל עוד לא מונה בקר בטיחות, יחולו על המזמין החובות החלות על בקר הבטיחות לפי תקנות אלה; מינה המזמין בקר בטיחות אחר במקומו, ידווח על כך מבצע הבנייה למפקח העבודה האזורי באמצעות טופס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בתקנה 6א}}; בקר הבטיחות רשאי להודיע על סיום תפקידו בעצמו באמצעות טופס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בתקנה 6א}}.
{{ח:תת|(ג)}} דיווח בקר הבטיחות למזמין על סיכון שאינו סיכון קביל לפי {{ח:פנימי|סעיף 2א|תקנה 2א(ג)}}, יאשר המזמין בכתב, לא יאוחר מ־48 שעות ממועד הדיווח, כי ניתן מענה לסיכון; אישור המזמין יימסר למבצע הבנייה.
{{ח:תת|(ד)}} תקנה זו לא תחול אם עבודת הבנייה היא אחד מסוגי העבודות המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ז)}}, או עבודת בנייה עצמית.

{{ח:סעיף|2|מינוי מנהל עבודה|תיקון: תשנ״ח, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך כי כל עבודת בניה תתבצע בהנהלתו הישירה והמתמדת של מנהל עבודה שהוא מינהו.
{{ח:תת|(ב)}} מבצע בניה יודיע למפקח העבודה האזורי, עם התחלת פעולת הבניה, את שמו, גילו, מענו, השכלתו המקצועית ונסיונו בעבודת בניה של מנהל העבודה וכן ירשום בפנקס הכללי את שמו ומענו של מנהל העבודה.
{{ח:תת|(ג)}} הפסיק מנהל העבודה לשמש בתפקידו, יודיע על כך מבצע הבניה, מיד, למפקח העבודה האזורי, ימסור לו את הפרטים של מנהל העבודה שנתמנה במקומו וירשום בפנקס הכללי את שמו ומענו של מנהל העבודה שנתמנה כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} ההודעה לפי תקנות משנה (ב) או (ג) תימסר על גבי טופס שניתן להשיגו במשרדו של מפקח העבודה האזורי, תיחתם בידי מבצע הבניה ובידי מי שנתמנה מנהל עבודה ותישלח, בדואר רשום, למשרדו של מפקח עבודה אזורי באזור שבו מתבצעת העבודה.
{{ח:תת|(ה)}} נראה למפקח העבודה האזורי כי לא נתקיימו במינוי מנהל עבודה הוראות תקנה זו או הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}, או שהוא סבור שאין האדם שנתמנה מסוגל לבצע את התפקיד בשל רקע מקצועי או ניסיון שאינם מתאימים למילוי התפקיד מבחינת מורכבותו או מבחינת היקף העבודה, רשאי הוא להודיע למבצע הבניה כי אין הוא מקבל את המינוי וכי עליו למנות מנהל עבודה אחר הודעה כאמור תהיה בכתב ומנומקת; בחילוקי דעות בשאלת קיום ההוראות האמורות יכריע מפקח העבודה הראשי.

{{ח:סעיף|2|מבצע הבנייה|תיקון: תשנ״ח, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע הבנייה לא יתחיל ולא ימשיך עבודות בנייה או בנייה הנדסית באתר בנייה אלא אם כן התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מינה מנהל עבודה שרשום במרשם מנהלי עבודה בהתאם לסיווג התואם את עבודות הבנייה או הבנייה ההנדסית באתר הבנייה ודיווח על המינוי באמצעות טופס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בתקנה 6א}}; העתק הדיווח על המינוי יצורף לפנקס הכללי ויימצא באתר הבנייה;
{{ח:תתת|(2)}} באתר בנייה ששטחו לפי היתר הבנייה 15 אלף מ״ר לפחות – הוא מינה מנהל אתר שמתקיים לגביו האמור {{ח:פנימי|סעיף 2ב|בתקנה 2ב(א)}}, ודיווח על המינוי באמצעות טופס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בתקנה 6א}}; העתק הדיווח יצורף לפנקס הכללי ויימצא באתר הבנייה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא אישר בחתימתו את תוכנית הבטיחות ומסר העתק מהתוכנית המאושרת וכל עדכון בה לבקר הבטיחות ולמנהל האתר; העתק תוכנית הבטיחות יצורף לפנקס הכללי ויימצא באתר הבנייה;
{{ח:תתת|(4)}} הוא קיבל אישור בכתב מהמזמין להתחיל בביצוע עבודות הבנייה או הבנייה ההנדסית, למעט אם עבודת הבנייה היא אחד מסוגי העבודות המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ז)}}, או עבודת בנייה עצמית.
{{ח:תת|(ב)}} מבצע בנייה לא יבצע עבודות בנייה או בנייה הנדסית אלא בנוכחותו ובהשגחתו של מנהל העבודה באתר הבנייה, ולא יעסיק את מנהל העבודה באתר הבנייה אלא בתפקידים התואמים את תפקידו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2ג|תקנה 2ג}}.
{{ח:תת|(ג)}} חדלו מנהל העבודה או מנהל האתר מלשמש בתפקידם, ידווח על כך מבצע הבנייה באופן מיידי למפקח העבודה האזורי באמצעות טופס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בתקנה 6א}}; העתק הדיווח יצורף לפנקס הכללי ויימצא באתר הבנייה; מנהל עבודה ומנהל אתר רשאים להודיע למפקח העבודה האזורי על סיום תפקידם בעצמם באמצעות טופס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בתקנה 6א}}.
{{ח:תת|(ד)}} הפסיק מנהל העבודה לשמש בתפקידו, ובכלל זה בנסיבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3ב|בתקנות 3ב}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}, לא ימשיך מבצע הבנייה בעבודות הבנייה או הבנייה ההנדסית עד למינוי מנהל עבודה חדש, לפי תקנות אלה.
{{ח:תת|(ה)}} מבצע בנייה יעמיד לרשותם של מנהל עבודה ומנהל אתר את האמצעים והמשאבים הנדרשים למילוי תפקידם לפי {{ח:פנימי|סעיף 2ב|תקנות 2ב(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 2ג|ו־2ג}}, לפי העניין, ויאפשר לבקר הבטיחות לבצע את תפקידו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2א|תקנה 2א}}.
{{ח:תת|(ו)}} נודע למבצע הבנייה, לרבות באמצעות דיווח לפי תקנות אלה, על סיכון שלא ניתן לו מענה בתוכנית הבטיחות, ייתן מבצע הבנייה מענה לסיכון בתוך זמן סביר לפי רמת הסיכון ויעדכן את תוכנית הבטיחות; אם הסיכון הוא סיכון שאינו סיכון קביל, יפעל מבצע הבנייה באופן מיידי למתן מענה לסיכון ויעדכן את תוכנית הבטיחות.
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור בתקנת משנה (א)(1), אם עבודות הבנייה או הבנייה ההנדסית הן מסוגי העבודות שלהלן, מבצע הבנייה אינו חייב במינוי מנהל עבודה, ויחולו על מבצע הבנייה גם החובות החלות על מנהל עבודה לפי תקנות אלה כל עוד לא מינה מנהל עבודה כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} עבודות שיפוץ שלא נדרש לגביהן אישור מהנדס רשוי לפי {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים#סעיף 12|סעיף 12 לחוק המהנדסים והאדריכלים}};
{{ח:תתת|(2)}} עבודות פטורות מהיתר בנייה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תתת|(3)}} החלפת מיתקן גז לצריכה עצמית כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגז הפחמימני המעובה|בחוק הגז הפחמימני המעובה, התשפ״א–2020}}.
{{ח:תת|(ח)}} באתר בנייה שאינו טעון מינוי מנהל אתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)(2)}} ואינו כאמור בתקנת משנה (ז), יחולו החובות החלות על מנהל אתר לפי תקנות אלה, על מנהל העבודה; ואולם אם מונה מנהל אתר באתר בנייה שאינו טעון מינוי מנהל אתר, יחולו החובות על מנהל האתר שמונה.
{{ח:תת|(ט)}} מבצע הבנייה יצרף מינויים, אישורים, דיווחים, דוחות והודעות שנמסרו לו לפי תקנות אלה לפנקס הכללי ויחזיק העתק מהם באתר הבנייה.
{{ח:תת|(י)}} יראו במבצע הבנייה כמי שנטל על עצמו את ביצוע עבודות הבנייה או הבנייה ההנדסית כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 191|בסעיף 191 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2א|בקר בטיחות|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} לבקר בטיחות ימונה מי שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מהנדס רשום בענף הנדסה אזרחית או הנדסאי רשום בענף הנדסה אזרחית, או שהוא בעל אישור כשירות תקף כממונה על הבטיחות, שעבר השתלמות ענפית בבנייה לפי תוכנית שאישר מפקח העבודה הראשי;
{{ח:תתת|(2)}} הוא לא מונה למנהל עבודה, למנהל אתר או לממונה על הבטיחות באותו אתר בנייה.
{{ח:תת|(ב)}} בקר בטיחות יבצע את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יקבע מועדים לביקורים באתר הבנייה, לפחות בשלבי החפירות, הביסוס, הקמת השלד ועבודות הגמר, אם הם מבוצעים באתר הבנייה, ויערוך ביקורים במועדים האמורים, וכן אחת לשלושה חודשים, לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} בכל אחד מהביקורים באתר הבנייה כאמור בפסקה (1), יבדוק בקר הבטיחות את יישום תוכנית הבטיחות והמענים שניתנו לסיכוני הבטיחות כפי שהוגדרו בתוכנית הבטיחות, ובכלל זה אספקת אמצעי מיגון מתאימים לעובדים וקיומן של הדרכות הנוגעות לסיכונים הקשורים לעבודתם;
{{ח:תתת|(3)}} ידווח בכתב למזמין ולמבצע הבנייה בתוך 48 שעות ממועד הביקור על ממצאי הביקור בעניינים האמורים בפסקה (2).
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מתקנת משנה (ב)(3), מצא בקר הבטיחות, בין בביקור שערך ובין בדרך אחרת, סיכון שאינו סיכון קביל לפי תוכנית הבטיחות, ידווח על כך, בכתב, באופן מיידי, לכל המפורטים להלן, והוא רשאי למסור להם הודעה גם על סיכון אחר שמצא:
{{ח:תתת|(1)}} למזמין;
{{ח:תתת|(2)}} למבצע הבנייה;
{{ח:תתת|(3)}} למנהל האתר;
{{ח:תתת|(4)}} למנהל העבודה.
{{ח:תת|(ד)}} בקר הבטיחות ימסור העתק מהדיווחים כאמור בתקנות משנה (ב)(3) ו־(ג) למבצע הבנייה.

{{ח:סעיף|2ב|מנהל אתר|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} למנהל אתר ימונה מי שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מהנדס רשום בענף הנדסה אזרחית או הנדסאי רשום בענף ההנדסה האזרחית;
{{ח:תתת|(2)}} הוא לא מונה למנהל עבודה או לבקר בטיחות באותו אתר בנייה.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל אתר יבצע את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יאשר בחתימתו כי ניתנו מענים לסיכונים שפורטו בתוכנית הבטיחות בשלבי הבנייה השונים;
{{ח:תתת|(2)}} יערוך בקרה אחר יישום המענים לסיכונים שנקבעו בתוכנית הבטיחות, אחת ל־30 ימים לפחות, יכין דוח על בקרה שערך, ויפעל להודיע למבצע הבנייה אם מצא כי המענים שנקבעו בתוכנית הבטיחות אינם מיושמים; מנהל האתר ימסור דוח על הבקרה שערך כאמור למבצע הבנייה;
{{ח:תתת|(3)}} יאשר בחתימתו כי קיימות התוכניות ההנדסיות הנדרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנות 9}}, {{ח:פנימי|סעיף 17א|17א}}, {{ח:פנימי|סעיף 45|45}}, {{ח:פנימי|סעיף 58|58}}, {{ח:פנימי|סעיף 69א|66א}}, {{ח:פנימי|סעיף 85|85}} {{ח:פנימי|סעיף 106|ו־106}}, לצורך ביצוע עבודות הבנייה או הבנייה ההנדסית;
{{ח:תתת|(4)}} יקיים בקרה, אחת ל־30 ימים לפחות, כי מתקיימות הדרכות לעובדים באתר הבנייה לפי {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים)#סעיף 3|תקנה 3 לתקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים), התשנ״ט–1999}}, וימסור למבצע הבנייה דוח על הבקרה שערך;
{{ח:תתת|(5)}} מצא מנהל אתר כי מתקיים סיכון שאינו סיכון קביל לפי תוכנית הבטיחות ושחסרים המשאבים הנדרשים למתן מענה לסיכון לפי תוכנית הבטיחות, יורה על הפסקת העבודה הקשורה בסיכון וימסור על כך באופן מיידי דיווח בכתב למבצע הבנייה, למזמין ולבקר הבטיחות.

{{ח:סעיף|2ג|תפקיד מנהל עבודה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} תפקידו של מנהל עבודה באתר הבנייה לפקח מטעם מבצע הבנייה על עמידה בהוראות הנוגעות לבטיחות העובדים לפי תקנות אלה ולבצע כל חובה שהוטלה על מנהל העבודה לפי כל דין.

{{ח:סעיף|2ד|ניהול מרשם מנהלי עבודה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מפקח עבודה ראשי או מי שהוא מינה לעניין זה, ינהל מרשם מנהלי עבודה בסיווג עבודות ביצוע כבישים, תשתית ופיתוח או בסיווג ענף בניין; מרשם מנהלי העבודה יהיה פתוח לעיון הציבור ויופיעו בו הפרטים המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173ח|בסעיף 173ח לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|כישוריו של מנהל עבודה|תיקון: תשנ״א, תשנ״ח, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתמנה אדם למנהל עבודה ולא ישמש מנהל עבודה אלא מי שנתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בידו תעודה שסיים בהצלחה קורס מנהלי עבודה מוסמכים לענף הבנין או לעבודות ביצוע כבישים, תשתית ופיתוח, לפי הענין, שאישר האגף להכשרה ולפיתוח כוח אדם במשרד העבודה והרווחה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מהנדס אזרחי או הנדסאי אזרחי או טכנאי אזרחי, שצבר ניסיון של שתי שנים לפחות בבניה, לאחר שהשלים את לימודיו כאמור ועמד בהצלחה במבחן בטיחות בעבודות בניה בפני ועדה שמינה מפקח העבודה הראשי אשר נערך לפי תכנית שאישר.
{{ח:תת|(ב)}} מפקח העבודה הראשי רשאי, לפי הנסיבות, לפטור אדם ממילוי התנאים שצוינו בתקנת משנה (א) או לדחות את מועד הבחינה כאמור בתקנת משנה (א)(2).
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי להתמנות ולשמש מנהל עבודה –
{{ח:תתת|(1)}} מי שהתמנה למנהל עבודה בעבודות בניה לפי תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בניה), התשט״ו–1955, לפני יום ט״ו בסיון התשל״ז (1 ביולי 1977);
{{ח:תתת|(2)}} מי שהוכיח למפקח עבודה אזורי להנחת דעתו, שלפני יום כ״ה באדר ב׳ התשמ״ט (1 באפריל 1989) שימש מנהל עבודה בעבודות בניה הנדסית והוא בעל שבע שנות נסיון בעבודות כאמור – לעבודות בניה הנדסית בלבד.

{{ח:סעיף|3|כישוריו של מנהל עבודה|תיקון: תשנ״א, תשנ״ח, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} לא יירשם במרשם מנהלי עבודה אלא מי שהתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בידו תעודה המעידה על כך שסיים בהצלחה קורס מנהלי עבודה לענף הבניין או קורס מנהלי עבודה לעבודות ביצוע כבישים, תשתית ופיתוח, לפי העניין, שתוכנית הלימודים שלו אושרה בידי מפקח עבודה ראשי בהתאם לאמור בתקנת משנה (ב) ונערך בידי מינהל ההכשרות;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מהנדס רשום בענף הנדסה אזרחית או הנדסאי רשום או טכנאי מוסמך רשום בענף הנדסה אזרחית, ובלבד שצבר ניסיון של 12 חודשים לפחות בעבודות בנייה, לאחר שהשלים את לימודיו בהנדסה או בהנדסאות או טכנאות, לפי העניין, ועמד בהצלחה במבחן בטיחות בעבודות בנייה ובנייה הנדסית, לפני ועדה שמינה מנהל מינהל ההכשרות בהסכמת מפקח עבודה ראשי.
{{ח:תת|(ב)}} קורס מנהלי עבודה לפי תקנת משנה (א)(1) יכלול את הנושאים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} טפסנות;
{{ח:תתת|(2)}} עפר וחפירה;
{{ח:תתת|(3)}} פיגומים;
{{ח:תתת|(4)}} עבודה בגובה;
{{ח:תתת|(5)}} מניעת סיכונים;
{{ח:תתת|(6)}} ציוד הרמה ושינוע;
{{ח:תתת|(7)}} שיטות בניתוח והערכות סיכונים;
{{ח:תתת|(8)}} הריסות וקונסטרוקציה;
{{ח:תתת|(9)}} התמודדות עם סיכוני אקלים;
{{ח:תתת|(10)}} מרכיבי תוכנית בטיחות ותוכנית הנדסית;
{{ח:תתת|(11)}} ארגון בטיחות באתר בנייה.

{{ח:סעיף|3א|תוקף הרישום ותנאים לחידושו|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} תוקף הרישום של מנהל עבודה במרשם מנהלי העבודה הוא לחמש שנים בכל פעם.
{{ח:תת|(ב)}} לא יחודש רישום של מנהל עבודה אם בתקופה שמאז שנרשם במרשם מנהלי העבודה לראשונה או מאז שרישומו חודש לאחרונה, לפי המאוחר, לא היה לו מינוי למנהל עבודה, או שהיה לו מינוי למנהל עבודה במשך פחות מ־90 ימים במצטבר, והכול אלא אם כן לפי נתוני מינהל הכשרות הוא השתתף בשתי השתלמויות לפי תקנת משנה (ג) במהלך התקופה האמורה.
{{ח:תת|(ג)}} השתלמות תיעשה בפיקוח מינהל הכשרות, בהיקף שלא יפחת מ־8 שעות לימוד בנושאים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} בקיאות במרכיבי תוכנית בטיחות ותוכנית הנדסית;
{{ח:תתת|(2)}} ניתוח והערכת סיכונים;
{{ח:תתת|(3)}} בטיחות בעבודות עפר, חפירות, הריסות וקונסטרוקציה;
{{ח:תתת|(4)}} בטיחות בעבודה בגובה;
{{ח:תתת|(5)}} בטיחות בחשמל;
{{ח:תתת|(6)}} בטיחות בכלים טעוני בדיקה, ציוד הרמה ושינוע, טפסות ופיגומים;
{{ח:תתת|(7)}} התמודדות עם סיכוני אקלים;
{{ח:תתת|(8)}} חובות מנהל עבודה ובעלי תפקידים אחרים כמשמעותם {{ח:פנימי|פרק א1|בפרק זה}} באתר הבנייה;
{{ח:תתת|(9)}} ארגון בטיחות באתר בנייה.
{{ח:תת|(ד)}} מנהל עבודה שרישומו לא חודש לפי תקנת משנה (ב) או שנמחק ממרשם מנהלי העבודה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}}, רשאי להגיש למפקח עבודה ראשי בקשה לחזור ולהירשם במרשם, לאחר שעמד בהצלחה בבחינה לפי תקנה זו.
{{ח:תת|(ה)}} מינהל ההכשרות יערוך למנהלי עבודה שנמחקו ממרשם מנהלי העבודה או שרישומם לא חודש, בחינה שיאשר מפקח עבודה ראשי; הבחינה תכלול את הנושאים המפורטים בתקנת משנה (ג); מינהל ההכשרות יפרסם באתר האינטרנט של משרד העבודה הודעה על מועד הבחינה ומקומה.
{{ח:תת|(ו)}} נבחן שנכשל בבחינה לפי תקנה זו, רשאי להשיג בכתב על תוצאתה לפני מינהל ההכשרות, בתוך 30 ימים מיום שפורסמו תוצאות הבחינה; הנבחן ינמק את השגתו ויציין את הכתובת למשלוח החלטה בהשגה; החלטה בהשגה תישלח לנבחן בכתב בתוך 30 ימי עבודה.
{{ח:תת|(ז)}} נבחן שנכשל בבחינה לפי תקנה זו רשאי לחזור על אותה בחינה פעמיים נוספות; נכשל נבחן בפעם השלישית, לא יהיה רשאי לגשת לבחינה חוזרת אלא אם כן השתתף בשתי השתלמויות כאמור בתקנת משנה (ג), בחצי השנה שקדמה למועד הבחינה החוזרת.

