חוק לימוד חובה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000752}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 287|חוק לימוד חובה|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_203716.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״י, 126|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208481.pdf}}, {{ח:תיבה|314|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208482.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ג, 106|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208483.pdf}}, {{ח:תיבה|140|חוק חינוך ממלכתי|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208355.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ד, 2|הוראות שעה|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208484.pdf}}, {{ח:תיבה|178|הוראות שעה (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_203724.pdf}}, {{ח:תיבה|VIII|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_ec_517958.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 33|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208485.pdf}}, {{ח:תיבה|176|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208486.pdf}}, {{ח:תיבה|178|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208487.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 146|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208488.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 102|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208489.pdf}}, {{ח:תיבה|122|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208490.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 99|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208491.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 128|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211857.pdf}}, {{ח:תיבה|144|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208492.pdf}}, {{ח:תיבה|146|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208493.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 162|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208494.pdf}}, {{ח:תיבה|162|תיקון מס׳ 11 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210205.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 65|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208495.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 273|תיקון מס׳ 11 (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_208496.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 160|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210217.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 7|תיקון מס׳ 11 (תיקון מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210239.pdf}}, {{ח:תיבה|57|תיקון מס׳ 11 (תיקון מס׳ 4)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210408.pdf}}, {{ח:תיבה|112|תיקון מס׳ 16 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210414.pdf}}, {{ח:תיבה|164|תיקון מס׳ 11 (תיקון מס׳ 5)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210446.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 245|תיקון מס׳ 11 (תיקון מס׳ 6)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210519.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 105|חוק יציבות המשק (הוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210573.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 72|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210660.pdf}}, {{ח:תיבה|118|חוק חינוך מיוחד|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_211803.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 134|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210812.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 156|תיקון מס׳ 18|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210847.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 41|לחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211668.pdf}}, {{ח:תיבה|79|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210874.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 50|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211692.pdf}}, {{ח:תיבה|244|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211134.pdf}}, {{ח:תיבה|245|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_203771.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 163|חוק העובדים הסוציאליים|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211734.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 92|חוק להגברת הצמיחה והתעסוקה ולהשגת יעדי התקציב לשנת הכספים 1998 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211461.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 65|תיקון מס׳ 16 (תיקון מס׳ 7)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211599.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 42|חוק זכויות התלמיד|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300380.pdf}}, {{ח:תיבה|401|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-1792.pdf}}, {{ח:תיבה|517|תיקון מס׳ 23|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300406.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 475|תיקון מס׳ 25|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300516.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 313|תיקון מס׳ 26|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299829.pdf}}, {{ח:תיבה|425|תיקון לחוק העובדים הסוציאליים|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299841.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 127|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299932.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 387|תיקון מס׳ 28|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300633.pdf}}, {{ח:תיבה|392|תיקון מס׳ 29|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300101.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 121|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300816.pdf}}, {{ח:תיבה|200|תיקון מס׳ 2 לחוק הרשויות המקומיות (ייעוד כספי הקצבות למטרות חינוך)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300038.pdf}}, {{ח:תיבה|749|חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300758.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 195, 196, 196|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 192|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301268.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 104|תיקון מס׳ 32|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301532.pdf}}, {{ח:תיבה|116|חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו־2014)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301574.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 331|תיקון מס׳ 16 (תיקון מס׳ 9)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301634.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1083|חוק ביטוח תאונות אישיות לתלמידים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_347840.pdf}}, {{ח:תיבה|1157|תיקון מס׳ 35|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348523.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 317, 318|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 16|חוק איסור העסקת עובדי הוראה ושלילת תקציב ממוסדות חינוך עקב הזדהות עם מעשה טרור או עם ארגון טרור (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5143049.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: פירושים}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: לימוד חובה}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: לימוד חינם}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: זכות הורים לבחור בזרם מוכר}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק ששי: ביצוע}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: פירושים}}

{{ח:סעיף|1|פירושים|תיקון: תשי״ג־2, תשכ״ט־2, תשכ״ט־3, תשל״ח, תשמ״ד, תשס״ז־2}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שר“ פירושו – שר החינוך והתרבות.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות חינוך מקומית“ פירושה –
{{ח:תתת|(א)}} לגבי תחום שיפוטה של רשות מקומית – אותה רשות מקומית; אולם רשאי השר לקבוע בצו שפורסם ברשומות, כי אדם או חבר־בני־אדם, המקיימים מוסד חינוך לגילאי לימוד חובה בתחום מועצה אזורית, יהיו רשות חינוך מקומית נפרדת לגבי שטח המוסד שיוגדר בצו, אם ראה לעשות כן מטעמים מיוחדים, ולאחר שנתן למועצה האזורית הזדמנות לטעון טענותיה;
{{ח:תתת|(ב)}} לגבי מושב, קבוצה או קיבוץ – ועד המושב, או מזכירות הקבוצה או הקיבוץ, לפי הענין; ושטח המושב, הקבוצה או הקיבוץ הוא תחום השיפוט של הועדה או המזכירות, לפי הענין;
{{ח:תתת|(ג)}} לגבי שטח אחר – ועד שהוכר, או אדם שנתמנה, על ידי השר, בצו שפורסם ברשומות, כרשות חינוך מקומית בשטח שתואר בצו; ואותו שטח הוא תחום השיפוט של אותו ועד או של אותו אדם, לפי הענין.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד“ פירושו – אדם שבראשית שנת הלימודים היה באחד הגילים מ־3 עד 13 ועד בכלל.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נער“ פירושו – אדם שבראשית שנת הלימודים היה באחד הגילים מ־14 עד 17.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הורים“ של ילד או של נער כוללים את אפוטרופסו של הילד או של הנער, וכל אדם שהילד או הנער נמצא ברשותו, בפיקוחו או בהשגחתו.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן עבודה“ פירושו – אדם המעסיק ילד או נער בכל עבודה שהיא, בין בשכר ובין שלא בשכר.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חינוך בגן־ילדים“ – פירושו חינוך הניתן בגן־ילדים, לרבות גן במעון ילדים, לילדים בגיל 3 עד 5 ועד בכלל.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חינוך חובה“ פירושו – לימוד המיועד לילדים ולנערים והניתן בחמש עשרה שנות לימוד, מהן שלוש בגן ילדים בגיל 3 עד 5 ועד בכלל ושתים עשרה שנות לימוד, בכיתות א׳ עד י״ב, לילדים ולנערים.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך“ פירושו – מוסד ללימוד שיטתי לילדים או לנערים.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך לילדים“ פירושו – מוסד חינוך לחינוך חובה לילדים.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך לנערים“ – מוסד חינוך לחינוך חובה לנערים.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך לנערים עובדים“ – מוסד חינוך ללימודי ערב לנערים עובדים.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך רשמי“ פירושו – מוסד חינוך מוחזק על ידי המדינה, או על ידי רשות חינוך מקומית, או על ידי רשויות חינוך מקומיות אחדות במשותף, או על ידי המדינה ורשות חינוך מקומית, או על ידי המדינה ורשויות חינוך מקומיות אחדות במשותף, ואשר השר הכריז עליו, באכרזה שפורסמה ברשומות, שהוא מוסד חינוך רשמי לצורך חוק זה.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך מוכר“ פירושו –
{{ח:תתת|(א)}} כל מוסד חינוך רשמי;
{{ח:תתת|(ב)}} כל מוסד חינוך אחר שהשר הכריז עליו, באכרזה שפורסמה ברשומות, שהוא מוסד חינוך מוכר לצורך חוק זה.

