חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000707}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ב, 192|חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300467.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 828|תיקון והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300895.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 634|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301179.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 651|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_323967.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 104|תקנות שעת חירום (מועדים לטיפול בלוחמים בלתי חוקיים בעת מלחמה או פעולות צבאיות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10819.pdf}}, {{ח:תיבה|151|תיקון לתקנות שעת חירום (מועדים לטיפול בלוחמים בלתי חוקיים בעת מלחמה או פעולות צבאיות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10851.pdf}}, {{ח:תיבה|724|תיקון מס׳ 2 לתקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (מועדים לטיפול בלוחמים בלתי חוקיים בעת מלחמה או פעולות צבאיות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10948.pdf}}, {{ח:תיבה|740|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10956.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ד, 302|תיקון מס׳ 4 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3757142.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 1344|תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (מועדים לטיפול בלוחמים בלתי חוקיים בעת מלחמה או פעולות צבאיות) (ביטול)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11073.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ד, 780|תיקון מס׳ 4 והוראת שעה – חרבות ברזל (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4302687.pdf}}, {{ח:תיבה|1188|תיקון מס׳ 4 והוראת שעה – חרבות ברזל (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4737569.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 92|תיקון מס׳ 4 והוראת שעה – חרבות ברזל (תיקון מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5220058.pdf}}, {{ח:תיבה|430|תיקון מס׳ 4 והוראת שעה – חרבות ברזל (תיקון מס׳ 4)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6165375.pdf}}, {{ח:תיבה|788|תיקון מס׳ 4 והוראת שעה – חרבות ברזל (תיקון מס׳ 5)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_7926200.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 62|תיקון מס׳ 4 והוראת שעה – חרבות ברזל (תיקון מס׳ 6)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_10471442.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} חוק זה נועד להסדיר את כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, אשר אינם זכאים למעמד של שבויי מלחמה, בדרך העולה בקנה אחד עם מחויבויותיה של מדינת ישראל לפי הוראות המשפט הבין־לאומי ההומניטרי.

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית דין צבאי מחוזי“, ”בית הדין הצבאי לערעורים“, ”שופט עמית“ ו”שופט צבאי־משפטאי“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית הדין הצבאי לביקורת“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית הדין הצבאי לערעורי כלואים“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק השיפוט הצבאי“ – {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|חוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום הכליאה“ – יום מתן הוראת כליאה זמנית או יום הוצאת צו כליאה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, לפי המוקדם מביניהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} קצין צבא הגנה לישראל בדרגת אלוף משנה ומעלה, שהרמטכ״ל או ראש אגף המודיעין של צבא הגנה לישראל הסמיכו לכך;
{{ח:תתת|(2)}} ראש מחלקת חוקרים בשירות הביטחון הכללי, שראש שירות הביטחון הכללי הסמיכו לכך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום כליאה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מקום שקבע שר הביטחון בצו, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ב)}}, לצורך חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} בית סוהר כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר|בפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל״ב–1971}};
{{ח:תתת|(3)}} מקום מעצר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}};
{{ח:תתת|(4)}} בית סוהר צבאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 505|בסעיף 505 לחוק השיפוט הצבאי}};
{{ח:תתת|(5)}} מקום אחר שנקבע בצו הכליאה או בהוראת הכליאה הזמנית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרמטכ״ל“ – ראש המטה הכללי של צבא הגנה לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוחם בלתי חוקי“ – אדם שנטל חלק בפעולות איבה נגד מדינת ישראל, בין במישרין ובין בעקיפין, או נמנה עם כוח המבצע פעולות איבה נגד מדינת ישראל שלא מתקיימים לגביו התנאים המקנים מעמד של שבוי מלחמה במשפט הבין־לאומי ההומניטרי, כמפורט {{ח:חיצוני|s:en:Geneva Convention/Third Geneva Convention#Article 4|בסעיף 4 לאמנת ג׳נבה השלישית מיום 12 באוגוסט 1949 ביחס לטיפול בשבויי מלחמה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלוא“ – מי שמוחזק מכוח צו כליאה או מכוח הוראת כליאה זמנית, שהוצאו לפי הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|3|כליאת לוחם בלתי חוקי|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} היה לקצין בדרגת סרן ומעלה ובתפקיד שקבע הרמטכ״ל, יסוד סביר להניח שאדם שהובא לפניו הוא לוחם בלתי חוקי, רשאי הוא להורות על כליאתו עד לקבלת החלטה בדבר הוצאת צו כליאה (בחוק זה – הוראת כליאה זמנית).
{{ח:תת|(ב)|(1)}} היה לרמטכ״ל יסוד סביר להניח כי כלוא הוא לוחם בלתי חוקי, וכי שחרורו יפגע בביטחון המדינה, רשאי הוא להוציא צו בחתימת ידו, המורה על כליאתו (בחוק זה – צו כליאה), ובלבד שלא יוציא צו כאמור אלא לאחר שניתנה לכלוא הזדמנות להשמיע את טענותיו לפני קצין בדרגת סגן אלוף ומעלה שיסמיך הרמטכ״ל לעניין זה.
{{ח:תתת|(2)}} צו כליאה יכלול את הטעמים לכליאה וזאת בלי לפגוע בצורכי ביטחון המדינה.
{{ח:תתת|(3)}} צו כליאה יכול שיינתן שלא במעמד הכלוא, אך הוא יובא לידיעתו במועד מוקדם ככל האפשר.
{{ח:תת|(ג)}} לא הוצא צו כליאה בתוך 96 שעות מעת שניתנה הוראת הכליאה הזמנית או החליט הרמטכ״ל שלא להוציא צו כליאה אף לפני תום 96 השעות האמורות, ישוחרר הכלוא, אלא אם כן קיימת עילה אחרת למעצרו לפי כל דין.

