כללי המים (השימוש במים באזור קיצוב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי המים (השימוש במים באזור קיצוב), תשל״ו–1976}}

{{ח:קטע3||כללים בדבר שימוש במים באזור קיצוב|תיקון: תשס״ז־3}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 2415|תקנות המים (השימוש במים באזור קיצוב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3578.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 1309|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4380.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 1029|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4941.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 181|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4987.pdf}}, {{ח:תיבה|914|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5029.pdf}}, {{ח:תיבה|1077|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5040.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 1089|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5130.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 831|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5281.pdf}}, {{ח:תיבה|1247|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5292.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 886|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5360.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1375|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5460.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 389|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5501.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 18|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5550.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 678|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5658.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 804|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5747.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 433|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6028.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 222|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6073.pdf}}, {{ח:תיבה|279|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6077.pdf}}, {{ח:תיבה|400|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6084.pdf}}, {{ח:תיבה|993|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6119.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 83|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6132.pdf}}, {{ח:תיבה|615|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6162.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 339|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6300.pdf}}, {{ח:תיבה|969|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6338.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 642|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6385.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 444|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6458.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 433|תיקון [במקור: תיקון מס׳ 3]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6549.pdf}}, {{ח:תיבה|532|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6558.pdf}}, {{ח:תיבה|1072|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6605.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 167|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6625.pdf}}, {{ח:תיבה|1145|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6695.pdf}}, {{ח:תיבה|1423|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6712.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 296|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6737.pdf}}, {{ח:תיבה|556|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6758.pdf}}, {{ח:תיבה|1337|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6811.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 750|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6984.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 855|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7229.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 37|סעיף 37}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, התשי״ט–1959}} (להלן – החוק), ולאחר שקוימו הוראות {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 40|סעיף 40 לחוק}}, קובעת מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק א1|פרק א1: כמויות מים מוקצות לחקלאות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: השימוש במים למטרת צורכי בית}}

{{ח:פנימי|פרק ב1|פרק ב1: השימוש במים לשירותים ציבוריים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: השימוש במים בחקלאות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: השימוש במים בתעשיה}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן א|סימן א׳: הקצאת מים לתעשיה}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: הקצאת מים לתעשיית המלונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה: {{מוקטן|כמויות הצריכה המקסימליות לשימוש בחקלאות}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה: {{מוקטן|כמויות הצריכה המקסימליות בתעשיה}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית: {{מוקטן|כמויות השקיה במ״ק לדונם לשנה לשימוש יעיל במים לפי אזורים וסוגי צמחיה}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית: {{מוקטן|קו מיעוט משקעים}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ז־3, תשס״ז־3, תשס״ח־3, תשס״ט, תשע״א, תשע״ג}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק תאגידי מים וביוב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק תאגידי מים וביוב“ – {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|חוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפיק“ – כל המפיק מים ממקור מים על פי רשיון הפקה, בין לצריכה עצמית ובין להספקה לאחרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק“ – כל המספק מים לאחר על פי רישיון הפקה ובתנאי שאם רכשם מאחר הוא חברה, רשות מקומית, תאגיד או אגודה שיתופית המספקת מים לצרכניה, וכן מי שמנהל הרשות הממשלתית התיר לו ברישיון, משיקולים של ניהול משק המים, לפעול בתחומם, כולו או חלקו, לעניין הספקת מים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן“ – מי שהקצאת המים שלו פורטה ברישיון ההפקה של ספק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד צרכן“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משתמש במים“ – אדם הצורך מים מספק לצרכיו ואינו צרכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כמות מים מוקצית“ – כמות המים המוקצית כדין, בין להפקה, בין להספקה ובין לצריכה, על פי רשיון הפקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עיריה, מועצה מקומית וכן מועצה אזורית, המספקת מים, לרבות מי שבא במקומן לענין הספקת מים בתחומיהן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צריכה לנפש“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור קיצוב“ – האזור הכלול {{ח:חיצוני|אכרזת המים (אזור קיצוב)|באכרזת המים (אזור קיצוב), התשס״ט–2008}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישוב מתוכנן“ – ישוב הכלול ברשימת ישובים שהוכרו כישובים מתוכננים על ידי שר החקלאות, החתומה ביד שר החקלאות ומופקדת ברשות המים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל תעשיה“ – מפעל הצורך מים בתהליכי הייצור, למעט בשירותים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרום הארץ“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרכז הארץ“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} "רשת אספקה ביתית – מערכת אספקת מים המשמשת לאספקת מים לצורכי בית ביישוב המתוכנן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכולת כלורידים במים“ – שיעור יון הכלור (Cl) בתרכבותיו, מחושב במיליגרמים לליטר מים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גינון ציבורי“ – גן הנמצא בבעלותה או בהחזקתה של רשות מקומית, רשות ממלכתית או רשות ציבורית אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל הרשות הממשלתית“ – מנהל הרשות הממשלתית למים ולביוב שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124יט|סעיף 124יט לחוק המים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריף מופחת“ – כל תעריף הנקוב {{ח:חיצוני|כללי המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות)#סעיף 7|בסעיף 7 לכללי המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות), התשמ״ז–1987}}, למעט התעריפים הנקובים {{ח:חיצוני|כללי המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות)#סעיף 7|בפסקאות 3.1.1.2, 3.1.1.2א, 3.1.1.2ב, ו־3.1.2.2.7 בסעיף 7(3)(ב) לכללים האמורים}}.

{{ח:סעיף|2|כמות מים מוקצית לשנה אחת|תיקון: תשס״ז־3, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} כמות המים המוקצית תקבע על פי כללים אלה, אולם רשאי מנהל הרשות הממשלתית, במקרים מיוחדים, לסטות מהוראות כללים אלה ולקבוע אמות מידה מיוחדות לקביעת כמות מים מוקצית בכל מקרה לגופו.
{{ח:תת|(ב)}} כמות המים המוקצית לפי כללים אלה יקבע מנהל הרשות הממשלתית אחת לשנה, למשך שנה אחת, מלבד אם נאמר אחרת בכללים אלה או ברשיון הפקה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|3|סייג לכמות מים מוקצית|תיקון: תשס״ז־3}}
{{ח:ת}} מלבד אם נאמר אחרת בכללים אלה, לא יקבל צרכן כמות מים מוקצית העולה על זו שהיתה קבועה לו ברשיון ההפקה שקדם לשנה שלגביה נקבעת כמות המים המוקצית; תוספות מים זמניות שנתנו לצרכן בשנה הקודמת כאמור, לא יובאו בחשבון בעת קביעת כמות המים המוקצית.

{{ח:סעיף|4|הקטנת הקצאה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} מי שלא צרך את מלוא כמות המים שהוקצתה לו בשנים שקדמו לשנת ההקצאה, רשאי מנהל הרשות הממשלתית לבטל או לצמצם את ההקצאה לשנת ההקצאה בלבד, ובלבד שלפני עשותו כן, לעניין הקצאה למטרת חקלאות, יביא בחשבון את המלצת שר החקלאות ופיתוח הכפר.

{{ח:סעיף|5|מים באיכות ירודה|תיקון: תשס״ז־3, תשס״ט}}
{{ח:ת}} צרכן המשתמש במי קולחין, מי שטפונות, מים מליחים או מים אחרים, שהוגדרו על ידי מנהל הרשות הממשלתית כמים באיכות ובזמינות ירודה, על פי היתר מאת מנהל הרשות הממשלתית, ייכללו כמויות מים אלה בכמות המים המוקצית של אותו צרכן המחושבת על פי כללים אלה, בשיעור ובאופן שיורה מנהל הרשות הממשלתית, אלא אם הורה מנהל הרשות הממשלתית שהכמויות האמורות, במלואן או בחלקן, לא ייכללו בכמות המים המוקצית של אותו צרכן.

{{ח:סעיף|6|חובת מסירת פרטים|תיקון: תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} כל מפיק, ספק וצרכן חייב למסור למנהל הרשות הממשלתית, על פי דרישתו, פרטים מלאים לגבי כמויות המים שהוא מפיק, מספק או צורך ופירוט איכות המים, השימוש במים ומטרות הצריכה, וכן פרטים מלאים לגבי מעמדו המשפטי וצורת ההתאגדות החוקית שלו.
{{ח:תת|(ב)}} מקום שבו שירותי המים ושירותי הביוב ניתנים בידי ספקים שונים, יעביר ספק שירותי המים לספק שירותי הביוב מידע על כמויות המים שסופקו לכל צרכן לפי שם וכתובת הצרכן שמסר לו ספק שירותי הביוב, והכל כדי לאפשר את אספקת שירותי הביוב והחיוב בעדם.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מן האמור בסעיף קטן (א) ונוסף על כל חובת דיווח אחרת, ספק ידווח על כמויות המים שהוא סיפק למטרות ולשימושים השונים במועדים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} למטרת גינון ציבורי –
{{ח:תתתת|(א)}} באזורים שמצפון לקו מיעוט משקעים, כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 8ד|בסעיף 8ד(ב)(3)}} –
{{ח:תתתתת|(1)}} לא יאוחר מיום חמישה עשר באפריל ומיום חמישה עשר באוגוסט, כל שנה, לגבי הכמויות שסופקו במהלך שנת הרישוי עד סופו של החודש שקדם למועד הדיווח;
{{ח:תתתתת|(2)}} לא יאוחר מיום חמישה עשר בפברואר לגבי הכמויות שסופקו במהלך שנת הרישוי שקדמה למועד הדיווח;
{{ח:תתתת|(ב)}} באזורים שמדרום לקו מיעוט משקעים, כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 8ד|בסעיף 8ד(ב)(3)}} –
{{ח:תתתתת|(1)}} לא יאוחר מיום חמישה עשר ביולי, כל שנה, לגבי הכמויות שסופקו במהלך השנה עד סופו של החודש שקדם למועד הדיווח;
{{ח:תתתתת|(2)}} לא יאוחר מיום חמישה עשר בפברואר לגבי הכמויות שסופקו במהלך כל השנה שקדמה למועד ההודעה;
{{ח:תתת|(2)}} לכל מטרה או שימוש אחר לגבי אספקה בשנה מסוימת – לא יאוחר מיום חמישה עשר בפברואר של השנה העוקבת.
{{ח:תת|(ד)}} העברת מידע כאמור בסעיף זה תיעשה במדיה ממוחשבת בהתאם להוראות הרשות הממשלתית, כפי שיפורסמו באתר האינטרנט של הרשות הממשלתית.
{{ח:תת|(ה)}} בלי לגרוע מיתרת סמכויותיו על פי דין, לא דיווח ספק בהתאם לאמור בסעיף זה רשאי מנהל הרשות הממשלתית לקבוע את הכמויות שהוא סיפק למטרות ולשימושים השונים בשים לב לנתונים המצויים בידו.

