חוק הנוטריונים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הנוטריונים, תשל״ו–1976}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000433}} '''חוקים קודמים:''' ''החוק העותומני לנוטריונים צבוריים:'' קובץ חוקים עותמניים, כרך א׳, עמ׳ 171. ''פקודת הנוטריונים הצבוריים (מסמכים נכריים):'' {{ח:תיבה|חא״י, כרך ב׳, פרק צ״ט, עמ׳ 1000|פקודת הנוטריונים הצבוריים (מסמכים נכריים)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563482.pdf}}. ''חוק נוטריונים למסמכים יוצאי־חוץ:'' {{ח:תיבה|ס״ח תש״י, 141|חוק נוטריונים למסמכים יוצאי־חוץ|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_210270.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ב, 232|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_210267.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ז, 22|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_210269.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ב, 18|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210268.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 64|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210266.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 40|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210265.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 110|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210264.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 134|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_210263.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 126|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_210262.pdf}}. ''חוק האגרות (נוטריון ציבורי):'' {{ח:תיבה|ס״ח תשט״ז, 29|חוק האגרות (נוטריון ציבורי)|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_207889.pdf}}.

'''חוק הנוטריונים:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ו, 196|חוק הנוטריונים|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_210261.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 4|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317343.pdf}}, {{ח:תיבה|8|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317344.pdf}}, {{ח:תיבה|XVI|ת״ט}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 92|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210260.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 148|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210259.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 111|תיקון מס׳ 13 לחוק לשכת עורכי הדין|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209035.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 47|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210697.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 24|תיקון מס׳ 5 (אגרה שנתית)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211014.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 136|תיקון מס׳ 2 לחוק יחסי ממון בין בני זוג|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211103.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 183|חוק הסדרת פרסומת של בעלי מקצוע (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300210.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 97|חוק חופש העיסוק (הקלה בהגבלות – גיל, תושבות ועיסוק אחר) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300449.pdf}}, {{ח:תיבה|482|תיקון מס׳ 8 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300519.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 601|תיקון מס׳ 32 לחוק לשכת עורכי הדין|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300909.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 664|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_7252353.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: רישוי}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: סמכויות הנוטריון}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: דרכים ותנאים לביצוע פעולה נוטריונית}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: התוצאות של פעולה נוטריונית}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: אתיקה מקצועית}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: ניהול ושמירת מסמכים}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: שיפוט משמעתי}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: סיום הכהונה והפסקתה}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: אימות חתימת נוטריון}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: רישוי}}

{{ח:סעיף|1|ועדת רשיונות|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} רשיון נוטריון יינתן מאת ועדת רשיונות של שבעה שימנה שר המשפטים, מהם שניים על פי הצעת לשכת עורכי הדין; היושב־ראש יהיה משפטן עובד המדינה, שני חברים לפחות יהיו נציגי ציבור וחבר אחד לפחות יהיה נוטריון.

{{ח:סעיף|2|כשירות|תיקון: תשל״ט, תשס״ב, תשס״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} מי שנתקיימו בו כל אלה כשיר להיות נוטריון:
{{ח:תתת|(1)}} הוא אזרח ישראלי או תושב קבע בישראל; לענין זה, ”תושב קבע בישראל“ – מי שהוא בעל רישיון לישיבת קבע בישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|חוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא חבר לשכת עורכי הדין ונתמלאה בו אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} עסק במקצוע של עורך־דין 10 שנים לפחות, מתוכן חמש וחצי שנים לפחות בישראל;
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ג)}} עסק במקצוע של עורך דין 10 שנים לפחות, מהן שנתיים לפחות בישראל, והגיש את בקשתו לרשיון תוך שבע שנים מהיום שבו היה לראשונה תושב ישראל;
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|עד 31.10.2002 תנאי הכשירות לעניין זה היה עיסוק במקצוע של עריכת דין 15 שנים לפחות; בין תאריך 1.11.2002 לתאריך 31.10.2003 – עיסוק בעריכת דין 14 שנים, כאשר לפחות 7.5 מתוכן הוא בישראל; בין תאריך 1.11.2003 לתאריך 31.10.2005 – עיסוק בעריכת דין 12 שנים כאשר לפחות 6.5 שנים מתוכן הוא בישראל.}}
{{ח:תתת|(3)}} לא הורשע בישראל או מחוצה לה בעבירה פלילית שיש בה משום קלון;
{{ח:תתת|(4)}} לא הוצא ולא הושעה מלשכת עורכי הדין בישראל על פי פסק־דין סופי בהליכים משמעתיים, למעט הליך על פי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 78|סעיף 78 לחוק לשכת עורכי הדין, תשכ״א–1961}} (להלן – חוק הלשכה), ולא בוטל רשיונו ולא הותלה תקפו בהליכים משמעתיים לפי חוק נוטריונים למסמכים יוצאי חוץ, תש״י–1950;
{{ח:תתת|(5)}} ועדת הרשיונות מצאה אותו ראוי להיות נוטריון, לאחר שנתנה את דעתה, בין השאר, לענשים משמעתיים שהוטלו עליו לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|חוק הלשכה}} או חוק נוטריונים למסמכים יוצאי חוץ, תש״י–1950, תוך 10 שנים לפני מתן הרשיון, פרט לאלה האמורים בפיסקה (4).
{{ח:תת|(ב)}} ועדת הרשיונות רשאית לתת לאדם רשיון נוטריון אף אם הורשע כאמור בסעיף קטן (א)(3) אם עברו עשר שנים מיום שגמר לרצות את ענשו, ואף אם הוטל עליו אחד הענשים האמורים בסעיף קטן (א)(4) אם עברו 10 שנים מיום שבו הוטל העונש.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת הרשיונות רשאית להתנות מתן רישיון נוטריון בהשתתפות בהשתלמות קצרה במתכונת שתקבע הועדה; המשתתף ישא בעלות השתתפותו בהשתלמות, כולה או חלקה, כפי שתקבע הועדה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|קביעת הנוטריונים (השתלמות)|קביעת הנוטריונים (השתלמות), התשס״ג–2003}}.}}

