החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (נושאי משרה שיפוטית ושאיריהם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (נושאי משרה שיפוטית ושאיריהם), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1440|החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (נושאי משרה שיפוטית ושאיריהם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4266.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 330|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4547.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 416|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4892.pdf}}, {{ח:תיבה|856|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4930.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 198|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5149.pdf}}, {{ח:תיבה|943|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5191.pdf}}, {{ח:תיבה|1336|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5214.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 268|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5490.pdf}}, {{ח:תיבה|763|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5516.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 792|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5591.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1424|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5679.pdf}}, {{ח:תיבה|1750|תיקון מס׳ 2 (תיקון) [צ״ל: תיקון (תיקון)]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5699.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 1426|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5770.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 14|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5930.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 1123|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6610.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 581|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6651.pdf}}, {{ח:תיבה|605|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6653.pdf}}, {{ח:תיבה|684|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6659.pdf}}, {{ח:תיבה|684|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6659.pdf}}, {{ח:תיבה|1197|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6699.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 918|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6777.pdf}}, {{ח:תיבה|1342|תיקון [תשס״ז] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6812.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 729|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6981.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1023|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7108.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1557|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7401.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 733|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7779.pdf}}, {{ח:תיבה|1088|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7815.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 1866|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7990.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 653|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8098.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י״פ תשס״ח, 3852|הודעה|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5830.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 4232|הודעה|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5961.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 887|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6870.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 678|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6975.pdf}}, {{ח:תיבה|733|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6982.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 692|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7082.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 725|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7220.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 69|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7296.pdf}}, {{ח:תיבה|1026|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7362.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 816|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7486.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 706|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7613.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 733|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7779.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 895|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7936.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1919|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8158.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 452|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8331.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1422|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9064.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1733|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9925.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 936|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10527.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1308|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11062.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכות לפי {{ח:חיצוני|חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון#סעיף 1|סעיף 1}} {{ח:חיצוני|חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון|לחוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, התשכ״ט–1969}}, מחליטה ועדת הכספים של הכנסת לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ג, תשנ״ה, תשנ״ו, תשנ״ט, תשס״ח־2, תשס״ט, תשע״ד}}
{{ח:ת}} בהחלטה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה שיפוטית“ – שופט, דיין, קאדי וקאדי מד׳הב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה שיפוטית לשעבר“ – אדם שכיהן כנושא משרה שיפוטית ויצא לקצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 13|סעיף 13 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}} (להלן – חוק בתי המשפט), {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 16|סעיף 16 לחוק הדיינים, התשט״ו–1955}}, {{ח:חיצוני|חוק הקאדים#סעיף 13|סעיף 13 לחוק הקאדים, התשכ״א–1961}}, או {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים#סעיף 13|סעיף 13 לחוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, התשכ״ג–1962}}, וכן אדם שכיהן כנושא משרה שיפוטית וכהונתו הסתיימה לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 14|סעיפים 14}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 19|או 19(5) לחוק בתי המשפט}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גמלה“ – קצבה או מענק, לרבות טובת הנאה או שירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מענק“ – תשלום חד פעמי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצבה“ – סכום המשתלם מדי חודש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המשכורת