תקנות מס הכנסה (פטור מהגשת דין וחשבון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (פטור מהגשת דין־וחשבון), התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 580|תקנות מס הכנסה (פטור מהגשת דין־וחשבון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5091.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 202|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5150.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 259|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5241.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 406|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5321.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 640|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5413.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 21|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5476.pdf}}, {{ח:תיבה|287|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5492.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 319|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5570.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 500|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5650.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 306|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5725.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 278|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5801.pdf}}, {{ח:תיבה|472|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5817.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 378|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5879.pdf}}, {{ח:תיבה|944|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5907.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 519|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5960.pdf}}, {{ח:תיבה|519|תיקון מס׳ 2 [תשנ״ח] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5960.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 569|תיקון מס׳ 2 [תשנ״ח] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6034.pdf}}, {{ח:תיבה|570|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6034.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 407|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6085.pdf}}, {{ח:תיבה|407|תיקון מס׳ 2 [תשנ״ח] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6085.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 382|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6149.pdf}}, {{ח:תיבה|383|תיקון מס׳ 2 [תשנ״ח] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6149.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 575|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6230.pdf}}, {{ח:תיבה|880|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6254.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 558ב|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6317A.pdf}}, {{ח:תיבה|722|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6325.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1585|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7405.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 848|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7931.pdf}}, {{ח:תיבה|950|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7947.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 3606|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11460.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 254|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11554.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 404|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12133.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 134א|סעיף 134א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ג, תשנ״ז, תשנ״ח־2, תשנ״ט־2, תש״ס, תש״ס־2, תשס״א־2, תשס״ב־2, תשס״ד, תשע״ד, תשע״ח, תשע״ח־2, תשפ״ד, תשפ״ה, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל חשבון בתאגיד בנקאי חוץ“ – מי שרשום בתאגיד חוץ בנקאי כבעל חשבון במטבע כלשהו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מאנרגיה מתחדשת“ – הכנסה כאמור {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעה באנרגיות מתחדשות (הטבות מס בשל הפקת חשמל מאנרגיה מתחדשת)#סעיף 2|בסעיפים 2}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעה באנרגיות מתחדשות (הטבות מס בשל הפקת חשמל מאנרגיה מתחדשת)#סעיף 3|ו־3 לחוק