gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות עידוד השקעות הון בחקלאות (אגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עידוד השקעות הון בחקלאות (אגרות), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 361|תקנות עידוד השקעות הון בחקלאות (אגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5878.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 304|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5948.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 821|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6174.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 79|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6202.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 1226|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6803.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1502|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6920.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1216|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7020.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 1560|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7272.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות#סעיף 46א|סעיפים 46א}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות#סעיף 47|ו־47}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות|לחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ״א–1980}}, לאחר התייעצות עם המועצה, באישור שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39ב|סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה|חוק־יסוד: משק המדינה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרות בדיקה|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} בעד בדיקת בקשה לאישור תכנית ישלם המבקש, במעמד הגשת הבקשה, אגרה בסך 600 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 1998; החל מיולי 2025, 1,010 ש״ח)}} ואם היתה הבקשה לאישור תכנית זוטא, אגרה בסך 300 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 1998, החל מיולי 2025, 510 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|2|הצמדה}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} יועלה לפי שיעור עליית המדד בהתאם לקבוע {{ח:חיצוני|תקנות אגרות חקלאיות (הצמדה למדד)|בתקנות אגרות חקלאיות (הצמדה למדד), התשמ״א–1981}}.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל הכללי של משרד החקלאות יפרסם הודעה ברשומות בדבר הגדלת האגרה עקב עליית המדד.

{{ח:חתימות|כ״ג בטבת התשנ״ח (21 בינואר 1998)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר האוצר
* '''רפאל איתן'''
שר החקלאות ופיתוח הכפר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עידוד השקעות הון בחקלאות (שינוי סכום ההשקעה בתכנית זוטא)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עידוד השקעות הון בחקלאות (שינוי סכום ההשקעה בתכנית זוטא), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 639|תקנות עידוד השקעות הון בחקלאות (שינוי סכום ההשקעה בתכנית זוטא)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5413.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק עידוד השקעות הון בחקלאות#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק עידוד השקעות הון בחקלאות|לחוק עידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ״א–1980}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|היקף השקעה}}
{{ח:ת}} היקף ההשקעה בתכנית זוטא לא יעלה על סכום של מאה ושלושים אלף שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות עידוד השקעות הון בחקלאות (שינוי סכום ההשקעה בתכנית זוטא), התשמ״ה–1985 – בטלות.

{{ח:חתימות|ח׳ בטבת התשנ״ב (15 בדצמבר 1991)}}
* '''רפאל איתן'''
שר החקלאות
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך, התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 754|תקנות עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6394.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך#סעיף 7|סעיף 7}} {{ח:חיצוני|חוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך|לחוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך, התשס״א–2000}}, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המשרד“ – משרד החינוך התרבות והספורט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה|בחוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה, התשנ״ז–1997}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שעת פעילות“ – חמישים דקות לפחות של פעילות משותפת עם תלמידים, ועשר דקות הפסקה שלאחר פעילות זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית“ – תכנית לשילוב סטודנטים בפעילויות חינוכיות במוסד חינוך.

{{ח:סעיף|2|תקופת פעילות התכנית}}
{{ח:ת}} שילוב סטודנטים במוסדות חינוך ייעשה סמוך לאחר תחילת שנת הלימודים האקדמית במוסד להשכלה גבוהה שבו לומד הסטודנט, ויסתיים בתום שנת הלימודים במוסד החינוך שהוא משולב בו, על פי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|הדרכה והנחיה בקבוצות}}
{{ח:תת|(א)}} סטודנט שישולב בתכנית ידריך או ינחה קבוצות של תלמידים, כפי שיורה מנהל מוסד החינוך.
{{ח:תת|(ב)}} הדרכה או הנחיה כאמור בתקנת משנה (א) תהיה בתחומים המהווים העשרה והרחבה של התכנים הנלמדים במוסד החינוך, בהתאם לצורכי התלמידים שבו.

{{ח:סעיף|4|התייצבות הסטודנט במוסד החינוך}}
{{ח:ת}} סטודנט המשולב בתכנית יגיע למוסד החינוך, פעם אחת בשבוע למשך ארבע שעות, או פעמיים בשבוע למשך שעתיים, ויבצע ארבע שעות פעילות בשבוע לפחות, בהתאם להסכמה בין הסטודנט לבין מנהל מוסד החינוך.

{{ח:סעיף|5|היקף שעות התכנית}}
{{ח:ת}} מספר השעות שבהן ישולב סטודנט, המזכה אותו במלגה מלאה, לא יפחת ממאה שעות פעילות בפועל לשנת לימודים, אשר אושרו בחתימת ידו של מנהל מוסד החינוך שבו שולב.

{{ח:סעיף|6|מלגת הלימודים}}
{{ח:תת|(א)}} מלגת הלימודים תהיה בשיעור של שישים אחוזים משכר הלימוד הנהוג באותה שנת לימודים באוניברסיטאות שהמדינה מתקצבת אותן (להלן – המלגה).
{{ח:תת|(ב)}} סטודנט שהשתתף בתכנית יקבל את המלגה, בשנת הלימודים שבה שולב בתכנית, בשלושה חלקים, במועדים המפורטים להלן, בשיעור יחסי התואם את מספר המפגשים שביצע הסטודנט עד תום החודש שקדם לחלוקת המלגה, ואשר אושרו בחתימת ידו של מנהל מוסד החינוך שבו שולב הסטודנט:
{{ח:תתת|(1)}} עד סוף חודש פברואר – בשיעור שלא יעלה על 33% מהסכום הכולל של המלגה;
{{ח:תתת|(2)}} עד סוף חודש מאי – בשיעור שלא יעלה על 66% מהסכום הכולל של המלגה;
{{ח:תתת|(3)}} עד סוף חודש אוגוסט – בשיעור שלא יעלה על 100% מהסכום הכולל של המלגה.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילה תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ז׳ באייר התשס״ה (16 במאי 2005)}}
* '''לימור לבנת'''
שרת החינוך התרבות והספורט
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עסקאות במקרקעין (קיום מצוות שמיטה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עסקאות במקרקעין (קיום מצוות שמיטה), תשל״ט–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 1822|תקנות עסקאות במקרקעין (קיום מצוות שמיטה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4022.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק עסקאות במקרקעין (קיום מצוות שמיטה)#סעיף 1|סעיף 1}} {{ח:חיצוני|חוק עסקאות במקרקעין (קיום מצוות שמיטה)|לחוק עסקאות במקרקעין (קיום מצוות שמיטה), תשל״ט–1979}}, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק עסקאות במקרקעין (קיום מצוות שמיטה)#סעיף 1|סעיף 1 לחוק האמור}}, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תוקף לעסקאות}}
{{ח:ת}} עסקה במקרקעין לצורך קיום מצוות השמיטה, שנעשתה באישור מועצת הרבנות הראשית (להלן – המועצה), או באישור מי שהמועצה הסמיכה לכך תהיה תקפה על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין, תשכ״ט–1969}}, או בכל דין אחר ואף אם היא לזמן ותהיה נגמרת אף בלא רישום.

