תקנות המדידות (איתור בארות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המדידות (איתור בארות), תשי״ח–1958}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר איתור בארות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 1440|תקנות המדידות (איתור בארות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0800.pdf}}, {{ח:תיבה|1508|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0802.pdf}}, {{ח:תיבה|1590|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0807.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 1958|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1052.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|פקודת המדידות#סעיף 7|סעיף 7}} {{ח:חיצוני|פקודת המדידות|לפקודת המדידות}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|הסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על קידוחי מים#סעיף 16|וסעיף 16}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על קידוחי מים|לחוק הפיקוח על קידוחי מים, תשט״ו–1955}}, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איתור באר“ – מיקומה של באר על מפה או תשריט על ידי קשירתה לרשת הקואורדינטות הארצית ולרשת האיזון הארצית.

{{ח:סעיף|2|תחולה}}
{{ח:ת}} איתור באר ייעשה בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות המדידות (מדידות ומיפוי)|לתקנות המדידות (מדידות טופוגרפיות), תשט״ו–1954}}, במידה שאין הוראה אחרת בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|קשר לרשת הקואורדינטות הארצית}}
{{ח:ת}} המודד יקשור את המדידה לאיתור באר (להלן – המדידה) לנקודה ממשלתית בעלת קואורדינטות.

{{ח:סעיף|4|פטור מחובה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}|תיקון: תשי״ח־2}}
{{ח:ת}} החובה {{ח:פנימי|סעיף 3|שבתקנה 3}} אינה חלה אם אין במרחק של קילומטר אחד מן הבאר נקודה ממשלתית בעלת קואורדינטות, ואין במרחק של 1200 מטר מנקודה זו נקודה ממשלתית בעלת קואורדינטות נוספת שעליה אפשר לצפות בתאודוליט.

{{ח:סעיף|5|איתור באר לפי מפות ואסימותים}}
{{ח:ת}} לא נקשרה המדידה לרשת הקואורדינטות הארצית בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 4|לתקנה 4}}, תאותר הבאר לפי מפה בקנה המידה הגדול ביותר שהוצאה על ידי מחלקת המדידות, וימדדו שני אסימותים מגנטיים של שני קווי המצולע הסגור שבו נקשרת הבאר לעצמים קבועים בקרקע שאפשר לזהותם בקלות בשטח.

{{ח:סעיף|6|שיטת מדידה פלנימטרית|תיקון: תשי״ח־2}}
{{ח:ת}} לאיתור באר רשאים להשתמש בכל שיטת מדידה פלנימטרית ובלבד שההפרש בקואורדינטות של הבאר המתקבל על יסוד מדידה שניה, בשיטה בה בוצעה המדידה המקורית או בשיטה מדוייקת ממנה, לא יעלה על 2.0 מטרים סטיה לינארית.

{{ח:סעיף|7|ביצוע מדידה אלטימטרית}}
{{ח:ת}} ביצוע מדידה אלטימטרית לאיתור באר כולל:
{{ח:תת|(1)}} במקרה של באר שטרם צויידה במיתקן שאיבה –
{{ח:תתת|(א)}} התקנת שני סימני קבע בקרבת הבאר בהתאם לתקן הישראלי ת״י 159;
{{ח:תתת|(ב)}} איזון שני סימני הקבע;
{{ח:תתת|(ג)}} איזון פי הצינור או איזון המכסה שעל פי הצינור, הכל לפי הענין;
{{ח:תתת|(ד)}} איזון פני הקרקע בצד הבאר;
{{ח:תתת|(ה)}} איזון מפלס המים בבאר בציון התאריך והשעה של מדידת המפלס;
{{ח:תת|(2)}} במקרה של באר מצויידת במיתקן שאיבה הנמצא בתוך בית שאיבה –
{{ח:תתת|(א)}} קביעת סימן קבע, זיז בקיר החיצוני, שייקבע 30–40 ס״מ מעל רצפת בית השאיבה;
{{ח:תתת|(ב)}} איזון סימן הקבע;
{{ח:תתת|(ג)}} איזון רצפת בית השאיבה;
{{ח:תתת|(ד)}} איזון בסיס הבטון של המשאבה;
{{ח:תתת|(ה)}} איזון מפלס המים בבאר בציון התאריך והשעה של מדידת המפלס;
{{ח:תתת|(ו)}} איזון נקודת היחס ממנה מודדים את מפלס המים.

{{ח:סעיף|8|קשירה לרשת איזון ארצית}}
{{ח:ת}} מודד יקשור לרשת האיזון הארצית את גבהי סימני הקבע שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנה 7}}.

{{ח:סעיף|9|פטור מחובה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8}}}}
{{ח:ת}} החובה {{ח:פנימי|סעיף 8|שבתקנה 8}} אינה חלה אם במרחק של 2 קילומטרים מהבאר אין נקודת קבע ממשלתית.

{{ח:סעיף|10|קשר לנקודת השירות ההידרולוגי ותה״ל|תיקון: תש״ך}}
{{ח:ת}} באין אפשרות של קשר אלטימטרי לנקודת קבע ממשלתית בעלת גובה, יקושר האיזון לנקודת קבע שנקבעה על ידי השירות ההידרולוגי שבנציבות המים או של חברת תכנון המים לישראל בע״מ (להלן – תה״ל); באין אפשרות כזאת, ייקבע גובה היסוד לאיזון לפי גובה השטח כמסומן במפה טופוגרפית בקנה המידה הגדול ביותר שהוצאה על ידי מחלקת המדידות.

