gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (הסדרים לקיום דיונים לפי סעיף 29 לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (הסדרים לקיום דיונים לפי סעיף 29 לחוק), התשנ״ז–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ז, 663|תקנות סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (הסדרים לקיום דיונים לפי סעיף 29 לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5829.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 29|סעיף 29(ו)}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית המשפט“ – בית משפט ששר המשפטים, בהודעה ברשומות, קבע אותו לענין תקנות אלה;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו הודעות (י״פ תשס״ב, 2071, 3017; תשס״ה, 4030) לעניין קביעת בתי משפט השלום כמפורט להלן: (1) בית משפט השלום בירושלים; (2) בית משפט השלום בתל אביב; (3) בית משפט השלום בחיפה; (4) בית משפט השלום בבאר שבע; (5) בית משפט השלום בנצרת; (6) בית משפט השלום בפתח תקוה; (7) בית משפט {{מוקטן|[צ״ל: השלום]}} באשקלון; (8) בית משפט השלום בעכו; (9) בית משפט השלום בחדרה; (10) בית משפט השלום באילת; (11) בית משפט השלום באשדוד; (12) בית משפט השלום בקרית גת; (13) בית משפט השלום בראשון לציון; (14) בית משפט השלום בקריות; (15) בית משפט השלום ברמלה.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השופט“ – שופט שנשיא בית המשפט או סגנו קבע אותו לענין תקנות אלה.

{{ח:סעיף|2|הבאת עצור לפני כניסת שבת או חג}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט יהיה פתוח עד שעתיים לפני כניסת השבת או החג.
{{ח:תת|(ב)}} עצור שיש להביאו בפני שופט כאמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 29|בסעיף 29(ב) לחוק}}, יובא בפניו מוקדם ככל הניתן, כדי לאפשר את סיום הדיון בענינו של העצור במועד האמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|3|הבאת עצור לאחר צאת השבת או החג}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט ייפתח שעה לאחר צאת השבת או החג, ובלבד שכדי למנוע חילול שבת וחג, רשאי השופט לקבוע מראש שעה מאוחרת יותר לפתיחת בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} עצור שיש להביאו בפני שופט לאחר צאת השבת או החג לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 29|סעיף 29(ג) עד (ה) לחוק}}, לפי הענין, יובא בפניו בהקדם האפשרי.

{{ח:סעיף|4|חג או צירוף חג ושבת העולה על 48 שעות}}
{{ח:ת}} עלה משך החג או צירוף החג והשבת על 48 שעות, יהיה בית המשפט פתוח, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)}}, עד שעה לפני כניסת השבת או החג, לפי תיאום מראש עם נשיא בית המשפט או סגנו.

{{ח:סעיף|5|צירוף חג ושבת העולה על 72 שעות}}
{{ח:ת}} בשנה שבה חל ראש השנה בימי חמישי וששי בשבוע, כך שצירוף החג והשבת עולה על 72 שעות ויש להביא עצור בפני שופט לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 29|סעיף 29(ה)(2) לחוק}}, יובא העצור בפני השופט על פי תיאום עם השופט ביום שני של ראש השנה; ייעשה מאמץ להימנע, במידת האפשר, מחילול שבת וחג בקיום ההליך.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|החוק}}.

{{ח:חתימות|א׳ באייר התשנ״ז (8 במאי 1997)}}
* '''אביגדור קהלני'''
השר לבטחון הפנים
* '''צחי הנגבי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות סדר הדין הפלילי (קביעת סוגי פשעים שלגביהם לא תחול חובת היידוע לפי סעיף 60א(א) לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות סדר הדין הפלילי (קביעת סוגי פשעים שלגביהם לא תחול חובת היידוע לפי סעיף 60א(א) לחוק), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 316|תקנות סדר הדין הפלילי (קביעת סוגי פשעים שלגביהם לא תחול חובת היידוע לפי סעיף 60א(א) לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6361.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 60א|סעיף 60א(ט)}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סוגי פשעים שלגביהם לא תחול חובת יידוע}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 60א|סעיף 60א(א) לחוק}}, לא יחולו על –
{{ח:תת|(1)}} סוגי הפשעים המפורטים להלן לפי הסעיפים {{ח:חיצוני|חוק העונשין|שבחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, המצוינים לצדם:
{{ח:תתת|(א)}} תקיפה כלפי בן משפחה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 382|סעיף 382(ב)}};
{{ח:תתת|(ב)}} גרימת חבלה של ממש כלפי בן זוגו לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 382|סעיף 382(ג)}};
{{ח:תת|(2)}} כל עבירת פשע שנעברה במהלך ביצוע עבירה מהעבירות המנויות בפסקה (1) או בקשר אליה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ט בשבט התשס״ה (10 בינואר 2005)}}
* '''ציפי לבני'''
ממלאת מקום שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות סדרי דין (המצאת מסמכים לשטחים המוחזקים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות סדרי דין (המצאת מסמכים לשטחים המוחזקים), תש״ל–1969}}
{{ח:קטע3||תקנות סדרי דין בדבר המצאת מסמכים לשטחים המוחזקים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 458|תקנות סדרי דין (המצאת מסמכים לשטחים המוחזקים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2482.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}}, {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 88|סעיף 88}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|לחוק ההוצאה לפועל, תשכ״ז–1967}}, ושאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957, {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_311021.pdf|פורסם נוסח משולב}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|חוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – כל אחד מן השטחים המוחזקים בידי צבא־הגנה לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט“ – למעט בית דין דתי, אולם לרבות רשם בית משפט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוצאה לפועל“ – לרבות ראש ההוצאה לפועל ומוציא לפועל, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|בחוק ההוצאה לפועל, תשכ״ז–1967}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסמך“ – כתב בי־דין, לרבות הזמנת עד או מסמך אחר, שהוציאו בית משפט או לשכת הוצאה לפועל או נוטריון ציבורי.

{{ח:סעיף|2|המצאת מסמך}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה תובענה לבית משפט או בקשת ביצוע ללשכת הוצאה לפועל, ובית המשפט, ההוצאה לפועל או אחד הצדדים למשפט מבקשים להמציא מסמך למי שנמצא באזור, או ביקש נוטריון ציבורי להמציא מסמך באזור, יומצא המסמך בדרך הקבועה להמצאת כתבי בי־דין {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי הישנות#פרק יד סימן ה|בסימן ו׳ לפרק י״ב}} או {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי הישנות#פרק לב סימן א|בסימנים א׳}}, {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי הישנות#פרק לב סימן ב|ב׳}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי הישנות#פרק לב סימן ג|או ג׳ לפרק כ״ז מתקנות סדר הדין האזרחי, תשכ״ג–1963}}, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} למסמך המומצא בהתאם לתקנת משנה (א) יצורף תרגומו לשפה הערבית; נתבקשה המסירה על ידי אחד הצדדים, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} בדבר אישור הנכונות של התרגום.

