gkour/israeli_law huggingface dataset:
פקודת סדרי הדין (התייצבות היועץ המשפטי לממשלה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת סדרי הדין (התייצבות היועץ המשפטי לממשלה) [נוסח חדש]}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001253}} '''נוסח ישן:''' {{ח:תיבה|ע״ר 1934, תוס׳ 1, 177|פקודת חוק הפרוצידורה (תקון)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_560867.pdf}}; {{ח:תיבה|1938, תוס׳ 1, 23|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561281.pdf}}; {{ח:תיבה|1945, תוס׳ 1, 53|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562130.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ד, 220|תיקון מס׳ 2 לפקודת שיפוט בתי משפט השלום|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_203725.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 182|חוק סדר הדין הפלילי|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_211740.pdf}}.

'''נוסח חדש:''' {{ח:תיבה|דמ״י תשכ״ח, 282|פקודת סדרי הדין (התייצבות היועץ המשפטי לממשלה)|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_vn_525708.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ייצוג המדינה בהליכים מסויימים}}
{{ח:ת}} ראה היועץ המשפטי לממשלה, כי זכות של מדינת ישראל או זכות ציבורית או ענין ציבורי מושפעים או כרוכים, או עלולים להיות מושפעים או כרוכים, בהליך פלוני שלפני בית משפט או לפני פקיד מסדר כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הסדר זכויות במקרקעין|בפקודת הקרקעות (סידור זכות הקנין)}}, רשאי הוא, לפי ראות עיניו, להתייצב באותו הליך ולהשמיע דברו, או להסמיך במיוחד את נציגו לעשות זאת מטעמו.

{{ח:סעיף|2|ייצוג עובד ציבורי או מוסד ציבורי}}
{{ח:ת}} מקום שעובד ציבורי או מועצה, ועדה, ועד, בית דין או כל חבר־בני־אדם כיוצא באלה, שהוקמו או נתכוננו על פי דין, הם צד בהליך שלפני בית משפט מכוח תפקידם, יכול שיהיו מיוצגים באותו הליך על ידי היועץ המשפטי לממשלה או נציגו.

{{ח:חתימות}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת סדרי השלטון והמשפט (הוראות נוספות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת סדרי השלטון והמשפט (הוראות נוספות), תש״ח–1948}}
{{ח:קטע4||מס׳ 13 לשנת תש״ח – 1948}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001297}} {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 21|פקודת סדרי השלטון והמשפט (הוראות נוספות)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312682.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ח, 232|חוק הממשלה (הוראות מעבר)|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210197.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מועצת המדינה הזמנית מחוקקת בזה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1||תיקון: תשכ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|2|פירוש חוקים}}
{{ח:ת}} כדי להרחיק ספק נאמר בזה:
{{ח:תת|(א)}} כשהחוק אשר ניתן על ידי מועצת המדינה או על פיה סותר חוק שהיה קיים בארץ־ישראל ביום ה׳ באייר תש״ח (14 במאי 1948), רואים את החוק הקודם כמבוטל או מתוקן, גם כשאין בחוק החדש ביטול או תיקון מפורש של החוק הקודם.
{{ח:תת|(ב)}} חוק שניתן על ידי מועצת המדינה או על פיה ואשר מתקן חוק שהיה קיים בארץ־ישראל ביום ה׳ באייר תש״ח (14 במאי 1948), או משתייך אליו באיזו צורה שהיא, מפרשים אותו בסמיכות לחוק הקודם, גם כשלמושג אחד נקטו לשון שונה בחוק הקודם ובחוק החדש.

{{ח:סעיף|3|אישור פקודות}}
{{ח:ת}} מתאשרות בזה למפרע הפקודות של מועצת המדינה הזמנית שנחתמו על ידי אישור ראש הממשלה לפני הבחרו, ועל ידי שר לפני קביעת תפקידו.

{{ח:סעיף|4|אישור {{ח:חיצוני|פקודת צבא-הגנה לישראל|פקודת צבא־הגנה לישראל}}}}
{{ח:ת}} מתאשרת בזה למפרע {{ח:חיצוני|פקודת צבא-הגנה לישראל|פקודת צבא־הגנה לישראל, תש״ח–1948}}, כאילו היתה פקודה של מועצת המדינה הזמנית.

{{ח:סעיף|5|אישור פעולות ראש הממשלה והשרים}}
{{ח:ת}} ניתן בזה תוקף למפרע לפעולות ראש הממשלה והשרים, שנעשו לפני הענקת סמכותם על ידי הממשלה הזמנית.

{{ח:סעיף|6|פעולות פקידים}}
{{ח:ת}} אין לפסול פעולת שופט, שוטר, פקיד ממשלתי או רשות מוסמכת מתוך נימוק שנעשתה על ידו לפני התמנותו כחוק, או לפני קבלו את הסמכות לכך.

{{ח:סעיף|7|תוקף הפקודה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 3|הסעיפים 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6 של פקודה זו}} חלים על פקודות שנחתמו ופעולות שנעשו בין ו׳ באייר תש״ח (15 במאי 1948) ויום הכנס פקודה זו לתקפה.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} פקודה זו תיקרא ”פקודת סדרי השלטון והמשפט (הוראות נוספות), תש״ח–1948“.

{{ח:חתימות|כ״ד סיון תש״ח (1 ביולי 1948)}}
* '''פליכס רוזנבליט'''
שר המשפטים
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת עובדי ממשלת ארץ-ישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת עובדי ממשלת ארץ־ישראל, תש״ח–1948}}
{{ח:קטע4||מס׳ 7 לשנת תש״ח – 1948}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000958}} {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 12|פקודת עובדי ממשלת ארץ־ישראל|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312676.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ט, תוס׳ א׳, 72|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312712.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 8|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209231.pdf}}, {{ח:תיבה|10|חוק עובדי ממשלת ארץ־ישראל|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_211819.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מועצת המדינה מחוקקת בזה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|עובדי ממשלה|תיקון: תש״ט, תש״ט־2, תש״ט־3}}
{{ח:תת|(א)}} כל אדם אשר היה ביום ה׳ באייר תש״ח (14 במאי 1948) בשרות ממשלת ארץ־ישראל ואשר מקום שירותו הרגיל היה בשטח שעליו היה חל, אותו יום או לאחר מכן, משפט מדינת ישראל, ישרת זמנית על פי הוראות הממשלה הזמנית או אחד משריה, בלתי אם קבל לפני פרסום פקודה זו הודעה אחרת. אדם כזה ייקרא להלן ”עובד ממשלה“.
{{ח:תת|(ב)}} עובד ממשלה שלא יתיצב לעבודה במקום שרותו הרגיל תוך שבוע ימים מיום פרסום פקודה זו, ייראה כאילו פרש מן השרות, חוץ אם תווכח הממשלה או אחד משריה כי העובד לא התיצב מסיבות שאין אחריותן עליו.
{{ח:תת|(ג)}} הממשלה או אחד משריה רשאים, תוך 12 חודש מיום פרסום פקודה זו, לפי ראות עיניהם ובלי מתן נמוקים, להפסיק את שרותו של עובד ממשלה או להעבירו למשרה אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} סעיף זה אינו חל על שוטרים.
{{ח:תת|(ה)}} הממשלה רשאית להתקין תקנות לבצוע סעיף זה, אולם אי־התקנת תקנות לא תפגע בהוראות המפורשות לעיל.

