חוק להשתתפותם של העובדים ובעלי תפקיד בשירות הציבורי, בצעדים לייצוב המצב הפיסקלי במדינה במהלך השנים 2025 ו-2026 (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק להשתתפותם של העובדים ובעלי תפקיד בשירות הציבורי, בצעדים לייצוב המצב הפיסקלי במדינה במהלך השנים 2025 ו־2026 (הוראת שעה), התשפ״ה–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2230588}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ה, 415|חוק להשגת יעדי התקציב וליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2025 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6133485.pdf}}, {{ח:תיבה|644|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6885781.pdf}}, {{ח:תיבה|684|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_7458902.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הבסיס הקובע“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין עובד – משכורת, למעט כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תשלומים שאינם משולמים על בסיס חודשי, שבועי או יומי ואינם מחושבים על בסיס רכיבי שכר אחרים;
{{ח:תתתת|(ב)}} דמי הבראה וקצובת ביגוד או תשלומים אחרים הדומים להם במהותם אף אם כינוים שונה;
{{ח:תתתת|(ג)}} החזר הוצאות;
{{ח:תתתת|(ד)}} גילום חלק מהמס החל על העובד, אשר משולם בידי המעסיק;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין בעל תפקיד – תשלום המשולם בכסף לבעל התפקיד מקופת הגוף שבו הוא מכהן בתפקידו, בעבור מילוי תפקידו, למעט כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תשלומים שאינם משולמים על בסיס חודשי ואינם מחושבים על בסיס תשלום אחר הנכלל בתשלום המשולם לבעל התפקיד;
{{ח:תתתת|(ב)}} דמי הבראה וקצובת ביגוד או תשלומים אחרים הדומים להם במהותם אף אם כינוים שונה;
{{ח:תתתת|(ג)}} החזר הוצאות;
{{ח:תתתת|(ד)}} גילום חלק מהמס החל על בעל התפקיד, אשר משולם בידי המעסיק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל תפקיד“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שממלא תפקיד בגוף מהגופים המנויים בהגדרה ”מעסיק“, ובכלל זה יושב ראש דירקטוריון, מועצה או הנהלה של גוף כאמור, אף אם תוארו שונה, אשר משולם לו בשל תפקידו כאמור תשלום חודשי מקופת המעסיק, ובלבד שאינו עובד אצל המעסיק;
{{ח:תתת|(2)}} יושב ראש ועדה למילוי תפקידי ראש העירייה והמועצה וסגנו, כאמור {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 145|בסעיף 145 לפקודת העיריות}};
{{ח:תתת|(3)}} יושב ראש ועדה למילוי תפקידי ראש המועצה המקומית והמועצה וסגנו, כאמור {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 41|בסעיף 41 לפקודת המועצות המקומיות}};
{{ח:תתת|(4)}} ממונה בעל סמכות הכרעה שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 6|סעיף 6(ב2) לחוק שירותי הדת היהודיים}}, וכן יושב ראש ועדה ממונה שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 10ב|סעיף 10ב(ג) לחוק האמור}} וראש מועצה דתית אשר חל עליו {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו)|חוק גמלאות לראש רשות}}, לפי הוראת {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 14|סעיף 14 לחוק שירותי הדת היהודיים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף נתמך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 32|בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם“ – הסכם קיבוצי, צו הרחבה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים}}, הסדר קיבוצי לרבות הסדר חד־צדדי, הוראת מינהל, או חוזה עבודה אישי לרבות חוזה מיוחד לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|סעיף 40 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם קיבוצי“ – הסכם קיבוצי כללי או הסכם קיבוצי מיוחד כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק גמלאות לראש רשות“ – {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו)|חוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו), התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגנת הפרטיות“ – {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הסכמים קיבוציים“ – {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|חוק הסכמים קיבוציים, התשי״ז–1957}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק יסודות התקציב“ – {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות המדינה (גמלאות)“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירותי הדת היהודיים“ – {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים|חוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל״א–1971}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שכר מינימום“ – {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|חוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החשב הכללי“ – החשב הכללי במשרד האוצר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מוסד חינוך כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}};
{{ח:תתת|(2)}} בית ספר שחלה עליו חובת רישוי לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי ספר|חוק פיקוח על בתי ספר, התשכ״ט–1969}};