{{ח:סעיף|2|פטור ממסים}}
{{ח:ת}} עסקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} תהיה פטורה מכל האגרות, המסים, הארנונות ויתר תשלומי החובה שתשלומם הוא תנאי לרישום עסקה במקרקעין.

{{ח:סעיף|3|פטור ממס בולים}}
{{ח:ת}} הסכם לעשות עסקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} יהיה פטור ממס בולים לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הבולים על מסמכים|חוק מס הבולים על מסמכים, תשכ״א–1961}}.

{{ח:חתימות|ו׳ באלול תשל״ט (29 באוגוסט 1979)}}
* '''משה נסים'''
שר
ממלא מקום שר המשפטים
* '''אהרן אבוחצירא'''
שר הדתות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות פיצויי פיטורים (שיעורי פיצויי פיטורים לעובד בשכר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות פיצויי פיטורים (שיעורי פיצויי פיטורים לעובד בשכר), התשמ״ג–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 1731|תקנות פיצויי פיטורים (שיעורי פיצויי פיטורים לעובד בשכר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4513.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויי פיטורים#סעיף 12|סעיפים 12(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק פיצויי פיטורים#סעיף 33|ו־33}} {{ח:חיצוני|חוק פיצויי פיטורים|לחוק פיצויי פיטורים, התשכ״ג–1963}}, לאחר התייעצות בשר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדלת שיעור פיצויי פיטורים לעובד בשכר}}
{{ח:ת}} שיעור פיצויי הפיטורים לעובד בשכר יהיה לגבי תקופת עבודה שמיום תחילתן של תקנות אלה ואילך, שכר חודש אחד לכל שנת עבודה אצל אותו מעביד או באותו מקום עבודה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ב באב התשמ״ג (1 באוגוסט 1983).

{{ח:חתימות|ב׳ באב התשמ״ג (12 ביולי 1983)}}
* '''אהרון אוזן'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות פיקוח על בתי-ספר (אישור להעסקת עובד חינוך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות פיקוח על בתי־ספר (אישור להעסקת עובד חינוך), תש״ל–1970}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר אישור להעסקת עובד חינוך}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 1953|תקנות פיקוח על בתי־ספר (אישור להעסקת עובד חינוך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2583.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 1112|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2698.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 1739|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4646.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 110|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5483.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר#סעיף 37|סעיף 37}} {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר|לחוק פיקוח על בתי־ספר, תשכ״ט–1969}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בקשה לאישור}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר#סעיף 16|סעיף 16 לחוק}}, יגיש למנהל הכללי של משרד החינוך והתרבות, באמצעות מנהל בית־הספר שבו עומד המבקש להיות מועסק, בקשה שתיערך לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}} ויצרף לה שאלון עובד הוראה של משרד החינוך והתרבות והמצורפות הנזכרות בשאלון האמור.
{{ח:תת|(ב)}} מי שלפני הגשת בקשתו כבר הגיש למשרד החינוך והתרבות שאלון עובד הוראה, אינו חייב לצרפו לבקשתו אך יציין בה את מועד הגשת השאלון.
{{ח:תת|(ג)}} הבקשה תוגש בשלושה עותקים.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשל״א, תשמ״ד, תשנ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות פיקוח על בתי־ספר (אישור להעסקת עובד חינוך), תש״ל–1970“.

{{ח:קטע2|תוספת|התוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''בקשה לאישור העסקה כעובד חינוך''' {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:חתימות|י״א בסיון תש״ל (15 ביוני 1970)}}
* '''יגאל אלון'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות פיקוח על בתי-ספר (בדיקות רפואיות של עובדים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות פיקוח על בתי־ספר (בדיקות רפואיות של עובדים), תש״ל–1970}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר בדיקות רפואיות של עובדים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 2183|תקנות פיקוח על בתי־ספר (בדיקות רפואיות של עובדים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2605.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 608|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5174.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר#סעיף 27|סעיף 27(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר|לחוק פיקוח על בתי־ספר, תשכ״ט–1969}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד רפואי מוּכָּר“ – רופא או מוסד שהוכר על ידי המנהל הכללי של משרד הבריאות לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – עובד־חינוך, עובד שירות או אדם המועמד להיות מועסק כעובד חינוך או כעובד שירות.

{{ח:סעיף|2|חובת בדיקה|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לענין אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר#סעיף 27|סעיף 27 לחוק}} יעבור עובד בדיקה רפואית הכוללת אנמנזה מלאה ובדיקה פיזית (להלן – בדיקה רפואית) וכן, אם ראתה רשות הבריאות צורך בכך, כל בדיקה רפואית אחרת שתורה.
{{ח:תת|(ב)}} בדיקה לפי תקנת משנה (א) תיעשה במוסד רפואי מוכר.
{{ח:תת|(ג)}} רשימת המוסדות הרפואיים המוכרים הופקדה בכל לשכות הבריאות המחוזיות והנפתיות של משרד הבריאות ובכל לשכה מחוזית של משרד החינוך והתרבות, וכל אדם רשאי לעיין בה בשעות שהמשרדים האמורים פתוחים לקהל.

{{ח:סעיף|3|העברת ממצאי בדיקה}}
{{ח:ת}} לאחר בדיקת העובד יעביר המוסד הרפואי המוכר את ממצאיו לרשות הבריאות.

{{ח:סעיף|4|אישור רשות הבריאות}}
{{ח:ת}} מצאה רשות הבריאות, על סמך ממצאי מוסד רפואי מוכר כי העובד כשיר לעבוד בבית־ספר, תיתן לעובד אישור כי אין לה התנגדות להעסקתו מבחינה בריאותית.

{{ח:סעיף|5|ממצא חשוד|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} נתגלה בבדיקה רפואית ממצא חשוד, רשאית רשות הבריאות לחייב את העובד בכל בדיקה רפואית אחרת כפי שתראה לנחוץ, ורשאית היא לתת לעובד אישור זמני שהוא כשיר לעבוד בבית־ספר תוך הזמן שנקבע בו.

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות פיקוח על בתי־ספר (בדיקות רפואיות של עובדים), תש״ל–1970“.

