תקנות סימני המסחר

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות סימני המסחר, 1940}}
{{ח:קטע3||תקנות שהתקין הרושם באשורו של הנציב העליון עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת סימני המסחר#סעיף 72|סעיף 46}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ע״ר 1940, תוס׳ 2, 192|תקנות סימני המסחר}}, {{ח:תיבה|369|תקון}}, {{ח:תיבה|571|תקון מס׳ 2}}; {{ח:תיבה|1942, תוס׳ 2, 795|תקון}}; {{ח:תיבה|1947, תוס׳ 2|תיקון}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 1|חוק המעבר|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208911.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשי״ב, 802|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0266.pdf}}, {{ח:תיבה|1270|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0291.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ג, 581|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0331.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ט, 1816|תיקון – תקנות בדבר אגרות}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 40|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0950.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 1420|תיקון – תקנות בדבר אגרות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1444.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 2122|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1731.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 2090|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1888.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 2085|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3361.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 216|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3608.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 1130|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4098.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 1307|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4493.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 712|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4917.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 1272|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5053.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 498|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5086.pdf}}, {{ח:תיבה|500|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5086.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 689|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5416.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1401|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5678.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 443|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5814.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 931|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6115.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 759|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6169.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 58|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6274.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 612|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6569.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 70|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6721.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1610|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6925.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1093|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7009.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 908|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7077.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 242|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7188.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 84|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7298.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 372|תיקון [תשע״ד] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7455.pdf}}, {{ח:תיבה|1242|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7515.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 354|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7587.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 379|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7746.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 242|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7888.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1588|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8130.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 192|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8304.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1268|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9039.pdf}}, {{ח:תיבה|2882|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9305.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 762|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9696.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 446|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10418.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1248|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11050.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 470|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12147.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|תשמ״א, 32|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4168.pdf}}, {{ח:תיבה|1500|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4270.pdf}}, {{ח:תיבה|1558|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4273.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 21|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4410.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 180|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4537.pdf}}, {{ח:תיבה|2562|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4701.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 990|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5121.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 286|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5154.pdf}}, {{ח:תיבה|989|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5193.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 166|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5235.pdf}}, {{ח:תיבה|722|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5273.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 301|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5314.pdf}}, {{ח:תיבה|968|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5364.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 500|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5402.pdf}}, {{ח:תיבה|1164|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5450.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 186|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5486.pdf}}, {{ח:תיבה|960|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5531.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 271|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5566.pdf}}, {{ח:תיבה|1109|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5610.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 430|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5646.pdf}}, {{ח:תיבה|1544|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5685.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 256|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5722.pdf}}, {{ח:תיבה|1161|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5764.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 222|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5799.pdf}}, {{ח:תיבה|855|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5834.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 126|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5865.pdf}}, {{ח:תיבה|963|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5907.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 225|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5944.pdf}}, {{ח:תיבה|976|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5983.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 161|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6010.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 1057|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6124.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 295|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6144.pdf}}, {{ח:תיבה|1194|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6188.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 242|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6447.pdf}}, {{ח:תיבה|924|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6495.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 1084|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6686.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 272|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6735.pdf}}, {{ח:תיבה|1168|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6798.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1388|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6909.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 532|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6966.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 500|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7068.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 403|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7199.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 423|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7323.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 703|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7479.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 564|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7601.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 513|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7759.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 817|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7927.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1968|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8162.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 216|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8306.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1002|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9008.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1340|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9834.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 822|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10492.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1842|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11180.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 561|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11617.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 475|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12148.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכויות המסורות לי {{ח:חיצוני|פקודת סימני המסחר#סעיף 72|בסעיף 46}} {{ח:חיצוני|פקודת סימני המסחר|מפקודת סימני המסחר, 1938}}, הריני מתקין בזה את התקנות דלקמן:–

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|סעיף 15(א) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר בחוק ”פלשתינה (א״י)“ ייקרא מעתה ”ישראל“. לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|סעיף 15(ב) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל הוראה בחוק הדורשת את השמוש בשפה האנגלית, בטלה. לפי {{ח:חיצוני|חוק המעבר#סעיף 13|סעיף 13 לחוק המעבר, תש״ט–1949}}, כל מקום בו נאמר בחוק ”עתון רשמי“ ייקרא מעתה ”רשומות“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} תקנות אלה תקראנה {{ח:הערה|”}}תקנות סימני המסחר, 1940{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: 1940-2, 1942, תשי״ג, תשכ״ה, תשע״ד, תשע״ה־2, תשפ״א־2}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר ההגשה“ – אתר האינטרנט של הרשות שבאמצעותו מתבצעת ההמצאה האלקטרונית לרשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הגשה בנייר“ – הגשת מסמך על ידי מסירתו ביד או על ידי משלוחו בדואר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הזדהות אלקטרונית“ – הזדהות ברמת ודאות גבוהה, תוך שימוש באמצעי אלקטרוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – רשות הפטנטים כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים|בחוק הפטנטים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשם“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת סימני המסחר#סעיף 5|בסעיף 5 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפטנטים“ – {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים|חוק הפטנטים, התשכ״ז–1967}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חתימה אלקטרונית מאושרת“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חתימה ידנית“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טופס הגשה אלקטרונית“ – טופס אלקטרוני המשמש להגשה אלקטרונית לרשות, כפי שהוא מופיע, במועד ההגשה, באתר ההגשה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיופה כוח“ – עורך פטנטים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים|בחוק הפטנטים}} או עורך דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|פקודת סימני מסחר [נוסח חדש], התשל״ב–1972}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודה אלקטרונית“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תצהיר“ – אחד מאלה, ובלבד שמתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 10א|בתקנה 10א}}:
{{ח:תתת|(1)}} תצהיר לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 15|סעיף 15 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}};
{{ח:תתת|(2)}} תצהיר או הצהרה בכתב בדבר אמיתות הדברים שנכתבו בה, שניתנו מחוץ לישראל, והם ערוכים וחתומים בפני נציג דיפלומטי או קונסולרי של ישראל המוסמך לכך או בפני אדם שהוסמך לקבלם לפי דין המקום שבו ניתנו.

{{ח:קטע3||מסים}}

{{ח:סעיף|3|מסים|תיקון: תשמ״ח־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המסים שישולמו בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|לפקודה}} יהיו אותם המסים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה לתקנות אלה}}.
{{ח:תת|(ב)}} האגרות לפי תקנות אלה ישולמו על ידי הפקדה בחשבון הרשות המיועד לכך בבנק הדואר או באמצעות שרת התשלומים הממשלתי; אישור על ביצוע התשלום יוגש לרשם יחד עם הודעה בעניין שבעדו שולמה האגרה.

{{ח:סעיף|3א|הצמדה למדד|תיקון: תשנ״ז, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}} ישתנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום השינוי) לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי; לענין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם ליום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם ליום השינוי הקודם.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שהשתנה כאמור בתקנת משנה (א) יעוגל –
{{ח:תתת|(1)}} אם הוא גבוה מ־10 שקלים חדשים – לשקל החדש השלם הקרוב, וסכום של חצי שקל חדש יעוגל כלפי מעלה;
{{ח:תתת|(2)}} אם הוא נמוך מ־10 שקלים חדשים – לעשר האגורות הקרובות.
{{ח:תת|(ג)}} רשם סימני המסחר יפרסם ברשומות את נוסח {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}} כפי שהשתנה עקב האמור בתקנה זו.

{{ח:קטע3|טופס|טופסים {{ח:הערה|(כותרת נמחקה)}}|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה)}}

{{ח:קטע3||סיוגן של סחורות וסיוג־מחדש של סחורות מרישומים ישנים}}

{{ח:סעיף|5|}}

{{ח:סעיף*||סיוגן של סחורות|עוגן=סעיף 5.1}}
{{ח:תת|(1)|(א)}} לצורך רישומי סימני מסחר שנעשו לפני תאריך תחילת התוקף של תקנות אלה מסייגין סחורות באופן המובא {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית לתקנות אלה}}, חוץ אם הומר איזה פירוט והותאם {{ח:פנימי|תוספת 4|לתוספת הרביעית של תקנות אלה}} עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 5.2|פסקא (2) מן התקנה הזאת}}.
{{ח:תתת|(ב)}} לצורך רישומי סימני מסחר שייעשו לאחר תאריך תחילת תקפן של תקנות אלה ולצורך כל רישומים שנעשו לפני אותו תאריך ואשר פירוטיהן הומרו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 5.2|לפסקא (2) מתקנה זו}}, מסייגין סחורות באופן המובא {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית לתקנות אלה}}.

{{ח:סעיף*||בקשה מאת בעלים רשומים להמרת פירוט הצעת הרושם|תיקון: תשע״ד|עוגן=סעיף 5.2}}
{{ח:תת|(2)}} כשהפירוט של סימן מסחרי רשום מבוסס על {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית לתקנות אלה}}, רשאי הבעל הרשום לפנות לרושם ולבקשו להמיר את הפירוט באופן שאפשר יהא לבססו על {{ח:פנימי|תוספת 4|התוספת הרביעית לתקנות אלה}} בין בהשמטת איזו סחורה הימנו ובין בלא השמטת איזו סחורה הימנו, אך באופן שהרישום ישתמר בתאריכו המקורי. לאחר מכן ימסור הרושם בכתב, בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 45|לסעיף 45 של הפקודה}}, לבעל הרשום הצעה אשר יפרט בה באיזו צורה יש לדעת הרושם לתקן את הפנקס. שני רישומים או יותר של סימן מסחרי לגבי סחורה הכלולה באותו סוג של {{ח:פנימי|תוספת 4|התוספת הרביעית לתקנות אלה}} ושתאריך רישומם שוה, מותר למזגם לאחר ההמרה בהתאם לפסקא זו.

{{ח:סעיף*||פרסום ההצעה והתנגדות|תיקון: תש״ט, תש״ע, תשע״ד|עוגן=סעיף 5.3}}
{{ח:תת|(3)}} פרסום הצעה לתקון עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 45|סעיף 45}} ייעשה באתר האינטרנט ומודעה על התנגדות תנתן תוך חודש ימים מיום הפרסום, וצריך לצרף אליה העתק (דופליקט) של המודעה והודעה בשתי העתקות המראה באיזה אופן תהא ההמרה המוצעה בניגוד {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 43|לסעיפים 43}} {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 44|או 44}}. הרושם ישלח את ההעתקות הכפולות מיד לבעל הרשום והוא רשאי תוך חודש מיום קבלת ההעתקות האלה, לשלוח לרושם הודעה־שכנגד המוסרת בפרוטרוט את הנימוקים אשר על יסודם חולקין על התנגדות, ואם עשה זאת, ימסור למתנגד העתק מהודעה זו. לאח״כ רשאי הרושם לדרוש או לקבל הוכחות בנוגע לשאלות השנויות במחלוקת, ובטרם יתן את החלטתו בענין, יתן לצדדים אפשרות להשמיע את טענותיהם בענין זה, אם ירצה אחד הצדדים בכך.

{{ח:סעיף*||המרת פירוטים: רישומים המתקבלים כתוצאה מזה|תיקון: תשע״ד|עוגן=סעיף 5.4}}
{{ח:תת|(4)}} כל אימת שנתפרסמה הצעה להמרת פירוט בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 5.2|לפסקא (2) מתקנה זו}}, ולא הוגשה כל התנגדות להצעה, והמועד להגשת מודעת התנגדות עבר, או אם הוגשה התנגדות אלא שניתנה החלטה בענין ההתנגדות וניתנה רשות להמרה, ירשום הרושם בפנקס את כל הרשימות הדרושות כדי ליתן תוקף להמרה בהתאם להצעה כפי שנתפרסמה, או בהתאם להצעה המתוקנת, אם תוקנה לאחר הגשת ערעור שבו נרשמו הרשימות הללו. לצורך מתן החלטה בענין החידוש הבא של כל הרשימות הנובעות מתוך כך, בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 32|לסעיף 32 של הפקודה}}, הרי הביטוי ”יום הפקיעה של הרישום המקורי או של חידושו האחרון“ יתיחס לאותו תאריך שהיה מתיחס אליו לגבי הרישום שלפני ההמרה.