{{ח:סעיף|3ב|התנגדות למינוי או הוראה להפסקת עבודה של מנהל עבודה באתר|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח עבודה אזורי רשאי להתנגד למינוי מנהל עבודה באתר בנייה או להורות על הפסקת עבודתו באתר הבנייה שבו התמנה, במקרים האלה, ובלבד שנתן למנהל העבודה הזדמנות לטעון את טענותיו:
{{ח:תתת|(1)}} הוא סבור שמנהל העבודה שהתמנה אינו מסוגל לבצע את התפקיד בשל רקע מקצועי או ניסיון שאינם מתאימים למילוי התפקיד מבחינת מורכבותו או מבחינת היקף העבודה באתר הבנייה;
{{ח:תתת|(2)}} מתנהל נגד מנהל העבודה הליך בירור בטרם פסילה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}} או הליך בטרם ביטול הרשאה, אי־חידושה, הגבלתה, התנייתה בתנאים או התלייתה כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173ג|בסעיף 173ג לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} החלטת מפקח עבודה אזורי על התנגדות למינוי או על הפסקת עבודתו של מנהל עבודה תהיה מנומקת בכתב ותימסר למבצע הבנייה ולמנהל העבודה, או תודבק באתר הבנייה; בהודעה כאמור יידרש מבצע הבנייה לפעול למינוי מנהל עבודה אחר לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, כתנאי להמשך העבודה באתר הבנייה.
{{ח:תת|(ג)}} הרואה את עצמו נפגע מהחלטת מפקח עבודה אזורי לפי תקנה זו רשאי להשיג עליה בכתב לפני מפקח עבודה ראשי, ויחולו על ההשגה ועל ערעור על ההחלטה בה, הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173ו|סעיפים 173ו}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173ז|ו־173ז לפקודה}}.
{{ח:תת|(ד)}} כל עוד לא ניתנה החלטה בהשגה או בערעור לפי תקנת משנה (ג), אם הוגשו, תעמוד ההתנגדות למינוי מנהל העבודה בתוקפה.

{{ח:סעיף|4|פסילת מנהל עבודה|תיקון: תשנ״א, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח העבודה הראשי רשאי, בכל עת, לפסול מנהל עבודה גם אם נתקיימו בו דרישות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}, אם לדעתו הוא אינו ממלא או אינו מסוגל למלא את החובות המוטלות עליו. הודעה למבצע בניה על פסילת מנהל עבודה תכלול את החובה למנות מנהל עבודה אחר ותימסר בכתב או תודבק באתר הבניה; העתק מההודעה ימסר למנהל העבודה שנפסל כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} מבצע הבניה או מנהל העבודה הנוגעים בדבר רשאים לערער על פסילת מנהל העבודה, כאמור בתקנת משנה (א), תוך ששים ימים מיום מסירת ההודעה, לפני ועדת ערר.
{{ח:תת|(ג)}} השר ימנה ועדת ערר כאמור בתקנת משנה (ב) בהרכב של חמישה חברים, ובהם חבר אחד לפי המלצת ארגון העובדים שעם חבריו נמנה המספר הגדול ביותר של עובדים בענף הבניה, חבר אחד לפי המלצת ארגון המעבידים שלדעת השר הינו ארגון מעבידים יציג בענף הבניה ושלושה חברים נוספים שאחד מהם ימונה ליושב ראש ועדת ערר.
{{ח:תת|(ד)}} כל עוד לא ניתנה החלטה בערר על פי תקנת משנה (ב) תעמוד פסילת מנהל העבודה בתקפה.
{{ח:תת|(ה)}} משנמסרה למבצע בניה הודעה בכתב על פסילת מנהל עבודה, או משהודבקה ההודעה כאמור באתר הבניה, חייב מבצע הבניה למנות, תוך זמן הנקוב בהודעה, מנהל עבודה אחר ובתום הזמן האמור לא ישמש עוד מנהל העבודה שנפסל בתפקידו.

{{ח:סעיף|4|פסילת מנהל עבודה|תיקון: תשנ״א, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח עבודה ראשי רשאי, בכל עת, לאחר שנתן למנהל העבודה הזדמנות לטעון את טענותיו, בהחלטה מנומקת בכתב, לפסול מנהל עבודה ולהורות על מחיקתו ממרשם מנהלי העבודה בשל טעם מהטעמים שלהלן, גם אם התקיימו בו דרישות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}:
{{ח:תתת|(1)}} הוא סבור כי יש פגם שבשלו הוא אינו ממלא או אינו מסוגל למלא את תפקידו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2ג|בתקנה 2ג}} או את החובות המוטלות עליו כמנהל עבודה לפי כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} הוא הורשע או תלוי ועומד נגדו כתב אישום בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה הוא אינו ראוי לדעת מפקח העבודה הראשי להתמנות למנהל עבודה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא הוכרז פסול דין או מונה לו אפוטרופוס לפי {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות#סעיף 33|סעיף 33(א) לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ״ב–1962}}.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על פסילת מנהל עבודה תימסר למבצע הבנייה שמינה את מנהל העבודה או תודבק באתר הבנייה; בהודעה כאמור יידרש מבצע הבנייה לפעול למינוי מנהל עבודה אחר לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, כתנאי להמשך העבודה באתר הבנייה.
{{ח:תת|(ג)}} הרואה את עצמו נפגע מהחלטת מפקח עבודה ראשי לפי תקנה זו, רשאי לבקש עיון חוזר או לערער על ההחלטה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173ה|סעיפים 173ה}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173ז|ו־173ז לפקודה}}.
{{ח:תת|(ד)}} כל עוד לא ניתנה החלטה בערעור או בבקשה לעיון חוזר לפי תקנת משנה (ג), לפי העניין, אם הוגשו, תעמוד פסילת מנהל העבודה בתוקפה.

{{ח:סעיף|5|אחריות מנהל עבודה|תיקון: תשנ״א, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל העבודה חייב למלא אחר הוראות תקנות אלה ולנקוט צעדים מתאימים כדי להבטיח שכל עובד ימלא אחר התקנות הנוגעות לעבודתו, אלא אם כן החובה מוטלת במפורש על מבצע הבניה.
{{ח:תת|(ב)}} לענין {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 223|סעיף 223 לפקודה}} יראו חובה כמוטלת במפורש על מנהל העבודה אם לא נקבע בתקנות אלה שהיא מוטלת על מבצע הבניה או על כל אדם אחר.
{{ח:תת|(ג)}} לא מינה מבצע הבניה מנהל עבודה או הפסיק מנהל העבודה לשמש בתפקידו ולא מונה מנהל עבודה אחר לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} או נפסל מנהל העבודה ולא מונה אחר במקומו לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}}, רואים את כל החובות המוטלות על מנהל העבודה כמוטלות על מבצע הבניה; אין במילוי החובות כאמור על ידי מבצע הבניה כדי לשחררו מאחריות על אי מילוי אחרי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}}.

{{ח:סעיף|5א|ממונה על הבטיחות באתר בנייה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מינה מבצע הבנייה ממונה על הבטיחות, יחולו על הממונה על הבטיחות גם החובות שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} איתר הממונה על הבטיחות מפגעי בטיחות וגיהות כאמור {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות)#סעיף 10|בתקנה 10(א)(1) לתקנות הממונים}} או הפרה של הוראות בטיחות לפי {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות)#סעיף 10|תקנה 10(א)(9) לתקנות הממונים}}, ימסור, נוסף על ההודעה או הדיווח שהוא מוסר למבצע הבנייה לפי {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות)|התקנות האמורות}}, דיווח עליהם למנהל העבודה ולמנהל האתר, אם מונה; דיווח כאמור יימסר בסמוך ככל האפשר למועד שבו אותר מפגע הבטיחות והגיהות ובתוך 48 שעות לכל המאוחר; העתק הדיווח יצורף לפנקס הכללי ויימצא באתר הבנייה;
{{ח:תתת|(2)}} בדיווח כאמור בפסקה (1) יפרט הממונה על הבטיחות גם מפגעים והפרות שעליהם דיווח בדיווחים קודמים שמסר באותו אתר בנייה וטרם הוסרו;
{{ח:תתת|(3)}} בדיווח כאמור בפסקה (1) יפרט הממונה על הבטיחות גם את הפעולות שנקט אותן לעניין תוכנית הבטיחות והעדכונים הנדרשים בה, אם ישנם לפי {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות)#סעיף 10|תקנה 10(א)(5) לתקנות הממונים}}, וכן לעניין ביצוע הוראות תוכנית הבטיחות והכללת דרישות בטיחות וגיהות בהוראות עדכניות, לפי {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות)#סעיף 10|תקנה 10(א)(6) לתקנות הממונים}};
{{ח:תתת|(4)}} הורה הממונה על הבטיחות על הפסקת עבודה לפי {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות)#סעיף 10|תקנה 10(א)(16) לתקנות הממונים}} בשל הסיבות שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, ימסור, נוסף על הדיווח שהוא מוסר למבצע הבנייה לפי {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות)|התקנות האמורות}}, דיווח על כך באופן מיידי למנהל העבודה, לבקר הבטיחות ולמנהל האתר, אם מונה, וכן יודיע על כך למפקח העבודה האזורי באמצעות טופס מקוון ערוך לפי הנוסח {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|6|קבלן ראשי וקבלני משנה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל המזמין את ביצוע הבניה על קבלן ראשי, יראוהו כמבצע הבניה לענין תקנות אלה והחובות המוטלות בתקנות אלה על מבצע הבניה מוטלות עליו.
{{ח:תת|(ב)}} מעסיק קבלן ראשי בביצוע פעולת בניה קבלני משנה, יראו את הקבלן הראשי כמבצע הבניה, כאמור בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ג)}} הטיל המזמין את ביצוע פעולת הבניה על יותר מקבלן ראשי אחד, יראו את המזמין כמבצע הבניה לענין תקנות אלה והחובות המוטלות על מבצע הבניה מוטלות עליו.
{{ח:תת|(ד)}} הוראת תקנת משנה (ג) לא תחול אם קיבל אחד הקבלנים הראשיים על עצמו את האחריות הכוללת לביצוע הוראות תקנות אלה, אישר זאת בכתב ושלח הודעה על המינוי, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, למפקח העבודה האזורי שבאזורו מתבצעת העבודה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} הוראת תקנת משנה (ג) לא תחול אם קיבל אחד הקבלנים הראשיים על עצמו את האחריות הכוללת של מבצע בנייה לביצוע הוראות תקנות אלה, אישר זאת בכתב ושלח הודעה על המינוי, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בתקנה 6א}}, למפקח העבודה האזורי שבאזורו מתבצעת העבודה.

{{ח:סעיף|6א|הודעה על עבודות בנייה או בנייה הנדסית|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע הבנייה יודיע למפקח עבודה אזורי, באופן מיידי, על כל אחד מהמפורטים להלן באמצעות טופס מקוון ערוך וחתום לפי הנוסח {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת השנייה}} בחלק המצוין לצידו, ואם הודיע כאמור – ינפיק לו מפקח עבודה אזורי אישור על הגשת ההודעה לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} הודעה על התחלת עבודת בנייה או בנייה הנדסית כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 192|בסעיף 192(א) לפקודה}} וכן על מינוי של בקר בטיחות, מנהל עבודה או מנהל אתר – לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|חלק א׳ לתוספת השנייה}};
{{ח:תתת|(2)}} הודעה על סיום עבודת בנייה או בנייה הנדסית – לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳ לתוספת השנייה}};
{{ח:תתת|(3)}} הודעה על החלפת בקר בטיחות, מנהל עבודה או מנהל אתר – לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק ג׳ לתוספת השנייה}}.
{{ח:תת|(ב)}} העתק ההודעות כאמור בתקנת משנה (א) יישמרו בפנקס הכללי ויימצאו באתר הבנייה.

{{ח:סעיף|7|הצגת שלט|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} מבצע בניה יציג, במקום בולט לעין, באתר שבו מבוצעת פעולת הבניה, שלט שבו יצויינו פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} שם מבצע הבניה ומענו;
{{ח:תת|(2)}} שם מנהל העבודה ומענו;
{{ח:תת|(3)}} מהות העבודה המתבצעת;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} שם המזמין ומענו;
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} שם בקר הבטיחות ומספר הרישום שלו בפנקס המהנדסים והאדריכלים או במרשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, או אישור הכשירות שלו כממונה בטיחות, לפי העניין;
{{ח:תת|(6)}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} שם מנהל האתר ומספר הרישום שלו בפנקס המהנדסים והאדריכלים או במרשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, לפי העניין.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: משטחי עבודה ומדרכות מעבר}}

{{ח:סעיף|8|הכשרת משטח עבודה ומדרכת מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} כל משטח עבודה או מדרכת מעבר יותקנו כיאות למטרה לה הם מיועדים ובאופן המונע התמוטטותם, או שבירתם המלאה או החלקית או נפילת אדם או חפץ מהם.
{{ח:תת|(ב)}} הסמוכות למשטח העבודה ולמדרכת מעבר יהיו עשויים חומר מתאים ללא פגם, ולענין זה לא ישמשו לבנים, בלוקים, חביות או צינורות שוכבים.

{{ח:סעיף|9|גידור|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} משטח עבודה ומדרכת מעבר שמהם עלול אדם ליפול לעומק העולה על 2 מטר יהיו גדורים על ידי –
{{ח:תתת|(1)}} אזן יד ואזן תיכון מתאימים ובחוזק נאות למניעת נפילת אדם;
{{ח:תתת|(2)}} לוחות רגליים בגובה מתאים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מבצע בנייה יתקין גידור בכל משטח עבודה ומדרכת מעבר שמהם עלול אדם או חפץ ליפול מגובה העולה על שני מטרים, ובלבד שהגידור כולל אזן יד, אזן תיכון ולוח רגל והותקן לפי תוכנית הנדסית.
{{ח:תת|(ב)}} חובת התקנת אזן תיכון, כאמור בתקנת משנה (א) לא תחול אם הפתח האנכי מתחת למעקה אינו עולה על 50 סנטימטרים.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מנהל עבודה ישגיח כי התקנת הגידור כאמור בתקנת משנה (א) תואמת את התוכנית ההנדסית, ואם אינה תואמת אותה יפסיק את התקנת הגידור ולא יחדש אותה כל עוד התקנת הגידור אינה תואמת את התוכנית ההנדסית.

{{ח:סעיף|10|אזן יד, אזן תיכון ולוחות רגליים|תיקון: תשנ״א, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} אזן יד, העשוי עץ, יהיה בעל חתך רוחב של 30 סנטימטרים רבועים לפחות, אם המרחק בין הזקפים עולה על שני מטרים; הוא ייקבע מצדם הפנימי של הזקפים בגובה של לא פחות מ־90 סנטימטרים ולא יותר מ־1.15 מטרים מעל רצפת משטח העבודה או מדרכת המעבר; בפיגום יהיה חתך הרוחב של אזן היד 50 סנטימטרים רבועיים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} אזן יד העשוי מתכת יהיה בין 90 סנטימטרים ל־1.15 מטר מעל פני רצפת משטח העבודה או מדרכת המעבר.
{{ח:תת|(ג)}} האזן התיכון ייקבע בגובה של 45 עד 50 סנטימטרים מעל למשטח העבודה או מדרכת המעבר והוא ימלא אחר הדרישות הנקובות בתקנות אלה לאזן היד.
{{ח:תת|(ד)}} להתקנת אזן יד או אזן תיכון לא ישתמשו בחבל, כבל או שרשרת אלא אם הנסיבות אינן מאפשרות התקנה כאמור מחומר קשיח.
{{ח:תת|(ה)}} לוחות רגליים ייקבעו בצד הפנימי של הזקפים ויהיו סמוכים ככל האפשר זה לזה ולרצפה וגובה שפתם העליונה, מעל פני רצפת המשטח או המדרכה, לא יפחת מ־15 סנטימטרים.
{{ח:תת|(ו)}} הזקפים יותקנו מחומר מתאים ובחוזק נאות וכשהם עשויים עץ יהיו בעלי חתך רוחב במידות 10×5 סנטימטרים לפחות והמרחקים ביניהם לא יעלו על 3 מטרים.
{{ח:תת|(ז)}} אזן היד והאזן התיכון יחוברו אל הזקפים באופן שיימנע עיתוקם המקרי ממקומם.

{{ח:סעיף|11|החזקת אזן יד, אזן תיכון ולוחות רגליים}}
{{ח:תת|(א)}} אזן יד, אזן תיכון ולוחות רגליים יהיו במצב תקין, כל עוד לא חדלו לחלוטין להזקק למשטח העבודה או למדרכת המעבר למענם הם הותקנו.
{{ח:תת|(ב)}} אם קיים הכרח להעביר חומר, מותר להרחיקם לפרק הזמן הדרוש לפעולה זו בלבד ותוך כדי נקיטת האמצעים הדרושים למניעת נפילת אדם או חומר.

{{ח:סעיף|11א|אמצעי גידור מיוחדים|תיקון: תשנ״ב, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} מפקח העבודה הראשי רשאי לאשר אמצעי גידור מיוחדים, אף אם אינם מתאימים לדרישות {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9}} {{ח:פנימי|סעיף 10|ו־10}}, אם, לדעתו, אמצעים אלה מקנים הגנה מפני נפילת אדם או חומר ממשטח.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מפקח עבודה אזורי רשאי לאשר אמצעי גידור מיוחדים, אף אם אינם מתאימים לדרישות {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9}}, אם, לדעתו, אמצעים אלה מקנים הגנה מפני נפילת אדם או חומר ממשטח.

{{ח:סעיף|12|גישה למשטחי עבודה}}
{{ח:ת}} בכל מקום שאדם צריך לעמוד בו, לעבוד או לעבור בו יותקנו דרכי גישה בטוחות.

{{ח:סעיף|13|רצפה וסמוכות למדרכת מעבר|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} מדרכת מעבר תהיה עשויה לוחות סמוכים ומחוברים זה לזה באופן המונע עיתוקם מהמקום ורחבה יהיה לפחות 60 סנטימטרים; עובי לוחות הרצפה יהיה מותאם לעומס המרבי שעלול להיות מועמס עליה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} סמוכות הרוחב של מדרכת המעבר יהיו ישרות, יותקנו במאוזן ויחוברו היטב לאזנים ולזקפים;
{{ח:תתת|(2)}} סמוכת רוחב העשויה עץ תהיה בעלת שטח חתך של 50 סנטימטרים רבועיים לפחות והמידה הצרה שלה לא תפחת מ־4.5 סנטימטרים;
{{ח:תתת|(3)}} סמוכת רוחב העשויה מתכת תהיה בעלת חוזק שווה ערך לנדרש בפסקה (2);
{{ח:תתת|(4)}} המרחק בין סמוכות הרוחב יהיה מותאם לעומס המרבי שבו הרצפה עלולה להיות נתונה אך לא יעלה על 2 מטרים.

{{ח:סעיף|14|שיפוע מדרכת המעבר}}
{{ח:תת|(א)}} השיפוע של מדרכת מעבר לא יעלה על היחס של 1 אנכי ל־1.5 אפקי.
{{ח:תת|(ב)}} עולה השיפוע של מדרכת מעבר על היחס של 1 אנכי ל־4 אופקי, יותקנו שלבי דריכה לאורך המדרכה ברווחים שווים של 30 עד 35 סנטימטרים לכל רוחב המדרכה ויקוימו כהלכה, אך מותר להשאיר במרכז המדרכה מסלול של 10 סנטימטרים, לכל היותר, פנוי משלבים, למעבר מריצה.