{{ח:חתימות|י״ט באב תש״ל (21 באוגוסט 1970)}}
* '''ויקטור שם־טוב'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות פיקוח על בתי-ספר (בקשה להעברת רשיון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות פיקוח על בתי־ספר (בקשה להעברת רשיון), תש״ל–1970}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר בקשה להעברת רשיון}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 1950|תקנות פיקוח על בתי־ספר (בקשה להעברת רשיון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2583.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר#סעיף 12|סעיפים 12}} {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר|לחוק פיקוח על בתי־ספר, תשכ״ט–1969}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בקשה להעברת רשיון}}
{{ח:ת}} בקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר#סעיף 12|סעיף 12 לחוק}} לאישור המנהל הכללי להעברת רשיון תוגש בכתב על ידי בעל הרשיון.

{{ח:סעיף|2|פרטי הבקשה}}
{{ח:ת}} בבקשה יצויינו פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} שמו ומענו של בעל הרשיון;
{{ח:תת|(2)}} מספר הזיהוי שניתן לבית־הספר על ידי משרד החינוך והתרבות;
{{ח:תת|(3)}} מספר הרשיון ומועד נתינתו;
{{ח:תת|(4)}} אם הנעבר המוצע איננו תאגיד –
{{ח:תתת|(א)}} שמו המלא;
{{ח:תתת|(ב)}} מענו הקבוע;
{{ח:תתת|(ג)}} מספר תעודת הזהות שלו;
{{ח:תתת|(ד)}} תאריך לידתו:
{{ח:תתת|(ה)}} ארץ מוצאו;
{{ח:תתת|(ו)}} אזרחותו;
{{ח:תתת|(ז)}} מקצועו;
{{ח:תת|(5)}} אם הנעבר המוצע הוא תאגיד –
{{ח:תתת|(א)}} שם התאגיד;
{{ח:תתת|(ב)}} מענו;
{{ח:תתת|(ג)}} החוק שלפיו הוקם;
{{ח:תתת|(ד)}} תאריך התאגדותו;
{{ח:תתת|(ה)}} מספר רישומו;
{{ח:תת|(6)}} הסיבה להעברה המבוקשת;
{{ח:תת|(7)}} המועד המוצע להעברת הרשיון.

{{ח:סעיף|3|מצורפות לבקשה}}
{{ח:ת}} לבקשה יצורפו מסמכים אלה:
{{ח:תת|(1)}} אם הנעבר המוצע הוא תאגיד – העתק מעודכן של תזכיר ותקנות ההתאגדות של החברה, תקנות האגודה או האגודה השיתופית, חוזה השותפות של השותפות או המסמך האחר שלפיו הוקם התאגיד וכן פרטים על מי שבידו השליטה על התאגיד ועל מי שמוסמך לחייבו;
{{ח:תת|(2)}} אם בית־הספר נמצא במבנה שכור ובעל הרשיון אינו זכאי לפי חוזה השכירות להעביר לאחר את זכויותיו לפיו – הסכמת המשכיר להעברה המוצעת.

{{ח:סעיף|4|התחייבות}}
{{ח:ת}} בעל הרשיון יצרף לבקשתו התחייבות בכתב חתומה ביד הנעבר המוצע בזה הלשון:
{{ח:תת}} ”אל: המנהל הכללי, משרד החינוך והתרבות, ירושלים. {{ש}} אם הרשיון לבית־הספר . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . יועבר אלי, הנני מתחייב לקיים את כל תנאי הרשיון ואת ההוראות של {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר|חוק פיקוח על בתי־ספר, תשכ״ט–1969}}, והתקנות לפיו. {{ש}} {{טורים שווים ממורכז | | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|הנעבר המוצע}}“. }}

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות פיקוח על בתי־ספר (בקשה להעברת רשיון), תש״ל–1970“.

{{ח:חתימות|י״א בסיון תש״ל (15 ביוני 1970)}}
* '''יגאל אלון'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות פיקוח על בתי-ספר (המועד והדרך להגשת רשימה של עובדי שירות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות פיקוח על בתי־ספר (המועד והדרך להגשת רשימה של עובדי שירות), תש״ל–1970}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הגשת רשימה של עובדי שירות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 1951|תקנות פיקוח על בתי־ספר (המועד והדרך להגשת רשימה של עובדי שירות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2583.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר#סעיף 21|סעיפים 21}} {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי-ספר|לחוק פיקוח על בתי־ספר, תשכ״ט–1969}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|המועד והדרך להגשת רשימה של עובדי שרות}}
{{ח:ת}} בראשית כל שנת לימודים ולא יאוחר מראש חודש חשון, ישלח בעל הרשיון בדואר רשום אל המנהל הכללי, או למי שהסמיך לכך, שלושה עותקים מרשימה של עובדי השירות המועסקים בבית־הספר.

{{ח:סעיף|2|טופס}}
{{ח:ת}} הרשימה תיערך לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות פיקוח על בתי־ספר (המועד והדרך להגשת רשימה של עובדי שירות), תש״ל–1970“.

{{ח:קטע2|תוספת|התוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''רשימת עובדי שירות בבית־הספר''' {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:חתימות|י״א בסיון תש״ל (15 ביוני 1970)}}
* '''יגאל אלון'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות פשיטת רגל (אגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות פשיטת רגל (אגרות), התשמ״ה–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 1108|תקנות פשיטת רגל (אגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4792.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 241|סעיפים 241}} {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 242|ו־242}} {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל|לפקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש״ם–1980}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 1|סעיף 1(ב) לחוק־יסוד: משק המדינה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרות בית המשפט}}
{{ח:ת}} בעד כל הליך או ענין בבית משפט בענין פשיטת רגל ישולמו האגרות הקבועות לכך {{ח:חיצוני|תקנות בית משפט (אגרות)|בתקנות בית משפט (אגרות), התשל״ו–1976}}.

{{ח:סעיף|2|אגרות הכונס הרשמי}}
{{ח:תת|(א)}} מקום שהכונס הרשמי משמש ככונס זמני של נכסי חייב או כנאמן, ישולמו לו לפי הענין ובשינויים המחוייבים, אגרות ניהול, מימוש וחלוקה בשיעורים ובתנאים הקבועים לענין שכרו של בעל תפקיד {{ח:חיצוני|תקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם)#סעיף 7|בתקנות 7 עד 10}} {{ח:חיצוני|תקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם)#סעיף 15|ו־15 לתקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם), התשמ״א–1981}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעד השגחה על פעולותיו של נאמן תשולם לכונס הרשמי אגרת השגחה בשיעור 20 אחוזים מהשכר שנקבע לאותו נאמן.
{{ח:תת|(ג)}} מילא הכונס הרשמי תפקיד או ביצע עבודה שאינם מפורטים בתקנות אלה, תשולם לו בעדם אגרה שיקבע בית המשפט לפי אומד דעתו, על פי בקשת הכונס הרשמי שיצורף אליה דו״ח המפרט את פעולותיו.