{{ח:סעיף|3|כהונות שדינן כדין עיסוק במקצוע עורך־דין}}
{{ח:ת}} לענין האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(2)}}, דין תקופת כהונה כשופט, כחבר בית־דין דתי או בתפקיד משפטי אחר ששר המשפטים אישר אותו בצו לצורך סעיף זה, כדין תקופת עיסוק במקצוע של עורך־דין בישראל, ודין תקופת כהונה כשופט או כנוטריון בחוץ־לארץ כדין תקופת עיסוק במקצוע של עורך־דין בחוץ־לארץ.

{{ח:סעיף|4|התנגדות}}
{{ח:תת|(א)}} מצאה הוועדה שנתמלאו במבקש הרשיון תנאי הכשירות המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)}}, או החליטה שיש מקום להשתמש בסמכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ב)}}, תפרסם את הבקשה במועד ובדרך שנקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} כל אדם רשאי להגיש לוועדת הרשיונות, במועד ובדרך שנקבעו בתקנות, התנגדות מנומקת להענקת הרשיון למבקש, אך לא תדחה הוועדה את הבקשה על סמך ההתנגדות לפני שנתנה למבקש הזדמנות להשמיע טענותיו.

{{ח:סעיף|5|פנקס הנוטריונים ואגרת רשיון}}
{{ח:ת}} בטרם יתחיל נוטריון לכהן –
{{ח:תתת|(1)}} יחתום את שמו בפנקס הנוטריונים שינוהל בפיקוחו של שר המשפטים;
{{ח:תתת|(2)}} ימסור למי ששר המשפטים הסמיכו לכך דוגמה של חתימתו ושל חותמו, בדרך שנקבעה בתקנות;
{{ח:תתת|(3)}} ישלם את האגרה שנקבעה בתקנות.

{{ח:סעיף|6|אגרה שנתית|תיקון: תשנ״ד, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רשיון נוטריון ישלם, לא יאוחר מ־31 בינואר של כל שנה, אגרה שנתית ששיעורה נקבע בתקנות; לא שולמה האגרה כאמור, יווספו לה תוספות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שולמה האגרה בתקופה שבין 1 בפברואר ובין 31 במרס – 10%;
{{ח:תתת|(2)}} שולמה האגרה בתקופה שבין 1 באפריל ובין 30 בספטמבר – 50%;
{{ח:תתת|(3)}} שולמה האגרה אחרי 30 בספטמבר – 100%;
{{ח:תתת|(4)}} שולמה האגרה אחרי אותה שנה פלונית תישא, בנוסף לתשלום כפל האגרה כאמור בפסקה (3), גם הפרשי הצמדה על סכום האגרה שנקבע, לפי מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מן המדד שפורסם בחודש דצמבר שקדם למועד תשלום האגרה של אותה השנה עד המדד שפורסם לאחרונה לפני תשלומה בפועל.
{{ח:תת|(א1)}} לא שילם בעל רשיון נוטריון את האגרה בעד שנה פלונית עד תום חודש מרס של השנה שלאחריה, לא יהיה רשאי לשמש נוטריון כל עוד לא שילם את האגרה באותה השנה, כאמור בסעיף קטן (א)(4).
{{ח:תת|(א2)|(1)}} נוטריון שרישיונו הותלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א)(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 43א|43א}} {{ח:פנימי|סעיף 44|או 44}}, לאחר ששילם אגרה שנתית, לא יהיה זכאי להשבת כל סכום ששילם.
{{ח:תתת|(2)}} נוטריון שהודיע שהוא מבקש לשוב ולשמש כנוטריון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 44א|בסעיף 44א(ב)}} ישלם, כתנאי לחידוש הרישיון, אגרה שנתית יחסית בסכום השווה למכפלת האגרה השנתית בחודשי השנה שנותרו מיום ההודעה עד לחודש דצמבר של אותה שנה, חלקי 12; לעניין זה, דין חלק מחודש כדין חודש שלם.
{{ח:תת|(ב)}} נוטריון שלא שילם אגרה שנתית לחמש שנים, יפקע תקפו של רשיונו.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות שיעור שונה של אגרה שנתית לבעל רשיון נוטריון שהוא בגיל שבעים שנה או יותר.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: סמכויות הנוטריון}}