{{ח:סעיף|7|ביקורת איכות מים|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} ספק או מפיק חייב לבדוק את איכות המים המסופקים או מופקים על ידיו, לרבות בדיקת תכולת הכלורידים בהם, אם הורה לו כך מנהל הרשות הממשלתית; הבדיקות ייעשו במועדים, באופנים ובצורות שיורה מנהל הרשות הממשלתית; תוצאות הבדיקות יועברו למנהל הרשות הממשלתית באופן ובמועד שקבע.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הרשות הממשלתית רשאי לערוך, הן בעצמו והן על ידי מי שהסמיך לענין זה, בדיקות נוספות של איכותם של מים המסופקים או מופקים כאמור, לרבות תכולת הכלורידים.
{{ח:תת|(ג)}} תוצאות הבדיקות יופקדו במקומות שיורה מנהל הרשות הממשלתית ויהיו פתוחות לעיון הציבור.

{{ח:סעיף|8|סדר עדיפויות|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} סדר העדיפות של השימוש במים באזורי קיצוב יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} שימוש לצורכי בית, מלאכה, מסחר ושירותים, שירותים ציבוריים למעט גינון ציבורי;
{{ח:תת|(2)}} תעשיה, חקלאות, ערכי טבע ונוף, שירותים ציבורים – גינון ציבורי.

{{ח:סעיף|8א|הקטנת כמויות מים מוקצות עקב תנאים הידרולוגיים ואקלימיים|תיקון: תשמ״ו, תשס״ז־3, תשס״ט}}
{{ח:תת|(1)}} מצא מנהל הרשות הממשלתית כי התנאים ההידרולוגיים והאקלימיים, מצב מאגרי המים הרב שנתיים, או אפשרויות ההפקה וההספקה מחייבים הקטנת כמויות המים המוקצות על פי כללים אלה, רשאי הוא להקטין את כמויות המים המוקצות כאמור, לכל מטרות המים או למקצתן, לתקופה או לאורך זמן.
{{ח:תת|(2)}} בהקטנת כמויות המים המוקצות, כאמור בסעיף קטן (1), יביא מנהל הרשות הממשלתית בחשבון את התפתחותו המשקית של הצרכן, את כמות המים שהוקצתה לו לפני ההקטנה, לרבות מים באיכות ירודה, או מים שאינם זמינים תמיד, שהוא מנצל, כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}, בין אם מים אלה כלולים בכמות המים שהוקצתה לצרכן ובין אם לאו.
{{ח:תת|(3)}} בהקטנת כמות המים המוקצית לישוב מתוכנן, יביא מנהל הרשות הממשלתית בחשבון את אמות המידה של התכנון המשקי הכולל, שנקבע לאותו ישוב ויתחשב לשם כך בהמלצות המרכז לתכנון שבמשרד החקלאות, הנוגעות לענין.
{{ח:תת|(4)}} הקטנת כמויות מים מוקצות על פי סעיף זה, הנעשית בהיקף אזורי או ארצי, תפורסם כהצעת הסדר מפורטת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 38|בסעיף 38 לחוק}} ויחולו לגביה הוראות {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 37|הסעיפים 37–40 לחוק}}.

{{ח:קטע2|פרק א1|פרק א1: כמויות מים מוקצות לחקלאות|תיקון: תשמ״ז, תש״ן־2, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ג, תשנ״ו}}

{{ח:סעיף|8ב|הגדרות|תיקון: תשמ״ז, תשמ״ז־2, תש״ן־2, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ג, תשנ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק א1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת הרישוי 1989“ – שנת 1989 למנין הלוח הגרגוריאני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כמות מים מוקצית“ – כמות המים שהוקצתה כדין, בין להפקה, בין להספקה ובין לצריכה, על פי רשיון הפקה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 23|בסעיף 23 לחוק}}.

{{ח:סעיף|8ג|כמויות המים המוקצות לחקלאות|תיקון: תשמ״ז, תשמ״ז־2, תש״ן־2, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ג, תשנ״ו, תשס״ה, תשס״ו, תשס״ט}}
{{ח:ת}} כמויות המים המוקצות לחקלאות בכל שנת רישוי ייקבעו כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} ב־1 בינואר של כל שנת רישוי תיקבע כמות המים המוקצית לחקלאות, בשיעור של 75 אחוזים מכמות המים המוקצית לחקלאות לשנת הרישוי 1989, לרבות כל השינויים שנעשו בה כדין מאז;
{{ח:תת|(2)}} מנהל הרשות הממשלתית רשאי לקבוע את כמות המים כאמור בפסקה (1), בסטיה של עד 25% כלפי מעלה, בהתאם לתנאים ההידרולוגיים והאקלימיים, מצב מאגרי המים הרבשנתיים מכל סוג ובכל איכות שהיא ואפשרויות ההפקה וההספקה סמוך למועד הקביעה של כמות המים כאמור;
{{ח:תת|(3)}} לא יאוחר מ־1 באפריל של כל שנת רישוי, יקבע מנהל הרשות הממשלתית את יתרת כמות המים המוקצית לחקלאות לאותה שנת רישוי, בהתאם לתנאים ההידרולוגיים והאקלימיים, מצב מאגרי המים הרב־שנתיים מכל סוג ובכל איכות שהיא, ואפשרויות ההפקה וההספקה באותו מועד;
{{ח:תת|(4)}} לעניין כמות המים כאמור בפסקה (1), לא יובאו בחשבון מים מאיכות ירודה או מים שאינם זמינים תמיד;
{{ח:תת|(5)}} במקרים ובאזורים שבהם התנאים ההידרולוגיים, מצב מאגרי המים הרב־שנתיים או אפשרויות ההפקה וההספקה מאפשרים זאת, רשאי מנהל הרשות הממשלתית לקבוע כבר ב־1 בינואר של שנת הרישוי את מלוא כמות המים המוקצית לחקלאות לכל שנת הרישוי, בשיעור הגבוה מהאמור בפסקה (1).

{{ח:סעיף|8ג1||תיקון: תש״ס, תשס״ב־2, תשס״ד, תשס״ה, תשס״ו, תשס״ז, תשס״ז־3, תשס״ח, תשס״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|8ג2||תיקון: תשס״א־3, תשס״ב־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|8ג3||תיקון: תשס״א־3, תשס״ב־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|8ד|השקיית גנים|תיקון: תשמ״ז, תשמ״ז־2, תש״ן־2, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ג, תשס״א־4, תשס״ז־3, תשס״ח־2, תשס״ט, תשס״ט־2, תשס״ט־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גן ציבורי“ – גן נוי מושקה, הנמצא בבעלותה או בהחזקתה של רשות מקומית, רשות ממלכתית או רשות ציבורית אחרת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גן פרטי“ – גן שאינו גן ציבורי.
{{ח:תת|(ב)}} לא יצרוך אדם מים להשקיה –
{{ח:תתת|(1)}} בגן ציבורי או בגן פרטי אלא כאמור בפסקה (2) או (3) לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} בגן ציבורי או בגן פרטי ששטחו עולה על 50 מטרים רבועים, אלא אם כן הותקנה בו מערכת השקיה יעילה עם קציבת זמן בצירוף מד־מים, או עם קציבת כמות מים או עם שילוב של שניהם, המאפשרת, בין השאר, השקיה נפרדת לפי קבוצות צמחים בהתאם למנת המים הדרושה להם;
{{ח:תתת|(3)}} בגן ציבורי ובגן פרטי, אלא בחודשים אפריל עד נובמבר, ובאזורים המצויים דרומית לקו המשורטט במפה {{ח:פנימי|תוספת 4|שבתוספת הרביעית}} (להלן – קו מיעוט משקעים) – בכל חודשי השנה; ובלבד שההשקיה תיעשה בשעות שבין 17:00 ו־10:00 למחרת; ואולם לעניין השקיה בטפטוף, רשאי אדם לצרוך מים להשקיה בחודשים האמורים אף שלא בשעות האמורות;
{{ח:תתת|(4)}} בצדי דרכים ובאיי תנועה בין־עירוניים אלא אם כן הם מים שנועדו להשקיית צמחיה חסכונית במים באמצעות מערכת השקיה בטפטוף; לעניין סעיף קטן זה, ”צמחיה חסכונית במים“ – צמחיה שצריכת המים שלה למטר מרובע אינה עולה על 200 ליטר לשנה כאשר כמות המשקעים השנתית אינה פחותה מ־250 מילימטר לשנה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על משתלות ועל השקיית צמחי נוי בעציצים.
{{ח:תת|(ד)}} העובר על סעיפים קטנים (א) עד (ג), דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ה)}} מנהל הרשות הממשלתית, בהתייעצות עם השר לאיכות הסביבה יפרסם המלצות בדבר תכנון גנים חסכוניים במים והשקיית גני נוי, וימציאן למעוניינים, בכתב או באינטרנט, וכן יפרסם המלצות בדבר מנת המים הממוצעת השנתית לגן נוי, לפי האזור הגאוגרפי, גיל הצמחיה, הרכב הצמחיה, אופיו של הגן וכיוצא באלה.