{{ח:קטע3||מסמכים}}

{{ח:סעיף|6|הגשת מסמכים|תיקון: תשע״ד, תשע״ה, תשע״ה־2, תשפ״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לרישום סימן מסחר, בקשה, הודעה, מודעה או מסמך אחר שיש או שמותר להניחם, לערכם או לתתם לרשם, יוגשו בנייר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בתקנה 6א}} או באתר ההגשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6ב|בתקנות 6ב עד 6ה}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), אדם שהוא אחד מן המפורטים להלן, יגיש בקשה לרישום סימן מסחר באתר ההגשה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} בעל מקצוע מורשה לפי כל דין, שההגשה מתבצעת במסגרת מקצועו או רישיונו.
{{ח:תת|(ג)}} תקנת משנה (ב) תחול אף על בקשה, הודעה, מודעה או מסמך אחר שיש או שמותר להניחם, לערכם או לתתם לרשם.

{{ח:סעיף|6א|הגשת מסמכים בנייר|תיקון: תשע״ד, תשע״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לרישום סימן מסחר, בקשה, הודעה, מודעה או מסמך אחר שיש או שמותר להניחם, לערכם או לתתם לרשם, יהיו –
{{ח:תתת|(1)}} מודפסים בצבע כהה ובלתי ניתן להימחות;
{{ח:תתת|(2)}} על גבי גיליונות נייר לבן בגודל A4 (רוחב – 21 ס״מ, גובה – 29.7 ס״מ);
{{ח:תתת|(3)}} בעלי שוליים של 5 ס״מ לפחות בראש כל גיליון, של 3 עד 4 ס״מ לימינו של גיליון הכתוב עברית או ערבית ולשמאלו של גיליון הכתוב אנגלית, ושל 3 ס״מ לפחות בסוף כל שורה;
{{ח:תתת|(4)}} מודפסים בצדו האחד של הגיליון בלבד, ואולם פסקה זו לא תחול על מסמכים שתקנת משנה (ב) חלה עליהם.
{{ח:תת|(ב)}} בהגשת מסמך בנייר כאמור בתקנת משנה (א)(1) עד (3) בהליך על ריב, הליך לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|תקנה 26}} או אגב הליך לפי {{ח:פנימי|סעיף 73|תקנה 73}}, יחולו הוראות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} נוסף על הגשת המסמך בנייר, יוגש במקביל עותק של המסמך גם על גבי התקן המשמש לאחסון חומר מחשב; סוג ההתקן וסוג הקובץ לעניין הגשה על גבי התקן כאמור, יהיו כפי שהורה הרשם לפי {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים#סעיף 11|סעיף 11(א) לחוק הפטנטים}} לעניין הגשה על גבי התקן המשמש לאחסון חומר מחשב, בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת|(2)}} יראו כמועד הגשת המסמך את מועד הגשתו בנייר או מועד הגשתו על גבי ההתקן, המאוחר מביניהם.

{{ח:סעיף|6ב|הגשת מסמכים באתר ההגשה|תיקון: תשע״ד, תשע״ה, תשע״ה־2, תשפ״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לרישום סימן מסחר תוגש לרשם באמצעות טופס הגשה אלקטרונית באתר ההגשה.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה, הודעה, מודעה או מסמך אחר שיש או שמותר להניחם, לערכם או לתתם לרשם, יוגשו באתר ההגשה.
{{ח:תת|(ג)}} המגיש כל בקשה, הודעה, מודעה או מסמך אחר המוגשים כאמור בתקנת משנה (ב), יזדהה באמצעות הזדהות אלקטרונית.
{{ח:תת|(ג1)}} האמור בתקנת משנה (ג) לא יחול על מגיש המסמכים המנויים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} הודעת התנגדות לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 24|סעיף 24 לפקודה}};
{{ח:תתת|(2)}} בקשה לחידוש רישומו של סימן מסחרי לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 32|סעיפים 32}} {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 33|ו־33(ב)(2) לפקודה}};
{{ח:תתת|(3)}} בקשה לתיקון הפנקס לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 38|סעיף 38 לפקודה}}, בקשה למחיקת סימן מסחר מן הפנקס לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 39|סעיף 39 לפקודה}} או הודעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 40|סעיף 40 לפקודה}};
{{ח:תתת|(4)}} בקשה לביטול רישום סימן בגלל אי־שימוש לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 41|סעיף 41 לפקודה}};
{{ח:תתת|(5)}} הגשת בקשה בין־לאומית או בקשת הרחבה שאינן מייעדות את ישראל לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 56ג|סעיף 56ג לפקודה}};
{{ח:תתת|(6)}} בקשה להצטרף כצד שלישי להליך לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|תקנה 72}};
{{ח:תתת|(7)}} בקשה לחיפוש לפי {{ח:פנימי|סעיף 78|תקנה 78(א)}};
{{ח:תתת|(8)}} בקשה לקבלת תעודה מאת הרשם לפי {{ח:פנימי|סעיף 84|תקנות 84}} {{ח:פנימי|סעיף 85|ו־85}}.
{{ח:תת|(ד)}} תקנות משנה (א) ו־(ג) לא יחולו על בקשות המייעדות את ישראל, כהגדרתן {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 56א|בסעיף 56א לפקודה}}, המועברות לרשם באמצעות המשרד הבין־לאומי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 56א|בסעיף האמור}}.

{{ח:סעיף|6ג|קליטת המסמך|תיקון: תשע״ד, תשע״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוגש מסמך לרשם באופן אלקטרוני, יראו אותו כמוגש במועד שבו נקלט באתר ההגשה, לפי חיווי שיועבר למגיש טופס ההגשה האלקטרונית על ידי הצגתו באתר ההגשה.
{{ח:תת|(ב)}} מסמך שהוגש באופן אלקטרוני לא ייקלט ולא ייחשב כמוגש, אלא אם כן עבר בהצלחה בדיקת קבלה ברמה הטכנית; מסמך שלא עבר בהצלחה את בדיקת הקבלה יידחה בלא קליטתו, ולא יועבר חיווי כאמור בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ג)}} היה המסמך המוגש באופן אלקטרוני נגוע בנגיף מחשב או בקוד עוין, העלול לגרום נזק או שיבוש למחשב הרשות או לחומר מחשב המצוי במחשב הרשות, יידחה המסמך בלא קליטתו.
{{ח:תת|(ד)}} אם צפויה או ישנה תקלה באתר ההגשה, יפרסם הרשם הודעה באתר האינטרנט של הרשות (להלן – אתר הרשות) שיצוין בה מועד תחילת התקלה ומועד סיומה; לא היה ידוע מועד סיום התקלה בזמן פרסום ההודעה כאמור או שהשתנה מועד תחילת התקלה או סיומה – יפרסם הרשם באתר הרשות הודעה נוספת ובה יצוין מועד סיום התקלה או המועד המעודכן, לפי העניין; פרסם הרשם הודעה, יחולו הוראות אלה על מגיש המסמך:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי תקלה המסתיימת לפני המועד האחרון להגשת מסמך (להלן – המועד האחרון) – יגיש את המסמך לפי אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בהגשה בנייר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בתקנה 6א}} (להלן – הגשה בנייר), מיום תחילת התקלה לפי ההודעה שפרסם הרשם עד שני ימי עסקים לאחר יום סיום התקלה או שני ימי עסקים שלאחר יום פרסום ההודעה באתר הרשות על סיום התקלה, המאוחר מביניהם;
{{ח:תתתת|(ב)}} בהגשה אלקטרונית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6ב|בתקנה 6ב}} (להלן – הגשה אלקטרונית) לאחר חלוף התקלה עד המועד האחרון;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי תקלה המתקיימת במועד האחרון – יגיש את המסמך לפי אחד מאלה, ויראו את המסמך כאילו הוגש במועד האחרון והמגיש לא יחויב בעד ההגשה בתשלום אגרת הארכה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 10|בפרט 10 לתוספת הראשונה}}:
{{ח:תתתת|(א)}} בהגשה בנייר עד 2 ימי עסקים לאחר המועד האחרון;
{{ח:תתתת|(ב)}} בהגשה אלקטרונית, אם חלפה התקלה במסגרת הימים שבפסקת משנה (א).
{{ח:תת|(ה)}} לא מתאפשרת הגשת מסמך באתר ההגשה, בין אם משום שכשלה ההגשה באתר ההגשה ולא פרסמה הרשות הודעה על תקלה ובין אם בשל תקלה במחשבי המגיש המונעת את האפשרות של הגשה אלקטרונית ואינה ניתנת לתיקון באותו היום, תחול על הגשת המסמך תקנת משנה (ד)(2), ובלבד שיצורף למסמך המוגש תצהיר המפרט את ניסיון ההגשה ואת הנסיבות שהובילו לאי־ההגשה.

{{ח:סעיף|6ד|קישוריות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} במסמך המוגש באופן אלקטרוני לרשם, לא תהיה קישורית (Hyper Link) למידע בתוך המסמך או מחוצה לו, ואולם רשאי המגיש לכלול במסמך קישורית לצורך הפניה מתוכן עניינים, אם קיים, לסעיפים רלוונטיים בגוף המסמך או לצורך הפניה, אם קיימת, במלל של המסמך לסעיפים רלוונטיים בגוף המסמך.

{{ח:סעיף|6ה|קבצים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} מסמך המוגש באתר ההגשה והמכיל מידע טקסטואלי יוכן באמצעות תוכנה המאפשרת ביצוע חיפוש טקסטואלי בשפה שבה נכתב המסמך, כגון בתוכנה המשמשת ליצירת קבצים בפורמט PDF‏ (Portable Document Format) טקסטואלי או בתוכנה המשמשת ליצירת קבצים בפורמט WORD; מסמך המכיל רק מידע שאינו טקסטואלי, ניתן להגישו גם בפורמט PDF שאינו טקסטואלי או בפורמט TIFF.

{{ח:סעיף|7|}}

{{ח:סעיף*||מסירה ע״י הדואר|עוגן=סעיף 7.1}}
{{ח:תת|(1)}} כל בקשה, הודעה, מודעה, או מסמך אחר שדרוש או שמותר להניחם, לערכם או לתתם במשרד או אצל הרושם או אצל כל אדם אחר מותר לשלחם בדואר וכל מסמך שנשלח כך, רואין אותו כאילו נמסר בזמן שהמכתב המכיל אותו היה נמסר אגב מהלך הדואר הרגיל.

{{ח:סעיף*||אימתי תהא כתובת נחשבת ככתובת מספיקה|עוגן=סעיף 7.2}}
{{ח:תת|(2)}} מכתב הערוך לבעל רשום של סימן מסחרי לפי כתובתו או לפי הכתובת שלו למסירת מסמכים, כפי שהיא רשומה בפנקס, או מכתב הערוך לכל אדם המבקש רישום סימן מסחרי, או לכל אדם המתנגד לרישום כזה, לפי הכתובת המופיעה בבקשה או בהודעת ההתנגדות או לפי הכתובת שניתנה לצרכי מסירה כפי שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנה 9}}, רואין אותו כמכתב הנושא כתובת מספקת.

{{ח:סעיף|8|מסירת כתובת מלאה|תיקון: תשע״ד, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} המגיש מסמך לרשם יצרף כתובת דואר מלאה למסירת מסמכים, הכוללת את שם היישוב, שם הרחוב, מספר הבית ומספר המיקוד, ולרבות מספרי הטלפון והפקסימילה באותו מען, אם ישנם; בהעדר שם לרחוב או מספר לבית – סימן זיהוי אחר.
{{ח:תת|(ב)}} המגיש מסמך לרשם ימסור כתובת דואר אלקטרוני, אם הוא מעוניין לקבל בדרך זו מהרשם מסמכים, למעט תעודת רישום והעתק מאושר שלה; מסמך שנשלח בדואר אלקטרוני יראוהו כאילו הגיע ליעדו ביום העבודה הראשון שלאחר משלוח המסמך.
{{ח:תת|(ג)}} מסמך שנשלח בדואר מאת הרשם יראוהו כאילו הגיע ליעדו במועד הרגיל של הגעת דברי דואר, אם לא הוכח אחרת.

{{ח:סעיף|9|מען למסירת מסמכים|תיקון: תש״ח, תשי״ג, תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} כל אדם המבקש לרשום סימן מסחר, או רשות לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 50|סעיף 50 לפקודה}}, או המתנגד לרישומם, וכן המבקש להעביר לבעלותו סימן מסחר, יודיע לרשם על מען בישראל למסירת מסמכים ויראו המען כאמור כמען של אותו אדם לכל ענין לצורך {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|הפקודה}} ותקנות אלה כל עוד לא הודיע אותו אדם על מען אחר בישראל למטרה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} כל עוד תקפה הרשאת מיופה כוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10}}, יראו את מענו של מיופה הכוח כמען של אותו אדם לעניין תקנת משנה (א), אם לא הודיע הוא או מיופה כוחו אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8}} יחולו גם על מען מיופה כוח או מען אחר שנמסר.