{{ח:סעיף|1א|רשות חינוך מקומית – תאגיד|תיקון: תשכ״ט־3}}
{{ח:ת}} רשות חינוך מקומית שאיננה רשות מקומית תהיה תאגיד כשר לכל חובה, זכות ופעולה משפטית בתחום תפקידיה.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: לימוד חובה}}

{{ח:סעיף|2|לימוד חובה לילדים ולנערים|תיקון: תשכ״ט־2, תשל״א, תשל״ו, תשל״ח, תשס״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} לימוד חובה יקיף כל ילד וכל נער.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} ילד שלימוד חובה חל עליו נקרא בחוק זה ”ילד בגיל לימוד חובה“; ונער שלימוד חובה חל עליו נקרא בחוק זה ”נער בגיל לימוד חובה“.

{{ח:סעיף|2א|חניכות כלימוד חובה|תיקון: תשכ״ט־2, תשס״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} חניכות של נער החל בגיל 15 על פי {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות, תשי״ג–1953}}, בתנאים שייקבעו בתקנות שיותקנו על ידי השר בהסכמת שר התעשיה המסחר והתעסוקה ובאישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת – תיחשב כלימוד חובה לענין חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} השר יקבע בהסכמת שר התעשיה המסחר והתעסוקה תכנית חובה של לימודים עיוניים לחניכות כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} תכנית הלימודים העיוניים לפי סעיף קטן (ב) תהיה ממלכתית או ממלכתית דתית, ותכנית ממלכתית דתית תיקבע לאחר התייעצות במועצה לחינוך ממלכתי דתי שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 13|סעיף 13 לחוק חינוך ממלכתי, תשי״ג–1953}}.

{{ח:סעיף|3|חובת רישום|תיקון: תשי״ג־2, תשכ״ט־2, תשל״א, תשל״ו, תשל״ח, תשס״ז־2, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} הורים של ילד בגיל 3 עד 5 חייבים, כל אחד מהם, לרשמו, במועד ובאופן שנקבע בתקנות, ברשות החינוך המקומית שבתחום שיפוטה גר הילד. רשמו אחד מהם – השני פטור.
{{ח:תת|(אא)}} הורים של ילד בגיל 6 ומעלה או של נער בגיל לימוד חובה חייבים, כל אחד מהם, לרשום את הילד או את הנער, כמפורט בסעיף־קטן (ב), במוסד חינוך או ברשות חינוך מקומית כאמור {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 20|בסעיפים 20}} {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 21|ו־21 לחוק חינוך ממלכתי, תשי״ג–1953}}. רשם אחד מהם את הילד או את הנער – השני פטור.
{{ח:תת|(ב)}} לפי סעיפים קטנים (א) ו־(אא) יש לרשום –
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(2)}} ילד שבראשית שנת הלימודים תשי״ד או בראשית כל שנת לימודים שלאחריה יהיה בגיל 6 – במועד שנקבע בתקנות;
{{ח:תתת|(3)}} ילד בגיל לימוד חובה או נער בגיל לימוד חובה שהגיע לארץ כעולה – תוך שלושים יום מיום העליה;
{{ח:תתת|(4)}} ילד בגיל לימוד חובה או נער בגיל לימוד חובה שהעתיק את מקום מגוריו מתחום השיפוט של רשות חינוך מקומית אחת לתחום השיפוט של רשות חינוך מקומית אחרת – תוך שלושים יום מהיום בו העתיק הילד או הנער את מקום מגוריו;
{{ח:תתת|(5)}} ילד בגיל לימוד חובה, או נער בגיל לימוד חובה, הגר בתחומה של רשות חינוך מקומית שאין בה מוסד חינוך רשמי ואותה רשות הודיעה, באופן שנקבע בתקנות, כי היא עומדת לפתוח מוסד כזה – תוך שלושים יום מיום ההודעה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} נותן עבודה המקבל לעבודה נער בגיל 15 ומעלה חייב להודיע על כך בכתב, תוך שבעה ימים מיום קבלת הנער לעבודה, לרשות החינוך המקומית שבתחום שיפוטה גר הנער.
{{ח:תתת|(2)}} נותן עבודה המפסיק עבודתו של נער בגיל 15 ומעלה חייב להודיע על כך בכתב, תוך שבעה ימים מיום הפסקת העבודה, לרשות החינוך המקומית שבתחום שיפוטה גר הנער.
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} סעיף קטן (ג) לא יחול לגבי נער כאמור –
{{ח:תתת|(1)}} שסיים את לימודיו לפי תכנית של לימודים בכיתה י״ב;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(3)}} שהוא חניך לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות, תשי״ג–1953}}.
{{ח:תת|(ו)}} העובר על הוראות סעיף קטן (א), (ב) או (ג) – דינו מאסר עד ארבעה עשר יום או קנס עד עשר לירות או שני הענשים כאחד; אך אם הילד או הנער שביחס אליו נעברה העבירה מועסק בעבודה, דין העובר – מאסר עד עשרים ושמונה ימים או קנס עד עשרים לירות או שני העונשים כאחד.
{{ח:תת|(ז)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|3א|סמכויות השר בקשר לרישום|תיקון: תש״י־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא התחילה רשות חינוך מקומית מסויימת לערוך רישום לפי חוק זה והתקנות שהותקנו על פיו, תוך עשרה ימים מהמועד שנקבע לכך, או שהיה לשר יסוד להניח שאין בדעתה או ביכלתה לערוך רישום כאמור – רשאי הוא לצוות, בצו שיפורסם בדרך הנראית לו, שאותה רשות חינוך מקומית לא תערוך עוד רישום כאמור, ושהרישום ייערך על ידי מי שהשר יקבע, ובמועד ובאופן שהשר יקבע.
{{ח:תת|(ב)}} היה לשר יסוד להניח שרישום, או רישום מחדש, שנערך על ידי רשות חינוך מקומית מסויימת, נערך שלא בהתאם לחוק זה ולתקנות שהותקנו על פיו – רשאי הוא, בצו שיובא לידיעת הנוגעים בדבר בדרך הנראית לו, לבטל אותו רישום, ולצוות שהרישום ייערך מחדש –
{{ח:תתת|(1)}} על ידי רשות החינוך המקומית – במועד שהשר יקבע; או
{{ח:תתת|(2)}} על ידי מי שהשר יקבע – במועד ובאופן שהשר יקבע.
{{ח:תת|(ג)}} ניתן צו לפי סעיף זה לגבי רישום מסויים – חייב כל מי שחובת אותו רישום חלה עליו לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, למלא אותה חובה במועד ובאופן שהשר קבע לעריכת הרישום.
{{ח:תת|(ד)}} רישום שנערך שלא על ידי רשות חינוך מקומית, בתוקף צו שניתן לפי סעיף זה – תישא רשות החינוך המקומית בהוצאותיו, שייגבו ממנה בדרך שהשר יקבע; ותעודה חתומה בידי השר הקובעת את סכום ההוצאות האמורות תשמש ראיה חותכת לכך.

