תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 868|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4223.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 2069|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6788.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 11ב|סעיף 11ב}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|לחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}, ולפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים#סעיף 22|סעיף 20}} {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|לפקודת מחלות בעלי חיים, 1945}}, ובתוקף סמכויותי על פי דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון – כללי}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני – תנאים להפעלת משק עופות קיים}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי – הקמת משק עופות חדש או לול חדש והפעלתם}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי – משקי אווזים}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי – שונות}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון – כללי}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גיל אחד“ – עופות שבקעו בפרק זמן של לא יותר מ־10 ימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הל״ת“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)|בתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש״ל–1970}}, שעותק הימנו מופקד לעיון בכל לשכת בריאות ובמשרדים האזוריים של משרד החקלאות;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|{{ח:חיצוני|https://www.gov.il/BlobFolder/generalpage/iplan_doc2/he/Licensing_construction_Instructions_sanitation_facilities.pdf|הוראות למתקני תברואה (הל״ת) מפורסמות באתר מינהל התכנון}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר החקלאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישוב“ – מושב עובדים, מושב שיתופי, קבוץ, קבוצה או כל שטח מיושב אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”להקה“ – קבוצות עופות בלול, בגיל אחד, מסוג אחד ומשלוחה אחת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”להקת יסוד“ – להקה בה מפתחים או משפרים תכונות תורשתיות שונות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”להקת הפצה“ – להקה בה נעשית הכלאה בין להקות יסוד או צאצאיהן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”להקת רביה“ – להקה בה נעשית הכלאה בין להקות הפצה או צאצאיהן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לול“ – מבנה או חלק של מבנה לרבות סככה, המשמש לגידול עופות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לול חדש“ – לול שהוקם לאחר תחילתן של תקנות אלה (להלן – יום התחילה);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לול מבוקר“ – לול שבו מותקנת ופועלת מערכת לבקרת אוורור, טמפרטורה ולחות ותנועת האוויר אליו וממנו היא מבוקרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לול קיים“ – לול שהוקם לפני יום התחילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה עזר“ – מחסן ביצים, מחסן ציוד, מלתחה, משרפה ובור רקב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“ – מנהל השירותים הוטרינריים במשרד החקלאות או כל רופא וטרינרי שהוא הסמיך לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל פסדים“ – מפעל להפקת מוצרים מגופות ונבלות, כמשמעותן {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|בפקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש], התשמ״ה–1985}} (להלן – הפקודה), מחלקי גופה שלא נועדו למאכל אדם, מאפרוחים בני יום ומביצי דגירה או חלקיהן המיועדים להשמדה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק גידול“ – משק גידול עופות בו מגדלים עופות לתקופה של עד תחילת ההטלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק הפצה“ – משק עופות בו מכליאים להקות יסוד או צאצאיהן והמהוות להקות הפצה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק טיפוח“ – משק עופות בו מייצרים להקות יסוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק עופות“ – מקום המשמש לגידול סוגי עופות לרבות לולים ומבני עזר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק עופות קיים“ – משק עופות שהוקם לפני יום התחילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק עופות חדש“ – משק עופות שהוקם לאחר יום התחילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק פיטום“ – משק עופות הכולל כלובי פיטום והמשמש לצורך הלעטה, ממועד הוצאתם של העופות ממשק הגידול ועד מועד שיווקם למשחטה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק רביה“ – משק עופות בו מכליאים להקות הפצה או צאצאיהן ליצירת חומר רביה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג של עופות“ – מהעופות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים#תוספת 1|בתוספת הראשונה לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא וטרינר“ – רופא וטרינר שהסמיך השר לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 6א|סעיף 6א לחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שחיטת דחק“ – שחיטה המבוצעת במשק עופות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שלוחה“ – עופות לרביה, להטלה או לפיטום.