{{ח:סעיף|2|שוטרים|תיקון: תש״ט, תש״ט־2, תש״ט־3}}
{{ח:תת|(א)}} כל אדם אשר שרת ביום ה׳ באייר תש״ח (14 במאי 1948) במשטרה הארצישראלית של ממשלת ארץ־ישראל ואשר מקום שירותו הרגיל היה בשטח שעליו היה חל, אותו יום או לאחר מכן, משפט מדינת ישראל, ישרת זמנית על פי הוראות הממשלה הזמנית או שר המשטרה, בלתי אם קבל לפני פרסום פקודה זו הודעה אחרת או לא נשבע שבועת אמונים למדינה תוך חודש ימים מיום פרסום פקודה זו. אדם כזה ייקרא להלן ”שוטר“.
{{ח:תת|(ב)}} הממשלה או שר המשטרה רשאים, תוך 12 חודש מיום פרסום פקודה זו, לפי ראות עיניהם ובלי מתן נמוקים, להפסיק את שרותו של שוטר או להעבירו לדרגה או משרה אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} סעיף זה אינו חל על שוטרים נוספים זמניים ונוטרי כפרים (גפירים).
{{ח:תת|(ד)}} הממשלה או שר המשטרה רשאים להתקין תקנות לבצוע סעיף זה, אולם אי־התקנת תקנות לא תפגע בהוראות המפורשות לעיל.

{{ח:סעיף|3|שם}}
{{ח:ת}} פקודה זו תיקרא בשם ”פקודת עובדי ממשלת ארץ־ישראל{{ח:הערה|,}} תש״ח–1948“.

{{ח:חתימות|כ״ה אייר תש״ח (3 ביוני 1948)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''פליכס רוזנבליט'''
שר המשפטים
* '''בכור שלום שיטרית'''
שר המשטרה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת צבא-הגנה לישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת צבא־הגנה לישראל, תש״ח–1948}}
{{ח:קטע4||מס. 4 לשנת תש״ח–1948}}
{{ח:קטע3||פקודה המקימה צבא־הגנה למדינת ישראל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001303}} {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 9|פקודת צבא הגנה לישראל|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312673.pdf}}, {{ח:תיבה|21|פקודת סדרי השלטון והמשפט (הוראות נוספות)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312682.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18|סעיף 18}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט|לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, ניתנת בזה הפקודה הבאה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הקמת צבא־הגנה}}
{{ח:ת}} מוקם בזה צבא־הגנה לישראל מורכב מחילות יבשה, מחיל ים ומחיל אויר.

{{ח:סעיף|2|גיוס חובה}}
{{ח:ת}} במצב חרום יונהג גיוס חובה לצבא־הגנה לישראל על כל שרותיו.
{{ח:ת}} גיל חייבי הגיוס יהיה כפי שייקבע על ידי הממשלה הזמנית.

{{ח:סעיף|3|חובת שבועת אמונים}}
{{ח:ת}} כל אדם המשרת בצבא־הגנה לישראל חייב להשבע שבועת אמונים למדינת ישראל, לחוקתה ולשלטונותיה המוסמכים.

{{ח:סעיף|4|אסורים}}
{{ח:ת}} אסור להקים או לקיים כל כוח מזוין מחוץ לצבא־הגנה לישראל.

{{ח:סעיף|5|הקניית תוקף}}
{{ח:ת}} צווים, הכרזות, תקנות וכל הוראות אחרות בעניני השרות הלאומי שנתפרסמו בין ט״ז בכסלו תש״ח (29 בנובמבר 1947) לבין יום פרסום פקודה זו, על ידי הסוכנות היהודית לארץ־ישראל, הועד הלאומי לכנסת ישראל בארץ־ישראל, מנהלת העם, הממשלה הזמנית או אחת ממחלקותיהם, יעמדו בתקפם כל עוד לא ישונו, יתוקנו או יבוטלו.

{{ח:סעיף|6|פעולות בהתאם לחוק}}
{{ח:ת}} כל פעולה הנעשית בהתאם להוראות פקודה זו תהא חוקית אף אם היא עומדת בסתירה לכל הוראה אחרת בחוק הקיים.

{{ח:סעיף|7|ממונה על ביצוע הפקודה}}
{{ח:ת}} שר הבטחון ממונה על ביצוע פקודה זו.

{{ח:סעיף|8|שם קצר}}
{{ח:ת}} פקודה זו תיקרא בשם ”פקודת צבא־הגנה לישראל{{ח:הערה|,}} תש״ח–1948“.

{{ח:חתימות|י״ז אייר תש״ח (26 במאי 1948)}}
* '''הממשלה הזמנית {{ש}} דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת שטח נטוש

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת שטח נטוש, תש״ח–1948}}
{{ח:קטע4||מס׳ 12 לשנת תש״ח–1948}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001306}} {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 19|פקודת שטח נטוש|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312681.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ט, תוס׳ 2, 59|תקנות־שעת־חירום בדבר נכסי נפקדים}}; {{ח:תיבה|תש״ט, 7|חוק להארכת תוקף של תקנות־שעת־חירום|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_210079.pdf}}, {{ח:תיבה|57|חוק להארכת תוקף של תקנות־שעת־חירום בדבר נכסי נפקדים|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209949.pdf}} {{ח:תיבה|269|חוק להארכת תוקף של תקנות־שעת־חירום בדבר נכסי נפקדים (מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_203715.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״י, 12|חוק להארכת תוקף של תקנות־שעת־חירום בדבר נכסי נפקדים|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209946.pdf}}, {{ח:תיבה|31|חוק להארכת תוקף של תקנות־שעת־חירום בדבר נכסי נפקדים (מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209945.pdf}}, {{ח:תיבה|83|חוק להארכת תוקף של תקנות־שעת־חירום בדבר נכסי נפקדים (מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209943.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מועצת המדינה הזמנית מחוקקת בזה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:תת|(א)}} ”שטח נטוש“ פירושו כל שטח או מקום שנכבש על ידי כוחות מזויינים, או נכנע להם, או שנעזב על ידי תושביו או חלק מתושביו, ואשר הוכרז עליו בצו כשטח נטוש.
{{ח:תת|(ב)}} ”רכוש“ פירושו נכסים נדים ונכסים שאינם נדים, וכולל בעלי חי, תבואות, פירות וירקות וכל תוצרת חקלאית אחרת, בתי חרושת, תעשיה ומלאכה, מכונות, סחורות ומצרכים לכל סוגיהם, וכן זכות לנכסים נדים ולנכסים שאינם נדים וכל זכות אחרת שהיא.
{{ח:תת|(ג)}} ”רכוש נטוש“ פירושו כל רכוש שנטשוהו בעליו בשטח נטוש.

{{ח:סעיף|2|סמכותה של הממשלה|תיקון: תש״ט, תש״ט־2, תש״ט־3, תש״ט־4, תש״י, תש״י־2, תש״י־3}}
{{ח:תת|(א)}} רשאית הממשלה להכריז בצו על כל שטח או מקום שנכבש, נכנע או נעזב כמפורש {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(א)}} כשטח נטוש, ומשהכריזה על כך, ייחשב אותו שטח כשטח נטוש לצרכי פקודה זו וכל תקנה שתותקן לפיה.
{{ח:תת|(ב)}} לצרכי פקודה זו רשאית הממשלה להטיל בצו על כל שטח נטוש את החוק הקיים או כל חלק הימנו, תוך שמירה על זכויות הפולחן והדת של התושבים במידה שאין הדבר פוגע בבטחון ובסדר הציבורי, וכן למלא ידי ראש הממשלה או כל שר אחר להתקין תקנות ככל אשר ייראה לו בעניני הגנת המדינה, בטחון הצבור, אספקה ושירותים חיוניים, בתי ספר ובתי מרפא, בריאות, עבודה, משטרה או משטרת ישובים ערביים, בתי דין ומינוי שופטים בסמכות מוגבלת או מלאה, בתי סוהר, בתי כלא ומעצר, הפקעה והחרמה לגבי נכסים נדים ושאינם נדים, בתוך כל שטח נטוש.
{{ח:תת|(ג)}} שר שהוסמך להתקין תקנות לביצוע פקודה זו, רשאי, באשורו של ראש הממשלה, להתקין תקנות, לקבוע עונשין בתקנות אלו, ולקבוע הוראות לגבי כל רכוש נד ושאינו נד בשטח נטוש.