הקובעת“, לענין חישוב גמלתו של זכאי ביום פלוני – סכום השכר המשולב כהגדרתו {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית|בהחלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית, התשמ״א–1981}} (להלן – החלטת המשכורת), ובצירוף כל התוספות על פי {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4א|4א}}, {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4ב|4ב}} {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4ג|ו־4ג להחלטת המשכורת}}, המגיע באותו יום לנושא משרה שיפוטית שדרגתו וותקו השיפוטי כדרגתו וותקו השיפוטי של נושא המשרה השיפוטית לשעבר שמכוחו נתבעת הגמלה, ואם אותו נושא משרה שיפוטית קיבל, על פי החלטת ועדת הכספים של הכנסת, ערב סיום כהונתו משכורת לפי דרגה גבוהה יותר – סכום משכורת היסוד בצירוף התוספות, המגיע באותו יום לפי הדרגה הגבוהה יותר; ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} זכאי אשר, במהלך כהונה בפועל בדרגה גבוהה מדרגתו הקבועה, יצא לקצבה שלא מן הטעמים המנויים {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 13|בסעיף 13(א) לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 16|סעיף 16(א) לחוק הדיינים, התשט״ו–1955}}, {{ח:חיצוני|חוק הקאדים#סעיף 13|סעיף 13(א) לחוק הקאדים, התשכ״א–1961}}, או {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים#סעיף 19|סעיף 19(א) לחוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, התשכ״ג–1962}}, תהא משכורתו הקובעת לענין גמלתו ביום פלוני – סכום משכורת היסוד, בצירוף תוספת ותק שיפוטי ותוספת יוקר, המגיע באותו יום לנושא משרה שיפוטית בדרגתו הקבועה ובוותקו השיפוטי של הזכאי;
{{ח:תתת|(2)}} זכאי אשר במהלך כהונתו כשופט בכיר, כהגדרתו {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 1|בפסקאות (1) או (2) להגדרה ”שופט בכיר“ בהחלטת המשכורת}} (להלן בפסקה זו – שופט בכיר) יצא לקצבה, ומשכורתו כשופט בכיר בעת יציאתו לקצבה נמוכה מהמשכורת שהיתה מגיעה לו במועד יציאתו לקצבה אילו המשיך לכהן בתפקידו ערב כהונתו כשופט בכיר, תהא משכורתו הקובעת לעניין גמלתו ביום פלוני – סכום שיחושב לפי ממוצע משוקלל של המשכורת הראשונה והמשכורת השניה ביחס לשיעורי הגמלה שצבר בתקופה הראשונה ובתקופה השניה, על פי הנוסחה שלהלן:
{{ח:תתת}} {{ממורכז|\mathit{TK} = \frac{(k_1*n_1) + (k_2*n_2)}{n_1+n_2}}}
{{ח:תתת}} בפסקה זו –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הראשונה“, ”התקופה השניה“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 5א|בסעיף 5א להחלטת המשכורת}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”\mathit{TK}“ – המשכורת הקובעת לעניין גמלתו של זכאי אשר יצא לקצבה במהלך כהונתו כשופט בכיר;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”k_1“ – ”המשכורת הראשונה“ – סכום השכר המשולב כהגדרתו {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 1|בהחלטת המשכורת}} ובצירוף כל התוספות, לרבות תוספות על פי {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4א|4א}}, {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4ב|4ב}} {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4ג|ו־4ג להחלטת המשכורת}}, ככל שהיה זכאי לקבלן, שהיה מגיע בתום התקופה השניה לנושא משרה שיפוטית שדרגתו כדרגתו של הזכאי בתום התקופה הראשונה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”k_2“ – ”המשכורת השניה“ – סכום השכר המשולב כהגדרתו {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית|בהחלטת המשכורת}} ובצירוף כל התוספות, לרבות תוספות על פי {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4א|4א}} {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4ב|ו־4ב להחלטת המשכורת}}, ככל שהיה זכאי לקבלן, המגיע בתום התקופה השניה לשופט הבכיר;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”n_1“ – מספר אחוזי הגמלה שהשופט הבכיר צבר לגמלה עד תום התקופה הראשונה ולמעט אחוזים שצבר לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”n_2“ – יתרת מספר אחוזי הגמלה שהשופט הבכיר צבר לגמלה בתקופה השניה, לרבות האחוזים שצבר לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שופט בכיר“ – לרבות דיין בכיר כהגדרתו {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 1|בהחלטת המשכורת}};
{{ח:תתת|(3)}} זכאי אשר במהלך כהונתו כשופט בכיר כהגדרתו {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 1|בפסקה (3) להגדרה ”שופט בכיר“ בהחלטת המשכורת}} (בפסקה זו – שופט בכיר) יצא לקצבה, תהא משכורתו הקובעת לעניין גמלתו ביום פלוני – סכום שיחושב לפי ממוצע משוקלל של המשכורת הראשונה והמשכורת השניה ביחס לשיעורי הגמלה שצבר בתקופה הראשונה ובתקופה השניה, על פי הנוסחה שלהלן:
{{ח:תתת}} {{ממורכז|\mathit{TK} = \frac{k_1*(N-n_2) + (k_2*n_2)}{N}}}
{{ח:תתת}} בפסקה זו –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הראשונה“, ”התקופה השנייה“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 5א|בסעיף 5א להחלטת המשכורת}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”\mathit{TK}“ – המשכורת הקובעת לעניין גמלתו של זכאי אשר יצא לקצבה במהלך כהונתו כשופט בכיר;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”k_1“ – ”המשכורת הראשונה“ – סכום השכר המשולב כהגדרתו {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 1|בהחלטת המשכורת}} ובצירוף כל התוספות, לרבות תוספות על פי {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4א|4א}} {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4ב|ו־4ב להחלטת המשכורת}}, ככל שהיה זכאי לקבלן, שהיה מגיע בתום התקופה השניה לנושא משרה שיפוטית שדרגתו כדרגתו של הזכאי בתום התקופה הראשונה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”k_2“ – ”המשכורת השניה“ – סכום השכר המשולב כהגדרתו {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 1|בהחלטת המשכורת}} ובצירוף כל התוספות, לרבות תוספות על פי {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4א|4א}} {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4ב|ו־4ב להחלטת המשכורת}}, ככל שהיה זכאי לקבלן, המגיע בתום התקופה השניה לשופט הבכיר;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”N“ – מספר אחוזי הגמלה הכולל שהזכאי צבר לגמלה במהלך כהונתו כנושא משרה שיפוטית;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”n_2“ – מספר אחוזי הגמלה שהזכאי צבר לגמלה בתקופת כהונתו כשופט בכיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שופט עמית“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 10א|בסעיף 10א לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}} {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 7א|ובסעיף 7א לחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיין עמית“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 9א|בסעיף 9א לחוק הדיינים, התשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן־זוג“ – מי שהיתה אשתו של נפטר בשעת מותו, לרבות מי שהיתה ידועה בציבור כאשתו וגרה עמו אותה שעה, וכן לפחות בשלוש השנים שקדמו לפטירתו או שנולד להם ילד, או מי שהיה בעלה של נפטרת בשעת מותה, לרבות מי שהיה ידוע בציבור כבעלה וגר עמה אותה שעה וכן לפחות בשלוש השנים שקדמו לפטירתה או שנולד להם ילד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שאיר“ –
{{ח:תתת|(1)}} בן־זוגו של הנפטר;
{{ח:תתת|(2)}} ילדו של הנפטר, לרבות ילד חורג ונכדו של הנפטר שפרנסתו היתה עליו בעת פטירתו, אם לא מלאו להם עשרים שנים או אף שמלאו להם עשרים שנים אך עקב ליקוי גופני או שכלי אינם מסוגלים לכלכל עצמם ואין להם הכנסה כדי מחייתם;
{{ח:תתת|(3)}} הוריו של הנפטר או של בן־זוגו שפרנסתם היתה עליו בעת פטירתו, אם לא השאיר בני משפחה כאמור בפסקאות (1) ו־(2);
{{ח:תתת|(4)}} קטינים שהיו תלויים בנפטר בעת פטירתו אם לא השאיר גם בני משפחה כאמור בפסקאות (1), (2) ו־(3).