{{ח:סעיף|10|מיופי כוח|תיקון: תשי״ג, תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} כל פעולה שאדם רשאי לעשותה לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|הפקודה}} או תקנות אלה רשאי הוא להרשות למיופה כוח לעשותה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יורשה יותר ממיופה כוח אחד לגבי אותו ענין, אלא אם הורשו יחדיו מספר מיופי כוח שהם שותפים או שהם עובדים יחדיו במשרד אחד; ואולם אין בהוראה זו כדי למנוע יותר ממיופה כוח אחד מלהופיע ולטעון בשם מרשה אחד אם הורשו לכך.
{{ח:תת|(ג)}} הורשו מספר מיופי כוח על פי הוראות תקנת משנה (ב) ולאחר מכן חדלו אותם מיופי כוח לעבוד יחדיו, יראו, אם לא מסרו נותן ההרשאה או אותם מיופי כוח הודעה אחרת לענין זה, כאילו הורשה מיופה הכוח שמענו נמסר כמענם של אותם מיופי כוח.
{{ח:תת|(ד)}} תוקף הרשאתו של מיופה כוח לא יפקע כל עוד לא בוטלה הרשאתו על ידי הודעה מפורשת מן המרשה לענין זה לגבי כל ענין שלגביו ניתנה הרשאה, אולם רשאי הרשם, אם ראה טעם סביר לעשות כן, שלא להכיר ביפוי־כוח עשר שנים לאחר שהוצא או לשחרר מיופה כוח מן הייצוג.

{{ח:סעיף|10א|תצהיר|תיקון: תשע״ה־2}}
{{ח:ת}} תצהיר יהיה ערוך בגוף ראשון, מחולק לסעיפים, ומכיל רק עובדות שהמצהיר יכול להוכיחן מתוך ידיעתו הוא או, אם ציין את הנימוקים לכך, גם לפי מיטב אמונתו.

{{ח:קטע3||בקשה לרישום}}

{{ח:סעיף|11|טופס בקשה|תיקון: תשע״ד, תשע״ה־2}}
{{ח:ת}} בקשה לרישום סימן מסחרי צריכה להיות ערוכה בטופס המתאים המובא {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה לתקנות אלה}} או בטופס הגשה אלקטרונית התואם לו.

{{ח:סעיף|12||תיקון: תשע״ד, תשע״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|13||תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|14|אשור קבלת הבקשה}}
{{ח:ת}} עם קבלת הבקשה או לאחר מכן ישלח הרושם למבקש אשור על קבלתה.

{{ח:סעיף|15|בקשה לרישום סימן מסחרי|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} בקשה לרישום סימן מסחרי צריך שתכיל את הסימן המסחרי שרישומו מבוקש, ואם היה הסימן תלת־ממדי יצורפו לבקשה ציור או תמונת דמות הסימן באופן שיהיה ניתן להבחין בדמותו מכל הצדדים, ויצוין על גבי הטופס דבר היות הסימן תלת־ממדי; לבקשה לרישום סימן מסחר שהוא צליל יצורפו התווים המרכיבים את הצליל וקובץ דיגיטלי המאפשר האזנה לצליל במערכות הרשות.

{{ח:סעיף|16||תיקון: תשי״ג, תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|17||תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|18|ציון סוג או סוגים|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} בבקשה לרישום סימן יפרט המבקש את הטובין שביחס אליהם מתבקש הרישום, בציון הסוג או הסוגים המתאימים לכל אחד מהם, לפי {{ח:פנימי|תוספת 4|התוספת הרביעית לתקנות אלה}}.

{{ח:סעיף|19|התיאורים צריך שיניחו את הדעת|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} אם אין דעתו של הרשם נוחה מתיאורו החזותי או הצלילי של סימן רשאי הוא לדרוש במקומו תיאור אחר שיניח את דעתו בטרם ייגש לדון בבקשה.

{{ח:סעיף|20||תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|21|תרגומי מלים שאינן באחת מן הלשונות הרשמיות|תיקון: תש״ח, תשע״ד}}
{{ח:ת}} כשסימן מסחרי מכיל מלה או מלים שאינן כתובות {{ח:הערה|[במקור: אנגלית],}} ערבית או עברית, רשאי הרושם לדרוש תרגום מדוייק של אותה מלה או אותן מלים, לעברית ואת התעתיק של המילה לאותיות לטיניות, ואם ידרוש זאת יהיו התרגום והתעתיק חתומים ומאושרים בידי המבקש או מיופה כוחו.

{{ח:סעיף|21א|רישום סימנים הרשומים בחוץ לארץ|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש לרשום סימן מסחר הרשום כסימן מסחר בארץ מוצאו בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 16|סעיף 16 לפקודה}} יודיע על כך לרשם וימציא לו, עם מתן ההודעה כאמור העתק מתעודת רישום סימן המסחר בארץ המוצא כשהיא מאושרת בידי הרשות המתאימה באותה מדינה, ואת תרגומה המאושר לעברית, לערבית או לאנגלית אם היא ערוכה בשפה אחרת; היה סימן המסחר סימן שנרשם בארץ מוצאו לפי הפרוטוקול, ניתן להמציא לרשם, במקום העתק כאמור את מספר הסימן בפנקס הרישום הבין־לאומי הנוגע לעניין או העתק מאושר של הרישום הבסיסי; בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרוטוקול“ ו”פנקס הרישום הבין־לאומי“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 56א|בסעיף 56א לפקודה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הרישום הבסיסי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 56ד|בסעיף 56ד(7) לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} מותר להגיש בקשה לפי תקנה זו בכל עת לפני קבלת הסימן לרישום.

{{ח:סעיף|21ב|בקשה לרישום סימן בהסתמך על דין קדימה|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} המבקש לרשום סימן מסחר בהסתמך על דין קדימה על פי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 54|סעיף 54}} {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 55|או 55 לפקודה}}, יודיע על כך בטופס הבקשה וימציא לרשם, לא יאוחר משלושה חדשים לאחר הגשת הבקשה, העתק מהבקשה הראשונה שהוגשה במדינת חוץ או במדינה חברה, כשהיא מאושרת בידי הרשות המתאימה באותה מדינה ואת תרגומה המאושר לעברית, לערבית או לאנגלית אם היא ערוכה בשפה אחרת.

{{ח:קטע3||הפרוצדורה עם קבלת הבקשה}}

{{ח:סעיף|22|חיפוש|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ח־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} עם קבלת בקשה לרישום, יצוה הרושם לערוך חיפוש בין סימני המסחר והבקשות התלויות ועומדות כדי לברר אם רשומים בפנקס איזה סימנים לאותן סחורות או לאותו הגדר של סחורות המזדהים עם הסימן המבוקש או הדומים לו במדה העשויה לרמות, וכן לערוך בחינה של כשרות הסימן לרישום לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|הפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} החיפוש והבחינה כאמור בתקנת משנה (א) ייערכו לגבי כל בקשה לרישום לפי סדר הגשת הבקשות ברשות.
{{ח:תת|(ג)}} מבקש שיש לו נימוקים סבירים לכך רשאי להגיש לרשם בקשה מנומקת לחיפוש ולבחינה על אתר, ויצרף אליה תצהיר בדבר העובדות המקימות את הבקשה והעתק הקבלה על תשלום האגרה הקבועה.

{{ח:סעיף|22א|תיקון בקשה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הרשם רשאי, לבקשת בעל בקשה לרישום סימן מסחר, להרשות את תיקון הבקשה באחד או יותר מן התיקונים שלהלן, אם התיקון נדרש מטעמים אלה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} תיקון שמו או מענו של המבקש, בשל טעות או שינוי שחלו בהם;
{{ח:תתת|(2)}} תיקון פרטת הסחורות והשירותים שבבקשה לצורך הבהרתה או צמצומה, אך לא לשם הרחבתה;
{{ח:תתת|(3)}} תיקון טעות או עריכת שינוי בסימן שרישומו התבקש, בתנאי שהשינוי או התיקון אינו מחייב חיפוש ובחינה נוספים ואינו מרחיב את הזכויות הנובעות מהרישום.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשת התיקון יש לצרף אישור על תשלום האגרה הקבועה {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 7|בפרט 7 בתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ג)}} אושר התיקון לאחר פרסום הבקשה לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 23|סעיף 23 לפקודה}}, יפרסם הרשם את דבר התיקון.

{{ח:סעיף|23|קבלה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} משנערכו החיפוש והבחינה, הרי אם סבור הרושם על יסוד הדיון בבקשה ובכל הוכחות שהמבקש ימציא או יידרש להמציא, כי אין התנגדות לרישומו של הסימן, רשאי הוא לקבל את הבקשה אם לחלוטין ואם באותם התנאים, השינויים, התקונים או ההגבלות שהוא ימצא לנכון להטיל, ואשר יודיע עליהם בכתב למבקש.

{{ח:סעיף|24|סדרי דין בבקשות שנתגלו טעמים לאי קבלתם|תיקון: תשי״ב־2, תשכ״ה, תשס״ט, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} התגלו, לאחר החיפוש והבחינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|תקנה 22}} והעיון בבקשה ובכל הוכחות שהמבקש ימציא או יידרש להמציא, טעמים שיש בהם כדי לפסול את הסימן לרישום, תישלח למבקש הודעה בכתב על טעמים אלה.
{{ח:תת|(ב)}} לא הגיש המבקש תשובה מנומקת בכתב בתוך שלושה חודשים מתאריך ההודעה האמורה בתקנת משנה (א), יראה הרשם את הבקשה כבטלה לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 22|סעיף 22 לפקודה}} וישלח על כך הודעה למבקש; הגיש המבקש תשובה מנומקת בכתב בתוך המועד שנקבע לכך, יבחן אותה הרשם ויודיע למבקש אם החליט לקבל את הבקשה, אם לחלוטין ואם באותם תנאים, שינויים, תיקונים או הגבלות שהוא יראה לנכון להטיל, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 23|בתקנה 23}}.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|25|קבלה על תנאי|תיקון: תשי״ב־2, תשכ״ה, תשס״ט, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} קיבל הרשם בקשה בכפוף לתנאים, תיקונים, שינויים או הגבלות או בכפוף לרישום הערת ויתור, והמבקש מתנגד לכך, יגיש המבקש, בתוך שלושה חודשים מתאריך ההודעה על קבלה כאמור, את השגותיו המנומקות בכתב; הגיש המבקש השגות מנומקות בכתב בתוך המועד שנקבע לכך, יבחן אותן הרשם ויודיע למבקש אם החליט לקבל את הבקשה, לחלוטין או באותם תנאים, שינויים, תיקונים או הגבלות שהוא יראה לנכון להטיל, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 23|בתקנה 23}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא התנגד המבקש כאמור בתקנת משנה (א), יודיע על כך לרשם בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} לא נהג המבקש באחת הדרכים המנויות בתקנות משנה (א) או (ב) יראה הרשם את הבקשה כבטלה לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 22|סעיף 22 לפקודה}} וישלח על כך הודעה למבקש.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|26|החלטת הרושם|תיקון: 1940-2, תשי״ב־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} קיבל המבקש הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|תקנה 24(ב)}} או {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25(א)}}, רשאי הוא, בתוך שלושה חודשים, לבקש כי הרשם יערוך דיון בעניין בקשתו לרישום סימן מסחר; הרשם רשאי לדרוש ממי שביקש להשמיע את טענותיו לפניו כאמור, להגיש בכתב את סיכום טענותיו בתוך חודש ימים מיום שנדרש לעשות כן, והוא אם לא טען המבקש טענות בכתב באותו עניין קודם לכן או אם נראה לרשם כי יש בכך כדי להביא תועלת בזמן השמעת הטענות לפניו.
{{ח:תת|(ב)}} לא הגיש המבקש את סיכום טענותיו במועד שנדרש, רואים אותו כאילו ויתר על בקשתו להשמיע טענות, והרשם יחליט בבקשה לפי זה.
{{ח:תת|(ג)}} החלטתו המנומקת של הרשם לאחר הדיון האמור תימסר למבקש בכתב.
{{ח:תת|(ד)}} אם מציג הרושם כל דרישות שהמבקש אינו מתנגד להן, על המבקש למלא אחריהן לפני שיתן הרושם אותה הודעה בכתב. לצרכי ערעור רואין את תאריך משלוח הודעה כזאת למבקש כתאריך החלטת הרושם.

{{ח:סעיף|27||תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|27א|משך הליכי הבחינה|תיקון: תשס״ט, תשע״ד}}
{{ח:ת}} לא קובלה בקשה בתוך שנתיים ממועד משלוח ההודעה הראשונה למבקש על החלטת הרשם לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|תקנות 24(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 25|או 25(א)}}, יראה הרשם את הבקשה כבטלה וישלח על כך הודעה למבקש, זולת אם ביקש המבקש, בתוך אותה תקופה, כי הרשם יערוך דיון בבקשתו.