{{ח:סעיף|3|הוצאות הכונס הרשמי}}
{{ח:ת}} לכונס הרשמי יוחזרו הוצאותיו על נסיעות ושמירת נכסים, הוצאות משפטיות וכן כל הוצאה סבירה אחרת שהוציא במהלך כינוס נכסי חייב וניהולם.

{{ח:סעיף|4|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה יחולו על הכונס הרשמי גם אם ביום תחילתן טרם שולמו לו, בעד מילוי תפקידו, השכר וההוצאות שהיה זכאי להם על פי {{ח:חיצוני|תקנות פשיטת הרגל|לוחות א ו־ב לתוספת השניה לתקנות פשיטת הרגל, 1936}}, כולם או מקצתם.

{{ח:חתימות|ב׳ בניסן התשמ״ה (24 במרס 1985)}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות קביעת גיל (סוגי בקשות לפי סעיף 7 לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות קביעת גיל (סוגי בקשות לפי סעיף 7 לחוק), תשל״ה–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות הקובעות סוגי בקשות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 1914|תקנות קביעת גיל (סוגי בקשות לפי סעיף 7 לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3350.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק קביעת גיל#סעיף 7|סעיף 7}} {{ח:חיצוני|חוק קביעת גיל|לחוק קביעת גיל, תשכ״ד–1963}}, ובהתייעצות עם שר הבטחון, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סוג הבקשות שבהן יוזמן הפוקד}}
{{ח:ת}} עם סוג הבקשות לענין {{ח:חיצוני|חוק קביעת גיל#סעיף 7|סעיף 7 לחוק}} נמנית כל בקשה שהחלטה בה עשויה לכלול אדם באחת מקבוצות הגילים המפורשות להלן, להוציאו ממנה או לשנות מקומו בה, והן –
{{ח:תת|(1)}} מ־17 עד 39 שנים ועד בכלל – בגבר;
{{ח:תת|(2)}} מ־17 ועד 26 שנים ועד בכלל – באשה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות קביעת גיל (סוגי בקשות לענין סעיף 7 לחוק), תשכ״ח–1968 – בטלות.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות קביעת גלי (סוגי בקשות לענין סעיף 7 לחוק), תשל״ה–1975“.

{{ח:חתימות|י״ז בסיון תשל״ה (27 במאי 1975)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות קידום התחרות בענף המזון (הפחתה של סכום העיצום הכספי בשל אי-הצגת שקיפות מחירים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות קידום התחרות בענף המזון (הפחתה של סכום העיצום הכספי בשל אי־הצגת שקיפות מחירים), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 850|תקנות קידום התחרות בענף המזון (הפחתה של סכום העיצום הכספי בשל אי־הצגת שקיפות מחירים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7632.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק קידום התחרות בענף המזון#סעיף 38|סעיף 38(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק קידום התחרות בענף המזון|לחוק קידום התחרות בענף המזון, התשע״ד–2014}} (להלן – החוק), בהסכמת שרת המשפטים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הפחתת סכומי העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי להפחית למפר את סכום העיצום הכספי, בשיעורים שלהלן, אם התקיימה אחת או יותר מנסיבות אלה:
{{ח:תת|(1)}} המפר לא הפר כל הוראה מהוראות {{ח:חיצוני|חוק קידום התחרות בענף המזון#פרק ג|פרק ג׳ לחוק}} בחמש השנים שקדמו להפרה – 20% או לא הפר את אותה הוראה בשלוש השנים שקדמו להפרה – 10%;
{{ח:תת|(2)}} המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו, דיווח עליה לממונה ונקט פעולות לתיקון הליקויים ולמניעת הישנות ההפרה להנחת דעתו של הממונה – 50%;
{{ח:תת|(3)}} למפר מערכת נהלים פנימית, שנועדה לאתר ולמנוע ביצוע של ההפרה, וההפרה מעידה על כשל נקודתי ולא על כשל מערכתי – 10%.

{{ח:סעיף|2|הפחתה בשל כמה נסיבות}}
{{ח:ת}} התקיימו לגבי מפר כמה נסיבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, רשאי הממונה להפחית למפר מסכום העיצום הכספי את השיעורים המנויים לצד אותן נסיבות במצטבר, ובלבד ששיעור ההפחתה לא יעלה על 50% מסכום העיצום הכספי הקבוע בשל אותה הפרה.

{{ח:חתימות|ט׳ באדר א׳ התשע״ו (18 בפברואר 2016)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה ושר הכלכלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות קיזוז מסים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות קיזוז מסים, התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 286|תקנות קיזוז מסים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4189.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 652|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8098.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק קיזוז מסים#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק קיזוז מסים|לחוק קיזוז מסים, התש״ם–1980}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הודעה בדבר כוונה לקזז|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה כנדרש {{ח:חיצוני|חוק קיזוז מסים#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק}} תישלח לחייב במס 25 ימים לפחות לפני שייעשה הקיזוז.
{{ח:תת|(ב)}} ההודעה תפרט את סכום החזר המס, את סכום חובות המס של החייב במס שכנגדם ייעשה הקיזוז, ויצוין בה המועד שבו ייעשה הקיזוז.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3|החזר סכום שקוזז ביתר|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} נעשה קיזוז לגבי אדם פלוני כנגד סכום חוב שסולק לפני ביצוע הקיזוז או כנגד סכום שלא היה חוב־מס (להלן – קיזוז יתר), יוחזר הסכום שקוזז ביתר, תוך 30 יום מהיום שאותו אדם הוכיח לרשות המס את דבר קיזוז היתר.
{{ח:תת|(ב)}} מס היתר יוחזר בצירוף הפרשי הצמדה וריבית המגיעים על פי אותו חוק מס המחייב בהחזר המס שקוזז ביתר כאילו לא נעשה קיזוז היתר.