{{ח:סעיף|7|סמכויות הנוטריון|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} נוטריון מוסמך –
{{ח:תת|(1)}} לאמת חתימה על מסמך;
{{ח:תת|(2)}} לאשר שהחתום על מסמך, בשם זולתו, היה מוסמך לכך;
{{ח:תת|(3)}} לאשר נכונותו של העתק מסמך;
{{ח:תת|(4)}} לאשר נכונותו של תרגום מסמך;
{{ח:תת|(5)}} לקבל ולאשר תצהיר והצהרה אחרת;
{{ח:תת|(6)}} לאשר שאדם פלוני חי;
{{ח:תת|(7)}} לאשר נכונותה של רשימת מצאי;
{{ח:תת|(8)}} לערוך העדה של מסמך סחיר;
{{ח:תת|(9)}} לערוך מסמך או לעשות בו פעולה אחרת כשהעריכה או עשיית הפעולה בידי נוטריון דרושה או מותרת על פי דין, לרבות דין של מדינת חוץ, או על פי מסמך אחר;
{{ח:תת|(10)}} להשתמש בסמכות של נוטריון ציבורי על פי דין אחר;
{{ח:תת|(11)}} לאמת הסכם ממון בין בני זוג, שנכרת לפני הנישואין.

{{ח:סעיף|8|ייחוד פעולות}}
{{ח:ת}} פעולה מן הפעולות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(1), (3), (7), (8) ו־(9)}}, כשהמסמך הנוטריוני דרוש לצרכי שימוש בחוץ לארץ, לרבות נציגות של מדינת חוץ בישראל, לא תיעשה אלא בידי נוטריון.

{{ח:סעיף|9|שמירת סמכויות}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} כדי למנוע עשיית פעולה בידי עובד ציבורי המוסמך לכך במילוי תפקידו, או בידי אדם אחר המוסמך לכך על פי חיקוק.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: דרכים ותנאים לביצוע פעולה נוטריונית}}

{{ח:סעיף|10|איסור השימוש בסמכות לטובת קרובים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישתמש נוטריון בסמכות מסמכויותיו בענין של עצמו, של קרובו, של שותפו, של עובדו או של תאגיד שהוא בשליטתו.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה, ”קרוב“ של הנוטריון –
{{ח:תתת|(1)}} בן זוג;
{{ח:תתת|(2)}} הורה, הורה הורה, הורה בן־זוג, צאצא, צאצא בן־זוג ובני זוגם של כל אחד מאלה;
{{ח:תתת|(3)}} אח או אחות ובני זוגם.

{{ח:סעיף|11|אימות חתימה}}
{{ח:ת}} לא יאמת נוטריון חתימתו של אדם על מסמך אלא אם החותם עמד לפניו, זוהה וחתם בפניו על המסמך.

{{ח:סעיף|12|אישור העתק}}
{{ח:ת}} לא יאשר נוטריון שמסמך פלוני הוא העתק נכון מהמקור, אלא אם המקור הוצג לפניו והוא השווה זה אל זה ומצאם שווים.

{{ח:סעיף|13|אישור נכונות של רשימת מצאי}}
{{ח:ת}} לא יאשר נוטריון את נכונותה של רשימת מצאי אלא אם ערך אותה או נערכה בפניו והוא בקי בנושא המצאי.

{{ח:סעיף|14|אישור שאדם זכאי לחתום בשם זולתו}}
{{ח:ת}} לא יאשר נוטריון שהחתום על מסמך בשם זולתו זכאי לחתום עליו כך, אלא אם זכותו לחתום הוכחה לנוטריון על־ידי מסמכים שיש בהם ראיה לדבר, ואם חתם בשם תאגיד – על־ידי פנקס המתנהל על פי חיקוק, בין בידי עובד ציבורי ובין בדרך אחרת, או על־ידי מסמך אחר שיש בו ראיה לדבר.

{{ח:סעיף|15|אישור תרגום}}
{{ח:ת}} לא יאשר נוטריון נכונותו של תרגום אלא אם הוא שולט בשפה שבה נערך המקור ובשפה שאליה תורגם, והוא עצמו ערך את התרגום או בדק את נכונותו.

{{ח:סעיף|16|אישור שאדם נמצא בחיים}}
{{ח:ת}} לא יאשר נוטריון כי ביום פלוני היה אדם פלוני בחיים אלא אם עמד לפניו האדם באותו יום וזוהה.

{{ח:סעיף|17|אי־ביול}}
{{ח:ת}} לא ישתמש נוטריון בסמכותו לגבי מסמך שאינו מבוייל כדין.

