נוהל לעניין גיוס תרומות לצורך רפואי או למימון הוצאות משפטיות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|נוהל לעניין גיוס תרומות לצורך רפואי או למימון הוצאות משפטיות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|החלטה מס׳ 56/20|נוהל לעניין גיוס תרומות לצורך רפואי או למימון הוצאות משפטיות|https://m.knesset.gov.il/Activity/committees/Ethics/Decisions20/hachlatot20_56.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
'''רקע''' {{ש}} ביום 1 ביולי 1997 קיבלה ועדת האתיקה החלטה שכותרתה ”קבלת תרומות למימון הגנה משפטית ועזרה רפואית“, שלפיה חברי הכנסת רשאים לאסוף תרומות למטרות הנ״ל. ועדת האתיקה נימקה בזמנו את ההחלטה בכך ש”חבר הכנסת נזקק לעתים, ככל אדם, לסיוע כספי לשם מימון הגנתו המשפטית או לשם השגת טיפול רפואי יקר שהוא או בני משפחתו נצרכים לו.“ {{ש}} בעקבות פניה שנעשתה אליה, ועדת האתיקה נדרשה לשוב ולדון בנושא זה, והיא מוצאת כי אכן ייתכנו מקרים שבהם ניתן להצדיק את הצורך בגיוס תרומות למטרות האמורות. יחד עם זאת, סבורה הוועדה כי יש להחליף את ההחלטה משנת 1997 בהחלטה חדשה, אשר תחייב קבלת אישור מראש מאת ועדת האתיקה לגיוס תרומות כאמור, תיצור מנגנון של דיווח ושקיפות, ותגביל את גובה הסכום שחבר הכנסת רשאי לקבל כתרומה. {{ש}} מובהר כי נוהל זה אינו חל על קבלת תרומה שיסודה או נסיבותיה בניגוד עניינים או בעבירה המנויה {{ח:חיצוני|חוק העונשין|בחוק העונשין}}.

לפיכך קובעת הוועדה את הנוהל הבא, אשר יחליף את ההחלטה מיום 1 ביולי 1997:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|}}
{{ח:ת}} בכפוף לקבלת אישור מראש של ועדת האתיקה, חבר הכנסת רשאי לקבל תרומות שמטרתן מימון צורך רפואי משמעותי או מימון הוצאות משפטיות עבורו.
{{ח:ת}} כמו כן חבר הכנסת רשאי לקבל תרומות שמטרתן מימון צורך רפואי משמעותי עבור קרובו, כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי אתיקה לחברי הכנסת#סעיף 1|בסעיף 1 לכללי האתיקה}} (בן זוג, הורה, צאצא, וכל קרוב משפחה שפרנסתו על חבר הכנסת).

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} ועדת האתיקה תדון במתן אישור לקבלת התרומות על יסוד בקשה בכתב של חבר הכנסת ובה פירוט של הצורך בקבלת התרומות; הוועדה רשאית לבקש מחבר הכנסת לצרף לבקשתו מידע ומסמכים בעניין זה, ואף רשאית לבקש מחבר הכנסת להופיע בפניה.

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} אישרה ועדת האתיקה קבלת תרומות, יפתח חבר הכנסת חשבון בנק נפרד שישמש לקבלת התרומות; חשבון הבנק ינוהל על ידי עורך דין או רואה חשבון שיבחר חבר הכנסת, ובלבד שאינו קרוב משפחתו, לרבות קרוב משפחה שאינו מדרגה ראשונה, שישמש נאמן בחשבון ויידרש לאשר לגבי כל הוצאה כי היא נועדה למטרה שאישרה ועדת האתיקה.

{{ח:סעיף|4|}}
{{ח:ת}} חבר הכנסת רשאי לקבל מתורם בודד תרומה ששוויה אינו עולה על 5,000 שקלים חדשים או לקבל מתורם בודד כמה תרומות שצירופן אינו עולה סכום זה. לעניין זה יראו תרומות של אדם ובני ביתו הסמוכים על שולחנו או של מי שתלויים בו מבחינה כלכלית כתרומה אחת.

{{ח:סעיף|5|}}
{{ח:ת}} חבר הכנסת לא יקבל תרומה שניתנה בעילום שם או תרומה מתאגיד.

{{ח:סעיף|6|}}
{{ח:ת}} חבר הכנסת אשר קיבל אישור של ועדת האתיקה לקבלת תרומות יעביר לוועדה מדי 1 בכל חודש, או במועד אחר שתקבע הוועדה, דיווח אודות התרומות שקיבל, בציון שם התורם וגובה התרומה. ועדת האתיקה תפרסם את הדיווח באתר האינטרנט של הוועדה.

