דבר המלך במועצה על ארץ-ישראל (הגנה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|דבר המלך במועצה לארץ־ישראל (הגנה), 1937}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2080919}} '''חוק קודם:''' {{ח:תיבה|חא״י כרך ג׳, עמ׳ 2798|דבר המלך במועצה על פלשתינה (א״י) (הגנה), 1931|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563782.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1936, תוס׳ 2, 402|מנשר}}. '''חוק נוכחי:''' {{ח:תיבה|ע״ר 1937, תוס׳ 2, 221|דבר המלך במועצה לפלשתינה (א״י) (הגנה), 1937}}, {{ח:תיבה|227|דבר המלך במועצה לפלשתינה (א״י) (הגנה), 1937}}, {{ח:תיבה|233|כרוז}}; {{ח:תיבה|S.I. 1948 {{מוקטן|(מס׳ 1004)}} כרך א׳, עמ׳ 1350 {{מוקטן|(אנגלית)}}|דבר־המלך במועצה על ארץ־ישראל (ביטולים), 1948|https://he.wikisource.org/wiki/The_Palestine_(Revocations)_Order_in_Council}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 3|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 159|תיקון לפקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_210386.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
הטופס הרשמי של דבר המלך במועצה לפלשתינה (א״י) (הגנה), 1937, נתקבל כבר בדואר האויר וישנם שינויי גירסא קלים בין טופס זה ובין דבר המלך שהופיע בעתון הרשמי גליון 674 מיום 20 במרץ, 1937, שנתפרסם על יסוד חומר טלגרפי. תחת לפרסם את שנויי הגירסא מוצאים אנו כי נוח יותר יהא לבטל את העתון הרשמי מיום 20 במרץ ולפרסם את דבר המלך מחדש.

לקמן מובא נוסח דבר המלך במועצה לפלשתינה (א״י) (הגנה), 1937.
{{ח:מפריד}}
הואיל וארץ־ישראל היא ארץ אשר הוד מלכותו המלך קבל את הממונות עליה מטעם חבר הלאומים:–

והואיל ולפי אמנה, מתנה, מנהג, חסד, ושאר אמצעים חוקיים יש להוד מלכותו סמכות ושיפוט בארץ־ישראל,

והואיל ולפי דברי המלך במועצה לארץ־ישראל (הגנה), 1931 ו־1936 נקבעו הוראות להבטחת בטחון הצבור ולהגנת ארץ־ישראל,

והואיל ומן הצורך להתקין הוראות אחרות לצורך זה:–

לפיכך הואיל הוד מלכותו לצוות בעצת מועצתו הפרטית בתוקף הסמכויות המסורות לו בענין זה {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הנכרי|בחוק השיפוט הנכרי{{ח:הערה|,}} 1890}} או בחוקים אחרים, ובזה מצוים לאמור:–
{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|דבר־המלך במועצה על ארץ־ישראל (הגנה), 1937 בוטל ביום 14.5.1948 מכוח {{ח:חיצוני|דבר-המלך במועצה על ארץ-ישראל (ביטולים)|דבר־המלך במועצה על ארץ־ישראל (ביטולים), 1948}}, שפורסם בבריטניה הגדולה ימים ספורים לפני תום המנדט. אולם, הביטול לא פורסם בישראל בעתון רשמי. לכן, נשאר דבר־המלך העיקרי בתוקף, מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 11א|בסעיף 11א לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}} (כפי שתוקנה ביום 2.9.1949), לפיו, חוק שדימו לחוקק בתקופה שבין ט״ז בכסלו תש״ח (29 בנובמבר 1947) ובין ו׳ באייר תש״ח (15 במאי 1948), ושלא פורסם בעתון הרשמי למרות היותו נמנה עם סוג חוקים שפרסומם בעתון הרשמי היה חובה או מנהג – הינו ”חוק נסתר“, ואין לו ומעולם לא היה לו תוקף.}}
{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|בסעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|ו־15 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל סמכות שהיתה נתונה על פי החוק בידי מלך בריטניה או בידי הנציב העליון תהא נתונה לממשלה, וכל מקום בו נאמר בחוק ”פלשתינה (א״י)“ ייקרא מעתה ”ישראל“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}
{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|חלק א|חלק א׳ – הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳ – תקנות לענין הגנה}}