{{ח:סעיף|3ב||תיקון: תשנ״א, תשס״א, תשס״א־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|3ג||תיקון: תשנ״ב־2, תשס״א, תשס״א־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4|חובת לימוד סדיר|תיקון: תשכ״ט, תשכ״ט־2, תשל״א, תשל״ב, תשל״ו, תשל״ח, תשנ״ו, תשס״ד־2, תשס״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} הורים של ילד בגיל לימוד חובה, או של נער בגיל לימוד חובה חייבים, כל אחד מהם, לדאוג לכך שהילד או הנער ילמד באופן סדיר במוסד חינוך מוכר.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} לא למד ילד או נער עד גיל 15 באופן סדיר במוסד חינוך מוכר, דינו של כל אחד מהוריו מאסר שני חדשים או קנס אלף לירות, זולת אם הוכיח מעל לכל ספק סביר שעשה כמיטב יכולתו כדי שהילד או הנער ילמד כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} לא יובא אדם לדין לפי סעיף קטן זה, אלא לאחר שמנהל מוסד החינוך המוכר בו רשום הילד או הנער שלח לו בדואר רשום הודעה בכתב שהילד או הנער לא למד כאמור, ואף לאחר משלוח ההודעה לא למד הילד או הנער, כאמור, בזמן מן הזמנים; ולא יובא אדם לדין לפי סעיף קטן זה אלא לאחר שעברו שבעה ימים מיום משלוח ההודעה.
{{ח:תתת|(3)}} בית המשפט הדן בעבירה לפי סעיף קטן זה ישמע בכל מקרה את חוות דעתו של עובד סוציאלי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העובדים הסוציאליים|בחוק העובדים הסוציאליים, התשנ״ו–1996}} או את חוות דעתו של קצין ביקור סדיר, וכן במידת האפשר את חוות דעתו של היועץ הפסיכולוגי העובד בבית הספר שבו לומד הילד; לענין פסקה זו, ”קצין ביקור סדיר“ – עובד המדינה או עובד רשות מקומית ששר החינוך והתרבות הסמיכו לענין זה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} נותן עבודה המעסיק ילד בגיל לימוד חובה, או נער בגיל לימוד חובה אשר טרם סיים את החינוך היסודי, חייב לשחרר את הילד או את הנער מהעבודה, בלי לנכות משכרו, בימים ובשעות המיועדים ללימוד הילד או הנער, הכל כפי שייקבע בתקנות.
{{ח:תתת|(2)}} נותן עבודה שעבר על הוראות סעיף קטן זה, דינו –
{{ח:תתתת|(I)}} על עבירה ראשונה – מאסר עד ארבעה עשר יום או קנס עד עשר לירות או שני הענשים כאחד;
{{ח:תתתת|(II)}} על עבירה נוספת – מאסר עד עשרים ושמונה ימים או קנס עד עשרים לירות או שני הענשים כאחד.
{{ח:תתת|(3)}} בית־משפט הדן בעבירה לפי סעיף קטן זה, ישמע בכל מקרה את חוות־דעתו של אדם הכשיר לעבודה סוציאלית, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|בחוק שירותי הסעד, תשי״ח–1958}}, וכן במידת האפשר את חוות־דעתו של היועץ הפסיכולוגי העובד בבית הספר שבו לומד הילד.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} יצא אדם חייב בדין על עבירה לפי סעיף זה, והוכח לבית המשפט כי בזמן היעדר מן הלימודים, אשר בגללו יצא חייב בדין, הועסק הילד או הנער בעבודה בשכר, רשאי בית המשפט להטיל על אותו אדם, נוסף על כל עונש אחר, קנס שלא יעלה על שכר עבודתו של הילד או של הנער באותו זמן.
{{ח:תת|(ו)}} הוכח לשר כי – ילד או נער שבעטיו שלמו הוריו קנס על עבירה לפי סעיף קטן (ב), למד באופן סדיר במוסד חינוך מוכר במשך שנה אחת לאחר הטלת הקנס, יהיה השר רשאי לצוות על החזרת הקנס למשלמו, והקנס יוחזר כמצווה.
{{ח:תת|(ז)}} ילד בגיל לימוד חובה או נער בגיל לימוד חובה, הרשום במוסד חינוך מוכר, ובלי סיבה מספקת –
{{ח:תתת|(1)}} נעדר מלימודיו לעתים כה תכופות עד שלדעת מנהל מוסד החינוך יש בכך משום הפרעה רצינית ללימודיו; או
{{ח:תתת|(2)}} נעדר מלימודיו שבעה ימי לימוד רצופים,
{{ח:תת}} רואים אותו כאילו לא למד במוסד החינוך באופן סדיר, ומנהל מוסד החינוך ישלח אל הוריו של הילד או של הנער הודעה כאמור בסעיף קטן (ב)(2) ויעביר העתק ממנה לרשות החינוך המקומית.