{{ח:סעיף|3א|החזקה במקום כליאה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לוחם בלתי חוקי שהוצא נגדו צו כליאה או שניתנה לגביו הוראת כליאה זמנית, יוחזק במקום כליאה, ואולם לא יוחזק לוחם בלתי חוקי במקום כליאה כאמור בפסקה (5) להגדרה ”מקום כליאה“ לתקופה העולה על 14 ימים.
{{ח:תת|(ב)}} שר הביטחון רשאי לקבוע, בצו, מקום כליאה לצורך חוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (קביעת מקום כליאה) (הוראת שעה)|צו כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (קביעת מקום כליאה) (הוראת שעה), התשפ״ד–2023}}.}}

{{ח:סעיף|4|ביטול צו הכליאה|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} סבר הרמטכ״ל, בכל עת לאחר מתן צו הכליאה, כי לא מתקיימים התנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)(1)}}, או שישנם טעמים מיוחדים המצדיקים את שחרורו של הכלוא, יורה על ביטול צו הכליאה.

{{ח:סעיף|5|ביקורת שיפוטית|תיקון: תשס״ח, תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} כלוא יובא לפני שופט בית המשפט המחוזי לא יאוחר מ־14 ימים מיום הכליאה; מצא שופט בית המשפט המחוזי כי לא מתקיימים התנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)(1)}} יבטל את צו הכליאה.
{{ח:תת|(א1)}} כלוא שהובא לפני שופט כאמור בסעיף קטן (א) בעת שנמנעה ממנו פגישה עם עורך דין, יובא לפני השופט בשנית בסמוך לאחר שהחליט הממונה או בית המשפט, לפי העניין, כי אין למנוע עוד מהכלוא להיפגש עם עורך דין, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, אם ביקש זאת הכלוא או עורך דינו.
{{ח:תת|(ב)}} לא הובא הכלוא לפני בית המשפט המחוזי ולא הוחל בדיון לפניו בתוך 14 ימים מיום הכליאה, ישוחרר הכלוא, זולת אם קיימת עילה אחרת למעצרו לפי כל דין.
{{ח:תת|(ג)}} אחת לשישה חודשים מיום הוצאת הצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)(1)}} יובא הכלוא לפני שופט של בית המשפט המחוזי; מצא בית המשפט כי אין בשחרורו כדי לפגוע בביטחון המדינה או כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים את שחרורו, יבטל את צו הכליאה.
{{ח:תת|(ד)}} החלטת בית המשפט המחוזי לפי סעיף זה ניתנת לערעור בתוך 30 ימים לפני בית המשפט העליון שידון בערעור בדן יחיד; לבית המשפט העליון יהיו כל הסמכויות שהוענקו לבית המשפט המחוזי לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ה)}} בהליכים לפי חוק זה מותר לסטות מדיני הראיות, מטעמים שיירשמו; בית המשפט רשאי לקבל ראיה, אף שלא בנוכחות הכלוא או בא כוחו או בלי לגלותה להם אם, אחרי שעיין בראיה או שמע טענות, אף שלא בנוכחות הכלוא או בא כוחו, שוכנע שגילוי הראיה לכלוא או לבא כוחו עלול לפגוע בביטחון המדינה או בביטחון הציבור; הוראה זו אינה גורעת מכל זכות שלא למסור ראיה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#פרק ג|פרק ג׳ לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.
{{ח:תת|(ו)}} הדיון בהליכים לפי חוק זה יתקיים בדלתיים סגורות אלא אם כן קבע בית המשפט הוראה אחרת לענין זה.