{{ח:סעיף|7|}}
{{ח:ת}} חבר הכנסת רשאי לקבל תרומה ולהשתמש בה אך ורק לצורך המטרה שהוצגה בפני ועדת האתיקה. ועדת האתיקה רשאית לפי בקשת חבר הכנסת לאשר לו להשתמש בכספי התרומות גם לשם מימון שכר הטרחה של עורך הדין או רואה החשבון המשמש כנאמן בחשבון התרומות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}.

{{ח:סעיף|8|}}
{{ח:ת}} חבר הכנסת לא יקבל תרומה שקבלתה מעוררת חשש לניגוד עניינים. ועדת האתיקה רשאית לדרוש מחבר הכנסת להחזיר תרומה שלדעתה קבלתה מעוררת חשש לניגוד עניינים. חבר הכנסת רשאי להיוועץ מראש עם ועדת האתיקה או עם היועץ המשפטי לכנסת בשאלה האם תרומה מסוימת מעוררת חשש לניגוד עניינים.

{{ח:סעיף|9|}}
{{ח:ת}} ניתנה לחבר הכנסת תרומה בסכום העולה על הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}} יחזיר חבר הכנסת לתורם ללא דיחוי את חלק התרומה שהוא מעל למותר.

{{ח:סעיף|10|}}
{{ח:ת}} פג הצורך הרפואי או המשפטי שהביא לקבלת התרומות, גויסו כספים בסכום הנדרש, או לא נעשה שימוש בכל הכספים שהתקבלו למטרה שלשמה גויסו, יפסיק חבר הכנסת לקבל תרומות, ויתרה שנותרה בידיו – תוחזר לתורמים ללא דיחוי.

{{ח:סעיף|11|}}
{{ח:ת}} לא ניתן להחזיר לתורמים סכומים שעל חבר הכנסת להחזיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיפים 8}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9}} {{ח:פנימי|סעיף 10|ו־10}} יעבירם לאוצר המדינה באמצעות חשב הכנסת.

{{ח:סעיף|12|}}
{{ח:ת}} אחת היא אם תרומה ניתנה לחבר הכנסת או לקרובו או לאדם אחר הפועל מטעמו או למענו בקשר למטרה שלשמה נאספו התרומות.

{{ח:סעיף|13|}}
{{ח:ת}} ועדת האתיקה רשאית, במקרים חריגים, לתת לחבר הכנסת אישור בכתב לנהוג בעניין מסוים בחריגה מהוראות נוהל זה, בתנאים או בלא תנאים, אם שוכנעה כי הדבר מוצדק בנסיבות המקרה.

{{ח:סעיף|14|}}
{{ח:ת}} המגבלות הקבועות בנוהל זה לא יחולו על תרומה שניתנה מאת בני משפחתו של חבר הכנסת; לעניין זה, ”בן משפחה“ – בן זוג, הורה, הורי הורה, ילד, אח, אחיין, גיס, דוד, בן דוד מקרבה ראשונה, חם ונכד.

{{ח:סעיף|15|}}
{{ח:ת}} בהתאם {{ח:חיצוני|כללי חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (השתתפות בהוצאות משפטיות)#סעיף 5|לסעיף 5(7) לכללי חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (השתתפות בהוצאות משפטיות), התשס״ג–2003}}, חבר הכנסת לא יהיה זכאי להשתתפות בהוצאות משפטיות בהליך מסוים לפי {{ח:חיצוני|כללי חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (השתתפות בהוצאות משפטיות)|הכללים האמורים}}, אם החליט לאסוף או הסכים לקבל תרומות לצורך ייצוג משפטי באותו הליך.

{{ח:סעיף|16|}}
{{ח:ת}} נוהל זה אינו חל על קבלת תרומה שיסודה או נסיבותיה בניגוד עניינים או בעבירה המנויה {{ח:חיצוני|חוק העונשין|בחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|17|}}
{{ח:ת}} נוהל זה לא יחול על שרים וסגני שרים, ויחולו עליהם לעניין זה הוראות והנחיות שקבעו גורמי הממשלה המוסמכים לכך, ובכלל זה היועץ המשפטי לממשלה ומבקר המדינה.

{{ח:חתימות}}
* '''חבר הכנסת יצחק וקנין'''
יושב ראש ועדת האתיקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]