{{ח:סעיף|3|ביצוע הפקודה}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע פקודה זו.

{{ח:סעיף|4|תוקף הפקודה}}
{{ח:ת}} תקפה של פקודה זו הוא למפרע מיום ז׳ באייר תש״ח (16 במאי 1948).

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} פקודה זו תיקרא בשם ”פקודת שטח נטוש, תש״ח–1948“.

{{ח:חתימות|י״ז סיון תש״ח (24 ביוני 1948)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''פליכס רוזנבליט'''
שר המשפטים
* '''אליעזר קפלן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת שטרי אוצר

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת שטרי אוצר, תש״ט–1948}}
{{ח:קטע4||מס׳ 1 לשנת תש״ט–1948}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001312}} {{ח:תיבה|ע״ר תש״ט, תוס׳ א׳, 1|פקודת שטרי אוצר|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312697.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 1|חוק המעבר|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208911.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מועצת המדינה הזמנית מחוקקת בזה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק המעבר#סעיף 12|סעיף 12 לחוק המעבר, תש״ט–1949}}, לממשלה יהיו כל הסמכויות שהעניק החוק לממשלה הזמנית. לפי {{ח:חיצוני|חוק המעבר#סעיף 13|סעיף 13 לחוק המעבר, תש״ט–1949}}, כל מקום בו נאמר בחוק ”עתון רשמי“ ייקרא מעתה ”רשומות“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הסמכות להוציא שטרי אוצר|תיקון: תש״ט}}
{{ח:תת|(א)}} האוצר רשאי להוציא מדי פעם בפעם שטרי אוצר של הממשלה {{ח:הערה|[במקור: הממשלה הזמנית]}}.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום הכולל של שטרי אוצר שיהיו מדי פעם בפעם במחזור לא יעלה בעת אחת –
{{ח:תתת|(1)}} על הסכום שייקבע לכך מדי פעם בפעם על ידי החלטה של הכנסת {{ח:הערה|[במקור: מועצת המדינה הזמנית]}}; וכן
{{ח:תתת|(2)}} על הסכום הנוסף שייקבע מדי פעם בפעם במסגרת תקציב הבטחון על ידי הממשלה {{ח:הערה|[במקור: הממשלה הזמנית]}} באישור ועדת הכספים של הכנסת {{ח:הערה|[במקור: מועצת המדינה הזמנית]}}.
{{ח:תת|(ג)}} הסמכות להרשות שטרי אוצר לפי סעיף־קטן (ב)(2) של סעיף זה ניתנת לממשלה הזמנית רק כל עוד קיים מצב של חרום אשר הכנסת {{ח:הערה|[במקור: מועצת המדינה הזמנית]}} הכריזה עליו על פי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 38|סעיף 9 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}.

{{ח:סעיף|2|מטבע, סכום, של שטרי אוצר זמן הפרעון וכו׳}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום של כל שטר אוצר יהיה נקוב בו בלירות ישראליות.
{{ח:תת|(ב)}} כל שטר אוצר יהיה על אחד הסכומים שייקבעו על ידי שר האוצר בתקנות לפי פקודה זו.
{{ח:תת|(ג)}} יום הפרעון של כל שטר אוצר ייקבע על ידי שר האוצר בעת הוצאתו של השטר, אולם בשום שטר לא ייקבע יום פרעון מאוחר משנה אחת מיום חתימתו.
{{ח:תת|(ד)}} נוסחם של שטרי אוצר ייקבע על ידי שר האוצר בתקנות לפי פקודה זו.

{{ח:סעיף|3|חתימת שטרי אוצר|תיקון: תש״ט}}
{{ח:תת|(א)}} כל שטר אוצר ייחתם על ידי שר האוצר ועל ידי החשב הכללי, או על ידי אנשים שייקבעו לפי סעיף־קטן (ב) של סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר והחשב הכללי רשאים, כל אחד, לקבוע איש או אנשים אשר יהיו רשאים לחתום בשמו ובמקומו על שטרי אוצר. שמו של כל איש שייקבע לפי הוראה זו יפורסם ברשומות {{ח:הערה|[במקור: עתון רשמי]}}.

{{ח:סעיף|4|ניכוי מתמורת שטרי האוצר}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבל את תמורתו של כל שטר אוצר בניכוי ריבית לפי שער שיוסכם עליו בין שר האוצר לבין מקבל השטר.

{{ח:סעיף|5|פרעון שטרי אוצר וביטולם}}
{{ח:ת}} כל שטר אוצר לא ייפרע אלא במסירת השטר, והשטר יימסר לשר האוצר לשם ביטולו.

{{ח:סעיף|6|פיטורים ממס בולים}}
{{ח:ת}} שטרי אוצר פטורים ממס בולים.

{{ח:סעיף|7|הסבה}}
{{ח:ת}} כל שטר אוצר יהיה בר הסבה כאילו היה שטר חוב במובנה של {{ח:חיצוני|פקודת שטרי חליפין|פקודת שטרי חליפין}}.

{{ח:סעיף|8|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע פקודה זו, והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועה.

{{ח:סעיף|9|שם}}
{{ח:ת}} פקודה זו תיקרא בשם ”פקודת שטרי אוצר, תש״ט–1948“.

{{ח:חתימות|י״א בתשרי תש״ט (14 באוקטובר 1948)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''פליכס רוזנבליט'''
שר המשפטים
* '''אליעזר קפלן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פרטי מאגר המידע בתחום התשתיות הלאומיות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פרטי מאגר המידע בתחום התשתיות הלאומיות}}
{{ח:קטע3||לפי {{ח:חיצוני|חוק לקידום תשתיות לאומיות|חוק לקידום תשתיות לאומיות, התשפ״ג–2023}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|י״פ תשפ״ג, 9263|פרטי מאגר המידע בתחום התשתיות הלאומיות|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11620.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לקידום תשתיות לאומיות#סעיף 5|סעיף 5(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק לקידום תשתיות לאומיות|לחוק לקידום תשתיות לאומיות, התשפ״ג–2023}} (להלן – החוק), אני מפרסם את פרטי מאגר המידע בתחום התשתיות הלאומיות המפורט להלן:

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} מאגר המיפוי שהקים משרד הבינוי והשיכון במרכז למיפוי ישראל בהתאם {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/2016_dec1074|להחלטת הממשלה מס׳ 1074 מיום כ״א בשבט התשע״ו (31 בינואר 2016)}}.

{{ח:חתימות|י״ח באלול התשפ״ג (4 בספטמבר 2023)}}
* '''בצלאל סמוטריץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו אזורים חופשיים לייצור בישראל (עבירה על בטחון המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו אזורים חופשיים לייצור בישראל (עבירה על בטחון המדינה), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1719|צו אזורים חופשיים לייצור בישראל (עבירה על בטחון המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5696.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק אזורים חופשיים לייצור בישראל#סעיף 22|סעיף 22(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק אזורים חופשיים לייצור בישראל|לחוק אזורים חופשיים לייצור בישראל, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוץ והבטחון של הכנסת, אני מצווה בזה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת עבירות}}
{{ח:ת}} העבירות על הוראות החיקוקים כמפורט להלן הן עבירות על בטחון המדינה לענין {{ח:חיצוני|חוק אזורים חופשיים לייצור בישראל#סעיף 22|סעיף 22(א)(3)(א) לחוק}}:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}} – {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ז|פרק ז׳ בחלק ב׳}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|פקודת מניעת טרור}};
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)|תקנות ההגנה (שעת חירום), 1945}} – {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)#סעיף 58|תקנות 58}}, {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)#סעיף 59|59}}, {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)#סעיף 84|84}}, {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)#סעיף 85|85}} {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)#סעיף 136|ו־136}};
{{ח:תת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (יצוא ציוד בטחוני וידע בטחוני), התשנ״ב–1991}};
{{ח:תת|(5)}} {{ח:חיצוני|פקודת המסחר עם האויב|פקודת המסחר עם האויב, 1939}} – {{ח:חיצוני|פקודת המסחר עם האויב#סעיף 3|סעיף 3}};
{{ח:תת|(6)}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|חוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}} – {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 43|סעיפים 43 עד 46}};
{{ח:תת|(7)}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט)|חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), התשי״ד–1954}}.