{{ח:קטע3||סימני מסחר מיוחדים עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 14|סעיף 10 מן הפקודה}} {{ח:הערה|(כותרת נמחקה)}}|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|28|צירופים לבקשה לרישום סימן קיבוצי|תיקון: תשכ״ה}}
{{ח:ת}} לבקשה לרישום סימן קיבוצי יצורפו העתק מאושר מתקנון החבר וכל חומר נוסף שיש בו כדי להצביע על הפיקוח שיש לחבר על חבריו.

{{ח:סעיף|29||תיקון: תשכ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|30|צירוף הודעת נימוקים|תיקון: תשכ״ה}}
{{ח:ת}} בכל בקשה לרישום סימן מאשר יש לציין את הנימוקים אשר עליהם מסתמך המבקש לביסוס בקשתו, וכן את הכללים שלפיהם תינתן הרשות להשתמש בסימן המאשר.

{{ח:סעיף|31|בירור|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|תקנות 24 עד 27א}} יחולו על בקשות המוגשות לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 14|סעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 15|ו־15 לפקודה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|32|פרסום וכו׳|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} אם הורשה להגיש את הבקשה מפרסמין אותה ומתיחסים אליה מכל הבחינות כאל בקשה רגילה והיא תהיה נתונה להתנגדות באותו אופן ונוקטין לגבה בכל הפעולות המשפטיות כאילו היתה בקשה עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 17|סעיף 17 של הפקודה}}.

{{ח:קטע3||פרסומה של הבקשה}}

{{ח:סעיף|33|פרסומה של הבקשה|תיקון: תש״ט, תשס״ז, תש״ע, תשע״ד}}
{{ח:תת|(1)}} משנתקבלה בקשה יפרסמנה הרושם באתר האינטרנט, במשך אותו זמן ובאותו אופן שיורה.
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|34||תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3||התנגדות לרישום}}

{{ח:סעיף|35|התנגדות|תיקון: תש״ט, תש״ע}}
{{ח:ת}} רשאי כל אדם בתוך שלשה חדשים מתאריך פרסום בקשה לרישום סימן מסחרי למסור במשרד {{ח:הערה|[צ״ל: ברשות]}} בכתב הודעת התנגדות לרישום.

{{ח:סעיף|36|הודעה על התנגדות|תיקון: תשכ״ה, תש״ע, תשע״ד}}
{{ח:ת}} ההודעה הנ״ל צריכה לכלול את נימוקי ההתנגדות אשר עליהם מתבססת התנגדות לרישום. אם מתנגדים לרישום מחמת שהסימן דומה לסימנים הרשומים כבר בפנקס, עליו לפרש את מספריהם של אותם הסימנים התאריכים שבהם נתפרסמו. להודעה האמורה יצורף העתק שהרשם יעביר למבקש.

{{ח:סעיף|37|הודעה שכנגד|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} אם רוצה המבקש לחלוק על ההתנגדות, עליו להניח ברשות בתוך חדשיים מקבלת אותה ההעתקה הודעה־שכנגד בכתב, בה יפרט את הנימוקים שעל יסודם הוא חולק על ההתנגדות, ובשעת הנחתה עליו למסור למתנגד שני העתקים ממנה. על המבקש לפרט גם את העובדות המוזכרות בהודעת ההתנגדות שהוא מודה בהן.

{{ח:סעיף|38|עדות לחזוק התנגדות|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} על המתנגד להניח ברשות תוך חודשיים מיום מסירת ההעתק מההודעה שכנגד את כל אותה העדות שיאבה להגיש, בצורת תצהירים, לחיזוק התנגדותו, ועליו למסור למבקש העתקות מאותה עדות.

{{ח:סעיף|39|עדות לחזוק הבקשה|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} אם אין המתנגד מניח עדות, רואין אותו כאילו ויתר על התנגדותו, חוץ אם הורה הרושם אחרת, ואילו אם הניח עדותו, חייב המבקש, תוך חדשיים מיום הנחת העתקות התצהירים, להניח ברשות, בצורת תצהירים, את כל אותה העדות שיאבה להגיש לחיזוק בקשתו, ועליו למסור למתנגד העתקות מאותה עדות.

{{ח:סעיף|40|עדות בתשובה ע״י המתנגד|תיקון: תשי״ב־2, תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} בתשובה לכך רשאי המתנגד, תוך חדשיים מיום מסירת העתקות מתצהירי המבקש, להניח ברשות עדות עפ״י תצהיר ועליו למסור למבקש העתקות הימנה. עדות זו תצטמצם אך ורק בענינים שהם ממין התשובה.

{{ח:סעיף|40א||תיקון: תשי״ב־2, תשכ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|41|עדות נוספת|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} שום צד לא יניח עדות נוספת אולם בכל הליך בפני הרושם, רשאי הרושם בכל זמן שהוא, אם ימצא זאת לנכון, ליתן למבקש או למתנגד רשות להגיש כל עדות בתנאים אשר יישרו בעיניו בין בענין ההוצאות ובין בענין אחר.

{{ח:סעיף|42|מוצגים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} היו מוצגים נספחים לתצהירים שהוגשו בהתנגדות, יישלחו לצד האחר העתקים או הדפסות ממוצגים אלה; בשעת הבירור צריך להראות את המוצגים המקוריים, זולת אם יורה הרשם אחרת.

{{ח:סעיף|43|תרגום התעודות לשפות זרות|תיקון: תש״ח, תשע״ד}}
{{ח:ת}} כשמזכירין בהודעה או בתצהיר המוגשים בקשר להתנגדות איזה מסמך שאינו כתוב {{ח:הערה|[במקור: אנגלית],}} ערבית או עברית, רשאי הרשם לדרוש תרגום מאושר של אותו מסמך לעברית, לערבית או לאנגלית.

{{ח:סעיף|44|בירור|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} לאחר גמר העדות, על הרושם לקבוע זמן לשם בירור ההתנגדות ועליו ליתן לצדדים, לפחות עשרה ימים מראש, הודעה על הזמן שנקבע כנ״ל.

{{ח:סעיף|44א|אי־התייצבות להשמעת טענות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} ביום שנקבע לשמיעת טענות הצדדים ינהגו כך:
{{ח:תת|(1)}} הודיעו בעלי הדין שלא יתייצבו לדיון, יחליט הרשם על פי החומר שלפניו;
{{ח:תת|(2)}} לא התייצב אחד מבעלי הדין ישמע הרשם את בעל הדין האחר, ובלבד שאם ראה הרשם כי בעל דין שלא התייצב זנח את עניינו, ידחה את בקשתו;
{{ח:תת|(3)}} היה לרשם יסוד סביר להניח כי לא נמסרה הודעה לאחד הצדדים או שנמנע ממנו להופיע לפניו בשל נסיבות מיוחדות, ידחה את הבירור למועד אחר.

{{ח:סעיף|44ב|סדר הטיעון באין הודאה בעובדות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא הודה המבקש בעובדות שטען להן המתנגד, יהיה סדר הטיעון כזה:
{{ח:תתת|(1)}} בתום הבאת הראיות זכאי המתנגד לסכם את טענותיו, ואחריו זכאי המבקש לסכם את טענותיו, אלא אם כן הורה הרשם, מטעמים מיוחדים שיירשמו, על סדר סיכומים אחר;
{{ח:תתת|(2)}} היו יותר משני צדדים להליך, יקבע הרשם את סדר הסיכומים ביניהם;
{{ח:תתת|(3)}} הרשם רשאי להרשות לבעל דין שסיכם את טענותיו תחילה להשיב לסיכומו של בעל דינו.
{{ח:תת|(ב)}} הרשם רשאי, מיוזמתו או לבקשת בעל דין, להורות שבעלי הדין יעידו לפניו לפני שיעידו שאר העדים בהליך.

{{ח:סעיף|44ג|סדר הטיעון כשיש הודאה בעובדות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} מודה המבקש בעובדות שטען להן המתנגד וטוען כי על פי דין או מחמת עובדות נוספות שטען להן המבקש אין המתנגד זכאי לסעד המבוקש – יהיה המבקש הפותח, וסדר הטיעון יהיה בהיפוך לסדר האמור {{ח:פנימי|סעיף 44ב|בתקנה 44ב}}.

{{ח:סעיף|44ד|דרך סיכום טענות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} סיכום טענות בעלי הדין יהיה בעל פה, בהקדם האפשרי לאחר סיום הבאת הראיות; ואולם רשאי הרשם לצוות שיסכמו את טענותיהם בכתב, על הפרשה כולה או על שאלה מסוימת שקבע, בין נוסף על הסיכום שבעל פה ובין במקומו.
{{ח:תת|(ב)}} בצו כאמור ייקבעו סדר סיכומי הטענות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 44ב|בתקנות 44ב}} {{ח:פנימי|סעיף 44ג|ו־44ג}}, הן שבעל פה והן שבכתב, וכל שאר הדברים הטעונים, לדעת הרשם, הסדר בשל הצו.
{{ח:תת|(ג)}} ניתן צו כאמור, יסכם בעל הדין שעליו לסכם ראשון את טענותיו בתוך פרק זמן שקבע הרשם מיום שקיבל את פרוטוקול הדיון, והצד האחר יסכם את טענותיו בתוך פרק זמן שקבע הרשם מיום שקיבל את סיכומי הצד שכנגד.
{{ח:תת|(ד)}} דינו של בעל דין שלא הגיש כתב סיכומיו במועד הקבוע, כדין בעל דין שלא התייצב במועד שנקבע לדיון, זולת אם הורה הרשם הוראה אחרת.

{{ח:סעיף|45|החלטת הרשם|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בתום הדיון, או לאחר מכן בהקדם ככל האפשר לפי הנסיבות, ייתן הרשם את החלטתו, ואולם רשאי הוא –
{{ח:תתת|(1)}} בכל שלב משלבי הדיון לתת את החלטתו באחת הבקשות לסעד, אם נראה לו שאין בהמשך הדיון כדי לשנות את הממצאים לגבי העובדות המהותיות לעניין אותה בקשה או לגבי השאלות העומדות להכרעה;
{{ח:תתת|(2)}} אם ראה לנכון לעשות כן, לתת החלטת ביניים שבה יכריע בשאלות שבמחלוקת או לנהוג בבקשה בכל דרך אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} החלטת הרשם תכיל הרצאה תמציתית של העניין נושא הדיון, ממצאי הרשם לגבי העובדות המהותיות, השאלות שעמדו להכרעה ונימוקי ההחלטה.
{{ח:תת|(ג)}} החלטת הרשם תהיה בכתב וחתומה בידו.

{{ח:סעיף|45א|מסירת ההחלטה לצדדים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} ההחלטה תימסר בידי הרשם לצדדים, ותאריך ההחלטה יהיה התאריך שבו מסר אותה.

{{ח:סעיף|45ב|הודעה על ערעור|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} הוגש ערעור על החלטת הרשם בהליך לפי פרק זה, יודיע המערער על כך לרשם בעת הגשת הודעת הערעור לבית המשפט.

{{ח:סעיף|46|הוצאות המשפט אם המבקש אינו חולק על התנגדות}}
{{ח:ת}} אם אין המבקש חולק על התנגדות, הרי לכשיגש הרשם להחליט אם לפסוק הוצאות המשפט לזכות המתנגד, עליו לעיין בשאלה אם אפשר היה למנוע בעד המשפט אילו מסר המתנגד למבקש הודעה מספקת לפני הגשת ההתנגדות.

{{ח:קטע3||אי־השלמת הרישום}}

{{ח:סעיף|47|אי־מתן תשובה|תיקון: תשכ״ה, תשס״ט, תשע״ד}}
{{ח:ת}} לא השיב אדם לדרישת הרשם, שאינה דרישה או הודעה {{ח:פנימי|סעיף 24|שתקנות 24}} {{ח:פנימי|סעיף 25|ו־25}} דנות בהן, תוך המועד שנקבע באותה דרישה, ובהעדר קביעה כזו תוך חודש ימים מתאריכה, ימסור הרשם למבקש הודעה על ביטול הבקשה לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 22|סעיף 22 לפקודה}}.

{{ח:קטע3||הרישום בפנקס}}

{{ח:סעיף|48|רישום בפנקס|תיקון: תש״ט, תש״ע, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} כעבור שלושה חדשים מיום תאריך הפרסום של כל בקשה, ירשום הרושם בהקדם האפשרי את הסימן המסחרי בפנקס, בהתחשב עם כל התנגדות והחלטה על ההתנגדות.
{{ח:תת|(ב)}} בפנקס יזכיר את תאריך הרישום, את הסחורות שבנוגע להן נרשם הסימן המסחרי וכן את כל הפרטים הנזכרים {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 4|בסעיף 4 לפקודה}}, וכל אותם הפרטים שהרושם יראה צורך בהם.