{{ח:סעיף|3|תרגום מסמכים}}
{{ח:ת}} צד המגיש מסמך לפי האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} ימציא לבית המשפט, ללשכת הוצאה לפועל או לנוטריון הציבורי, לפי הענין, את התרגום לערבית של המסמך, כשעליו אישור של עורך דין כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|בחוק לשכת עורכי הדין, תשכ״א–1961}}, שהוא תרגום נכון מן המקור.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות סדרי דין (המצאת מסמכים לשטחים המוחזקים), תש״ל–1969“.

{{ח:חתימות|א׳ בכסלו תש״ל (11 בנובמבר 1969)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות סדרי הדין (עדות מומחים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות סדרי הדין (עדות מומחים), תשט״ו–1954}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הגשת חוות דעת של מומחה ותעודת רופא לבית המשפט}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ו, 175|תקנות סדרי הדין (עדות מומחים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0485.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 2064|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4674.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 659|תקנות סדר הדין האזרחי (תיקון מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6388.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 24|סעיף 27(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|לפקודת העדות}}, ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוות דעת“ ו־”תעודת רופא“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 20|בסעיף 25 לפקודת העדות}}.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|6|דין תביעה בדיון דחוף}}
{{ח:ת}} מותר לצרף חוות דעת או תעודת רופא לפרשת תביעה בדיון דחוף במשפט אזרחי.

{{ח:סעיף|7|חוות־דעת במשפטים פליליים שלא על פי כתב אישום|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} במשפט פלילי ובחקירה מוקדמת בפני שופט חוקר תוגש חוות דעת לבית המשפט בעת שמיעת המשפט או החקירה עם העתק לכל אחד מבעלי הדין היריבים.

{{ח:סעיף|8|הגשת תעודת רופא}}
{{ח:ת}} תעודת רופא מותר להגישה לבית המשפט בשעת שמיעת המשפט, ואין להגיש העתקים ממנה, אלא אם בית המשפט ציווה על כך.

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות סדרי הדין (עדות מומחים), תשט״ו–1954“.

{{ח:חתימות|ט״ו בחשון תשט״ו (11 בנובמבר 1954)}}
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות סדרי הדין (עתירה לגילוי ראיה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות סדרי הדין (עתירה לגילוי ראיה), תשכ״ט–1969}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר עתירה לגילוי ראיה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ט, 1046|תקנות סדרי הדין (עתירה לגילוי ראיה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2360.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי על פי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 46|סעיף 5א}} {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|לפקודת העדות}}, ובתוקף שאר סמכויותי המסורות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|פקודת העדות הוחלפה {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|בפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל״א–1971}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|עתירה}}
{{ח:ת}} בעל־דין המבקש גילוי ראיה שהוגשה עליה לבית המשפט תעודה כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 44|בסעיף 5א(א) לפקודה}}, יגיש לבית המשפט העליון עתירה בכתב לגילוי הראיה (להלן – עתירה).

{{ח:סעיף|2|תוכן העתירה והגשתה}}
{{ח:תת|(א)}} העתירה תכלול –
{{ח:תתת|(1)}} שם בית המשפט שאליו היא מוגשת;
{{ח:תתת|(2)}} ציון בעלי הדין במשפט שבקשר אליו היא מוגשת, שם בית המשפט הדן במשפט האמור ומספר תיק בית המשפט;
{{ח:תתת|(3)}} בקשה לגילוי הראיה, ובלבד שלא יהיה בבקשה גילוי תוכן הראיה או פרט אחר בראיה שאת גילויו סירבו.
{{ח:תת|(ב)}} העתירה תוגש במספר עתקים כמספר בעלי הדין במשפט שבקשר אליו היא מוגשת ושני עתקים נוספים, ותימסר לידי רשם בית המשפט העליון.
{{ח:תת|(ג)}} לא יפרסם אדם את דבר הגשתה של עתירה ואת תכנה אלא ברשות בית המשפט שאליו הוגשה.

{{ח:סעיף|3|הזמנת בעלי הדין}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה עתירה – יקבע רשם בית המשפט העליון מועד לשמיעתה, ויזמין את בעלי הדין בהזמנה בכתב לשמיעת העתירה.
{{ח:תת|(ב)}} להזמנת בעלי הדין – למעט המבקש – יצורף העתק של העתירה.
{{ח:תת|(ג)}} היתה העתירה אגב הליכים שהמדינה אינה בעל־דין בהם, יוזמן לשמיעת העתירה כאמור גם היועץ המשפטי לממשלה.

{{ח:סעיף|4|בקשה להפסקת משפט}}
{{ח:ת}} בקשה להפסקת משפט על פי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 44|סעיף 5א(ב) לפקודה}} תיעשה על ידי בעל דין בעל־פה בשעת דיון; בדונו בבקשה כאמור, רשאי בית המשפט לצוות על דיון בדלתיים סגורות.

{{ח:סעיף|5|ראיה אשר {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 45|סעיף 5א(ג) לפקודה}} חל עליה}}
{{ח:תת|(א)}} עתירה לגילוי ראיה {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 45|שסעיף 5א(ג) לפקודה}} חל עליה תיעשה על ידי בעל דין בעל־פה בשעת דיון.
{{ח:תת|(ב)}} לאחר שמיעת בעל הדין העותר, יתן בית המשפט או שופט בית המשפט העליון, לפי הענין, ליתר בעלי הדין אפשרות להשמיע את דבריהם.

{{ח:סעיף|6|הסברים מהיועץ המשפטי לממשלה ומנציגי המשרד הנוגע בדבר}}
{{ח:ת}} בית המשפט או שופט בית המשפט העליון, לפי הענין, רשאי לקבל הסברים מן היועץ המשפטי לממשלה, מנציגו או מנציג המשרד הממשלתי הנוגע בדבר, אף בהעדר יתר בעלי הדין.