{{ח:סעיף|11|קשר לנקודת טריאנגולציה}}
{{ח:ת}} לא נקשרה המדידה האלטימטרית לרשת האיזון הארצית בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 8|לתקנה 8}} או לנקודת קבע של השירות ההידרולוגי או של תה״ל, תקושר המדידה לגובה טריגונומטרי של נקודת טריאנגולציה, אם נקודה כזאת מצויה במרחק שאינו עולה על שני קילומטרים מהבאר.

{{ח:סעיף|12|הפרשים בין מדידות איזון}}
{{ח:ת}} ההפרש בין שתי מדידות איזון שבין סימני הקבע שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנה 7(1)(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 7|או 7(2)(א)}} ובין הבאר לא יעלה על 0.002 מטר.

{{ח:סעיף|13|הדיוק בקביעת גבהי סימני הקבע|תיקון: תשי״ח־2}}
{{ח:ת}} ההפרש בין שתי מדידות איזון של הקו שבו נקשר סימן הקבע שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנה 7}}, לנקודה ממשלתית בעלת גובה או לנקודת קבע של השירות ההידרולוגי או של תה״ל, לא יעלה על 10 \sqrt{m} מ״מ. ”m“ פירושו – מספר הקילומטרים של הקו שבין סימן הקבע ובין הנקודה שאליה הוא נקשר.

{{ח:סעיף|14|פרטי התשריט}}
{{ח:ת}} התשריט שיוגש למנהל בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות פיקוח על קידוחי מים|לתקנות פיקוח על קידוחי מים, תשט״ז–1955}}, יכלול:
{{ח:תת|(1)}} מפת הסביבה של הבאר בקנה מידה 1:20,000 ובה סימון המקום המקורב של הבאר. אם אינה קיימת מפת הסביבה בקנה מידה 1:20,000, תוגש מפת הסביבה בקנה מידה הגדול ביותר שהוצאה על ידי מחלקת המדידות;
{{ח:תת|(2)}} מפת הסביבה הקרובה של הקידוח בקנה מידה 1:2,500 בציון גושים וחלקות;
{{ח:תת|(3)}} חתך הקידוח ללא קנה מידה יחד עם ציון סימני הקבע המאוזנים ורום מפלס המים בבאר;
{{ח:תת|(4)}} תרשים מצבי ללא קנה מידה לגבי –
{{ח:תתת|(א)}} כל הנקודות שאליהן נקשרה המדידה האלטימטרית;
{{ח:תתת|(ב)}} הנקודה שאליה נקשרה המדידה האלטימטרית;
{{ח:תת|(5)}} המחוז, הנפה, הישוב, השכונה, הגוש והחלקה שבה נמצאת הבאר;
{{ח:תת|(6)}} כיוון הצפון;
{{ח:תת|(7)}} קואורדינטות של הבאר במטרים שלמים;
{{ח:תת|(8)}} גובה מפלס המים בבאר עד לדיוק של שני מילימטרים והתאריך בו נמדד גובה מפלס המים.

{{ח:סעיף|15|הצהרת המודד}}
{{ח:ת}} על התשריט המוגש לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14}} יצהיר המודד בחתימת ידו בזו הלשון:
{{ח:תת}} הנני מצהיר בזה שביום . . . . . . . . . . . . . . . ביצעתי את המדידות הדרושות לאיתור הבאר בהתאם לתקנות המדידות (איתור בארות), תשי״ח–1958.
{{ח:תת}} {{טורים שווים ממורכז | | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|חתימת המודד}} }}

{{ח:סעיף|16|פרטי מפת הסביבה}}
{{ח:תת|(א)}} מפת סביבת הקידוח ותשריט הסביבה הקרובה של הבאר ישאו רשת קואורדינטות ארצית.
{{ח:תת|(ב)}} אם המדידה לא נקשרה לרשת הקואורדינטות הארצית, ישאו מפת סביבת הקידוח ומפת הסביבה הקרובה רשת ארצית מקורבת שתיקבע באמצעות מפה בקנה מידה הגדול ביותר של סביבת הבאר שהוצאה על ידי מחלקת המדידות, ויסומנו בתשריט שני האסימותים המגנטיים שנמדדו ויצויינו בהן המילים ”רשת ארצית מקורבת“.

{{ח:סעיף|17|סימון הבאר בתשריט}}
{{ח:ת}} הבאר תסומן בתשריט בדייקנות המקובלת בהכנת מפות מדידה ותסומן על ידי שני עיגולים קונצנטריים בקוטר 3 ו־11⁄2 מ״מ ולצדם המלה ”באר“.

{{ח:סעיף|18|אופן הכנת התשריט|תיקון: תש״ך}}
{{ח:ת}} התשריט ישורטט על בד בקווים ברורים ובדייקנות כפי שמקובל בעריכת תכנית מדידה, וימציאו ממנו העתקי אור לנציבות המים, משרד החקלאות, הקריה, תל־אביב־יפו.

{{ח:סעיף|19|שמירת מסמכים}}
{{ח:ת}} פנקסי השדה, וכל מסמך מדידה הקשור, במדידה לאיתור באר יישמרו חמש שנים מתאריך גמר המדידה.

{{ח:סעיף|20|מסירת פרטים בקשר לנקודות קבע של השירות ההידרולוגי ותה״ל|תיקון: תש״ך}}
{{ח:ת}} הפרטים בקשר לנקודות הקבע של השירות ההידרולוגי של נציבות המים ושל תה״ל יימסרו למודד במשרד השירות ההידרולוגי בירושלים ובכל מקום אחר שיורה המנהל.

{{ח:סעיף|21|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המדידות (איתור בארות), תשי״ח–1958“.

{{ח:חתימות|י״ד בסיון תשי״ח (2 ביוני 1958)}}
* '''קדיש לוז'''
שר החקלאות
* '''מרדכי נמיר'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]