{{ח:סעיף|18|דרכי הביצוע של פעולה נוטריונית}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות דרכים ותנאים נוספים שבהם יבצע נוטריון פעולה נוטריונית ובין השאר רשאי הוא לקבוע הוראות בדבר –
{{ח:תת|(1)}} בירור כשרותו המשפטית של המתייצב לפניו לשם ביצוע של הפעולה הנוטריונית ואת היותו מבין אל נכון את משמעות הפעולה;
{{ח:תת|(2)}} רשומות שעל הנוטריון לנהל על הפעולות הנוטריוניות שביצע, העתקים ממסמכים שפעל בהם, שעליו להשאיר בידו, ודרכי השמירה של כל אלה ומשך זמנה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנוטריונים|תקנות הנוטריונים, תשל״ז–1977}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: התוצאות של פעולה נוטריונית}}

{{ח:סעיף|19|כוחו של אישור}}
{{ח:ת}} אישורו של נוטריון לפי חוק זה והתקנות על פיו, יהיה ראיה מספקת בהליך משפטי, ללא צורך בראיה נוספת, לדברי הנוטריון ולמעשיו ולדברי אחרים ולמעשיהם שאמרו או עשו בפניו, הכל כאמור באישור.

{{ח:סעיף|20|יפוי־כוח|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:תת|(א)}} יפוי־כוח כללי ויפוי־כוח לביצוע עיסקאות במקרקעין הטעונות רישום במרשם המקרקעין, לא יהיו בני־תוקף אלא אם ערך אותם נוטריון או אימת את החתימות שעליהם, כאמור בחוק זה ובתקנות על פיו; הוראה זו אינה גורעת {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 91|מסעיף 91 לחוק הלשכה}}.
{{ח:תת|(ב)}} סעיף זה אינו חל על יפוי־כוח שניתן בחוץ־לארץ לפי דיני המקום שבו ניתן.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: אתיקה מקצועית}}

{{ח:סעיף|21|שמירת כבוד המקצוע}}
{{ח:ת}} נוטריון ישמור על כבוד המקצוע ויימנע מכל דבר העלול לפגוע בכבוד המקצוע.

{{ח:סעיף|22|חובת נאמנות}}
{{ח:ת}} במילוי תפקידיו יפעל נוטריון בנאמנות ובמסירות; נתבקש הנוטריון לבצע פעולה בשביל יותר מאדם אחר, חב הוא בנאמנות שווה לכל הצדדים ואין נפקא מינה מי מהם משלם את שכרו.

{{ח:סעיף|23|הסדרת פרסומת|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} נוטריון לא יעשה, במישרין או בעקיפין, פרסומת לעיסוקו אלא בהתאם לכללים שהותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 55|סעיף 55 לחוק הלשכה}}; כן יחולו על נוטריון הכללים שהותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 55|הסעיף האמור}}, לענין ציון השם והמקצוע.

{{ח:סעיף|24|איסור שידול לשם השגת עבודה}}
{{ח:ת}} לא ישדל נוטריון, בעצמו או על־ידי אחר, למסור לו עבודה מקצועית.

{{ח:סעיף|25|שימוש בתארים}}
{{ח:ת}} לא ישתמש נוטריון לציון מקצועו אלא בתואר ”נוטריון“ או בתואר לועזי מקביל שנקבע בתקנות ובתואר זה בלבד; אין בהוראה זו כדי למנוע את השימוש בתואר אקדמי או בתואר שדין אחר מסדיר את השימוש בו.

{{ח:סעיף|26|הגבלות על שותפות}}
{{ח:תת|(א)}} נוטריון לא יעסוק במקצועו בשותפות עם מי שאינו נוטריון, ולא ישתפו בהכנסותיו בתמורה לשירותים, לסיוע או לתועלת אחרת למקצועו; אולם רשאי נוטריון לשתף בהכנסותיו את אלמנתו ואת היתומים הקטינים של כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שותפו או שותפו שפרש, אם נפטר בעודו נוטריון;
{{ח:תתת|(2)}} נוטריון שאת משרדו רכש.
{{ח:תת|(ב)}} נוטריון יבצע פעולה נוטריונית בשמו בלבד, אף אם הוא עוסק בשותפות עם נוטריון אחר.
{{ח:תת|(ג)}} סעיף זה אינו בא למנוע שותפות בין עורך־דין שהוא נוטריון לבין עורך־דין שאיננו נוטריון.

{{ח:סעיף|27|איסור עיסוק כשכיר}}
{{ח:ת}} במילוי תפקידו לא יעבוד הנוטריון כשכיר.

{{ח:סעיף|28|סוד מקצועי}}
{{ח:תת|(א)}} נוטריון ישמור בסוד כל דבר שהובא לידיעתו על־ידי מי שנזקק לשירותיו שנעשו על פי דין, זולת אם נאמר אחרת בחיקוק או אם ויתר הלקוח בכתב על שמירת הסודיות.
{{ח:תת|(ב)}} העובד בשירותו של נוטריון ישמור על סודיות הענינים המגיעים לידיעתו במהלך שירותו באותה מידה שבה חייב הנוטריון בעצמו לשמור על סודיותם.
{{ח:תת|(ג)}} נוטריון חייב לנקוט אמצעים סבירים כדי להבטיח שעובדיו ישמרו על הסודיות כאמור בסעיף זה.
{{ח:תת|(ד)}} סעיף זה לא יחול על גילוי שנצטווה עליו הנוטריון או עובדו לפי צו בית־משפט או בהליך משפטי.