{{ח:סעיף|7|הבאת ראיה לידיעת שופט או בית המשפט}}
{{ח:ת}} דרש בית המשפט או שופט בית המשפט העליון, לפי הענין, שהראיה נשוא העתירה, או תכנה, יובאו לידיעתו, יקבע את הדרכים והזמן לכך לאחר שנתן ליועץ המשפטי לממשלה, לנציגו או לנציג המשרד הממשלתי הנוגע בדבר הזדמנות להשמיע דברו בענין זה, ורשאי הוא לשמוע דבריהם אף בהעדר יתר בעלי הדין.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות סדרי הדין (עתירה לגילוי ראיה), תשכ״ט–1969“.

{{ח:חתימות|ו׳ באדר תשכ״ט (24 בפברואר 1969)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות סימני מסחר (ערעור לפני בית משפט מחוזי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות סימני מסחר (ערעור לפני בית משפט מחוזי), התשמ״ח–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 77|תקנות סימני המסחר (ערעור בפני בית המשפט העליון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5061.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 804|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6986.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 2242|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9213.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 71|סעיף 71}} {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|לפקודת סימני מסחר [נוסח חדש], התשל״ב–1972}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 108}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, ושאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשם“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 5|בסעיף 5 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערעור“ – ערעור לפי {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 19|סעיף 19}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 25|25}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 29|29(ב)}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 30|30(ב)}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 36|36(ב)}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 38|38(ב)}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 41|41(ה)}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 45|45(א) ו־(ב)}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 49|49(ב)}}, {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 53|או 53(א) לפקודה}}, לפי הענין.

{{ח:סעיף|2|הגשת ערעור|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} ערעור יהיה בכתב ויוגש למשרד הרישום של בית משפט מחוזי תוך שלושים ימים מיום החלטת הרשם שעליה מערערים.

{{ח:סעיף|3|סדרי שמיעת ערעור|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} בכפוף לאמור בתקנות אלה ולשינויים המחוייבים לפי הענין, יחולו על ערעור הוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי החדשות#פרק יז|פרק י״ז בחלק ב׳ לתקנות סדר הדין האזרחי, התשע״ט–2018}}, ואולם לעניין תקנות אלה, יקראו בכל מקום {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי החדשות#פרק יז|בפרק י״ז}} שבו כתוב ”שישים ימים“ כאילו כתוב ”שלושים ימים“, ויראו את הרשם כבית המשפט בערכאה הקודמת.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות בית המשפט הגבוה (סימני המסחר), 1937 (להלן – התקנות הקודמות) – בטלות.

{{ח:סעיף|5|תחילה והוראות מעבר}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן, אולם על ערעורים התלויים ועומדים בפני בית המשפט העליון ערב תחילתן של תקנות אלה ימשיכו לחול הוראות התקנות הקודמות, אלא אם קבע בית המשפט אחרת.

{{ח:חתימות|ט׳ באלול התשמ״ז (3 בספטמבר 1987)}}
* '''אברהם שריר'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט (פרסום הודעה בדבר מתן צו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט (פרסום הודעה בדבר מתן צו), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 1944|תקנות סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט (פרסום הודעה בדבר מתן צו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7999.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט#סעיף 16|סעיף 16(1)}} {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט|לחוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט, התשע״ז–2017}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרסום הודעה בדבר מתן צו באתרי האינטרנט של משרד המשפטים ושל משטרת ישראל}}
{{ח:ת}} נתן בית המשפט צו לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט|החוק}}, תוצג בלא דיחוי, באתרי האינטרנט של משרד המשפטים ושל משטרת ישראל הודעה לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט#סעיף 12|סעיף 12(א) לחוק}}, בנוסח {{ח:פנימי|תוספת טופס א|שבטופס א׳ לתוספת}}, לפי העניין, אשר תכלול את הפרטים המפורטים להלן:
{{ח:תת|(א)}} מספר ההליך בבית המשפט שבמסגרתו ניתן הצו;
{{ח:תת|(ב)}} תאריך מתן הצו;
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט שנתן את הצו;
{{ח:תת|(ד)}} העבירה שבשלה ניתן הצו, או היותו של אתר האינטרנט אתר של ארגון טרור;
{{ח:תת|(ה)}} הסעיף {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט|בחוק}} שמכוחו ניתן הצו;
{{ח:תת|(ו)}} זכותו של כל הרואה את עצמו נפגע מהצו לבקש מבית המשפט עיון מחדש בצו.

{{ח:סעיף|2|פרסום הודעה בדבר מתן צו בכתובת האתר}}
{{ח:ת}} קיבל ספק שירותי גישה לאינטרנט צו להגבלת גישה לאתר לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט#סעיף 2|סעיף 2 לחוק}}, יפעל להצגת הודעה לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט#סעיף 12|סעיף 12(ב) לחוק}}, אשר תוצג למי שמבקש לגלוש לאותו אתר, ולפיה הגישה לאתר נחסמה מכוח צו בית משפט שניתן לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט#סעיף 2|סעיף 2 לחוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט, התשע״ז–2017}}; הודעה לפי תקנה זו תהיה בנוסח {{ח:פנימי|תוספת טופס ב|שבטופס ב׳ לתוספת}} ותכלול את הפרטים המפורטים להלן:
{{ח:תת|(א)}} מספר ההליך בבית המשפט שבמסגרתו ניתן הצו;
{{ח:תת|(ב)}} תאריך מתן הצו;
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט שנתן את הצו;
{{ח:תת|(ד)}} העבירה שבשלה ניתן הצו, או היותו של אתר האינטרנט אתר של ארגון טרור;
{{ח:תת|(ה)}} זכותו של כל הרואה את עצמו נפגע מהצו לבקש מבית המשפט עיון מחדש בצו.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנות 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2}})}}}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס א}}
{{ח:ת}} '''טופס א׳:''' הודעה על צו הגבלת גישה לאתר אינטרנט/צו הגבלת איתור/צו הסרה {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס ב}}
{{ח:ת}} '''טופס ב׳:''' הודעה על צו להגבלת גישה לאתר אינטרנט {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}

{{ח:חתימות|י״ג בטבת התשע״ח (31 בדצמבר 2017)}}
* '''איילת שקד'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עבודת הנוער (הצגת תמצית החוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עבודת הנוער (הצגת תמצית החוק), תשי״ח–1958}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הצגת תמצית {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|החוק}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 852|תקנות עבודת הנוער (הצגת תמצית החוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0777.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער#סעיף 32|הסעיפים 32}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער#סעיף 42|ו־42}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|לחוק עבודת הנוער, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הצגת תמצית {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|החוק}}}}
{{ח:ת}} המעביד נער לצורך עסק, משלח־יד או שירות ציבורי, יציג במקום העבודה, הצגה נראית לעין, את תמצית {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|החוק}} בנוסח שיפורסם בירחון משרד העבודה ”עבודה וביטוח לאומי“.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות עבודת הנוער (הצגת תמצית החוק), תשי״ח–1958“.