{{ח:סעיף|49|הפרוצדורה כשמת המבקש לפני שנרשם הסימן}}
{{ח:ת}} אם מת מבקש סימן מסחרי לאחר תאריך בקשתו ולפני שנרשם בפנקס הסימן המסחרי המבוקש, רשאי הרושם כעבור מועד הפרסום הקבוע ואם נתברר לו כי מת המבקש, לרשום בפנקס במקום שמו של המבקש המת את שמו, כתובתו ותאורו של האיש שהעסק שייך לו, לאחר שהוכחה בעלותו על העסק כדי הנחת דעתו של הרושם.

{{ח:סעיף|50|מתן תעודת רישום}}
{{ח:ת}} לאחר שנרשם סימן מסחרי יתן הרושם למבקש תעודה בטופס הקבוע.

{{ח:קטע3||חידוש הרישום}}

{{ח:סעיף|51|}}

{{ח:סעיף*||חידוש הרישום|תיקון: תש״ע, תשע״ד|עוגן=סעיף 51.1}}
{{ח:תת|(1)}} במהלך שלושת החודשים שלפני תום מועד הרישום האחרון של סימן מסחרי, רשאי בעל הסימן או אדם הפועל בשמו, להגיש בקשה לחידוש רישומו של הסימן.

{{ח:סעיף*||מסים|תיקון: תשמ״ו, תשמ״ח־2|עוגן=סעיף 51.2}}
{{ח:תת|(2)}} יש לצרף לבקשה העתק הקבלה על תשלום אגרת החידוש הקבועה.

{{ח:סעיף*||בקשה לחידוש הרישום|תיקון: תשע״ה־2|עוגן=סעיף 51.3}}
{{ח:תת|(3)}} בקשה צריך שתכיל את מספר סימן המסחר שחידוש רישומו מבוקש, את שם בעל סימן המסחר, את שם משלם אגרת החידוש ואת כתובת הדואר המלאה של המשלם, כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8}}.

{{ח:סעיף*||הודעה על קבלת אגרת החידוש|עוגן=סעיף 51.4}}
{{ח:תת|(4)}} אם אין הוא דורש הרשאה כנ״ל, יודיע הרושם עם קבלת אותו מס, לבעל הרשום לפי כתובתו הרשומה, כי המס נתקבל וכי הרישום יחודש במועדו.

{{ח:סעיף|52|}}

{{ח:סעיף*||הודעה לפני מחיקתו של סימן מסחרי מהפנקס|תיקון: תשע״ד|עוגן=סעיף 52.1}}
{{ח:תת|(1)}} אם לא הוגשה בקשה לחידוש, ישלח הרושם הודעה לבעל הסימן המסחרי לפי כתובתו הרשומה; מודעה זו תשלח לא פחות מחודש אחד ולא יותר משני חדשים לפני גמר מועדו של הרישום האחרון של הסימן המסחרי.

{{ח:סעיף*||מודעה על אי־תשלום|תיקון: תש״ט, תשכ״ה, תשמ״ו, תש״ע|עוגן=סעיף 52.2}}
{{ח:תת|(2)}} אם בגמר מועדו של הרישום האחרון של הסימן המסחרי לא שולם מס החידוש, יפרסם הרושם את הדבר מיד באתר האינטרנט ואם בתוך ששה חדשים מיום פרסום המודעה נתקבלה בקשה לחידוש בצירוף קבלה על תשלום אגרת החידוש ואגרת הפיגור הקבועה, רשאי הרושם לחדש את הרישום בלי למחוק את הסימן מן הפנקס.

{{ח:סעיף|53|}}

{{ח:סעיף*||מחיקת סימן מסחרי מן הפנקס|תיקון: תשכ״ה, תשמ״ו, תשע״ד|עוגן=סעיף 53.א}}
{{ח:תת|(א)}} עברו ששה חדשים מיום פרסום המודעה, ולא שולמו המסים הקבועים, רשאי הרושם למחוק את הסימן מן הפנקס החל מיום גמר מועד הרישום האחרון, ואולם, אם שולמו לאחר מכן אגרת החידוש ואגרת ההחזרה לתוקף, רשאי הוא לחזור ולרשום את הסימן בפנקס אם נוכח כי מן היושר לעשות כן בתנאים שימצא לנכון להטיל, ובלבד שהתבקש לעשות כן בתוך שנים עשר חודשים מיום גמר מועד הרישום האחרון, כאמור {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 33|בסעיף 33 לפקודה}}.

{{ח:סעיף*||ציון הערה על מחיקת סימן מסחרי מהפנקס|תיקון: תשע״ד|עוגן=סעיף 53.ב}}
{{ח:תת|(ב)}} אם נמחק סימן מסחרי מן הפנקס, על הרושם לדאוג לכך שתוכנס הערה בפנקס על המחיקה וסבתה.

{{ח:סעיף|54|מודעה על החידוש ופרסומו|תיקון: תש״ט, תש״ע}}
{{ח:ת}} מודעה על חידושו של הרישום תשלח לבעל הרשום והחידוש יפורסם באתר האינטרנט.

{{ח:קטע3||פרסום באתר האינטרנט|תיקון: תש״ע}}

{{ח:סעיף|54א|פרסום באתר האינטרנט|תיקון: תש״ע, תשע״ד}}
{{ח:ת}} נקבעה חובה בתקנות אלה לפרסם מידע באתר האינטרנט, יפורסם המידע באתר האינטרנט של הרשות, שיהיה נגיש לכלל הציבור בלא תשלום; הפרסום באתר האינטרנט ייעשה באופן שיבטיח את אמינות המידע המתפרסם כאמור, את זמינותו, את יכולת האחזור שלו והפקת פלט ממנו.

{{ח:סעיף|54ב|שמירת המידע|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} מידע שפורסם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 54א|בתקנה 54א}} יישמר במערכת ממוכנת שיועדה לכך ובהתאם להנחיות אגף מערכות המידע במשרד המשפטים, ובלבד ש –
{{ח:תת|(1)}} המערכת נוקטת, באורח סדיר, אמצעי הגנה סבירים מפני חדירה ומפני שיבוש בעבודתה, העלולים לפגום במהימנות המידע שבה;
{{ח:תת|(2)}} המערכת מגובה באמצעים מוגנים ומובטחים, והגיבוי נשמר בנפרד מהמערכת;
{{ח:תת|(3)}} ננקטים אמצעים סבירים כדי להגן על המידע שפורסם מפני שינויים לכל אורך תקופת שמירתו; לעניין זה, חתימת קובץ המכיל את המידע שפורסם בחתימה אלקטרונית מאובטחת, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}}, ערב הפרסום, תיחשב כאמצעי סביר להגנה מפני שינויים.

{{ח:סעיף|54ג|העמדת המידע לעיון הציבור|תיקון: תש״ע, תשע״ד}}
{{ח:ת}} מידע שפורסם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 54א|בתקנה 54א}} יועמד לעיון הציבור בפורמט אלקטרוני בספריית הרשות.

{{ח:קטע3||העברות}}

{{ח:סעיף|55|בקשה לרישום העברה וכו׳|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} מקום שנעשה אדם זכאי לסימן מסחרי רשום, מכוח העברה או מכוח פעולה חוקית אחרת, עליו להגיש לרושם בקשה לרשום את זכותו.

{{ח:סעיף|56|פרטים שיש לפרטם בבקשה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} בקשה זו תכיל את שמו, כתובתו ומספר הזיהוי או פרט אחר שדרש הרשם של האדם התובע כי הוא זכאי בסימן, בצירוף פרטים מלאים על המסמך אשר מכוחו הוא תובע, לכשיש מסמך כזה, ויש להמציא את המסמך לרושם לעיון.

{{ח:סעיף|57|העתקות מהמסמכים}}
{{ח:ת}} רשאי הרושם לדרוש בכל מקרה העתק מאושר של כל מסמך המוגש לו לעיון להוכחת זכות לסימן.

{{ח:סעיף|58|תביעה שתצורף לבקשה|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} כשאין המבקש תובע זכות על יסוד איזה מסמך או כתב שיש בו מצד עצמו כדי מתן הוכחה על זכותו, הרי חוץ אם יורה הרושם אחרת, עליו להגיש בין עם בקשתו ובין לאחר שהגיש את בקשתו, הודעה מיוחדת על זכותו, ובהודעה זו עליו למסור פרטים מלאים על העובדות שעליהן מבוססת תביעתו לבעלות על הסימן המסחרי.
{{ח:תת|(ב)}} אם ידרוש זאת הרושם, יצורף להודעה זו תצהיר.

{{ח:סעיף|59|הוכחה על הזכות|תיקון: תשכ״ה}}
{{ח:ת}} בכל מקרה רשאי הרושם לדרוש מכל אדם הרוצה להרשם כבעל סימן מסחרי למסור לו הוכחה או הוכחה נוספת על זכות הבעלות, כפי שידרוש הרושם להנחת דעתו.

{{ח:סעיף|60|רישום בפנקס}}
{{ח:ת}} משהוברר לו לרושם דבר זכותו של המבקש, יצוה לרשום אותו כבעל הסימן המסחרי, וירשום בפנקס את הפרטים שיראה צורך בהם ביחס למסמך אשר מכוחו נרכשה הזכות, לכשיש מסמך כזה.

{{ח:קטע3||בקשות עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 48|סעיף 19(2) מהפקודה}} {{ח:הערה|(כותרת נמחקה)}}|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|61||תיקון: תשמ״ח־2, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|62||תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|63||תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3||בקשות לרישום הרשאה {{ח:הערה|[צ״ל: רשות]}} בסימן|תיקון: תשכ״ה}}

{{ח:סעיף|63א|בקשה לרישום רשות|תיקון: תשכ״ה, תשמ״ח־2, תשע״ד}}
{{ח:ת}} בקשה לרישום רשות לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 51|סעיף 51 לפקודה}} תוגש על ידי בעל הסימן והמבקש להירשם כבעל הרשות, בצירוף המסמכים הדרושים כדי ללמד על העניינים המנויים {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 51|בסעיף 51(א) לפקודה}} ובצירוף אישור על תשלום האגרה הקבועה {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} תמורת כל סימן שבעבורו נדרש רישום רשות.

{{ח:סעיף|63ב|בחינת בקשה לרישום רשות|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הרשם יבחון את הבקשה {{ח:פנימי|סעיף 63א|שתקנה 63א}} דנה בה ואת המסמכים המצורפים לה ויודיע למבקש אם, לדעתו, ראויה הרשות לרישום.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך הבחינה שתקנת משנה (א) דנה בה רשאי הרשם לדרוש כל חומר הדרוש לו, לדעתו, לבחינה, והצדדים ימציאו לרשם את החומר תוך שלושה חדשים מתאריך הדרישה.

{{ח:סעיף|63ג|זכות להשמיע טענות|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} היתה, לדעת הרשם, הרשות בלתי ראויה לרישום יתן הרשם לצדדים הזדמנות להשמיע טענותיהם בפניו.

{{ח:סעיף|63ד|פרסום קבלת הבקשה|תיקון: תשכ״ה, תשס״ז, תש״ע, תשע״ד}}
{{ח:ת}} קיבל הרשם את הרשות לרישום יפרסם הרשם את דבר הקבלה באתר האינטרנט.

{{ח:סעיף|63ה|פרטים שיירשמו|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} ברישום דבר מתן רשות בפנקס יירשמו תאריך הרישום ותאריך מתן הרשות. מען בעל הרשות והסחורות שלגביהן ניתנה הרשות.

{{ח:סעיף|63ו|בקשה לשינוי רישום|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} לבקשה לשינוי ברישום רשות או לביטולה יצורפו נימוקים; מגיש הבקשה ימציא עותק ממנה לבעל הסימן או לבעל הרשות, לפי העניין.

{{ח:סעיף|63ז|סדרי דין בבקשה לשינוי או למחיקה|תיקון: תשכ״ה}}
{{ח:ת}} על הדיון בבקשה לשינוי או לבטול רישום יחולו הוראות תקנות אלה בדבר סדרי הדין בהתנגדות, בשינויים המחוייבים.