לעידוד השקעה באנרגיות מתחדשות (הטבות מס בשל הפקת חשמל מאנרגיה מתחדשת), התשע״ז–2016}}, ובלבד שסך כל ההכנסה לא עלה על הסכום המרבי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעה באנרגיות מתחדשות (הטבות מס בשל הפקת חשמל מאנרגיה מתחדשת)|בחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מדמי שכירות“ – הכנסה מדמי שכירות ששולם עליה מס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 122|סעיף 122 לפקודה}}, ושסך כל ההכנסה ממנה בשנת המס לא עלה על הסכום הקבוע {{ח:פנימי|תוספת ב|בתוספת ב׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסת חוץ“ – הכנסה שהופקה או שנצמחה מחוץ לישראל, וכן הכנסה ממכירת נייר ערך של חברה תושבת ישראל הרשום למסחר בבורסה מחוץ לישראל, שהתקיימו בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סכומה לא עלה על הסכום הקבוע {{ח:פנימי|תוספת ד|בתוספת ד׳}};
{{ח:תתת|(2)}} שולמה בשלה מקדמת מס, ולענין הכנסה כאמור שאינה ממכירת נייר ערך של חברה תושבת ישראל הנסחרת בבורסה או ממכירת נייר ערך זר – שולמה בשלה מקדמת מס או שנקבע לה פטור ממס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מריבית“ – הכנסה מריבית, מדמי ניכיון, מהפרשי הצמדה או מרווחים שהם הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.4|סעיף 2(4) לפקודה}}, שהופקה או שנצמחה בישראל, המשתלמת בתכנית חיסכון, בפיקדון או בקופת גמל, או המשתלמת על פי איגרת חוב הנסחרת בבורסה, מילווה מדינה או מילווה קצר מועד, ושהתקיים לגביה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נקבע לה פטור ממס;
{{ח:תתת|(2)}} היא חייבת במס לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 125ג|סעיף 125ג(ב) או (ג) לפקודה}}, נוכה ממנה מלוא המס החל לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}} וסכומה אינו עולה על הסכום הקבוע {{ח:פנימי|תוספת ה|בתוספת ה׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מנייר ערך“ – הכנסה ממכירת נייר ערך הנסחר בבורסה, לרבות הכנסה ממכירת נייר ערך זר, או ממכירת מילווה קצר מועד, שהתקיים לגביה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נקבע לה פטור ממס;
{{ח:תתת|(2)}} נוכה ממנה מלוא המס לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}} וסכומה אינו עולה על הסכום הקבוע {{ח:פנימי|תוספת ו|בתוספת ו׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מעסק זעיר“ – הכנסה מעסק או משלח יד של בעל עסק זעיר כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 87ב|בסעיף 87ב לפקודה}}, שמנוכה ממנה הניכוי לבעל עסק זעיר והכנסה מדמי מילואים ודמי לידה של בעל עסק זעיר, שהתקיימו לגביהן כל המפורטים להלן; בעל עסק זעיר רשאי לבצע את ההגשה באמצעות המערכת הממוחשבת במשרד רשות המסים; המנהל יפרסם הודעה על כך באתר האינטרנט של רשות המסים:
{{ח:תתת|(1)}} עד תום שנת המס שבה הופקה ההכנסה בעל העסק הזעיר הגיש בקשה לפטור מהגשת דין וחשבון באופן מקוון בטופס שקבע המנהל מכוח סמכותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 240ב|בסעיף 240ב לפקודה}};
{{ח:תתת|(2)}} במהלך שנת המס שבה הופקה ההכנסה בעל העסק הזעיר הגיש הצהרה באופן מקוון בטופס שקבע המנהל מכוח סמכותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 240ב|בסעיף 240ב לפקודה}} לגבי סכום מחזורו הצפוי בשנת המס ולגבי סכום ההכנסה מדמי מילואים ודמי לידה הצפויים בשנת המס ונתונים נוספים הנדרשים לצורך חישוב המס; בהגדרה זו, ”מחזור“ – מחזור עסקאות כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 87ב|בסעיף 87ב לפקודה}};
{{ח:תתת|(3)}} בתקופה שמתחילת שנת המס שלאחר שנת המס שבה הופקה ההכנסה עד ליום 31 במרץ של אותה שנה בעל העסק הזעיר הצהיר על מחזורו בפועל ועל הכנסתו מדמי מילואים ודמי לידה באופן מקוון בטופס שקבע המנהל מכוח סמכותו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 240ב|סעיף 240ב לפקודה}};
{{ח:תתת|(4)}} עד ליום 31 במרץ של שנת המס שלאחר שנת המס שבה הופקה ההכנסה שולם בשלה תשלום על חשבון המס של בעל עסק זעיר;
{{ח:תת}} לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ניכוי לבעל עסק זעיר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 87ד|בסעיף 87ד לפקודה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקנות ניכוי ממשכורת“ – {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה)|תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה), התשנ״ג–1993}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תשלום על חשבון המס של בעל עסק זעיר“ – תשלום שעליו יורה פקיד השומה בהתאם להצהרות בעל העסק הזעיר כאמור בפסקאות (2) ו־(3), שגובהו יהיה בגובה הניכוי שהיה מנוכה מההכנסה לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה)|תקנות ניכוי ממשכורת}}, אילו הכנסה זו, בהפחתת סכום הניכוי לבעל עסק זעיר, הייתה שכר עבודה בעד משרה נוספת; נוסף על