{{ח:חתימות|ד׳ בכסלו התשמ״א (12 בנובמבר 1980)}}
* '''יגאל הורביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות קרן גרמניה-ישראל למחקר ולפיתוח מדעי (פטור ממסים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות קרן גרמניה–ישראל למחקר ולפיתוח מדעי (פטור ממסים), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1362|תקנות קרן גרמניה–ישראל למחקר ולפיתוח מדעי (פטור ממסים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5675.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק קרן גרמניה-ישראל למחקר ולפיתוח מדעי#סעיף 8|סעיף 8}} {{ח:חיצוני|חוק קרן גרמניה-ישראל למחקר ולפיתוח מדעי|לחוק קרן גרמניה–ישראל למחקר ולפיתוח מדעי התשנ״ד–1994}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנות אלה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מס מעסיקים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס מעסיקים|בחוק מס מעסיקים, התשל״ה–1975}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מס רכוש“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|בחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מס שבח מקרקעין“ ו”זכות במקרקעין“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}} (להלן – חוק מס שבח);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מס רכישה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח}}.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות אלה תהא לכל מונח המשמעות שיש לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}, אלא אם כן יש הוראה מפורשת אחרת.

{{ח:סעיף|2|פטור הקרן ממס הכנסה}}
{{ח:ת}} הכנסת הקרן תהיה פטורה ממס הכנסה.

{{ח:סעיף|3|פטור ממס הכנסה לגבי הכנסה מהקרן}}
{{ח:ת}} הכנסה המשתלמת בידי הקרן לעובדי הקרן שאינם תושבי ישראל תהיה פטורה ממס.

{{ח:סעיף|4|פטור ממס רכוש}}
{{ח:ת}} הקרן תהיה פטורה ממס רכוש החל על מקרקעין המשמשים במישרין למטרותיה.

{{ח:סעיף|5|פטור ממס שבח}}
{{ח:תת|(א)}} הקרן תהיה פטורה ממס שבח מקרקעין בשל מכירה של זכות במקרקעין המשמשת במישרין את מטרותיה.
{{ח:תת|(ב)}} הקרן תהיה פטורה ממס רכישה בשל מכירת זכות במקרקעין המשמשת במישרין וממס רכישה את מטרותיה.

{{ח:סעיף|6|פטור ממס מעסיקים}}
{{ח:ת}} הקרן תהיה פטורה ממס מעסיקים.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ג בניסן התשנ״ד (25 במרס 1994).

{{ח:חתימות|כ״ד באדר ב׳ התשנ״ה (26 במרס 1995)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות קרן המדע הדו-לאומית (פטור ממסים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות קרן המדע הדו־לאומית (פטור ממסים), תשל״ח–1978}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור ממסים לקרן}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 677|תקנות קרן המדע הדו־לאומית (פטור ממסים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3813.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 1325|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4262.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק קרן המדע הדו-לאומית#סעיף 6|סעיף 6}} {{ח:חיצוני|חוק קרן המדע הדו-לאומית|לחוק קרן המדע הדו־לאומית, תשל״ז–1977}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת}} ”הכנסה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס הכנסה“ – מס הכנסה או מס ריווח הון כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס רכוש“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|בחוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס שבח מקרקעין“, ”תוספת מס“ ו־”זכות במקרקעין“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח מקרקעין, תשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – ילד, בן זוג או ילדו של בן הזוג.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס הכנסה ומס רווחי הון}}
{{ח:ת}} הכנסתו של אזרח ארצות הברית או קרובו, שאינם תושבים קבועים בישראל, המועסקים על ידי הקרן או העוסקים בפרויקט שיתופי למחקר שיזמה הקרן כאמור בסעיף 3 להסכם הקרן, והנובעת מן הקרן, תהיה פטורה ממס הכנסה.

{{ח:סעיף|3|פטור ממס רכוש}}
{{ח:ת}} הקרן תהיה פטורה ממס הכנסה וממס רכוש החל על נכסים המשמשים במישרין למטרותיה.

{{ח:סעיף|4|פטור ממס שבח ותוספת מס}}
{{ח:ת}} הקרן תהיה פטורה ממס שבח מקרקעין או מתוספת מס בשל מכירה או רכישה, לפי הענין, של זכות במקרקעין המשמשים במישרין את מטרותיה.

{{ח:סעיף|4א|פטור ממס מעסיקים|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} הקרן תהיה פטורה ממס מעסיקים.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ח׳ בשבט תשל״ז (27 בינואר 1977).

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות קרן המדע הדו־לאומית (פטור ממסים), תשל״ח–1978“.

{{ח:חתימות|י׳ בשבט תשל״ח (18 בינואר 1978)}}
* '''שמחה ארליך'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות קרן המדע הדו-לאומית למחקר ופיתוח תעשיתיים (פטור ממסים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות קרן המדע הדו־לאומית למחקר ופיתוח תעשיתיים (פטור ממסים), תשל״ח–1978}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור ממסים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 1179|תקנות קרן המדע הדו־לאומית למחקר ופיתוח תעשיתיים (פטור ממסים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3841.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 1324|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4262.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הקרן הדו-לאומית למחקר ולפיתוח תעשיתיים#סעיף 6|סעיף 6}} {{ח:חיצוני|חוק הקרן הדו-לאומית למחקר ולפיתוח תעשיתיים|לחוק הקרן הדו־לאומית למחקר ולפיתוח תעשיתיים, תשל״ח–1978}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס הכנסה“ – מס הכנסה או מס רווח הון כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס רכוש“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|בחוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס שבח מקרקעין“, ”תוספת מס“ ו”זכות במקרקעין“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח מקרקעין, תשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – ילד, בן זוג או ילדו של בן הזוג.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס הכנסה ומס רווחי הון}}
{{ח:ת}} הכנסתו של אזרח ארצות הברית או קרובו, שאינם תושבים קבועים בישראל, המועסקים על ידי הקרן או העוסקים בפרויקט משותף למחקר ולפיתוח תעשיתיים שיזמה הקרן לפי הסכם הקרן והנובעת מן הקרן, תהיה פטורה ממס הכנסה.

{{ח:סעיף|3|פטור ממס רכוש}}
{{ח:ת}} הקרן תהיה פטורה ממס הכנסה וממס רכוש החל על נכסים המשמשים במישרין למטרותיה.

{{ח:סעיף|4|פטור ממס שבח ותוספת מס}}
{{ח:ת}} הקרן תהיה פטורה ממס שבח מקרקעין או מתוספת מס בשל מכירה או רכישה לפי הענין, של זכות במקרקעין המשמשים במישרין את מטרותיה.

{{ח:סעיף|4א|פטור ממס מעסיקים|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} הקרן תהיה פטורה ממס מעסיקים.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ח בשבט תשל״ח (26 בינואר 1978).

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות קרן המדע הדו־לאומית למחקר ופיתוח תעשיתיים (פטור ממסים), תשל״ח–1978“.