{{ח:סעיף|2|דין אלמן}}
{{ח:ת}} לענין החלטה זו – דין אלמן כדין אלמנה.

{{ח:סעיף|3|משכורת וקצבה לנושא משרה שיפוטית לשעבר}}
{{ח:תת|(א)}} משכורת של נושא משרה שיפוטית לשעבר תשולם לו עד סוף החודש שבו חדל לכהן.
{{ח:תת|(ב)}} נושא משרה שיפוטית לשעבר, תשולם לו כל ימי חייו מתחילת החודש שלאחר החודש שבו שולמה לו המשכורת כאמור בסעיף קטן (א) קצבה שתחושב לפי תקופת כהונתו והיא –
{{ח:תת|(1)}} אם כיהן לא יותר מחמש שנים – 7% מהמשכורת הקובעת כפול במספר שנות כהונתו;
{{ח:תת|(2)}} אם כיהן למעלה מחמש שנים אך לא יותר משמונה שנים – 50% מהמשכורת הקובעת;
{{ח:תת|(3)}} אם כיהן למעלה משמונה שנים – 50% מהמשכורת הקובעת ועוד 3% לכל שנת כהונה שכיהן בה למעלה משמונה שנים.

{{ח:סעיף|4|תוספות לקצבה בשל גיל}}
{{ח:ת}} נושא משרה שיפוטית לשעבר שבשעה שחדל לכהן היה גילו למעלה מששים שנה, תינתן לו תוספת על הקצבה שהוא זכאי לה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} בשיעור של 2% מהמשכורת הקובעת בעד כל שנת גילו שהיתה למעלה מששים בשעה שחדל לכהן.

{{ח:סעיף|5|קצבה לנושא משרה שיפוטית שנבצר ממנו למלא תפקידו}}
{{ח:ת}} נושא משרה שיפוטית לשעבר שיצא לקצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 13|סעיף 17(א)(2) לחוק השופטים, התשי״ג–1953}}, {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 16|סעיף 16(א)(2) לחוק הדיינים, התשט״ו–1955}}, {{ח:חיצוני|חוק הקאדים#סעיף 13|סעיף 13(א)(2) לחוק הקאדים, התשכ״א–1961}}, או {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים#סעיף 19|סעיף 19(א)(2) לחוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, התשכ״ג–1962}}, לא תפחת קצבתו מ־40% מהמשכורת הקובעת ועוד 2.5% הימנה לכל שנה מהשניה עד החמישית שבה כיהן כנושא משרה שיפוטית.

{{ח:סעיף|6|חישוב תקופת כהונה לענין הזכות לגמלה ושיעורה}}
{{ח:ת}} בקביעת זכות לגמלה של נושא משרה שיפוטית לשעבר ושיעורה לענין החלטה זו יחושבו –
{{ח:תת|(1)}} כל זמני הכהונה של נושא המשרה השיפוטית לשעבר מיום ו׳ באייר התש״ח (15 במאי 1948) ואילך;
{{ח:תת|(2)}} הפסקות שחלו בעבודת נושא המשרה השיפוטית מאחד הטעמים הבאים:
{{ח:תתת|א.}} פגרה, חופשה, מנוחה, תאונה בעבודה או מחלה;
{{ח:תתת|ב.}} שירות צבאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|בחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), התש״ט–1949}}, או העדר שלאחר שירות צבאי כאמור בתקופה שדינה כדין שירות לפי {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 12|סעיף 12 לאותו חוק}};
{{ח:תתת|ג.}} שירות חלקי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|בחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), התש״ט–1949}}, או שירות מילואים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|בחוק שירות בטחון, התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}};
{{ח:תתת|ד.}} תקופת שירות שמגיעים בעדה דמי לידה או דמי פגיעה בעבודה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}};
{{ח:תתת|ה.}} תקופה שבה מילא נושא המשרה השיפוטית לשעבר באורח זמני תפקיד אחר מטעם המדינה;
{{ח:תתת|ו.}} הפסקה אחרת שרואים אותה כבלתי מפסקת את השירות;
{{ח:תתת|ז.}} תקופה שלא הגיעו בעדה לנושא המשרה השיפוטית לשעבר משכורת של נושא משרה שיפוטית אך שולמו בעדה, על ידיו או מטעמו, באישור מנהל בתי המשפט שניתן בהסכמת שר המשפטים, או באישור מנהל בתי הדין הנוגע בדבר שניתן בהסכמת שר הדתות, לפי הענין ולשם רכישת זכות לקצבה, תשלומים לאוצר המדינה בשיעור הקבוע לגבי עובדי המדינה בתקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 11|סעיף 11(4) לחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף|7|חישוב זמנים}}
{{ח:ת}} בעד כל חודש מחדשי הכהונה כנושא משרה שיפוטית שאינם עולים לשנה תמימה יזכה בחלק השנים עשר מן הקצבה המגעת בעד כל שנת כהונה, וכל פרק זמן של כהונה שאינו עולה לחודש ייחשב כחודש מלא.

{{ח:סעיף|8|חישוב גיל}}
{{ח:ת}} בחישוב שנת גיל לענין החלטה זו יראו עודף של שנה העולה על 180 יום כשנה, ואילו מספר ימים קטן מזה לא יבוא בחשבון.

{{ח:סעיף|9|צירוף תקופות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בקביעת הזכות לגמלה של נושא משרה שיפוטית לשעבר ושיעורה תיחשב תקופת שירותו במשרה ציבורית כפי שהיא מחושבת לענין זכויות לגמלאות מאוצר המדינה, בתנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}}, כתקופת כהונה כנושא משרה שיפוטית במשך חלק מאותה תקופה כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} כיהן כשופט תעבורה, אב בית דין לביטוח לאומי, אב בית דין עירוני או במשרה שבעדה שולמה משכורת כמשכורתו של שופט ושנציב שירות המדינה פרסם לגביה הודעה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 100|סעיף 100(א) לחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}} – מלוא תקופת הכהונה בשכר;
{{ח:תתת|(2)}} כיהן כשופט, לרבות שופט שלום, בארץ ישראל, או כדיין בבית דין רבני כמשמעותו {{ח:חיצוני|דברי המלך במועצה על ארץ-ישראל#סעיף 53|בדבר המלך במועצתו, 1922–1947}}, או כקאדי בבית דין שרעי כמשמעותו {{ח:חיצוני|דברי המלך במועצה על ארץ-ישראל#סעיף 52|בדבר המלך במועצתו, 1922–1947}}, לפי הענין – ארבע חמישיות;
{{ח:תתת|(3)}} כיהן כחבר הכנסת – ארבע חמישיות;
{{ח:תתת|(4)}} שירת בשירות המדינה, לרבות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל – מחצית, ואולם אם החל בכהונתו לאחר יום כ״ט באייר התשנ״ט (15 במאי 1999) – תיחשב תקופת שירותו בשירות המדינה במלואה;
{{ח:תתת|(5)}} שירת במוסד מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 82|בסעיף 82 לחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}, או במשרה אחרת המזכה לגמלאות מאוצר המדינה – שתי חמישיות.
{{ח:תת|(ב)}} ”משרה ציבורית“, לענין סעיף קטן (א) – שירות במדינה כעובד המדינה או כחייל או כל משרה אחרת המזכה לגמלאות מאוצר המדינה.