{{ח:סעיף|4א||תיקון: תשל״ב־2, תשמ״ח־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4ב||תיקון: תשל״ב־2, תשמ״ח־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4ג||תיקון: תשל״ב־2, תשמ״ח־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4ד||תיקון: תשל״ב־2, תשמ״ח־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4ה||תיקון: תשל״ב־2, תשמ״ח־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|5|פטור|תיקון: תשל״ב־2, תשס״ח־3, תשע״ג, תשע״ג־2, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי להורות, בהוראה שתפורסם ברשומות, כי ההורים של ילדים ושל נערים, וכן הנערים עצמם, הלומדים באופן סדיר במוסד חינוך המתואר באותה הוראה, ואינו מוסד חינוך מוכר – יהיו פטורים מן החובות המוטלות עליהם לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}; השר רשאי לקבוע, בתקנות, הוראות ותנאים שעל מוסד חינוך לקיימם לצורך מתן הוראת פטור לגביו לפי סעיף קטן זה, ובכלל זה לעניין הפעלת המוסד.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה (מתן הוראת פטור לגבי מוסד חינוך ותקצובו) (הוראת שעה)|תקנות לימוד חובה (מתן הוראת פטור לגבי מוסד חינוך ותקצובו) (הוראת שעה), התשפ״ד–2024}}.}}
{{ח:תת|(א1)}} הורים של ילדים או של נערים, וכן הנערים עצמם, הלומדים באופן סדיר במוסד חינוך תרבותי ייחודי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים|בחוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים, התשס״ח–2008}}, יהיו פטורים מן החובות המוטלות עליהם לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} השר רשאי להורות, בהוראה כללית או מיוחדת, כי ההורים ונותן העבודה של ילד או של נער, וכן הנער עצמו, יהיו פטורים מן החובות המוטלות עליהם לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, אם –
{{ח:תתתת|(I)}} קיימים, לדעת השר, טעמים מיוחדים לכך שהילד או הנער לא ילמד במוסד חינוך מוכר, והילד או הנער מקבל באופן פרטי לימוד שיטתי המניח את דעת השר; או
{{ח:תתתת|(II)}} השר משוכנע שאין הילד או הנער מסוגל ללמוד באופן סדיר במוסד חינוך מוכר;
{{ח:תתת|(2)}} בהוראה לפי סעיף קטן זה רשאי השר לקבוע כל תנאי וכל סייג הנראים לו;
{{ח:תתת|(3)}} מי שניתנה עליו הוראת פטור לפי סעיף זה, לא יחולו לגביו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיפים 6}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|ו־10}} אלא בכפוף לתנאים ולסייגים שבהוראת הפטור, ובלבד שתישמר החובה לספק לילד או לנער לימודים במסגרת שקבע השר בכל מקרה שהילד או הנער מסוגל לכך.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: לימוד חינם}}