{{ח:חתימות|ו׳ באדר תשי״ח (26 בפברואר 1958)}}
* '''מרדכי נמיר'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עבודת הנוער (יידוע נער ושמיעתו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עבודת הנוער (יידוע נער ושמיעתו), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 435|תקנות עבודת הנוער (יידוע נער ושמיעתו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5955.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 331|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6020.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער#סעיף 27ז|סעיפים 27ז(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער#סעיף 32|32}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער#סעיף 42|ו־42}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|לחוק עבודת הנוער, התשי״ג–1953}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם המועצה לעניני נוער עובד ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היתר“ – היתר להעבדת נער כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער#סעיף 27ו|בסעיף 27ו(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר העבודה והרווחה לרבות מי שהוא הסמיכו לענין מתן היתר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נער“ – למעט ילד שחלות עליו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות עבודת הנוער (תיווך להעבדת ילד בהופעה או בפרסומת)|תקנות עבודת הנוער (תיווך להעבדת ילד בהופעה או בפרסומת), התשנ״ט–1999}}, {{ח:חיצוני|תקנות עבודת הנוער (העבדת ילד בהופעה או בפרסומת)|ותקנות עבודת הנוער (העבדת ילד בהופעה או בפרסומת), התשנ״ט–1999}}.

{{ח:סעיף|2|חובות מעביד}}
{{ח:ת}} מעביד המבקש היתר, יביא לידיעת הנער שההיתר המבוקש הוא להעבדתו, לפני הגשת הבקשה, את זכותו להביע את עמדתו לענין מתן היתר להעבדתו, וימסור לידו טופס הבעת עמדה לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}} (להלן – טופס הבעת עמדה).

{{ח:סעיף|3|הגשת טופס הבעת עמדה}}
{{ח:תת|(א)}} בכל בקשה להיתר יצהיר המבקש כי הביא לידיעת הנער את זכותו להביע את עמדתו לענין מתן ההיתר להעבדתו, וכי מסר לידי הנער טופס הבעת עמדה.
{{ח:תת|(ב)}} מילא הנער טופס הבעת עמדה, יצרפו המעביד לבקשה להיתר העבדה שהוא מגיש.
{{ח:תת|(ג)}} לא הביע הנער את עמדתו כאמור, יציין זאת המבקש בבקשת ההיתר.

{{ח:סעיף|4|הזמנת הנער להשמיע דבריו}}
{{ח:ת}} השר רשאי, אם ראה כי הדבר נחוץ, להזמין את הנער להשמיע את עמדתו בפניו.

{{ח:סעיף|5||תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}
{{ח:קטע3|טופס|טופס הבעת עמדה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} אני . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . {{מוקטן|(שם פרטי ושם משפחה)}} מס׳ זהות . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} מודיע כי פרטי הבקשה להיתר להעבדתי הוסברו לי בידי . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} עמדתי היא . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} בקשות מיוחדות שלי . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} גילי . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} {{טורים שווים | תאריך . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | חתימה . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . }}

{{ח:חתימות|כ״ב בשבט התשנ״ט (8 בפברואר 1999)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עבודת הנוער (משך הלימודים לשם הכשרה מקצועית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עבודת הנוער (משך הלימודים לשם הכשרה מקצועית), תשל״ג–1973}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר משך הלימודים לשם הכשרה מקצועית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ג, 1813|תקנות עבודת הנוער (משך הלימודים לשם הכשרה מקצועית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3048.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער#סעיף 27א|סעיף 27א(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|לחוק עבודת הנוער, תשי״ג–1953}} ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה{{ח:הערה|,}} ”נערים עובדים“ – נערים עובדים שהוטלה עליהם חובת לימודים לשם הכשרה מקצועית ושאין {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות, תשי״ג–1953}}, חל עליהם.

{{ח:סעיף|2|משך הלימודים}}
{{ח:ת}} משך הלימודים של סוגי נערים עובדים יהיה כפי שנקבע {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ה׳ באלול תשל״ג (2 בספטמבר 1973).

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות עבודת הנוער (משך הלימודים לשם הכשרה מקצועית), תשל״ג–1973“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

גיל הנער	השכלת הנער	משך הלימודים

{{ח:תת|א.}} מלאו לו 15 שנים
3 שנים

{{ח:תת|ב.}} מלאו לו 16 שנים
לא סיים 11 שנות לימוד	2 שנים

{{ח:תת|ג.}} מלאו לו 17 שנים וטרם מלאו לו 17 שנים וששה חודשים
לא סיים 11 שנות לימוד	עד שימלאו לו 18 שנים

{{ח:חתימות|כ״ט בתמוז תשל״ג (29 ביולי 1973)}}
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עבודת הנוער (פנקס לרישום נערים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עבודת הנוער (פנקס לרישום נערים), תשי״ח–1958}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר רישום נערים עובדים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 544|תקנות עבודת הנוער (פנקס לרישום נערים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0760.pdf}}, {{ח:תיבה|1407|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0798.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 217|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6352.pdf}}, {{ח:תיבה|396|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6366.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער#סעיף 31|הסעיפים 31(א)}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער#סעיף 42|ו־42}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|לחוק עבודת הנוער, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרטים שחייבים לרשמם בפנקס לרישום נערים עובדים|תיקון: תשי״ח, תשס״ה, תשס״ה־2}}
{{ח:ת}} בפנקס לרישום נערים עובדים (להלן – הפנקס) ירשום המעביד ביחס לכל נער המועבד על ידיו פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} השם, שם האב שם המשפחה;
{{ח:תת|(2)}} אם לנער תעודת זהות – את מספר הזהות;
{{ח:תת|(3)}} מספר פנקס העבודה של הנער;
{{ח:תת|(3א)}} תאריך הלידה של הנער;
{{ח:תת|(3ב)}} מענו של הנער;
{{ח:תת|(4)}} תאריך התחלת העבודה;
{{ח:תת|(5)}} פירוט מדויק של מסגרת יום העבודה ושל שבוע העבודה וכן רישום נוכחות סדיר הכולל שעות עבודה בפועל והפסקות; רישום כאמור שלא באמצעים דיגיטליים או אלקטרוניים, יהיה חתום מדי יום ביד{{ח:הערה|י}} הנער ומאושר בחתימת אחראי שמינה לכך המעביד;
{{ח:תת|(5א)}} מועדי חופשה שנתית וימי מחלה;
{{ח:תת|(6)}} התאריך בו חדל הנער לעבוד.