{{ח:סעיף|8ה||תיקון: תשמ״ז, תשמ״ז־2, תש״ן־2, תשנ״א, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|8ו||תיקון: תשמ״ז, תשמ״ז־2, תש״ן־2, תשנ״א, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: השימוש במים למטרת צורכי בית|תיקון: תשע״א}}

{{ח:סעיף|9|מים למטרת צורכי בית בספק של מים לצורכי בית|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ז־3, תשמ״ח, תשנ״ד, תשנ״ה, תשס״א, תשס״ב, תשס״ז־3, תשס״ח־3, תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”שנת רישוי“ – שנה שתחילתה ב־1 בינואר וסיומה ב־31 בדצמבר, למנין הלוח הגרגוריאני.
{{ח:תת|(ב)}} ספק של מים לצורכי בית רשאי לצרוך מים לצורכי בית לרבות גינות נוי, שירותים כלליים, מלאכה, מסחר ושימושים אחרים, שלא נזכרו במקום אחר בכללים אלה (להלן – למטרת צורכי בית), על פי צרכיו.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל הרשות הממשלתית רשאי, אם ראה צורך לעשות כן עקב תנאים הידרולוגיים, מצב מאגרי המים או אפשרויות ההפקה וההספקה, להגביל ברשיון ההפקה את כמות המים שספק של מים לצורכי בית יורשה להפיק ממקור מים מסויים למטרת צורכי בית.
{{ח:תת|(ג1)}} מנהל הרשות הממשלתית רשאי לקבוע ברישיון הפקה של ספק, הרוכש מים לצורך אספקה לאחרים, כמות מים למטרת צורכי בית, המשקפת את הצריכה הצפויה למטרה זו; קבע מנהל הרשות הממשלתית כמות כאמור, תשמש הכמות לצורך חיוב בתעריפי מים; קביעת כמות לפי סעיף קטן זה לא תפגע באפשרות של הספק האמור לצרוך מים כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} הוגבלה ברשיון ההפקה כמות המים שספק של מים לצורכי בית רשאי להפיק ממקור מים מסוים למטרת צורכי בית, כאמור בסעיף קטן (ג), יחולו לגבי מקור המים האמור הוראות {{ח:חיצוני|תקנות המים (תשלום מיוחד)|תקנות התשלום המיוחד}}.
{{ח:תת|(ז)}} למרות האמור בסעיף זה, רשאי מנהל הרשות הממשלתית לקבוע לספק של מים לצורכי בית ברשיון הפקה כמות מים מוקצית למטרת צורכי בית אם מצא, כי הספק של מים לצורכי בית אינו משתמש במים למטרת צורכי בית ביעילות ובחסכון; כן רשאי מנהל הרשות הממשלתית לעשות כן, אם התנאים ההידרולוגיים, מצב מאגרי המים או אפשרויות ההפקה וההספקה מאלצים אותו לעשות זאת.

{{ח:סעיף|9א||תיקון: תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|10||תיקון: תשמ״ז־3, תשנ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|11|איסור העברה ממטרת שימוש אחת לשניה|תיקון: תשס״ז־3, תשע״א}}
{{ח:ת}} נקבעה כמות מים מוקצית לספק של מים לצורכי בית כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}, לא יעביר ספק של מים לצורכי בית כמות מים ממטרת שימוש אחת למטרת שימוש אחרת.

{{ח:סעיף|12||תיקון: תשמ״ז־3, תשנ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל) .}}

{{ח:סעיף|13|תנאים לקביעת כמות מים מוקצית לספק של מים לצורכי בית|תיקון: תשס״ז־3, תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} הקצאת מים לספק של מים לצורכי בית כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}} מותנית בקיום התנאים כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מספק מים לכל צרכניו ולכל משתמש במים בתחומו תוך קיום של מדידה נפרדת של הכמויות המסופקות לכל מטרה ולכל שימוש, וביישוב מתוכנן במדידה נפרדת בהתאם להוראות מנהל הרשות הממשלתית, ונתוני האספקה מועברים למנהל הרשות הממשלתית כדין; מנהל הרשות הממשלתית רשאי להתיר לספק למדוד את כמויות המים, המסופקות לצרכן או למשתמש במים מסוימים, באופן שונה מן האמור בסעיף קטן זה וזאת מנימוקים מיוחדים שיירשמו;
{{ח:תתת|(2)}} הספק של מים לצורכי בית מנהל רישום מסודר ומפורט של כמויות המים המסופקות ומחולקות על ידיו לצרכנים ולמשתמשים במים בתחומו, בהתאם למטרות ולשימושים השונים במים, ופרטי הרישום מועברים למנהל הרשות הממשלתית לפי דרישתו;
{{ח:תתת|(3)}} קיים בספק של מים לצורכי בית חיוב עבור צריכת מים, בנפרד מכל חיוב אחר, וגביית מחירי מים נעשית אך ורק על פי קריאת מדי מים, שנעשה לפחות אחת לחדשיים, ובצמוד להודעה לצרכנים על צריכת המים שלהם לפחות אחת לחדשיים, זולת אם אישר מנהל הרשות הממשלתית לספק של מים לצורכי בית לנהוג אחרת בנדון.
{{ח:תת|(ב)}} ליישוב מתוכנן, שבו לא קיימת מדידה נפרדת של כמות המים המסופקת לכל מטרה, תוקצה בעד כל נפש ביישוב המתוכנן כמות של 300 מטרים מעוקבים לשנה, אך לא יותר מסך כל הכמות שסופקה לרשת האספקה הביתית בשנה הקודמת לשנת ההקצאה, כהקצאה למטרת צורכי בית; קביעת מספר הנפשות ביישוב המתוכנן תיעשה לפי כמות הנפשות שדיווח היישוב המתוכנן בהתאם לחובתו לפי {{ח:חיצוני|כללי המים (תעריפי מים שמספקים ספקים מקומיים)#סעיף 4ב|סעיף 4ב לכללי המים (תעריפי מים שמספקים ספקים מקומיים), התשנ״ד–1994}}.

{{ח:סעיף|14||תיקון: תשמ״ז־3, תשנ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|15||תיקון: תשנ״ד, תשס״ז־3, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|15א|התאמת חיוב לכמות הצריכה|תיקון: תשע״א, תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} קיבל מנהל הרשות הממשלתית מספק, הרוכש מים מספק אחר, דיווח על אספקת המים לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, יחליט מנהל הרשות הממשלתית מהן הכמויות שסופקו בפועל למטרת צורכי בית ויודיע לספק, שסיפק את המים לספק, לערוך את חשבון המים לפי כמות זו.
{{ח:תת|(ב)}} לא העביר ספק את הדיווח במועד הנקוב {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}, יחליט מנהל הרשות הממשלתית מהן הכמויות שסיפק הספק למטרות השונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ה)}} ויודיע לספק המספק מים לספק האמור לערוך את חשבון המים לפי הכמות שעליה החליט.
{{ח:תת|(ג)}} קיבל ספק המספק מים לספק אחר הודעה לפי סעיף קטן (א) או (ב), יתקן את חיובי המים ויערכם לפי הכמויות הנקובות בהודעת מנהל הרשות הממשלתית.

{{ח:סעיף|15ב|המשמעות הכספית לקביעת כמות לאספקה בתעריף מופחת|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} כמות המים שקבע מנהל הרשות הממשלתית ברישיון ככמות מים לאספקה בתעריף מופחת, תשמש לצורך עריכת ההתחשבנות במהלך שנת האספקה.

{{ח:סעיף|15ג|תיקון חשבונות המים לפי צריכה בפועל|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} קיבל מנהל הרשות הממשלתית מבעל רישיון, שנקבעה לצרכניו הקצאה של מים לתעשייה, לגינון ציבורי או לחקלאות, דיווח לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} על כמות המים שסיפק לצרכנים אלה, והתברר כי כמות המים שסופקה שונה מהכמות שנקבעה לספק לאותה מטרה, יודיע מנהל הרשות הממשלתית לספק המים שסיפק את המים לערוך את חשבון המים לפי הכמויות שיחליט כי סופקו בפועל למטרות אלה; אין בהוראות סעיף זה או בהחלטת מנהל הרשות הממשלתית לפיו כדי להתיר לספק או לכל אדם לספק מים שלא לפי תנאי הרישיון.

{{ח:סעיף|16|תוספת כמויות מים מוקצית לחקלאות ולתעשיה|תיקון: תשס״ז־3, תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:ת}} ספק של מים לצורכי בית הזכאי לכמויות מים מוקצות לצרכנים לחקלאות או לתעשיה, ייווספו כמויות מים שהקציב לו מנהל הרשות הממשלתית למטרות האמורות לכמות המים המוקצית שנקבעה לספק של מים לצורכי בית בהתאם לכללים אלה.