{{ח:סעיף|10|תנאים לצירוף תקופות}}
{{ח:ת}} תקופת עבודתו של נושא משרה שיפוטית לשעבר במשרה ציבורית תובא בחשבון לצורך קביעת זכותו לגמלה ושיעורה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}} בתנאים הבאים:
{{ח:תת|(1)}} אותה תקופה אינה מובאת בחשבון לצורך זכותו לגמלה מאוצר המדינה או חישוב שיעורה של גמלה זו;
{{ח:תת|(2)}} הוא בחר להחזיר כל מענק ששולם לו עם פרישתו משירות כאמור תוך שלושה חדשים מיום שהחל לכהן במשרה שיפוטית, והחזירו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11}};
{{ח:תת|(3)}} ההפסקה שחלה בין תקופת שירותו כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}} לבין מינויו למשרה שיפוטית לא עלתה על שנים עשר חדשים, זולת אם היתה ההפסקה גדולה יותר בשל אחת הסיבות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(2)(ב) או (ג)}}.

{{ח:סעיף|11|דרך החזרת המענק}}
{{ח:ת}} נושא משרה שיפוטית שבחר להחזיר מענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(2)}} יחזירו צמוד לשיעור העליה של משכורת נושא משרה שיפוטית מיום קבלת המענק; ההחזרה תבוצע בין בתשלום אחד שישולם תוך חדשיים מיום שבחר להחזיר את המענק ובין בתשלומים חדשיים שווים שכל אחד מהם, חוץ מהאחרון שבו ישולם העודף, לא יפחת מחמישית ממשכורתו החדשית, מתחילת החודש שלאחר החודש שבו בחר לעשות כן.

{{ח:סעיף|12|סייג לשיעור הקצבה}}
{{ח:ת}} קצבה המשתלמת לנושא משרה שיפוטית לשעבר לפי החלטה זו לא תעלה על 70% מהמשכורת הקובעת.

{{ח:סעיף|12א|הפרשות לקופת גמל|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לנושא משרה שיפוטית שהוא עמית בקופת גמל בהתאם {{ח:חיצוני|חוק הגמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון#סעיף 1א|לסעיף 1א לחוק הגמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, התשכ״ט–1969}}, יופרשו בתקופת כהונתו, מסכום השכר המשולב כהגדרתו {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 1|בהחלטת המשכורת}} ובצירוף התוספות לפי {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4|סעיפים 4 עד 4ג להחלטת המשכורת}} (בסעיף זה – משכורתו של נושא המשרה), לקופת גמל לקצבה שבה הוא עמית, שיעורים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שיעור של 6% ממשכורתו של נושא המשרה למרכיב התגמולים;
{{ח:תתת|(2)}} שיעור של 6.5% למרכיב התגמולים ושיעור של 8.33% למרכיב פיצויי הפיטורים ממשכורתו של נושא המשרה, שישולמו מאוצר המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפסקאות (1) ו־(2) לסעיף קטן (א), נושא משרה שיפוטית רשאי לבקש ששיעור ההפרשות לקופת גמל לקצבה שבה הוא עמית, יהיה בשיעורים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שיעור של 7% ממשכורתו של נושא המשרה למרכיב התגמולים;
{{ח:תתת|(2)}} שיעור של 7.5% למרכיב התגמולים ושיעור של 8.33% למרכיב פיצויי הפיטורים ממשכורתו של נושא המשרה, שישולמו מאוצר המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} נושא משרה שיפוטית רשאי לבקש כי יופרשו לקופת גמל לקצבה שבה הוא עמית השיעורים האלה מתוך התשלומים המשולמים לו בעד דמי כלכלה לפי {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 9א|סעיף 9א להחלטת המשכורת}}:
{{ח:תתת|(1)}} שיעור של 5% עד 7% למרכיב התגמולים, לפי בחירתו של נושא המשרה השיפוטית;
{{ח:תתת|(2)}} שיעור של 5% למרכיב התגמולים, שישולמו מאוצר המדינה.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”עמית“, ”קופת גמל לקצבה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}.

{{ח:סעיף|13|מענק לנושא משרה שיפוטית שהתפטר|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה שיפוטית שהתפטר על פי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 12|סעיף 16 לחוק השופטים{{ח:הערה|,}} התשי״ג–1953}}, {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 15|סעיף 15 לחוק הדיינים, התשט״ו–1955}}, {{ח:חיצוני|חוק הקאדים#סעיף 12|סעיף 12 לחוק הקאדים, התשכ״א–1961}}, או {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים#סעיף 18|סעיף 18 לחוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, התשכ״ג–1963}}, ישולם לו, באישור נשיא בית המשפט העליון, נשיא בית הדין הרבני הגדול, נשיא בית הדין השרעי לערעורים או נשיא בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים, לפי הענין, מענק בסכום של 11% ממשכורתו החדשית האחרונה ששולמה לו כפול במספר חדשי כהונתו מיום ו׳ באייר התש״ח (15 במאי 1948), ואולם שיעור המענק שישולם באישור כאמור לנושא משרה שיפוטית שהתפטר לאחר שכיהן יותר מ־10 שנים, יוגדל בעד כל תקופת כהונתו ב־1% לכל שנה שכיהן מעל 10 שנים, ובלבד שלא יעלה על 22% ממשכורתו החדשית האחרונה כפול במספר חדשי כהונתו מיום ו׳ באייר התש״ח (15 במאי 1948).
{{ח:תת|(ב)}} נושא משרה שיפוטית שאושר לו תשלום מענק לפי סעיף קטן (א) ומתקיימים בו התנאים לקבלת מענק סיום כהונה לפי {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 5ג|סעיף 5ג להחלטת המשכורת}}, ישולם לו אחד מהמענקים, לפי הגבוה.