{{ח:סעיף|2|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} לא יחולו על מעביד שחייב לנהל פנקס והמנהל כרטיסיה או רישום סדיר אחר, שאושרו על ידי מפקח עבודה ושבהם הפרטים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}.

{{ח:סעיף|3|מקום החזקת הפנקס|תיקון: תשי״ח}}
{{ח:ת}} הפנקס, הכרטיסיה או רישום סדיר אחר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} יוחזקו במקום בו מועבדים הנערים.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא ביום י״ז בתשרי תשי״ט (1 באוקטובר 1958).

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות עבודת הנוער (פנקס לרישום נערים), תשי״ח–1958“.

{{ח:חתימות|ט״ז בכסלו תשי״ח (9 בדצמבר 1957)}}
* '''מרדכי נמיר'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עבודת נשים (הודעה בדבר היעדרות מעבודה לצורך נסיעה לחו"ל למטרת אימוץ בין-ארצי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עבודת נשים (הודעה בדבר היעדרות מעבודה לצורך נסיעה לחו״ל למטרת אימוץ בין־ארצי), התשע״ד–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ד, 1489|תקנות עבודת נשים (הודעה בדבר היעדרות מעבודה לצורך נסיעה לחו״ל למטרת אימוץ בין־ארצי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7394.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 9ד|סעיפים 9ד(ב)(3)(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 20|ו־20}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|לחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), ובהתייעצות עם שר הרווחה והשירותים החברתיים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אימוץ בין־ארצי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28א|בסעיף 28א לחוק אימוץ ילדים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הורה מאמץ“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 9ד|בסעיף 9ד לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק אימוץ ילדים“ – {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|חוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמותה מוכרת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28ג|בסעיף 28ג לחוק אימוץ ילדים}}.

{{ח:סעיף|2|הודעה על היעדרות מעבודה לצורך נסיעה למדינת חוץ למטרת אימוץ}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה של הורה מאמץ בדבר היעדרות מעבודתו לצורך נסיעה למדינת חוץ למטרת אימוץ בין־ארצי, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 9ד|סעיף 9{{ח:הערה|ד}}(ב)(3)(ג) לחוק}}, תימסר לידי מעבידו שבוע ימים לפחות, לפני מועד הנסיעה.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה כאמור בתקנת משנה (א), תוגש בכתב {{ח:פנימי|תוספת|בטופס שבתוספת}}, בצירוף אישור בכתב מאת עמותה מוכרת, כי אותה נסיעה דרושה למטרת האימוץ הבין־ארצי.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}
{{ח:קטע3||הודעה על היעדרות מעבודה לצורך נסיעה למדינת חוץ למטרת אימוץ בין־ארצי לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 9ד|סעיף 9ד(ב)(3)(ג) לחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} אני החתום מטה {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|שם פרטי ושם משפחה}} {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|מס׳ זהות}}
{{ח:ת}} מודיע בזה, כי לצורך נסיעה למדינת חוץ למטרת אימוץ בין־ארצי, איעדר מעבודתי, מיום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . עד יום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} מצורף אישור מאת {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|שם וכתובת העמותה המוכרת }},
{{ח:ת}} כי הנסיעה האמורה דרושה למטרת האימוץ הבין־ארצי, שבעניינו מסרתי הודעה על כוונה לאמץ, ביום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|תאריך}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|חתימת העובד}} }}

{{ח:חתימות|ז׳ בסיוון התשע״ד (5 ביוני 2014)}}
* '''נפתלי בנט'''
שר הכלכלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עבודת נשים (הודעה על הארכת חופשת לידה או פיצולה בשל אשפוז היולדת או ילדה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עבודת נשים (הודעה על הארכת חופשת לידה או פיצולה בשל אשפוז היולדת או ילדה), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 901|תקנות עבודת נשים (הודעה על הארכת חופשת לידה או פיצולה בשל אשפוז היולדת או ילדה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5979.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 742|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6327.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 6|סעיפים 6(ב1)}}, {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 6|6(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 20|ו־20}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|לחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הארכת חופשת לידה או פיצולה|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} עובדת שחלתה ואושפזה בבית חולים בתוך תקופת חופשת הלידה לתקופה העולה על שבועיים או עובדת שהילד אשר ילדה חייב להישאר בבית החולים או לחזור לבית החולים לאשפוז בתוך תקופת חופשת הלידה לתקופה העולה על שבועיים, ובחרה –
{{ח:תתת|(1)}} להאריך את חופשת הלידה שלה לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 6|סעיף 6(ב1)(1)}} או {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 6|סעיף 6(ד)(1) לחוק}}, לפי הענין, תמסור הודעה על כך למעבידה ארבעה ימים לפחות לפני המועד שבו היתה אמורה לשוב לעבודה;
{{ח:תתת|(2)}} לפצל את חופשת הלידה לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 6|סעיף 6(ב1)(2)}} או {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 6|סעיף 6(ד)(2) לחוק}}, לפי הענין, תמסור הודעה על כך למעבידה ארבעה ימים לפחות לפני המועד שבו היא חפצה לשוב לעבודה; עלתה תקופת האשפוז על שלושה שבועות תמסור העובדת את ההודעה כאמור שמונה ימים לפחות לפני המועד שבו היא חפצה לשוב לעבודה.
{{ח:תת|(א1)}} עובדת שהילד אשר ילדה חייב להיות מאושפז בבית חולים לתקופה של 12 שבועות או יותר בתוך תקופת חופשת הלידה, ובחרה להאריך את חופשת הלידה לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 6|סעיף 6(ד1) לחוק}}, תמסור הודעה על כך למעבידה ארבעה ימים לפחות לפני המועד שבו היתה אמורה לשוב לעבודה.
{{ח:תת|(ב)}} נבצר מן העובדת, בנסיבות הענין, למסור הודעה כאמור בתקנות משנה (א) או (א1), תמסור את ההודעה במועד המוקדם ביותר האפשרי.

{{ח:סעיף|2|מסירת הודעה}}
{{ח:ת}} מסירת הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} תהיה בכתב, בצירוף אישור על תקופת האשפוז של העובדת או של הילד, לפי הענין, מאת בית החולים או רופא מטעמו.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות עבודת נשים (הארכת חופשת לידה או פיצולה), התשל״ד–1974, ותקנות עבודת נשים (הודעה על הארכת חופשת לידה או פיצולה בשל אשפוז היולדת), התש״ן–1990 – בטלות, ככל שהן חלות על לידה שאירעה לפני יום התחילה.