{{ח:חתימות|ט״ז בתמוז התשנ״ה (14 ביולי 1995)}}
* '''יצחק רבין'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו איגוד ערים (אזור מפרץ חיפה – הגנת הסביבה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו איגוד ערים (אזור מפרץ חיפה – הגנת הסביבה), תשל״ט–1978}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 418|צו איגוד ערים כוללני (אזור חיפה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3927.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 155|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4870.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 704|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6662.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 16ב|ו־26(ב) {{ח:הערה|[צ״ל: 16ב]}}}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|לחוק איגודי ערים, תשט״ו–1955}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – רשות מקומית ששמה נקוב {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד“, ”מועצה“, ”השר“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 1|בסעיף 1 לצו איגוד ערים (הוראות אחידות), תשל״ז–1977}} (להלן – צו הוראות אחידות).

{{ח:סעיף|1א|הקמת האיגוד|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} מוקם בזה איגוד ערים שייקרא ”איגוד ערים (אזור מפרץ חיפה – הגנת הסביבה)“.

{{ח:סעיף|1ב|תפקיד האיגוד|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} תפקיד האיגוד הוא לפעול להגנה על הסביבה, לשמירה על איכות הסביבה ולמניעת מפגעים סביבתיים.

{{ח:סעיף|1ג|חלות {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 2|הסעיפים 2 עד 49 לצו הוראות אחידות}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 2|הסעיפים 2 עד 49 לצו הוראות אחידות}} יהיו סעיפים 2 עד 49 גם לצו זה.

{{ח:סעיף|1ד|ייחוד סמכויות|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} הענקת הסמכויות לאיגוד הערים לשם ביצוע תפקידיו לפי צו זה, לא תשלול את סמכויות כל אחת מהרשויות המקומיות שבתחום האיגוד ולא תשחרר אותן מחובותיהן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ו, תשס״ח}}
{{ח:ת}}

הרשות המקומית	מספר נציגי הרשות במועצה

עירית חיפה	4

עירית קרית־אתא	1

עירית קרית־ביאליק	1

עירית קרית־ים	1

עירית קרית־מוצקין	1

המועצה המקומית רכסים	1

עיריית נשר	1

המועצה המקומית קרית טבעון	1

המועצה האזורית זבולון	1

{{ח:חתימות|ו׳ בכסלו תשל״ט (6 בדצמבר 1978)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו איגוד ערים (נפת אשקלון) (שמירה על איכות הסביבה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו איגוד ערים (נפת אשקלון) (שמירה על איכות הסביבה), תשל״ט–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 456|צו איגוד ערים (נפת אשקלון) (שמירה על איכות הסביבה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3929.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 1530|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4272.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 2580|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4702.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 16ב|ו־26(ב) {{ח:הערה|[צ״ל: 16ב]}}}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|לחוק איגודי ערים, תשט״ו–1955}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – רשות מקומית ששמה נקוב {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד“, ”מועצה“, ”השר“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 1|בסעיף 1 לצו איגוד ערים (הוראות אחידות), תשל״ז–1977}} (להלן – צו הוראות אחידות).

{{ח:סעיף|1א|הקמת האיגוד}}
{{ח:ת}} מוקם בזה איגוד ערים שייקרא ”איגוד ערים נפת אשקלון (שמירה על איכות הסביבה)“.

{{ח:סעיף|1ב|תפקידי האיגוד וסמכויותיו|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} תפקידי האיגוד וסמכויותיו הם לפעול למניעה, מדידה ופיקוח על מזהמים סביבתיים במטרה לשמור על ולשפר את איכות המשאבים הטבעיים כגון: מים, אויר, ים וקרקע. למנוע מפגעים הנוצרים ע״י רעש, קרינה ופסולת מוצקת וכל מפגע סביבתי אחר ולהביא לשימור הקרקע, הנוף, ערכי הטבע וערכים ארכיטקטוניים.

{{ח:סעיף|1ג|חלות {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)|הסעיפים 2 עד 49 לצו}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 2|הסעיפים 2 עד 49 לצו הוראות אחידות}} יהיו סעיפים 2 עד 49 גם לצו זה.

{{ח:סעיף|1ד|סמכויות האיגוד כסמכויות רשות מקומית|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} לשם ביצוע תפקידיו וסמכויותיו יהיו לאיגוד כל הסמכויות הנתונות לרשות מקומית על פי כל חיקוק; לצורך זה, בכל מקום בחיקוק שמדובר בו בעיריה, במועצה מקומית או בראש רשות מקומית, יראו כאילו מדובר באיגוד או ביושב ראש האיגוד, הכל לפי הענין, והוא כשאין הוראה אחרת בענין זה.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}}

הרשות המקומית	מספר החברים

{{ח:הערה|(נמחק)}}

עירית אשקלון	2

עירית קרית־גת	2

המועצה המקומית קרית־מלאכי	1

המועצה המקומית שדרות	1

המועצה האזורית באר טוביה	1

המועצה האזורית חוף אשקלון	1

המועצה האזורית יואב	1

המועצה האזורית לכיש	1

המועצה האזורית שער־הנגב	1

המועצה האזורית שפיר	1

{{ח:חתימות|כ״ו בחשון תשל״ט (26 בנובמבר 1978)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו איגוד ערים השרון הצפוני (תברואה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו איגוד ערים השרון הצפוני (תברואה), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 2191|צו איגוד ערים השרון הצפוני (תברואה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4152.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 16ב|ו־16ב(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|לחוק איגודי ערים, תשט״ו–1955}}, אני מודיע ומצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – רשות מקומית ששמה נקוב {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד“, ”מועצה“, ”השר“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 1|בסעיף 1 לצו איגוד ערים (הוראות אחידות), תשל״ז–1977}} (להלן – צו הוראות אחידות).

{{ח:סעיף|1א|הקמת האיגוד}}
{{ח:ת}} מוקם בזה איגוד ערים שייקרא ”איגוד ערים השרון הצפוני (תברואה)“ שתחומו יהיה שטח שיפוטן של כל הרשויות המקומיות {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|1ב|תפקידי האיגוד}}
{{ח:ת}} תפקידי האיגוד הם לטפל ולפעול בעניני ביוב, אשפה והדברת יתושים.

{{ח:סעיף|1ג|סמכויות האיגוד}}
{{ח:ת}} לשם ביצוע תפקידיו יהיו לאיגוד כל הסמכויות הנתונות לרשויות מקומיות, על פי כל חיקוק; לצורך זה בכל מקום בחיקוק שמדובר בו ב”עיריה“, ”מועצה מקומית“ או ”ראש רשות מקומית“, יראו בו כאילו מדובר באיגוד או ביושב ראש האיגוד, הכל לפי הענין, והוא כשאין הוראה אחרת לענין זה.

{{ח:סעיף|1ד|טיפול בהסכמת הרשויות המקומיות}}
{{ח:ת}} האיגוד רשאי לטפל במסגרת סמכויותיו בחלק מהרשויות המקומיות החברות באיגוד בהתאם להחלטת המועצה גם בנושאים נוספים הקשורים לתברואה, בכפיפות לקבלת הסכמה מהרשות המקומית שבתחומה נעשות הפעולות.