האמור, לעניין בעל עסק זעיר שאין לו הכנסות נוספות מיגיעה אישית – בהפחתת סכום שיורה פקיד השומה בהתחשב בגובה הזיכוי שצפוי להיות זכאי לו בעל העסק הזעיר לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 45א|סעיף 45א(ב) לפקודה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מדמי מילואים ודמי לידה“, לעניין בעל עסק זעיר – הכנסה מדמי לידה המשתלמים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ג סימן ג|סימן ג׳ בפרק ג׳ לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, גמלה לשמירת היריון המשתלמת לפי {{ח:פנימי|סימן ה|סימן ה׳}} {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק ג׳}} לחוק האמור ותגמול בעד ימי שירות במילואים המשתלם לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יב|פרק י״ב לחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מקצבת חוץ“ – הכנסה מקצבה כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9ג|בסעיף 9ג לפקודה}}, שהתקיימו בה שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בשל הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9ג|סעיף 9ג לפקודה}} או הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק י פרק 3|חלק י׳ פרק שלישי לפקודה}}, אין לשלם בשלה מס נוסף בישראל בשנת המס;
{{ח:תתת|(2)}} סכומה לא עלה על הסכום הקבוע {{ח:פנימי|תוספת ד|בתוספת ד׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה נוספת“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכנסה שנוכה ממנה מלוא המס לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}, בשיעור שאינו נמוך מהשיעור המרבי, או באישור פקיד השומה בשיעור שאינו נמוך מ־30%;
{{ח:תתת|(2)}} הכנסה שאינה הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|או (2) לפקודה}}, שחל לגביה פטור ממס; לעניין זה, ”פטור ממס“ – למעט פטור ממס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 14|סעיף 14 לפקודה}};
{{ח:תת}} והכל למעט משכורת, הכנסה מדמי שכירות, הכנסת חוץ, הכנסה מקצבת חוץ, הכנסה מריבית או הכנסה מנייר ערך, ובלבד שסך כל ההכנסה הנוספת בשנת המס לא עלה על הסכום הקבוע {{ח:פנימי|תוספת ב|בתוספת ב׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השיעור המרבי“ – שיעור המס הגבוה ביותר הקבוע {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|בסעיף 121 לפקודה}} ולענין הכנסה שנקבע לה שיעור מס נמוך יותר – השיעור הגבוה ביותר שנקבע לה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכורת“ – הכנסה שסכומה הכולל בשנת המס לא עלה על הסכום הקבוע {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת א׳}}, שנוכה ממנה מלוא המס החל לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}} ושהיא אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכנסת עבודה;
{{ח:תתת|(2)}} קצבה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.5|סעיף 2(5) לפקודה}}, המשולמת על ידי מעביד או קופת גמל;
{{ח:תתת|(3)}} מענק פרישה או מוות כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.7א|בסעיף 9(7א) לפקודה}}, החייב במס;
{{ח:תתת|(4)}} סכום המתקבל עקב היוון קיצבה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בפסקה (6) להגדרת ”הכנסה מיגיעה אישית“ ב{{ח:הערה|[סעיף 1 ל]}}פקודה}}, החייב במס;
{{ח:תתת|(5)}} הכנסה של עובד ממימוש מניה שהוקצתה לו ושחלות במכירתה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 102|סעיף 102 לפקודה}};
{{ח:תת}} התקבלו סכומים ממספר מעבידים או מצירוף של הכנסות מההכנסות המנויות בפסקאות (1) עד (5) יראו את כלל ההכנסה כמשכורת רק אם מאחד הסכומים נוכה המס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}} ומשאר הסכומים נוכה המס בשיעור שאינו נמוך משיעור המס המירבי או בשיעור שקבע פקיד השומה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקדמת מס“ – מקדמה לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (מקדמות בשל הכנסת חוץ)|תקנות מס הכנסה (מקדמות בשל הכנסת חוץ), התשס״ד–2004}}, שצורף אליה דו״ח בדבר דרך קביעת המקדמה, כפי שנקבע {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (מקדמות בשל הכנסת חוץ)|באותן תקנות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך זר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים והוראת שעה)|בתקנות מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים והוראת שעה), התשס״ג–2002}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס חוץ“ – כל רכוש, בין מקרקעין בין מיטלטלין וכן כל זכות או טובת הנאה, ראויות או מוחזקות והכל כשהם מחוץ לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל חשבון בתאגיד חוץ בנקאי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד חוץ בנקאי“ – תאגיד שהואגד מחוץ לישראל והוא בנק או מוסד כספי אחר לפי דיני אותה מדינה.