{{ח:חתימות|כ״ז באדר ב׳ תשל״ח (5 באפריל 1978)}}
* '''שמחה ארליך'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רופאי השיניים (סדרי דיון בועדה רפואית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רופאי השיניים (סדרי דיון בועדה רפואית), התשל״ז–1977}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי דיון בועדה רפואית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 856|תקנות רופאי שיניים (סדרי דיון בועדה רפואית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3661.pdf}}, {{ח:תיבה|1002|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3666.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 809|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6174.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת רופאי שיניים#סעיף 24|סעיף 24(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת רופאי שיניים|לפקודת רופאי שיניים [נוסח חדש], התשל״ט–1979}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|וסעיף 108}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – ועדה רפואית שמונתה לפי {{ח:חיצוני|פקודת רופאי שיניים#סעיף 23|סעיף 23 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הבריאות.

{{ח:סעיף|2|הזמנה על ידי הועדה}}
{{ח:ת}} הזמנת אדם לבוא בפני הועדה ולהעיד או להציג דבר, תהא ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|טופס 1 שבתוספת}}, ותימסר לו באופן אישי או תישלח אליו בדואר רשום.

{{ח:סעיף|3|כפיית התייצבות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} בקשה לכפות את התייצבותו של אדם בפני הועדה לענין {{ח:חיצוני|פקודת רופאי שיניים#סעיף 24|סעיף 24(ב) לפקודה}}, תהא ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 2|טופס 2 שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|4|גבית עדות על ידי שלוח|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} בקשה לגבות עדות מחוץ לישראל לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 13|סעיף 13 לפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל״א–1971}}, תוגש בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק ח|לפרק כ׳ בתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}}; המורשה לעסוק בריפוי שיניים יהא המשיב בבקשה.

{{ח:סעיף|5|פרוטוקול}}
{{ח:תת|(א)}} הועדה תנהל פרוטוקול שישקף את דיוניה.
{{ח:תת|(ב)}} הפרוטוקול ינוהל בדרך שיורה היושב ראש והוא יחתום עליו בתום כל ישיבה.
{{ח:תת|(ג)}} המסמכים שהוצגו לועדה יצורפו לפרוטוקול ויהיו חלק בלתי נפרד ממנו.

{{ח:סעיף|6|דיווח למנהל}}
{{ח:ת}} הועדה תגיש את ממצאיה והחלטותיה המנומקים למנהל.

{{ח:סעיף|7|נוכחות בעת הדיון|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} בדיוני הועדה לא יהיו נוכחים אלא חברי הועדה, מבקש הרשיון או המורשה לעסוק בריפוי שיניים, עדים שהוזמנו, ומי שהיושב ראש התיר את נוכחותו.

{{ח:סעיף|8|סודיות}}
{{ח:ת}} הדיונים בועדה והעיון במסמכיה יהיו סודיים ותכנם יימסר למנהל בלבד, זולת אם התיר יושב ראש הועדה לגלות מתכנם.

{{ח:סעיף|9|ייצוג על ידי היועץ המשפטי לממשלה}}
{{ח:ת}} היועץ המשפטי לממשלה או נציגו רשאים לפתות בהליכים בפני בית המשפט לפי תקנות אלה בשם הועדה.

{{ח:סעיף|10|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום העשירי לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|11||תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ב|עוגן=תוספת טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1:''' הזמנה להתייצב להעיד או להציג דבר {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ב|עוגן=תוספת טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2:''' בקשה לכפות ציות להוראות הוועדה לפי {{ח:חיצוני|פקודת רופאי השיניים#סעיף 24|סעיף 24(ב) לפקודת רופאי השיניים [נוסח חדש], התשל״ט–1979}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}})}}

{{ח:חתימות|א׳ בטבת תשל״ז (22 בדצמבר 1976)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רופאי השיניים (סדרי דין בדיון משמעתי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רופאי השיניים (סדרי דין בדיון משמעתי), התשל״ז–1977}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1180|תקנות רופאי שיניים (סדרי דין בדיון משמעתי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3678.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 810|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6174.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת רופאי השיניים#סעיף 48|סעיף 48(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת רופאי השיניים|לפקודת רופאי השיניים [נוסח משולב], התשל״ט–1979}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|וסעיף 108}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – הועדה שמונתה לפי {{ח:חיצוני|פקודת רופאי השיניים#סעיף 78|סעיף 78(א) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יושב ראש“ – יושב ראש הועדה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבירת משמעת“ – אחד המעשים או המחדלים המנויים {{ח:חיצוני|פקודת רופאי השיניים#סעיף 45|בסעיף 45(1) עד (7) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הבריאות.

{{ח:סעיף|2|הזמנה על ידי הועדה}}
{{ח:ת}} הזמנת אדם לבוא בפני הועדה ולהעיד או להציג דבר תהא ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|טופס 1 שבתוספת}}, ותימסר לו באופן אישי או תישלח אליו בדואר רשום.

{{ח:סעיף|3|כפיית התייצבות}}
{{ח:ת}} בקשה לכפות את התייצבותו של אדם בפני הועדה לענין {{ח:חיצוני|פקודת רופאי השיניים#סעיף 48|סעיף 48(א) לפקודה}}, תהא ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 2|טופס 2 שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|4|גביית עדות על ידי שלוח|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} בקשה לגבות עדות מחוץ לישראל לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 13|סעיף 13 לפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל״א–1971}}, תוגש בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק ח|לפרק כ׳ בתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}}; המורשה לעסוק בריפוי שיניים יהא המשיב בבקשה.

{{ח:סעיף|5|יצוג על ידי היועץ המשפטי לממשלה}}
{{ח:ת}} היועץ המשפטי לממשלה או נציגו רשאים לפתוח בהליכים בפני בית המשפט לפי תקנות אלה בשם הועדה.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום העשירי לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ב|עוגן=תוספת טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1:''' הזמנה להתייצב ולהעיד או להציג דבר {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ב|עוגן=תוספת טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2:''' בקשה לכפות ציות להוראות הוועדה לפי {{ח:חיצוני|פקודת רופאי השיניים#סעיף 48|סעיף 48(א) לפקודת רופאי השיניים [נוסח חדש], התשל״ז–1977}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}})}}

{{ח:חתימות|ז׳ באדר תשל״ז (25 בפברואר 1977)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רופאי השיניים (תנאים למתן פטור מחובת בחינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רופאי השיניים (תנאים למתן פטור מחובת בחינה), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 1196|תקנות רופאי השיניים (תנאים למתן פטור מחובת בחינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7667.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת רופאי השיניים#סעיף 6|סעיף 6(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת רופאי השיניים|לפקודת רופאי השיניים [נוסח חדש], התשל״ט–1979}} (להלן – הפקודה), לאחר התייעצות עם המועצה המדעית ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בחינה“ – בחינה מעשית או בחינה עיונית כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות רופאי השיניים (בחינת רישוי)|בתקנות הרישוי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המבקש“ – רופא שיניים מחוץ לישראל המבקש פטור מבחינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עיסוק כדין“ – עיסוק ברפואת שיניים תחת רישיון או תעודה תקפים הנדרשים לפי הדין החל במדינת החוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא שיניים מחוץ לישראל“ – רופא שיניים שעסק כדין וברמה מקצועית הולמת ברפואת שיניים קלינית מחוץ לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הרישוי“ – {{ח:חיצוני|תקנות רופאי השיניים (בחינת רישוי)|תקנות רופאי השיניים (בחינת רישוי), התשנ״ב–1992}}.