{{ח:קטע2|פרק ב1|פרק ב1: השימוש במים לשירותים ציבוריים|תיקון: תשס״ח־3}}

{{ח:סעיף|16א|גינון ציבורי|תיקון: תשס״ח־3, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} כמות המים המוקצית לגינון ציבורי תיקבע על יסוד כמויות הצריכה המשקפות שימוש יעיל במים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} ובהתבסס על היקף שטחי הגינון הציבורי בכל רשות מקומית בחלוקה לסוגי הצמחייה השונים, המצוינים {{ח:פנימי|תוספת 3|בטבלה בתוספת השלישית}}.
{{ח:תת|(ב)}} הכמות שתיקבע על יסוד האמור בסעיף קטן (א) תוכפל במקדם, המשקף את המחסור במים בכל שנה; המקדם ייקבע על ידי מנהל הרשות עד סוף חודש דצמבר בשנה הקודמת לשנת ההקצאה; הודעה על קביעת המקדם ושיעורו תפורסם באתר האינטרנט של הרשות הממשלתית.
{{ח:תת|(ב1)}} ראה מנהל הרשות הממשלתית כי התנאים ההידרולוגיים ומצב מאגרי המים הרב־שנתיים מחייבים או מאפשרים שינויו של המקדם שנקבע לפי סעיף קטן (ב), רשאי הוא, באישור מועצת הרשות הממשלתית ולא יאוחר מיום 31 במרס של שנת ההקצאה, לשנות את המקדם.
{{ח:תת|(ג)}} רשות מקומית המבקשת לקבל הקצאה לגינון הציבורי תעביר לרשות הממשלתית למים ולביוב דיווח על שטחי הגינון הציבורי שלה בהתאם לסוגי הצמחייה המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}; לעניין סעיף זה, ”רשות מקומית“ – למעט חברה.
{{ח:תת|(ד)}} ביישובים שאינם רשות מקומית, למעט יישובים מתוכננים, תיקבע כמות המים המוקצית לגינון ציבורי בדרך האמורה בסעיף זה, בשינויים המחויבים לפי העניין.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: השימוש במים בחקלאות}}

{{ח:סעיף|17|כמות מים מוקצית לחקלאות|תיקון: תשס״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} כמות המים המוקצית לחקלאות, למעט כמות המים המוקצית לישוב מתוכנן, תיקבע על יסוד כמויות הצריכה המקסימליות לשימוש בחקלאות והתנאים המיוחדים, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} (להלן – כמויות הצריכה בחקלאות והתנאים המיוחדים).
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על מי שנקבעה לו ברשיון הפקה בשנה הקודמת לשנה שלגביה נקבעת כמות המים המוקצית, כמות מים מוקצית שלא על יסוד כמויות צריכה מקסימליות.

{{ח:סעיף|18|כמות מים מוקצית לחקלאות לישוב מתוכנן|תיקון: תש״ן, תשס״א־2, תשס״ב, תשס״ד־2, תשס״ז־3, תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} כמות המים המוקצית לחקלאות לישוב מתוכנן תיקבע בהתאם לכמות המים שנקבעה לו ברשיון ההפקה לשנה הקודמת לשנה שעבורה נקבעת כמות המים המוקצית, אולם רשאי מנהל הרשות הממשלתית לשנות את כמות המים המוקצית לישוב מתוכנן, בהתאם לצרכי הישוב לקיומו ופיתוחו.
{{ח:תת|(ב)}} בעת קביעת כמות מים מוקצית לחקלאות לישוב מתוכנן, יביא מנהל הרשות הממשלתית בחשבון את אמות המידה של התכנון המשקי הכולל, שנקבע לאותו ישוב, ויתחשב לשם כך בהמלצות המרכז לתכנון שבמשרד החקלאות, הנוגעות לענין.
{{ח:תת|(ג)}} ישוב מתוכנן שנקבעה לו כמות מים מוקצית לחקלאות, לא יהיה זכאי לתוספת מים על פי התנאים המיוחדים.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|18א|פרטים על משתמשים במים|תיקון: תשנ״ב, תשס״ז־3, תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הרשות הממשלתית רשאי לדרוש מכל ספק הזכאי לכמות מים מוקצית לחקלאות על פי כללים אלה, לרבות רשות מקומית וישוב מתוכנן, להמציא לו מדי שנה או מפעם לפעם רשימה של המשתמשים במים הנמנים עמו, לרבות כמויות המים שהועמדו לרשותם בידי הספק מתוך כמות המים שהוקצתה לו, וכן נתונים בדבר מספר היחידות הפעילות בחקלאות, סוגי הגידולים החקלאיים ונתונים בדבר שאר השימושים במים בתחומיו.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הרשות הממשלתית רשאי להתנות המשך הקצבת מים לספק כאמור בהמצאת הרשימה והנתונים המפורטים בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} הוכח למנהל הרשות הממשלתית כי ספק אינו מחלק את המים בין הנמנים עמו כדין או אינו פועל באופן סביר בנדון, רשאי מנהל הרשות הממשלתית לקבוע ברשיון ההפקה את חלוקת המים בין הנמנים עם הספק.

{{ח:סעיף|19|חקלאות בתחום רשות מקומית|תיקון: תשס״ז־3, תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} צרכן הזכאי לכמות מים מוקצית לחקלאות על פי הוראות כללים אלה בתחום רשות מקומית והמקבל את המים מן הרשות המקומית, וכן כמות המים המוקצית לו, יפורטו ברשיון ההפקה של אותה רשות מקומית.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|20||תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|21||תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|22||תיקון: תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|23||תיקון: תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|24||תיקון: תשס״ז־3, תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|25||תיקון: תשס״ז־3, תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|26||תיקון: תשס״ז־3, תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|27||תיקון: תשס״ז־3, תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: השימוש במים בתעשיה}}
{{ח:קטע3|פרק ד סימן א|סימן א׳: הקצאת מים לתעשיה|תיקון: תשס״ט}}

{{ח:סעיף|28|כמות מים מוקצית לתעשיה|תיקון: תשס״ז־3}}
{{ח:ת}} כמות המים המוקצית לתעשיה תיקבע על יסוד כמויות הצריכה המקסימליות לשימוש בתעשיה, המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} (להלן – כמויות הצריכה בתעשיה), ובהתאם לסוג הייצור ולכמותו, מלבד אם נאמר אחרת בכללים אלה.

{{ח:סעיף|29|מינימום כמות המים המוקצית לתעשיה|תיקון: תשנ״ב, תשס״ז־3, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לכמות מים מוקצית לתעשיה יהיה זכאי רק מפעל תעשיה, שלפי כמויות הצריכה בתעשיה זכאי לכמות מים העולה על 5,000 מ״ק לשנה לשימוש בתהליכי היצור בלבד, למעט שירותים.
{{ח:תת|(ב)}} מפעל תעשיה, הצורך כמות מים שאינה עולה על 10,000 מ״ק לשנה לשימוש בתהליכי הייצור, רשאי להודיע למנהל הרשות הממשלתית כי הוא מוותר על כמות מים מוקצית לתעשיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} ומבקש להתיר לו לצרוך כל כמות מים נדרשת; כמות המים שצורך מפעל התעשיה כאמור, תיווסף לכמות המים המוקצית לרשות המקומית, שבתחומה פועל אותו מפעל תעשיה.
{{ח:תת|(ג)}} נמצא, לאחר בדיקה, כי מפעל תעשיה כאמור בסעיף קטן (ב) צרך למעלה מ־10,000 מ״ק לשנה לשימוש בתהליכי הייצור, רשאי מנהל הרשות הממשלתית לחייב את המפעל בשנה שלאחריה לחזור ולקבל כמות מים מוקצית לתעשיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}}.

{{ח:סעיף|30|סוג ייצור שאינו בתוספת|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} שוכנע מנהל הרשות הממשלתית שמפעל תעשיה, אשר סוג הייצור שלו אינו מפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, זקוק לכמות מים מעל ל־5,000 מ״ק לשנה לשימוש בתהליכי הייצור, יקבע מנהל הרשות הממשלתית, לאחר התייעצות עם המפעל וניתוח תהליכי הייצור שלו, את כמות המים המוקצית לתעשיה לאותו מפעל.

{{ח:סעיף|31|מפעל תעשיה שאינו בתחום רשות מקומית|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} מפעל תעשיה שאינו בתחום רשות מקומית, המפיק את המים בעצמו או מקבל את המים מספק שאינו רשות מקומית, וזכאי על יסוד כמויות הצריכה בתעשיה או על יסוד קביעות מנהל הרשות הממשלתית, לכמות מים הפחותה מ־5,000 מ״ק לשנה, כמות המים המוקצית לו תפורט ברשיון הפקה, אולם כמות המים המוקצית לא תחשב ככמות מים מוקצית לתעשיה.

{{ח:סעיף|32|כמות מים מוקצית שלא לפי כמויות הצריכה בנסיבות מיוחדות|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בנסיבות מיוחדות, רשאי מנהל הרשות הממשלתית להתחשב בתנאי הייצור או בתהליכי הייצור המיוחדים של מפעל תעשיה או בתנאי האזור שבו מצוי המפעל, ולקבוע למפעל התעשיה כמות מים מוקצית שלא על יסוד כמויות הצריכה בתעשיה.
{{ח:תת|(ב)}} למפעל תעשיה שאינו נענה לדרישותיו של מנהל הרשות הממשלתית לחסכון וייעול השימוש במים ומשתמש בכמות מים נחרגת, רשאי מנהל הרשות הממשלתית לקבוע כמות מים מוקצית על יסוד כמויות צריכה בתעשיה קטנות יותר מאלה המפורטות בתוספת לסוג הייצור של אותו מפעל תעשיה, וזאת בנוסף לסמכות מנהל הרשות הממשלתית לנקוט נגד אותו מפעל בהליכים שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק המים|בחוק}} למניעת חריגה מכמות מים המוקצית כדין.

{{ח:סעיף|33|תוספות זמניות לתעשיה}}
{{ח:ת}} תוספות מים שניתנו למפעל תעשיה בשנים קודמות בגלל ליקויים או תקלות במיתקני המפעל, לא יובאו בחשבון בעת קביעת כמות המים המוקצית לתעשיה למפעל.

{{ח:סעיף|34|שינויים בהקף הייצור החזוי|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} ניתנה למפעל תעשיה כמות מים מוקצית לתעשיה על יסוד הקף ייצור חזוי, והוברר בתום השנה כי הקף הייצור בפועל היה גדול או קטן מההקף החזוי, תוגדל או תוקטן כמות המים המוקצית לתעשיה בהתאם לכך בתחולה מלמפרע, בתנאי שהנתונים הומצאו למנהל הרשות הממשלתית לא יאוחר מאשר תוך חדשיים מתום השנה.