{{ח:סעיף|2|פטור מהגשת דו״ח|תיקון: תשמ״ט, תשנ״ז, תש״ס־2, תשס״ד, תשע״ח, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} יחיד תושב ישראל שכל הכנסתו בשנת המס היתה הכנסה ממשכורת או הכנסה מדמי שכירות, או שהיתה הכנסת חוץ, הכנסה מקצבת חוץ, הכנסה מריבית, הכנסה מנייר ערך, הכנסה מאנרגיה מתחדשת, הכנסה מעסק זעיר או הכנסה נוספת, או צירוף של כולן או חלקן, יהא פטור מהגשת דין וחשבון לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} בני זוג הזכאים לחישוב נפרד של המס על הכנסתם מיגיעה אישית, יחולו התקרות הקבועות {{ח:פנימי|סעיף 1|בהגדרות ”משכורת“, ”הכנסה מדמי שכירות“ ”הכנסת חוץ“ או ”הכנסה מקצבת חוץ“ שבתקנה 1}}, לגבי כל אחד מבני הזוג, על הכנסתו מיגיעה אישית.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|3|סייג לפטור|תיקון: תשנ״ח־2, תשנ״ט־2, תש״ס, תשס״א־2, תשס״ב־2, תשס״ג, תשס״ג־2, תשס״ד, תשע״ד, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} לא יחול הפטור מהגשת דין וחשבון על יחיד תושב ישראל אם נתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא או בן זוגו הם בעלי שליטה כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 32|בסעיף 32(9) לפקודה}};
{{ח:תתת|(2)}} הכנסתו החייבת כוללת הכנסה של בן זוגו והם אינם רשאים לתבוע חישוב נפרד של המס בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 66|לסעיף 66 לפקודה}};
{{ח:תתת|(3)}} הכנסתו או הכנסת בן זוגו, בשנת המס, כללה מענק פרישה או מוות או סכום שנתקבל עקב היוון קיצבה שלגביה התיר הנציב חלוקת ההכנסות לשנים הבאות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 8|בסעיף 8(ג)(3) לפקודה}};
{{ח:תתת|(4)}} הכנסתו או הכנסת בן זוגו, בשנת המס, כללה שכר ספורטאים כהגדרתו {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (קביעת שכר אמנים, שכר בוחנים, שכר מרצים, שכר מעניקי שירותי משרד, ושכר ספורטאים כהכנסה)#סעיף 1|בסעיף 1 לצו מס הכנסה (קביעת שכר אמנים, שכר בוחנים, שכר מרצים, שכר מעניקי שירותי משרד, ושכר ספורטאים כהכנסה), התשכ״ז–1967}};
{{ח:תתת|(5)}} היה חייב להגיש דין וחשבון לשנת המס הקודמת שלא על פי פסקה זו;
{{ח:תתת|(6)}} היתה לו, לבן זוגו או לילדו שטרם מלאו לו 18 שנים, במועד כלשהו בשנת המס, אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} זכות בחבר בני אדם תושב חוץ, למעט בחברה שניירות הערך שלה נסחרים בבורסה;
{{ח:תתתת|(ב)}} נכסי חוץ אחרים ששוויים ביום כלשהו בשנת המס הוא 1,500,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2003; בשנת 2021, 1,916,000 ש״ח; בשנת 2022, 2,018,000 ש״ח; בשנים 2023–2026, 2,086,000 ש״ח)}}, או יותר;