{{ח:סעיף|6|פגישה עם עורך דין וייצוג הכלוא|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הכלוא רשאי להיפגש עם עורך דין במועד המוקדם האפשרי שבו ניתן לקיים את הפגישה בלי לפגוע בצורכי ביטחון המדינה, אך לא יאוחר מתום שבעה ימים מיום הכליאה.
{{ח:תת|(א1)}} הממונה רשאי להורות שכלוא לא ייפגש עם עורך דין בתוך פרק הזמן האמור בסעיף קטן (א), אלא במועד מאוחר יותר, אם סבר שהדבר דרוש למניעת פגיעה בביטחון המדינה או כדי לשמור על חיי אדם, ובלבד שהפגישה לא תידחה מעבר לעשרה ימים מיום הכליאה; החלטת הממונה לפי סעיף קטן זה תהיה מנומקת ובכתב, והכלוא רשאי לערער עליה לפני בית המשפט המחוזי, שידון בערעור בדן יחיד.
{{ח:תת|(א2)}} שופט בית המשפט המחוזי רשאי, לפי בקשה שהוגשה לו באישור היועץ המשפטי לממשלה, להורות שכלוא לא ייפגש עם עורך דין, או להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (א1), אם מצא כי התקיימה עילה מהעילות האמורות בסעיף הקטן האמור, ובלבד שסך כל תקופות הדחיה של פגישת הכלוא עם עורך דין לא יעלו על 21 ימים מיום הכליאה.
{{ח:תת|(א3)}} על החלטות בית המשפט המחוזי לפי סעיפים קטנים (א1) או (א2) ניתן לערער לפני בית המשפט העליון, שידון בערעור בדן יחיד.
{{ח:תת|(א4)}} החליט בית המשפט המחוזי לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א1) או דחה בקשה שהוגשה לפי סעיף קטן (א2), והודיע נציג המדינה במעמד מתן ההחלטה כי בכוונת המדינה לערער עליה, רשאי בית המשפט לצוות על השהיית פגישת הכלוא עם עורך דין לתקופה שלא תעלה על 48 שעות לצורך הגשת הערעור; לעניין זה לא יובאו שבתות ומועדים במניין השעות.
{{ח:תת|(א5)}} הדיון בערעור או בבקשה לפי סעיפים קטנים (א1) עד (א3) יתנהל במעמד צד אחד בלבד, אלא אם כן ציווה בית המשפט כי הדיון יתקיים בנוכחות הכלוא.
{{ח:תת|(א6)}} הודעה על החלטה בדבר דחיית פגישה של כלוא עם עורך דין כאמור בסעיף זה ועל זכותו לערער עליה, תימסר לכלוא בהקדם האפשרי, אלא אם כן הורה הממונה או בית המשפט, לפי העניין, לדחות את מסירת ההודעה לכלוא למועד אחר, אם סבר כי קיים חשש שמסירת ההודעה תסכל את מטרת דחיית הפגישה.
{{ח:תת|(א7)}} חדלו להתקיים הטעמים שבשלהם נדחתה הפגישה עם עורך דין, יורשה הכלוא להיפגש עם עורך דין במועד המוקדם האפשרי.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים רשאי, בצו, להגביל את זכות הייצוג בהליכים לפי חוק זה למי שאושר באישור בלתי מסויג לשמש סניגור בבתי הדין הצבאיים לפי הוראת {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 318|סעיף 318(ג) לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}.