{{ח:סעיף|29|איסור השימוש בידיעה שנמסרה לנוטריון}}
{{ח:ת}} לא ישתמש נוטריון בידיעה שהגיעה אליו במילוי תפקידו ממי שנזקק לשירותו לכל מטרה זולת למען אותו אדם שנזקק לשירותו כאמור או ברשותו.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: ניהול ושמירת מסמכים|תיקון: תשל״ז}}

{{ח:סעיף|30|ארכיון מרכזי}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי להקים ארכיון מרכזי למסמכים נוטריוניים ולחייב נוטריונים לשלוח לארכיון זה, במועד שנקבע בתקנות, עותק ממסמכים או מסוגי מסמכים כפי שנקבע בתקנות באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנוטריונים (ארכיון מרכזי)|תקנות הנוטריונים (ארכיון מרכזי), תשל״ז–1977}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנוטריונים (עתקים שייגנזו בארכיון המרכזי)|תקנות הנוטריונים (עתקים שייגנזו בארכיון המרכזי), תשל״ז–1977}}.}}

{{ח:סעיף|31|ניהול ספרים}}
{{ח:ת}} נוטריון ינהל ספרים בקשר למילוי תפקידו, ובהם יירשמו פעולותיו בדרך שנקבעה בתקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנוטריונים|תקנות הנוטריונים, תשל״ז–1977}}.}}

{{ח:סעיף|32|תקנות בקשר לטיפול ועיון במסמכים}}
{{ח:ת}} שר המשפטים יקבע בתקנות –
{{ח:תת|(1)}} את סוגי הזכאים לעיין במסמכים אשר בארכיון המרכזי למסמכים נוטריוניים, לרבות מסמכים שנמסרו לפי {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54}}, את סוגי הזכאים לקבל העתקים מהם, ואת סדרי העיון וקבלת ההעתקים;
{{ח:תת|(2)}} את הצורה והמקום לגניזת מסמכים, לרבות ספרים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31}}, אשר היו בידי נוטריון.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנוטריונים (ארכיון מרכזי)|תקנות הנוטריונים (ארכיון מרכזי), תשל״ז–1977}}.}}

{{ח:סעיף|33|ביקורת}}
{{ח:תת|(א)}} נוטריון יעמיד את המסמכים שעליו לשמור ואת הספרים שעליו לנהל, לפי חוק זה, לביקורת מי ששר המשפטים מינהו לכך.
{{ח:תת|(ב)}} דרכי הבקורת ייקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ג)}} מי שנתמנה לערוך בקורת לפי סעיף זה, ישמור בסוד כל דבר שבא לידיעתו במילוי תפקידו ולא ישתמש בידיעה כאמור אלא למילוי תפקידו; הוראה זו אינה חלה על גילוי שנצטווה עליו בחקירה על פי דין או בהליך משפטי.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנוטריונים (דרכי בקורת)|תקנות הנוטריונים (דרכי בקורת), תשל״ז–1977}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: שיפוט משמעתי}}

{{ח:סעיף|34|עבירות משמעת}}
{{ח:ת}} נוטריון אשם בעבירת משמעת אם –
{{ח:תת|(1)}} עבר על כללי האתיקה המקצועית כפי שנקבעו {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק ה׳}};
{{ח:תת|(2)}} לא קיים את המוטל עליו לפי הוראות חוק זה והתקנות שהותקנו לפיו או התרשל בקיום המוטל עליו כאמור;
{{ח:תת|(3)}} עשה במילוי תפקידיו כנוטריון פעולה שלא היה מוסמך לה בחיקוק;
{{ח:תת|(4)}} נתן אישור שידע או היה חייב לדעת שהוא כוזב;
{{ח:תת|(5)}} גבה או דרש בעד שירותיו שכר שהוא למעלה מן הקבוע מכוחו של חוק זה, או גבה או דרש, ללא טעם מספיק, שכר שהוא למטה מן הקבוע מכוחו של חוק זה;
{{ח:תת|(6)}} הורשע, בישראל או מחוצה לה, בעבירה שיש בה משום קלון.

{{ח:סעיף|35|סמכות בית הדין של לשכת עורכי הדין}}
{{ח:ת}} הדיון בעבירות משמעת לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} יהא לפני בית הדין המשמעתי המחוזי שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|חוק הלשכה}} (להלן – בית הדין) והרכבו לענין זה יכלול שני נוטריונים לפחות.

{{ח:סעיף|36|קובל}}
{{ח:ת}} היועץ המשפטי לממשלה או נציגו רשאים, בין ביוזמתם ובין על פי תלונת אדם אחר, להגיש קובלנה לבית הדין בשל עבירת משמעת ולהתייצב ולטעון בכל הליך לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|37|תחולת {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|חוק הלשכה}}}}
{{ח:תת|(א)}} הסמכויות של בית הדין וסדרי הדין בדיון לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} יהיו כסמכויות וסדרי הדין בדיון לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#פרק 6|הפרק הששי לחוק הלשכה}}, זולת אם נקבע אחרת בחוק זה או על פיו; כן יחולו {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 64|סעיפים 64}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 80|ו־80 לחוק הלשכה}} בשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות סדרי דין מיוחדים בהליכים לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|38|צו חיפוש}}
{{ח:ת}} ראה בית הדין שיש לערוך חיפוש כדי להבטיח הצגה של תעודה או מסמך הדרושים לחקירה בעבירת משמעת או לדיון, רשאי הוא ליתן צו חיפוש; הצו יבוצע כדרך צו חיפוש לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], תשכ״ט–1969}}.