{{ח:סעיף|15|הרחקת מכשולים}}
{{ח:ת}} משטח עבודה, מדרכת מעבר, הרצפה וכל מקום אחר עד לגובה של 2 מטרים בו נמצא או עובר אדם יהיו נקיים ממסמרים בולטים, מחוטי קשירה ומכל עצם בולט או מכשול אחר שבו עלול להיתקל אדם.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: פיגומים}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳ – כללי}}

{{ח:סעיף|16|חובה להתקין פיגום|תיקון: תשע״ט, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} אם אי־אפשר לבצע עבודה בביטחון תוך עמידה על הקרקע או על מבנה קבוע מבצע הבנייה יספק פיגומים יציבים, מתאימים לאופי העבודה ובכמות הנדרשת כך שיתאפשר ביצוע עבודה באופן בטוח.
{{ח:תת|(ב)}} מבצע הבנייה לא יתכנן, יקים, ישתמש או יפרק פיגום אלא אם כן תכנון הפיגום, הקמתו, השימוש בו ופירוקו נעשים בהתאם להוראות לפי תקנות אלה ולהוראות יצרן הפיגום, ואם נקבע לפי תקנות אלה כי הפעולה תבוצע באמצעות בונה פיגומים מקצועי או מתכנן הקמת פיגומים, לפי העניין, יבצע מבצע הבנייה את הפעולה באמצעותו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מבצע הבנייה לא יתכנן, יקים, יתקין, ישתמש, יפרק פיגום או יעשה שינוי בו אלא אם כן תכנון הפיגום, הקמתו, התקנתו, השימוש בו ופירוקו או עשיית השינוי בו נעשים בהתאם להוראות לפי תקנות אלה ולפי מענים שניתנו לסיכונים בהקמת פיגום בתוכנית הבטיחות ולהוראות יצרן הפיגום, ואם נקבע לפי תקנות אלה כי נדרשת תוכנית הנדסית או כי הפעולה תבוצע באמצעות בונה מקצועי לפיגומי זקפים או מתכנן הקמת פיגומים, לפי העניין, יבצע מבצע הבנייה את הפעולה לפי התוכנית ההנדסית או באמצעותו, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} מבצע הבנייה יצרף לפיגומים שהוא מספק לפי תקנות אלה את הוראות היצרן בכתב בשפה העברית, ואם הפיגום יוצר מחוץ לישראל – גם בשפה האנגלית.
{{ח:תת|(ד)}} מנהל העבודה יצמיד את הוראות היצרן כאמור בתקנות משנה (ב) ו־(ג) לפנקס כללי באתר הבנייה.

{{ח:סעיף|17|השגחת בונה מקצועי לפיגומים|תיקון: תשנ״ח, תשע״ט, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתקינו ולא יפרקו פיגום שגובהו עולה על 6 מטרים אלא תחת השגחתו והנהלתו הישירה של בונה מקצועי לפיגומים.
{{ח:תת|(ב)}} בונה פיגומים מקצועי לא יתקין, יפרק או יעשה שינוי בפיגום אלא בהתאם להוראות תקנות אלה והוראות יצרן הפיגום, ואם הפיגום טעון תכנון של מתכנן הקמת פיגומים – גם לפי הוראות מתכנן הקמת הפיגומים ותכנית הפיגומים.

{{ח:סעיף|17|השגחת בונה מקצועי לפיגומי זקפים|תיקון: תשנ״ח, תשע״ט, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בנייה לא יקים, לא יתקין, לא יפרק ולא יעשה שינוי בפיגום זקפים שגובהו עולה על 6 מטרים אלא בנוכחותו והשגחתו הישירה של בונה מקצועי לפיגומי זקפים.
{{ח:תת|(ב)}} בונה פיגומים מקצועי לא יאשר להתקין, לפרק או לעשות שינוי בפיגום זקפים אלא בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן זה}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|וסימן ב׳}} והוראות יצרן הפיגום, ואם הפיגום טעון לפי תקנות אלה תכנון של מתכנן הקמת פיגומים או תוכנית הנדסית – גם לפי הוראות מתכנן הקמת הפיגומים או התוכנית ההנדסית, לפי העניין.

{{ח:סעיף|17א|פיגום מיוחד|תיקון: תשע״ט, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע הבנייה יקים ויפרק פיגום מיוחד לפי תכנית שהוכנה בידי מתכנן הקמת פיגומים (בתקנה זו {{ח:פנימי|סעיף 17|ובתקנה 17}} – תכנית פיגומים).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מבצע בנייה לא יקים, יתקין או יפרק פיגום מיוחד ולא יעשה בו שינוי, אלא לפי תוכנית הנדסית.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(תימחק ביום 16.10.2026):}} מבצע הבנייה לא יעשה שימוש בפיגום מיוחד אלא לאחר שמתכנן הקמת פיגומים אישר בכתב את התאמת הפיגום שהוקם לתכנית הפיגומים.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(תימחק ביום 16.10.2026):}} מנהל העבודה יצרף לפנקס הכללי את תכנית הפיגומים ואת אישורו של מתכנן הקמת פיגומים כאמור בתקנת משנה (ב).

{{ח:סעיף|18|חמרים לפיגום|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} להתקנת פיגום יספק מבצע הבניה חומר ורכיבים מתאימים באיכות טובה, ללא פגם ובכמות מספקת, ומשסופקו חומר ורכיבים כאמור יש להשתמש בהם.
{{ח:תת|(ב)}} עצים המשמשים להתקנת פיגום יהיו נקיים מקליפה, מצבע ומסמרים בולטים, בין מכופפים ובין לא מכופפים, ולא ייעשה בהם דבר להסתיר ליקויים.
{{ח:תת|(ג)}} מתכת המשמשת לפיגום תהיה ללא חלודה מתקלפת.
{{ח:תת|(ד)}} לוחות עץ המשמשים להתקנת פיגום והעלולים להתפקע עקב מצב הסיבים יוגנו מפני התפקעות כאמור.

{{ח:סעיף|19|בדיקת חמרים ואחסנתם|תיקון: תשע״ט, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל העבודה יבדוק את הרכיבים המיועדים להתקנת פיגום לפני השימוש בו ויפסול כל רכיב שאינו מתאים.
{{ח:תת|(ב)}} נפסל חומר כאמור בתקנת משנה (א), ירחיקוהו מאתר הבניה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} נפסל חומר כאמור בתקנת משנה (א), יורה מנהל העבודה על הרחקתו מאתר הבניה וירשום את הוראתו בפנקס הכללי.
{{ח:תת|(ג)}} רכיב המיועד לפיגומים יוחזק בנפרד מכל רכיב אחר.

{{ח:סעיף|20|בדיקת פיגום|תיקון: תשע״ט, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל העבודה יבדוק כל פיגום לקביעת יציבותו והתאמתו למטרה שלה הוא נועד.
{{ח:תת|(ב)}} הבדיקה לפי תקנת משנה (א) תיערך עם התקנתו של הפיגום ולפני שהחלו להשתמש בו, ואם הפיגום נבנה לפי תקנות אלה בידי בונה פיגומים מקצועי – יחד עם בונה הפיגומים המקצועי שבנה את הפיגום; כמו כן יערוך מנהל עבודה בדיקה כאמור בתקנת משנה (א) –
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} הבדיקה לפי תקנת משנה (א) תיערך עם התקנתו של הפיגום ולפני שהחלו להשתמש בו, ואם הפיגום נבנה לפי תקנות אלה בידי בונה מקצועי לפיגומי זקפים – יחד עם הבונה המקצועי לפיגומי זקפים שבנה את הפיגום; כמו כן יערוך מנהל עבודה בדיקה כאמור בתקנת משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} אחת לשבעה ימים לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} אחרי כל הפסקת עבודה של שלושה ימים או יותר;
{{ח:תתת|(3)}} אחרי כל הפסקת עבודה של יום אחד או יותר בשל גשם או רוח;
{{ח:תתת|(4)}} אחרי כל שינוי שנעשה בפיגום אשר נודע לו עליו.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל העבודה ירשום בפנקס הכללי דין וחשבון על כל בדיקת פיגום ויביא את הרישום לידיעת מבצע הבניה. הוראה זו לא תחול לגבי פיגום שאין אדם עלול ליפול ממנו לעומק העולה על 2 מטרים ולגבי פיגום חמורי.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מנהל העבודה ירשום בפנקס הכללי באתר הבנייה דין וחשבון על כל בדיקת פיגום ויביא את הרישום לידיעת מבצע הבניה. הוראה זו לא תחול לגבי פיגום שאין אדם עלול ליפול ממנו לעומק העולה על 2 מטרים ולגבי פיגום חמורי.

{{ח:סעיף|21|מבנה הפיגום}}
{{ח:ת}} כל פיגום יותקן כיאות למטרה שלה הוא מיועד ובאופן המונע התמוטטותו או נפילת אדם או חפץ מעליו.

{{ח:סעיף|22|פיגום פסול|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} מצא מנהל העבודה בבדיקת הפיגום כי אין הוא מתאים למטרה שלה הוא נועד, או שהורכב בניגוד להוראות יצרן הפיגום, או שלא קוימו לגביו הוראות תקנות אלה, לא ישתמשו בפיגום כל עוד לא תוקן כראוי, להנחת דעתו של מנהל העבודה.

{{ח:סעיף|22א|שינויים בפיגום|תיקון: תשע״ט, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} לא יבצע אדם שינוי בפיגום, לרבות הסרה של חלק ממנו, אלא אם כן הוא בונה מקצועי לפיגומים או שהוא עושה כן על פי הנחייתו בכתב של בונה פיגומים מקצועי; בוצע שינוי כאמור, יודיע מי שביצע את השינוי למנהל העבודה מיד בסמוך לכך על ביצועו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} לא יבצע אדם שינוי בפיגום זקפים, לרבות הסרה של חלק ממנו, אלא אם כן הוא בונה מקצועי לפיגומי זקפים או שהוא עושה כן על פי הנחייתו בכתב של בונה מקצועי לפיגומי זקפים; בוצע שינוי כאמור, יודיע מי שביצע את השינוי למנהל העבודה מיד בסמוך לכך על ביצועו.

{{ח:סעיף|23|פירוק הפיגום}}
{{ח:תת|(א)}} פירוק פיגום ייעשה באופן הדרגתי מלמעלה למטה, על כל חלקיו, כך שבכל עת תישמר שלמותו ויציבותו של החלק הנותר.
{{ח:תת|(ב)}} מהמקום שבו מפרקים פיגום יורחקו כל האנשים זולת אלה העוסקים ישירות בביצוע הפירוק.
{{ח:תת|(ג)}} חלקי הפיגום יורדו בזהירות ולא יזרקו מכל גובה שהוא.

{{ח:סעיף|24|מיתקני הרמה על פיגומים|תיקון: תשע״ט, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} לא יותקן מיתקן הרמה על פיגום או לידו ולא ישמש מיתקן כאמור אלא אם כן:
{{ח:תת|(1)}} בטרם התקנת מיתקן ההרמה על הפיגום, מתכנן הקמת פיגומים בדק את השפעת התקנת מיתקן ההרמה על גבי הפיגום על יציבות הפיגום, וקבע הוראות לחיזוק הפיגום ולשימוש במיתקן ההרמה;
{{ח:תת|(1א)}} מתכנן הקמת פיגומים אישר ביצוע הדרישות שבפסקה (1) {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} וימסור {{ח:הערה|[צ״ל: ומסר]}} את אישורו למבצע הבנייה;
{{ח:תת|(2)}} הותקנה מחיצה או ננקטו אמצעים מתאימים למניעת פגיעה בפיגום או באדם שעל הפיגום על ידי מיתקן ההרמה או החומר המועלה או המורד באמצעותו.

{{ח:סעיף|25|החזקת חמרים}}
{{ח:ת}} לא יוחזק על פיגום חומר עד כדי גרימת עומס יתר, פגיעה בשיווי המשקל או למעלה מההכרחי לביצוע עבודה שוטפת.

{{ח:סעיף|26|רצפת פיגום|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} רצפת פיגום תהיה עשויה משטחים מחומר מתאים המותקנים באופן המונע עיתוקם ממקומם בעת השימוש בפיגום.
{{ח:תת|(ב)}} לא תשמש רצפת פיגום כסמך לחלק כלשהו של פיגום אחר.

{{ח:סעיף|27|רוחב רצפת פיגום}}
{{ח:ת}} רחבה של רצפת פיגום יותאם למטרה שלה נועד הפיגום ויהיה לפחות –
{{ח:תת|(1)}} 60 סנטימטרים – אם הרצפה משמשת מקום עמידה או מקום ישיבה לאנשים ואין מחזיקים עליה חמרים;
{{ח:תת|(2)}} 80 סנטימטרים – אם הרצפה משמשת גם להחזקת חמרים;
{{ח:תת|(3)}} 130 סנטימטרים – אם על הרצפה מסתתים אבנים או מעבדים אותן בדרך אחרת.

{{ח:סעיף|28|רצפת פיגום בפינה}}
{{ח:ת}} רצפת הפיגום תוארך אל מעבר לפינת המבנה במידת רחבה לפחות.

{{ח:סעיף|29|חומר לרצפה|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} משטחים המשמשים לרצפה –
{{ח:תת|(1)}} רחבם יהיה 15 סנטימטרים לפחות, אולם מותר להשתמש במשטחים שרחבם לא פחות מ־10 סנטימטרים אם יהיו מחוברים בינם לבין עצמם בחיבורי קבע;
{{ח:תת|(2)}} אם הם עשויים מעץ, עוביים יהיה מתאים למרחק שבין סמוכות הרוחב והעומס המרבי, אך לא יפחת מ־2.5 סנטימטרים;
{{ח:תת|(3)}} אם הם מעץ לבוד לא יפחת עביים מ־2.2 סנטימטרים;
{{ח:תת|(4)}} אם אינם עשויים עץ או עץ לבוד, יהיו בחוזק שווה ערך לחוזק הנדרש לגבי משטחים כאמור בפסקאות (1) עד (3).

{{ח:סעיף|30|התקנת משטחי רצפה|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} משטח של רצפת פיגום לא יבלוט מעבר לסמך במידה העולה על עובי המשטח כפול ארבע ולא יחפה משטח על משטח אלא במידה ההכרחית, ובלבד שנעשו סידורים מתאימים להקלת תנועת מריצות ולמניעת מעידת אדם.
{{ח:תת|(ב)}} כל משטח יונח על שלוש סמוכות לפחות אלא אם כן נמנע כפף יתר כתוצאה מעומס יתר.
{{ח:תת|(ג)}} משטחי רצפה יהיו צמודים אחד לשני במרווח שלא יעלה על 1.5 ס״מ באופן המונע נפילת חפצים.

{{ח:סעיף|31|רווח בין פיגום לקיר|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הרווח בין רצפת פיגום שאינו פיגום תלוי ובין הקיר לא יעלה על 30 סנטימטרים; נעשית העבודה בישיבה, לא יפחת הרווח מ־25 סנטימטרים ולא יעלה על 30 סנטימטרים.
{{ח:תת|(ב)}} אם בנסיבות המקרה יש הכרח בכך שהרווח יעלה על האמור בתקנת משנה (א), יותקנו אזן יד, אזן תיכון ולוחות רגל כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}} גם בצד הפיגום הפונה לקיר המבנה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} אם בנסיבות המקרה יש הכרח בכך שהרווח יעלה על האמור בתקנת משנה (א), יותקנו אזן יד, אזן תיכון ולוחות רגל גם בצד הפיגום הפונה לקיר המבנה

{{ח:סעיף|32|שימוש בפיגום סולמות}}
{{ח:ת}} לא ישתמש אדם בפיגום סולמות לכל מטרה שהיא.

{{ח:סעיף|33|סולמות בין דיוטות הפיגום}}
{{ח:תת|(א)}} בפיגום בו קיימת יותר מדיוטה אחת יותקנו סולמות גישה מהקרקע או מאמצעי סמך בטוח אחר לדיוטה התחתונה ובין כל דיוטה ודיוטה.
{{ח:תת|(ב)}} סולמות כאמור בתקנת משנה (א) יחוברו כהלכה אל הפיגום ויקוימו עד לפירוקן של הרצפות.
{{ח:תת|(ג)}} הפתחים ברצפת הפיגום דרכם עוברים הסולמות יהיו חופפים ובצידם הפנימי יותקן זקף מדיוטה לדיוטה לאחיזת יד בטוחה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳ – פיגום זקפים}}

{{ח:סעיף|34|פיגום זקפים|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בנייה לא יקים ולא ישתמש בפיגום זקפים אלא אם כן הוא עומד בכל דרישות תקנה זו:
{{ח:תתת|(1)}} הפיגום עומד בדרישות תקן פיגומים ישראלי;
{{ח:תתת|(2)}} כל רכיב מרכיבי הפיגום סומן על ידי יצרן הפיגומים בסימון של קבע הכולל את הפרטים האלה: שם היצרן, דגם הפיגום, מועד הייצור;
{{ח:תתת|(3)}} בידי מבצע הבנייה תעודת בדיקה של מעבדה מאושרת כמשמעותה לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 12|סעיף 12(א) לחוק התקנים, התשי״ג–1953}}, המעידה כי דגם הפיגום עומד בדרישות תקן הפיגומים הישראלי; תעודה כאמור תידרש בין אם הפיגום יוצר בארץ ובין אם יובא מחוץ לישראל;
{{ח:תתת|(4)}} עותק של תעודת הבדיקה כאמור בפסקה (3) צורף לפנקס הכללי, הנמצא באתר שבו מותקן הפיגום.
{{ח:תת|(ב)}} נקבעה בתקנות אלה הוראה הנוגעת לפיגום זקפים העומדת בסתירה להוראה הקבועה בתקן פיגומים ישראלי, יגברו ההוראות הקבועות בתקן.
{{ח:תת|(ג)}} זקפים ומשטחים שיוצרו עד תום שישה חודשים מיום פרסומן של תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה) (תיקון), התשע״ט–2019, רשאי יצרנם לסמנם בשם היצרן ובדגם שלפיו יוצרו, אם היצרן קיבל אישור מעבדה מאושרת כמשמעותה לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 12|סעיף 12(א) לחוק התקנים}} לאותו דגם לעניין תקן ישראלי לפיגומים, אף אם האישור ניתן לאחר מועד ייצורם, ואם עשה כן יראו את הסימון כאילו נעשה בהתאם להוראות תקנת משנה (א)(2).

{{ח:סעיף|35|ביסוס פיגום זקפים|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} השטח שעליו יוקם פיגום זקפים ינוקה, ייושר ויהודק ולא יימצאו בו או בקרבתו הסמוכה שקעים או חללים העלולים לסכן את יציבותו.
{{ח:תת|(ב)}} מוקם פיגום על אדמת מילוי, יהודק משטח הביסוס שלו כראוי, לפני הקמתו.
{{ח:תת|(ג)}} השטח שעליו יוקם הפיגום ינוקז באופן המונע הצטברות מים ולא יימצאו בו, או בקרבתו, ברז מים או מוצא צינור ניקוז של המבנה.

{{ח:סעיף|36|אדני פיגום זקפים|תיקון: תשנ״א, תשע״ט, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} זקפי הפיגום יועמדו על אדני עץ אשר יונחו בניצב למבנה ויהיו ברוחב של 20 סנטימטרים ובעובי של 4.5 סנטימטרים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} האדנים יהיו מאוזנים וצמודים לבסיס הפיגום או לתשתית בכל שטחם התחתון ויבלטו באורך של 10 סנטימטרים לפחות מעבר לזקפים.
{{ח:תת|(ג)}} הזקפים לרוחב הפיגום יועמדו על אדן אחד, במרכז רחבו.
{{ח:תת|(ד)}} זקפים מצינורות לא יועמדו ישירות על האדנים אלא על תותבים מרותכים לבסיסים קבועים ממתכת שמידותיהם 10×10 סנטימטרים ועובים 0.5 סנטימטרים לפחות.
{{ח:תת|(ה)}} פיגום המוקם על יד מדרון יהיה המרחק בין קצה האדן לבין שפת המדרון 50 סנטימטרים לפחות ושיפוע המדרון יהיה 2 אפקי ל־1 אנכי לפחות, פרט למקרה שהמדרון הוא סלע או שהוא מחוזק על ידי דיפון או שיגומים.
{{ח:תת|(ו)}} אם התנאים במקום אינם מאפשרים לעמוד בדרישת השיפוע, כאמור בתקנת משנה (ה) תוכן תכנית בידי מתכנן הקמת פיגומים אשר תכלול את האמצעים אשר יקנו לפיגום אותה מידת יציבות.