{{ח:סעיף|6|זכות לימוד חינם|תיקון: תשכ״ט־2, תשל״ו, תשל״ח, תשל״ח־3, תש״ם, תשמ״א, תשמ״ח־2, תשנ״ד־2, תשנ״ד־3, תשס״ז־2, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} אלה זכאים לחינוך חינם במוסד חינוך רשמי:
{{ח:תתת|(1)}} מי שחל עליו לימוד חובה לפי חוק זה, זולת אם סיים את לימודיו לפי תכנית לימודים בכיתה י״ב;
{{ח:תתת|(2)}} מי שבגיל 18 ולא סיים אלא לימודים לפי תכנית לימודים בכיתה י״א.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לזכות בחינוך חינם בנוסף על האמורים בסעיף קטן (א) את מי שטרם השלים לימודיו לפי תכנית של לימודים בכיתה י״ב, עד שישלים אותם, לפי כללים, מבחנים, תנאים וסייגים שנקבעו בתקנות, בהתייעצות עם ועדת החינוך והתרבות של הכנסת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה (שירותים מקובלים)|תקנות לימוד חובה (שירותים מקובלים), תשי״א–1950}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאי השר, בצו, להורות כי מי שלא ניתן, לדעת השר, להבטיח לימודיו במוסד חינוך רשמי – ילמד במוסד חינוך אחר, ואוצר המדינה ישא בשכר לימודיו במוסד כאמור, בתנאים שנקבעו בצו האמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו לימוד חובה (חינוך חינם שלא במוסד חינוך רשמי)|צו לימוד חובה (חינוך חינם שלא במוסד חינוך רשמי), תשל״ח–1978}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} מי שזכאי לחינוך חינם לפי סעיף זה, לא ידרשו בעדו דמי הרשמה או כל תשלום אחר בעד לימודיו במוסד חינוך רשמי או בעד לימודיו במוסד חינוך אחר שאוצר המדינה נושא בשכרם לפי סעיף קטן (ג); ואולם רשות החינוך המקומית שבתחום שיפוטה נמצא מוסד החינוך שבו הוא לומד, ובמוסד חינוך שאינו רשמי – רשות החינוך המקומית כאמור או בעל המוסד, יהיו רשאים, באישור השר, לגבות תשלומים והחזר הוצאות, בשיעורים שהשר יקבע, בעד אספקה שהם נותנים לו, ובעד שירותים שהם נותנים לו נוסף על השירותים אשר השר הגדיר אותם בתקנות כשירותים מקובלים; אישור השר וקביעת שיעור התשלומים והחזר ההוצאות בידי השר טעונים אישור עם ועדת החינוך והתרבות של הכנסת.
{{ח:תת|(ד1)|(1)}} מי שזכאי לחינוך חינם לפי סעיף זה יהיה מבוטח בביטוח תאונות אישיות, באמצעות רשות החינוך המקומית שבתחום שיפוטה נמצא מוסד החינוך שבו הוא לומד; רשויות החינוך המקומיות יתקשרו בחוזה ביטוח כאמור עם מי שזכה במכרז שנערך לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 198ב|סעיף 198ב לפקודת העיריות}}, ובהתאם להסדר שנקבע {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 198ב|באותו סעיף}}.
{{ח:תתת|(2)}} במסגרת התשלומים לפי סעיף קטן (ד), יקבע השר לפני פרסום המכרז כאמור בפסקה (1), את התשלום שייגבה מהמבוטחים ויכלול דמי ביטוח אחידים וכן שיעור דמי עמילות מרביים שמבטח יהיה רשאי לשלם לסוכני הביטוח בעד תיווך לעניין הביטוח; בסעיף זה,
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ ו”סוכן ביטוח“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}},
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ו”דמי עמילות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 41|בסעיף 41 לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף קטן (ד) אינן גורעות מהוראות {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 8|סעיף 8 לחוק חינוך ממלכתי, תשי״ג–1953}}, ובמוסד חינוך שאינו רשמי – מכוחה של התחייבות לשאת בהוצאותיה של תכנית לשעות נוספות על השעות שנקבעו בתכנית הלימודים.
{{ח:תת|(ו)}} למרות האמור בסעיף קטן (ב), כל רשות חינוך מקומית תספק חינם לכל נער, הלומד במוסד חינוך רשמי לנערים עובדים שבתחום שיפוטה, ספרים, מחברות, מכשירי כתיבה ויתר הציוד הדרושים ללימודיו.

{{ח:סעיף|6א|ייעוד כספי תשלומים|תיקון: תשס״ד, תשס״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} תשלומים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ד) ו־(ד1)}} וכן כל תשלום אחר שהתקבל, במישרין או בעקיפין, ממי שזכאי לחינוך חינם לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} הלומד במוסר חינוך רשמי או במוסד חינוך אחר שאוצר המדינה נושא בשכר הלימוד בו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ג)}}, בין אם הוא תשלום חובה ובין אם הוא תשלום שאינו חובה (בסעיף זה – תשלומים), ישמשו רק למטרות שלשמן נועדו.
{{ח:תת|(ב)}} רשות החינוך המקומית או בעל מוסד חינוך יחזיקו את כספי התשלומים בחשבון בנק נפרד (בסעיף זה – חשבון הבנק) המיועד אך ורק למטרה זו; בסעיף זה, ”חשבון בנק נפרד“ – חשבון בנק נפרד לכל מוסד חינוך שבו ינוהלו כספי התשלומים שהתקבלו בעד תלמידי אותו מוסד.
{{ח:תת|(ג)}} כספים אשר נותרו בחשבון הבנק בסופה של כל שנת לימודים, יוחזרו לתלמידים שמהם נגבו, או ינוכו מהתשלום שעליהם לשלם בשנת הלימודים שלאחריה, במועד ובאופן שיקבע השר, באישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת.
{{ח:תת|(ג1)}} כספי תשלומים המוחזקים בחשבון הבנק יהיו פטורים מעיקול.
{{ח:תת|(ד)}} השר, באישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, יקבע הוראות לביצוע סעיף זה לרבות בדבר ניהול חשבון הבנק ודרכי הביקורת על ניהולו, וכן בדבר מתן זכות עיון ודיווח להורים ולועד ההורים במוסד החינוך, לענין כספי התשלומים וניהולם.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה (ייעוד כספי תשלומים)|תקנות לימוד חובה (ייעוד כספי תשלומים), התשס״ה–2004}}.}}