{{ח:סעיף|35|כמויות מים לשירותים וגינון|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} מפעל תעשיה, הצורך בנוסף לכמות המים המוקצית לתעשיה, כמויות מים לשירותים שאינם כלולים בתהליכי הייצור וכן לגינון שטח שאינו קטן מדונם אחד, יקציב לו מנהל הרשות הממשלתית, לפי שיקול דעתו ובהתחשב בתנאים של מפעל התעשיה, כמות מים לשירותים ולגינון שתיווסף לכמות המים המוקצית למפעל לתעשיה.

{{ח:סעיף|36|מפעל תעשיה בישוב מתוכנן}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} יחולו גם על מפעלי תעשיה בישוב מתוכנן.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: הקצאת מים לתעשיית המלונות|תיקון: תשס״ח, תשס״ט}}

{{ח:סעיף|36א|הגדרות|תיקון: תשס״ז־3, תשס״ח, תשס״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|{{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|בסימן זה}}:}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלון“ – מבנה או קבוצת מבנים במתחם אחוד המשמש להשכרת חדרי אירוח, הכולל 25 חדרים לפחות וצריכת המים שלו עולה על הכמות המזערית הקבועה {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלון נופש“ – מלון שהאכסון בו הוא למטרות מנוחה ומרגוע ואורחיו מבלים חלק ניכר מזמן השהייה, במשך היום והערב, במלון ובמיתקניו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלון עירוני“ – מלון הממוקם בעיר, שהאורחים מתאכסנים בו בעיקר למטרת לינה, ומבלים חלק עיקרי מזמן השהייה בו, במשך היום והערב מחוץ למלון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צריכת שנת הבסיס“ – צריכת המים בשנה שבה תפוסת המלון היתה הגבוהה ביותר מתוך שלוש השנים האחרונות לשנת הגשת הבקשה, ובלבד שלא תעלה על 750 מ״ק לחדר תפוס בשנה במלון נופש ועל 430 מ״ק לחדר תפוס בשנה במלון עירוני.

{{ח:סעיף|36ב|הכמויות המוקצות למלון|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מלון זכאי להגיש בקשה לקבלת הקצאת מים לתעשיה; הקצאת המים תהיה בשיעורים הנקובים להלן מתוך צריכת שנת הבסיס:
{{ח:תתת|(1)}} בשנה הראשונה להקצאה – 95%;
{{ח:תתת|(2)}} בשנה השניה להקצאה – 90%;
{{ח:תתת|(3)}} בשנה השלישית להקצאה ואילך – 85%.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מלון אשר יראה כי בתקופה שקדמה לשנת הבסיס נקט את כל האמצעים לחיסכון במים כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 36ד|בסעיף 36ד}}, להנחת דעתו של מנהל הרשות הממשלתית, יוכל להגיש בקשה שלא להחיל עליו את הקיצוץ הנקוב בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|36ג|בקשה להגדלת הקצאה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} מלון המבקש להגדיל את הקצאת המים שלו בשנה מסוימת יגיש בקשה לכך לא יאוחר מתום השנה שאליה מתייחסת הבקשה; בכל מקרה לא תעלה ההקצאה השנתית על 750 מ״ק לחדר תפוס בשנה במלון נופש ועל 430 מ״ק לחדר תפוס בשנה במלון עירוני.

{{ח:סעיף|36ד|תנאים להגדלת הקצאה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} הגיש מלון בקשה להגדלת ההקצאה לפי {{ח:פנימי|סעיף 36ג|סעיף 36ג}}, לא תוגדל ההקצאה אלא לאחר שיוכיח, כי גדלה תפוסתו ביחס לשנת הבסיס וכי נקט את כל האמצעים לחיסכון וייעול השימוש במים להנחת דעתו של מנהל הרשות ובין השאר –
{{ח:תת|(1)}} הקמת מערך הסברה לצורך הגברת המודעות לחיסכון במים בקרב עובדי המלון ואורחיו, כולל הצבת שלטים במקומות ציבוריים ובחדרים;
{{ח:תת|(2)}} התקנת מדי מים במלון ובכלל זה במקומות אלה: מטבח ראשי, מטבח כנסים, מכבסה, בריכת שחייה, גינות נוי, מגדלי קירור;
{{ח:תת|(3)}} ביצוע מעקב יומי אחר צריכת המים בכל מדי המים המותקנים במלון, הפקת דוחות וטיפול במקרים של כמויות צריכה חריגות;
{{ח:תת|(4)}} התקנת אבזרים חוסכי מים בכל המלון, לרבות התקנת חסכמים בכל המקלחות ובברזי המלון, התקנת מכלי הדחה דו־כמותיים או מנגנונים דו־כמותיים בכל שירותי המלון;
{{ח:תת|(5)}} התקנת מערך גינון חסכוני והוכחת צריכה שאינה עולה על הכמויות הנקובות להלן לכל דונם מגונן:
{{ח:תתת|(א)}} אזור הצפון והמרכז – 600 מטרים מעוקבים לדונם;
{{ח:תתת|(ב)}} אזור הדרום, למעט אילת והערבה – 690 מטרים מעוקבים לדונם;
{{ח:תתת|(ג)}} אזור עמק בית שאן, בקעת הירדן וטבריה – 820 מטרים מעוקבים לדונם;
{{ח:תתת|(ד)}} אילת וים המלח – 1,400 מטרים מעוקבים לדונם;
{{ח:תתת|(ה)}} ערבה – 1,100 מטרים מעוקבים לדונם;
{{ח:תת|(6)}} מינוי ממונה מטעם המלון ליישום כל האמצעים המנויים בסעיף זה.

{{ח:סעיף|37|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות המים (השימוש במים באזור קיצוב), תשכ״ט–1969 – בטלות.

{{ח:סעיף|38|השם|תיקון: תשס״ז־3}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי המים (השימוש במים באזור קיצוב), תשל״ו–1976“.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}})}}|תיקון: תשס״ז־3}}
{{ח:קטע3||כמויות הצריכה המקסימליות לשימוש בחקלאות}}
{{ח:קטע4||(במ״ק לדונם לשנה: מפה מפורטת של האזורים מופקדת ברשות המים)|תיקון: תשס״ט}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} כמות מים מוקצית לחקלאות תיקבע על יסוד כמויות הצריכה המפורטות להלן: נקבעה כמות מים מוקצית לחקלאות על יסוד כמויות צריכה, כאמור, לא יהיה צרכן זכאי לתוספת מים בגין שינוי בסוג הגידול, אלא אם כן קיבל לכך אישור, מראש, מאת מנהל הרשות הממשלתית:

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} '''גידולי שדה'''
{{ח:ת}}

האזור / הגידולים	כותנה	מלון	אבטיח	אגוזי {{ש}} אדמה	חמניה	חימצה	חיטה {{ש}} השקיה	חיטה {{ש}} תחמיץ	תירס {{ש}} תחמיץ

גולן	500	150	250	160	100	100	400

עמק החולה	500	150	200	550	160	70	70	450

מרום גליל	200	70	350

מעלה הגליל	450	70	350

עכו	380	150	200	100	160	70	70	280

נצרת	480	150	200	150	70	280

בקעת כנרות	1100	250	250	200	200	250	250	400

בית שאן	900	300	300	200	220	220	450

גלבוע־חרוד	800	300	300	200	200	250	250	400

גליל תחתון	510	200	300	160	200	200	400

עמק יזרעאל	450	200	250	500	100	160	120	120	400

חדרה	450	200	250	500	150	160	80	80	400

רעננה	450	250	250	500	160	80	80	400

רחובות	450	200	250	480	150	160	90	90	380

ירושלים	150	200	400

בקעת הירדן	300	350	300	700

לכיש	400	250	300	550	200	200	200	200	450

בשור ועזה	480	250	250	620	200	200	200	250	400

נגב	550	250	400	250	220	200	200	600	800

ערבה	1350	600	600	400	700

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} '''ירקות בשטח פתוח'''
{{ח:ת}}

האזור / הגידולים	עגבניות {{ש}} מאכל	בצל	גזר	תירס {{ש}} מתוק	תפוחי {{ש}} אדמה	עגבניות {{ש}} תעשיה	מלפפון	פלפל	{{ח:הערה|[צ״ל: חציל]}}

גולן	700	400	450	400	400	250	800

עמק החולה	800	450	450	400	250	900	900

מרום גליל	700	350	250	800	800

מעלה הגליל	700	350	250

עכו	700	400	550	350	400	350	250	800	800

נצרת	700	400	350	350	250	800	800

בקעת כנרות	700	550	450	800	800

בית שאן	800	450	600	550	630	450	350	900	900

גלבוע־חרוד	700	400	550	500	400	330

גליל תחתון	800	450	500	500	330	900	900

עמק יזרעאל	800	400	550	350	450	350	250	900	900

חדרה	700	400	550	400	470	400	250	800	700

רעננה	700	400	550	400	470	400	250	700	700

רחובות	700	400	550	400	470	400	250	800	700

ירושלים	650	500	350	250	750	750

בקעת הירדן	1000	700	800	450	550	1100	1200

לכיש	800	400	550	400	450	400	300	900	900

בשור ועזה	800	400	550	350	600	410	300	700	750

נגב	800	600	550	450	600	450	400	900	900

ערבה	1100	750	850	600	450	1200	1300

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} '''ירקות חממה'''
{{ח:ת}}

האזור / הגידולים	עגבניות	מלון	פלפל	מלפפון

גולן	750	700

עמק החולה	750	1000

מרום גליל	750	1000	1000

מעלה הגליל	750	1000

עכו	750	1000

נצרת	850	1000

בקעת כנרות

בית שאן	1000	700	1000

גלבוע־חרוד

גליל תחתון	800	1000

עמק יזרעאל	800	700	1000	1000

חדרה	800	700	1000	1000

רעננה	850	1000	1000

רחובות	750	1000	1000

ירושלים	850

בקעת הירדן	1000	900	1200

לכיש	850	1000	1000

בשור ועזה	850	1000	1000

נגב	850	700	1000	1000

ערבה	1000	900	1200

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} '''נשירים'''
{{ח:ת}}

האזור / הגידולים	תפוח	אגס	אפרסק	שזיף {{ש}} יפני	שזיף {{ש}} אירופאי	משמש

גולן	750	650	650	550	600	500

עמק החולה	800	750	700	600	650	550

מרום גליל	720	650	650	550	600	500

מעלה הגליל	720	600	650	550	640	500

עכו	650	600	550	550	550	500

נצרת	600	550

בקעת כנרות

בית שאן

גלבוע־חרוד	550

גליל תחתון	800	700	600	650	650	550

עמק יזרעאל	900	650	550	550	600

חדרה	650	650	550	500	600	500

רעננה	650	650	550	550	600	500

רחובות	650	650	550	550	500	500

ירושלים	750	550	550	600	500

בקעת הירדן	1600

לכיש	650	650	650	600	600	550

בשור ועזה	650	600	550	500

נגב	800	800	750	700	700	700

ערבה

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הערה: לנשירים צעירים (משנת נטיעתם ועד להיותם בני 3 שנים) – 35% מכמויות הצריכה המפורטות לעיל, בהתאם לענין.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} '''כרם ואחרים'''
{{ח:ת}}