{{ח:פנימי|חלק ג|חלק ג׳ – הוראות לימי המעבר והוראות נוספות}}

{{ח:קטע2|חלק א|חלק א׳ – הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} דבר מלך זה ייקרא {{ח:הערה|”}}דבר המלך במועצה לארץ־ישראל (הגנה), 1937{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|פירוש|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} בדבר מלך זה יהיו לביטויים דלקמן הפירושים המיוחסים להם, אלא אם כן ענין הכתוב יחייב פירוש אחר:–
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ארץ־ישראל“ אינה כוללת אותו חלק מן השטח הכפוף לממונות הקרוי עבר הירדן מזרחה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נציב עליון“ {{ח:הערה|-}} {{ח:הערה|(הושמטה מכללא);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק“ כולל כל צו מאת הוד מלכותו במועצה, פרט לדבר מלך זה, וכן כל פקודה, חוק עותומני, צו, תקנה, חוק עוזר וכל חוק אחר הנוהגים באותה שעה בישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דבר המלך משנת 1931“ פירושו דבר המלך במועצה לארץ־ישראל (הגנה), 1931;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דבר המלך משנת 1936“ פירושו דבר המלך לארץ־ישראל בענין המשטר הצבאי (הגנה), 1936.
{{ח:תת|(2)}} חוק הפירושים יחול על פירושו של דבר מלך זה כשם שהוא חל על פירוש חוק של הפרלמנט.
{{ח:תת|(3)}} כדי למנוע ספקות מכריזין בזה כי כל מקום שמוזכרת ארץ־ישראל בדבר מלך זה או בדבר המלך משנת 1931, או בדבר המלך משנת 1936, יכלול המונח הזה גם את מימי החוף הסמוכים לארץ.

{{ח:סעיף|3|תחילת התוקף|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳ מדבר מלך זה}} לא תחולנה אלא בתוקף כרוז שיפורסם ע״י הממשלה שיורה כי ההוראות הנ״ל תקבלנה תוקף; וכל אימת שיפורסם כרוז כזה, תקבלנה ההוראות הנ״ל תוקף באותו יום שיפורש בכרוז, וכן תוספנה להיות בעלות תוקף עד שתפרסם הממשלה כרוז אחר המורה כי יחדל להיות תוקף להוראות הנ״ל, ואז יחדל להיות להן תוקף, פרט לאותם הדברים שנעשו או שלא נעשו קודם לכן.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|הנציב העליון פרסם כרוז, לפיו הוראות {{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳ לדבר המלך במועצה על ארץ־ישראל (הגנה), 1937}} תקבלנה תוקף ביום 24 במרץ, 1937 (תוס׳ 2 לע״ר 675 מיום 24.3.1937, עמ׳ 233).}}
{{ח:תת|(2)}} חוץ אם נאמר בפירוש אחרת בדבר מלך זה, הרי דבר־המלך יקבל תוקף מיד.

{{ח:סעיף|4|הסמכות לתקן דבר מלך זה או לבטלו|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל מכללא מכוח {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 12|סעיף 12 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}).}}

{{ח:סעיף|5|היקפו של דבר מלך זה|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} דבר מלך זה יחול על כל ארץ־ישראל.