{{ח:סעיף|2|מתן תנאי רשיון}}
{{ח:ת}} לא יינתן רשיון למשק עופות לפי {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|פריט 165 לצו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשל״ג–1973}}, אלא אם נתמלאו הוראות תקנות אלה להנחת דעתו של המנהל.

{{ח:סעיף|3|בקשת רשיון}}
{{ח:ת}} המבקש רשיון למשק עופות, יגיש לרשות הרישוי טופס בקשה בצירוף מסמכים אלה:
{{ח:תת|(א)}} תרשימים הנדסיים בהתאם לשרטוטים לדוגמא המופיעים בהל״ת, בקנה מידה של 1:100, של תכנית הלול, חצרות ומבני עזר, ומפרטיהם שבהם צויינו;
{{ח:תתת|(1)}} רחבם, ארכם, גבהם, שטחם ויעודם של כל אחד ממבני משק הלול;
{{ח:תתת|(2)}} בלולים המצויידים באוורור מאולץ, יצויינו המתקנים וההספקים שלהם;
{{ח:תתת|(3)}} סימון כל המערכת הסניטרית.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש להקים משק עופות חדש, או לול חדש במשק עופות קיים יצרף לבקשתו גם תרשים, בקנה מידה של 1:500, המראה את כל המבנים במרחק של עד 500 מטר ממשק העופות או הלול בעדו מבוקש הרשיון.
{{ח:תת|(ג)}} המבקש להקים משק טיפוח, משק הפצה, משק רביה או משק גידול פרגיות, ימציא לרשות הרישוי רשיון שניתן לו לפי {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הקמה והפעלה של משקי טיפוח, הפצה ורביה של עופות וגידול פרגיות)|חוק {{ח:הערה|[צ״ל: צו]}} הפיקוח על מצרכים ושירותים (הקמה והפעלה של משקי טיפוח, הפצה ורביה של עופות וגידול פרגיות), התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|4|אכלוס משק העופות}}
{{ח:תת|(א)}} לא יינתן רשיון להקמת לול חדש במשק עופות קיים, מסוג או שלוחה שאינם קיימים בישוב בו נמצא המשק, אלא באישור בכתב מאת המנהל ובתנאים שיקבע.
{{ח:תת|(ב)}} לא יינתן רשיון למשק עופות חדש אלא אם יוחזקו בו עופות מסוג אחד, שלוחה אחת ובגיל אחד.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני – תנאים להפעלת משק עופות קיים}}

{{ח:סעיף|5|מבנה הלול}}
{{ח:ת}} לול יהיה בנוי בצורה שתמנע חדירת בעלי חיים לתוכו.

{{ח:סעיף|6|סביבת הלול|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} רצפת הלול ושוליה החיצוניים, עד למרחק של מטר אחד לפחות מכל קיר חיצוני של הלול יהיו עשויים מבטון או מאספלט הניתנים לניקוי ולחיטוי בקלות.

{{ח:סעיף|7|מערכת המים}}
{{ח:תת|(א)}} לעופות ינתנו מי שתיה הראויים לשתיית בני אדם.
{{ח:תת|(ב)}} מי השתיה יהיו במכל סגור היטב שאין נזילה ממנו.
{{ח:תת|(ג)}} כל עודפי המים במשק העופות ינוקזו בצורה שתמנע התהוות שלוליות.

{{ח:סעיף|8|ריחות רעים}}
{{ח:ת}} במשק העופות לא יהיו ריחות רעים ומפגעים אחרים.

{{ח:סעיף|9|זבל}}
{{ח:ת}} הזבל המצטבר במשק עופות יסולק מהלול, לאחר כל גידול להקה, למקום ובאופן שלא יהווה סיכון תברואי או מטרד לבני אדם.

{{ח:סעיף|10|הדברת מזיקים}}
{{ח:ת}} במשק עופות תבוצע הדברת מזיקים.

{{ח:סעיף|11|חיטוי הלול}}
{{ח:ת}} במשק עופות יבוצעו ניקוי וחיטוי יסודי של הלול וסביבתו לאחר כל הוצאת להקה הימנו, בחומרי חיטוי שאישר המנהל.