{{ח:סעיף|6א|היוועדות חזותית – הוראת שעה|תיקון: תשפ״ה־2, תשפ״ה־3, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2026 עד יום 31.3.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} דיונים לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}} יתקיימו שלא בנוכחות הכלוא אלא בהשתתפותו בדרך של היוועדות חזותית, ויחולו לעניין זה הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הדיון יתקיים באופן שימזער ככל האפשר את הפגיעה בכלוא ובאינטרס הציבורי בשל קיום הדיון שלא בנוכחותו;
{{ח:תתת|(2)}} הדיון יתקיים בדרך שתבטיח כי המשתתפים בדיון יוכלו לראות ולשמוע זה את זה ברציפות במהלך הדיון, ובכלל זה את השופט, הכלוא, עורך הדין, המתורגמן, אם נדרש, וכן כל אדם שנוכחותו נדרשת בדיון בעת שהוא נשמע לפני בית המשפט, והכול לפי המכשיר הטכנולוגי שבאמצעותו יתקיים הדיון; בתחילת הדיון יוודא בית המשפט שהכלוא רואה ושומע את משתתפי הדיון כאמור, ואם הוא אדם עם מוגבלות – שבוצעו ההתאמות הנדרשות;
{{ח:תתת|(3)}} ככל שהדב ראפשרי, ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ה)}} {{ח:פנימי|סעיף 6|וסעיף 6}}, תתאפשר שיחה חסויה בין הכלוא לעורך דינו בהיוועדות חזותית בסמוך לפני הדיון, במהלכו ומייד לאחריו, שתתקיים ביחידות, באופן שיבטיח את סודיותה ובתנאים שיאפשרו פיקוח על תנועותיו של הכלוא ושמירה על הביטחון; הוראות {{ח:חיצוני|חוק האזנת סתר#סעיף 13|סעיף 13(א)(2) לחוק האזנת סתר, התשל״ט–1979}}, לא יחולו לגבי שיחה זו; בית המשפט יוודא כי התאפשרה שיחה כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} בדיון שבו נדרש לתרגם לכלוא את הנאמר בדיון, יבצע את התרגום מתורגמן הנוכח באולם הדיונים בבית המשפט ובאמצעות מיקרופון המחובר למכשיר ההיוועדות החזותית; התרגום כאמור יהיה עוקב ורציף, כדי להבטיח כי הכלוא מבין את הנאמר בדיון;
{{ח:תתת|(5)}} במהלך הדיון לא יושתק המיקרופון של הכלוא, אלא אם כן הורה על כך בית המשפט מטעמים שיירשמו; חיווי בדבר השתקת המיקרופון של הכלוא יופיע על גבי המסך שבאולם הדיונים בבית המשפט ועל גבי המסך שבחדר ההיוועדות החזותית במקום הכליאה שבו מוחזק הכלוא;
{{ח:תתת|(6)}} בתום הדיון ימסור בית המשפט בלא שיהוי את פרוטוקול הדיון והחלטות בית המשפט לשירות בתי הסוהר או למשטרה הצבאית, לפי העניין, לשם העברתם לכלוא בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־24 שעות ממועד הדיון בעניינו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), אם הכלוא אינו מיוצג, ניתן לקיים את הדיון בלא נוכחות עורך דין; אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ה)}} לעניין קיום דיון שלא בנוכחות הכלוא או עורך דינו, ומהוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} לעניין הסמכות להורות שכלוא לא ייפגש עם עורך דין.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”היוועדות חזותית“ – תקשורת בין כמה מוקדים המאפשרת העברת תמונה וקול בזמן אמת.

{{ח:סעיף|7|חזקה}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה, יראו אדם שנמנה עם כוח המבצע פעולות איבה נגד מדינת ישראל או שנטל חלק בפעולות איבה של כוח כאמור, בין במישרין ובין בעקיפין, כמי ששחרורו יפגע בביטחון המדינה כל עוד לא תמו פעולות האיבה של אותו כוח נגד מדינת ישראל, וזאת כל עוד לא הוכח אחרת.

{{ח:סעיף|8|קביעה בענין פעולות איבה}}
{{ח:ת}} קביעתו של שר הביטחון, בתעודה החתומה בידיו, כי כוח מסוים מבצע פעולות איבה נגד מדינת ישראל או כי תמו או טרם תמו פעולות האיבה של אותו כוח נגד מדינת ישראל, תשמש הוכחה בכל דיון משפטי, אלא אם כן יוכח ההיפך.

{{ח:סעיף|9|הליכים פליליים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן לנקוט נגד לוחם בלתי חוקי הליך פלילי לפי כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} הרמטכ״ל רשאי להורות בצו על כליאתו של לוחם בלתי חוקי לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, גם אם ננקט נגדו הליך פלילי על פי כל דין.