{{ח:סעיף|7|אחריות למתן חינוך חובה חינם|תיקון: תשכ״ט־2, תשל״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} המדינה אחראית למתן חינוך חובה חינם לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} קיום מוסדות חינוך רשמיים למתן חינוך חובה חינם לפי חוק זה לילדים ולנערים הגרים בתחום שיפוטה של רשות חינוך מקומית מסויימת, יהא מוטל על המדינה ועל אותה רשות חינוך מקומית במשותף. השר, בהתיעצות עם שר הפנים, ועם ועדת החינוך והתרבות של הכנסת יקבע, בצו שיפורסם ברשומות, לגבי כל שנת לימודים ולגבי כל רשות חינוך מקומית, את שיעור ההשתתפות של המדינה ושל רשות החינוך המקומית בקיום מוסדות החינוך הרשמיים שבהם ניתן חינוך חובה לילדים ולנערים הגרים בתחום שיפוטה של אותה רשות חינוך מקומית.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו לימוד חובה (שיעור השתתפות של המדינה ושל רשויות החינוך המקומיות בקיום מוסדות חינוך רשמיים לשנת הלימודים התשפ"ה)|צו לימוד חובה (שיעור השתתפות של המדינה ושל רשויות החינוך המקומיות בקיום מוסדות חינוך רשמיים לשנת הלימודים התשפ״ה), התשפ״ד–2024}}; ראו גם צווים לשנות לימודים קודמות: {{ח:חיצוני|צו לימוד חובה (שיעור ההשתתפות של המדינה ושל רשויות החינוך המקומיות בקיום מוסדות חינוך רשמיים בשנת הלימודים התשס"ו)|התשס״ו}}, {{ח:חיצוני|צו לימוד חובה (שיעור ההשתתפות של המדינה ושל רשויות החינוך המקומיות בקיום מוסדות חינוך רשמיים בשנות הלימודים התשס"ט-התש"ע)#סעיף 9|התשס״ט והתש״ע}}, {{ח:חיצוני|צו לימוד חובה (שיעור ההשתתפות של המדינה ושל רשויות החינוך המקומיות בקיום מוסדות חינוך רשמיים בשנת הלימודים התשע"א)|התשע״א}}, {{ח:חיצוני|צו לימוד חובה (שיעור ההשתתפות של המדינה ושל רשויות החינוך המקומיות בקיום מוסדות חינוך רשמיים לשנת הלימודים התשע"ב)|התשע״ב}}, {{ח:חיצוני|צו לימוד חובה (שיעור ההשתתפות של המדינה ושל רשויות החינוך המקומיות בקיום מוסדות חינוך רשמיים לשנת הלימודים התשע"ג)|התשע״ג}}, {{ח:חיצוני|צו לימוד חובה (שיעור ההשתתפות של המדינה ושל רשויות החינוך המקומיות בקיום מוסדות חינוך רשמיים לשנת הלימודים התשע"ה)#סעיף 9|התשע״ה}}, {{ח:חיצוני|צו לימוד חובה (שיעור ההשתתפות של המדינה ושל רשויות החינוך המקומיות בקיום מוסדות חינוך רשמיים לשנת הלימודים התשע"ז)|התשע״ז}}, {{ח:חיצוני|צו לימוד חובה (שיעור השתתפות של המדינה ושל רשויות החינוך המקומיות בקיום מוסדות חינוך רשמיים לשנת הלימודים התשע"ח)|התשע״ח}}, {{ח:חיצוני|צו לימוד חובה (שיעור השתתפות של המדינה ושל רשויות החינוך המקומיות בקיום מוסדות חינוך רשמיים לשנת הלימודים התשע"ט)|התשע״ט}}, {{ח:חיצוני|צו לימוד חובה (שיעור השתתפות של המדינה ושל רשויות החינוך המקומיות בקיום מוסדות חינוך רשמיים לשנת הלימודים התשפ"ד)|התשפ״ד}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לחייב, בצו, רשות חינוך מקומית, או רשויות חינוך מקומיות אחדות במשותף, לפתוח ולקיים מוסדות חינוך רשמיים לחינוך יסודי.

{{ח:סעיף|7א|תשלומים בעבור תלמידים הלומדים ברשו חינוך מקומית אחרת|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} רשות חינוך מקומית, אשר לא קיים בתחומה מוסד חינוך מתאים בעבור ילד או נער המתגורר בתחומה והוא זכאי לחינוך חינם (בסעיף זה – הרשות השולחת), השולחת, בהתאם להוראות סעיף זה, את הילד או הנער למוסד חינוך מתאים הנמצא בתחום שיפוטה של רשות חינוך מקומית אחרת (בסעיף זה – הרשות הקולטת), תשלם את סכום ההשתתפות כאמור בסעיף קטן (ב) (בסעיף זה – סכום ההשתתפות) בשל אותו ילד או נער.
{{ח:תתת|(2)}} הרשות השולחת תשלם את סכום ההשתתפות, לפי הוראות סעיף זה, לרשות הקולטת או לבעל מוסד החינוך המתאים שאליו נשלח הילד או הנער, לפי קביעת הרשות הקולטת.
{{ח:תתת|(3)}} רשות שולחת, השולחת ילד או נער, כאמור בפסקה (1), למוסד חינוך מתאים ברשות קולטת, תשלח אותו למוסד כאמור הסמוך ביותר למקום מגוריו, אלא אם כן קבע השר או מי שהוא הסמיך לכך, בהסכמת הרשות השולחת, ובהתחשב, בין השאר, בהסדרי התחבורה הציבורית, כי ילד או נער יישלח למוסד חינוך מתאים אחר.
{{ח:תתת|(4)}} השר, בהתייעצות עם מרכז השלטון המקומי ובאישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, יתקין, בכפוף להוראות סעיף קטן (ג), תקנות לענין מוסד חינוך מתאים לצורך סעיף זה; התקנת התקנות תיעשה בהתחשב גם בסוגי מוסדות חינוך, במיקומם ובאזורי מגורים של ילדים או נערים.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהתייעצות עם מרכז השלטון המקומי ובאישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, יקבע את סכום ההשתתפות, ורשאי הוא לקבוע סכומי השתתפות שונים; קביעה לפי סעיף קטן זה תיעשה, בין השאר, בהתחשב בקיום השתתפות של הרשות השולחת בהוצאות חינוכו של ילד או נער אילו היה לומד במוסד חינוך מתאים בתחומה וכן בסוגי מוסדות חינוך.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו על מוסדות החינוך המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מוסדות חינוך רשמיים;
{{ח:תתת|(2)}} מוסדות חינוך מוכרים לחינוך על יסודי;
{{ח:תתת|(3)}} מוסדות חינוך של תאגיד מרכז החינוך העצמאי;
{{ח:תתת|(4)}} מוסדות חינוך של תאגיד מרכז מעיין החינוך התורני בארץ ישראל.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה (תלמידים הלומדים ברשות חינוך מקומית אחרת)|תקנות לימוד חובה (תלמידים הלומדים ברשות חינוך מקומית אחרת), התשס״ה–2005}}.}}

{{ח:סעיף|8|ארנונה}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי, בהתיעצות עם שר הפנים, בצו שיפורסם ברשומות, להעניק לועד שהוכר, או לאדם שנתמנה על ידיו כרשות חינוך מקומית, את הסמכות להטיל על תושבי השטח שהוא תחום השיפוט של אותה רשות חינוך מקומית, ולגבות מהם, ארנונה לכיסוי ההוצאות הכרוכות במילוי החובות המוטלות על רשות החינוך המקומית לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} העקרונות שלפיהם תוטל הארנונה ושיעורה – ייקבעו בצו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו לימוד חובה (השתתפות בהוצאות קיום מוסד)|צו לימוד חובה (השתתפות בהוצאות קיום מוסד), תשל״ח–1978}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} ארנונה כאמור, דינה, בכל הנוגע לגבייתה, כדין מס, כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|בפקודת המסים (גביה)}}.