{{ח:קטע3||שינוי הכתובת}}

{{ח:סעיף|64|שנוי השם או הכתובת בפנקס|תיקון: 1940-2, תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} כל בעל רשום או בעל הרשות בסימן מסחרי המשנה את שמו, כתבתו או את כתבתו למסירת הודעות, חייב לפנות מיד לרושם בבקשה לרשום בפנקס את שמו החדש, את כתובתו החדשה או את כתובתו החדשה למסירת הודעות, ולאחר תשלום המס הקבוע ישנה הרושם את הרישום בפנקס בהתאם לכך.

{{ח:קטע3||בקשות לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 36|סעיף 36 לפקודה}}|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|65|בקשות עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 36|סעיף 36 לפקודה}}|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} בקשות לרושם עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 36|סעיף 36 לפקודה}}, תוכלנה להיות מוגשות ע״י הבעל הרשום, או אם הוא פושט־רגל – ע״י הנאמן שלו, או אם הבעל הרשום הוא חברה בפירוק – ע״י המפרק, ובמקרים אחרים – ע״י אותו אדם שיחליט עליו הרושם כאדם הרשאי לפעול בשם הבעל הרשום.

{{ח:סעיף|66|עדות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} מקום שהוגשה בקשה כזאת רשאי הרושם לדרוש אותה עדות שיראה צורך בה, אם בתצהיר או בצורה אחרת, ביחס למסבות שבהן הוגשה הבקשה.

{{ח:סעיף|67|פרסום הבקשה|תיקון: תש״ט, תש״ע, תשע״ד}}
{{ח:ת}} מקום שהוגשה בקשה לרישום ויתור או תזכורת ביחס לסימן מסחרי, הרי לפני שיתן את החלטתו בענין הבקשה, יפרסם הרושם את הבקשה באתר האינטרנט כדי לאפשר לכל אדם הרוצה לעשות כן, להגיש בכתב, בתוך חודש מיום הפרסום, את הנימוקים אשר על יסודם הוא דורש שלא להתיר למבקש לרשום ויתור זה או תזכורת זו.

{{ח:קטע3||בקשות עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 37|סעיף 24 מהפקודה}} {{ח:הערה|(כותרת נמחקה)}}|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|68||תיקון: תשכ״ה, תשמ״ח־2, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|69||תיקון: תש״ט, תש״ע, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3||בקשות לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 38|סעיפים 38}} {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 39|ו־39 לפקודה}}|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|70|בקשה לתיקון או למחיקת סימן מסחרי מהפנקס|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד, תשע״ה־2}}
{{ח:ת}} בקשה לתיקון הפנקס או למחיקת סימן מסחרי מן הפנקס תפרט את עניינו של המבקש בסימן, את העובדות שעליהן מתבססת הבקשה ואת התיקון המבוקש, ותוגש בשני העתקים; העתק מן הבקשה ישלח הרשם לבעל הרשום.

{{ח:סעיף|71|הליכים נוספים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} עם הגשת בקשה כאמור ומשלוח העתק ממנה לבעל הרשום, יחולו על סדרי הדין בבקשה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|תקנות 37 עד 46}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|71א|הליך בהעדר הודעה בתשובה|תיקון: תשכ״ה, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא מסר בעל סימן הודעה בתשובה על בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|תקנה 70}} בתוך חודשיים מיום קבלת הבקשה ברשות, יודיע הרשם על כך למבקש והמבקש יגיש ראיותיו לענין זה תוך חדשיים מיום ההודעה.
{{ח:תת|(ב)}} מסר המבקש ראיותיו יועיד לו הרשם מועד להשמיע טענותיו, ולא ימחוק הרשם את הסימן אלא אם שוכנע שמן הדין לעשות כן.

{{ח:סעיף|72|הצטרפות צד שלישי|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} כל אדם, פרט לבעל הרשום, הטוען שיש לו טובת הנאה בסימן מסחרי רשום שהוגשה לגביו בקשה עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 70|תקנה 70}}, רשאי לפנות אל הרושם בבקשה להרשות לו להצטרף להליך, והרושם רשאי למאן או ליתן רשות זו, לאחר שמיעת הצדדים הנוגעים בדבר, לפי אותם התנאים שיראה צורך בהם. לפני שידון בבקשה זו בכל דרך שהיא, רשאי הרושם לדרוש מאת המבקש לתת התחייבות לשלם אותן הוצאות שהרושם יאבה לפסוק לזכות אחד הצדדים במסבות הקיימות.

{{ח:קטע3||סמכות של הכרעת דעת}}

{{ח:סעיף|73|שמיעת טענות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} בטרם השתמש הרושם בסמכות ההכרעה המסורה לו {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|בפקודה}} או בתקנות אלו, לרעת כל אדם, חייב הוא, אם נדרש בכך, לשמוע את טענותיו של האיש שנפגע ע״י השמוש באותה סמכות, בתוך המועד שקבע הרשם.

{{ח:סעיף|73א|רציפות הדיון|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נמנע מהרשם או מפוסק בקניין רוחני, מכל סיבה שהיא, לסיים את הדיון בענין שלפניו, רשאי הרשם המכהן או מי שהענין הועבר אליו על פי תקנת משנה (ב), לאחר שייתן הזדמנות לצדדים להשמיע את טענותיהם בענין זה בדרך שיורה, לנהוג בעדות שנרשמה לפי תקנות אלה כאילו הוא עצמו שמע או רשם אותה, ורשאי הוא להמשיך בדיון מן השלב שבו הפסיק קודמו.
{{ח:תת|(ב)}} הרשם המכהן יחליט אם ענין שלא הסתיים בו הדיון כאמור בתקנת משנה (א) יידון על ידי הרשם או על ידי פוסק בקניין רוחני.

{{ח:סעיף|74||תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|75|הפרוצדורה בבקשה להשמעת טענות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} כשנתקבלה בקשה להשמעת טענות לפני הרשם על הרושם ליתן למבקש הודעה עשרה ימים מראש ובה יקבע זמן שבו יוכל המבקש או מיופה כוחו להשמיע טענות.

{{ח:סעיף|76|צריך להודיע את החלטת הרושם|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} הרשם ימסור לאדם הנוגע בדבר את החלטת הרושם שנתקבלה אגב השימוש בסמכות הכרעה שלו.

{{ח:קטע3||פרסום שנויים בפנקס}}

{{ח:סעיף|77|פרסום שנויים והוספות בפנקס|תיקון: 1947, תש״ט, תשכ״ו, תשס״ז, תש״ע}}
{{ח:ת}} כל שנוי והוספה בפרטים שהוכנסו בפנקס בנידון סימן מסחרי, יפורסמו ע״י הרושם באתר האינטרנט.

{{ח:קטע3||חפוש}}

{{ח:סעיף|78|בקשה לחיפוש|תיקון: תשכ״ה, תשנ״ה, תשס״ז, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} אם נתבקש הרושם בכתב לעשות כן, ולאחר תשלום המס הקבוע, רשאי הוא לצוות לערוך חיפוש –
{{ח:תתת|(1)}} בכל סוג, לגבי סימני מסחר הרשומים או שנתבקש רישומם, הדומים לסימן ששלח מבקש החיפוש;
{{ח:תתת|(2)}} אחר כל סימני המסחר הרשומים של בעל סימן מסויים או שבעל הסימן ביקש את רישומם;
{{ח:תתת|(3)}} של כל נתון אחר הפתוח לעיון הציבור במאגר הנתונים של הרשם.
{{ח:תת|(ב)}} אדם המעוניין בכך רשאי לערוך חיפוש כאמור בתקנת משנה (א) במאגרי הנתונים באתר האינטרנט של רשם סימני המסחר.

{{ח:קטע3||שעות העיון}}

{{ח:סעיף|79|שעות העיון|תיקון: תשכ״ה, תשמ״ו, תשע״ד, תשע״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} משרדי הרשות יהיו פתוחים לציבור בימים א׳ עד ה׳ בשבוע, בין השעות 8.30 ו־13.30, למעט ימי מנוחה, ימי שבתון, או ימים שהודיע עליהם הרשם באתר האינטרנט שלא תהיה בהם קבלת קהל; לעניין זה, ”ימי מנוחה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, ו”ימי שבתון“ – לפי חיקוק.
{{ח:תת|(ב)}} כל הרוצה לעיין בפנקס, הרשות בידו לעשות כן בכל זמן שבו פתוחים משרדי הרשות.

{{ח:קטע3||הסמכות לותר על עדות}}

{{ח:סעיף|80|ויתור על עדות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} אם נדרש כל אדם עפ״י תקנות אלו לעשות כל פעולה או דבר, או לחתום על מסמך, או להצהיר כל הצהרה בשמו הוא או בשם כל גוף מאוגד, או אם יש למסור כל מסמך או עדות לרושם או להשאירם אצלו, או ברשות, והוכח כדי הנחת דעתו של הרושם כי מתוך כל סבה מספקת אין אותו אדם יכול לעשות אותה פעולה או אותו דבר, או לחתום אותו מסמך, או להצהיר אותה הצהרה, או שאותו מסמך או עדות אי אפשר להגישם או להשאירם כנ״ל, מותר לו לרושם, לאחר שנמסרה אותה העדות האחרת, ובהתחשב עם התנאים שיראה צורך להטילם, לותר על הפעולה, הדבר, המסמך, ההצהרה או העדות.

{{ח:קטע3||תקונים}}

{{ח:סעיף|81|תיקון מסמכים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} אפשר לתקן כל מסמך או שרטוט או כל תיאור אחר של סימן מסחרי, וכל פגם בפרוצדורה שלדעתו של הרושם אפשר לתקנו בלא להזיק לאינטרסים של כל אדם אפשר לתקנו אם הרושם מוצא לנכון ובאותם תנאים ובאותו האופן שימצא למתאים.

{{ח:סעיף|82|הארכת המועד|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} רשאי הרושם, אם הוא מוצא לנכון, להאריך לפי בקשה את המועד הקבוע בתקנות אלו לעשות כל פעולה או להגיש כל משפט על פיהן, לאחר מסירת אותה הודעה לשאר הצדדים ולאחר שינקטו באותן הפעולות בקשר להודעה זו, ולפי אותם התנאים כפי שיורה הרושם.

{{ח:סעיף|83|ימים שאינם באים במניין|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} כל אימת שהיום האחרון הקבוע על פי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|הפקודה}} או על פי תקנות אלה לעשיית דבר, יחול ביום שמשרדי הרשות אינם פתוחים לציבור, מותר לעשות אותו דבר ביום העבודה הראשון שלאחר מכן.

{{ח:קטע3||תעודות}}

{{ח:סעיף|84|תעודה מאת הרושם|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} כשנדרש הרושם, שלא לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 28|סעיף 28 מהפקודה}}, ליתן תעודה בנידון כל רישום, ענין או דבר שהוא רשאי לעשות עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|הפקודה}} או עפ״י כל תקנה מתקנות אלו, רשאי הוא ליתן את התעודה בקבלו בקשה בכתב, ולאחר תשלום המס הקבוע. אך בכל תעודת רישום שתנתן כך יש לציין אם מותר להשתמש בה במו״מ משפטי או לצורך קבלת רישום בחו״ל או לכל צורך אחר.

{{ח:סעיף|85|תעודות שרוצים להשתמש בהן כדי לקבל רישום בחו״ל|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} כשדרושה תעודת רישום לשמוש לשם קבלת רישום בחו״ל, יצרף הרושם לתעודה הנ״ל העתק מן הסימן, ובתעודה יפרט את הפרטים אשר ימצא לנכון הנוגעים לרישום הסימן, ורשאי הוא להשמיט מתוכה כל זכר לויתורים המופיעים בפנקס.

{{ח:קטע3||הצהרות בשבועה {{ח:הערה|(כותרת נמחקה)}}|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|86||תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|87||תיקון: תש״ח, תשי״ב־2, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3||צווי בית משפט|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|88|צו בית משפט|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} מקום שניתן צו ע״י בית משפט בכל משפט עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|הפקודה}}, הרי האדם שלזכותו או, אם יש יותר מאדם אחד, אותו אדם שיורה הרושם, חייב להניח מיד ברשות העתק מאושר מאותו צו. לאחר מכן רשאי הרושם לשנות או לתקן את הפנקס אם יש צורך בכך.

{{ח:סעיף|89|פרסום צווי בית משפט|תיקון: תש״ט, תשע״ד}}
{{ח:ת}} הרושם יצוה לפרסם באתר האינטרנט וברשומות כל צו בית משפט עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|הפקודה}}, כשהוא רואה צורך בפרסום.