{{ח:סעיף|9א|מבקרים רשמיים – הוראת שעה|תיקון: תשפ״ה־2, תשפ״ה־3, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.4.2025 עד יום 31.3.2026):}}
{{ח:ת}} קבע שר הביטחון מקום כליאה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א(ב)}}, ימנה מבקרים רשמיים למיתקן הכליאה הצבאי הקיים במקום הכליאה (בסעיף זה – מיתקן כליאה), ויחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מינוי כאמור ברישה יכול שיהיה למיתקן כליאה מסוים או לחלק ממנו ויכול שיהיה כללי;
{{ח:תת|(2)}} ליושב ראש ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, ליושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, לשופט של בית המשפט העליון, לשופט של בית משפט מחוזי שבו מתקיימים הליכים לפי חוק זה או לשופט של בית משפט מחוזי שמיתקן הכליאה נמצא באזור שיפוטו, ליועץ המשפטי לממשלה ולפרקליט הצבאי הראשי יהיו סמכויות של מבקר רשמי לגבי כל מיתקן כליאה; מבקר רשמי לפי פסקה זו יישא תעודה מתאימה;
{{ח:תת|(3)}} בכל מיתקן כליאה תהיה רשימה של שמות המבקרים הרשמיים שמינה השר לפי הרישה ורשימה של שמות מבקרים רשמיים מכוח כהונתם לפי פסקה (2);
{{ח:תת|(4)}} מבקר רשמי רשאי בכל עת להיכנס למיתקן כליאה שבו הוסמך לבקר ולבדוק את התנאים שבו, את דרכי הטיפול בכלואים, את ניהולו התקין של מיתקן הכליאה ואת התאמתם של כל אלה להוראות הדין ולהוראות אחרות;
{{ח:תת|(5)}} לשם ביצוע תפקידיו רשאי מבקר רשמי להיכנס לכל מקום במיתקן הכליאה ולשוחח עם כל כלוא, אף שלא בנוכחות מפקד מיתקן הכליאה או אדם אחר;
{{ח:תת|(6)}} כלוא רשאי לפנות אל מפקד מיתקן הכליאה ולבקש ריאיון עם מבקר רשמי; מפקד מיתקן הכליאה יעביר את הבקשה למבקר הרשמי בצירוף הערותיו; אין מבקר רשמי חייב להיענות לבקשות ריאיון;
{{ח:תת|(7)}} על אף האמור בפסקה (4), שר הביטחון או מי שהוא הסמיכו לכך, רשאי, לפי שיקול דעתו, שלא להרשות ביקור של מבקר רשמי בזמן פלוני, במיתקן הכליאה או במקום מסוים בתוך מיתקן הכליאה, אם הוא סבור שמטעמים של ביטחון המדינה או מטעמים של ביטחון מיתקן הכליאה והמשמורת הבטוחה של הכלואים, יש למנוע באותה שעה את הביקור; שר הביטחון או מי שהוא הסמיכו לכך, לפי העניין, יסביר בכתב, לפי בקשתו של מבקר רשמי שנמנע ממנו ביקור, מדוע נמנע הביקור;
{{ח:תת|(8)}} נמנע ביקור של מבקר רשמי כאמור בפסקה (7), יורה שר הביטחון או מי שהוא הסמיכו לכך, לפי העניין, על ביקור חדש למבקר הרשמי, מוקדם ככל האפשר לאחר שחדלה להתקיים העילה שבשלה נמנע ביקורו;
{{ח:תת|(9)}} מפקד מיתקן הכליאה וכל בעל תפקיד בו ימסור למבקר רשמי, לפי דרישתו, כל מידע, מסמך או דבר שידרוש לצורך מילוי תפקידו, אולם מידע מסווג יימסר לפי דרישה רק למבקרים רשמיים בעלי התאמה ביטחונית מתאימה, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 15|בסעיף 15 לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}};
{{ח:תת|(10)}} בתום הביקור, יערוך המבקר הרשמי דוח על ביקורו ויעבירו לקבלת עמדת מפקד מיתקן הכליאה;
{{ח:תת|(11)}} דוח המבקר הרשמי ועמדת מפקד מיתקן הכליאה, כאמור בפסקה (10), יוגשו לשר הביטחון ולרמטכ״ל והעתק מהם יימסר ליועץ המשפטי לממשלה, לפרקליט הצבאי הראשי וליושב ראש ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