{{ח:סעיף|1ה|החלת {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)|סעיפים 2–49}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 2|סעיפים 2 עד 49 לצו הוראות אחידות}} יהיו סעיפים 2 עד 49 גם לצו זה.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

הרשות המקומית	מספר החברים

עירית נתניה	4

המועצה המקומית רעננה	2

המועצה המקומית אבן יהודה	1

המועצה המקומית כפר יונה	1

המועצה המקומית קדימה	1

המועצה המקומית תל מונד	1

המועצה האזורית השרון הצפוני	1

המועצה האזורית חוף השרון	1

המועצה האזורית עמק חפר	2

המועצה האזורית הדר השרון	1

{{ח:חתימות|ג׳ בתמוז תש״ם (17 ביוני 1980)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו איגוד ערים לאיכות הסביבה (אזור אגן בית נטופה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו איגוד ערים לאיכות הסביבה (אזור אגן בית נטופה), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 905|צו איגוד ערים לאיכות הסביבה (אזור אגן בית נטופה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5753.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 16ב|ו־16ב}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|לחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – רשות מקומית ששמה נקוב {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד“, ”מועצה“, ”השר“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 1|בסעיף 1 לצו איגוד ערים (הוראות אחידות), התשל״ז–1977}} (להלן – צו הוראות אחידות).

{{ח:סעיף|1א|הקמת האיגוד}}
{{ח:ת}} מוקם בזה איגוד ערים שייקרא ”איגוד ערים לאיכות הסביבה (אזור אגן בית נטופה)“ שתחומו יהיה שטח שיפוטן של הרשויות המקומיות {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|1ב|תפקידי האיגוד}}
{{ח:ת}} תפקידי האיגוד הם לפעול ככל הדרוש לשמירה על איכות הסביבה ולמניעת מפגעים סביבתיים בתחום האיגוד, ובין היתר, יעסוק האיגוד בתחומי פעילות כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} ייעוץ סביבתי לרשויות המקומיות, ולמחלקות השונות ברשות העוסקות בנושאים סביבתיים כגון מחלקות רישוי עסקים, ולועדות התכנון והבניה המקומיות;
{{ח:תת|(2)}} תיאום פעילות סביבתית עם גורמי חוץ, ובכלל זה משרדי ממשלה, רשויות מקומיות, גופים ומוסדות כגון קק״ל ורשות שמורות הטבע, וכן ארגונים אחרים שעיסוקם בתחום איכות הסביבה;
{{ח:תת|(3)}} ייעוץ ופיקוח בנושא הטיפול בפסולת מוצקה וסילוקה;
{{ח:תת|(4)}} ייעוץ ופיקוח בנושא הטיפול בביוב והשימוש בקולחים;
{{ח:תת|(5)}} טיפול, ייעוץ ופיקוח בכל הקשור לחומרים מסוכנים ולפסולת מסוכנת וסילוקה;
{{ח:תת|(6)}} ניטור ופיקוח על תעשיות ובקרת אזורי תעשיה;
{{ח:תת|(7)}} ייעוץ, פיקוח וטיפול במפגעי רעש;
{{ח:תת|(8)}} ייעוץ, פיקוח וטיפול במפגעי זיהום אויר;
{{ח:תת|(9)}} ייעוץ, פיקוח וטיפול בזיהומים חקלאיים;
{{ח:תת|(10)}} קידום החינוך הסביבתי;
{{ח:תת|(11)}} הכנת דו״ח שנתי על מצב איכות הסביבה ברשויות;
{{ח:תת|(12)}} הקמת מסד נתונים סביבתיים באזור.

{{ח:סעיף|1ג|סמכויות האיגוד}}
{{ח:ת}} לשם ביצוע תפקידיו יהיו לאיגוד כל הסמכויות הנתונות לרשות מקומית על פי כל חיקוק; לצורך זה בכל מקום בחיקוק שמדובר בו ב”עיריה“, ”מועצה מקומית“ או ”ראש רשות מקומית“ יראו כאילו מדובר באיגוד או ביושב ראש האיגוד הכל לפי הענין, והוא כאשר אין הוראה אחרת לעניין זה.

{{ח:סעיף|1ד|החלת {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)|הסעיפים 2 עד 49 לצו הוראות אחידות}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 2|סעיפים 2 עד 49 לצו הוראות אחידות}} יהיו סעיפים 2 עד 49 גם לצו זה.

{{ח:סעיף|50|מרכז פעילות האיגוד}}
{{ח:ת}} מנהל היחידה הסביבתית ”אזור אגן בית נטופה“ יהיה מרכז פעילות האיגוד, ויהיה נוכח, כמשקיף, בכל ישיבות מועצת האיגוד.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

הרשות המקומית	מס׳ החברים

עיריית סח׳נין	1

המועצה המקומית עראבה	1

המועצה המקומית דיר חנא	1

המועצה המקומית עילבון	1

המועצה המקומית כאוכב אבו–אלהיג׳א	1

{{ח:חתימות|ג׳ באייר התשנ״ו (22 באפריל 1996)}}
* '''חיים רמון'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו איגוד ערים לאיכות הסביבה (גליל מערבי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו איגוד ערים לאיכות הסביבה (גליל מערבי), התשמ״ג–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 1210|צו איגוד ערים לאיכות הסביבה (גליל מערבי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4488.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 2487|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4695.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 780|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4769.pdf}}, {{ח:תיבה|1893|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4854.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 16ב|ו־16ב}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|לחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – רשות מקומית ששמה נקוב {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד“, ”מועצה“ ו”השר“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 1|בסעיף 1 לצו איגוד ערים (הוראות אחידות), התשל״ז–1977}} (להלן – צו הוראות אחידות).

{{ח:סעיף|1א|הקמת האיגוד}}
{{ח:ת}} מוקם בזה איגוד ערים שייקרא ”איגוד ערים לאיכות הסביבה (גליל מערבי)“ שתחומו יהיה שטח שיפוטן של כל הרשויות המקומיות {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|1ב|תפקידי האיגוד}}
{{ח:ת}} תפקידי האיגוד הם לפעול ככל הדרוש לשמירה על איכות הסביבה ולמניעת מפגעים סביבתיים בתחום האיגוד.

{{ח:סעיף|1ג|סמכויות האיגוד}}
{{ח:ת}} לשם ביצוע תפקידיו יהיו לאיגוד כל הסמכויות הנתונות לרשות מקומית על פי כל חיקוק; לצורך זה בכל מקום. בחיקוק שמדובר בו ב”עיריה“, ”מועצה מקומית“ או ”ראש רשות מקומית“, יראו כאילו מדובר באיגוד או ביושב ראש האיגוד, הכל לפי הענין, והוא כשאין הוראה אחרת לענין זה.

{{ח:סעיף|1ד|טיפול בהסכמת הרשויות המקומיות}}
{{ח:ת}} האיגוד רשאי לטפל במסגרת סמכויותיו בחלק מהרשויות המקומיות החברות באיגוד, בהתאם להחלטת המועצה, גם בנושאים נוספים הקשורים לאיכות הסביבה בכפוף לקבלת הסכמתן של הרשויות המקומיות שבתחומן נעשות הפעולות.

{{ח:סעיף|1ה|החלת {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)|סעיפים 2 עד 49}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 2|סעיפים 2 עד 49 לצו הוראות אחידות}} יהיו סעיפים 2 עד 49 גם לצו זה.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ד, תשמ״ה, תשמ״ה־2}}
{{ח:ת}}

הרשות המקומית	מספר החברים

עירית נהריה	1

עירית עכו	1

המועצה המקומית כרמיאל	1

המועצה המקומית שבי ציון	1

המועצה המקומית אבו סנאן	1

המועצה המקומית ג׳דידה	1

המועצה המקומית מכר	1

המועצה האזורית מטה אשר	2

המועצה האזורית משגב	1

המועצה המקומית שלומי	1

המועצה האזורית מעלה יוסף	1

המועצה המקומית ג׳וליס	1

המועצה המקומית ירכא	1

{{ח:חתימות|כ״ה בשבט התשמ״ג (8 בפברואר 1983)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו איגוד ערים לחינוך על יסודי (גדרה, גדרות ומזכרת-בתיה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו איגוד ערים לחינוך על יסודי (גדרה, גדרות ומזכרת־בתיה), התשמ״ז–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 123|צו איגוד ערים לחינוך על יסודי (גדרה, גדרות ומזכרת־בתיה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4981.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 15|15}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|לחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – רשות מקומית ששמה נקוב {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד“, ”מועצה“, ”השר“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 1|בסעיף 1 לצו איגוד ערים (הוראות אחידות), התשל״ז–1977}} (להלן – צו הוראות אחידות).