האזור / הגידולים	ענבי {{ש}} מאכל	ענבי {{ש}} יין	זית {{ש}} מאכל	תמר	שקד	פקאן

גולן	700	300	500	1200	300	800

עמק החולה	250	500	800

מרום גליל	500	280	500	800

מעלה הגליל	500	500	300	800

עכו	500	500	300	800

נצרת	500	250	500	300	800

בקעת כנרות	700	650	1200	1000

בית שאן	900	800	1200

גלבוע־חרוד	700	800	1200	450	800

גליל תחתון	500	310	500	1200	370	1000

עמק יזרעאל	310	500	300	800

חדרה	400	250	500	300	800

רעננה	400	220	500	300	800

רחובות	500	250	500	250	800

ירושלים	500	250	500	400	800

בקעת הירדן	1000	650	1500

לכיש	650	300	500	250	800

בשור ועזה	550	500	250	800

נגב	750	400	500	1200	450	1000

ערבה	1000	1000	1800

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} '''סובטרופיים'''
{{ח:ת}}

האזור / הגידולים	אבוקדו	מנגו	אפרסמון	בננות

גולן	700	450	630	2000

עמק החולה	850	550	770	2000

מרום גליל	750	500

מעלה הגליל	650	450	580	1000

עכו	650	420	580	1000

נצרת	650	420	580

בקעת כנרות	1000	850	2200

בית שאן	1100	750	1000

גלבוע־חרוד	900	700

גליל תחתון	800	550	650

עמק יזרעאל	700	600	700

חדרה	650	550	600	1200

רעננה	650	450	600

רחובות	700	550	600	1200

ירושלים	700	650

בקעת הירדן	1400	1400	2600

לכיש	750	550	650

בשור ועזה	950	650	850

נגב	1050	700	900

ערבה	1600

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הערה: לסובטרופיים צעירים (משנת נטיעתם ועד להיותם בני 3 שנים) – 35% מכמויות הצריכה המפורטות לעיל, בהתאם לענין.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} '''הדרים'''
{{ח:ת}}

האזור / הגידולים	שמוטי	אפיל	טבורי	אשכולית {{ש}} אדומה	אשכולית {{ש}} לבנה	לימון	קליפים

גולן	750	750	750	750	750

עמק החולה	750	750	750	750	750	750

מרום גליל	750	750

מעלה הגליל	750	750	750	750

עכו	700	700	700	700	700	700	700

נצרת	700	700	700	750

בקעת כנרות	900	900	900	900	900	900

בית שאן	900	900	900	900	900

גלבוע־חרוד	900	900	900	900

גליל תחתון	900	900	900	900	900

עמק יזרעאל	750	750	750	750	750	750	750

חדרה	750	750	750	750	750	750	750

רעננה	750	750	750	750	750	750	750

רחובות	750	750	750	750	750	750	750

ירושלים	750	750	750	750

בקעת הירדן	1000	1000	1000	1000	1000

לכיש	750	750	750	750	750	750	750

בשור ועזה	850	850	850	850	850	850	850

נגב	850	850	850	850	850	850	850

ערבה	1200	1200

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הערה: להדרים צעירים (משנת נטיעתם ועד להיותם בני 3 שנים) – 35% מכמויות הצריכה המפורטות לעיל, בהתאם לענין.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}})}}|תיקון: תשס״ז־3}}
{{ח:קטע3||כמויות הצריכה המקסימליות בתעשיה}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}}

הענף הראשי	הענף המשני	סוג המוצר	יח׳	כמות מים מקסימלית {{ש}} ליחידת מוצר במ״ק	הערות