{{ח:סעיף|37||תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|38|גובה רצפת פיגום|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} בפיגום זקפים תהיה הרצפה נמוכה ב־1 מטר לפחות מראש הזקפים.

{{ח:סעיף|39|רצפת פיגום זקפים בפינה|תיקון: תשנ״א, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} בפיגום זקפים ייעשה המעבר בפינת המבנה, מקטע פיגום אחד למשנהו, כאשר קטע אחד של הפיגום עובר את פינת המבנה במלוא רחבו ומשיק לקטע השני.

{{ח:סעיף|40|זקפי פיגום|תיקון: תשנ״א, תשע״ט, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} זקפי פיגום ייקבעו במאונך או כשהם נוטים קלות לצד המבנה וקרוב זה לזה במידה הדרושה להבטחת יציבות הפיגום.
{{ח:תת|(ב)}} במפגש בין שני פיגומים בפינת בנין או בבליטה שבחזית בנין יותקן זוג זקפים נוסף.
{{ח:תת|(ג)}} מורכב זקף משני חלקים, יחוברו החלקים היטב ביניהם בהתאם להוראות היצרן ולתקן פיגומים ישראלי; החיבור ייעשה כך שימנע שקיעה, כיפוף או קריסה.
{{ח:תת|(ד)}} זקפי פיגום עשויים מצינורות פלדה שגבהם מעל 20 מטרים יהיו מצינור כפול החל מבסיס הפיגום; גובה הזקפים הכפולים יהיה שווה ליתרת גבהו של הפיגום מעל 20 מטרים.
{{ח:תת|(ה)}} הזקפים הכפולים, כאמור, יועמדו בתוך תותבים כפולים מפלדה, מרותכים אל בסיס מפלדה ויחוברו ביניהם באמצעות מצמדות שהמרחק ביניהם לא יעלה על 2 מטרים ובלבד שכל קטע צינור יחובר על־ידי שני מצמדות לפחות.

{{ח:סעיף|41|אזני פיגום|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} אזני פיגום ייקבעו במאוזן ויחוברו לזקפים באופן המונע עיתוקם המקרי ממקומם.
{{ח:תת|(ב)}} קצוות של שני אזנים יחוברו על זקף או בשיטה אחרת שיש בה לפחות אותה מידת בטיחות.

{{ח:סעיף|42|סמוכות רוחב|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} סמוכות הרוחב של פיגום יהיו ישרות ויותקנו במאוזן או תוך נטיה קלה לצד הקיר ומחוברות היטב לזקפים; סמוכות הרוחב שבין הזקפים יחוברו היטב לאזנים.
{{ח:תת|(ב)}} הוצא הקצה האחד של סמוכת רוחב דרך קיר, יוסמך אותו קצה על משענת יציבה שמעבר לפתח.
{{ח:תת|(ג)}} המרחק בין סמוכות הרוחב שעליהן רצפת הפיגום יהיה מותאם לרצפה ולעומס המרבי שבו היא עלולה להיות נתונה אך המרחק בין שתי סמוכות רוחב לא יעלה על –
{{ח:תתת|(1)}} 0.80 מטרים אם עובי לוחות הרצפה הוא פחות מ־4 סנטימטרים;
{{ח:תתת|(2)}} 1 מטר – אם עובי לוחות הרצפה בין 4 ל־4.5 סנטימטרים;
{{ח:תתת|(3)}} 2 מטרים – אם עובי לוחות הרצפה עולה על 4.5 סנטימטרים.

{{ח:סעיף|43|חיזוק פיגום זקפים|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} לפיגום זקפים יהיו חיזוקים אלכסוניים במספר מספיק להבטחת יציבות הפיגום.
{{ח:תת|(ב)}} החיזוקים האלכסוניים יותקנו בד בבד עם התקדמות התקנת הפיגום.
{{ח:תת|(ג)}} החיזוקים האלכסוניים יחוברו לפחות לשלושה זקפים בזוית הקרובה ל־45 מעלות.
{{ח:תת|(ד)}} בפיגום מצינורות או ממסגרות מתכת ישתמשו לחיזוקים אלכסוניים בצינורות מתכת בלבד, אשר יחוברו לזקפים באמצעות מצמדות, הניתנות לסגירה ולהידוק ולא ישתמשו לכך בחוטי ברזל שזורים או אחרים; המצמדות יהיו סגורות ומהודקות היטב לפיגום.

{{ח:סעיף|44|חיבור לבנין או לגוף יציב אחר|תיקון: תשנ״א, תשע״ט, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} פיגום זקפים יחובר לבנין או לגוף יציב אחר שיקנה לפיגום אותה מידת יציבות כאילו חובר לבנין.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} כל אחד מזקפי הפיגום הסמוכים למבנה יקושר בקשר איתן לבנין עד לנקודה הגבוהה ביותר שלו;
{{ח:תתת|(2)}} הקשירות יהיו, במידת האפשר, לסירוגין בשני הכיוונים;
{{ח:תתת|(3)}} המרחק בין הקשירות לא יעלה בכיוון האופקי על 5 מטרים ובכיוון האנכי על 6 מטרים;
{{ח:תתת|(4)}} בפיגום שגובהו עולה על 20 מטרים לא יעלה המרחק האנכי בין הקשירות על 4 מטרים.
{{ח:תת|(ג)}} הזקפים הסמוכים למבנה יחוברו אל רגלי המתכת בתוך המבנה באמצעות קשירות אופקיות מצינורות מתכת אפקיים הזהים לצינור שממנו עשויים זקפי הפיגום; החיבור ייעשה באמצעות מצמדות בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} רגל מתכת כאמור בתקנת משנה (ג), תהיה לחוצה היטב לרצפה ולתקרת הקומה, ותמוקם, ככל האפשר, בצמוד לקיר החוץ של המבנה; לא יהיה מגע בין שטחי ההצמדה של הרגל לבין הרצפה והתקרה אלא באמצעות לוח עץ.
{{ח:תת|(ה)}} הקשירה האופקית, כאמור בתקנת משנה (ג) יכולה להתחבר למבנה גם בצורת חביקה לעמודים יצוקים או כל רכיב איתן אחר.
{{ח:תת|(ו)}} אם אין אפשרות לקשור את הפיגום למבנה, כאמור בתקנת משנה (ג), אפשר לעשות זאת גם באמצעות אבזרים מיוחדים או באמצעי עגינה מיוחדים אשר יקנו לפיגום אותה יציבות, כנדרש בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ז)}} פיגום זקפים יובטח מפני התקרבותו למבנה, בהתאם לדרישות תקן הפיגומים הישראלי ולהוראות היצרן.
{{ח:תת|(ח)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳ – פיגום ממוכן}}

{{ח:סעיף|45|רישום דגם|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך שלא יותקן פיגום ממוכן ושלא ישתמשו בפיגום ממוכן אלא אם כן יש בידיו:
{{ח:תתת|(1)}} אישור מאת היצרן המעיד על הדגם לפיו בנוי הפיגום הממוכן, ואם בפיגום הממוכן סטיות מהדגם האמור, יהיה באישור היצרן פירוט של הסטיות האמורות;
{{ח:תתת|(2)}} תעודה מאת מפקח העבודה הראשי המעידה שדגם הפיגום רשום בפנקס דגמי הפיגומים הממוכנים (להלן – פנקס הדגמים).
{{ח:תת|(ב)}} התעודות האמורות בתקנת משנה (א) יתאימו לדרישות {{ח:פנימי|סעיף 46|תקנות 46 עד 48}}, יצורפו לפנקס הכללי ויימצאו באתר בו מותקן או מופעל הפיגום.

{{ח:סעיף|45|פיגום ממוכן|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בנייה לא ישתמש בפיגום ממוכן אלא אם כן יש לגביו תוכנית הנדסית, ולא יתקין פיגום ממוכן, לא יפרקו ולא יעשה בו שינוי, לרבות העתקתו ממבנה למבנה בתוך האתר אלא לפי תוכנית הנדסית כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל עבודה ישגיח כי תהליך הקמת פיגום ממוכן עומד בתקנת משנה (א), ויפסיק את העבודה בפיגום ממוכן שאינו עומד בתנאי תקנת המשנה האמורה כל עוד השימוש, ההקמה, ההתקנה, ההעתקה או השינוי אינם לפי התוכנית ההנדסית.

{{ח:סעיף|46|התנאים לרישום דגם ישראלי|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח העבודה הראשי לא ירשום דגם פיגום ממוכן מתוצרת ישראל בפנקס הדגמים אלא על יסוד אישור לתכניות הדגם שנתן מוסד ביקורת מוסמך (להלן – אישור).
{{ח:תת|(ב)}} מוסד ביקורת מוסמך לא יתן אישור לתכניות דגם פיגום ממוכן אלא לאחר שהוא בדק ומצאן מתאימות לבנות לפיהן פיגום ממוכן אשר יתקיימו בו, לפי מבנהו והציוד שבו, הוראות תקנות אלה ואשר לכשיבנה כאמור, יאפשר הפעלתו הבטוחה.
{{ח:תת|(ג)}} מוסד ביקורת מוסמך רשאי לקבוע באישור תנאים וסייגים.

{{ח:סעיף|47|התנאים לרישום דגם לא ישראלי|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} מפקח העבודה הראשי לא ירשום דגם פיגום ממוכן מתוצרת חוץ בפנקס הדגמים אלא על יסוד תעודה, שהוא הכיר בה, מטעם מוסד רשמי בארץ יצורו המעידה שדגם הפיגום הממוכן אושר להפעלה באותה הארץ.

{{ח:סעיף|48|בקשה לרישום דגם|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} לבקשה לרישום דגם פיגום ממוכן יצורפו תכניות; הבקשה תכלול ידיעות ופרטים להנחת דעתו של מפקח העבודה הראשי.

{{ח:סעיף|49|רישום מחדש לאחר שינוי במבנה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} נעשה שינוי במבנהו של פיגום ממוכן, בחלק מחלקיו או במנגנון הפעלתו, יראו את הפיגום הממוכן ששונה כדגם חדש {{ח:פנימי|סעיף 45|ותקנות 45}}, {{ח:פנימי|סעיף 46|46}}, {{ח:פנימי|סעיף 47|47}}, יחולו עליו.
{{ח:תת|(ב)}} לענין תקנת משנה (א) לא יראו כשינוי במבנה פיגום אם הוחלף חלק מחלקיו בחלק אחר מאותו הסוג ובעל אותן התכונות.

{{ח:סעיף|50|בדיקת פיגום ממוכן|תיקון: תשנ״א, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע הבניה אחראי לכך שפיגום ממוכן ייבדק בדיקה יסודית בידי בודק מוסמך כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 76|בסעיפים 76}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 81|ו־81 לפקודה}}, בכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מיד אחרי התקנתו באתר ולפני התחלת השימוש בו;
{{ח:תתת|(2)}} מיד אחרי כל תיקון במערכת ההרמה או התליה ולפני הפעלתו מחדש;
{{ח:תתת|(3)}} אחת לששה חדשים לפחות, אחרי תאריך הבדיקה האחרונה, כל עוד הוא מותקן באתר;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} בעת העתקת פיגום ממוכן בתוך אתר הבנייה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ישתמשו בפיגום ממוכן אלא אם כן נבדק בדיקה יסודית כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|51|תסקיר על הבדיקה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בודק מוסמך שערך בדיקת פיגום ממוכן, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50|בתקנה 50}}, ימסור למבצע הבניה, תוך שבעה ימים מהבדיקה, תסקיר על תוצאות בדיקתו וישלח העתק ממנו למפקח העבודה האזורי.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} בודק מוסמך שערך בדיקת פיגום ממוכן, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50|בתקנה 50}}, ימסור למבצע הבניה, תוך שני ימי עבודה מהבדיקה, תסקיר על תוצאות בדיקתו וישלח העתק ממנו למפקח העבודה האזורי.
{{ח:תת|(ב)}} התסקיר ייערך על גבי טופס שקבע מפקח העבודה הראשי לסוג בדיקה זה, יירשמו בו כל הפרטים המצוינים בטופס והוא ייחתם בידי מי שערך את הבדיקה.
{{ח:תת|(ג)}} הבודק המוסמך ירשום בפנקס הכללי כי ערך את הבדיקה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50|בתקנה 50}}.
{{ח:תת|(ד)}} משנתגלה בבדיקה פגם שבשלו אין הפיגום הממוכן ראוי לשימוש, לדעת הבודק המוסמך, ירשום זאת בפנקס הכללי וכן יודיע על כך, מיד, בכתב למבצע הבניה, לנציגו באתר בו מותקן הפיגום ולמפקח העבודה האזורי.
{{ח:תת|(ה)}} התסקיר, כאמור בתקנת משנה (א), יצורף לפנקס הכללי באתר שבו מותקן הפיגום.

{{ח:סעיף|52|איסור שימוש לאחר גילוי פגם}}
{{ח:תת|(א)}} נתגלה פגם תוך כדי בדיקה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50|בתקנה 50}}, בפיגום ממוכן, שבשלו אין הוא ראוי לשימוש, ונתקבלה הודעה על כך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51|בתקנה 51(ד)}}, לא יופעל הפיגום עד לתיקונו.
{{ח:תת|(ב)}} תוקן הפגם כאמור בתקנת משנה (א), יירשם הדבר בפנקס הכללי.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל העבודה באתר ומבצע הבניה אחראים לביצוע הוראות תקנה זו.

{{ח:סעיף|53|העתקת פיגום ממוכן בתוך האתר|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:ת}} מבצע הבניה אחראי –
{{ח:תת|(1)}} שלא יועתק פיגום ממוכן ממבנה למבנה בתוך האתר אלא על פי תכנית, או על פי מפרט היצרן אשר יפרט את שיטת החיבור למבנה ואופן ביצועו;
{{ח:תת|(2)}} התכנית או המפרט כאמור בפסקה (1) יצורפו לפנקס הכללי;
{{ח:תת|(3)}} מנהל העבודה אחראי לכך שהפיגום הממוכן יועתק בהתאם לתכנית או למפרט היצרן כאמור בפסקה (1);
{{ח:תת|(4)}} הוראות פסקאות (1), (2) ו־(3) לא יחולו על פיגום ממוכן שהוא פיגום עצמאי.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ד|סימן ד׳ – פיגום עצמאי}}

{{ח:סעיף|54|פיגום עצמאי}}
{{ח:תת|(א)}} הביסוס של פיגום עצמאי ואופן העמדתו ייעשו לפי הנדרש {{ח:פנימי|סעיף 21|בתקנות 21}} {{ח:פנימי|סעיף 35|ו־35}}.
{{ח:תת|(ב)}} יציבותו של פיגום עצמאי ועמידותו יובטחו באמצעות קשירות אנכיות, קשירות אפקיות וקשירות אלכסוניות שיותקנו לכל גבהו ויתאימו לדרישות הכלליות המתייחסות לפיגומים.
{{ח:תת|(ג)}} הפיגום יחוזק לתשתית במידה הדרושה להבטחת שיווי משקלו ויציבותו.
{{ח:תת|(ד)}} גבהו של הפיגום לא יעלה על המידה הקטנה ביותר של בסיסו כפול שלוש.
{{ח:תת|(ה)}} גובהו של פיגום הנמצא במקום סגור ומוגן מפני השפעת רוחות או מזג אויר, יכול לעלות על האמור בתקנת משנה (ד) אך לא יעלה על המידה הקטנה ביותר של בסיסו כפול ארבע.
{{ח:תת|(ו)}} העליה למשטח העבודה תיעשה באמצעות מדרגות או סולמות נאותים אשר יותקנו באופן שיציבותו של הפיגום, בעת השימוש בהם, לא תיפגע.

{{ח:סעיף|55|פיגום עצמאי נייד}}
{{ח:ת}} לא ישתמשו בפיגום עצמאי נייד אלא אם כן בנוסף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 54|בתקנה 54}} –
{{ח:תת|(1)}} השטח שעליו נמצא הפיגום מאוזן, מצופה בטון, אספלט או ריצוף או מהודק כהלכה למניעת שקיעת גלגליו של הפיגום, ללא שקעים או חללים העלולים לסכן את יציבותו.
{{ח:תת|(2)}} הובטח, על ידי התקן נאות בפני תזוזה ממקומו, כל עוד נמצא עליו אדם.

{{ח:סעיף|56|העברת פיגום עצמאי נייד}}
{{ח:ת}} לא יועתק פיגום עצמאי נייד ממקום למקום כל עוד נמצא עליו אדם; העתקת הפיגום תבוצע בעזרת אמצעי המופעל קרוב לבסיסו.

{{ח:סעיף|57|פיגום עצמאי נייד־ממוכן|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} בנוסף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 55|בתקנה 55}} לא ישתמשו בפיגום עצמאי נייד־ממוכן אלא אם כן:
{{ח:תת|(1)}} הוא מצויד במערכת מקבילה למערכת ההרמה אשר מבטיחה עצירת משטח העבודה במקרה של תקלה במערכת ההרמה;
{{ח:תת|(2)}} איזונו של משטח העבודה מובטח בכל שלבי ההרמה והעבודה;
{{ח:תת|(3)}} הוא מצויד במייצבים המבטיחים יציבותו בכל מצב;
{{ח:תת|(4)}} השליטה על ההרמה וההורדה היא בידי האדם הנמצא על משטח העבודה;
{{ח:תת|(5)}} משטח העבודה מבודד מבחינה חשמלית מהמערכת המרימה אותו.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ה|סימן ה׳ – פיגום תלוי}}

{{ח:סעיף|58|פיגום תלוי עם כננת ידנית|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} לא ישתמשו בפיגום תלוי עם כננת ידנית אלא לעומס שימושי שאינו עולה על 100 ק״ג למטר רבוע של רצפה.

{{ח:סעיף|58|פיגום תלוי|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מבצע בנייה לא יקים, לא יתקין, לא יפרק פיגום תלוי, לא יעשה בו שינוי ולא יעשה בו שימוש, אלא לפי תוכנית הנדסית ולפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|וסימן זה}}.

{{ח:סעיף|59|שלוחות פיגום תלוי עם כננת}}
{{ח:ת}} לא יתקינו פיגום תלוי המורם או המורד באמצעות כננת ידנית ולא ישתמשו בו אלא אם כן שלוחותיו –
{{ח:תת|(1)}} מותקנות במאוזן ובאופן המבטיח מרחק של 10 סנטימטרים לפחות בין משטח העבודה ובין הקיר, אם העבודה נעשית בעמידה, ולפחות 30 סנטימטרים אם העבודה נעשית בישיבה;
{{ח:תת|(2)}} האורך וחתך הרוחב של השלוחות מבטיחים חוזק ויציבות הפיגום;
{{ח:תת|(3)}} מרוחקות זו מזו במרחק המתאים למרחק שבין סמוכות הרוחב של רצפת הפיגום;
{{ח:תת|(4)}} מחוברות היטב לבנין על ידי לולבי עיגון או אמצעים דומים להם או קשורות היטב למשקולות נגדיות מתאימות ששלמותן תובטח כהלכה; ולא ישתמשו לשם כך בשקי חומר בתפזורת או בחביות המכילות נוזלים;
{{ח:תת|(5)}} מצוידות בעצרים מתאימים בקצותיהן הקיצוניים.

{{ח:סעיף|60|כבלי פיגום תלוי עם כננת|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} כבלי הפלדה שעליהם תלוי פיגום המורם או המורד באמצעות כננת ידנית יהיו –
{{ח:תתת|(1)}} בעלי מקדם בטחון מתאים, בשים לב לעומס הגדול ביותר העלול להיות עליהם, ובלבד שמקדם הבטחון יהיה לפחות 10;
{{ח:תתת|(2)}} ארוכים כדי כך שלפחות שני ליפופים של כבל התיל יהיו מסביב לתופי הכננת, כשרצפת הפיגום נמצאת במקום הנמוך ביותר של מפלס העבודה שאליו אפשר להורידה;
{{ח:תתת|(3)}} מחוברים היטב לפיגום בשלוחותיו או בסמוכות הרוחב וכן לתוף הכננת;
{{ח:תתת|(4)}} מאונכים בקטע שבין השלוחות או סמוכות הרוחב אליהן הם מחוברים ובין הכננת;
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} במקביל לכל כבל תליה יותקן כבל עם התקן בטחון אשר יבטיח כי במקרה של תקלה בכבל או במנגנון התליה, תשאר הרצפה תלויה על כבל בטחון.