{{ח:סעיף|2א|הקמת תאגיד}}
{{ח:ת}} מוקם בזה איגוד ערים שייקרא ”איגוד ערים לחינוך על יסודי (גדרה, גדרות ומזכרת־בתיה)“, שתחומו יהיה שטח שיפוטן של הרשויות המקומיות הנקובות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|2ב|תפקידי האיגוד}}
{{ח:ת}} תפקידי האיגוד וסמכויותיו הם לפעול ככל הדרוש לקיים בית ספר מקיף אזורי משותף אשר יקיים את המגמות האלה:
{{ח:תת|1.}} מגמה עיונית כללית, כולל הכנת התלמידים לבחינות בגרות:
{{ח:תת|2.}} מגמה טכנולוגית, כולל הכנת התלמידים לבחינות בגרות;
{{ח:תת|3.}} מגמות חברתיות וחינוכיות במסגרת החינוך המשלים על פי החוק.

{{ח:סעיף|2ג|סמכויות האיגוד כסמכויות רשות מקומית}}
{{ח:ת}} לשם ביצוע תפקידיו יהיו לאיגוד כל הסמכויות הנתונות לרשות מקומית, על פי כל חיקוק; לצורך זה, בכל מקום בחיקוק שמדובר בו בעיריה, מועצה מקומית או ראש רשות מקומית, יראו כאילו מדובר באיגוד או ביושב ראש האיגוד, הכל לפי הענין, והוא כשאין הוראה אחרת לענין זה.

{{ח:סעיף|2ד|הרכב המועצה}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה תהיה מורכבת מנציגי הרשויות המקומיות המאוגדים באיגוד, שמספרם הוא כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} כל רשות מקומית תמנה, תוך 6 חדשים לאחר שנבחרה, את נציגיה במועצה מבין חברי מועצתה היא או מבין עובדיה במספר הנקוב {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת בטור ב׳}} לצד שמה. בכפוף לאמור {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 11|בסעיפים 11}}, {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 12|12}}, {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 13|13}} {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 14|ו־14 לצו הוראות אחידות}}, תקופת כהונתו של חבר מועצה תהא כתקופת כהונתה של המועצה.
{{ח:תת|(ג)}} לכל רשות מקומית אשר תצטרף בעתיד לאיגוד ימונו למועצה שני נציגים.

{{ח:סעיף|2ה|{{ח:הערה|החלת הוראות}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 3|הסעיפים 3 עד 49 לצו הוראות אחידות}} יהיו סעיפים 3 עד 49 גם לצו זה.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2א|סעיפים 2א}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־{{מוקטן|2}}ד}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

הרשות המקומית	מספר חברים

מועצה מקומית גדרה	3

מועצה אזורית גדרות	3

מועצה מקומית מזכרת־בתיה	3

{{ח:חתימות|ד׳ בתשרי התשמ״ז (7 באוקטובר 1986)}}
* '''יצחק פרץ'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו איגוד ערים משהד-ריינה (חינוך על-יסודי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו איגוד ערים משהד–ריינה (חינוך על־יסודי), התשמ״ב–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 331|צו איגוד ערים משהד–ריינה (חינוך על־יסודי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4292.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 16ב|ו־16ב}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|לחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – רשות מקומית ששמה נקוב {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו הוראות אחידות“ – {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)|צו איגוד ערים (הוראות אחידות), התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד“, ”מועצה“, ”השר“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 1|בסעיף 1 לצו הוראות אחידות}}.

{{ח:סעיף|1א|הקמת האיגוד}}
{{ח:ת}} מוקם בזה איגוד ערים שייקרא ”איגוד ערים משהד–ריינה (חינוך על־יסודי)“, שתחומו שטח שיפוטן של כל הרשויות המקומיות {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|1ב|תפקידי האיגוד}}
{{ח:ת}} תפקידי האיגוד הם הקמה, פיתוח וניהול של מוסדות חינוך על־יסודיים.

{{ח:סעיף|1ג|סמכויות האיגוד}}
{{ח:ת}} לשם ביצוע תפקידיו יהיו לאיגוד כל הסמכויות הנתונות לרשויות המקומיות, על פי כל חיקוק; לצורך זה בכל מקום בחיקוק שמדובר בו ב”עיריה“, ”מועצה מקומית“ או ”ראש רשות מקומית“, יראו כאילו מדובר באיגוד או ביושב ראש האיגוד, לפי הענין, והוא כשאין הוראה אחרת לענין זה.

{{ח:סעיף|1ד|טיפול בהסכמת הרשויות המקומיות}}
{{ח:ת}} האיגוד רשאי במסגרת סמכויותיו בחלק מהרשויות המקומיות באיגוד, לטפל, בהתאם להחלטת המועצה, גם בנושאים נוספים הקשורים בחינוך על־יסודי, בכפוף לקבלת הסכמה מהרשות המקומית שבתחומה נעשות הפעולות ובאישור שר הפנים או מי שהוא הסמיכו לכך.

{{ח:סעיף|1ה|החלת {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)|סעיפים}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 2|סעיפים 2 עד 49 לצו הוראות אחידות}} יהיו סעיפים 2 עד 49 גם לצו זה.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

הרשות המקומית	מספר חברים

המועצה המקומית משהד	3

המועצה המקומית ריינה	3

{{ח:חתימות|י״א בתמוז התשמ״א (13 ביולי 1981)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו איגוד ערים שאגור (חינוך על יסודי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו איגוד ערים שאגור (חינוך על יסודי), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1478|צו איגוד ערים שאגור (חינוך על יסודי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4269.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 16ב|ו־16ב}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|לחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – רשות מקומית ששמה נקוב {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד“, ”מועצה“, ”השר“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 1|בסעיף 1 לצו איגוד ערים (הוראות אחידות), התשל״ז–1977}} (להלן – צו הוראות אחידות).

{{ח:סעיף|1א|הקמת האיגוד}}
{{ח:ת}} מוקם בזה איגוד ערים שייקרא ”איגוד ערים שאגור (חינוך על יסודי)“ שתחומו יהיה שטח שיפוטן של הרשויות המקומיות {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|1ב|תפקידי האיגוד}}
{{ח:ת}} תפקידי האיגוד הם הקמה, פיתוח וניהול של מוסדות חינוך על־יסודיים.

{{ח:סעיף|1ג|סמכויות האיגוד}}
{{ח:ת}} לשם ביצוע תפקידיו יהיו לאיגוד כל הסמכויות הנתונות לרשויות המקומיות על פי כל חיקוק; לצורך זה בכל מקום בחיקוק שמדובר בו ב”עיריה“, ”מועצה מקומית“ או ”ראש רשות מקומית“, יראו כאילו מדובר באיגוד או ביושב ראש האיגוד, לפי הענין, והוא כשאין הוראה אחרת לענין זה.

{{ח:סעיף|1ד|טיפול בהסכמת הרשויות המקומיות}}
{{ח:ת}} האיגוד רשאי, במסגרת סמכויותיו בחלק מהרשויות המקומיות החברות באיגוד, לטפל, בהתאם להחלטת המועצה, גם בנושאים נוספים הקשורים בחינוך על יסודי, בכפוף לקבלת הסכמה מהרשות המקומית שבתחומה נעשות הפעולות, ובאישור שר הפנים או מי שהוא הסמיכו לכך.