{{ח:תתת|(7)}} הוא, בן זוגו או ילדו שטרם מלאו לו 18 שנים הם בעלי חשבון בתאגיד בנקאי חוץ במועד כלשהו בשנת המס, אם היתרה הכוללת בכל חשבונותיהם בתאגידי חוץ בנקאיים ביום כלשהו בשנת המס היא 1,500,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2003; בשנת 2021, 1,916,000 ש״ח; בשנת 2022, 2,018,000 ש״ח; בשנים 2023–2026, 2,086,000 ש״ח)}} או יותר;
{{ח:תתת|(8)}} הוא או בן זוגו חייבים במס נוסף בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121ב|לסעיף 121ב לפקודה}} {{ח:הערה|( בשנת 2021, 647,640 ש״ח; בשנת 2022, 663,240 ש״ח; בשנת 2022, 698,280 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בתקנת משנה (א)(5) לא יחול לגבי יחיד שהיתה לו בשנת המס הכנסה מדמי שכירות ושבשנת המס הקודמת נתחייב בהגשת דו״ח רק משום שהיתה לו הכנסה מהשכרת דירה למגורים שעליה לא שילם מס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 122|סעיף 122 לפקודה}}.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4|פטור במקרים מסויימים|תיקון: תשנ״ח־2, תשנ״ט־2, תש״ס, תשס״א־3, תשס״ב־2}}
{{ח:ת}} יחיד תושב ישראל שכל הכנסותיו אינן מעבודה, מעסק או ממשלח יד, ושלא מתקיימות בו הנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 3|בפסקאות (6) או (7) שבתקנה 3(א)}}, יהיה פטור מהגשת דין וחשבון על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} אם סך כל הכנסתו בשנת המס לא עלה על סכום שהוא פי שלושה מסכום נקודות הזיכוי שהוא זכאי להן באותה שנת מס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 34|סעיפים 34}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 36|ו־36 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|5|פטור לתושב חוץ|תיקון: תשס״ד, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} תושב חוץ שהיתה לו הכנסה שנצמחה או הופקה בישראל, יהא פטור מחובת הגשת דין וחשבון על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}, אם מההכנסה האמורה נוכה מלוא המס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 161|סעיפים 161}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 170|או 170 לפקודה}} והיא הכנסה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מעסק או משלח יד אשר הפעילות בהם התמשכה בשנת המס תקופה או תקופות שאינן עולות בסך הכל על 180 יום;
{{ח:תתת|(2)}} לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|סעיף 2(2)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.5|או (5) לפקודה}};
{{ח:תתת|(3)}} הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.4|סעיפים 2(4)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.6|(6)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.7|או (7) לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) לא יחול הפטור מהגשת דין וחשבון על תושב חוץ אם הוא חייב במס נוסף בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121ב|לסעיף 121ב לפקודה}}.