{{ח:סעיף|61|מניעת היתקלות פיגום תלוי עם כננת}}
{{ח:ת}} יינקטו אמצעים נאותים למניעת היתקלות או תפיסת הפיגום בחלק כלשהו של המבנה.

{{ח:סעיף|62|רצפת פיגום עם כננת ידנית}}
{{ח:ת}} רצפת פיגום תלוי המורם או המורד באמצעות כננת ידנית תהיה באורך שלא יעלה על 4 מטרים וברוחב של 65 סנטימטרים לפחות.

{{ח:סעיף|63|שלוחות פיגום תלוי ללא כננת|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} לא יותקן פיגום תלוי שאינו מורם או מורד באמצעות כננת (להלן – פיגום תלוי ללא כננת) ולא ישתמשו בו אלא אם כן –
{{ח:תת|(1)}} האורך וחתך הרוחב של שלוחותיו מבטיחים חוזק ויציבות;
{{ח:תת|(2)}} שלוחותיו מעוגנות היטב בקצותיהם הפנימיים או קשורות היטב למשקולות נגדיות מתאימות, ובאופן שאינן ניתנות להסרה או להזזה מקרית, ולא ישתמשו לשם כך בשקי חומר בתפזורת או בחביות המכילות נוזלים.

{{ח:סעיף|64|אמצעי תליה לפיגום תלוי ללא כננת}}
{{ח:ת}} הכבלים, השרשרות, המוטות או צינורות המתכת של פיגום תלוי ללא כננת יהיו –
{{ח:תת|(1)}} בעלי מקדם בטחון מתאים בשים לב לעומס הגדול ביותר העלול להיות עליהם, ובלבד שמקדם הבטחון יהיה לפחות 10;
{{ח:תת|(2)}} מחוברים היטב לשלוחות ולגוף הפיגום;
{{ח:תת|(3)}} מאונכים בקטע שבין השלוחות ובין מקום החיבור לפיגום.

{{ח:סעיף|65|רצפת פיגום תלוי ללא כננת}}
{{ח:תת|(א)}} רחבה של רצפת פיגום תלוי ללא כננת יהיה 65 סנטימטרים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} מבוצעת עבודה תוך ישיבה, יובטח מרחק של 30 סנטימטרים לפחות בין רצפת הפיגום ובין הקיר.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: פיגומים אחרים}}

{{ח:סעיף|66|פיגום שלוח|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקן פיגום שלוח ולא ישתמשו בפיגום שלוח אלא אם כן:
{{ח:תתת|(1)}} הפיגום נסמך ומעוגן כראוי בקצהו המצוי בתוך המבנה;
{{ח:תתת|(2)}} האורך וחתך הרוחב של שלוחותיו מבטיחים חוזק ויציבות;
{{ח:תתת|(3)}} הוא נסמך רק על חלקים יציבים של הבנין;
{{ח:תתת|(4)}} הוא מחובר כראוי.
{{ח:תת|(ב)}} לא יותקן פיגום שלוח ולא ישמש אם הוא נסמך על קורות התקועות בקיר בקצה אחד שלהן בלא שיהיה סמך אחר, זולת אם הקורות עוברות מעבר לקיר ומחוזקות היטב בקצה השני שלהן.

{{ח:סעיף|67|פיגום זיזי|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} פיגום זיזי לא ישמש אלא לעומס שימושי שאינו עולה על 100 ק״ג למטר רבוע של רצפה.
{{ח:תת|(ב)}} הזיזים יהיו בעלי חוזק נאות, עשויים מתכת ומעוגנים בצורה בטוחה בחלק יציב של המבנה.

{{ח:סעיף|68|פיגום זיזי מיוחד|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:ת}} מבצע בניה אחראי לכך –
{{ח:תת|(1)}} שפיגום זיזי מיוחד יותקן ויעוגן על פי תכנון;
{{ח:תת|(2)}} שמסמכי התכנון של פיגום כאמור יימצאו באתר בצמוד לפנקס הכללי.

{{ח:סעיף|69|תנאים לשימוש בפיגום כסא|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:ת}} לא ישתמשו בפיגום כסא אלא בנסיבות שאין זה מעשי להתקין פיגום אחר ובתנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} השימוש בו נעשה בהשגחתו של בונה מקצועי;
{{ח:תת|(2)}} מידותיו של משטח העבודה 60×60 סנטימטרים לפחות והוא ניצב לקיר המבנה;
{{ח:תת|(3)}} משטח העבודה נתון בחגורות מתכת חזקות המהדקות ומקיפות אותו מכל צדדיו ללא אפשרות הזזה מקרית;
{{ח:תת|(4)}} הכבלים עליהם תלוי הפיגום יהיו בעלי מקדם בטחון מתאים בשים לב לעומס הגדול ביותר העלול להיות עליהם ובלבד שמקדם הבטחון יהיה לפחות 10;
{{ח:תת|(5)}} במקביל לכל כבל תליה יותקן כבל עם התקן בטחון אשר יבטיח כי במקרה של תקלה בכבל או במנגנון התליה תשאר הרצפה תלויה על כבל הבטחון.

{{ח:סעיף|69א|פיגום שלוח ופיגום זיזי|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בנייה לא יקים, לא יתקין, לא יפרק, לא יעתיק ולא ישנה פיגום שלוח או פיגום זיזי ולא יעשה בהם שימוש, אלא לפי תוכנית הנדסית.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל עבודה ישגיח כי תהליך התקנת פיגום שלוח או פיגום זיזי, פירוקם, העתקתם או שינוים כאמור בתקנת משנה (א) תואם את התוכנית ההנדסית, ואם אינו תואם – יפסיק את העבודה בפיגומים האמורים ולא יחדש אותה כל עוד התהליכים אינם תואמים את התוכנית ההנדסית.

{{ח:סעיף|70|פיגום חמורי|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} גובה רצפת פיגום חמורי לא יעלה על 2 מטרים מעל לשטח שעליו הוא מוצב.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוצב פיגום חמורי על פיגום אחר.
{{ח:תת|(ג)}} פיגום חמורי יוצב על בסיס איתן ולא יועמד על הקרקע אלא אם כן השטח נוקה, יושר והודק קודם לכן כראוי וננקטו אמצעים נאותים למניעת חדירת סמוכותיו לקרקע.

{{ח:סעיף|71|פיגום בתנאים מיוחדים|תיקון: תשנ״א, תשנ״ב, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח העבודה הראשי רשאי לאשר חריגה מהוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} אם, לדעתו, החומר שממנו עשוי הפיגום, צורתו, מבנהו או חיזוקו מקנים למשתמש בו את מידת הבטיחות הנאותה.
{{ח:תת|(ב)}} אישור כאמור בתקנת משנה (ב) יינתן, בכתב, למבצע הבניה, ליצרן הפיגום או ליבואן, לפי הענין.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: סולמות}}

{{ח:סעיף|72|חומר לסולם}}
{{ח:ת}} מבצע בניה יספק לאתר סולמות ללא פגם, מחומר מתאים למטרה שלה הוא נועד או שלה הוא משמש, בכמות הדרושה.

{{ח:סעיף|73|גובה סולם}}
{{ח:תת|(א)}} סולם שארכו עולה על 2 מטרים יהיה גבוה במטר אחד לפחות מהנקודה הגבוהה ביותר שאליה מגיע המשתמש בו.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות תקנת משנה (א) לא יחולו אם במקום הגבוה ביותר אליו יגיע אדם תוך שימוש בסולם נמצאת אחיזת יד מתאימה.

{{ח:סעיף|74|העמדת סולם נייד}}
{{ח:תת|(א)}} סולם נייד יועמד על בסיס אפקי איתן, יוסמך ויושען על סמך יציב באופן שווה על זקפיו כך שלא יזוז מקרית ממקומו בעת השימוש בו.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוצב סולם אלא כשהוא נשען, במקום השענתו העליון והתחתון על שני זקפיו בשתי נקודות יציבות המצויות באותו המפלס; לא יושען סולם על אחד משלביו.
{{ח:תת|(ג)}} אם אין אפשרות להעמיד סולם כאמור בתקנת משנה (א), יעמוד אדם ליד בסיס הסולם ויחזיק בו כדי למנוע הזזתו מהמקום.
{{ח:תת|(ד)}} סולם נייד, למעט סולם נייד דו־זרועי, יועמד בשיפוע של 1 אפקי ל־4 אנכי, ויינקטו אמצעים נאותים למניעת התהפכותו או החלקתו בעת השימוש בו.

{{ח:סעיף|75|סולם כאמצעי קשר בין קומות}}
{{ח:תת|(א)}} משמש סולם אמצעי קשר בין שתי קומות או בין שתי דיוטות של משטחי עבודה יהיה הפתח בו עובר הסולם קטן ככל האפשר וגדור משלושה עברים.
{{ח:תת|(ב)}} לא ישתמשו בסולם כאמצעי קשר בין יותר משתי קומות או שתי דיוטות של משטחי עבודה.

{{ח:סעיף|76|חיזוק סולם עץ}}
{{ח:ת}} סולם עץ שארכו עולה על 2 מטרים יחוזק על ידי ברגי קשירה כל 1.5 מטר לפחות, או על ידי חיזוקי עץ אחוריים במרחק האמור.

{{ח:סעיף|77|זקפי סולם}}
{{ח:תת|(א)}} זקף של סולם עץ יהיה בעל שטח חתך שלא יפחת מ־45 סנטימטרים רבועיים ומידתו הקטנה לא תפחת מ־4.5 סנטימטרים.
{{ח:תת|(ב)}} הסיבים של זקפי העץ יהיו ישרים ככל האפשר וכיוונם מקביל בקירוב לארכו של הזקף.

{{ח:סעיף|78|שלבי סולם|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} שלבי סולם עץ יהיו בחוזק מתאים, נתונים היטב בתוך הזקפים או תמוכים על ידי גזרי עץ המחוברים היטב לזקפים משלב לשלב.
{{ח:תת|(ב)}} בסולם לא יחסר שלב, לא יהיה שלב משלביו לקוי; המרחק בין השלבים יהיה אחיד, לא יפחת מ־30 סנטימטרים, ולא יעלה על 35 סנטימטרים ולא יהיה שלב משלביו של הסולם מחובר לזקף רק במסמרים או באמצעי חיבור דומים.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: פתחים}}

{{ח:סעיף|79|גידור פתחים|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} מסביב לפתח ברצפה, במשטח עבודה, במדרכת מעבר, ברצפת פיגום, בגג, במסלול מדרגות או בפיר מעלית יותקן אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} אזן יד ואזן תיכון מתאימים ובחוזק נאות למניעת נפילתו של אדם, וכן לוחות רגליים למניעת נפילתם של חמרים או ציוד, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנות 9}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|10}} {{ח:פנימי|סעיף 11|ו־11}};
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} אזן יד ואזן תיכון מתאימים ובחוזק נאות למניעת נפילתו של אדם, וכן לוחות רגליים למניעת נפילתם של חמרים או ציוד, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנות 9}} {{ח:פנימי|סעיף 11|ו־11}};
{{ח:תת|(2)}} מכסה בעל חוזק מתאים למניעת נפילת אדם, חמרים או ציוד, שיובטח נגד הזזתו המקרית מהמקום ולא יהווה מכשול.

{{ח:סעיף|80|גידור חלל בקיר|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} חלל בקיר ששפתו התחתונה נמוכה מ־90 סנטימטרים מעל לרצפה, למשטח העבודה או למדרכת מעבר שלידם או שדרכם עלול אדם ליפול לעומק העולה על 2 מטרים יגודר באזן יד ובאזן תיכון מתאימים ובחוזק נאות, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנות 9}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|10}} {{ח:פנימי|סעיף 11|ו־11}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} חלל בקיר ששפתו התחתונה נמוכה מ־90 סנטימטרים מעל לרצפה, למשטח העבודה או למדרכת מעבר שלידם או שדרכם עלול אדם ליפול לעומק העולה על 2 מטרים יגודר באזן יד ובאזן תיכון מתאימים ובחוזק נאות, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנות 9}} {{ח:פנימי|סעיף 11|ו־11}}.

{{ח:סעיף|81|קיום גידור}}
{{ח:ת}} אזני יד, אזנים תיכוניים, לוחות רגליים או מכסים שחייבים בהם לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}, לא יוסרו ממקומם אלא כדי לאפשר העברת חומר או ציוד, וזאת לפרק הזמן הדרוש לפעולה זו בלבד, תוך נקיטת האמצעים הדרושים למניעת נפילת אדם או חמרים.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: טפסות}}

{{ח:סעיף|82|מבנה וקיום|תיקון: תשנ״א, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} מערכת הטפסות תותקן כיאות למטרה שלה היא מיועדת ובאופן המונע התמוטטותה או נפילת אדם או חפץ מעליה ותהיה מתאימה לתקן ישראלי ת״י 904 (להלן {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} – התקן), {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} וכן לתוכנית הנדסית – אם היא נדרשת לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|תקנה 85}}.

{{ח:סעיף|83|חמרים לטפסות|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} להתקנת הטפסות ישתמשו בחומר מתאים, מאיכות טובה, בכמות מספקת וללא פגמים נראים לעין.
{{ח:תת|(ב)}} מבצע בניה יספק את החמרים להתקנת הטפסות.

{{ח:סעיף|83|חומרים לטפסות|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מבצע בנייה לא יתקין מערכת טפסות אלא מחומרים מתאימים מבחינת איכותם וכמותם ושאין בהם פגמים נראים לעין, וכן לפי תוכנית הנדסית – אם היא נדרשת לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|תקנה 85}}.

{{ח:סעיף|84|בדיקה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל העבודה יבדוק את הטפסות על כל חלקיהן לפני היציקה, כדי להיווכח שהן יציבות, מתאימות למטרתן ושקוימו לגביהן דרישות תקנות אלה, דרישות התקן ודרישות שנקבעו לפי התכנון, אם נדרש, לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|תקנה 85}}.
{{ח:תת|(ב)}} הבדיקה כאמור בתקנת משנה (א) תירשם בפנקס הכללי.
{{ח:תת|(ג)}} חובת הרישום בפנקס הכללי כאמור בתקנת משנה (ב) לא תחול על טפסות מרכיבים אנכיים עד גובה 3 מטרים.

{{ח:סעיף|84|בדיקה לפני יציקה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} אם נדרשת תוכנית הנדסית לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|תקנה 85}}, מבצע הבנייה לא ייצוק בטפסות אלא לאחר שמנהל העבודה בדק את מערכת הטפסות על כל חלקיה ואישר כי הטפסות יציבות ומתאימות למטרתן וכי מתקיימות לגביהן הדרישות שנקבעו בתוכנית ההנדסית.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל העבודה ירשום בפנקס הכללי את תוצאות הבדיקה כאמור בתקנת משנה (א) וימסור למבצע הבנייה את אישורו כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|85|תכנון|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע הבניה אחראי לכך שחוזקן ויציבותן של הטפסות ייקבעו על פי תכנית לכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקרה או קורה שמפלס פניה התחתון נמצא בגובה העולה על 4 מטרים מעל למשטח שהטפסות נתמכות עליו;
{{ח:תתת|(2)}} תקרה שעובי הבטון הממוצע שלה עולה על 40 סנטימטרים;
{{ח:תתת|(3)}} קורה שגובהה עולה על 75 סנטימטרים;
{{ח:תתת|(4)}} רכיבים בעלי צורה או מידות שאינן מקובלות בבניה רגילה.
{{ח:תת|(ב)}} התכניות של הטפסות כאמור בתקנת משנה (א), יימצאו באתר כל עוד לא פורקו הטפסות.

{{ח:סעיף|85|תכנון טפסות|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} בהתקיים אחד מאלה, מבצע הבנייה לא יקים, יפרק או ישנה מערכת טפסות אלא אם כן יש בידו תוכנית הנדסית:
{{ח:תתת|(1)}} בתקן נדרשת הקמה לפי תכן;
{{ח:תתת|(2)}} רכיב קיים של המבנה משמש דופן לטפסה;
{{ח:תתת|(3)}} הטפסה היא מסוג של טפסות מיוחדות שת״י 904 אינו חל עליהן, כגון טפסות מחליקות אנכיות או אופקיות.
{{ח:תת|(ב)}} מבצע בנייה לא יקים, יפרק או ישנה מערכת טפסות לפי תקנה זו אלא אם כן ההקמה, הפירוק או השינוי, לפי העניין, נעשים בהשגחתו של מנהל העבודה.

{{ח:סעיף|86|טפסות פסולות|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} נתגלה בבדיקה שבוצעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 84|תקנה 84}} שאין הטפסות מתאימות למטרה שלה הן נועדו, או שלא קוימו לגביהן הוראות תקנות אלה, הוראות התקן או דרישות התכנון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 85|בתקנה 85}}, לא ייצקו בהן כל עוד לא תוקנו כראוי.

{{ח:סעיף|87|התשתית לתומכות}}
{{ח:תת|(א)}} תומכות יוצבו על תשתית שנתקיימו בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שטחה נקי, חזק, יציב, מפולס ומנוקז ולא נמצאים בו או בקרבתו הסמוכה שקעים או חללים העלולים לסכן את יציבות מערכת הטפסות;
{{ח:תתת|(2)}} אדמת המילוי המשמשת תשתית הודקה כראוי;
{{ח:תתת|(3)}} אם התומכות אינן מיועדות להיות אנכיות או השטח שעליו הן נסמכות אינו אופקי, ננקטו אמצעים מתאימים להבטחת יציבות התומכות ומערכת הטפסות.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוצבו תומכות על בלוקים, לבנים או לוחות עץ רבודים.

{{ח:סעיף|88|אופן העמדת התומכות|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} התומכות יועמדו על גבי אדני עץ בעובי של 4.5 סנטימטרים וברוחב של 20 סנטימטרים לפחות; לא יועמדו תומכות במישרין על הקרקע.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} היה השטח שעליו נסמכות התומכות שטח בטון או מתכת יהיה עובי אדני העץ לפחות 2 סנטימטרים ורוחבם 12 סנטימטרים לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} תומכות מתכת יועמדו ברובד אחד בלבד; אין להעמיד תומכת על גבי תומכת.

{{ח:סעיף|89|תומכות לטפסות אפקיות|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} התומכות לטפסות אפקיות יועמדו בצורה אנכית.

{{ח:סעיף|90|תומכות מעץ|תיקון: תשנ״א, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מידות חתך הרוחב של קרש המשמש כתומכת יהיו 10×5 סנטימטרים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} מאריך תומכת מעץ יהיה עשוי קרש עץ שמידותיו זהות למידות התומכת עצמה.
{{ח:תת|(ג)}} את המאריך יש להעמיד בצורה צירית לתומכת ובאופן ששטחי החתך של התומכת והמאריך ישיקו במלואם.
{{ח:תת|(ד)}} את התומכת והמאריך יש לחזק זה לזה לאורך שתי פיאות הרוחב הנגדיות, בעזרת גזרי עץ נאותים, מסמרים וחוטים שזורים או חובקי מתכת מתאימים.

{{ח:סעיף|91|תומכות מתכת|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} תומכת ממתכת תצויד –
{{ח:תתת|(1)}} בלוח בסיס ממתכת במידות של 10×10 סנטימטרים לפחות ובעובי של 4 מילימטרים לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} בתושבת עליונה לתמיכה נאותה של התת־סמוכה ומניעת התהפכותה.
{{ח:תת|(ב)}} תומכת משני חלקים תהיה בנויה כך שתובטח העברה צירית של העומס.
{{ח:תת|(ג)}} אם התומכת מצוידת בפין השענה יהיה הפין עשוי מוט מברזל עגול, בלתי מפותל בקוטר של 12 מילימטרים לפחות ולא יבלוט מעבר להיקף התומכת יותר מ־5 סנטימטרים מכל צד.
{{ח:תת|(ד)}} לא תורכב תומכת ביותר משני חלקים, אלא לפי הנחיות של מתכנן; הנחיות כאמור יימצאו באתר.

{{ח:סעיף|92|מרחקים בין רכיבי הטפסות|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} המרחקים בין הסמוכות לבין עצמן, התת־סמוכות לבין עצמן והתומכות לבין עצמן יותאמו לעומס המרבי שעליהן לשאת.