{{ח:סעיף|13א|תשלום לשופט עמית ולדיין עמית|תיקון: תשס״ח־2}}
{{ח:ת}} לשופט עמית ולדיין עמית ישולמו הסכומים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, לפי הענין.

{{ח:סעיף|13ב|עדכון סכומים|תיקון: תשס״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} יעודכנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון), בשיעור שינוי המדד שפורסם בחודש שקדם ליום העדכון, לעומת המדד שפורסם בחודש שקדם ליום העדכון הקודם; בפסקה זו, ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ב)}} סכום מעודכן כאמור בסעיף קטן (א) יעוגל לשקל החדש הקרוב.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש ועדת הכספים של הכנסת יפרסם ברשומות הודעה על עדכון הסכומים {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}} כפי שהשתנו לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|13ג|סייג לשיעור תשלום לשופט עמית ולדיין עמית|תיקון: תשס״ח־2, תשע״ד}}
{{ח:ת}} הסכום המשתלם לשופט עמית או לדיין עמית, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13א|בסעיף 13א}}, בצירוף הקצבה המשתלמת לו לפי החלטה זו, לא יעלה על המשכורת הקובעת של אותו שופט עמית או דיין עמית (להלן – מגבלת גובה השכר) ואולם –
{{ח:תת|(1)}} מגבלת גובה השכר לא תחול לגבי שופט עמית או דיין עמית אשר גילו עולה על 70 והוא זכאי לקצבה מאוצר המדינה לפי החלטה זו;
{{ח:תת|(2)}} שופט עמית או דיין עמית שגילו עולה על 67 אך לא עולה על 70 ואשר זכאי לקצבה מאוצר המדינה לפי החלטה זו, הסכום המשתלם לו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13א|בסעיף 13א}} בצירוף הקצבה המשתלמת לו לפי החלטה זו, לא יעלה על 120% ממשכורתו הקובעת.

{{ח:סעיף|14|משכורת וקצבה לשאיריו של נושא משרה שיפוטית|תיקון: תשע״א, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לשאיריו של נושא משרה שיפוטית שנפטר תשולם משכורת החודש שבו נפטר ומשכורת ששה חדשים נוספים, ואם הנפטר היה שופט בית המשפט העליון, רב ראשי לישראל, נשיא בית הדין השרעי לערעורים או נשיא בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים – משכורת שנים־עשר חדשים נוספים; ומכאן ואילך תשולם להם קצבה בשיעור שהיתה משתלמת לנפטר אילו פרש לקצבה ביום פטירתו.
{{ח:תת|(ב)}} אם היו בין השאירים אלמנה או ילדים לא תפחת הקצבה המשתלמת להם מ־30% מהמשכורת הקובעת.
{{ח:תת|(ג)}} אלמנת נושא משרה שיפוטית הזכאית למשכורת לפי סעיף קטן (א) לא תחוייב בתשלום בעד החזקת טלפון ומתן שירותים לו וכל יתר התשלומים בקשר אליו, למעט שיחות מעל 1,000 פעולות מונה לחודש ושיחות עם חוץ־לארץ באמצעות טלפונאי ”18“, ובמשך תקופת הזכאות האמורה לא יחול {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}}.

{{ח:סעיף|15|מענק ליורשי נושא משרה שיפוטית שאינם זכאים לקצבה}}
{{ח:ת}} ליורשיו על־פי דין של נושא משרה שיפוטית אשר היה זכאי לקצבה אילו פרש מכהונתו ביום פטירתו ואשר לא השאיר אחריו שאירים הזכאים לקצבה, ישולם מענק בסכום של 11% ממשכורתו החדשית האחרונה ששולמה לו כפול במספר חדשי כהונתו מיום ו׳ באייר התש״ח (15 במאי 1948).

{{ח:סעיף|16|קצבה לשאירי נושא משרה שיפוטית לשעבר}}
{{ח:ת}} לשאיריו של נושא משרה שיפוטית לשעבר תשולם מיום פטירתו של נושא המשרה לשעבר הקצבה שהיתה משתלמת לו, ולענין זה לא תבוא בחשבון הפחתה שהופחתה מקצבת נושא המשרה השיפוטית לשעבר עקב הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיפים 17}} {{ח:פנימי|סעיף 21|או 21}}.

{{ח:סעיף|16א|קצבה לשאיריו של השופט עדי אזר ז״ל|תיקון: תשס״ח־3}}
{{ח:ת}} על אף האמור בהגדרה ”המשכורת הקובעת“, לעניין חישוב הקצבה לשאיריו של השופט עדי אזר ז״ל, המשכורת הקובעת היא סכום השכר המשולב כהגדרתו {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 1|בהחלטת המשכורת}}, ובצירוף כל התוספות על פי {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4א|4א}}, {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4ב|4ב}} {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית#סעיף 4ג|ו־4ג להחלטת המשכורת}}, לפי הדרגה הגבוהה של כהונתו בפועל ערב מותו.