{{ח:קטע2|חלק ב|חלק ב׳ – תקנות לענין הגנה}}

{{ח:סעיף|6|תקנות לענין הגנה|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} הממשלה רשאית להתקין אותן התקנות (הקרויות בדבר מלך זה ”תקנות לענין הגנה“), שלפי שיקול דעתה הבלתי מוגבל יהא צורך בהן כדי להבטיח את בטחון הצבור, ההגנה על ישראל, השלטת הסדר הצבורי ודיכוי התקוממות, מרד ופרעות וכדי לקיים את האספקה והשירותים שהם הכרחיים לצבור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|הנציב העליון התקין {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)|תקנות ההגנה (שעת חירום), 1945}}.}}
{{ח:תת|(2)}} בלי לפגוע בכללותן של הסמכויות הנתונות בסעיף קטן דלעיל, הרי תוכלנה תקנות לענין הגנה:–
{{ח:תתת|(א)}} לקבוע הוראות לעצירתם של אנשים בישראל או לגירושם והוצאתם ממנה;
{{ח:תתת|(ב)}} להתיר:–
{{ח:תתתת|(I)}} נטילת כל נכס או מפעל או קבלת פיקוח עליו מטעם הממשלה;
{{ח:תתתת|(II)}} רכישת כל נכס מטעם הממשלה;
{{ח:תתתת|(III)}} כל עבודה בכל קרקע לרבות הריסה, סתירה או עקירה של כל נכס;
{{ח:תתת|(ג)}} להתיר את הכניסה לכל בית או החיפוש בו;
{{ח:תתת|(ד)}} לתקן כל חוק, להפסיק את תקפו של כל חוק ולהטיל כל חוק, בין בשינויים ובין בלא שינויים;
{{ח:תתת|(ה)}} לקבוע הוראות בענין הטלת כל מס שייקבע עפ״י כל תקנות לצורך מתן כל רשיון, רשות, תעודה או מסמך לצורך התקנות;
{{ח:תתת|(ו)}} לקבוע הוראות לענין תשלום כל פיצוי ושכר לאנשים שנפגעו ע״י התקנות;
{{ח:תתת|(ז)}} לקבוע הוראות:
{{ח:תתתת|(I)}} לתפישתם של אנשים העוברים על התקנות;
{{ח:תתתת|(II)}} לשפיטתם של אנשים כאלה ע״י בתי המשפט האזרחיים (לרבות בתי משפט בעלי שיפוט דחוף);
{{ח:תתתת|(III)}} לשפיטתם של אנשים שעברו עברות עפ״י התקנות לענין הגנה, ע״י אותם בתי המשפט הצבאיים שיוצרו עפ״י התקנות לענין הגנה, בין שעברו את העברות לפני שנוצרו בתי משפט אלה ובין שעברו עליהן לאחר שנוצרו, וכן לשפיטתם של אנשים שעברו עברות עפ״י כל חוק אחר לאחר אותו תאריך, ע״י בתי משפט צבאיים אלה;
{{ח:תתתת|(IV)}} להטלת העונשין שייקבעו, ע״י כל בית משפט אזרחי או כל בית משפט צבאי שיוקם כאמור לעיל: אם העברה היא עברה על תקנות ההגנה – עפ״י תקנות ההגנה, ואילו אם העברה היא עברה אחרת – עפ״י החוק הנוהג באותה שעה;
{{ח:תתתת|(V)}} לענין הטלת קנסות על צבורי אנשים או התאגדויות, והחרמת רכוש והשמדתו בתור פעולת־עונשין, בין שאפשר לזהות את העברינים האמיתיים ובין שאי אפשר לזהותם;
{{ח:תתתת|(VI)}} לענין הפרוצידורה והפרקטיקה של בתי המשפט הצבאיים האמורים;
{{ח:תתתת|(VII)}} לענין ערעורים על פסקי דין או ציוויים של בתי משפט צבאיים, או לקבוע כי אין להגיש ערעור עליהם; וכן
{{ח:תתתת|(VIII)}} כי פסקי דין, ציוויים והמו״מ המשפטי של בתי משפט צבאיים לא יהרהרו אחריהם לא בפקודת בית משפט ולא בדרך אחרת ולא יוטל כל ספק בהם בכל צורה שהיא לא ע״י בית משפט ולא בפני כל בית משפט.
{{ח:תת|(3)}} תקנות לענין הגנה תוכלנה לקבוע הוראות המקנות את הסמכויות לאותם רשויות, או בני אדם, או סוגים של בני אדם שיפורשו בתקנות, ליתן ציוויים, ולהתקין תקנות וחוקי עזר לכל מטרה שמותר להתקין לשמה תקנות אלה לפי דבר מלך זה, והן תוכלנה לכלול אותן הוראות נוספות או הוראות־לואי שהממשלה תמצא שהן נחוצות או רצויות לצורך התקנות.
{{ח:תת|(4)}} תקנה לענין הגנה או כל צו, תקנה או חוק עוזר שניתנו בהתאם לתקנה כזאת יהא להם תוקף למרות כל סתירה לכך הכלולה בכל חוק; וכל הוראה של חוק שתהא סותרת כל תקנה לענין הגנה או כל דבר מלך, תקנה או חוק עוזר כזה לא יהא להם תוקף עד לשעור אותה סתירה, כל עוד התקנה, הצו או החוק העוזר נשארים בתקפם, בין שאותה הוראה תוקנה, שונתה או הופסק תוקף פעולתה לפי סעיף זה, ובין שלא תוקנה, לא שונתה ולא הופסק תוקף פעולתה לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|7|מסירת סמכויות ע״י הממשלה|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} הממשלה רשאית, אם תראה צורך בכך, להוציא כרוז ולמסור בו את תפקידיה עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6 מדבר המלך הזה}}, למפקד העליון של חילות הצבא בישראל בהתחשב עם אותם הגבלות ותנאים שתאבה לפרשם בכרוז; וכל כרוז כזה מותר לשנותו או לבטלו בכרוז אחר שהממשלה תפרסם לאחר מכן, אך השנוי או הביטול של כל כרוז כזה לא יפגע בתוקף פעולתן של כל תקנות הגנה שיצאו מכוח כרוז כזה.

{{ח:קטע2|חלק ג|חלק ג׳ – הוראות לימי המעבר והוראות נוספות}}

{{ח:סעיף|8|אין דבר מלך זה פוגע בסמכויות הממשלה|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} הסמכויות הנתונות עפ״י דבר מלך זה ועפ״י דברי המלך משנת 1931 ו־1936, רואין אותן כאילו באו להוסיף על הסמכויות הנתונות לממשלה {{ח:חיצוני|דבר המלך במועצה לארץ-ישראל|בדבר המלך במועצה לארץ־ישראל, 1922}}, וכל דבר מלך המתקן אותו דבר מלך, או משנה אותו באופן אחר, ולא לגרוע מהן.