{{ח:סעיף|93|קשירת תומכות|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} התומכות של מערכת הטפסות יקושרו ביניהן, כדי להקנות למערכת קשיחות, עמידה בעומסים, שיווי משקל, יציבות ועמידה בפני קריסה.
{{ח:תת|(ב)}} הקושרות לתומכות מעץ יהיו אף הן מעץ, בחוזק נאות, ויחוברו לתומכות במסמרים ובחוטי מתכת שזורים או באבזרים נאותים אחרים.
{{ח:תת|(ג)}} הקושרות לתומכות מתכת יהיו מצינורות מתכת בלבד, בחוזק נאות, ויחוברו לתומכות במצמדות מתכת, סגורות ומהודקות היטב; אין להשתמש למטרה זו בחוטי מתכת שזורים או אחרים.

{{ח:סעיף|94|פירוק מערכת הטפסות|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} פירוק מערכת הטפסות ייעשה בידי טפסנים בלבד ובהשגחת בונה מקצועי, והכל לפי הוראות תקנות אלה, ובאופן שלעובדים לא תהיה נשקפת סכנה מחלקי הטפסות.
{{ח:תת|(ב)}} יינקטו אמצעים למניעת התמוטטות מקרית של חלקי הטפסות בשעת הפירוק או אחריו.
{{ח:תת|(ג)}} לא תושאר מערכת טפסות מפורקת בחלקה אלא אם כן החלק הנותר מובטח מפני התמוטטות.

{{ח:סעיף|95|חוזק טפסה מתועשת|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} מבצע בניה אחראי לכך שטפסה מתועשת תהיה בחוזק ובקשיחות נאותים ובאופן שתובטח שלמותה בעת הרמתה, טלטולה, הרכבתה באתר או פירוקה.

{{ח:סעיף|96|התקני תליה לטפסות|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך שהתקני התליה המשמשים להרמתה, טלטולה, הרכבתה או פירוקה של טפסה מתועשת יהיו כאלה שמיקומם, חוזקם וצורתם ימנעו נפילת המשא או כשל שלהם.
{{ח:תת|(ב)}} לא תורם טפסה מתועשת אלא לאחר שנבדקו התקני התליה שלה ולא נמצא בהם פגם גלוי.

{{ח:סעיף|97|הרכבת טפסה מתועשת|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} הרכבת טפסה מתועשת תיעשה כך שבכל שלב של ההרכבה תובטח יציבותה ויציבותו של כל רכיב שלה.
{{ח:תת|(ב)}} טפסה מתועשת ניצבת תיתמך או תיקשר כראוי לשם הבטחתה מפני נפילה כתוצאה מאבדן שווי משקל, מכת רוח או מכל סיבה אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} לא תשוחרר טפסה מתועשת מתלייתה על אונקל עגורן אלא לאחר שננקטו האמצעים הנדרשים בתקנות משנה (א) ו־(ב).

{{ח:סעיף|98|הרמת טפסה מתועשת במזג אויר מסוכן|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} לא תורם טפסה מתועשת בעת שנושבת רוח העלולה לסכן את המטפלים בה או הנמצאים בסביבתה.

{{ח:סעיף|99|פיגום זיזי טפסה מתועשת|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך שפיגום זיזי המשמש משען לטפסה מתועשת יוקם לפי תכנית או לפי הוראות יצרן הטפסה.
{{ח:תת|(ב)}} התכנית או ההוראות, לפי הענין, כאמור בתקנת משנה (א), יימצאו באתר הבניה בצמוד לפנקס הכללי וייכללו בה פירוט החמרים מהם עשוי הפיגום, אופן התקנתו, עיגונו במבנה והעומס המרבי לו הוא מיועד.

{{ח:סעיף|99א|טפסה בתנאים מיוחדים|תיקון: תשנ״ב, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח העבודה הראשי, רשאי לאשר חריגה מדרישות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} אם, לדעתו, החומר שממנו עשויה הטפסה, צורתה, מבנה, או חיזוקה מקנים לה את מידת הבטיחות הנאותה.
{{ח:תת|(ב)}} האישור כאמור בתקנת משנה (א) יינתן, בכתב, למבצע הבניה, ליצרן הטפסה או ליבואן, לפי הענין.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: בניה טרומית}}

{{ח:סעיף|100|חוזק רכיב}}
{{ח:ת}} מבצע בניה אחראי לכך שרכיב טרומי יהיה בחוזק ובקשיחות נאותים ובאופן שתובטח שלמותו בעת פריקתו באתר, הרמתו, טלטולו או הרכבתו באתר.

{{ח:סעיף|101|התקני תליה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך שהתקני התליה המשמשים להרמתו, טלטולו או הרכבתו של רכיב טרומי יהיו כך שמיקומם, חוזקם וצורתם ימנעו נפילת המשא או כשל שלהם.
{{ח:תת|(ב)}} לא יורם רכיב טרומי אלא לאחר שנבדקו התקני התליה שלו ולא נמצא בהם פגם גלוי לעין.
{{ח:תת|(ג)}} משנתגלה פגם, כאמור בתקנת משנה (ב), יסומן הרכיב באופן בולט לעין, ולא יטפלו בו אלא לפי הוראות מתכנן.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} משנתגלה פגם, כאמור בתקנת משנה (ב), יסומן הרכיב באופן בולט לעין, ולא יטפלו בו אלא לפי הוראות מהנדס רשוי.

{{ח:סעיף|102|פריקה ואיחסון}}
{{ח:תת|(א)}} פריקת הרכיבים הטרומיים באתר ואיחסונם ייעשו במקום ובאופן שיבטיח אותם מפני נפילה או התהפכות.
{{ח:תת|(ב)}} לא תשוחרר קשירת הרכיבים הטרומיים לרכב המוביל אלא לאחר שנבדקה שלמותם והובטחה יציבותם לאחר שחרור הקשירה.

{{ח:סעיף|103|הרכבת רכיבים טרומיים}}
{{ח:תת|(א)}} הרכבת רכיבים טרומיים תיעשה כך שבכל שלב של ההרכבה תובטח יציבות הרכיב הבודד והמבנה כולו.
{{ח:תת|(ב)}} רכיב טרומי ניצב יתמך על ידי תומכות במספר מספיק, בחוזק נאות ובמצב תקין כשקצותיהן מעוגנות כראוי.
{{ח:תת|(ג)}} לא ישוחרר רכיב מתלייתו של אונקל עגורן אלא לאחר שייתמך, כאמור בתקנות משנה (א) ו־(ב).
{{ח:תת|(ד)}} התומכות לא יוסרו אלא לאחר שהושלמו כל החיבורים הקבועים של הרכיב הטרומי למבנה הקבע והובטחה יציבותו העצמאית.

{{ח:סעיף|104|הרמת רכיב טרומי במזג אויר מסוכן}}
{{ח:ת}} לא יורם רכיב טרומי שעה שנושבת רוח העלולה לסכן את המטפלים בו או הנמצאים בסביבתו.

{{ח:סעיף|105|התקנים לגידור}}
{{ח:ת}} מבצע בניה אחראי לכך שברכיב טרומי שישמש משטח עבודה בעת הקמת המבנה, יימצאו עוגנים או התקנים מתאימים אחרים שיאפשרו התקנת אמצעים למניעת נפילת אדם, כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנות 9}} {{ח:פנימי|סעיף 11|ו־11}}.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הקמת מבני מתכת}}

{{ח:סעיף|106|תכנון אמצעי בטיחות|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך שמבנה מתכת שגבהו מעל 6 מטרים יוקם לפי תכנית הרכבה.
{{ח:תת|(ב)}} התכנית כאמור בתקנת משנה (א) תכלול לפחות את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פירוט תכנית ביצוע הרצפה או התשתית המיועדים לשאת פיגום או מכונת הרמה;
{{ח:תתת|(2)}} תכנון שלבי ביצוע ההקמה;
{{ח:תתת|(3)}} איתור הסיכונים בביצוע והאמצעים למניעתם;
{{ח:תתת|(4)}} תכנון משטחי העבודה והמעברים לעוסקים בביצוע.

{{ח:סעיף|106|הקמת מבנה מתכת|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בנייה לא יקים מבנה מתכת שגובהו מעל שישה מטרים, אלא לפי תוכנית הנדסית.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל עבודה ישגיח כי תהליך הקמת מבנה מתכת כאמור בתקנת משנה (א) תואם את התוכנית ההנדסית, ואם אינו תואם – יפסיק את הקמת מבנה המתכת ולא יחדש אותה כל עוד התהליך אינו תואם את התוכנית ההנדסית.

{{ח:סעיף|107|כיסוי מפלסי ביניים}}
{{ח:תת|(א)}} קיימים בתכנון המבנה מפלסי ביניים, הם יכוסו עם הקמתם ברכיבים קבועים או ברצפה זמנית (להלן – הרצפה).
{{ח:תת|(ב)}} הרצפה תהיה מרכיבים בעלי חוזק מתאים, סמוכים זה לזה ומותקנים באופן המונע עיתוקם ממקומם.
{{ח:תת|(ג)}} הרצפה תכסה את שטחו של מפלס הביניים אך מותר להשאיר בה פתחים המיועדים להעברת חמרים, להתקנת צנרת או להתקנת ציוד; פתחים אלה יגודרו או יכוסו, כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 79|בתקנה 79}}.

{{ח:סעיף|108|מניעת נפילת אדם|תיקון: תשנ״א, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} בהקמת רכיבים של מבנה מתכת אשר אינה נעשית מעל הקרקע, מעל פיגום או מעל רצפת ביניים, יינקטו אמצעי בטיחות למניעת נפילת אדם, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנות 9}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11}} {{ח:פנימי|סעיף 168|או 168}}.

{{ח:סעיף|109|גישה לנקודות העבודה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} בהקמת מבנה מתכת יותקנו אמצעי גישה בטוחים לכל מקומות העבודה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בתקנה 12}}; אם אין הדבר אפשרי בנסיבות הענין יותקנו קווי אבטחה מפני נפילה, אליהם תתחבר החגורה או רתמת הבטיחות של העובד באמצעות התקן תפיסה מתאים, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 168|בתקנה 168}}.

{{ח:סעיף|110|מניעת נפילת חפצים|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} לצורך ביצוע עבודות בגובה העולה על 2 מטרים יינקטו אמצעים למניעת נפילתם של חפצים או כלים ופגיעתם בעובדים, על ידי שימוש בכלי קיבול מיוחדים, חגורות לנשיאת כלי עבודה או באמצעים נאותים אחרים.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: חפירות ועבודת עפר}}

{{ח:סעיף|111|מניעת התמוטטות}}
{{ח:תת|(א)}} עבודת חפירה או מילוי תבוצע כך שתמנע פגיעה בעובד.
{{ח:תת|(ב)}} מבצע בניה אחראי לכך שלא יתחילו ולא ימשיכו בביצוע חפירה העלולה להפחית מיציבותו של מבנה, מתקן או חלק מהם, בין קבועים ובין ארעיים, אלא אם כן ננקטו אמצעים מתאימים למניעת פגיעה באדם, הן לפני התחלת החפירה והן במהלכה.

{{ח:סעיף|112|צדי חפירה או מילוי|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} צדי חפירה או מילוי, למעט חפירה או מילוי לפי השיפוע הטבעי של הקרקע שאין עמה סכנת התמוטטות, ושעמקם או גבהם עולה על 1.20 מטרים, יובטחו מפני התמוטטות על ידי דיפון מתאים עשוי עץ, מתכת או חומר אחר בעל חוזק נאות, על ידי מערכת שיגומים או על ידי כלונסאות.
{{ח:תת|(ב)}} אין לקרב לשפת החפירה כלי רכב, מחפר, דחפור, טרקטור או ציוד הנדסי אחר כיוצא באלה, עד כדי ערעור יציבות צדי החפירה או הדיפון, אלא אם כן ננקטו אמצעים למניעת התמוטטות.
{{ח:תת|(ג)}} חומר או אדמה, לפי הענין, שהוצאו תוך כדי חפירה, יוחזקו במרחק המבטיח מפני התמוטטות; המרחק לא יפחת מ־50 סנטימטרים מדופן החפירה או משפתה.
{{ח:תת|(ד)}} דיפון חפירה שעומקה עולה על 4 מטרים ייעשה לפי תכנית; תכנית הדיפון כאמור תימצא באתר בצמוד לפנקס הכללי כל עת ביצוע עבודת חפירה.
{{ח:תת|(ה)}} אם בעת התקנת דיפון נשקפת סכנה לעובד בשל מפולת, יורד לתוך הבור, החפירה או התעלה תא הגנה שיקנה לעובד הנמצא בו את מידת הבטיחות הדרושה עד להשלמת העבודה.
{{ח:תת|(ו)}} במקום דיפון כאמור בתקנת משנה (א), יכול שישתמשו בתא הגנה מתאים.

{{ח:סעיף|113|חפירה על ידי מכונה|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} חובת התקנת דיפון או חובת נקיטת אמצעים אחרים למניעת התמוטטות דפנות אינה חלה על חפירה המתבצעת באמצעות מכונה שאינה מצריכה הימצאות אדם בחפירה.

{{ח:סעיף|114|אמצעי זהירות מיוחדים}}
{{ח:תת|(א)}} לפני תחילת ביצוע עבודות חפירה או חיצוב יבדוק מבצע בניה את קיומם האפשרי של קווי חשמל, מים, ביוב, טלפון, גז וכיוצא באלה, ולא יתחיל בחפירה או בחיצוב כאמור אלא לאחר שנקט אמצעי זהירות מיוחדים למניעת פגיעה בעובדים או במיתקנים.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל העבודה ינקוט אמצעי זהירות מיוחדים למניעת פגיעה באדם הנמצא בחפירה או בבור מזרם חשמלי, אדים מזיקים, גזים או התפרצות מים.
{{ח:תת|(ג)}} לשם ביצוע עבודה בשעות החשכה או במקום חשוך, תותקן במקום העבודה ובמעברים הסמוכים תאורה נאותה.
{{ח:תת|(ד)}} ליד כל חפירה או בור שקיימת סכנת נפילה לתוכם יוצבו פנסים שאורם אדום.

{{ח:סעיף|115|גידור בור, חפירה או מדרון|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בור, חפירה, קיר חצוב או מדרון שלתוכם או לאורך צלעותיהם עלול אדם ליפול מגובה אנכי העולה על 2 מטרים יגודר קרוב ככל האפשר לשפה, באזן יד ובאזן תיכון מתאימים, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}}, בחוזק נאות למניעת נפילה כאמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} בור, חפירה, קיר חצוב או מדרון שלתוכם או לאורך צלעותיהם עלול אדם ליפול מגובה אנכי העולה על 2 מטרים יגודר קרוב ככל האפשר לשפה, באזן יד ובאזן תיכון מתאימים, בחוזק נאות למניעת נפילה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} אזן יד ואזן תיכון שהותקנו כאמור יהיו במצב תקין כל עוד קיימים החפירה, הבור, המדרון או הקיר החצוב, אך מותר להרחיקם זמנית אם קיים הכרח בכך כדי לאפשר העברת חומר, וזאת לפרק הזמן הדרוש לפעולה זו בלבד, תוך נקיטת אמצעים הדרושים למניעת נפילת אדם או חמרים.
{{ח:תת|(ג)}} בבניה הנדסית, אם אין זה מעשי בנסיבות הענין להתקין אזן יד ואזן תיכון, כנדרש בתקנת משנה (א), יינקטו אמצעים נאותים אחרים למניעת נפילת אדם לחפירה, בור, קיר חצוב או מדרון.

{{ח:סעיף|116|בטיחות בעבודה בקידוח לכלונס}}
{{ח:ת}} לא ייכנס אדם ולא יועסק בתוך קדח לכלונס.

{{ח:סעיף|117|עליה וירידה}}
{{ח:תת|(א)}} הירידה והעליה לבור או חפירה שעומקם עולה על 1.20 מטרים תהיה באמצעות דרך ששיפועה אינו עולה על היחס של 1 אנכי ל־1.5 אפקי, ואולם מותר להתקין מדרגות מתאימות או סולם.
{{ח:תת|(ב)}} המרחק בין מקום הימצאותו של עובד בתעלה או בחפירה לבין היציאה מהם לא יעלה על 20 מטרים.

{{ח:סעיף|118|רוחב תעלות}}
{{ח:ת}} תעלה אשר לפי תקנות אלה טעונה בדיפון, תהיה ברוחב מספיק כדי לאפשר התקנת דיפון מתאים וביצוע העבודה לשמה נחפרה התעלה באופן נאות ובטוח.

{{ח:סעיף|119|תעלות באדמה חולית|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} הדפנות של תעלה באדמה חולית (בתקנה זו – תעלה חולית), יותקנו כשהן עומדות וסמוכות זו לזו, יכסו את שטח צדי התעלה החולית לכל עומקה, יחדרו לעומק מספיק מתחת לקרקעיתה ויבלטו ב־15 סנטימטרים לפחות מעל פני הקרקע הסמוכה.
{{ח:תת|(ב)}} הדפנות משני צדי תעלה חולית ייתמכו על ידי משענות אפקיות לכל אורכה בעמקים וברווחים מתאימים ביניהם, לפי הצורך.
{{ח:תת|(ג)}} המשענות יותקנו בשני צדי התעלה החולית זו מול זו ויחוזקו בחיזוקים ברווחים מתאימים זה מזה, לפי הצורך.
{{ח:תת|(ד)}} החיזוקים יובטחו בפני העתקה או הזזה מקרית ממקומם, וכן יובטחו –
{{ח:תתת|(1)}} אם הם חיזוקים מעץ – בכפיסים שיחוברו לחיזוקים ולמשענות אף אם משתמשים לחיזוקם בטריזים;
{{ח:תתת|(2)}} אם הם חיזוקי מתכת מתוברגים – בסידור מתאים למניעת נפילתם.
{{ח:תת|(ה)}} לא יונח על החיזוקים ולא יושען עליהם כל דבר שיש בו כדי לסכן את יציבותם או לגרום להזזתם.

{{ח:סעיף|120|מעברים מעל תעלות}}
{{ח:תת|(א)}} מעל כל תעלה שרחבה עולה על 60 סנטימטרים יותקנו מעברים בטוחים ובמספר מספיק בהתאם לצרכי העבודה.
{{ח:תת|(ב)}} מעברים כאמור בתקנת משנה (א), יותקנו לפי דרישות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}}.

{{ח:סעיף|121|חומר רופף או בולט}}
{{ח:תת|(א)}} חציבת קיר תבוצע כך שלא יווצר חומר בולט או רופף שיהיה בו כדי לסכן את העוסקים בחציבת הקיר, הנמצאים בקרבתו או העוברים לידו.
{{ח:תת|(ב)}} משנוצר חומר בולט או רופף, כאמור, הוא יוסר ללא דיחוי ובשיטה בטוחה.

{{ח:סעיף|122|ביקורת}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל העבודה יערוך ביקורת בטיחות של חפירה, מילוי, חציבה או דיפון בכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מדי יום לפני התחלת העבודה;
{{ח:תתת|(2)}} אחרי הפסקת עבודה של שבעה ימים ולפני חידושה;
{{ח:תתת|(3)}} אחרי הפסקת עבודה בשל גשם או הצפה ולפני חידושה.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל העבודה ירשום בפנקס הכללי את תוצאות הבדיקה.

{{ח:סעיף|123|עבודה במדרון}}
{{ח:ת}} מתבצעת עבודה במדרון או בקרבתו, שבמהלכה או כתוצאה ממנה עלולים להדרדר סלעים או חמרים אחרים, ישתמשו בשיטות עבודה ובכלים מתאימים ויינקטו אמצעים נאותים למניעת פגיעת סלעים, אבנים או חמרים כאמור באדם או ברכוש.

{{ח:סעיף|124|יציבות קיר חצוב}}
{{ח:ת}} מבצע בניה אחראי לכך שחיצוב קיר יתוכנן ויבוצע כך שתובטח יציבותו על ידי שיפוע יציב או על ידי נקיטת אמצעים מתאימים אחרים להשגת אותה מטרה.

{{ח:סעיף|125|בדיקת קיר חצוב והסרת חומר בולט או רופף|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} מנהל העבודה יבדוק מדי יום, לפני תחילת העבודה, את יציבותו של קיר החיצוב; נמצא בבדיקה חומר בולט או רופף הוא יוסר בדרך בטוחה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מנהל העבודה יבדוק מדי יום, לפני תחילת העבודה, את יציבותו של קיר החיצוב וירשום את תוצאות הבדיקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 122|תקנה 122}}; נמצא בבדיקה חומר בולט או רופף הוא יוסר בדרך בטוחה.