{{ח:סעיף|17|הפחתת קצבאות בשל הכנסה אחרת|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} זכאי לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14}} {{ח:פנימי|סעיף 16|או 16}} שיש לו הכנסה ממשכורת או מקצבה המשתלמת לו מאוצר המדינה שלא על־פי החלטה זו או מקופה שנקבעה כקופה ציבורית לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 35|סעיף 35 לחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}} (להלן – קופה ציבורית), יופחת כל סכום שבו עולה הקצבה לפי החלטה זו בצירוף ההכנסה האמורה על המשכורת הקובעת.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א) לא יובאו בחשבון קצבאות זקנה או שאירים המשתלמות לזכאי על־פי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) לא תפחת קצבתו של נושא משרה שיפוטית לשעבר משליש, ואם מלאו לו 60 שנה – משני שלישים, מהקצבה שהיתה מגיעה לו אילולא היתה לו הכנסה ממשכורת מאוצר המדינה או מקופה ציבורית.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה לענין הפחתה בשל הכנסה ממשכורת מאוצר המדינה או מקופה ציבורית לא יחולו על זכאי לקיצבה שהגיע לגיל 65.

{{ח:סעיף|18|חלוקת קצבאות|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} לא היו השאירים הזכאים סמוכים על שולחן אחד, תחולק ביניהם הקצבה בדרך שיסכימו הזכאים ביניהם; לא הסכימו, הרי אם –
{{ח:תת|(1)}} השאיר הנפטר אלמנה וילדים – תיטול האלמנה מחצית הקצבה והילדים חולקים את היתרה בשווה;
{{ח:תת|(2)}} לא השאיר הנפטר אלמנה – כל הזכאים חולקים בשווה;
{{ח:תת|(3)}} השאיר הנפטר יותר מבן זוג אחד, תחולק הקצבה המגיעה לבן־הזוג לפי החלטה זו, בין בני הזוג, בחלקים כפי שיקבע הממונה על הגמלאות, ואולם –
{{ח:תתת|(א)}} מקום שאחד מבני הזוג הוא אשה שהנפטר התגרש ממנה ואגב כך נתחייב בתשלום מזונותיה, על פי פסק דין או על פי הסכם בכתב, או אם נוכח הממונה על הגמלאות כי נתקבל תקבול שיכול להיות תחליף לתשלום מזונות, רואים את האשה כאילו לא נתגרשה ממנו, ובלבד שחלקה בקיצבה לא יעלה על סך המזונות שהנפטר היה חייב בהם ערב פטירתו;
{{ח:תתת|(ב)}} מקום שאחד מבני הזוג הוא אשה שהנפטר נפרד ממנה פרידה של קבע, או בעל שהנפטרת נפרדה ממנו פרידה של קבע, לא יהא בן זוג זה זכאי לקיצבה; לענין פסקת משנה זו, ”פרידה של קבע“ – אם התגורר נושא המשרה השיפוטית עם אשה אחרת לפחות שלוש שנים או שהתגורר עם אשה אחרת שנה אחת ונולד להם ילד משותף.

{{ח:סעיף|19|קצבה לגרושה}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה שיפוטית שהתגרש מאשתו וחוייב בתשלום מזונותיה על פי פסק־דין או על פי הסכם בכתב ונפטר, יהא דין גרושתו כדין אלמנה ותהא זכאית לקצבה שלא תעלה על סך המזונות שהיה חייב בהם ערב פטירתו, ובלבד שאם היו שאירים אחרים לא תעלה קצבתה על סכום שיחסו לכלל הקצבה המשתלמת לכל השאירים כיחס דמי מזונותיה שקיבלה ערב פטירת נושא המשרה השיפוטית למשכורתו הקובעת או לסך המזונות שהנפטר היה חייב בהם ערב פטירתו, הכל לפי הסכום הקטן יותר.
{{ח:תת|(ב)}} נקבעה קצבתה של הגרושה על פי סך המזונות שהנפטר היה חייב בהם ערב פטירתו וחל שינוי במשכורת הקובעת, תוגדל קצבתה בשיעור יחסי שהוא כיחס המשכורת הקובעת שלפיה נקבעו דמי המזונות שקיבלה למשכורת הקובעת כפי ששונתה.

{{ח:סעיף|20|הפסקת קצבאות לאלמנה שנישאה שנית}}
{{ח:תת|(א)}} אלמנה הזכאית לקצבה שנישאה שנית, תחדל עם נישואיה השניים מהיות בבחינת שאירה, אולם ישולם לה מענק כשיעור הקצבה שהיתה זכאית לה לאחרונה לפני הנישואין כפול 36.
{{ח:תת|(ב)}} בחישוב המענק לא תובא בחשבון הפחתה מקצבה על פי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}.
{{ח:תת|(ג)}} הופקעו הנישואין השניים בשל מות בן־הזוג תוך חמש שנים מהיום שנתקיימו, או הופקעו בכל זמן שהוא בשל הליכים שהחלו בהם תוך חמש שנים מיום שנתקיימו, תשוב האשה להיחשב שאירה לענין החלטה זו; אולם אם כבר שולם לה המענק לפי סעיף זה, יופחת שיעור הקצבה עד אשר הסכום שיופחת יהיה שווה לסכום המענק שקיבלה ובלבד שלא יופחת שיעור הקצבה בשום חודש ביותר משליש הקצבה המשתלמת.

{{ח:סעיף|21|היוון}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה שיפוטית לשעבר רשאי להוון עד עשרים וחמישה אחוזים מקצבתו לתקופה של שש שנים, ולענין זה יראו את הקצבה כאילו היתה משתלמת במלואה, אף אם הופחתה על פי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה להיוון תוגש תוך שנתיים מתום כהונתו של נושא המשרה השיפוטית.
{{ח:תת|(ג)}} נושא משרה שיפוטית לשעבר שהיוון חלק מקצבתו ועקב הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} לא ניתן במועד תשלום פלוני לנכות מקצבתו את האחוז שהוון, כולו או מקצתו, ישלם תוך 30 יום לאוצר המדינה את הסכום שלא ניתן לנכותו.
{{ח:תת|(ד)}} נושא משרה שיפוטית לשעבר שהיוון חלק מקצבתו ונפטר תוך שש שנים ממועד ההיוון תחושב קצבת שאיריו כאילו לא היוון.