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשכ״ט־2, תשל״ח־2, תשמ״ח־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: זכות הורים לבחור בזרם מוכר}}

{{ח:סעיף|10|זכות הורים לבחור בזרם מוכר|תיקון: תש״י, תשי״ג־2, תשכ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לחייב, בצו, רשות חינוך מקומית, או רשויות חינוך מקומיות אחדות במשותף, לפתוח ולקיים – לפי רצון הורי הילדים או הנערים הגרים בתחום השיפוט של אותה רשות חינוך מקומית או אותן רשויות חינוך מקומיות – מוסד חינוך רשמי לחינוך חובה. הוראות מפורטות בנוגע למתן צווים לפי סעיף קטן זה ייקבעו בתקנות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה (מתן צווים לפתיחת מוסדות חינוך ולקיומם)|תקנות לימוד חובה (מתן צווים לפתיחת מוסדות חינוך ולקיומם), תשי״ג–1952}}.}}
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) לא יחולו לגבי מחנות־עולים.
{{ח:תתת|(2)}} השר רשאי לקבוע בתקנות סדרי לימוד במחנות־עולים.
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף קטן זה, ”מחנה־עולים“ פירושו – מקום המשמש לאכסון עולים סמוך לעלייתם ועד להשתכנותם שיכון קבוע או ארעי.

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|10א|תקצוב מוסדות פטורים|תיקון: תשע״ג־2, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} השר, בהתייעצות עם שר האוצר, רשאי לקבוע בתקנות, הוראות ותנאים לעניין השתתפות המדינה בתקציב מוסדות חינוך שניתנה לגביהם הוראת פטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)}} (בסעיף זה – מוסדות פטורים), ובכלל זה לעניין שיעור ההשתתפות בתקציב כאמור ולעניין הפעלת המוסדות הפטורים, והכול אם יחליט השר כי יש לתקצב מוסדות כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה (מתן הוראת פטור לגבי מוסד חינוך ותקצובו) (הוראת שעה)|תקנות לימוד חובה (מתן הוראת פטור לגבי מוסד חינוך ותקצובו) (הוראת שעה), התשפ״ד–2024}}.}}

{{ח:סעיף|11|גיל|תיקון: תשל״ח, תשע״ג}}
{{ח:ת}} לצורך חוק זה, רואים אדם כאילו הגיע לגיל מסויים בראשית כל שנת לימודים, אם יגיע לאותו גיל לפני יום 31 בדצמבר שבאותה שנת לימודים.

{{ח:סעיף|12|כרטיסיית ילדים ונערים בגיל לימוד חובה|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} כל רשות חינוך מקומית תנהל כרטיסיה של כל הילדים בגיל לימוד חובה וכל הנערים הגרים בתחום שיפוטה.

{{ח:סעיף|12א|חובת דיווח של מנהל מוסד חינוך|תיקון: תשס״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל מוסד חינוך ידווח, על פי כללים שקבע השר, למי שהשר הסמיכו לענין זה מבין עובדי משרדו, ולמנהל ממחלקת חינוך ברשות המקומית שבתחומה מצוי מוסד החינוך, על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תלמיד הרשום במוסד החינוך שאינו לומד באופן סדיר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(ז)}};
{{ח:תתת|(2)}} תלמיד שהיה רשום במוסד החינוך בשנת הלימודים החולפת, ולא נרשם לשנת הלימודים הקרובה באותו מוסד חינוך.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנהל מחלקת חינוך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך)|בחוק הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך), התשס״א–2001}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תלמיד“ – מי שזכאי לחינוך חינם לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה (כללי דיווח של מנהל מוסד חינוך)|תקנות לימוד חובה (כללי דיווח של מנהל מוסד חינוך), התשס״ה–2004}}.}}

{{ח:סעיף|12ב|איסור הרחקה לצמיתות בשל הישגים לימודיים|תיקון: תשס״א־3}}
{{ח:ת}} לא יורחק תלמיד, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 12א|בסעיף 12א}}, לצמיתות, ממוסד חינוך בשל הישגיו הלימודיים אלא בהתאם לכללים שקבע השר; אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק זכויות התלמיד|חוק זכויות התלמיד, התשס״א–2000}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה (כללים להרחקת תלמיד לצמיתות ממוסד חינוך בשל הישגיו הלימודיים)|תקנות לימוד חובה (כללים להרחקת תלמיד לצמיתות ממוסד חינוך בשל הישגיו הלימודיים), התשס״ה–2004}}.}}

{{ח:סעיף|12ג|חובת דיווח על אלימות|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל מוסד חינוך ידווח, על פי כללים שקבע השר, למי שהשר הסמיכו לענין זה מבין עובדי משרדו, על כל אירוע אלימות שהתרחש במוסד החינוך, שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אירוע של אלימות גופנית בין עובד הוראה לבין תלמיד;
{{ח:תתת|(2)}} אירוע של אלימות גופנית בין תלמידים, שנגרמה בו חבלה.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל מוסד חינוך ידווח על אירוע כאמור בסעיף קטן (א) מיד לאחר התרחשותו, וכן על תוצאות הטיפול באירוע, לרבות אמצעי משמעת שננקטו, עם סיום הטיפול כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך“ – לרבות מוסד חינוך שלומדים בו תלמידים בכיתות י״א ו{{ח:הערה|־}}י״ב אשר חל עליו {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי ספר|חוק פיקוח על בתי ספר, התשכ״ט–1969}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תלמיד“ – מי שלומד במוסד חינוך.