{{ח:סעיף|12|סילוק פגרים}}
{{ח:ת}} כל פגרי העופות ממשק העופות יסולקו בבור רקב או משרפה שהותקנו במשק, או במקום אחר שאישר המנהל, או על ידי הובלתם למפעל פסדים, בהתאם לקביעת המנהל.

{{ח:סעיף|13|מיכלי המזון}}
{{ח:תת|(א)}} המזון במשק העופות יאוחסן במכלים סגורים היטב למניעת חדירת צפורים ונברנים.
{{ח:תת|(ב)}} המכלים יותקנו מחוץ ללול, על גבי משטח מוצק ונקי, הניתן לניקוי ולחיטוי בנקל.

{{ח:סעיף|14|טיפול בביצים}}
{{ח:תת|(א)}} הביצים שנאספו יוחסנו במבנה נקי, מוצל וקריר, נפרד מהלול, והמיועד אך ורק למטרה זו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), במשק עופות המונה פחות מ־5,000 מטילות, ניתן לאחסן הביצים במקום נקי קריר וזאת לתקופה שלא תעלה על 24 שעות.

{{ח:סעיף|15|חמרי אריזה לביצים}}
{{ח:ת}} חמרי האריזה לביצים יוחזקו במחסן נקי וסגור היטב, למניעת חדירת נברנים וצפורים.

{{ח:סעיף|16|תרופות וחמרי הדברה}}
{{ח:תת|(א)}} תרופות המיועדות לעופות יוחזקו בארון נקי ונעול; על האריזה של כל תרופה תצויין תכולתה.
{{ח:תת|(ב)}} חמרי החיטוי וההדברה יוחזקו בארון נעול נוסף במקום נפרד; על כל אריזה של חומר חיטוי או הדברה תצויין תכולתה.

{{ח:סעיף|17|כיבוי אש}}
{{ח:ת}} בכל לול יוחזקו כלים המתאימים לכיבוי אש על פי הוראות הרשויות המתאימות.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי – הקמת משק עופות חדש או לול חדש והפעלתם}}

{{ח:סעיף|18|מיקום משק עופות}}
{{ח:ת}} לא יינתן רשיון למשק עופות חדש אלא אם נתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מרוחק לפחות 30 מטר מדרך המקשרת בין משקי עופות מסוג, משלוחה או מגיל שונים;
{{ח:תת|(2)}} המרחק ממנו למשק עופות אחר מאותו סוג, שלוחה או גיל יהיה לפחות 12 מטר;
{{ח:תת|(3)}} המרחק ממנו למשק עופות אחר מסוג עופות, שלוחה או גיל שונים, יהיה לפחות 300 מטר.

{{ח:סעיף|19|מיקום הלולים|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לא יינתן רשיון ללול חדש במשק עופות קיים אלא אם –
{{ח:תתת|(1)}} המרחק בינו לבין לול אחר לא פחות מ־12 מטר;
{{ח:תתת|(2)}} המרחק בין הלול החדש וגבול המשק לא פחות מ־6 מטר.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), ניתן לתת רישיון ללול מבוקר אם המרחק בינו לבין לול מבוקר אחר באותו משק עופות הוא 8 מטר לפחות ובלבד שמתקיימים תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בכל אחד מהלולים פועלת מערכת אוורור מנהרה לאורך הלול בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} בכל אחד מהלולים תנועת האוויר לאורך הלול היא לאותו הכיוון.

{{ח:סעיף|20|פטור}}
{{ח:ת}} המנהל בהתייעצות עם מנהל המחלקה לעופות והרופא הראשי למחלות עופות במשרד החקלאות, רשאי לפטור מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|תקנות 18}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}}, כולן או מקצתן.

{{ח:סעיף|21|דרכי גישה למשק ובתוכו}}
{{ח:ת}} דרכי הגישה למשק עופות, ללולים ולמבני העזר, יהיו עבירות משך כל תקופת השנה.