{{ח:סעיף|21א|קצבה ופיצויי פיטורים|תיקון: תשמ״ט־2, תשמ״ט־3}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה שיפוטית לשעבר שנתקיימו בו שלושה אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יצא לקצבה לאחר שהגיע לגיל 60;
{{ח:תתת|(2)}} תקופת כהונתו כנושא משרה שיפוטית, לרבות תקופת שירותו בפועל במשרה ציבורית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(ב)}} שקדמה לתקופת כהונתו כנושא משרה שיפוטית, היתה 35 שנים לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} הוא זכאי לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}} בשיעור 70% מהמשכורת הקובעת,
{{ח:תת}} יהיה זכאי לפיצויי פיטורים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק פיצויי פיטורים|בחוק פיצויי פיטורים, התשכ״ג–1963}}, על תקופת הכהונה והשירות כאמור העולות על 35 שנים.
{{ח:תת|(ב)}} נושא משרה שיפוטית שנפטר ושנתקיימו בו שלושה אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נפטר לאחר שהגיע לגיל 60;
{{ח:תתת|(2)}} תקופת כהונתו כנושא משרה שיפוטית, לרבות תקופת שירותו בפועל במשרה ציבורית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(ב)}} שקדמה לתקופת כהונתו כנושא משרה שיפוטית, היתה 35 שנים לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} אילו פרש לקצבה ביום פטירתו הוא היה זכאי לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}} בשיעור 70% מהמשכורת הקובעת,
{{ח:תת}} יהיו שאיריו זכאים לפיצויי פיטורים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק פיצויי פיטורים|בחוק פיצויי פיטורים , התשכ״ג–1963}}, בשל תקופת הכהונה העודפת על תקופת הכהונה והשירות כאמור העולות על 35 שנים.
{{ח:תת|(ג)}} נושא משרה ציבורית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(ב)}} שנתמנה לנושא משרה שיפוטית לפני יום כ״ה באדר ב׳ התשמ״ט (1 באפריל 1989) ולא בחר בזכויות לגמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 17א|סעיף 17א לחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}, יראו לגביו כאילו בסעיפים קטנים (א)(2) וסיפה ו־(ב)(2) וסיפה, במקום ”35 שנים“ נאמר ”30 שנים“.

{{ח:סעיף|22|פרסומי הממשלה}}
{{ח:ת}} נושא משרה שיפוטית לשעבר הזכאי לקצבה לפי החלטה זו זכאי לקבל חינם לפי הזמנתו פרסומי הממשלה אשר היה זכאי להם בהיותו נושא משרה שיפוטית.

{{ח:סעיף|23|שירותי טלפון|תיקון: תשע״א, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה שיפוטית לשעבר, אלמנת שופט בית המשפט העליון, אלמנת רב ראשי לישראל, אלמנת נשיא בית הדין השרעי לערעורים או אלמנת נשיא בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים, אלמנת שופט בית המשפט העליון לשעבר, אלמנת רב ראשי לישראל לשעבר, אלמנת נשיא בית הדין השרעי לערעורים לשעבר ואלמנת נשיא בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים לשעבר זכאים לטלפון בדירתם, והוא יותקן על חשבון אוצר המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} מי שזכאי לטלפון לפי סעיף קטן (א) לא יחוייב בתשלום בעד החזקת טלפון, מתן שירותים לו, וכל יתר התשלומים בקשר אליו, למעט שיחות מעל 1,000 פעולות מונה לחודש ושיחות עם חוץ־לארץ באמצעות טלפונאי ”18“.
{{ח:תת|(ג)}} אלמנת נושא משרה שיפוטית ואלמנת נושא משרה שיפוטית לשעבר, יהיו זכאיות להנחה בתשלום בעד החזקת טלפון, בעד מתן שירותים לו ובעד 1,000 פעולות מונה לחודש בשיעור של 50% מהאגרה הקבועה.

{{ח:סעיף|24|שירותים רפואיים|תיקון: תשמ״ו, תשמ״ו־2, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לנושא משרה שיפוטית לשעבר ולבני משפחתו וכן לשאירי נושא משרה שיפוטית ולשאירי נושא משרה שיפוטית לשעבר הזכאים לקצבה לפי החלטה זו יינתנו שירות רפואי ואישפוז באותם תנאים ובאותו היקף שהיו זכאים להם בעת כהונת נושא המשרה השיפוטית.
{{ח:תת|(ב)}} 75% מהמס המוטל בשל שירות רפואי ואשפוז לזכאי לפי סעיף קטן (א), יהיה על חשבון אוצר המדינה.

{{ח:סעיף|25|החזר הוצאות נסיעה מיוחדות|תיקון: תשנ״ד, תשע״א, תשע״ח}}
{{ח:ת}} נשיא בית המשפט העליון לשעבר רב ראשי לישראל לשעבר, נשיא בית הדין השרעי לערעורים לשעבר ונשיא בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים לשעבר זכאים לתשלום בסך 4000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 1994; החל משנת 2008, 7,118 ש״ח)}} לכיסוי הוצאות לנסיעות מיוחדות; הסכום האמור יהיה צמוד למדד המחירים לצרכן ויתואם כל אימת שחל שינוי בתוספת היוקר המשתלמת לעובדי המדינה.