{{ח:סעיף|4|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ז בסיון התשנ״ט (1 ביוני 1999) (להלן – יום התחילה), והן יחולו על לידה שאירעה ביום התחילה ולאחריו.

{{ח:חתימות|ט״ו בסיון התשנ״ט (30 במאי 1999)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עבודת נשים (הודעה על הסכמה לקיצור תקופת חופשת הלידה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עבודת נשים (הודעה על הסכמה לקיצור תקופת חופשת הלידה), התשע״ד–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ד, 1490|תקנות עבודת נשים (הודעה על הסכמה לקיצור תקופת חופשת הלידה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7394.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 6|סעיפים 6(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 20|ו־20}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|לחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר הרווחה והשירותים החברתיים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אם נושאת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד)|בחוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אם שהסכימה לאימוץ“ – אם שהסכימה לכך שילדה יאומץ לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|חוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|2|הודעה על הסכמה לקיצור תקופת חופשת הלידה}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה של עובדת שהיא אם נושאת או של עובדת שהיא אם שהסכימה לאימוץ, על הסכמתה לקצר את חופשת הלידה, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 6|סעיף 6(ה) לחוק}}, תימסר לידי מעבידה, לא יאוחר מתום ארבעה עשר הימים שבתכוף לאחר הלידה, בצירוף אישור מאת רופא, כאמור {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 6|בסעיף 6(ה) שבחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה של עובדת כאמור בתקנת משנה (א), תוגש בכתב ויצוין בה המועד שבו בכוונתה לסיים את חופשת הלידה.

{{ח:חתימות|ז׳ בסיוון התשע״ד (5 ביוני 2014)}}
* '''נפתלי בנט'''
שר הכלכלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עבודת נשים (היעדרות בשל טיפולי הפריה ופריון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עבודת נשים (היעדרות בשל טיפולי הפריה ופריון), התשנ״א–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 150|תקנות עבודת נשים (היעדרות בשל טיפולי הפריה ופריון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5303.pdf}}, {{ח:תיבה|212|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5307.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 7|סעיף 7(ג)(4), (ג1)}}, {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 20|ו־20}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|לחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה{{ח:הערה|,}} ”סדרה טיפולית“ – סדרה של טיפולים בהפריה חוץ גופית, בין באשפוז ובין בטיפול אמבולטורי לרבות ימי המנוחה הכרוכים בסדרה כאמור.

{{ח:סעיף|2|תקופת היעדרות של העובדת|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} תקופת היעדרות של עובדת לעניין {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 7|פסקה (4) לסעיף 7(ג) לחוק}}, לא תעלה בכל סדרה טיפולית על המפורט להלן, ובלבד שלא יהיו יותר מארבע סדרות טיפוליות בשנה:
{{ח:תת|(1)}} במקום עבודה שבו נהוג שבוע עבודה של חמישה ימים – שישה עשר ימים;
{{ח:תת|(2)}} במקום עבודה שבו נהוג שבוע עבודה של שישה ימים – עשרים ימים.

{{ח:סעיף|3|תקופת היעדרות של עובד}}
{{ח:ת}} תקופת היעדרות של עובד לעניין {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 7|סעיף 7(ג1) לחוק}}, לא תעלה על שנים עשר ימים בשנה.

{{ח:חתימות|כ״ו בתשרי התשנ״א (15 באוקטובר 1990)}}
* '''יצחק שמיר'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עבודת נשים (הצגת תמצית החוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עבודת נשים (הצגת תמצית החוק), תשי״ח–1958}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הצגת תמצית {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|החוק}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 1036|תקנות עבודת נשים (הצגת תמצית החוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0785.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 12|הסעיפים 12}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 20|ו־20}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|לחוק עבודת נשים, תשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הצגת תמצית {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|החוק}}}}
{{ח:ת}} המעביד אשה לצורך עסק, משלח יד או שירות ציבורי, יציג במקום העבודה הצגה נראית לעין תמצית {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|החוק}} בנוסח שפורסם בירחון משרד העבודה ”עבודה וביטוח לאומי“.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות עבודת נשים (הצגת תמצית החוק), תשי״ח–1958“.

{{ח:חתימות|ה׳ בניסן תשי״ח (26 במרס 1958)}}
* '''מרדכי נמיר'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עבודת נשים (עבודת לילה בשירותי המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עבודת נשים (עבודת לילה בשירותי המדינה), תשט״ז–1955}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר עבודת לילה בשירותי המדינה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ז, 68|תקנות עבודת נשים (עבודת לילה בשירותי המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0556.pdf}}, {{ח:תיבה|640|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0592.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ז, 772|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0672.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 1812|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1046.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 1867|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1155.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 1668|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2409.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 1028|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6122.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 2|סעיפים 2(ג)(1) ו־(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 20|ו־20}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|לחוק עבודת נשים, תשי״ד–1954}}, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|עבודת לילה בשירותי המדינה|תיקון: תשט״ז, תשי״ז, תש״ך, תשכ״א, תשכ״ט, תשס״א}}
{{ח:ת}} האיסור לסרב קבלתה לעבודה של אישה בשל כך בלבד שהודיעה כי אינה מסכימה, מטעמים משפחתיים, לעבוד בלילה, כאמור {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 2|בסעיף 2(ג) לחוק}}, אינו חל על העבדת עובדת בשירותי המכס, בשירות המטאורולוגי, במרכזות טלפון בינעירוניות ובינלאומיות, במשטרת ישראל, בשירות בתי הסוהר, במינהל התעופה האזרחית כאלחוטאית־קשר וכפקחית־טיסה וכן במשרד התיירות כמארחת וכדיילת קרקע, ובלבד:
{{ח:תת|(1)}} שיסופק לעובדת מקום מתאים למנוחה בעת ההפסקה;
{{ח:תת|(2)}} שיסופק לעובדת בעת ההפסקה משקה חם;
{{ח:תת|(3)}} שיסופק לעובדת אמצעי תחבורה למקום העבודה וממנו במידה שאין אפשרות להסתייע בשירותי תחבורה אחרים;
{{ח:תת|(4)}} שתינתן הפסקה של 12 שעות לפחות בין יום עבודה למשנהו, זולת אם הסכימה העובדת, בכתב, להפסקה קצרה מ־12 שעות בין יום עבודה למשנהו, ובלבד שאינה קצרה מ־8 שעות.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות עבודת נשים (עבודת לילה בשירותי המדינה), תשט״ז–1955“.

