תקנות מס הכנסה (שינוי מבנה של חברות עתירות מחקר ופיתוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (שינוי מבנה של חברות עתירות מחקר ופיתוח), התשנ״ד–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ד, 1256|תקנות מס הכנסה (שינוי מבנה של חברות עתירות מחקר ופיתוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5618.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 402|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5880.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 789|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6245.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 929|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6676.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103א|סעיף 103א(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ח, תשס״ג}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה עתירת מחקר ופיתוח“ – חברה תושבת ישראל שהתקיימו לגביה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עיקר פעילותה מהיום שבו נוסדה, ואם נוסדה יותר משנתיים לפני שינוי המבנה – בשנתיים שקדמו לשינוי המבנה, היא פעילות של מחקר ופיתוח (להלן – התקופה שקדמה לשינוי המבנה);
{{ח:תתת|(2)}} עיקר פעילותה במשך שנתיים לפחות מיום שינוי המבנה היא פעילות של מחקר ופיתוח, או שימוש במוצרים שפותחו במחקר ופיתוח שנעשו על ידיה או שיווקם של מוצרים כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} כל נכסי החברה שימשו בתקופות הקבועות בפסקאות (1) ו־(2) (להלן – תקופת המחקר והפיתוח) במישרין או בעקיפין, לפעילות של מחקר ופיתוח או יועדו לשמש לפעילות כאמור או לשימוש בתוצאות מחקר ופיתוח שבוצע בתקופה שקדמה לשינוי המבנה;
{{ח:תתת|(4)}} 75% לפחות מהוצאות המחקר והפיתוח שהוציאה החברה בתקופת המחקר והפיתוח הוצאו בישראל או שיעור נמוך ממנו שקבע הנציב, בהתייעצות עם המדען הראשי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה|בחוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה, התשמ״ד–1984}} (להלן – חוק לעידוד מו״פ), אם הוצאו הוצאות בשל ניסויים קליניים וטוקסולוגיים שלא ניתן לבצעם בישראל;
{{ח:תתת|(5)}} לא היו ברשות החברה זכויות במקרקעין או זכויות באיגוד מקרקעין, במשך שנתיים לפחות ממועד שינוי המבנה, למעט זכויות כאמור במקרקעין המשמשים את המחקר והפיתוח, ולא ניתן לבצע את המחקר והפיתוח בלא שימוש בזכויות אלה;
{{ח:תתת|(6)}} ניתן אישור הנציב כי החברה עומדת בתנאי הגדרה זו;
{{ח:תתת|(7)}} תמורת הנפקה של זכויות בחברה וכן בחברה שאליה הועברו זכויות החברה (שתיהן להלן – חברות המחקר), לפי הענין, שתיעשה במהלך שנתיים מיום שינוי המבנה תשמש להשקעה במחקר ופיתוח; לענין זה, יראו כהשקעה במחקר ופיתוח את הוצאות החברה לשיווק מוצרים שפותחו במחקר ופיתוח שעשתה, בסכום שאינו עולה על 75% מתמורת ההנפקה, ובלבד שסכום ההוצאות כאמור או סך כל סכומי ההכנסה החייבת של החברה בשנת ההנפקה ובשתי שנות המס שלאחריה, לפי הנמוך ביניהם, יושקעו במחקר ופיתוח לפני תום שנת המס השלישית שלאחר שנת ההנפקה, ויראו כהכנסה חייבת של החברה גם את הכנסת בעל השליטה כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3|בסעיף 3(ט) לפקודה}} שמקורה בחברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחקר ופיתוח“, ”מחקר“ או ”פיתוח“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה|בחוק לעידוד מו״פ}} וכן שלבי מעבר לייצור ושיווק בידי החברה של מוצרים שפותחו במחקר ופיתוח שעשתה, והכל כאשר המדינה או גוף מטעמה משתתפים במימון המחקר על ידי מענק כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 20א|בסעיף 20א לפקודה}} או כאשר המדען הראשי אישר כי המחקר והפיתוח הם כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה|בחוק לעידוד מו״פ}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוצאות מחקר ופיתוח“ – כלל ההוצאות שהוצאו למחקר ופיתוח בין בישראל ובין מחוץ לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השקעה במחקר ופיתוח“ – הוצאות מחקר ופיתוח לרבות השקעת התמורה מההנפקה בפקדון במטבע ישראלי או במטבע חוץ או באיגרות חוב של מדינת ישראל אם התקיימו בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא נעשתה מיד בסמוך לקבלת התמורה;
{{ח:תתת|(2)}} כולה בפקדון אחד;
{{ח:תתת|(3)}} כל עוד היתה בפקדון, לא נעשתה בהשקעה כל פעולה, למעט משיכת כספים מהפקדון ששימשו מיד לאחר משיכתם להוצאות מחקר ופיתוח;
{{ח:תתת|(4)}} הפקדון הוא על שם אחת מחברות המחקר, הוא כולל את כל רווחי ההשקעה, והוא מוחזק בידי סוחר מוסמך כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על המטבע|בחוק הפיקוח על המטבע, התשל״ח–1978}}, או בידי תאגיד בנקאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, או בידי תאגיד בנקאי זר ובלבד שניתן לגבי ההפקדה בו אישור מראש בידי הנציב, ובלבד שתוך 30 ימים מהיום שבו הופקד נמסרה על כך הודעה לפקיד השומה שאצלו מתנהל תיק החברה, שפורט בה מועד קבלת תמורת ההנפקה, מועד ההפקדה, מספר הפקדון ומקום החזקתו; לענין זה, ”תאגיד בנקאי זר“ – תאגיד בנקאי באחת הארצות המנויות {{ח:חיצוני|היתר הפיקוח על המטבע|בתוספת הראשונה להיתר הפיקוח על המטבע, התשל״ח–1978}};
{{ח:תתת|(5)}} כל כספי הפקדון ורווחים שנצברו בו ישמשו להוצאות מחקר ופיתוח תוך 4 שנים ממועד הנפקת הזכויות.