{{ח:סעיף|126|איסור הימצאות אדם}}
{{ח:ת}} לא יידרש אדם להימצא, לעבור או לעבוד במקום שבו הוא עלול להפגע מחומר רופף או מקיר בלתי יציב.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: הריסות}}

{{ח:סעיף|127|השגחת מנהל עבודה}}
{{ח:ת}} מבצע בניה אחראי שעבודת הריסה תבוצע בהנהלתו הישירה של מנהל עבודה בעל נסיון של שנה אחת לפחות בהריסת מבנים.

{{ח:סעיף|128|ביצוע הריסה}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך שכל עבודת הריסה תתבצע לפי תכנית עבודה מפורטת.
{{ח:תת|(ב)}} תכנית כאמור בתקנת משנה (א) תימצא באתר כל עת ביצוע עבודת ההריסה, בצמוד לפנקס הכללי.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות תקנת משנה (א) לא יחולו על הריסת מבנה שגבהו אינו עולה על 4 מטרים.

{{ח:סעיף|129|ייחוד עבודות לבונה מקצועי|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}}
{{ח:ת}} העבודות המפורטות להלן יבוצעו רק בידי בונה מקצועי:
{{ח:תת|(1)}} הריסת מבנה מפלדה, מבטון או מבטון מזוין;
{{ח:תת|(2)}} הריסת גג, תקרת קמרון, קיר נושא, קיר מגן, עמוד נושא או מדרגות;
{{ח:תת|(3)}} הריסת קיר או עמוד שגבהו עולה על 1.50 מטרים.

{{ח:סעיף|130|אמצעי בטיחות}}
{{ח:תת|(א)}} כל חלקי המבנה העומד להריסה יובטחו מפני התמוטטות בלתי מבוקרת או מקרית וכן יובטח כי פעולת ההריסה תבוצע כך שלא תסכן את העוסקים בהריסה, מבנים סמוכים או חלק מהמבנה שלא נועד להריסה.
{{ח:תת|(ב)}} כל חלקי המבנה העומד להריסה ינותקו ממערכת הזנת זרם חשמלי, הספקת גז, מים וקיטור וכן יינקטו אמצעים נאותים למניעת פגיעה במערכת הביוב שבקרבת מקום ההריסה.
{{ח:תת|(ג)}} עומד להריסה חלק ממבנה, מותר לנתק חלק זה בלבד ממקור הזנת זרם חשמלי, הספקת גז, מים, קיטור וביוב.
{{ח:תת|(ד)}} יינקטו אמצעי בטיחות מיוחדים למניעת פגיעה של התפוצצות, גזים, אבק או אש בעובדים בהריסה.
{{ח:תת|(ה)}} בהריסת מבנה מפלדה או מבטון מזוין יינקטו אמצעי זהירות נאותים למניעת התמוטטות בלתי מבוקרת, פתאומית, התכווצות או שינוי בלתי צפוי אחר.

{{ח:סעיף|131|אזהרה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} המקום שבו נעשית פעולת הריסה יגודר בגדר מתאימה ויוצגו בו שלטי אזהרה הנראים לעין, וזאת בנוסף לשלט כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בתקנה 7}}; דרכי הגישה הבטוחות למקום ההריסה יסומנו באופן ברור.
{{ח:תת|(ב)}} אם אין התקנת הגדר כאמור בתקנת משנה (א) אפשרית, בנסיבות הענין, יינקטו אמצעים נאותים אחרים למניעת גישת אדם לאזור הסכנה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} תקנה זו תחול גם בזמן הפסקה בעבודת ההריסה.

{{ח:סעיף|132|הפסקת עבודה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} חלה הפסקה בעבודת ההריסה, יינקטו אמצעים נאותים למניעת התמוטטות החלק הנותר של המבנה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} הוראת תקנת משנה (א) לא תחול על הפסקה שאינה עולה על 48 שעות, ובלבד שלפרק הזמן האמור, כולו, יגודר המקום ויועמד שומר למניעת גישה למקום.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: ביטומן חם}}

{{ח:סעיף|133|התאמת עובדים|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} מבצע בניה אחראי לכך כי עבודה תוך שימוש בביטומן חם תיעשה בהשגחתו הישירה של עובד מנוסה ומכל הביטומן יוסק בידי עובד מנוסה.

{{ח:סעיף|134|מקום השימוש|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} לא יחממו ביטומן אלא במרחק של 6 מטרים לפחות ממקום שבו מצויים חמרים דליקים; אם אין תנאי המקום מאפשרים קיום מרחק כאמור, תותקן מחיצה מחומר בלתי דליק שתפריד בין החומרים הדליקים לבין האש כשהמרחק בין האש ובין החומרים הדליקים לא יפחת מ־2 מטרים.

{{ח:סעיף|135|מכל החימום}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך שהמכל לחימום ביטומן יהיה תקין ומבנהו וחזקו יתאימו למטרה שלה הוא מיועד.
{{ח:תת|(ב)}} המכל לחימום ביטומן יועמד על בסיס אופקי מתכתי איתן ויציב ולא ימולא עד שפתו העליונה; יושאר רווח מספיק למניעת גלישה של ביטומן שלא יפחת מ־15 סנטימטרים משפתו העליונה של המכל.

{{ח:סעיף|136|מניעת התפשטות אש}}
{{ח:ת}} יינקטו אמצעים נאותים למניעת התפשטות אש בשעת חימום ביטומן, כתוצאה מהתלקחות מקרית או השפעת רוח.

{{ח:סעיף|137|אמצעי כיבוי}}
{{ח:תת|(א)}} בקרבת מקום חימום ביטומן תימצא כמות מספקת של חול, אתים, מחבטים או מטפי כיבוי אש מתאימים.
{{ח:תת|(ב)}} אין להשתמש במים לכיבוי שריפת ביטומן.

{{ח:סעיף|138|כלי קיבול}}
{{ח:תת|(א)}} כלי הקיבול להעברת ביטומן יהיו מאיכות טובה, במצב תקין ומתאימים למטרתם.
{{ח:תת|(ב)}} כלי הקיבול ימולאו לכל היותר עד כדי שלושת רבעי תכולתם.

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: עבודות גג}}

{{ח:סעיף|139|אמצעים למניעת נפילה}}
{{ח:ת}} קיימת סכנה של נפילת אדם מגג מחמת השיפוע, טיב השטח או מזג האויר, לא יועסק עליו אדם אלא אם כן ננקטו אמצעים נאותים למניעת נפילתו מהגג.

{{ח:סעיף|140|שמירת דינים לגבי גג שביר, חלקלק או תלול}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} אינן באות לגרוע מן האמור {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודה על גגות שבירים או תלולים)|בתקנות הבטיחות בעבודה (עבודה על גגות שבירים או תלולים), התשמ״ו–1986}}.

{{ח:קטע2|פרק יג|פרק י״ג: מכונות}}

{{ח:סעיף|141|חלק מסוכן של מכונה}}
{{ח:ת}} מבצע בניה אחראי לכך שכל חלק מסוכן של מניע ראשון, כל ממסרת וכל חלק מסוכן אחר של מכונה יהיו גדורים לבטח, אלא אם כן נבנו או הם נמצאים במצב שיש בו אותה מידת בטיחות לכל אדם המועסק או הנמצא במקום, כאילו גודרו לבטח.

{{ח:סעיף|142|התקני בטיחות אוטומטיים}}
{{ח:ת}} חלק מסוכן במכונה שמחמת מהות הפעולה בו אין להשיג את בטיחותו באמצעות מגן קבוע, יראו כאילו נתקיימו לגביו דרישות {{ח:פנימי|סעיף 141|תקנה 141}} אם הותקן במכונה התקן המונע באופן אוטומטי את המפעיל מלבוא במגע עם אותו החלק.

{{ח:סעיף|142א|ביקורת בטיחות|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} מנהל עבודה יערוך, פעם ביום לפחות, ביקורת ויוודא כי חלקים מסוכנים במכונות הם מגודרים, מוגנים בהתקן בטיחות אוטומטי או שנבנו או נמצאים במצב כאילו גודרו לבטח, כנדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 141|תקנות 141}} {{ח:פנימי|סעיף 142|ו־142}}, וירשום את תוצאות הביקורת שערך בפנקס הכללי.

{{ח:סעיף|143|מבנה הגידורים וקיומם|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} כל גידור או התקן בטיחות אחר שהותקנו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 141|לתקנות 141}} {{ח:פנימי|סעיף 142|ו־142}} יקוימו ויוחזקו במקומם כל עוד החלקים הטעונים גידור או התקן בטיחות אחר נמצאים בתנועה או בשימוש.

{{ח:קטע2|פרק יד|פרק י״ד: מגדל הרמה|תיקון: תשפ״ו}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הפרק יבוטל ביום 16.10.2026):}}

{{ח:סעיף|144|מבנה וקיום|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} מבצע בניה אחראי לכך שמגדל ההרמה על כל חלקיו יהיה ממבנה טוב, מחומר מתאים, כל חלקיו יותאמו, יחוזקו זה לזה כהלכה ויקויים כראוי ({{ח:פנימי|פרק יד|בפרק זה}} – המגדל).

{{ח:סעיף|145|סימן זיהוי|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} מבצע הבניה אחראי לכך שהכננת של המגדל תסומן בסימן או מספר זיהוי מתאים ובר־קימא.

{{ח:סעיף|146|הצבה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} המגדל יוצב באופן אנכי, על בסיס איתן, למניעת שקיעתו או התהפכותו.

{{ח:סעיף|147|עיגון|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} זקפי המגדל יעוגנו בצורה איתנה למבנה או לגוף יציב אחר שיקנה לו אותה מידת יציבות כאילו חובר למבנה.
{{ח:תת|(ב)}} העוגנים, כאמור בתקנת משנה (א), יהיו במרחקים אנכיים שלא יעלו על 3 מטרים זה מזה; אם גובה מגדל ההרמה עולה על 30 מטרים, לא יעלה המרחק האנכי בין העוגנים על 2 מטרים.
{{ח:תת|(ג)}} זקפי המגדל יחוברו ביניהם על ידי אבזרים מתאימים כך שיהוו יחד מבנה קשיח אחד.

{{ח:סעיף|148|פס עליון והרמה מרבית|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הפס העליון של המגדל ימצא בגובה שיבטיח מרחק פנוי של 1.5 מטרים לפחות בינו לבין נקודת התליה של המשטח או המכל על הכבל, בהימצאם במפלס העבודה הגבוה ביותר.
{{ח:תת|(ב)}} המשטח או המכל יורמו לכל היותר לגובה המבטיח מרחק כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|149|אמצעי התראה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} מבצע בניה אחראי לכך שיותקן אמצעי התראה מתאים שיופעל בהגיע המשטח או המכל למצב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 148|בתקנה 148}}.

{{ח:סעיף|150|כבל הכננת|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} כבל כננת המגדל יהיה במצב טוב, בעל מבנה וקוטר מתאימים לתוף הכננת ולגלגלות ויקויים כראוי.
{{ח:תת|(ב)}} קצה הכבל המלופף על תוף הכננת יהיה מחובר היטב לתוף ואורכו יהיה כזה ששני ליפופים של הכבל לפחות ישארו תמיד על התוף בכל מצב אפשרי של הפעלת הכננת.
{{ח:תת|(ג)}} המשטח או מכל ההרמה יחוברו כראוי אל קצה כבל ההרמה.

{{ח:סעיף|151|בדיקה בידי בודק מוסמך|תיקון: תשנ״א, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך שמערכת ההרמה הכוללת את הכננת, הכבל והתקני הבטחון ייבדקו בידי בודק מוסמך כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#פרק ג סימן ז|בסימן ז׳ של פרק ג׳ לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} תסקיר הבדיקה יימצא באתר הבניה בצמוד לפנקס הכללי.

{{ח:סעיף|152|בדיקה בידי מנהל העבודה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל העבודה יבדוק את יציבותו ותקינותו של המגדל ואם קוימו לגביו הוראות {{ח:פנימי|פרק יד|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} הבדיקה לפי תקנת משנה (א) תיערך עם התקנת המגדל ולפני התחלת השימוש בו, ולאחר מכן –
{{ח:תתת|(1)}} לאחר שינוי במבנהו או הגבהתו;
{{ח:תתת|(2)}} אחת לשבע{{ח:הערה|ה}} ימים לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} תוצאות הבדיקה יירשמו בפנקס הכללי.

{{ח:סעיף|153|אישור שימוש|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} מגדל שנבדק לפי {{ח:פנימי|סעיף 151|תקנות 151}} {{ח:פנימי|סעיף 152|ו־152}} ונתגלה בו פגם שיש בו סכנה, לא יופעל ולא ישתמשו בו כל עוד לא תוקן הפגם כאמור.

{{ח:סעיף|154|מניעת גישה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} יינקטו אמצעים נאותים למניעת גישתו של אדם אל מתחת למשא המורם במגדל ואל גלגל ההטיה של כבל ההרמה שלו.

{{ח:סעיף|155|הפעלה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפעיל אדם את הכננת של המגדל אלא אם כן מינהו לכך מנהל העבודה והוא הדריכו לבצע עבודה זו.
{{ח:תת|(ב)}} שמו ומענו של האדם שנתמנה כאמור בתקנת משנה (א) יירשמו בפנקס הכללי.

{{ח:סעיף|156|עומס יתר|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא יורם ולא יורד במגדל עומס העולה על עומס העבודה הבטוח שקבעו היצרן או הבודק המוסמך בתסקיר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 151|בתקנה 151}}.
{{ח:תת|(ב)}} עומס העבודה הבטוח יסומן באופן ברור ובולט לעין על המגדל.

{{ח:סעיף|157|אבטחה בפני ירידה מקרית|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} המשטח או המכל להרמת חמרים יובטחו בהיותם מורמים לצורך פריקה או העמסת מטען מפני ירידה מקרית, בנוסף לבלם, גם על ידי התקן בטחון מתאים או אמצעי מכני מתאים אחר לבלימת תוף הכננת.

{{ח:סעיף|158|אבטחת מטען|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} לא יורם ולא יורד מטען אלא אם כן הוא מאובטח למניעת נפילתו או נפילת חלק ממנו.

{{ח:סעיף|159|הרמת חומר בתפזורת|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} לא יורם ולא יורד חומר בתפזורת או ביחידות רבוגות אלא בעגלה מתאימה בעלת דפנות יציבים, אשר תעמוד על משטח ההרמה כשהיא מובטחת מפני תזוזה מקרית או נפילה.

{{ח:סעיף|160|מטען בולט|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} יינקטו אמצעים נאותים למניעת מגע בין המטען בעת הרמתו או הורדתו, לבין חלק כלשהו של מבנה או של המגדל עצמו.

{{ח:סעיף|161|איסור המצאות או הרמת אדם|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא יורם ולא יורד אדם באמצעות המגדל.
{{ח:תת|(ב)}} לא יימצא אדם על משטח ההרמה של המגדל או במכל.

{{ח:סעיף|162|משטח גישה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} אם אי אפשר לבצע פריקה או העמסת חמרים בבטחון תוך עמידה על המבנה, יותקנו משטחי גישה מתאימים ובמספר הדרוש לביצוע הפעולות האמורות; משטחים כאמור יותקנו ויקוימו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8}} ויגודרו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנה 9}}.

{{ח:קטע2|פרק טו|פרק ט״ו: חשמל}}

{{ח:סעיף|163|מבנה וקיום}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך שכל ציוד, אבזרים ומיתקנים חשמליים הנמצאים או המותקנים באתר יתאימו לדרישות {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל, התשי״ד–1954}}, והתקנות שהותקנו לפיו, {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (חשמל)|תקנות הבטיחות בעבודה (חשמל), התשמ״ו–1986}}, ולתקנים הישראליים שענינם חשמל כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק התקנים|בחוק התקנים, התשי״ג–1953}}.
{{ח:תת|(ב)}} כל הציוד והמיתקנים שפורטו בתקנת משנה (א), יוחזקו תקינים במהלך כל העבודה באתר.

{{ח:סעיף|164|עבודה בקרבת קווי חשמל}}
{{ח:תת|(א)}} לא תבוצע כל עבודה באתר במרחק קטן מ־3.25 מטרים מתילים של קווי חשמל במתח עד 33,000 וולט, או במרחק קטן מ־5 מטרים מתילים של קווי חשמל במתח העולה על 33,000 וולט, אלא בתנאים האמורים בתקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), אם מתבצעת העבודה במרחקים קטנים מן האמור בה, יש לנקוט צעדים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} העבודה לא תבוצע אלא אם כן הקווים מנותקים ממקור אספקת המתח;
{{ח:תתת|(2)}} אם הדרישה לפי פסקה (1) אינה מעשית בנסיבות הענין, יינקטו אמצעים מיוחדים כגון התקנת מחיצות או גדרות למניעת מגע ישיר, או בלתי ישיר, של אדם בתילים של קווי חשמל הנמצאים תחת מתח; בעת התקנה או פירוק של מחיצות או גדרות כאמור, יהיו הקווים החשמליים מנותקים ממקור אספקת המתח.
{{ח:תת|(ג)}} עבודה או תנועה בקרבת קווי חשמל תתבצע כך שתימנע כל נגיעה בתילי החשמל או העמודים, לרבות ציודם, יסודותיהם או עוגניהם, או התקרבות יתר אליהם.
{{ח:תת|(ד)}} לא ישונו פני הקרקע בקרבת עמודי החשמל, יסודותיהם, עוגניהם או מתחת לתילי החשמל אלא אם כן אושר הדבר בכתב בידי חברת החשמל לישראל בע״מ; אישור כאמור ימצא באתר בצמוד לפנקס הכללי.

{{ח:סעיף|165|כבלי חשמל}}
{{ח:תת|(א)}} כבלים או פתילי חשמל המונחים על פני הקרקע יוגנו באמצעי הגנה נאותים במקומות בהם עלול לעבור עליהם רכב או ציוד מכני הנדסי או במקומות בהם קיימת סכנה של פגיעה בהם, ולא יהוו מכשול.
{{ח:תת|(ב)}} לא יונח כבל או פתיל חשמלי בתוך שלולית מים או נוזלים אחרים.

{{ח:קטע2|פרק טז|פרק ט״ז: הוראות בטיחות שונות}}

{{ח:סעיף|166|תכנית ארגון בטיחותי של האתר|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך שלפי דרישת מפקח עבודה תוכן תכנית ארגון בטיחותי של האתר לפי הנחיות של מפקח העבודה הראשי.
{{ח:תת|(ב)}} תכנית כאמור בתקנת משנה (א) תימצא בצמוד לפנקס הכללי.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל העבודה אחראי לכך שהעבודה באתר תתבצע על פי התכנית האמורה.

{{ח:סעיף|166|תוכנית ארגון בטיחות לאתר בנייה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} באתר בנייה שבו מעסיק מבצע הבנייה, בעצמו או באמצעות קבלן ראשי או קבלני משנה, עד 49 עובדים, בו־זמנית, יכין מבצע הבנייה תוכנית ארגון בטיחות לאתר, לפי {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}}; העתק התוכנית יצורף לפנקס הכללי ויימצא באתר הבנייה; הוראת תקנה זו לא תחול באתר בנייה שהעבודות בו הן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ז)}}.

{{ח:סעיף|167|בור סיד|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בור המכיל סיד יכוסה במכסה מתאים או יותקנו סביבו אזן יד, אזן תיכון ולוחות רגליים למניעת נפילת אדם לבור; אזן היד, האזן התיכון ולוחות הרגליים יהיו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 10|לתקנות 10}} {{ח:פנימי|סעיף 11|ו־11}}, ומדידת גובהם יהיה משפת הבור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}} בור המכיל סיד יכוסה במכסה מתאים או יותקנו סביבו אזן יד, אזן תיכון ולוחות רגליים למניעת נפילת אדם לבור; אזן היד, האזן התיכון ולוחות הרגליים יהיו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 11|לתקנה 11}}, ומדידת גובהם יהיה משפת הבור.
{{ח:תת|(ב)}} במקום המעקה, האזן התיכון ולוחות הרגליים מותר להתקין מכסה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 79|בתקנה 79(2)}}.
{{ח:תת|(ג)}} אמצעי הגנה כאמור בתקנות משנה (א) ו־(ב) יותקנו כך שאפשר יהיה להרחיק חלק מהם, זמנית, להכנסת סיד או הוצאתו, וזאת רק לפרק הזמן הדרוש לביצוע הפעולות האמורות.