{{ח:סעיף|2|תנאים למתן פטור מחובת בחינה לרופאי שיניים מחוץ לארץ}}
{{ח:ת}} רופא שיניים מחוץ לישראל, המתקיימים בו התנאים המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת רופאי השיניים#סעיף 6|בסעיף 6(א)(1), (2) ו־(4) לפקודה}}, פטור מחובת בחינה ובלבד שעסק במשך 5 שנים לפחות במהלך שבע השנים שקדמו למועד הגשת בקשה לפטור מבחינה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}.

{{ח:סעיף|3|הוכחת עיסוק ברפואת שיניים קלינית מחוץ לישראל}}
{{ח:ת}} המבקש יגיש בקשה לפטור מבחינה ובה יוכיח להנחת דעתו של המנהל כי התקיימו בו כל המפורטים להלן; ניתן לבקש בבקשה אחת פטור מבחינה אחת או משתיהן:
{{ח:תת|(1)}} עסק כדין מחוץ לישראל באחד או בשני אלה:
{{ח:תתת|(א)}} בית חולים רשום לפי הדין החל באותה מדינה;
{{ח:תתת|(ב)}} מרפאת שיניים ובלבד שהציג את האישורים האלה:
{{ח:תתתת|(1)}} אם מרפאת השיניים נדרשת לפעול תחת רישיון או תעודה לפי הדין החל באותה מדינה – רישיון או תעודה תקפים של מרפאת השיניים בשנים שבהן עסק;
{{ח:תתתת|(2)}} הצגת תלושי שכר ואישור המעסיק על עיסוקו או תשלום לרשויות המס על שם המבקש בתקופת העיסוק;
{{ח:תתתת|(3)}} אם באותה מדינה קיים פנקס עבודה – רישום העיסוק בפנקס העבודה;
{{ח:תת|(2)}} המנהל רשאי לדרוש מהמבקש כל אישור אחר הנדרש להוכחת העיסוק, בתקופה שלה טוען המבקש, להנחת דעתו.

{{ח:סעיף|4|אי־מתן פטור לנכשלים בבחינה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יינתן פטור מבחינה לפי תקנות אלה למי שניגש לבחינה ונכשל בה לפני או אחרי תחילתן של תקנות אלה, למעט מתן פטור לפי תקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ב)}} רופא שיניים מחוץ לישראל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}, זכאי לקבלת פטור מבחינה כדלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} פטור מבחינה מעשית ועיונית – אם עסק כאמור 5 שנים לפחות לאחר מועד הבחינה האחרונה שאליה ניגש;
{{ח:תתת|(2)}} פטור מהבחינה העיונית – אם עמד בהצלחה בבחינה המעשית.

{{ח:חתימות|י׳ בניסן התשע״ו (18 באפריל 2016)}}
* '''יעקב ליצמן'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רישוי עסקים (הודעת אזהרה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישוי עסקים (הודעת אזהרה), התשע״ג–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 1574|תקנות רישוי עסקים (הודעת אזהרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7276.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 10|סעיף 2(ג)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|לחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022)#סעיף 57|סעיף 57(1) לחוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022), התשפ״ב–2021}}, יראו תקנות אלו כאילו הותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 10|סעיף 10 לחוק}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”עסק“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 2|בסעיף 2(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הודעת אזהרה}}
{{ח:תת|(א)}} אזהרה כאמור {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 10|בסעיף 2(ג)(3) לחוק}} תוצג בהודעה במקום בולט לעין ומואר.
{{ח:תת|(ב)}} נוסח ההודעה, לרבות התמונה, הצבעים ושאר פרטי העיצוב, יהיו כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.
{{ח:תת|(ג)}} בהודעה יתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מידות השלט יהיו 40 סנטימטרים (רוחב) × 50 סנטימטרים (אורך);
{{ח:תתת|(2)}} השלט ייקבע בגובה שלא יפחת מ־1.90 מטר ולא יעלה על 2.20 מטרים מן הרצפה.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:הודעת אזהרה לפי חוק רישוי עסקים.png|400px|link=]]}}

{{ח:חתימות|ח׳ באב התשע״ג (15 ביולי 2013)}}
* '''יעל גרמן'''
שרת הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רישוי עסקים (סילוק פסולת חומרים מסוכנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישוי עסקים (סילוק פסולת חומרים מסוכנים), התשנ״א–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 22|תקנות רישוי עסקים (סילוק פסולת חומרים מסוכנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5298.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 843|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5595.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 10|סעיף 10}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|לחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), ולפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 62ב|סעיף 62ב}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל מפעל“ – לרבות אחד או יותר מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעל רשיון העסק או מבקש הרשיון, לפי הענין;
{{ח:תתת|(2)}} אדם שבהשגחתו, בפיקוחו או בהנהלתו פועל המפעל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל הכללי של המשרד לאיכות הסביבה או מי שהוא הסמיכו לענין תקנות אלה, כולן או מקצתן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הספר הכתום“ – הספר Recommendations of the Transport of Dangerous Goods של ארגון האומות המאוחדות בנוסחו המעודכן מזמן לזמן, והפתוח לעיון הציבור בשעות העבודה המקובלות במשרד לאיכות הסביבה בירושלים ובלשכות המחוזיות של המשרד האמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מסוכן“ – חומר, בעל מספר או״מ כמפורט בספר הכתום, בכל מצב צבירה, וכמתואר {{ח:חיצוני|תקנות שירותי הובלה#סעיף 8|בחלק א׳ בתוספת הראשונה לצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (שירותי הובלה ושירותי גרורים), התשל״ט–1978}} (להלן – צו הגרורים);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מספר או״מ“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שירותי הובלה|בצו הגרורים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל“ – עסק טעון רישוי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|בחוק}}, או כל מקום אחר שאינו משק בית שבו עוסקים, משנעים, מאחסנים, מוכרים, מעבדים או מייצרים חומרים מסוכנים או פסולת של חומרים כאלה, או שחומרים מסוכנים נוצרים בתהליך העיבוד או הייצור שבו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סילוק“ – לרבות טיפול בחומר מסוכן או בפסולת והעברתם ממקום הימצאם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסולת“ – חומר מכל סוג, המכיל חומר מסוכן המסולק ממפעל או מיועד לסילוק, או שיש לסלקו על פי קביעת המנהל.