{{ח:סעיף|5א|סייג לפטור בנאמנות|תיקון: תשס״ג־2, תשס״ד}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2 עד 4}}, לא יחול פטור מהגשת דין וחשבון על יחיד תושב ישראל שיצר בשנת המס נאמנות, או שקיבל מכספי נאמנות, במישרין או בעקיפין, סכום בכסף או בשווה כסף, העולה על 100,000 שקלים חדשים, גם אם אינו חייב במס בישראל.

{{ח:סעיף|5ב|סייג לפטור למי שחייב בדוחות נוספים|תיקון: תשע״ח־2}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2 עד 5}}, יחול הפטור מהגשת דין וחשבון על מי שחייב בדיווח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיפים 131(א)(1) עד (5) לפקודה}} בלבד.

{{ח:סעיף|6|סייג לפטור}}
{{ח:ת}} הפטור מהגשת דו״ח לפי תקנות אלה לא יחול לגבי דו״ח שיחיד נדרש להגישו על ידי פקיד השומה.

{{ח:סעיף|6א|תיאום סכומים ועיגולם|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}} ובתוספות יתואמו על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|סעיף 120ב לפקודה}} כאילו היו תקרות הכנסה, ויעוגלו לסכום הקרוב שהוא מכפלה של אלף שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|7|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתן של תקנות אלה לגבי הדו״חות שחייבים להגישן לשנת המס 1987 ואילך.

{{ח:סעיף|8|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות מס הכנסה (פטור מהגשת דין וחשבון), התשל״ט–1978 (להלן – תקנות הפטור), בטלות לגבי הדו״חות לשנת המס 1987 ואילך.

{{ח:קטע2|תוספת א|תוספת א׳|תיקון: תשמ״ט}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ן, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ג־2, תשנ״ד, תשנ״ה, תשנ״ו, תשנ״ז, תשנ״ח, תשנ״ט, תש״ס־2, תשס״א, תשס״ב, תשס״ג, תשס״ד}}
{{ח:ת}}

שנת המס	הסכום בשקלים חדשים

1987	120,000

1988	140,000

1989	170,000

1990	200,000

1991	240,000

1992	260,000

1993	290,000

1994	330,000

1995	360,000

1996	400,000

1997	440,000

1998	460,000

1999	480,000

2000	490,000

2001	490,000

2002	530,000

2003	520,000

{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בשנת 2021, 665,000 ש״ח; בשנת 2022, 700,000 ש״ח; בשנים 2023–2026, 723,000 ש״ח)}}

{{ח:קטע2|תוספת ב|תוספת ב׳|תיקון: תשמ״ט}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ן, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ג־2, תשנ״ד, תשנ״ה, תשנ״ו, תשנ״ז, תשנ״ח, תשנ״ט, תש״ס־2, תשס״א, תשס״ב, תשס״ג, תשס״ד}}
{{ח:ת}}

שנת המס	הסכום בשקלים חדשים

1987	30,000

1988	35,000

1989	42,000

1990	50,000

1991	60,000

1992	65,000

1993	150,000

1994	170,000

1995	190,000

1996	210,000

1997	230,000

1998	240,000

1999	250,000

2000	250,000

2001	260,000

2002	270,000

2003	270,000

{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בשנת 2021, 345,000 ש״ח; בשנת 2022, 363,000 ש״ח; בשנים 2023–2026, 375,000 ש״ח)}}

{{ח:קטע2|תוספת ג|תוספת ג׳ {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תש״ס־2, תשס״ד}}
{{ח:קטע2|תוספת ד|תוספת ד׳|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|(הכנסת חוץ, הכנסה מקצבת חוץ)}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שנת מס	הסכום בשקלים חדשים

2003	270,000

{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בשנת 2021, 345,000 ש״ח; בשנת 2022, 363,000 ש״ח; בשנים 2023–2026, 375,000 ש״ח)}}

{{ח:קטע2|תוספת ה|תוספת ה׳|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|(הכנסה מריבית)}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}}

שנת מס	הסכום בשקלים חדשים

2003	פטור מדיווח

2004	520,000

{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בשנת 2021, 659,000 ש״ח; בשנת 2022, 693,000 ש״ח; בשנים 2023–2026, 717,000 ש״ח)}}

{{ח:קטע2|תוספת ו|תוספת ו׳|תיקון: תשס״ד, תשע״ד, תשע״ח־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|(הכנסה ממכירת ניירות ערך)}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}}

שנת מס	הסכום בשקלים חדשים

2003	פטור מדיווח

2004	1,500,000

{{ח:ת}}

שנת המס	הסכום בשקלים חדשים

2017	2,500,000

{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בשנת 2021, 2,583,000 ש״ח; בשנת 2022, 2,719,000 ש״ח; בשנים 2023–2026, 2,810,000 ש״ח)}}

{{ח:חתימות|כ״ב בשבט התשמ״ח (10 בפברואר 1988)}}
* '''משה נסים'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]