{{ח:חתימות|י״ג בתשרי תשט״ז (29 בספטמבר 1955)}}
* '''גולדה מאירסון'''
שרת העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עבודת נשים (תנאים לעבודת לילה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עבודת נשים (תנאים לעבודת לילה), התשמ״ו–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 835|תקנות עבודת נשים (תנאים לעבודת לילה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4929.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 1028|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6122.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 2|סעיף 2(א)}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|לחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מנוחה|תיקון: תשס״א}}
{{ח:תת|(א)}} לעובדת המועסקת בלילה תינתן מנוחה של 12 שעות לפחות בין יום עבודה אחד למשנהו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאית עובדת ליתן הסכמתה בכתב למנוחה קצרה מ־12 שעות, ובלבד שאינה קצרה מ־8 שעות.

{{ח:סעיף|2|תנאים נוספים}}
{{ח:ת}} במקום עבודה בו עובדים במשמרות יספק המעביד לעובדת בלילה –
{{ח:תת|(1)}} אמצעי תחבורה למקום העבודה וממנו במידה ואין אפשרות להסתייע בשירותי תחבורה אחרים;
{{ח:תת|(2)}} משקה חם בעת ההפסקה;
{{ח:תת|(3)}} מקום מתאים למנוחה בעת ההפסקה.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה לא יחולו במקומות, בשירותים, בעבודות ובתפקידים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 2|בסעיף 2(ג) לחוק}}.

{{ח:חתימות|כ״ז באדר ב׳ התשמ״ו (7 באפריל 1986)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים) (מסמכים נוספים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים) (מסמכים נוספים), התש״ס–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ס, 769|תקנות עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים) (מסמכים נוספים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6047.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 1ו|סעיף 1ו}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 6ב|ו־6ב}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)|לחוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים), התשנ״א–1991}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם ארגון עובדים שעם חבריו נמנה המספר הגדול ביותר של עובדים מאורגנים בישראל ועם ארגוני מעבידים שלדעתי הם ארגוני מעבידים יציגים ונוגעים בדבר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 48(א) לחוק־יסוד: הממשלה}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|החזקת מסמכים נוספים}}
{{ח:תת|(א)}} במקום העסקתו של עובד זר יחזיק מעביד, נוסף על חוזה העבודה ותרגומו, גם את פוליסת הביטוח הרפואי שהסדיר לו המעביד לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 1ד|סעיף 1ד לחוק}}, את רישום מען מגוריו של העובד הזר וכן את פנקס השכר כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר#סעיף 24|בסעיף 24 לחוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}, ופנקס שעות עבודה כאמור {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה#סעיף 25|בסעיף 25 לחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי״א–1951}}, המתייחסים לשלושה חודשי העסקה שוטפים של כל עובד זר שהמעביד מעסיק, והכל במידה שהוראות סעיפי החוק האמורים חלים על המעביד; שני הפנקסים האמורים יכול שיוחזקו בידי המעביד גם באמצעות מדיה מגנטית.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי מעביד להחזיק מסמכי עובד זר כאמור, שלא במקום העסקתו של העובד אלא במקום ניהול עסקיו, ובלבד שהודיע על כך, בכתב, למנהל האגף לאכיפת חוקים סוציאליים במשרד העבודה והרווחה וקיבל אישור בכתב על מסירת ההודעה כאמור.

{{ח:סעיף|2|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(א)}} לענין החזקת פנקס שכר ופנקס שעות עבודה ומנוחה לא יחולו על מעביד שהוא יחיד המעסיק עובד בסיעוד.

{{ח:חתימות|ז׳ בתמוז התש״ס (10 ביולי 2000)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עובדים זרים (דרך לתשלום פיקדון לעובד זר שהוא מסתנן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עובדים זרים (דרך לתשלום פיקדון לעובד זר שהוא מסתנן), התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ז, 1043|תקנות עובדים זרים (דרך לתשלום פיקדון לעובד זר שהוא מסתנן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7811.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1יא1|סעיף 1יא1(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים|לחוק עובדים זרים, התשנ״א–1991}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תשלום הפיקדון באופן מקוון לחשבון בנק}}
{{ח:ת}} פיקדון לגבי עובד זר שהוא מסתנן ישולם לחשבון הבנק שנפתח ומנוהל לפי {{ח:חיצוני|תקנות עובדים זרים (פיקדון בחשבון הבנק)|תקנות עובדים זרים (פיקדון בחשבון הבנק), התשס״ח–2008}}, באופן מקוון, באמצעות {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/deposit_monies_infiltrators_employers|אתר האינטרנט של רשות האוכלוסין וההגירה}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילת תוקפו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306608.pdf|סעיף 4 לחוק למניעת הסתננות ולהבטחת יציאתם של מסתננים מישראל (תיקוני חקיקה והוראות שעה), התשע״ה–2014}}.

{{ח:חתימות|ט׳ בניסן התשע״ז (5 באפריל 2017)}}
* '''אריה מכלוף דרעי'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עובדים זרים (מעבר של עובד זר בין מעבידים שהם קבלני כוח אדם בענף הבנין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עובדים זרים (מעבר של עובד זר בין מעבידים שהם קבלני כוח אדם בענף הבנין), התשס״ו–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 735|תקנות עובדים זרים (מעבר של עובד זר בין מעבידים שהם קבלני כוח אדם בענף הבנין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6477.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 6א|סעיף 6א}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים|לחוק עובדים זרים, התשנ״א–1991}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם ארגון העובדים שעם חבריו נמנה המספר הגדול ביותר של עובדים מאורגנים בישראל, ועם ארגוני מעבידים שהם לדעתי יציגים ונוגעים בדבר, לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 6ב|סעיף 6ב לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המשרד“ – משרד התעשיה המסחר והתעסוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלן כוח אדם“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רבעון“ – תקופה בת 3 חודשים המסתיימת ביום האחרון של החודש השלישי, השישי, התשיעי והשנים־עשר של השנה.

{{ח:סעיף|2|מעבר של עובד זר בין מעבידים בענף הבנין}}
{{ח:ת}} עובד זר שמעבידו קבלן כוח אדם בענף הבנין (להלן – המעביד הקודם), רשאי לעבור לעבוד אצל קבלן כוח אדם אחר בענף הבנין (להלן – המעביד החדש), ובלבד שהתקיימו שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} לא חלפו 30 ימים מן היום שבו פסקה עבודתו של העובד הזר אצל המעביד הקודם ועד היום שבו הוגשה הבקשה לרישום אצל המעביד החדש;
{{ח:תת|(2)}} המעביד החדש רשם כדין, ביחידת הסמך לעובדים זרים במשרד, את העובד הזר כעובדו.