{{ח:סעיף|10|תנאי כליאה}}
{{ח:תת|(א)}} כלוא יוחזק בתנאים הולמים שלא יהיה בהם כדי לפגוע בבריאותו ובכבודו.
{{ח:תת|(ב)}} תנאי הכליאה של כלואים ייקבעו על ידי שר הביטחון בתקנות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תנאי כליאה)|תקנות כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תנאי כליאה), התשס״ב–2002}}.}}

{{ח:סעיף|10א|הכרזה על שינויים בתחולת הוראות החוק|תיקון: תשס״ח, תש״ע, תשע״ו, ק״ת תשפ״ד, ק״ת תשפ״ד־2, ק״ת תשפ״ד־3, ק״ת תשפ״ד־4, תשפ״ד, ק״ת תשפ״ד־5, תשפ״ד־2, תשפ״ד־3, תשפ״ה, תשפ״ה־2, תשפ״ה־3, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} נמסרה לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת (בסעיף זה – הוועדה), הודעה על החלטה לפתוח במלחמה, לנקוט פעולה צבאית משמעותית או לנקוט פעולות צבאיות אחרות לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 40|סעיף 40(ג) לחוק־יסוד: הממשלה}} (בסעיף זה – חוק היסוד), רשאית הממשלה להכריז כי המלחמה, הפעולה הצבאית המשמעותית או הפעולות הצבאיות האחרות מצריכות תחולה של הוראות החוק המנויות בפסקאות שלהלן, בשינויים המפורטים בהן; הכריזה הממשלה כאמור, יחולו הוראות אלה לעניין לוחמים בלתי חוקיים שנכלאו במהלך המלחמה, הפעולה הצבאית המשמעותית או הפעולות הצבאיות האחרות כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} הסמכויות הנתונות {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיפים 3(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}} לרמטכ״ל, יהיו נתונות לקצין בדרגת תת־אלוף, שהרמטכ״ל הסמיכו לכך;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 18.12.2023 עד יום 31.3.2026):}} הסמכויות הנתונות {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיפים 3(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9(ב)}} לרמטכ״ל, יהיו נתונות לקצין בדרגת תת־אלוף, שהרמטכ״ל הסמיכו לכך;
{{ח:תתת|(2)}} הסמכויות הנתונות {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)}} לקצין בדרגת סגן אלוף, יהיו נתונות לקצין בדרגת סרן;
{{ח:תתת|(2א)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 18.12.2023 עד יום 31.3.2026):}} הסמכויות הנתונות {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(א1) ו־(א6)}} לממונה יהיו נתונות גם לקצין בדרגת סגן אלוף שהרמטכ״ל או ראש אגף המודיעין של צבא הגנה לישראל הסמיכו לכך, ולראש צוות חוקרים בשירות הביטחון הכללי שראש שירות הביטחון הכללי הסמיכו לכך;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ג)}}, במקום ”96 שעות“ יקראו ”שבעה ימים“ ובמקום ”96 השעות האמורות“ יקראו ”שבעת הימים האמורים“;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 18.12.2023 עד יום 31.3.2026):}} {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ג)}}, במקום ”96 שעות“ יקראו ”25 ימים“ ובמקום ”96 השעות האמורות“ יקראו ”25 הימים האמורים“, ואולם, על אף האמור בסעיף קטן (א), הוראת כליאה זמנית לא תעמוד בתוקפה לתקופה העולה על 21 ימים אלא אם כן ניתנה או הוארכה על ידי קצין בדרגת רב־סרן ומעלה;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 18.12.2023 עד יום 31.3.2026):}} {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}, במקום ”מ־14 ימים“ יבוא ”מ־40 ימים“ ובמקום ”14 ימים“ יקראו ”40 ימים“;
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 18.12.2023 עד יום 31.3.2026):}} {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}} –
{{ח:תתתת|(א)}} בסעיף קטן (א), במקום ”שבעה ימים“ יקראו ”21 ימים“;
{{ח:תתתת|(ב)}} בסעיף קטן (א1), במקום ”לעשרה ימים“ יקראו ”ל־40 ימים“;
{{ח:תתתת|(ג)}} בסעיף קטן (א2), במקום הסיפה החל במילים ”ובלבד שסך כל תקופות“ יקראו ”ובלבד שסך כל התקופות שיורה כאמור לא יעלה על 30 ימים“;