{{ח:סעיף|2|סילוק פסולת חומרים מסוכנים}}
{{ח:תת|(א)}} בעל מפעל יסלק כל פסולת שמקורה במפעל או המצוייה בו, בהקדם האפשרי ולא יאוחר מתום ששה חדשים ממועד היווצרותה, למפעל לניטרול וטיפול בפסולות תעשייתיות ופסולות חומרים מסוכנים שברמת חובב (להלן – אתר הפסולת הרעילה), כשהיא ארוזה ומשונעת בהתאם להוראות כל דין ובכפוף להנחיות המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} לא יסלק בעל מפעל ולא ירשה לאחר לסלק פסולת ממפעלו באופן או למקום שלא נקבעו בתקנות אלה, אלא אם כן הסילוק נעשה לצורך מיחזור של הפסולת או שימוש חוזר בה, או מטעם אחר, ובלבד שניתן לכך אישור מראש מאת המנהל.

{{ח:סעיף|3|שמירת מסמכים}}
{{ח:ת}} בעל מפעל יחזיק וישמור במשרדיו את החשבוניות של אתר הפסולת הרעילה או של מקום המיחזור או השימוש החוזר, לפי הענין, ויציגן בפני המנהל, בפני רשות הרישוי או בפני מי שפועל מטעמם, להוכחת סילוק הפסולת כנדרש.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ששים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ב׳ באלול התש״ן (10 בספטמבר 1990)}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה והשר לאיכות הסביבה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים) (הוראת שעה), התשע״ג–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 457|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7201.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 11ב|סעיף 11ב}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|לחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}, {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים#סעיף 22|וסעיף 22(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|לפקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש], התשמ״ה–1985}}, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגליל#סעיף 2|בסעיף 2(ד)(1א)(א)(3) לחוק הגליל, התשמ״ח–1988}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק עופות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים)|בתקנות העיקריות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק עופות חדש“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים)|בתקנות העיקריות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק עופות להטלה“ – משק עופות שמוחזקות בו תרנגולות מטילות לייצור ביצי מאכל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק עופות קיים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים)|בתקנות העיקריות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משק פיטום“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים)|בתקנות העיקריות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות ההסדרה“ – {{ח:חיצוני|תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תוצרת אורגנית מן החי – ייצורה ומכירתה)|תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תוצרת אורגנית מן החי – ייצורה ומכירתה), התשע״ג–2013}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”{{ח:הערה|ה}}תקנות {{ח:הערה|ה}}עיקריות“ – {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים)|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים), התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|2|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים)|בתקנות העיקריות}} –
{{ח:תת|(1)}} בתקופה שעד יום י״ט בטבת התשע״ו (31 בדצמבר 2015) יכול שיינתן רישיון למשק פיטום שהוא משק עופות חדש, אשר הוקם לפני תחילתן של תקנות אלה, גם אם לא מתקיימת בו {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים)#סעיף 18|תקנה 18(1) ו־(3) לתקנות העיקריות}};
{{ח:תת|(2)}} בתקופה שעד תום שבע שנים מהמועד הקובע יכול שיינתן רישיון –
{{ח:תתת|(א)}} למשק עופות להטלה שהוא משק עופות קיים, גם אם לא מתקיימת בו {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים)#סעיף 6|תקנה 6 לתקנות העיקריות}};
{{ח:תתת|(ב)}} למשק עופות להטלה שהוא משק עופות חדש, אשר הוקם לפני תחילתן של תקנות אלה, גם אם לא מתקיימות בו {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים)#סעיף 18|תקנות 18}}, {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים)#סעיף 22|22}} {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים לרישוי משקי עופות ולולים)#סעיף 23|ו־23 לתקנות העיקריות}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתן של {{ח:חיצוני|תקנות להסדרת תוצרת אורגנית (תוצרת אורגנית מן החי – ייצורה ומכירתה)|תקנות ההסדרה}}.

{{ח:חתימות|כ״ב בחשוון התשע״ג (7 בנובמבר 2012)}}
* '''אורית נוקד'''
שרת החקלאות ופיתוח הכפר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רישוי שירותי התעופה (סדרי דין לענין צו עיכוב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישוי שירותי התעופה (סדרי דין לענין צו עיכוב), תשל״ח–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות סדרי דין לענין צו עיכוב}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 331|תקנות רישוי שירותי התעופה (סדרי דין לענין צו עיכוב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3786.pdf}}, {{ח:תיבה|418|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3791.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 708|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6239.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 23|סעיף 23(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה|לחוק רישוי שירותי התעופה, תשכ״ג–1963}} (להלן – החוק), ושאר סמכויותי הניתנות לי לפי כל דין אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בקשת עיכוב, אישור וביטול}}
{{ח:ת}} בקשת צו לעיכוב כלי טיס לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 13|סעיף 13 לחוק}} או לאישור או לביטול של צו כאמור לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 15|סעיף 15(א) או (ב) לחוק}}, תוגש לבית המשפט המחוזי בכתב, בצירוף הודעה על הבקשה המיועדת למפעיל או לשר התחבורה, לפי הענין; בבקשה ובהודעה יצויינו שמו ומענו של המפעיל, סימני הלאומיות והרישום של כלי הטיס, והסיבה שבגללה מבוקש הצו, אישורו או ביטולו, לפי הענין.

{{ח:סעיף|2|צו על פי צו אחר}}
{{ח:ת}} ניתן צו שלא בפני החשוד בעבירה כאמור {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 13|בסעיף 13(ב) לחוק}}, ייקבע בצו מועד לבירור הבקשה במעמד בעלי הדין; מועד הבירור יהיה תוך חמישה ימים מיום מתן הצו, זולת אם קבע בית המשפט תאריך מאוחר יותר, מסיבות מיוחדות.

{{ח:סעיף|3|הדיון בבקשה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} בכפוף לאמור בתקנות אלה יחולו על בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}}, בשינויים המחוייבים, ההוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|שבתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}}, לענין בקשות בכתב.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים יום מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות רישוי שירותי התעופה (סדרי דין לענין צו עיכוב), תשל״ח–1977“.

{{ח:חתימות|ה׳ בכסלו תשל״ח (15 בנובמבר 1977)}}
* '''שמואל תמיר'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]