מפעלי אריזה חקלאיים	בתי אריזה	פרי הדר	טון	0.25

אפרסקים	טון	0.70

תפוחי עץ	טון	0.70

גזר	טון	3.0

בגגות	טון	0.35

אבוקדו	טון	0.30

מישמש	טון	0.70

פרחים	1000 יח׳	0.35

מחצבים	חצץ	חצץ רחוץ	טון	0.35

סיד רגבים מחצץ רחוץ	טון	0.45

סיד רגבים מחצץ בלתי רחוץ	טון	0.00

אגום	טון	0.08

עפרת נחושת	צמנט נחושת	טון	4.50

פוספטים	פוספט קלוי	טון	1.00-1.50

פוספט נטולי פלואוריד	טון	1.00

פוספט מועשר	טון	0.00

מזון	בשר עופות	בתי מטבחיים לבקר	ראש בקר	1.50-2.50

קמח נוצות	טון	5.00

בשר מוכשר	טון	10.00

בשר מבושל	טון	12.0

המבורגר	טון	12.0

ביצים קפואות	טון	15.0

נקניק – כולל הכשרת בשר	טון	12.0

נקניק – לא כולל הכשרת בשר	טון	2.0

שימורי בשר בקופסאות – כולל הכשרת בשר	טון	18.0

פטימים מוכשרים	טון	30.0

הודים מוכשרים	טון	15.0

דגים	שימורי סרדיני ים בקופסאות	טון	14.0

שימורי טונה בקופסאות	טון	14.0

שימורי קרפיוגים בקופסאות	טון	16.0

כבושים מדגים מלוחים	טון	25.0

כבושים מדגים רגילים	טון	12.0

מוצרי חלב	חלב מעוקר ממולא בבקבוקים	1000 ליטר	5.0

חלב מפוסטר ממולא בבקבוקים	1000 ליטר	2.2

חלב מפוסטר ממולא בשקיות	1000 ליטר	1.2

חלב מפוסטר ממולא בבקבוקי פלסטיק	1000 ליטר	1.2

גבינה מותכת	טון	8.0

גבינה קשה מחלב צאן	טון	10.0

גבינה קשה מחלב בקר	טון	15.0

גבינה רכה מחלב בקר	טון	10.0

גבינה רכה מחלב צאן	טון	7.0

תוצרת ניגרת בגביעי פלסטיק	טון	2.0

מיקס גלידה	טון	2.0

גלידה – לא כולל הכנת מיקם גלידה	טון	2.0

אבקת חלב	טון	25.0

אבקת מי גבינה	טון	30.0

חמאה בתהליך נמשך	טון	12.0

חמאה בתהליך מנתי	טון	20.0

פודינג שוקולד	טון	3.0

יוגורט עם פירות	טון	3.0

יוגורט לשתיה	טון	4.0

רפרפת	טון	4.0

יוגורט בטעם פירות	טון	4.0

פירות־ירקות	מיץ פרי הדר טבעי בקופסאות 6 אונק׳	טון	8.5

מיץ פרי הדר טבעי בקפסאות A-2	טון	8.0

מיץ פרי הדר טבעי בקופסאות 43 אונק׳	טון	7.5

מיץ פרי הדר טבעי בקופסאות A-10	טון	7.0

מיץ פרי הדר טבעי בקופסאות 5 ק״ג	טון	6.5

מיץ פרי הדר בחביות	טון	4.0

מיץ ממותק בקופסאות 6 אונק׳	טון	8.0

מיץ ממותק בקופסאות A-2	טון	7.5

מיץ ממותק בקופסאות 43 אונק׳	טון	7.0

מיץ ממותק בקופסאות A-10	טון	6.5

מיץ ממותק בקופסאות 5 ק״ג	טון	6.0

רכז פרי הדר 30° בקופסאות 6 אונק׳	טון	30.0

רכז פרי הדר 30° בקופסאות A-2	טון	32.5

רכז פרי הדר 30° בקופסאות 43 אונק׳	טון	35.0

רכז פרי הדר 30° בקופסאות A-10	טון	37.5

רכז פרי הדר 30° בקופסאות 5 ק״ג	טון	40.0

רכז פרי הדר 30° בחביות	טון	6.5

רכז פרי הדר 40° בקופסאות 6 אונק׳	טון	31.0

רכז פרי הדר 40° בקופסאות A-2	טון	33.5

רכז פרי הדר 40° בקופסאות 43 אונק׳	טון	36.0

רכז פרי הדר 40° בקופסאות A-10	טון	38.5

רכז פרי הדר 40° בקופסאות 5 ק״ג	טון	41.0

רכז פרי הדר 40° בחביות	טון	7.0

רכז פרי הדר 45° בקופסאות 6 אונק׳	טון	32.0

רכז פרי הדר 45° בקופסאות A-2	טון	34.5

רכז פרי הדר 45° בקופסאות 43 אונק׳	טון	37.0

רכז פרי הדר 45° בקופסאות A-10	טון	39.5

רכז פרי הדר 45° בקופסאות 5 ק״ג	טון	42.0

רכז פרי הדר 45° בחביות	טון	7.5

רכז פרי הדר 50° בקופסאות 6 אונק׳	טון	33.0

רכז פרי הדר 50° בקופסאות A-2	טון	35.5

רכז פרי הדר 50° בקופסאות 43 אונק׳	טון	38.0

רכז פרי הדר 50° בקופסאות A-10	טון	40.5

רכז פרי הדר 50° בקופסאות 5 ק״ג	טון	43.0

רכז פרי הדר 50° בחביות	טון	8.0

רכז פרי הדר 55° בקופסאות 6 אונק׳	טון	34.0

רכז פרי הדר 55° בקופסאות A-2	טון	36.5

רכז פרי הדר 55° בקופסאות 43 אונק׳	טון	39.0

רכו פרי הדר 55° בקופסאות A-10	טון	41.5

רכז פרי הדר 55° בקופסאות 5 ק״ג	טון	44.0

רכז פרי הדר 55° בחביות	טון	8.5

רכז פרי הדר 60° בקופסאות 6 אונק׳	טון	35.0

רכז פרי הדר 60° בקופסאות A-2	טון	37.5

רכז פרי הדר 60° בקופסאות 43 אונק׳	טון	40.0

רכז פרי הדר 60° בקופסאות A-10	טון	42.5

רכז פרי הדר 60° בקופסאות 5 ק״ג	טון	46.0

רכז פרי הדר 60° בחביות	טון	9.0

רכז פרי הדר 65° בקופסאות 6 אונק׳	טון	36.0

רכז פרי הדר 65° בקופסאות A-2	טון	38.5

רכז פרי הדר 65° בקופסאות 43 אונק׳	טון	41.0

רכז פרי הדר 65° בקופסאות A-10	טון	43.5

רכז פרי הדר 65° בקופסאות 5 ק״ג	טון	47.0

רכז פרי הדר 65° בחביות	טון	9.5

רכז קפוא 60° בקופסאות 6 אונק׳	טון	10.0

רכז קפוא 60° בקופסאות A-2	טון	10.0

רכז קפוא 60° בקופסאות 43 אונק׳	טון	10.0

רכז קפוא 60° בקופסאות A-10	טון	10.0

רכז קפוא 60° בקופסאות 5 ק״ג	טון	10.0

רכז קפוא 60° בחביות	טון	10.0

כתש מפרי הדר (רגיל) בחביות	טון	4.0

כתש מפרי הדר (רגיל) בקופסאות 6 אונק׳	טון	10.0

כתש מפרי הדר (רגיל) בקופסאות A-2	טון	9.5

כתש מפרי הדר (רגיל) בקופסאות 43 אונק׳	טון	9.0

כתש מפרי הדר (רגיל) בקופסאות A-10	טון	8.5

כתש מפרי הדר (רגיל) בקופסאות 5 ק״ג	טון	8.0

כתש מפרי הדר (1:2) בחביות	טון	8.0

כתש מפרי הדר (1:2) בקופסאות 6 אונק׳	טון	4.0

כתש מפרי הדר (1:2) בקופסאות A-2	טון	14.5

כתש מפרי הדר (1:2) בקופסאות 43 אונק׳	טון	15.0

כתש מפרי הדר (1:2) בקופסאות A-10	טון	15.5

כתש מפרי הדר (1:2) בקופסאות 5 ק״ג	טון	16.0

כתש מפרי הדר (1:3) בחביות	טון	10.0

כתש מפרי הדר (1:3) בקופסאות 6 אונק׳	טון	16.5

כתש מפרי הדר (1:3) בקופסאות A-2	טון	17.0

כתש מפרי הדר (1:3) בקופסאות 43 אונק׳	טון	17.5

כתש מפרי הדר (1:3) בקופסאות A-10	טון	18.0

כתש מפרי הדר (1:3) בקופסאות 5 ק״ג	טון	19.0

בסיס מפרי הדר בחביות	טון	10.0

בסיס מפרי הדר בקופסאות 6 אונק׳	טון	12.0

בסיס מפרי הדר בקופסאות A-2	טון	13.0

בסיס מפרי הדר בקופסאות 43 אונק׳	טון	13.5

בסיס מפרי הדר בקופסאות A-10	טון	14.5

בסיס מפרי הדר בקופסאות 5 ק״ג	טון	16.0

סקווש מפרי הדר בבקבוקים	טון	0.9

סקווש מפרי הדר בקנקנים	טון	13.0

שמן אתרי	טון	60.0

קליפות מיועדות לבעלי חיים (פת״ז)	טון	0.3

קליפות מיועדות לייצור פקטין	טון פקטין	50.0

פקטין	טון	800.0

מיץ עגבניות בקופסאות 6 אונק׳	טון	12.0

מיץ עגבניות בקופסאות A-2	טון	11.5

מיץ עגבניות בקופסאות 43 אונק׳	טון	11.0

מיץ עגבגיות בקופסאות 46 אונק׳	טון	10.0

מיץ עגבניות בקופסאות A-10	טון	9.5

מיץ עגבניות בקופסאות 5 ק״ג	טון	9.0

רסק עגבניות 22° בחביות	טון	10.0

רסק עגבניות 22° בקופסאות 100 גר׳	טון	25.0

רסק עגבניות 22° בקופסאות 6 אונק׳	טון	26.0

רסק עגבניות 22° בקופסאות A-2	טון	27.0

רסק עגבניות 22° בקופסאות A-21⁄2	טון	27.5

רסק עגבניות 22° בקופסאות A-10	טון	28.0

רסק עגבניות 22° בקופסאות 5 ק״ג	טון	30.0

רכז עגבניות 28° בחביות	טון	11.0

רכז עגבניות 28° בקופסאות A-2	טון	28.0

רכז עגבגיות 28° בקופסאות A-21⁄2	טון	29.0

רכז עגבניות 28° בקופסאות A-10	טון	30.0

רכז עגבניות 28° בקופסאות 5 ק״ג	טון	32.0

רכז עגבניות 33° בחביות	טון	12.0

רכז עגבניות 33° בקופסאות A-2	טון	28.0

רכז עגבניות 33° בקופסאות A-21⁄2	טון	29.0

רכז עגבניות 33° בקופסאות A-10	טון	32.0

רכז עגבניות 33° בקופסאות 5 ק״ג	טון	35.0

קרש עגבניות 10° בקופסאות A-2	טון	20.0

קרש עגבגיות 10° בקופסאות A-10	טון	22.0

פיצה עגבניות 12° בקופסאות A-2	טון	23.0

פיצה עגבניות 12° בקופסאות A-10	טון	24.0

פירה עגבניות 13° בקופסאות A-2	טון	25.0

פירה עגבניות 13° בקופסאות A-10	טון	26.0

פלחי אשכוליות בקופסאות A-1	טון	15.0

פלחי אשכוליות בקופסאות A-2	טון	16.0

פלחי אשכוליות בקופסאות A-10	טון	17.0

פלחי אשכוליות מקוררות בקופסאות A-1	טון	10.0

פלחי אשכוליות מקוררות בקופסאות A-10	טון	10.0

רכז תפוחי עץ בחביות	טון	8.0

רכז תפוחי עץ קופסאות	טון	22.0

בסיסים תפוחי עץ בקופסאות	טון	9.0

בסיסים תפוחי עץ בחביות	טון	9.0

לפתני תפוחי עץ בקופסאות	טון	8.0

פולפה תפוחי עץ בחביות	טון	6.0

פולפה תפוחי עץ בקופסאות	טון	5.0

רכז משמש בחביות	טון	8.0

רכז משמש בקופסאות	טון	22.0

בסיסים משמש בקופסאות	טון	19.0

לפתנים משמש בקופסאות	טון	8.0

בסיסים משמש בקופסאות	טון	19.0

בסיסים משמש בחביות	טון	9.0

פולפה משמש בחביות	טון	6.0

פולפה משמש בקופסאות	טון	15.0

רכז ענבים בחביות	טון	8.0

רכז ענבים בקופסאות	טון	22.0

בסיסים ענבים בקופסאות	טון	19.0