{{ח:סעיף|39|אמצעי משמעת}}
{{ח:תת|(א)}} ואלה הם אמצעי המשמעת שבית הדין מוסמך להטיל על הנוטריון:
{{ח:תתת|(1)}} אזהרה;
{{ח:תתת|(2)}} נזיפה;
{{ח:תתת|(3)}} קנס בסכום שלא יעלה על 20,000 לירות לכל עבירה;
{{ח:תתת|(4)}} התליית תקפו של הרשיון לתקופה קצובה שלא תעלה על חמש שנים;
{{ח:תתת|(5)}} ביטול הרשיון.
{{ח:תת|(ב)}} קנס שהוטל לפי סעיף זה ייגבה כמו קנס שהטיל בית משפט בהליך פלילי.

{{ח:סעיף|40|אמצעי עזר|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} לבית הדין יהיו בנוסף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39}} גם הסמכויות האמורות {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 69|בסעיף 69 לחוק הלשכה}}; כן יחולו {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 73|סעיפים 73}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 74|ו־74 לחוק הלשכה}}.

{{ח:סעיף|41|ערעור|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הנוטריון והיועץ המשפטי לממשלה או נציגו רשאים לערער על פסק הדין של בית הדין לפני בית הדין המשמעתי הארצי, שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|חוק הלשכה}}, במועד ובדרך שמערערים על פסק דין של בית הדין שניתן בהליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|חוק הלשכה}}.
{{ח:תת|(ב)}} הרכב בית הדין המשמעתי הארצי בערעור לפי סעיף זה יכלול שני נוטריונים לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} על פסק הדין של בית הדין המשמעתי הארצי לפי סעיף זה רשאים הנוטריון והיועץ המשפטי לממשלה או נציגו לערער לפני בית המשפט המחוזי בירושלים תוך שלושים יום מיום שהודע להם פסק הדין של בית הדין הארצי.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|42|השעיית נוטריון|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בית הדין רשאי להשעות נוטריון –
{{ח:תתת|(1)}} שהוגש נגדו כתב אישום בבית משפט בשל עבירה פלילית שעבר במילוי תפקידו ושבנסיבות הענין היה בה משום קלון;
{{ח:תתת|(2)}} שהועמד לפניו לדין לפי חוק זה בענין שבו עלול בית הדין להחליט על התליית תקפו של הרשיון או על ביטולו.
{{ח:תת|(ב)}} השעייתו של נוטריון לפי סעיף קטן (א)(1) תהא עד לפסק דינו בבית המשפט, ואם הורשע והובא דבר ההרשעה לפני בית הדין – עד לפסק הדין של בית הדין לפי חוק זה; לא הובא הדבר לבית הדין תוך שלושים יום מיום שבו נעשה הפסק המרשיע סופי, או שבוטלה ההרשעה – בטלה ההשעיה.
{{ח:תת|(ג)}} השעייתו של נוטריון לפי סעיף קטן (א)(2) תהא עד למתן פסק הדין בבית הדין.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} רשאי נוטריון לערער על החלטת בית הדין להשעותו כאילו היה פסק דין, {{ח:פנימי|סעיף 41|וסעיף 41}} יחול בשינויים המחוייבים; אולם הגשת הערעור לא תעכב את ההשעיה.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: סיום הכהונה והפסקתה}}

{{ח:סעיף|43|ביטול הרשיון}}
{{ח:ת}} רשיונו של נוטריון בטל אם נתקיימה אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} שר המשפטים ביטל את הרשיון על פי בקשת הנוטריון;
{{ח:תת|(2)}} הנוטריון חדל להיות אזרח ישראלי;
{{ח:תת|(3)}} חברותו של הנוטריון בלשכת עורכי הדין פקעה.

{{ח:סעיף|43א|התליית רישיון מרצון|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} נוטריון המעוניין שלא לשמש נוטריון רשאי להודיע על כך בכתב לוועדת הרישיונות, ומשהודיע כאמור וכל עוד לא התקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 44א|בסעיף 44א(ב)}}, יותלה רישיונו.

{{ח:סעיף|44|הפסקת החברות בלשכת עורכי הדין|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} נוטריון שנתקיימה בו אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} חברותו בלשכת עורכי הדין הופסקה מכוח האמור {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 52א|בסעיף 52א לחוק הלשכה}};
{{ח:תת|(2)}} הגביל את חברותו בלשכת עורכי הדין כאמור {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 52ב|בסעיף 52ב לחוק הלשכה}};
{{ח:תת|(3)}} חברותו בלשכת עורכי הדין הושעתה, לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 49|סעיף 49 לחוק הלשכה}};
{{ח:תת|(4)}} הושעה זמנית לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 78|סעיף 78 לחוק הלשכה}};
{{ח:ת}} יהא תוקף רשיונו מותלה כל עוד ההפסקה, הגבלת החברות או ההשעיה בעינן עומדות, וכל עוד לא התקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 44א|בסעיף 44א(ב)}}.