{{ח:סעיף|90|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות סימני המסחר והתקנה מיום 30 בספטמבר, 1935, שהותקנה עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת סימני המסחר|פקודת סימני המסחר}} ונתפרסמה בעתון הרשמי גליון 542 מיום 10 באוקטובר, 1935, מבוטלות בזה, אלא שביטול זה לא יפגע בכל דבר שנעשה עפ״י אותן תקנות, או בכל בקשה או כל ענין אחר התלויים ועומדים בתאריך התחלת תקפן של תקנות אלה.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשי״ב, תשי״ט, תשכ״ו, תשל״ה, תשל״ז, תש״ם, תשנ״ז, תשס״ז, [הודעות]}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הסכומים מעודכנים לשנת 2026)}} {{מוקטן|

בשקלים חדשים

}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} הגשת בקשה לרישום סימן מסחר לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 7|סעיף 7 לפקודה}} –
{{ח:תת|(א)}} בסוג טובין אחד 1,904

{{ח:תת|(ב)}} לכל סוג טובין נוסף של אותו סימן במסגרת אותה בקשה 1,432

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} הגשת הודעת התנגדות, בקשה לתיקון פנקס או בקשה לביטול רישום סימן מסחר אחד לכל סוג טובין בבקשה לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 24|סעיפים 24(א)}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 38|38}} {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 41|ו־41 לפקודה}} 959

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} הגשת בקשה להשמיע טענות בהליכים לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 24|סעיפים 24(ו)}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 29|29}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 41|ו־41(ב) לפקודה}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 73|תקנה 73}} 893

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} הגשת בקשה לחידוש רישום סימן מסחר לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 32|סעיף 32 לפקודה}} –
{{ח:תת|(א)}} לסוג טובין אחד 3,393

{{ח:תת|(ב)}} לכל סוג טובין נוסף במסגרת אותה בקשה 2,864

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} אגרת פיגור לפי {{ח:פנימי|סעיף 52.2|תקנה 52(2)}}, לחודש או חלק מחודש 86

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} אגרת החזרה לתוקף לפי {{ח:פנימי|סעיף 53.א|תקנה 53(1)}}, לכל סוג טובין 1,317

{{ח:סעיף*|7||תיקון: תשע״ג|עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} הגשת בקשה לשינוי ברישום, העברת בעלות, רישום רשות או ביטולה לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 20|סעיפים 20}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 36|36(א)(3), (4), (5)}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 49|49(א)}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 51|51}} {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 52|או 52 לפקודה}} וכן עם הגשת בקשה לתיקון הפנקס שלגביה לא נקבעה אגרה אחרת, לכל סימן 372

{{ח:סעיף*|8||תיקון: תשע״ג|עוגן=תוספת 1 פרט 8}}
{{ח:ת}} בעד חיפוש –
{{ח:תת|(א)}} לפי {{ח:פנימי|סעיף 78|תקנה 78(א)}} 759

{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחק)}}

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת 1 פרט 9}}
{{ח:ת}} בעד העתק מאושר של רישום לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 6|סעיף 6(ב) לפקודה}} 57

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת 1 פרט 10}}
{{ח:ת}} בעד הארכת מועד לפי {{ח:פנימי|סעיף 82|תקנה 82}}, לכל חודש או חלק ממנו, לכל סימן 86

{{ח:סעיף*|11||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 1 פרט 11}}
{{ח:ת}} הגשת בקשה להשמיע טענות בדיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|תקנה 26}} 573

{{ח:סעיף*|12||עוגן=תוספת 1 פרט 12}}
{{ח:ת}} הגשת בקשה לבחינה על אתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|תקנה 22(ג)}}, לכל סוג טובין 893

{{ח:סעיף*|13||עוגן=תוספת 1 פרט 13}}
{{ח:ת}} בעד צילום כל מסמך, לכל עמוד 4.3

{{ח:סעיף*|14||תיקון: תשע״ג|עוגן=תוספת 1 פרט 14}}
{{ח:ת}} בעד העתק סרוק של תיק רישום 55

{{ח:קטע2|תוספת 2|התוספת השניה}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ט, תש״ע, תשע״ה־2|עוגן=תוספת 2 טופס 1}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 1 – בקשה לרישום סימן מסחר/שירות

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 2}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 2 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 3}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 3 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 4}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 4 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 5}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 5 – תעודת רישום

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 6}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 6 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: 1940-2|עוגן=תוספת 2 טופס 6א}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 6א – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: 1940-2, תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 7}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 7 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 8}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 8 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 9}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 9 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 10}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 10 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשכ״ה, תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 11}}
{{ח:ת}} טופס {{ח:הערה|ר.}}ס.מ. 11 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 12}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 12 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 13}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 13 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 14}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 14 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 15}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 15 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 16}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 16 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 17}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 17 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 18}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 18 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשכ״ה, תשנ״ה, תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 19}}
{{ח:ת}} טופס 19 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 20}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 20 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 21}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 21 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 22}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 22 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 23}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 23 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 24}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 24 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשכ״ה, תשס״ט, תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 25}}
{{ח:ת}} טופס {{ח:הערה|ר.}}ס.מ. 25 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשכ״ה, תשע״ד|עוגן=תוספת 2 טופס 26}}
{{ח:ת}} טופס ר.ס.מ. 26 – {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:קטע2|תוספת 3|התוספת השלישית}}
{{ח:קטע4||סיוגן של סחורות}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 1. חמרים כימיים המשמשים בחרושת, בצילום או במחקר, וחמרים למניעת החלדה.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 2. חמרים כימיים המשמשים בחקלאות במטעים, בוטרניות ולצרכים סניטריים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 3. חמרים כימיים שהוכנו לשמוש ברפואה וברוקחות.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 4}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 4. חמרים גלמיים או מעובדים למחצה, חמרים מן הצומח, חמרים מן החי וחמרים מינרליים המשמשים בחרושת ואינם כלולים בסוגים אחרים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 5}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 5. מתכות בלתי מעובדות ומעובדות במקצת המשמשות בחרושת.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 6}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 6. מכונות וחלקי מכונות מכל מין, זולת מכונות חקלאיות ומכונות למטעים וחלקיהן הכלולות {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 7|בסוג 7}}.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 7}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 7. מכונות חקלאיות ומכונות למטעים וחלקיהן.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 8}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 8. מכשירי מחקר, מכשירי מדע ומכשירים למטרות מועילות ומכשירי הוראה.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 9}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 9. כלי נגינה.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 10}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 10. מכשירים הורלוגיים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 11}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 11. מכשירים ומכונות שאין בהם יסודות רפואיים, לצרכי ניתוחים או לצרכי ריפוי, או בקשר עם בריאות האדם או בריאות בעלי חיים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 12}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 12. סכינים ומזלגות וכלים חדים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 13}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 13. סחורות מתכת שאינן כלולות בסוגים אחרים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 14}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 14. סחורות העשויות מתכת יקרה ותכשיטים וחקוייהם.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 15}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 15. זכוכית.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 16}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 16. כלי חרסינה וכלי חרס.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 17}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 17. סחורות העשויות מחמרים מינרליים ושאר חמרים המשמשים לבנין או לתפאורת.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 18}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 18. מכשירים לצרכי הנדסה ולצרכי אדריכלות ובנין.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 19}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 19. כלי נשק, תחמושת ושאר סחורות שאינן כלולות {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 20|בסוג 20}}.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 20}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 20. חמרי פיצוץ.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 21}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 21. מכשירים לאדריכלות ימית ותחמושת ימית שאינם כלולים בסוגים אחרים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 22}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 22. עגלות.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 23}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 23. {{טורים שווים|(א) חוטי כתנה.|(ב) כתנה לתפירה.}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 24}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 24. סחורות כתנה מכל המינים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 25}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 25. סחורות כתנה שאינן כלולות בסוגים אחרים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 26}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 26. פשתן וחוטי־קנבוס.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 27}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 27. סחורות פשתן וקנבוס.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 28}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 28. סחורות פשתן וקנבוס שאינן כלולות בסוגים אחרים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 29}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 29. חוטים ואריגים של פשתה ושאר סחורות העשויות פשתה ושאינן כלולות בסוגים אחרים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 30}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 30. משי, טווי, מושזר או לתפירה.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 31}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 31. סחורות משי.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 32}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 32. סחורות משי שאינן כלולות בסוגים אחרים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 33}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 33. חוטי צמר, שזור או שער.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 34}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 34. בגדים ובדים של צמר שזור או שער.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 35}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 35. סחורות צמר שזור ושער שאינן כלולות בסוגים אחרים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 36}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 36. שטיחים, מרבדים ושעוניות.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 37}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 37. עורות מעובדים ובלתי מעובדים וסחורות העשויות עור שאינן כלולות בסוגים אחרים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 38}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 38. צרכי הלבשה.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 39}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 39. ניר (זולת וילונות ניר){{ח:הערה|,}} צרכי כתיבה וכריכה.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 40}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 40. סחורות העשויות גומי וגוטה־פרשה שאינן כלולות בסוגים אחרים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 41}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 41. רהיטים וצרכי ריפוד.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 42}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 42. חמרים המשמשים למאכל או כיסודות בצרכי מאכל.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 43}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 43. משקאות וספירטים תוססים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 44}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 44. מים מינרליים ומאודים, טבעיים ומלאכותיים, לרבות שכר זנגביל (בירה ג׳ינג׳ר).

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 45}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 45. טבק בין מעובד ובין שאינו מעובד.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 46}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 46. זרעים לצרכי חקלאות ולצרכי מטעים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 47}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 47. נרות, בורית לכביסה, שמני נקוי, ושמני מאור, הסקה או סיכה; גפרורים, עמילן, כחול ושאר תכשירים לצרכי כביסה.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 48}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 48. תמרוקים, (לרבות צרכי טואליטה ותכשירים לשינים ולשערות ובורית תמרוקים).

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 49}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 49. צצועים מכל המינים וצרכי ספורט שאינם כלולים בסוגים אחרים.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 פרט 50}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 50. שונות:– {{ש}} (1) סחורות העשויות שן הפיל, עצם או עץ שאינן כלולות בסוגים אחרים. (2) סחורות העשויות קש או עשב, ואינן כלולות בסוגים אחרים. (3) סחורות העשויות מחמרים מן החי ומן הצומח שאינן כלולות בסוגים אחרים. (4) מקטרות טבק. (5) מטריות, מקלות טיול, ומברשות ומסרקות לשערות. (6) משחה לניקוי רהיטים ואבקה לליטוש מתכת. (7) טרפולין, אהלים, אריג קנבוס, חבל (פשתן או קנבוס), משיחה. (8) כל מיני כפתורים זולת כפתורים העשויים מתכת יקרה או חיקוייהם. (9) צרכי אריזה וחבלי אריזה. (10) שאר סחורות שאינן כלולות בסוגים דלעיל.