בסיסים ענבים בחביות	טון	9.0

פולפה ענבים בחביות	טון	6.0

פולפה ענבים בקופסאות	טון	15.0

פולפה פרי הדר בחביות	טון	6.0

פולפה פרי הדר בקופסאות	טון	15.0

כבושי עגבניות בקופסאות 5 ק״ג	טון	6.0

סירופים	טון	3.0

לפתני אפרסקים בקופסאות	טון	15.0

לפתני אגסים בקופסאות	טון	15.0

כבושי זיתים בקופסאות A-2	טון	8.0

כבושי זיתים בקופסאות 5 ק״ג	טון	10.0

כבושי זיתים שבורים בקופסאות A-2	טון	5.0

כבושי זיתים שבורים בקופסאות 5 ק״ג	טון	5.5

כבושי חצילים בקופסאות A-2	טון	8.0

כבושי חצילים בקופסאות 5 ק״ג	טון	9.0

כבושי מלפפונים בקופסאות A-2	טון	5.0

כבושי מלפפונים בקופסאות 5 ק״ג	טון	6.0

כבושי פלפל בקופסאות 5 ק״ג	טון	6.0

שימורי תירס בקופסאות A-2	טון	12.0

שימורי אפונה בקופסאות A-2	טון	12.0

שימורי גזר־אפונה בקופסאות A-2	טון	12.0

גזר מיובש	טון/חומר גלם	8.0

לפת מיובש	טון/חומר גלם	8.0

בצל מיובש	טון/חומר גלם	5.0

שעועית מיובשת	טון/חומר גלם	8.0

לוף מיובש	טון/חומר גלם	8.0

פלפל מיובש	טון/חומר גלם	8.0

תירס מוקפא	טון/חומר גלם	8.0

שעועית מוקפאת	טון/חומר גלם	25.8

אפונה מוקפאת	טון/חומר גלם	25.5

כרובית מוקפאת	טון	15.2

פלפל חתוך מוקפא	טון	24.8

פלפל שלם מוקפא	טון	33.2

במיה מוקפאת	טון	24.3

קשואים מוקפאים	טון	19.0

תרד מוקפא	טון	44.6

סלרי מוקפא	טון	25.3

בצל חתוך מוקפא	טון	21.3

גזר בקוביות מוקפא	טון	21.3

תות שדה מוקפא	טון	20.0

ברוקולי מוקפא	טון	30.7

משמש מוקפא	טון	12.1

תמרים מוקפאים	טון	24.2

סלטים	חומוס	טון	12-14

טחינה	טון	13-16

ממרח צמחי	טון	13.5

מיונז	טון	12-17

קמח	טחינת קמח מחיטה יבוא	טון	0.5

טחינת קמח מחיטה מקומית	טון	1.0

מאפיות	לחם	טון	1.0-1.2

ביסקויט ארוז בקופסאות בשימוש רב־פעמי	טון	2.0

ביסקויט ארוז בשקיות	טון	1.2

מוצרי בצק	טון	0.85

סוכר	סוכר	טון/סלק סוכר	2.1

בירה	בירה קרה בבקבוקים	ה״ל	0.90

לתת	טון	10.0

יין כהל	יין בבקביקים בשימוש חד־פעמי	טון	5.0	קירור מים

יין בבקבוקים בשימוש חד־פעמי	טון	4.5	קירור אויר

יין בבקבוקים בשימוש רב־פעמי	טון	7.0	קירור מים

יין בבקבוקים בשימוש רב־פעמי	טון	6.5	קירור אוויר

כהל מפרי הדר	טון	40.0	קירור מים

20.0	קירור אוויר

כהל ממולסה	טון	26.0	קירור מים

13.0	קירור אויר

כהל מענבים	טון	32.0	קירור מים

16.0	קירור אויר

חומץ בבקבוקים בשימוש חד־פעמי	טון	6.0

חומץ בבקבוקים בשימוש רב־פעמי	טון	8.0

משקאות חריפים בבקבוקים בשימוש חד־פעמי	טון	6.0

משקאות חריפים בבקבוקים בשימוש רב־פעמי	טון	8.0

משקאות קלים	משקאות מפוסטרים בבקבוקים בשימוש חד־פעמי	טון	2.35

משקאות מפוסטרים בבקבוקים בשימוש רב־פעמי	טון	4.35

משקאות מגוזזים בבקבוקים בשימוש רב־פעמי	טון	3.8	קירור מים

משקאות מגוזזים בבקבוקים בשימוש חד־פעמי	טון	3.5	קירור אויר

משקאות מגוזזים בבקבוקים בשימוש חד־פעמי	טון	2.1	קירור מים

משקאות מגוזזים בבקבוקים בשימוש חד־פעמי	טון	1.8	קירור אויר

קרח	קרח	טון	1.4

אחסון בשר	טון	0.6	קירור מים {{ש}} והפשרה במים

אחסון תפוחי אדמה	טון	0.4	קירור מים {{ש}} והפשרה במים

אחסון פרי הדר	טון	0.2	קירור מים {{ש}} והפשרה במים

אחסון מוצרי חלב	טון	0.2	קירור מים {{ש}} והפשרה במים

אחסון נשירים	טון	0.8	קירור מים {{ש}} והפשרה במים

אבחלת פרי הדר	טון	0.2

אחסון מוצרים	טון	0.2	קירור מים {{ש}} והפשרת גז חם

אחסון מוצרים	טון	0.05	קירור אויר {{ש}} והפשרת גז

אחסון (עם אויר מבוקר)	טון	{{מוקטן|(ראה הערה)}}	תוספת של {{ש}} 0.3 מ״ק

שוקולד וממתקים	פירות מסוכרים	טון	20.0

קליפות מסוכרות	טון	60.0

שוקולד	טון	5.0	ציוד מקורר מים

שוקולד	טון	2.0	ציוד מקורר אויר

לקרים	טון	5.0

סוכריות	טון	4.0

ופלים	טון	2.0

חלבה	טון	9.0

אריזת קקאו	טון	0.5

מיזוג אויר	טון קרור/שעה	0.006	קירור מים

שמני מאכל	כוספה בתהליך מצוי	טון	1.0	קירור מים

כוספה בתהליך מצוי	טון	0.3	קירור אויר

כוספה בתהליך כבישה	טון	0.2

שמן מזוקק בתהליך רציף בבקבוקים בשימוש חד־פעמי	טון	2.0

שמן מזוקק בתהליך רציף בבקבוקים בשימוש רב־פעמי	טון	2.50

שמן מזוקק בתהליך מנתי בבקבוקים בשימוש חד־פעמי	טון	4.5

שמן מזוקק בתהליך מנתי בבקבוקים בשימוש רב־פעמי	טון	5.0

שמן מזוקק בתהליך מנתי בחביות	טון	4.5

שמן מזוקק בתהליך רציף בחביות	טון	2.0

שמן עופות	טון	10.0

שמן מוקשה	טון	2.0

מרגרינה	טון	1.1

שונות	מרקים	טון	7.0

עמילן מתפוחי־אדמה	טון	9.0

עמילן מתירס	טון	5.0

עמילן מקמח	טון	5.0

קפה נמס	טון	22.0

הידרוזילט	טון	3.0

גלוקוזה	טון	8.0

טקסטיל	ייצור סיבים	סיבי אקרילן	64

סיבי צמר	13	כולל הרטבה ולחות

צביעת סיבים	אקרילן	60

צמר	90

פוליאסטר	115

צביעת חוטים בקונוסים	כותנה	טון	70-130

אקרילן	טון	60.0

נילון	טון	75.0

צמר	טון	90.0

פוליאסטר	טון	120.0

צביעת חוטים בדוללות	צמר	טון	120.0

צמר – נילון	טון	120.0

נילון – אקרילן	טון	150.0

צביעת בדים בניגרים	כותנה	טון	15-45

צמר	טון	40.0

צמר – פוליאסטר	טון	40.0

צביעת בדים	כותנה – פוליאסטר	טון	150.0

פוליאסטר	טון	90.0

נילון	טון	120.0

אשפרת בדים	כותנה – מרצור	טון	30.0

כותנה – סנפור	טון	5.0

כותנה – ממתחה	טון	3.0

פתח צבע	בניגרים	טון	20.0

בהספלים	טון	60.0

הדפסת בדים (פיגמנט)	הדפסה	מטר אורך	0.003

כביסה בניגרים	טון	2.0

כביסה בהספלים	טון	5.0

הדפסת בדים (אחרים)	הדפסה	מטר אורך	0.003

כביסה בניגרים	טון	20.0

כביסה בהספלים	טון	80.0

צמר גפן	צמר גפן	טון	90.0

עור ומוצריו	עור עליון (משלחים גלמיים)	בוקס	רגל מרובע גלמי	0.02

שפאלט	רגל מרובע גלמי	0.008

עור תחתון	סוליות	טון	25.0

בלנקים	טון	32.0

גומי	צמיגים	צמיגים	טון	15.0

ניר ומוצריו	ניר	ניר	טון	30.0

ניר טישיו 18 גר׳/ממ״ר	טון	80.0

ניר קרפ 33-35 גר׳/ממ״ר	טון	80.0

קרטון דופלקס	טון	25.0

קרטון אפור	טון	22.0

תאי אריוה	טון	20.0

סיבי עור	טון	25.0

קרטון גלי	טון	1.0

עץ ומוצריו	לבידים	מ״ק	2.5

סיבית	מ״ק	1.8

פורמאיקה	מטר מרובע	0.008

חומרי בניה	סיד ומוצריו	מוצרי סיליקט	טון	0.3

סיד כבוי	טון	4.0

סיד מימת	טון	0.6

לבני איטונג	מ״ק	1.0

קרמיקה	חרסינה	יח׳ 15/15	0.0009

מרצפות קרמיקה	יח׳ 20/20	0.0016

מוצרי מלט	מרצפות מוזאיקה	ממ״ר	0.06-0.12

בלוק בטון	יח׳	0.004

בטון מוכן	מ״ק	0.25

בטון טרומי	מ״ק	1.0

מוצרי אסבסט צמנט	צנורות	טון	2.1

לוחות	טון	1.2

מכבסות	כביסה	טון	18-20 במכונות מנתיות {{ש}} 11-13 במכונות רציפות אוטומטיות, בעלות זרימה חוזרת

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשס״ח־3, תשס״ט־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 16א|סעיף 16א}})}}}}
{{ח:קטע3||כמויות השקיה במ״ק לדונם לשנה לשימוש יעיל במים לפי אזורים וסוגי צמחיה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{ח:הערה|[צ״ל: אזורים]}}	מדשאות	שיחים ועצים	ורדים ופרחים

צפון	610	410	620

אזור החולה ורמת הגולן	740	490	760

מרכז	640	430	640

דרום	700	470	710

עמק בית שאן ובקעת הירדן	910	600	940

נגב	940	630	1020

אילת ים המלח והערבה	1450	970	1590

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת זו}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צפון“ – צפונה לבנימינה ולמעט אזור החולה ורמת הגולן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרכז“ – בנימינה עד אשקלון וממערב לקו מיעוט משקעים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרום“ – דרומית לאשקלון וצפון מערב לקו מיעוט משקעים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נגב“ – דרומית לקו מיעוט משקעים ומצפון ליישוב אשלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קו מיעוט משקעים“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 8ד|בסעיף 8ד}}.

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשס״ט־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 8ד|סעיף 8ד}})}}}}
{{ח:קטע3||קו מיעוט משקעים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:קו מיעוט משקעים.png|600px|link=]]}}

{{ח:חתימות|א׳ באב תשל״ו (30 ביולי 1976)}}
* '''אהרן אוזן'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]