{{ח:סעיף|44א|תוצאות התליית רישיון וחידוש רישיון לאחר התליה|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} נוטריון שרישיונו הותלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א)(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 43א|43א}} {{ח:פנימי|סעיף 44|או 44}}, יחולו לגביו הוראות חוק זה והוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לא ישמש בתקופת ההתליה כנוטריון ולא יציג עצמו ככזה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא לא יעשה פעולות שנתייחדו לנוטריונים;
{{ח:תתת|(3)}} הוא ימשיך להיות נתון לשיפוט משמעתי לפני בית הדין לגבי מה שאירע לפני ההתליה או במהלכה;
{{ח:תתת|(4)}} הוא אינו חייב באגרות המוטלות על נוטריונים, לתקופה שתחילתה בחודש ינואר הראשון שלאחר תחילת תקופת ההתליה ועד לחידוש רישיונו.
{{ח:תת|(ב)}} רישיון נוטריון שהותלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 43א|סעיף 43א}} {{ח:פנימי|סעיף 44|או 44}} יחודש אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הנוטריון הודיע כי הוא מבקש לשוב ולשמש כנוטריון;
{{ח:תתת|(2)}} הנוטריון שילם אגרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(א2)(2)}};
{{ח:תתת|(3)}} לא חדל להתקיים בנוטריון אחד מתנאי הכשירות המנויים בפסקאות {{ח:פנימי|סעיף 2|שבסעיף 2(א)}} כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} פסקאות (1) עד (3), ואם חדל להתקיים התנאי בפסקה (3) – ועדת הרישיונות החליטה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(ב) רישה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} פסקה (5), ואולם המילים ”פרט לאלה האמורים בפסקה (4)“ – לא ייקראו.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: אימות חתימת נוטריון}}

{{ח:סעיף|45|הסמכות לאמת|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} חתימתו של נוטריון, בתוקף תפקידו לפי חוק זה והתקנות על פיו, על גבי מסמך הנועד לשימוש מחוץ לישראל, תאומת, על פי בקשת מעונין, בידי רשם בית־משפט שלום או עובד מדינה שמונו לכך בידי שר המשפטים.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: שונות}}

{{ח:סעיף|46|תקנות בדבר שיעורי שכר ושירותים ואגרות}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות –
{{ח:תת|(1)}} את שיעור השכר שיקבל נוטריון בעד שירותיו לפי חוק זה ואת מקרי הפטור משכר;
{{ח:תת|(2)}} את האגרות שישולמו בעד שירותי הארכיון המרכזי למסמכים נוטריוניים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנוטריונים (שכר שירותים נוטריוניים הניתנים בבית המשפט)|תקנות הנוטריונים (שכר שירותים נוטריוניים הניתנים בבית המשפט), תשל״ח–1977}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנוטריונים (שכר שירותים בנציגויות בחוץ לארץ)|תקנות הנוטריונים (שכר שירותים בנציגויות בחוץ לארץ), התשס״ח–2008}}.}}

{{ח:סעיף|47|סיוע לעבירה}}
{{ח:ת}} נוטריון המשתמש בסמכותו לגבי מסמך ביודעו כי המסמך נועד לביצוע עבירה פלילית או שבעריכתו היה משום עבירה פלילית, דינו – מאסר שלוש שנים או כדינו של האשם באותה עבירה, הכל לפי העונש החמור יותר.

{{ח:סעיף|48|התחזות|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} מי שאינו מוסמך לכהן כנוטריון או שרישיונו הותלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיפים 39(א)(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 43א|43א}} {{ח:פנימי|סעיף 44|או 44}} וטרם חודש, ומתחזה להיות נוטריון, דינו – מאסר שלוש שנים.

{{ח:סעיף|49|עשיית פעולה שיוחדה לנוטריון|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} מי שעושה פעולה מן הפעולות שנתייחדו לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} לנוטריון בלי להיות מוסמך לכך על פי דין או שרישיונו הותלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיפים 39(א)(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 43א|43א}} {{ח:פנימי|סעיף 44|או 44}} וטרם חודש –
{{ח:תתת|(1)}} דינו – קנס 10,000 לירות;
{{ח:תתת|(2)}} אינו זכאי לשכר בעד הפעולה, ואם שולם שכר – יחזיר אותו למי ששילמו.
{{ח:תת|(ב)}} הטוען שהוא מוסמך לעשיית הפעולה, עליו הראיה.

{{ח:סעיף|50|מילוי מקום נוטריון}}
{{ח:ת}} בתחום של רשות מקומית שבו בית־משפט שלום ואין בו משרד נוטריון, רשאי שר המשפטים למנות עובד המדינה הממלא תפקיד באותו בית־משפט להשתמש בסמכויות נוטריון, כולן או מקצתן, ודין פעולה שנעשתה בידי עובד המדינה מכוח סמכויות אלה כדין פעולה של נוטריון.