{{ח:קטע2|תוספת 4|התוספת הרביעית|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ב}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ח, תשפ״ו|עוגן=תוספת 4 פרט 1}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 1 – מוצרים כימיים לשימוש בתעשייה, במדע ובצילום, וכן בחקלאות, גננות וביערנות; שרפים מלאכותיים בלתי מעובדים, חומרים פלסטיים בלתי מעובדים; תרכובות לכיבוי דליקות ולמניעת דליקות; תכשירי הרפיה והלחמה; חומרים לעיבוד עור חיות; דבקים לשימוש בתעשייה; דשונת, דשנים אורגניים, דשנים; תכשירים ביולוגיים לשימוש בתעשייה ובמדע.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ו, תשע״ח|עוגן=תוספת 4 פרט 2}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 2 – צבעים, ורנישים, לכות; חומרים משמרים בפני חלודה וקלקול עץ; חומר גוון, קובעי צבע; צבעים; דיו להדפסה, לסימון ולחריטה; שרפים טבעיים גלמיים; מתכות בצורת ריקועים ואבקה לשימוש בצביעה, בקישוט, בהדפסה ובאומנות.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ז, תשע״ח, תשפ״ד, תשפ״ו|עוגן=תוספת 4 פרט 3}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 3 – תכשירי קוסמטיקה ותמרוקים שאינם רפואיים; משחות שיניים שאינן רפואיות; בשמים; תכשירי הלבנה וחומרים אחרים המשמשים לכביסה; תכשירי ניקוי, צחצוח ושפשוף.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ב, תשע״ח|עוגן=תוספת 4 פרט 4}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 4 – שמנים ושומנים תעשייתיים; שעווה; שמני סיכה; תרכובות סופגות אבק, תרכובות מלחלחות ותרכובות מקשרות; חומרי דלק ומאור; נרות ופתילות לתאורה.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ו, תשפ״ו|עוגן=תוספת 4 פרט 5}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 5 – תכשירי רוקחות, רפואה ווטרינריה; תכשירים סניטריים למטרה רפואית; מזון וחומרים דיאטטיים המותאמים למטרות רפואיות או וטרינריות; מזון לתינוקות, תוספי תזונה לבני אדם ולחיות; אספלניות דביקות, חומרי חבישה; חומרים למילוי שיניים, שעוה המשמשת לריפוי שיניים; חומרי חיטוי; תכשירים להשמדת רמשים; קוטלי פטריות וקוטלי עשבים.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ו, תשע״ז|עוגן=תוספת 4 פרט 6}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 6 – מתכות פשוטות וסגסוגותיהן, עפרות מתכת, חומרי בניין ובנייה ממתכת; בתים ניידים ממתכת; כבלים ותיל לא חשמליים העשויים ממתכת פשוטה; פריטים קטנים של מוצרי מתכת; מכלים ממתכת לאחסון ולהובלה; כספות.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ב, תשע״ח|עוגן=תוספת 4 פרט 7}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 7 – מכונות, כלי מכונות, כלים מופעלי כוח; מנועים, למעט מנועים לכלי רכב יבשתיים; מצמדים ורכיבי תמסורת, למעט לכלי רכב יבשתיים; מכשירים חקלאיים, שאינם כלי עבודה מופעלים ידנית; חממות לביצים; מכונות מכירה אוטומטיות.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ח, תשפ״ו|עוגן=תוספת 4 פרט 8}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 8 – כלי עבודה ומכשירי עבודה ידניים, המופעלים ידנית; סכו״ם, נשק צד, למעט כלי ירייה; תערים.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ב, תשע״ב, תשע״ט, תשפ״ו|עוגן=תוספת 4 פרט 9}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 9 – התקנים ומכשירים לשימוש במדע, במחקר, בניווט, במדידה, בצילום בקולנוע, בראייה, בשקילה, בכימות, באיתות, באיתור, בבדיקה ובבחינה, בהצלת נפשות ובהוראה; התקנים ומכשירים אורקוליים; התקנים ומכשירים להולכה, מיתוג, המרה, צבירה, ויסות או בקרה על ההפצה או השימוש בחשמל; התקנים ומכשירים להקלטה, העברה, שחזור או עיבוד של קול, חוזי או מידע; קובצי מולטימדיה מוקלטים או ניתנים להורדה, תוכנת מחשב; אמצעי מדיה ריקים דיגיטליים או אנלוגיים להקלטה ולאחסון; מנגנונים למכשירים שמפעיל מטבע; קופות רושמות; התקני חישוב; מחשבים וציוד היקפי למחשב, חליפות צלילה, מסכות או חליפות צלילה, אטמי אוזניים לצוללנים, אטמי אף לצוללנים, כפפות לצוללנים, מכשירי נשימה לשחייה תת–ימית; מכשירים לכיבוי אש.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ז, תש״ף, תשפ״ו|עוגן=תוספת 4 פרט 10}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 10 – התקנים ומכשירים המשמשים לניתוח, לרפואה, לריפוי שיניים ולריפוי וטרינרי; איברים, עיניים ושיניים, כולם מלאכותיים; משקפי ראייה, עדשות מגע ומשקפי שמש; פריטים אורתופדיים; חמרי תפירה; אבזרים טיפוליים ואבזרי עזר המותאמים לאנשים עם מוגבלות; התקנים לעיסוי; התקנים, אבזרים ופריטים לתינוקות יונקים; התקנים, אבזרים ופריטים לפעילות מינית.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 11}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 11 – התקנים ומיתקנים למאור, לחימום, לקירור, להפקת אדים, לבישול, לייבוש, לאוורור, לאספקת מים ולמטרות סניטריות.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 4 פרט 12}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 12 – כלי רכב; התקנים לתנועה ביבשה, באויר או בים.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ו|עוגן=תוספת 4 פרט 13}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 13 – כלי ירייה; תחמושת וקליעים; חמרי נפץ; זיקוקים די־נור.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ו, תשע״ז|עוגן=תוספת 4 פרט 14}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 14 – מתכות יקרות וסגסוגותיהן; תכשיטים, אבנים יקרות ואבני חן; שעונים ומכשירים כרונומטריים.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 15}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 15 – כלי נגינה; כנים לתווים וכנים לכלי נגינה; שרביטי מנצחים.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ב, תשע״ו, תשע״ז, תשע״ח|עוגן=תוספת 4 פרט 16}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 16 – נייר וקרטון; דברי דפוס; צורכי כריכת ספרים; צילומים; צורכי כתיבה וצורכי משרד, למעט רהיטים; דבקים לנייר או לשימוש ביתי; חומרים לרישום וחומרים לאמנים; מכחולים; חומרי לימוד והוראה; יריעות, סרטים ושקיות מפלסטיק לעטיפה ולאריזה; אותיות דפוס וגלופות.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ו, תשע״ז|עוגן=תוספת 4 פרט 17}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 17 – גומי, גוטאפרשה, גומי טבעי, אסבסטוס, נציץ ותחליפים לחומרים אלה, שהם בלתי מעובדים או מעובדים למחצה; פלסטיק ושרף משוחלים לשימוש בייצור; חמרי אטימה, סתימה ובידוד; צינורות, גלילים וזרנוקים גמישים שאינם ממתכת.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ב, תשע״ו, תשע״ז|עוגן=תוספת 4 פרט 18}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 18 – עור וחיקויי עור; עורות בעלי חיים וגלדים; מזוודות ותיקי נשיאה; מטריות ושמשיות; מקלות הליכה; שוטים, רתמות ואוכפים; קולרים, רצועות ובגדים לבעלי חיים.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 19}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 19 – חומרים, שאינם ממתכת, לבנייה והקמת מבנים; צינורות קשיחים, שאינם מתכתיים, לבנייה, אספלט, זפת, עטרן וחומר; בניינים ניידים, שאינם מתכתיים, מצבות שאינן ממתכת.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ו, תשע״ז|עוגן=תוספת 4 פרט 20}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 20 – רהיטים, מראות, מסגרות לתמונות, מכלים, שאינם ממתכת, לאחסון ולהובלה; עצם, קרן, עצם לוויתן או אם הפנינה, לא מעובדים או מעובדים למחצה; צדפות; מירשאום; ענבר צהוב.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ט, תשע״ו, תשע״ז, תשע״ח|עוגן=תוספת 4 פרט 21}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 21 – כלים ומכלים לבית ולמטבח; כלי בישול וכלי שולחן, למעט מזלגות, סכינים וכפות; מסרקות וספוגים; מברשות, פרט למכחולים; חומרים לעשיית מברשות; פריטים לצורכי ניקוי; זכוכית בלתי מעובדת או מעובדת למחצה, פרט לזכוכית לצורכי בנייה; כלי זכוכית, חרסינה וחומר.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ו, תשע״ז, תשע״ח|עוגן=תוספת 4 פרט 22}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 22 – חבלים וחוטים; רשתות; אוהלים וברזנט; יריעות מבד או מחומרים סינטטיים; מפרשים; שקים להעברה ולאחסון של חומרים בכמויות גדולות; חומרי ריפוד ומילוי למעט נייר, קרטון, גומי או פלסטיק; חומרי בד מסיבי גלם ותחליפיהם.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ז|עוגן=תוספת 4 פרט 23}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 23 – מטווה וחוטים לשימוש בבדים.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ב, תשע״ו, תשע״ז|עוגן=תוספת 4 פרט 24}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 24 – בדים ותחליפים לבדים; מוצרי בד לבית; וילונות מבד או מפלסטיק.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 4 פרט 25}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 25 – דברי הלבשה, הנעלה וכיסויי ראש.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ז, תשע״ט, תשפ״ו|עוגן=תוספת 4 פרט 26}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 26 – תחרה ומעשי רקמה, סרטי וקשתות דסקית; כפתורים; ווים ולולאות; סיכות ומחטים; פרחים מלאכותיים; קישוטים לשיער; שיער מלאכותי.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ז|עוגן=תוספת 4 פרט 27}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 27 – שטיחים, מרבדים, מחצלאות, לינולאום וחומרים אחרים לכיסוי רצפות קיימות; וילאות קיר (שאינם מבד).

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ו, תשע״ז|עוגן=תוספת 4 פרט 28}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 28 – משחקים וצעצועים; התקני משחקי וידאו; צרכי התעמלות וספורט; קישוטים לעצי חג המולד.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ב, תשע״ח, תשע״ט, תשפ״ו|עוגן=תוספת 4 פרט 29}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 29 – בשר, דגים, עופות וציד; תמציות בשר למטרות בישול; פירות, ירקות ואצות ים משומרים, מיובשים ומבושלים; ריבות, מרקחות, לפתנים, ביצים, חלב, גבינה, חמאה, יוגורט ומוצרי חלב אחרים; שמנים ושומנים למזון.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ב, תשע״ח, תשע״ט, תשפ״ב|עוגן=תוספת 4 פרט 30}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 30 – קפה, תה, קקאו ותחליפים בעבורם; אורז, פסטה ואטריות; טפיוקה וסגו; קמח ומוצרים העשויים מדגנים; לחם, דברי מאפה וממתקים; שוקולד; גלידות; סורבה וקרחונים אחרים למאכל; סוכר, דבש; נופת; שמרים, אבקת אפייה; מלח, תיבול, תבלינים, עשבי תיבול משומרים; חומץ, רטבים ונותני טעם אחרים; קרח (מים קפואים).

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ב, תשע״ו, תשע״ז|עוגן=תוספת 4 פרט 31}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 31 – מוצרי חקלאות, חקלאות ימית, גננות ויערנות גולמיים ולא מעובדים; תבואות וזרעים גולמיים ולא מעובדים; פירות וירקות טריים, עשבים טריים; שתילים ופרחים חיים; פקעות, זרעים וגרעינים לשתילה; בעלי חיים; מזון ושתייה לבעלי חיים; לתת.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ט, תשפ״ב|עוגן=תוספת 4 פרט 32}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 32 – בירה; משקאות לא כוהליים; מים מינרליים ומים מוגזים; משקאות מפירות ומיצי פירות; עסיסים ותכשירים אחרים להכנת משקאות שאינם אלכוהוליים.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 33}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 33 – משקאות כוהליים (למעט בירה); תכשירים כוהליים להכנת משקאות.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 34}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 34 – טבק ותחליפי טבק; סיגריות וסיגרים; סיגריות אלקטרוניות ומאדים פומיים למעשנים; צורכי מעשנים; גפרורים.

{{ח:קטע3||שירותים}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א|עוגן=תוספת 4 פרט 35}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 35 – פרסומת; ניהול, טיפול ומנהל עסקים; פעולות משרדיות.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ו|עוגן=תוספת 4 פרט 36}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 36 – שירותי מימון, כספים ובנקאות; שירותי ביטוח; שירותי נכסי דלא ניידי.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ף|עוגן=תוספת 4 פרט 37}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 37 – שירותי בנייה; שירותי התקנה ותיקון; מיצוי כרייה, קידוח שמן וגז.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ף|עוגן=תוספת 4 פרט 38}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 38 – שירותי תקשורת רחק (טלקומוניקציה).

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 4 פרט 39}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 39 – הובלה, אריזה והחסנה של סחורות; ארגון נסיעות.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ף|עוגן=תוספת 4 פרט 40}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 40 – טיפול בחמרים; מחזור של פסולת ואשפה; טיהור אוויר וטיפול במים; שירותי הדפסה; שימור מזון ומשקה.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 4 פרט 41}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 41 – חינוך, הענקת אימונים; בידור; פעילות ספורט ותרבות.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״א, תשס״ט, תש״ף|עוגן=תוספת 4 פרט 42}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 42 – שירותים מדעיים וטכנולוגיים ומחקר ועיצוב הקשורים לשירותים אלה; שירותי ניתוח תעשייתי, מחקר תעשייתי ועיצוב תעשייתי; שירותי אימות ובקרת איכות; עיצוב ופיתוח של תוכנת וחומרת מחשב.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״א|עוגן=תוספת 4 פרט 43}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 43 – שירותים להספקת מזון ומשקה; לינה זמנית.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״א, תש״ף|עוגן=תוספת 4 פרט 44}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 44 – שירותים רפואיים; שירותים וטרינריים; טיפולים היגייניים וטיפולי יופי לבני אדם או לבעלי חיים; שירותים בקשר לחקלאות, חקלאות ימית, גננות ויערנות.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״א, תשס״ט, תשע״ז, תשפ״ג|עוגן=תוספת 4 פרט 45}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} סוג 45 – שירותי היכרויות, שירותי רשת חברתית מקוונת; שירותי הלוויה; שמרטפות.

{{ח:חתימות|2 בפברואר, 1940}}
* '''ר. ו. ב. בולט'''
רושם סימני המחסר
* נתאשר.
'''ג׳. ס. מקפרסון'''
המזכיר הראשי
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]