{{ח:סעיף|168|אמצעי בטיחות מיוחדים למניעת נפילת אדם|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תבוטל ביום 16.10.2026):}} מחייבות תקנות אלה התקנת אמצעי בטיחות למניעת נפילת אדם לעומק העולה על 2 מטרים ואין זה מעשי בנסיבות הענין לעשות כן, יותקנו רשתות או יריעות מתוחות או יסופקו חגורות בטיחות אשר ימנעו נפילה חפשית לעומק העולה על 1.3 מטרים או רתמות בטיחות.

{{ח:סעיף|169|איסור הימצאות אדם מתחת למשא מורם}}
{{ח:ת}} לא יימצא אדם מתחת למשא מורם אלא אם כן נסיבות המקרה מחייבות זאת, ואף זאת לפרק הזמן הקצר ביותר ההכרחי לשם ביצוע אותה העבודה, ותוך נקיטת אמצעי הבטיחות הנאותים.

{{ח:סעיף|170|הבטחת משא}}
{{ח:ת}} לא יורם משא אלא אם כן הובטח מפני נפילתו או נפילת חלק ממנו.

{{ח:סעיף|171|הרמה אנכית של משא ומניעת טלטולו}}
{{ח:ת}} הרמת משא על ידי עגורן או אמצעי הרמה אחר תיעשה באופן אנכי בלבד ויינקטו האמצעים הדרושים למניעת טלטולו על ידי חבלי כיוון או אמצעים נאותים אחרים.

{{ח:סעיף|172|הרמת מטען באמצעות גלגלת}}
{{ח:תת|(א)}} התקן הרמה לרבות הגלגלת, השלוחה, התקני העגינה וחבל או כבל ההרמה יהיו מאיכות טובה, מחומר מתאים ובמצב טוב.
{{ח:תת|(ב)}} השלוחה תעוגן כראוי אל המבנה או אל משקל נגדי מתאים באופן שתמנע השתחררותו או התמוטטותו של התקן ההרמה.
{{ח:תת|(ג)}} הגלגלת תחובר אל השלוחה באופן איתן למניעת השתחררותה ולא ישתמשו לכך בחוטי מתכת שזורים.
{{ח:תת|(ד)}} התקן ההרמה ייבדק בידי מנהל העבודה עם התקנתו ולפני התחלת השימוש בו, תוצאות הבדיקה יירשמו בפנקס הכללי.

{{ח:סעיף|173|מיפרט התקן הרמה ממוכן}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך שבאתר בו נמצא או מופעל התקן הרמה ממוכן יימצא מפרט מאת היצרן או לפי תכנון, אשר יכלול פרטים על עיגונו של ההתקן למבנה או הצבתו הבטוחה.
{{ח:תת|(ב)}} המפרט כאמור בתקנת משנה (א) יוצמד לפנקס הכללי.

{{ח:סעיף|174|הצבת התקן הרמה ממוכן}}
{{ח:תת|(א)}} התקן הרמה ממוכן יוצב או יעוגן על פי המפרט או התכנית שהוכנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 173|תקנה 173}}.
{{ח:תת|(ב)}} אמצעי העיגון, ההצבה או התמיכה יוחזקו תקינים כל עוד מוצב ההתקן במקום השימוש בו.
{{ח:תת|(ג)}} ההתקן יוצב כך שבעת הרמתו לא יתפס המשא במבנה או בגוף אחר כלשהו.

{{ח:סעיף|175|העמסת יתר על משטחי עבודה}}
{{ח:ת}} לא יועמס משטח עבודה מעל לעומס השימושי לו הוא תוכנן, אלא אם כן חוזק או נתמך בתמיכות נוספות ובאופן שיוכל לשאת את העומס הנוסף.

{{ח:סעיף|176|מעלית להסעת עובדים}}
{{ח:ת}} מבצע בניה אחראי לכך שבמבנה שגבהו עולה על 25 מטרים תותקן מעלית שירות להסעת עובדים.

{{ח:סעיף|177|השלכת חמרים וכלים|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} לא יושלכו חמרים או כלי עבודה מגובה העולה על 2 מטרים אלא יורדו בזהירות.
{{ח:תת|(ב)}} תקנת משנה (א) לא תחול כאשר ההשלכה נעשית בתוך שוקת או מוביל סגורים, ומקום השפיכה מגודר למניעת גישת אדם.

{{ח:סעיף|178|מניעת נפילת חפצים}}
{{ח:ת}} לביצוע עבודות בגובה העולה על 2 מטרים יינקטו אמצעים למניעת נפילתם של חפצים או כלים ופגיעתם בעובדים, על ידי שימוש בכלי קיבול מיוחדים, חגורות לנשיאת כלי עבודה או באמצעים אחרים.

{{ח:סעיף|179|התקנת מחיצה}}
{{ח:ת}} יש למנוע הימצאות אדם מתחת או מעל למקום בו עובד אדם אחר, אלא אם כן בין שני המקומות הותקנה מחיצה למניעת פגיעה מגוף נופל.

{{ח:סעיף|180|ציוד וכלי עבודה|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} הציוד וכלי העבודה שמשתמשים בהם לביצוע העבודה או הנמצאים באתר יהיו במצב טוב ותקין, ללא פגמים או ליקויים העלולים לגרום לסיכון המשתמש בהם או למצוי בסביבה, ולא ישתמשו בציוד ובכלי עבודה אלא למטרה שלה הם מיועדים.
{{ח:תת|(ב)}} מבצע בניה יספק ציוד וכלים מאיכות טובה לביצוע העבודה, במצב טוב ותקין, ללא פגמים או ליקויים.

{{ח:סעיף|181|אחסון חמרים}}
{{ח:ת}} החמרים, הכלים, הציוד, תבניות לבניה מתועשת, רכיבים לבניה טרומית וכיוצא באלה יאוחסנו באופן יציב ומסודר כך שתימנע אפשרות התמוטטותם.

{{ח:סעיף|182|יציבות קיר}}
{{ח:ת}} קיר העלול להתמוטט או ליפול, כולו או חלקו, ייתמך באופן נאות להבטחת יציבותו.

{{ח:סעיף|183|מניעת דליקה}}
{{ח:תת|(א)}} יינקטו אמצעים נאותים למניעת התלקחות של חמרים דליקים ואחרים.
{{ח:תת|(ב)}} מצויים באתר חמרים דליקים, חמרים אחרים העלולים להתלקח או מתבצעות בו עבודות המחייבות הדלקת אש או קיום תהליך בעירה, יינקטו אמצעים נאותים למניעת התפשטות הבעירה כתוצאה מהתלקחות מקרית או השפעת רוח, ויימצאו במקום אמצעים נאותים ומספיקים לכיבויה.

{{ח:קטע2|פרק יז|פרק י״ז: גיהות}}

{{ח:סעיף|184|מחסה מפני מזג אויר}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך, כי יותקן באתר מקום מחסה מתאים לעובדים מפני גשם, אלא אם כן המבנה המוקם עצמו יכול לשמש למטרה זו.
{{ח:תת|(ב)}} מבצע בניה אחראי לכך כי תותקן הגנה לעובדים מפני קרני שמש, ככל שהדבר מעשי בנסיבות הענין.

{{ח:סעיף|185|תאורה}}
{{ח:תת|(א)}} במקום בו נמצא או עובר אדם ואין בו תאורה טבעית מספקת, יתקין מבצע הבניה תאורה מלאכותית מתאימה בעלת עצמת אור מספקת.
{{ח:תת|(ב)}} משהותקנה תאורה מלאכותית, כאמור בתקנת משנה (א), היא תוחזק במצב תקין כל זמן שהעבודה במקום נמשכת.

{{ח:סעיף|186|עזרה ראשונה}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך שבכל אתר יותקן ויקויים ארגז לעזרה ראשונה אשר יצויד כראוי.
{{ח:תת|(ב)}} הארגז יהיה ממוקם כך שהגישה אליו תהיה נוחה ולא יוחזק בו דבר זולת חמרים וכלים לעזרה ראשונה.

{{ח:סעיף|187|ממונה על ארגז עזרה ראשונה}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה ימנה אחראי על ארגז לעזרה ראשונה (להלן – הממונה), והוא יהיה מצוי במקום כל שעות העבודה; באתר שבו עובדים יותר מ־50 איש, על הממונה להיות מאומן במתן עזרה ראשונה.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה בדבר שמו של הממונה תוצג במקום בולט לעין באתר.
{{ח:תת|(ג)}} שמו של הממונה יירשם בפנקס הכללי.

{{ח:סעיף|188|מקום מנוחה ואכילה}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בניה אחראי לכך שבאתר יועמד לרשות העובדים מקום מתאים לאכילת ארוחותיהם, אשר מוגן מפני גשם, רוח וקרני שמש, ובו שולחנות ומקומות ישיבה במספר מספיק.
{{ח:תת|(ב)}} מקום כאמור בתקנת משנה (א) יקוים במצב תקין ונקי ולא יאוחסנו בו חמרים או חפצים זולת אלה הקשורים לתכליתו; במקום יימצא מכל סגור לאיסוף ופינוי של שאריות אוכל ואשפה.

{{ח:סעיף|189|מי שתיה}}
{{ח:ת}} מבצע הבניה יתקין ויקיים בנקודות שהגישה אליהן נוחה לכל העובדים, מיתקן להספקת מים ראויים לשתיה, בכמות מספקת, מרשת מים ציבורית או ממקור אחר שאישר, בכתב, רופא של לשכת הבריאות המחוזית שהאתר נמצא בתחום אחריותה.

{{ח:סעיף|190|מי שתיה בכלים}}
{{ח:ת}} מי שתיה שאינם מסופקים ישירות מרשת מים ציבורית יהיו נתונים בכלים נאותים ויוחלפו אחת ליום לפחות, ויינקטו כל {{ח:הערה|ה}}אמצעים לשמירת המים והכלים מזיהום.

{{ח:סעיף|191|אזהרה מפני מים לא ראויים}}
{{ח:ת}} נמצאים במקום גם מים שאינם ראויים לשתיה, יש לסמן את מקורות המים הללו בשילוט מתאים, ברור, ובולט לעין.

{{ח:סעיף|192|לבוש ונעליים}}
{{ח:ת}} לא יועסק אדם ולא יעבוד בבנין אלא אם כן הוא לבוש חולצה או בגד מתאים להגנת עור גופו ונועל נעליים גבוהות בעלות גפה מעור או חומר מתאים אחר וסוליה מעור, גומי או חומר קשיח אחר, למניעת חדירת מסמרים או עצמים חדים.

{{ח:סעיף|193|מלתחה}}
{{ח:ת}} לפי דרישה בכתב של מפקח עבודה, יש להתקין ולקיים, לשימוש העובדים, מלתחה נאותה לבגדים שאין לובשים אותם בשעות העבודה וסידורים מעשיים סבירים ליבוש בגדי עבודה.

{{ח:קטע2|פרק יח|פרק י״ח: תחולה והוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|194|תכניות ומפרטים בעברית}}
{{ח:ת}} תכניות ומפרטים לפי תקנות אלה יהיו בעברית.

{{ח:סעיף|195|תחולה|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה יחולו על כל עבודות בניה ובניה הנדסית.

{{ח:סעיף|196|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בניה), התשט״ו–1955, ותקנות הבטיחות בעבודה (חפירת תעלות באדמה חולית), התשכ״ב–1961 – בטלות.

{{ח:סעיף|197||תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|198|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 60 יום מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5א|תקנה 5א(א)(4)}})}}}}
{{ח:קטע3|טופס|טופס דיווח על הפסקת עבודה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6א|תקנה 6א}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 2 חלק א טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1:''' הודעה על התחלת עבודות בנייה או בנייה הנדסית

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 2 חלק ב טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2:''' הודעה על סיום פעולות בנייה {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6א|תקנה 6א(א)}})}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ג|חלק ג׳}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 2 חלק ג טופס 3}}
{{ח:ת}} '''טופס 3:''' הודעה על החלפת בעלי תפקידים

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 166|תקנה 166}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום 16.10.2026):}}
{{ח:ת}} תוכנית ארגון בטיחות אתר בנייה תכלול את הפרטים האלה:

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} '''פרק א'''':
{{ח:ת}} תיאור אתר הבנייה, שבו יפורטו נושאים אלה:
{{ח:תת|(א)}} ייעוד אתר הבנייה;
{{ח:תת|(ב)}} תיאור מאפייני הפעילות העיקריים;
{{ח:תת|(ג)}} היקף המועסקים ועיסוקיהם;
{{ח:תת|(ד)}} מיקומם ופריסתם הגאוגרפית של מיתקני מקום העבודה והפעילויות העיקריות המתבצעות בהם.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} '''פרק ב'''':
{{ח:ת}} פירוט מדיניות הבטיחות והבריאות התעסוקתית של אתר הבנייה, כולל לעניין יעדים, מדדים, סדרי עדיפויות, תקנים והנחיות וכן פירוט המשאבים שיוקצו ליישומה של התוכנית לפי פרקיה ולפי הסיכונים; מדיניות הבטיחות תכלול גם את הגדרת רמת הסיכון הקביל באתר הבנייה.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}} '''פרק ג'''':
{{ח:ת}} תיאור מערך הבטיחות והבריאות התעסוקתית, שבו יפורטו נושאים אלה:
{{ח:תת|(א)}} המבנה הארגוני של מערך הבטיחות באתר הבנייה;
{{ח:תת|(ב)}} שמות בעלי התפקידים בתחומי הבטיחות, לפי הנדרש {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|בחוק ארגון הפיקוח על העבודה}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|ובפקודת הבטיחות בעבודה}}, ובכלל זה ממונה על הבטיחות, מנהל עבודה, מנהל אתר, בקר בטיחות, בונה מקצועי לפיגומי זקפים, מתכנן הקמת פיגומים, בודק מוסמך;
{{ח:תת|(ג)}} מערך הטיפול והתגובה לאירועי בטיחות ולמצבי חירום באתר הבנייה, ובכלל זה ממונה על ארגז עזרה ראשונה ורשימת האחראים למתן עזרה ראשונה.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 3 פרט 4}}
{{ח:ת}} '''פרק ד'''':
{{ח:ת}} ניהול סיכונים במקום העבודה, שבו יפורטו נושאים אלה:
{{ח:תת|(א)}} ניתוח סיכונים מקצועי שיכלול את השלבים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} זיהוי גורמי סיכון;
{{ח:תתת|(2)}} הערכת סיכונים;
{{ח:תתת|(3)}} ניתוח שיטות ואמצעים לבקרת סיכונים;
{{ח:תתת|(4)}} קבלת החלטות ובחירת הדרך לבקרת סיכונים;
{{ח:תתת|(5)}} יישום השיטות והאמצעים שנבחרו לבקרת סיכונים;
{{ח:תת|(ב)}} לכל סיכון המפורט בפסקת משנה (א) יפורטו אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעל תפקיד באתר הבנייה המוסמך לאשר את רמת הסיכון הקביל, ופרטיו;
{{ח:תתת|(2)}} בעל תפקיד באתר הבנייה האחראי ליישום האמצעים לבקרת הסיכון, ופרטיו;
{{ח:תתת|(3)}} לוחות זמנים ומועד סיום ליישום האמצעים לבקרת הסיכון;
{{ח:תתת|(4)}} אופן המעקב אחרי הפחתת הסיכון;
{{ח:תת|(ג)}} נהלים לכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} איתור מפגעי בטיחות באתר הבנייה ותוכנית שנתית לסילוק או למניעה של מפגעים כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} אישור ובקרת הכנסתם של גורמי סיכון חדשים לאתר הבנייה ושילובם בתהליך המפורט בפסקה (א);
{{ח:תתת|(3)}} נוהל הודעות על תאונות;
{{ח:תת|(ד)}} תוכנית שנתית לכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ביצוע סקרי סיכונים ייחודיים לאתר הבנייה כפועל יוצא ממאפייניו;
{{ח:תתת|(2)}} עריכת ביקורות פנים־ארגוניות ומבדקים לפיקוח על מילוי הוראות הבטיחות;
{{ח:תתת|(3)}} ביצוע פעולות מתקנות ומונעות, לרבות עדכון נהלים והוראות בטיחות, והפקת לקחים מתהליך ניהול הסיכונים או כתוצאה מהתרחשותן של תאונות עבודה, מחלות מקצוע, או תקריות בטיחות.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 3 פרט 5}}
{{ח:ת}} '''פרק ה'''':
{{ח:ת}} הדרכות בטיחות ובריאות תעסוקתית, שבו יפורטו נושאים אלה:
{{ח:תת|(א)}} נוהל לביצוע הדרכות בטיחות ובריאות תעסוקתית לכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעובדים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} לאנשים המועסקים באתר הבנייה, שבינם לבין מבצע הבנייה לא מתקיימים יחסי עבודה, לרבות עובדי קבלן;
{{ח:תת|(ב)}} תוכניות שנתיות להדרכות עובדים, לרבות לגורמים המפורטים בפסקה (א), בנושאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} העברת מידע והדרכה בדבר הסיכונים שאליהם עלולים להיחשף העובדים בעבודתם, לפי {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים)#סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים)#סעיף 3|ו־3 לתקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים), התשנ״ט–1999}};
{{ח:תתת|(2)}} שמירת כשירותם של בעלי תפקידים באתר הבנייה;
{{ח:תתת|(3)}} תרגול בעלי התפקידים והעובדים, בהתמודדות עם מצבי חירום האופייניים לסיכונים באתר בנייה;
{{ח:תתת|(4)}} הגברת המודעות לבטיחות וגיהות במקום העבודה לרבות פעולות הסברה ופרסום.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 3 פרט 6}}
{{ח:ת}} '''פרק ו'''':
{{ח:ת}} בדיקות תקופתיות לציוד ולחומרים, שבו יפורטו נושאים אלה:
{{ח:תת|(א)}} רשימת פריטים החייבים בבדיקות בטיחות תקופתיות לרבות מכשירים, מכונות, מיתקנים ותשתיות; לצד כל פריט יפורטו הבדיקות הדרושות, מועדיהן ודרכי מעקב אחר ביצוע בדיקות אלה;
{{ח:תת|(ב)}} תוכנית שנתית לבדיקת קיומם, כשירותם ותקינותם של אמצעי הבטיחות והחירום באתר הבנייה.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 3 פרט 7}}
{{ח:ת}} '''פרק ז'''':
{{ח:ת}} מתן וחידוש של היתרים, אישורים, רישיונות, הסמכות, מינויים ושמירת כשירויות, הנוגעים לבטיחות העובדים, שבו יפורטו נושאים אלה:
{{ח:תת|(א)}} תוכנית שנתית לקביעה וחידוש של ההיתרים או האישורים הנדרשים למקום העבודה לפי כל דין;
{{ח:תת|(ב)}} רשימת בעלי התפקידים באתר הבנייה שלגביהם נדרשים לפי כל דין קביעה של רישיון, הסמכה או מינוי או שמירת כשירות או חידושם; לצד כל שם בעל תפקיד יפורטו מועד החידוש או מועד קיום התנאים לשמירת הכשירות ודרכי מעקב אחר פעולות אלה;
{{ח:תת|(ג)}} רשימת העובדים באתר הבנייה שמבצע הבנייה החליט משיקולי בטיחות, כי נדרשים להם הרשאה, מינוי או כשירות, שמירתם או חידושם; לצד כל שם עובד יפורטו מועד החידוש או מועד קיום התנאים לשמירת הכשירות ודרכי מעקב אחר פעולות אלה.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 3 פרט 8}}
{{ח:ת}} '''פרק ח'''':
{{ח:ת}} רשימת הוראות ונוהלי הבטיחות והבריאות התעסוקתית שעליהם החליט מבצע הבנייה, ובכלל זה נוהלי היערכות ותגובה למצבי חירום, בציון מועד עדכונם האחרון.

{{ח:חתימות|ד׳ בכסלו התשמ״ח (25 בנובמבר 1987)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]