{{ח:סעיף|3|מועד רישום העובד הזר}}
{{ח:ת}} רישום העובד הזר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(2)}} ייעשה במועד הרישום, ואולם אם מצא הממונה על זכויות עובדים זרים במשרד כי העובד הזר פוטר על ידי המעביד הקודם, או שנתקיימו נסיבות מיוחדות המצדיקות את מעבר העובד הזר למעביד החדש גם במהלך רבעון, יאשר הממונה בכתב את רישום העובד אצל המעביד החדש, במהלך הרבעון, ובלבד שהרישום ייעשה ב־1 בחודש; בתקנה זו, ”מועד הרישום“ – ה־1 בחודש הראשון של רבעון שלאחר הרבעון שבו סיים העובד הזר את עבודתו אצל המעביד הקודם.

{{ח:חתימות|כ״ג באדר התשס״ו (23 במרס 2006)}}
* '''אהוד אולמרט'''
שר התעשיה המסחר והתעסוקה
שר האוצר
וממלא מקום שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עובדים זרים (סוגי מקרים ותנאים שבהתקיימם עובד זר שהוא מסתנן זכאי לקבל את כספי הפיקדון לפני מועד עזיבתו את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עובדים זרים (סוגי מקרים ותנאים שבהתקיימם עובד זר שהוא מסתנן זכאי לקבל את כספי הפיקדון לפני מועד עזיבתו את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 2486|תקנות עובדים זרים (סוגי מקרים ותנאים שבהתקיימם עובד זר שהוא מסתנן זכאי לקבל את כספי הפיקדון לפני מועד עזיבתו את ישראל שלא לצורך יציאה זמנית)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1יא4|סעיפים 1יא4(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1יא5|ו־1יא5(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים|לחוק עובדים זרים, התשנ״א–1991}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|זכאות לקבלת חלק מכספי הפיקדון}}
{{ח:ת}} עובד זר שהוא מסתנן ורשות האוכלוסין וההגירה אישרה לגביו בכתב שהוא אחד מהמנויים בפסקאות (1) עד (5) להלן ונכנס לישראל לפני יום תחילתן של תקנות אלה, או שמתקיימת לגביו פסקה (6), זכאי לקבל חלק מכספי הפיקדון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} אף לפני המועד האמור {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1יא4|בסעיף 1יא4(א) לחוק}}, בדרך האמורה {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}:
{{ח:תת|(1)}} קטין;
{{ח:תת|(2)}} מי שגילו עולה על 60;
{{ח:תת|(3)}} אישה;
{{ח:תת|(4)}} אב לקטין הנמצא בטיפולו הבלעדי בשל מצבה הרפואי של אם הקטין, או בשל כך שהאם נפטרה או שאינה שוהה בישראל, והוא אינו נשוי לאחר ואין אדם אחר הידוע בציבור כבן זוגו;
{{ח:תת|(5)}} מי שממונה ביקורת הגבולות שוכנע לגביו כי בשל גילו או מצב בריאותו, לרבות בריאותו הנפשית, אי־קבלת כספי הפיקדון לפני המועד האמור {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1יא4|בסעיף 1יא4(א) לחוק}} עלולה לגרום נזק לבריאותו כאמור, ואין דרך אחרת למנוע את הנזק האמור;
{{ח:תת|(6)}} מי שמשטרת ישראל הודיעה לגביו כי יש ראיות לכאורה לכך שנעברה לגביו עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 375א|סעיפים 375א}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 377א|או 377א(א) או (ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף|2|שיעור הפיקדון החלקי שהעובד זכאי לקבל לפני המועד}}
{{ח:ת}} החלק מכספי הפיקדון שעובד זר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} זכאי לקבל לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|התקנה האמורה}}, הוא חלק השווה ל־70% מחלק העובד כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1יא1|בסעיף 1יא1(א) לחוק}} (להלן – פיקדון חלקי).

{{ח:סעיף|3|דרך לתשלום הפיקדון החלקי}}
{{ח:תת|(א)}} הפיקדון החלקי ישולם לעובד הזר המסתנן בדרך של אי־ניכויו בידי מעסיקו משכר עבודתו.
{{ח:תת|(ב)}} רשות האוכלוסין וההגירה תדווח לוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת עד ליום 31 בינואר בכל שנה על מספר העובדים הזרים שלגביהם הופקד בשנה הקודמת הפיקדון בניכוי פיקדון חלקי לפי עילות הזכאות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ב־1 לחודש שבתום שלושה חודשים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״א בתמוז התשע״ח (4 ביולי 2018)}}
* '''אריה מכלוף דרעי'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות עובדים זרים (פיקדון בחשבון הבנק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עובדים זרים (פיקדון בחשבון הבנק), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 586|תקנות עובדים זרים (פיקדון בחשבון הבנק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6652.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 705|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6978.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1יא|סעיף 1יא(ב1)}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים|לחוק עובדים זרים, התשנ״א–1991}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק“ – תאגיד בנקאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפיקדון“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1יא|בסעיף 1יא(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|ניהול הפיקדון}}
{{ח:ת}} הפיקדון לעובדים זרים ינוהל בידי בנק או גוף אחר אשר ייבחר בהליך תחרותי שיתבצע בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים|לתקנות חובת המכרזים, התשנ״ג–1993}} (להלן – הגוף).

{{ח:סעיף|3|אופן ניהול הפיקדון|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} הגוף יחזיק את כספי הפיקדון בחשבון בנק נפרד בעבור כל עובד זר.
{{ח:תת|(ב)}} כספי הפיקדון יופקדו בידי הגוף בפיקדון שתנאיו ייקבעו בהליך התחרותי.

{{ח:סעיף|4|פיקוח ובקרה}}
{{ח:תת|(א)}} הגוף ינהל מעקב ויפקח על הסכומים שנצברו לטובת כל עובד זר ועל העברת כספי הפיקדון לכל עובד זר בתום שהייתו בישראל כדין.
{{ח:תת|(ב)}} החשב הכללי רשאי לדרוש מהגוף כל דיווח על החזרת כספי הפיקדון וניהולם.

{{ח:חתימות|ה׳ באדר א׳ התשס״ח (11 בפברואר 2008)}}
* '''רוני בר־און'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]