{{ח:סעיף|26|שירותי מזכירות|תיקון: תשמ״ד, תשנ״ג־2, תשע״א, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} שופט בית המשפט העליון לשעבר הזכאי לפי החלטה זו לקצבה בשיעור של 70% מהמשכורת הקובעת, ורב ראשי לישראל לשעבר, נשיא בית הדין השרעי לערעורים לשעבר או נשיא בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים לשעבר, שכיהנו עשר שנים, זכאים לשירותי מזכירות לכתיבת זכרונותיהם ולניהול התכתבות אישית בעלת אופי אישי וציבורי.
{{ח:תת|(ב)}} מי שזכאי לשירותי מזכירות לפי סעיף קטן (א), ישכור שירותי מזכירות לעצמו והוא זכאי לכיסוי הוצאותיו לפי קבלות שהגיש, בסכום שלא יעלה על 31,500 שקלים {{ח:הערה|(נכון לשנת 1981; החל משנת 2008, 26,570 ש״ח)}} לכל שנת כספים; הסכום האמור יהיה צמוד למדד המחירים לצרכן ויתואם כל אימת שיחול שינוי בתוספת היוקר המשתלמת לעובדי המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} טובת הנאה לפי סעיף זה תהיה פטורה מכל מס המוטל על הכנסה.

{{ח:סעיף|27|דין מנהל בתי המשפט ומנהל בתי הדין|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לענין החלטה זו דינו של מנהל בתי המשפט שנתמנה על־פי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 82|סעיף 14 לחוק השופטים, התשי״ג–1953}}, כדין שופט בית המשפט העליון ודינו של מנהל בתי הדין הרבניים שנתמנה על־פי {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 13|סעיף 13 לחוק הדיינים, התשט״ו–1955}}, כדין חבר בית הדין הרבני הגדול.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין החלטה זו, על מנהל בתי הדין הדתיים הדרוזיים שנתמנה על פי {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים#סעיף 16|סעיף 16 לחוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, התשכ״ג–1962}}, ועל מנהל בתי הדין השרעיים שנתמנה על פי {{ח:חיצוני|חוק הקאדים#סעיף 10|סעיף 10 לחוק הקאדים, התשכ״א–1961}}, יחולו הוראות הסעיפים האמורים בהתאמה.

{{ח:סעיף|27א|שלילת תשלומים מנושא משרה שיפוטית לשעבר שהורשע|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה שיפוטית לשעבר שהורשע בעבירה פלילית, בתקופת כהונתו או לאחריה, וקבע בית המשפט, ביוזמתו או לבקשת היועץ המשפטי לממשלה, שיש עם העבירה קלון, לא ישולמו לו התשלומים וההטבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיפים 22}}, {{ח:פנימי|סעיף 23|23}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25}} {{ח:פנימי|סעיף 26|ו־26}}, מיום קביעת בית המשפט; ואולם אם ניתן פסק דין חלוט שביטל את ההרשעה או שהוחלט בו שאין עם העבירה קלון, יהיה נושא המשרה השיפוטית לשעבר זכאי לתשלומים ולהטבות לפי הסעיפים האמורים מיום שפסק הדין נעשה חלוט לגבי התקופה שמאותו יום; לעניין זה, ”הורשע“ – לרבות קביעה של בית המשפט שנושא המשרה השיפוטית לשעבר ביצע את העבירה בלא הרשעה.
{{ח:תת|(ב)}} מקום שנשללו התשלומים וההטבות מנושא משרה שיפוטית לשעבר לפי סעיף קטן (א), יישללו התשלומים וההטבות כאמור באותו סעיף קטן, גם משאיריו, לפי העניין.

{{ח:סעיף|28|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה שיפוטית לשעבר שלפני יום י״א בטבת התשל״ז (1 בינואר 1977) היוון חלק מקצבתו לתקופה של עשר שנים, יחולו עליו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יראו כאילו ההיוון היה לתקופה של שמונה שנים בלבד או עד ליום שהגיע נושא המשרה השיפוטית לשעבר לגיל 65, לפי המאוחר;
{{ח:תתת|(2)}} מתום שש שנים ממועד ההיוון, או מיום שהגיע נושא המשרה השיפוטית לשעבר לגיל 65, לפי המאוחר, לא יעלה הסכום שבו תופחת הקצבה עקב ההיוון על הסכום שבו הופחתה בחודש האחרון לפני כן.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) לא תעלה תקופת ההיוון, שסעיף זה חל עליו, על עשר שנים.

{{ח:סעיף|29|ביטול}}
{{ח:ת}} בטלות:
{{ח:תת|(1)}} החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (שופטים ושאיריהם), התש״ל–1969;
{{ח:תת|(2)}} החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (דיינים ושאיריהם), התש״ל–1969;
{{ח:תת|(3)}} החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (קאדים ושאיריהם), התש״ל–1969;
{{ח:תת|(4)}} החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (קאדים מד׳הב ושאיריהם), התשל״ה–1975.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשס״ח־2, תשס״ח־5, תשע״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 13א|סעיף 13א}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}}

תשלום בשקלים חדשים לכל שעת עבודה {{ש}} (לא כולל מס ערך מוסף כשיעורו בחוק)

שכר שופט עמית בבית משפט מחוזי	335 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2024)}} (להלן – סכום הבסיס), בתוספת קבועה של דמי הכנה וכתיבה בשיעור של 10% מסכום הבסיס {{ש}} בתיקים בעלי מורכבות משפטית מיוחדת תשולם תוספת בשיעור של 15% מסכום הבסיס באישור מנהל בתי המשפט

שכר שופט עמית בבית משפט שלום ושכר דיין עמית בבית דין רבני אזורי	335 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2024)}} (להלן – סכום הבסיס){{ח:הערה|,}} בתוספת דמי הכנה וכתיבה בשיעור של 10% מסכום הבסיס שתשולם באישור מנהל בתי המשפט או מנהל בתי הדין הרבניים לפי העניין

שכר שופט עמית בבית הדין האזורי לעבודה	335 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2024)}} (להלן – סכום הבסיס){{ח:הערה|,}} בתוספת דמי הכנה וכתיבה בשיעור של 10% מסכום הבסיס שתשולם באישור מנהל בתי המשפט

{{ח:חתימות|ז׳ בתמוז התשמ״א (9 ביולי 1981)}}
* '''שלמה לורינץ'''
יושב ראש ועדת הכספים של הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]