{{ח:סעיף|1ה|החלת {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)|סעיפים 2–49}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 2|סעיפים 2 עד 49 לצו הוראות אחידות}} יהיו סעיפים 2 עד 49 גם לצו זה.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

הרשות המקומית	מספר חברים

המועצה המקומית ביענה	2

המועצה המקומית דייר אל אסד	2

המועצה המקומית מג׳ד אל־כרום	3

המועצה המקומית נחף	2

{{ח:חתימות|י״א בתמוז התשמ״א (13 ביולי 1981)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו איסור הלבנת הון (פטור מחובת רישום במרשם נותני שירותי מטבע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו איסור הלבנת הון (פטור מחובת רישום במרשם נותני שירותי מטבע), התשע״ו–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 346|צו איסור הלבנת הון (פטור מחובת רישום במרשם נותני שירותי מטבע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7586.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11ג|סעיפים 11ג(ב)(7)}}, {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 32|32(א1)(1) ו־(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|לחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם שר המשפטים ועם השר לביטחון הפנים ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה בעלת רישיון זירה“ – חברה בעלת רישיון זירה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44יב|בסעיף 44יב לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרשם נותני שירותי מטבע“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11ב|בסעיף 11ב(ב) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|פטור מרישום כנותן שירותי מטבע}}
{{ח:ת}} חברה בעלת רישיון זירה לא תהיה חייבת ברישום במרשם נותני שירותי מטבע.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה עם כניסתו לתוקף של {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של זירת סוחר לחשבונו העצמי למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של זירת סוחר לחשבונו העצמי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״ו–2015}}.

{{ח:חתימות|כ׳ בכסלו התשע״ו (2 בדצמבר 2015)}}
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו איסור הלבנת הון (קביעת יחידה לעניין סעיף 30(ג1)(1) לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו איסור הלבנת הון (קביעת יחידה לעניין סעיף 30(ג1)(1) לחוק), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 796|צו איסור הלבנת הון (קביעת יחידה לעניין סעיף 30(ג1)(1) לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7626.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 30|סעיף 30(ג1)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|לחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}} (להלן – החוק), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת יחידה}}
{{ח:ת}} יחידה במלמ״ב שפרטיה מצויים ברשות המוסמכת, היא יחידה שהרשות האמורה רשאית להעביר אליה מידע ממאגר המידע לצורך ביצוע תפקידה של היחידה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 30|לסעיף 30 לחוק}}.

{{ח:חתימות|י״ח בשבט התשע״ו (28 בינואר 2016)}}
* '''משה (בוגי) יעלון'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו איסור נהיגה ברכב בחוף הים (נגישות לנכים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו איסור נהיגה ברכב בחוף הים (נגישות לנכים), התשנ״ז–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ז, 1090|צו איסור נהיגה ברכב בחוף הים (נגישות לנכים)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים#סעיף 3|סעיף 3(6)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים|לחוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים, התשנ״ז–1997}} (להלן – החוק), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – מי שיש לו מחלה, ליקוי גופני או מוגבלות אחרת, המשפיעים באופן משמעותי על יכולתו להגיע לחוף הים, או לשירותי חוף הים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח“ – מי שהוסמך למפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים#סעיף 4|סעיף 4 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתרחץ“ – אדם הנמצא במקום רחצה בין במים ובין על החוף.

{{ח:סעיף|2|סייג לאיסור נהיגה בחוף הים}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק}}, רשאי אדם לנהוג ברכב בחוף הים כדי לאפשר לנכה להגיע לחוף או לצאת ממנו, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הנהיגה בחוף הים איננה מהווה סכנה למתרחצים;
{{ח:תתת|(2)}} הנהיגה איננה פוגעת בערכי נוף וטבע, ארכיאולוגיה, היסטוריה ושימור;
{{ח:תתת|(3)}} אין בחוף הים דרכי גישה נאותות ובטוחות לתנועת הנכה ללא רכב, בין בכסא גלגלים ובין בדרך אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי מפקח לקבוע כי משיקולי בטיחות המתרחצים הנובעים מתנאי הקרקע או צפיפות המתרחצים, תיאסר כניסתו של רכב לחוף רחצה מוכרז.

{{ח:סעיף|3|שמירת סמכויות}}
{{ח:ת}} אין בהוראות צו זה כדי לפגוע בסמכויות סדרן או פקח לפי {{ח:חיצוני|צו הסדרת מקומות רחצה (סדרים ואיסורים במקומות רחצה מוכרזים)|צו הסדרת מקומות רחצה (מצילים, סדרנים, פקחים ומגישי עזרה ראשונה), התשכ״ו–1965}}.

{{ח:חתימות|כ״ו בתמוז התשנ״ז (31 ביולי 1997)}}
* '''אליהו סויסה'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בדבר העלאת קנסות שנקבעו בדין או בתחיקת בטחון (יהודה והשומרון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בדבר העלאת קנסות שנקבעו בדין או בתחיקת בטחון (יהודה והשומרון) (מס׳ 845), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|קמצ״ם, 47, 444 {{מוקטן|(צו 845)}}|צו בדבר העלאת קנסות שנקבעו בדין או בתחיקת בטחון (יהודה והשומרון)}}; {{ח:תיבה|קמצ״ם, 51, 8 {{מוקטן|(צו 933)}}|תיקון}}; {{ח:תיבה|קמצ״ם, 57, 34 {{מוקטן|(צו 1035)}}|תיקון מס׳ 2}}; {{ח:תיבה|קמצ״ם, 60, 38 {{מוקטן|(צו 1071)}}|תיקון מס׳ 3}}; {{ח:תיבה|קמצ״ם, 66, 44 {{מוקטן|(צו 1104)}}|תיקון מס׳ 4}}; {{ח:תיבה|קמצ״ם, 74, 14 {{מוקטן|(צו 1129)}}|תיקון מס׳ 5}}; {{ח:תיבה|קמצ״ם, 221, 4838 {{מוקטן|(צו 1597)}}|תיקון מס׳ 6}}; {{ח:תיבה|קמצ״ם, 270, 13849 {{מוקטן|(צו 2225)}}|צו המכס (מעבר גשר אלנבי) (יהודה ושומרון) (הוראת שעה)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי כמפקד האזור והואיל ואני סבור כי הדבר דרוש לצורך הממשל התקין וקיום הסדר הציבורי הנני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שעור הקנסות|תיקון: 933, 1035, 1071, 1104, 1129, 1597, 2225}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בדין או בתחיקת בטחון, מקום שהוסמך בית משפט שהוקם על פי תחיקת בטחון להטיל קנס, רשאי הוא להטיל:
{{ח:תתת|(1)}} אם קבוע לעבירה עונש מאסר עד שישה חודשים או קנס בלבד, או קנס שלא נקבע לו סכום – קנס עד 12,900 שקלים חדשים {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.3.2025 עד יום 1.3.2030, 14,400 שקלים חדשים)}};
{{ח:תתת|(2)}} אם קבוע לעבירה עונש מאסר למעלה משישה חודשים ולא יותר משנה – קנס עד 26,100 שקלים חדשים {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.3.2025 עד יום 1.3.2030, 29,200 שקלים חדשים)}};
{{ח:תתת|(3)}} אם קבוע לעבירה עונש מאסר של למעלה משנה ולא יותר משלוש שנים – קנס עד 67,300 שקלים חדשים {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.3.2025 עד יום 1.3.2030, 75,300 שקלים חדשים)}};
{{ח:תתת|(4)}} אם קבוע לעבירה עונש מאסר למעלה משלוש שנים – קנס עד 202,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.3.2025 עד יום 1.3.2030, 226,000 שקלים חדשים)}}.
{{ח:תת|(ב)}} סעיף זה לא יפגע בהוראה המסמיכה את בית המשפט לקנוס בסכומים העולים על הסכומים האמורים בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} מקום שקבוע בדין או בתחיקת בטחון לעבירה נמשכת קנס או קנס נוסף לכל יום של עבירה רשאי בית המשפט להטיל, במקום אותו קנס, קנס עד 1,300 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|1א|עדכון קנסות|תיקון: 1129, 1597}}
{{ח:תת|(א)}} היועץ המשפטי רשאי לשנות בצו את שעורי הקנסות הקבועים בכל דין או תחיקת בטחון, על פי השינויים שחלו במדד מן המדד שפורסם בחודש שבו הם נקבעו לאחרונה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוגדלו שיעורי קנסות לפי סעיף זה לפני שחלפו ששה חדשים מיום ההגדלה הקודמת.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בישראל.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קנסות“ – לרבות תקרות לקנסות שהדין או תחיקת הבטחון מסמיכים לקבוע.