{{ח:סעיף|50א|סמכויות נציגי המדינה|תיקון: תשל״ח, תשס״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} נציגים דיפלומטיים ונציגים קונסולריים של ישראל כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 29|בסעיף 29 לפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל״א–1971}}, מוסמכים להשתמש בחוץ־לארץ בסמכויות נוטריון, ודין פעולה שנעשתה בידי נציג כאמור מכוח סמכויות אלה כדין פעולה של נוטריון. נציג כאמור לא ישתמש בסמכויות נוטריון, אלא לאחר שישתתף בהשתלמות קצרה, במתכונת שיקבע המנהל הכללי של משרד החוץ, או מי שהוא הסמיך לכך, בהתייעצות עם ועדת הרישיונות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאי שר המשפטים, בהסכמת שר החוץ, לקבוע בתקנות את שיעור השכר שיקבל נציג דיפלומטי או קונסולרי בעד שירותיו לפי חוק זה, בשינוי מהשכר שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(1)}}; שכר כאמור ישולם לאוצר המדינה ויכול שיהא שונה במדינות השונות שבהן ייגבה ושייקבע במטבע המדינה שבה ייגבה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנוטריונים (שכר שירותים בנציגויות בחוץ לארץ)|תקנות הנוטריונים (שכר שירותים בנציגויות בחוץ לארץ), התשס״ח–2008}}.}}

{{ח:סעיף|51|ביטולים}}
{{ח:ת}} בטלים –
{{ח:תת|(1)}} החוק העותמאני בדבר הנוטריון מיום 27 בזילקעדה שנת 1331 (1913);
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הרשמים|בפקודת הרשמים [נוסח חדש], תשל״א–1971}}.}}
{{ח:תת|(3)}} חוק נוטריונים למסמכים יוצאי חוץ, תש״י–1950;
{{ח:תת|(4)}} חוק האגרות (נוטריון ציבורי), תשט״ז–1956;
{{ח:תת|(5)}} תקנות הנוטריון הציבורי מיום 4.7.1918;
{{ח:ת}} אך אין בביטולם כדי להשפיע על הליכים ועל תרופות שיינקטו או יינתנו לגבי מסמכים שנערכו לפני תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|52|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|בפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל״א–1971}}.}}

{{ח:סעיף|53|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הירושה|בחוק הירושה, תשכ״ה–1965}}.}}

{{ח:סעיף|54|הוראות מעבר|תיקון: תשל״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוקם ארכיון מרכזי למסמכים נוטריוניים, יימסרו לו למשמרת בכפוף לאמור {{ח:חיצוני|חוק הארכיונים|בחוק הארכיונים, תשט״ו–1955}}, המסמכים הנוטריוניים וספרי הנוטריון הציבורי שעל יד בית משפט.
{{ח:תת|(ב)}} מי שלפני תחילתו של חוק זה כיהן כדין כנוטריון למסמכים יוצאי חוץ, רואים אותו כאילו נתמנה נוטריון ביום תחילתו של חוק זה, אף אם אין לו הכשירויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.
{{ח:תת|(ג)}} מי שהיה נוטריון למסמכים יוצאי חוץ בתכוף לפני תחילתו של חוק זה, ינהג בהעתקים של אישורים נוטריוניים שעליו לשמרם אותה שעה, כאילו חוק זה לא נתקבל.
{{ח:תת|(ד)}} חתימות על מסמכים יוצאי חוץ שנערכו כדין בידי נוטריון למסמכים יוצאי חוץ לפני תחילתו של חוק זה, יאומתו בדרך האמורה {{ח:פנימי|פרק ט|בפרק ט׳}}.
{{ח:תת|(ה)}} מי שהיה נוטריון למסמכים יוצאי חוץ ועבר לפני תחילתו של חוק זה עבירת משמעת לפי חוק נוטריונים למסמכים יוצאי חוץ, תש״י–1950, יראו אותה עבירה כעבירת משמעת לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ו)}} מיום ב׳ בסיון התשל״ו (31 במאי 1976) עד יום תחילתו של חוק זה לא יינתן לאדם רשיון לכהן כנוטריון לפי חוק נוטריונים למסמכים יוצאי חוץ, תש״י–1950, ולא תדון ועדת ההמלצות בבקשת אדם לקבלת רשיון כאמור, אלא אם נתנה ועדת ההמלצות את המלצתה עד יום י״ז בסיון התשל״ב (30 במאי 1972) או הוגשה הבקשה עד יום זה, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף|55|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנוטריונים|תקנות הנוטריונים, תשל״ז–1977}}.}}

{{ח:סעיף|56|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה בתום שנה אחת מיום פרסומו ברשומות, זולת {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54(ו)}} שתחילתו ביום ב׳ בסיון תשל״ו (31 במאי 1976).

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ג׳ בסיון תשל״ו (1 ביוני 1976).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]