{{ח:סעיף|12ד|הגבלת מספר התלמידים בלימודי מיומנויות היסוד|תיקון: תשס״ז, תשע״ג־2, תשע״ז, תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} בלימודים בכיתת יסוד במוסד חינוך רשמי, שלומדים בה יותר מ־34 תלמידים בכיתה, יילמדו שעתיים לפחות מסך כל שעות הלימוד השבועיות של מיומנויות היסוד במסגרת לימודים שבה מספר התלמידים למורה אינו עולה על עשרים תלמידים.
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בלימודים בכיתה א׳ במוסד חינוך רשמי שהוא בעל ציון טיפוח 7–10 במדד הטיפוח, שלומדים בה עד 34 תלמידים בכיתה, תילמד שעה אחת לפחות מסך כל שעות הלימוד השבועיות של מיומנויות היסוד במסגרת לימודים שבה מספר התלמידים למורה אינו עולה על עשרים תלמידים; לעניין זה, ”מדד הטיפוח“ – מדד הטיפוח כפי שפורסם בחוזר המנהל הכללי של משרד החינוך.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כיתת יסוד“ – כיתה א׳ או ב׳;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיומנויות היסוד“ – מיומנויות הקריאה, הכתיבה והחשבון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תלמיד“ – מי שזכאי לחינוך חינם לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א)}}.

{{ח:סעיף|12ה|אי־נשיאה בשכר לימוד או שלילת השתתפות המדינה בתקציב מוסד חינוך בשל הזדהות עם טרור|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ג)}}, השר, או מי שהוא הסמיך לעניין זה, רשאי להורות כי אוצר המדינה לא יישא, זמנית או דרך קבע, בשכר הלימוד של תלמיד הלומד במוסד חינוך אחר, כולו או חלקו, אם הוכח להנחת דעתו כי באותו מוסד מתקיימים גילויי הזדהות עם מעשה טרור או עם ארגון טרור או תמיכה בהם שהנהלת מוסד החינוך ידעה או הייתה צריכה לדעת על קיומם; בסעיף זה, ”ארגון טרור“ ו”מעשה טרור“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|בחוק המאבק בטרור, התשע״ו–2016}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 10א|בסעיף 10א}}, השר, או מי שהוא הסמיך לעניין זה, רשאי להורות על שלילה זמנית או קבועה של השתתפות המדינה, באופן מלא או חלקי, בתקציב מוסד חינוך שניתנו לגביו הוראות פטור, אם הוכח להנחת דעתו כי באותו מוסד מתקיימים גילויי הזדהות עם מעשה טרור או עם ארגון טרור או תמיכה בהם שהנהלת מוסד החינוך ידעה או הייתה צריכה לדעת על קיומם.
{{ח:תת|(ג)}} החלטה כאמור בסעיף קטן (א) או (ב) תתקבל לאחר התייעצות עם מנהל המחוז המפקח על מוסד החינוך, והכול כפי שיקבע השר.
{{ח:תת|(ד)}} השר, או מי שהוא הסמיך לעניין זה, לא יפעיל את הסמכות הנתונה לו בסעיף קטן (א) או (ב) אלא לאחר שהודיע למוסד החינוך על הכוונה להפסיק את התקצוב ונתן לו הזדמנות להשמיע את טענותיו.
{{ח:תת|(ה)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות כל דין.

{{ח:סעיף|13|העברת סמכויות השר}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי להעביר לאחר את הסמכויות המסורות לו על פי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4(ו)}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5(ב)}}, כולן או מקצתן.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על העברת סמכויות על פי סעיף זה תפורסם ברשומות.

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק ששי: ביצוע}}

{{ח:סעיף|14|תפקידי מועצת החינוך|תיקון: תשי״ג־2, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} השר יוועץ בועד החינוך בטרם ישתמש בסמכות מן הסמכויות המסורות לו לפי חוק זה, חוץ מן הסמכויות המסורות לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4(ב)(3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4(ו)}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13}} וחוץ מן הסמכויות ליתן אישור ולקבוע שיעור תשלומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ד)}}.

{{ח:סעיף|15|ביצוע ותקנות|תיקון: תשכ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע בתקנות חובת רישום בנוסף לחובות על־פי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, ולהסדירה בהתאם לאמור {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק חינוך ממלכתי, תשי״ג–1953}}, ובלבד שהרישום ייעשה במוסד חינוך.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום)|תקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום), תשי״ט–1959}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה (רישום לגני ילדים) (הוראת שעה)|תקנות לימוד חובה (רישום לגני ילדים), תשל״ח–1978}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום נוסף)|תקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום נוסף), תשל״ח–1978}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה (חינוך חינם שלא במוסד חינוך רשמי)|תקנות לימוד חובה (חינוך חינם שלא במוסד חינוך רשמי), תשל״ח–1978}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה (כללי דיווח של מנהל מוסד חינוך)|תקנות לימוד חובה (כללי דיווח של מנהל מוסד חינוך), התשס״ה–2004}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה (מתן הוראת פטור לגבי מוסד חינוך ותקצובו) (הוראת שעה)|תקנות לימוד חובה (מתן הוראת פטור לגבי מוסד חינוך ותקצובו) (הוראת שעה), התשפ״ד–2024}}.}}

{{ח:סעיף|16|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תקפו של חוק זה הוא מיום פרסומו ברשומות; אולם בתקופה שבין אותו יום ובין יום י״ג בניסן תש״י (31 במרס 1950) יבוצעו הוראות חוק זה רק במידה שיקבע השר בצו שיפורסם ברשומות.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ח באלול תש״ט (12 בספטמבר 1949).}}
* '''ד. בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''ז. שזר'''
שר החינוך והתרבות
* '''יוסף שפרינצק'''
יושב ראש הכנסת
ממלא מקום נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]