{{ח:סעיף|2|הקצאת זכויות|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104ד|בסעיף 104ד(1) לפקודה}}, על נכס מועבר שהוא זכויות בחברה עתירת מחקר ופיתוח או על העברת נכס לחברה עתירת מחקר ופיתוח, לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104א|סעיפים 104א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104ב|או 104ב לפקודה}}, לפי הענין, יחולו ההוראות המפורטות להלן:
{{ח:תת|(1)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104ד|ברישה של סעיף 104ד(1) {{ח:הערה|לפקודה}}}}, זכויותיהם של מי שהיו מיד לאחר ההעברה בעלי הזכויות בחברה שאליה הועבר הנכס, לא יפחתו מ־25% בכל אחת מהזכויות בחברה עתירת המחקר והפיתוח, בין במישרין ובין בעקיפין;
{{ח:תת|(2)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104ד|פסקת משנה (ב) לסעיף 104ד(1) לפקודה}} לא יחולו על מי שהיו בעלי הזכויות בחברה עתירת מחקר ופיתוח, מיד לאחר ההעברה, או בחברה המחזיקה בזכויות בחברה עתירת מחקר ופיתוח, לפי הענין;
{{ח:תת|(3)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104ד|בפסקת משנה (ג) לסעיף 104ד(1) לפקודה}}, חברות המחקר תהיינה רשאיות להקצות מניות למי שלא היה בעל זכויות בחברה לפני ההקצאה, בלא מגבלת האחוזים שבפסקת המשנה האמורה.

{{ח:סעיף|2א|מיזוג חברות עתירות מחקר ופיתוח|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} במיזוג שבו כל החברות המשתתפות הן חברות עתירות מחקר ופיתוח, יחולו ההוראות המפורטות להלן:
{{ח:תת|(1)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|ברישה של סעיף 103ג(9) לפקודה}}, זכויותיהם של מי שהיו בעלי הזכויות בחברות המשתתפות במיזוג לא יפחתו מ־25% בכל אחת מהזכויות בחברה הקולטת;
{{ח:תת|(2)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|סעיף 103ג(9)(א) לפקודה}} לא יחולו;
{{ח:תת|(3)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|בסעיף 103ג(9)(ב) לפקודה}}, החברה הקולטת תהיה רשאית להקצות מניות למי שלא היה בעל זכויות בחברה לפני ההקצאה, בלא מגבלת האחוזים כמצוין בפסקת המשנה האמורה.

{{ח:סעיף|3|תנאים לזכאות|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} חברות המחקר תהינה זכאיות להקלות המפורטות בתקנות אלה בהתקיים כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הן ניהלו בשנת המס שקדמה לשינוי המבנה ובשתי שנות המס שלאחריו, ספרים קבילים בשיטת החשבונאות הכפולה, ואם החברה היא חברה שאינה תושבת ישראל – בהתאם להוראות הנציב;
{{ח:תת|(2)}} הן ניהלו מערכת חשבונות נפרדת לגבי כל מחקר ופיתוח;
{{ח:תת|(3)}} ניתנה חוות דעת של רואה חשבון על עמידת חברות המחקר בתנאים המפורטים בתקנות אלה, לגבי כל שנת מס, עם הגשת הדו״ח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} לאותה שנה, בנוסח שיורה עליו הנציב;
{{ח:תת|(4)}} הועברו זכויות בנכס לחברה עתירת מחקר ופיתוח או בחברה עתירת מחקר ופיתוח כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104א|בסעיף 104א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104ב|או 104ב לפקודה}} – יחולו ההקלות רק אם הועברו כל זכויותיהם של בעלי הזכויות בנכס או בחברה האמורה, לפי הענין, וזכויות אלה היוו את כל הזכויות בנכס או הזכויות בחברה עתירת המחקר והפיתוח.

{{ח:סעיף|3א|תנאים לזכאות במקרה של מיזוג|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} במקרה של מיזוג לפי {{ח:פנימי|סעיף 2א|תקנה 2א}} נדרש כי נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}} יתקיים גם כי כל הזכויות בנכסי המחקר והפיתוח היו בידי החברות המשתתפות במיזוג.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה החל בשנת המס 1994.

{{ח:חתימות|י״ח באב התשנ״ד (26 ביולי 1994)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]