{{ח:סעיף|9|אין דבר מלך זה פוגע בתקנות שהותקנו עפ״י דבר המלך משנת 1931|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} שום דבר האמור בדבר המלך משנת 1936 אין לראותו כאילו הוא פוגע בכל תקנה שהותקנה עפ״י דבר המלך משנת 1931 שהיה לה תוקף ביום העשרים ותשעה בספטמבר, 1936, ואולם כל אותן התקנות רואין אותן כאילו הן הוסיפו להיות בתקפן, אך מיום ביטולן, תיקונן או שינוין עפ״י התקנות שהותקנו ע״י דברי המלך במועצה לארץ־ישראל (הגנה), 1931 ו־1936, יהא התוקף מותנה באותו ביטול, תקון או שנוי; ולפיכך שום חיוב על עברה עפ״י התקנות הנ״ל ושום דבר שנעשה עפ״י התקנות הנ״ל, אין לראותם כאילו הם בלתי מותרים או בלתי חוקיים מחמת שהתקנות הנ״ל שהיו בתקפן ביום עשרים ותשעה בספטמבר, 1936, לא היה להן תוקף לאחר אותו תאריך.

{{ח:סעיף|10|ביטול דברי המלך משנת 1931 ומשנת 1936}}
{{ח:ת}} ביום שבו יינתן בפעם הראשונה תוקף {{ח:פנימי|חלק ב|לחלק ב׳ מדבר מלך זה}} ע״י כרוז, יבוטלו דבר המלך משנת 1931 ומשנת 1936:
{{ח:ת}} בתנאי ששום דבר האמור בביטול זה לא יפגע בכל תקנה הנוהגת בתאריך האמור לעיל (לרבות תקנות הנזכרות {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף הקודם}}) אך כל התקנות הללו תוספנה להיות בתקפן ורואין אותן כתקנות הגנה לצורך {{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳ מדבר מלך זה}} ומותר לבטלן, לתקנן או לשנותן כאמור.

{{ח:סעיף|11|פירוש המילות המתיחסות לדברי המלך המבוטלים}}
{{ח:ת}} בכל מקום שמזכירין באיזה חוק את דבר המלך משנת 1931, או את דבר המלך משנת 1936{{ח:הערה|6}}, או את שניהם, הרי תפורשנה מלות אלה כאילו הן כוללות מילות המזכירות {{ח:פנימי|חלק א|חלקי א׳}} {{ח:פנימי|חלק ג|ו{{ח:הערה|־}}ג׳ מדבר המלך הזה}} ולמן היום שבו מבוטלים דברי מלך אלה, כאילו הן כוללות מילות המזכירות {{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳ מדבר מלך זה}}.

{{ח:סעיף|12|תקפם של מסמכים}}
{{ח:ת}} כל מסמך שנראה מתוכו כי הוא מסמך (בין לגיסלטיבי ובין אכסקוטיבי) שניתן בהתאם לדברים דלקמן או לצורך הדברים דלקמן:
{{ח:תת|(1)}} לדבר מלך זה, לדבר המלך של שנת 1931, או לדבר המלך של 1936, או
{{ח:תת|(2)}} כל הוראה הכלולה בתקנות ההגנה או כל תקנה שהותקנה עפ״י דבר המלך משנת 1931 או עפ״י דבר המלך משנת 1936, או שיש להן תוקף מכוחן של תקנות אלה,
{{ח:ת}} רואין אותו כמסמך שניתן כחוק כאמור לעיל ותקפן של ההוראות הכלולות במסמך אין להרהר אחריו בכל בית משפט או באופן מן האופנים.

{{ח:סעיף|13|הוכחות מסמכים}}
{{ח:ת}} כל מסמך שנראה מתוכו כי הוא מסמך (בין לגיסלטיבי ובין אכסקוטיבי) שנערך או ניתן ע״י כל רשות או אדם בהתאם {{ח:הערה|-}}
{{ח:תת|(1)}} לדבר מלך זה, דבר מלך משנת 1931, דבר מלך משנת 1936, או
{{ח:תת|(2)}} כל הוראה הכלולה בתקנות ההגנה או בכל תקנות שהותקנו עפ״י דבר המלך משנת 1931, או דבר המלך משנת 1936, או שיש לה תוקף מכוח תקנות אלו,
{{ח:ת}} או לצורך הדברים הנ״ל והוא חתום ע״י אותה רשות או אותו אדם או בשמם, יקובלו בעדות, ועד שלא יוכח ההיפך, רואין אותו כמסמך שניתן או נערך ע״י אותה רשות או אותו אדם, הכל כפי שהענין יחייב.

{{ח:חתימות|בחצר המלך בארמון בקינגהם, שמונה עשר במרץ, 1937.}}
* '''מ.פ.א. הנקיי'''
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]