{{ח:סעיף|2|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תחילת תוקפו של צו זה חודש ימים מיום חתימתו.

{{ח:סעיף|3|השם|תיקון: 1597}}
{{ח:ת}} צו זה יקרא: ”צו בדבר העלאת קנסות שנקבעו בדין או בתחיקת בטחון (יהודה והשומרון) (מס׳ 845), תש״ם–1980“.

{{ח:חתימות|י׳ בסיון תש״ם (25 במאי 1980)}}
* '''בנימין בן אליעזר, תת־אלוף'''
מפקד כוחות צה״ל באזור יהודה והשומרון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו בדבר שטחים סגורים (אזור הגדה המערבית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בדבר שטחים סגורים (אזור הגדה המערבית) (מס׳ 34), תשכ״ז–1967}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|קמצ״ם 2, 70 {{מוקטן|(צו 34)}}|צו בדבר נכסים נטושים (רכוש הפרט) (אזור הגדה המערבית)}}; {{ח:תיבה|קמצ״ם, 12, 485 {{מוקטן|(צו 240)}}|תיקון}}; {{ח:תיבה|קמצ״ם, 210, 4062 {{מוקטן|(צו 1576)}}|תיקון מס׳ 3 [צ״ל: תיקון מס׳ 2]}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|צו בדבר הוראות בטחון (יהודה והשומרון)#סעיף 318|סעיף 70}} {{ח:חיצוני|צו בדבר הוראות בטחון (יהודה והשומרון)|לצו בדבר הוראות בטחון}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הכרזה על שטח סגור}}
{{ח:ת}} שטח הגדה המערבית מוכרז בזה כשטח סגור.

{{ח:סעיף|1א|תנאי בדבר אגרה|תיקון: 240}}
{{ח:ת}} קבע מפקד האזור, בהוראות שיתן מזמן לזמן, אגרה שתשולם לגבי היתר לענין צו זה, לא יהיה תוקף להיתר כאמור אלא לאחר תשלום האגרה.

{{ח:סעיף|1ב|נקודות מעבר בין האזור וישראל|תיקון: 1576}}
{{ח:תת|(א)}} ראש המנהל האזרחי רשאי לקבוע בהודעה נקודות מעבר לתושבי האזור, שאינם ישראלים, היוצאים מהאזור לישראל והנכנסים לאזור מישראל (להלן: ”נקודות מעבר“), ואת ההסדרים שיחולו בנקודות המעבר.
{{ח:תת|(ב)}} ניתנה הודעה לפי סעיף קטן (א), לא ייצא תושב האזור, שאינו ישראלי, מהאזור לישראל ולא ייכנס לאזור מישראל אלא דרך אחת מנקודות המעבר, והכל בהתאם לאמור בהודעה.

{{ח:סעיף|1ג|איסור מעבר מחוץ לנקודות המעבר|תיקון: 1576}}
{{ח:תת|(א)}} ניתנה הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 1ב|סעיף 1ב שלעיל}}, לא יוציא ישראלי ברכב מהאזור לישראל תושב האזור, שאינו ישראלי, ולא יכניסו לאזור מישראל, אלא דרך נקודות המעבר.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בסעיף זה, לא יחול על חייל, שוטר וכל מי שנמנה על כוחות הביטחון במסגרת מילוי תפקידם.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה: ”ישראלי“ – תושב ישראל, מי שמקום מגוריו באזור והוא אזרח ישראלי או שהוא זכאי לעלות לישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, התש״י–1950}}, כפי תוקפו בישראל, וכן מי שאינו תושב האזור, ובידו אשרת כניסה בתוקף לישראל.

{{ח:סעיף|1ד|פטור}}
{{ח:ת}} ראש המנהל האזרחי רשאי לפטור אדם או סוגי בני אדם מתחולת הוראות סעיף זה, כולן או מקצתן.

{{ח:סעיף|2|ביטול צווים}}
{{ח:ת}} הצו בדבר שטחים סגורים (אזור הגדה המערבית) (מס׳ 5), תשכ״ז–1967 והצו בדבר שטחים סגורים (אזור הגדה המערבית) (תיקון) (מס׳ 18), תשכ״ז–1967 – בטלים.

{{ח:סעיף|3|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה מיום כ״ד בסיון תשכ״ז (2 ביולי 1967).

{{ח:סעיף|4|השם|תיקון: 240}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא "צו בדבר שטחים סגורים (אזור הגדה המערבית) (מס׳ 34), תשכ״ז–1967.

{{ח:חתימות|כ״ד בסיון תשכ״ז (8 ביולי 1967)}}
* '''אלוף עוזי נרקיס'''
מפקד כוחות צה״ל
באזור הגדה המערבית
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ביטוח בריאות ממלכתי (העברת סכום כספי למד"א)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ביטוח בריאות ממלכתי (העברת סכום כספי למד״א), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 1062|צו ביטוח בריאות ממלכתי (העברת סכום כספי למד״א)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5990.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 16|סעיף 16(א)(4)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), ובהסכמת שר האוצר, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|העברת סכום כספי}}
{{ח:ת}} הסכום הכספי שיעביר המוסד למד״א מדי חודש יהיה 916,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1999)}}.

{{ח:סעיף|2|עדכון הסכום הכספי}}
{{ח:ת}} הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} יתעדכן ב־1 ביולי בכל שנה, החל ב־1 ביולי 2000, לפי השינוי במדד יוקר הבריאות הממוצע (להלן – מדד הבריאות) בשנה הקודמת לעומת מדד הבריאות בשנה שקדמה לה; המנהל הכללי של משרד הבריאות יודיע למוסד, ב־15 ביוני בכל שנה, את שיעור העדכון.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}} יחול על הסכום שיש להעבירו בגין כל אחד מן החודשים החל בחודש ינואר 1999.

{{ח:חתימות|ח׳ בתמוז התשנ״ט (22 ביוני 1999)}}
* '''יהושע מצא'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ביטוח בריאות ממלכתי (מימון מועצת הבריאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ביטוח בריאות ממלכתי (מימון מועצת הבריאות), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 914|צו ביטוח בריאות ממלכתי (מימון מועצת הבריאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6179.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 178|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6287.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 179|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6627.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1179|תיקון|7122}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 531|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7598.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 16|סעיף 16(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הסכום החודשי|תיקון: תשס״ח, תשע״ב, תשע״ו}}
{{ח:ת}} הסכום הכספי החודשי שיעביר המוסד לביטוח לאומי למועצת הבריאות למימון פעולותיה הוא 958,334 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|2|ביטול צו}}
{{ח:ת}} צו ביטוח בריאות ממלכתי (מימון מועצת הבריאות), התשנ״ו–1995 – בטל.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום כ״ב בסיון התשס״ב (2 ביוני 2002).

{{ח:חתימות|י״א בתמוז התשס״ב (21 ביוני 2002)}}
* '''נסים דהן'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]