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(8)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.8.2024 עד יום 31.3.2026):}} הפעלת סמכויות מכוח חוק זה בעניינו של מי שטרם מלאו לו 18 שנים תיעשה תוך מתן משקל ראוי לגילו ולמידת בגרותו; על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ג)}}, כנוסחו בפסקה (3), הוראת כליאה זמנית שניתנה בעניינו של קטין כאמור, לא תעמוד בתוקפה לתקופה העולה על 15 ימים, וקטין יובא לפני שופט בית המשפט המחוזי לא יאוחר מ־25 ימים מיום הכליאה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|הכרזה על שינויים בתחולת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים|הכרזות מס׳ 1 ומס׳ 2}}, {{ח:חיצוני|הכרזה מס' 3 על שינויים בתחולת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים|מס׳ 3}} {{ח:חיצוני|הכרזה מס' 4 על שינויים בתחולת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים|ומס׳ 4}} על שינויים בתחולת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, לפיהן הכריזה הממשלה כי הפעולות הצבאיות במלחמת חרבות ברזל מצריכות תחולה של הוראות החוק בשינויים המפורטים בסעיף 10א(א) לחוק כתיקונו {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (מועדים לטיפול בלוחמים בלתי חוקיים בעת מלחמה או פעולות צבאיות)|בתקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (מועדים לטיפול בלוחמים בלתי חוקיים בעת מלחמה או פעולות צבאיות), התשפ״ד–2023}}; תוקפן של כל ההכרזות עד יום כ״ח בטבת התשפ״ד (9 בינואר 2024).}}
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), אצלה הממשלה את סמכותה להחליט על פתיחה במלחמה או על נקיטת פעולה צבאית משמעותית, לוועדת שרים, כאמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 40|בסעיף 40(א1) לחוק היסוד}}, וועדת השרים האמורה הפעילה את סמכותה והודעה על כך נמסרה לוועדת משנה של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת כאמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 40|בסעיף 40(ג) לחוק היסוד}}, רשאית ועדת השרים להכריז כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ב)}} הכרזה לפי סעיף קטן (א) או (א1) תובא, בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־48 שעות מעת שניתנה, לאישור הוועדה; הוועדה רשאית לאשר את ההכרזה, לקצר את תקופתה או לא לאשרה; תוקפה של הכרזה כאמור יפקע כעבור חמישה ימים מיום שניתנה, אם לא אושרה בידי הוועדה קודם לכן; במניין השעות והימים לפי סעיף זה לא יבואו בחשבון שבתות ומועדים.
{{ח:תת|(ג)}} תוקפה של הכרזה שאושרה לפי סעיף קטן (ב) יפקע כעבור שלושה חודשים מיום שניתנה או במועד מוקדם יותר שנקבע בהכרזה או שנקבע באישור הוועדה; הממשלה או ועדת השרים, לפי העניין, רשאיות, באישור הוועדה כאמור בסעיף קטן (ב), להאריך את תוקפה של ההכרזה מזמן לזמן לתקופות שלא יעלו על שלושה חודשים בכל פעם, כל עוד מתקיימות המלחמה, הפעולה הצבאית המשמעותית או הפעולות הצבאיות האחרות כאמור בסעיף קטן (א) או בתוך 30 ימים לאחר סיומן.

{{ח:סעיף|10ב||תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|10ג||תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|10ד||תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|11|אצילת סמכויות|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הרמטכ״ל רשאי לאצול מסמכויותיו על פי חוק זה לקצין בדרגת אלוף שיקבע.
{{ח:תת|(ב)}} היועץ המשפטי לממשלה רשאי לאצול את סמכותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א2)}}, לפרקליט המדינה, למשנה לפרקליט המדינה או לפרקליט מחוז.

{{ח:סעיף|12|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק זה יחולו גם על לוחם בלתי חוקי, המוחזק בידי רשויות המדינה ביום תחילתו.
{{ח:תת|(ב)}} כל עוד לא הותקנו תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(ב)}}, יחולו על כליאתם של כלואים {{ח:חיצוני|תקנות סמכויות שעת חירום (מעצרים) (תנאי החזקה במעצר מינהלי)|תקנות סמכויות שעת חירום (מעצרים) (תנאי החזקה במעצר מינהלי), התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|13|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון ממונה על ביצועו של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות בדבר סדרי הדין בהליכים לפי חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ׳ באדר התשס״ב (4 במרס 2002).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''בנימין בן אליעזר'''
שר הביטחון
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]