{{ח:סעיף|22|גידור שטח משק העופות}}
{{ח:תת|(א)}} משק העופות יהיה מגודר בגדר המונעת כניסת בני אדם ובעלי חיים, ויהיה בה שער ובו מנעול.
{{ח:תת|(ב)}} הגדר תהיה מעוגנת בתוך הקרקע וגובהה יהיה לפחות 1.50 מטר מעל פני הקרקע.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות תקנות משנה (א) ו־(ב) לא יחולו על משק עופות הנמצא בתוך שטח מגודר.

{{ח:סעיף|23|רצפת הלול וסביבתו}}
{{ח:תת|(א)}} רצפות הלול יהיו מבטון, אספלט או מחומר אחר בלתי חדיר למים הניתן לניקוי וחיטוי בקלות.
{{ח:תת|(ב)}} רצפות הלול וסביבתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנת משנה 6(א)}} יהיו מוגבהות ב־30 ס״מ לפחות מעל פני הסביבה.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי – משקי אווזים}}

{{ח:סעיף|24|משק אווזים}}
{{ח:תת|(א)}} לולי אווזים ימוקמו בחלקה הגבוה של חלקת המשק.
{{ח:תת|(ב)}} בחלקה הנמוך של החצר יש להתקין תעלת ניקוז להובלת מים ושופכין לבור ספיגה או למערכת ניקוז מרכזית.
{{ח:תת|(ג)}} קרקע חצר הלול תהיה בשיפוע של 3% לפחות לכוון תעלת הניקוז.

{{ח:סעיף|25|חצר, סככה וכלובים במשק פיטום אווזים}}
{{ח:תת|(א)}} כלובי הפיטום יותקנו בגובה 60 ס״מ לפחות מעל רצפת הסככה; רצפת הכלובים תיבנה משלבים אשר המרווח ביניהם יהיה לפחות 1.5 ס״מ.
{{ח:תת|(ב)}} רצפת הסככה תהיה מוצקה, מחומר בלתי חדיר למים ובשיפוע 3%, וניתנת לניקוי וחיטוי בקלות.

{{ח:סעיף|26|ניקוז במשק פיטום אווזים}}
{{ח:תת|(א)}} בכל משק פיטום יותקן בור לאגירת שפכים בקיבולת 15 מ״ק לפחות לכל 200 אווזים, שרצפתו וקירותיו יהיו בלתי חדירים למים.
{{ח:תת|(ב)}} תוכן הבור ירוקן בטרם יתמלא.
{{ח:תת|(ג)}} משני צדי הסככה או במרכזה יותקנו תעלות ניקוז המתנקזות לבור אגירת שפכים.
{{ח:תת|(ד)}} הרצפות, הסככות, הכלובים, התעלות, השקתות ומשפכי הפיטום ישטפו במים מדי יום.

{{ח:סעיף|27|שחיטת אווזים במשק פיטום אווזים}}
{{ח:תת|(א)}} האבסת אווזים המיועדים לשחיטה תופסק 12 שעות לפני מועד שחיטתם אם לא הורה המנהל אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} בכל משק פיטום יוקצה מקום לביצוע שחיטת דחק, שיש בו רצפה מוצקה בלתי חדירה למים והניתנת לניקוי וחיטוי בקלות, וכן משפך שחיטה וכלי לאיסוף דם.
{{ח:תת|(ג)}} לא תבוצע שחיטת דחק באווזים לאחר מותם.

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי – שונות}}

{{ח:סעיף|28|פיקוח ודיווח}}
{{ח:ת}} רופא וטרינר יפקח על ביצוע הוראות תקנות אלה והוא ידווח למנהל על פעולותיו כאמור.

{{ח:סעיף|29|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה לגבי משק עופות חדש – מיום פרסומן, ולגבי משק עופות קיים – 3 חדשים מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|30|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} תקנות אלה באות להוסיף על כל דין אחר.

{{ח:חתימות|ד׳ באדר ב׳ התשמ״א (10 במרס 1981)}}
* '''אריאל שרון'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]