{{ח:תתת|(3)}} מוסד להכשרת עובדי חינוך, בין שהוא מוסד להשכלה גבוהה ובין שאינו מוסד להשכלה גבוהה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד להשכלה גבוהה“ – מוסד מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, או מוסד שהוא בעל היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 21א|סעיף 21א לחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעסיק“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} גוף מתוקצב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב}};
{{ח:תתת|(3)}} גוף נתמך;
{{ח:תתת|(4)}} תאגיד בריאות;
{{ח:תתת|(5)}} מוסד חינוך שהממשלה משתתפת בתקציבו, במישרין או בעקיפין, וסכום השתתפות הממשלה בתקציבו, בשנת 2024, היה 40% לפחות מתקציבו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכורת“ – הכנסת עבודה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|בסעיף 2(2) לפקודת מס הכנסה}}, שניתנת בכסף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת התקציב 2025) (הקפאת שכר נושאי משרה ברשויות השלטון וברשויות מקומיות בשנת 2025)|בחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת התקציב 2025) (הקפאת שכר נושאי משרה ברשויות השלטון וברשויות מקומיות בשנת 2025), התשפ״ה–2024}} (להלן – חוק ההקפאה לנושאי המשרה);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום החיסכון“ – סכום ההוצאה שהייתה משולמת בקשר למשכורת או לתשלום לבעל תפקיד אילולא הוראות חוק זה ותשלומה נחסך בשל ההוראות לפי חוק זה לרבות בתקופה המקדימה, ולרבות הוצאה שבה היה מחויב המעסיק בשל תשלום משכורת לעובד או בשל תשלום לבעל תפקיד, לפי העניין, אילולא הוראות חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – מי שמלאו לו 18 שנים המועסק אצל מעסיק, ולעניין מעסיק שהוא מוסד חינוך כאמור בפסקה (5) להגדרה ”מעסיק“ – עובד חינוך או עובד שירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד חינוך“ – מי שמועסק במוסד חינוך ועיקר עיסוקו בו הוא בהוראה או בחינוך וכן מי שעוסק בפיקוח על הוראה או חינוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד שירות“ – מי שמועסק במוסד חינוך ואינו עובד חינוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנסיה תקציבית“ – תשלומים המשולמים מדי חודש, באופן רציף, לפי דין או הסכם, מאוצר המדינה או מקופת המעסיק למי שפרש מעבודתו או מכהונתו, לפי העניין, במשך כל ימי חייו, ולאחר מותו – לשאירו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת גמל לקצבה“ ו”קרן השתלמות“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת חולים“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בריאות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה המקדימה“ – התקופה שמיום ל׳ בחשוון התשפ״ה (1 בדצמבר 2024) עד יום ב׳ בניסן התשפ״ה (31 במרץ 2025);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת הראשונה“ – התקופה שמיום ג׳ בניסן התשפ״ה (1 באפריל 2025) עד יום י״א בטבת התשפ״ו (31 בדצמבר 2025);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת השנייה“ – התקופה שמיום י״ב בטבת התשפ״ו (1 בינואר 2026) עד יום כ״א בטבת התשפ״ז (31 בדצמבר 2026).

{{ח:סעיף|2|הפחתת משכורת לעובד לפי הסכם קיבוצי מאושר|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} בתקופה הקובעת הראשונה או בעדה, ובתקופה הקובעת השנייה או בעדה, תופחת משכורתו של עובד, בהתאם להוראות שנקבעו בהסכם הקיבוצי החל על העובד או בהסכם קיבוצי אשר משכורתו של העובד נקבעת לפיו, אשר נחתם עד ליום ד׳ בתמוז התשפ״ה (30 ביוני 2025) ואושר לעניין חוק זה בידי שר האוצר או בידי הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר (להלן – הסכם קיבוצי מאושר); בבחינת מתן אישור להסכם קיבוצי כאמור, ניתן להביא בחשבון גם הפחתת משכורת שנעשתה לפי הסכם כאמור בתקופה המקדימה; אושר הסכם קיבוצי כאמור, יראו הפחתה כאמור כהפחתה שנעשתה בשל הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|3|הפחתת משכורת לעובד שלא חל עליו הסכם קיבוצי מאושר|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא חל על עובד הסכם קיבוצי מאושר –
{{ח:תתת|(1)}} תופחת משכורתו בתקופה הקובעת הראשונה או בעדה, בשיעור של 3.307% מן הבסיס הקובע, ובכלל זה יופחת בשיעור כאמור גם הבסיס לחישוב הסכומים המשולמים בעד העובד לקרן השתלמות, אם הוא זכאי לתשלום כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} תופחת משכורתו בתקופה הקובעת השנייה או בעדה, בשיעור של 1.2% מן הבסיס הקובע, ובכלל זה יופחת בשיעור כאמור גם הבסיס לחישוב הסכומים המשולמים בעד העובד לקרן השתלמות, אם הוא זכאי לתשלום כאמור.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), עובד כאמור באותו סעיף קטן המועסק אצל מעסיק, למעט המדינה, ואין אצל המעסיק ארגון יציג של עובדים, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים}}, שמייצג את העובד, רשאי מעסיקו, לאחר שקיבל אישור כאמור בפסקה (2), להפחית ממשכורתו של העובד כאמור בסעיף קטן (א), בתקופה הקובעת הראשונה, כולה או חלקה, או בעדה, בהתאם להוראות שלהלן (בסעיף קטן זה – הסדר הפחתה):
{{ח:תתתת|(א)}} ההפחתה יכול שתהיה מרכיבי משכורת העובד המנויים בפסקה (1)(א) ו־(ב) להגדרה ”הבסיס הקובע“;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההפחתה ממשכורתו של העובד בכל חודש בתקופה הקובעת הראשונה או בעדה יכול שתהיה בשיעור שונה מהאמור בסעיף קטן (א), ובלבד שסך כל ההפחתות בתקופה הקובעת הראשונה יהיה בהתאם לסך ההפחתות לכל אותה התקופה שהיה המעסיק מפחית לעובד לפי הוראות סעיף קטן (א);
{{ח:תתתת|(ג)}} עד יום ט״ז בסיוון התשפ״ו (1 ביוני 2026) יבצע המעסיק חישוב של ההפרש בין סך ההפחתות שבוצעו לעובד בתקופה הקובעת הראשונה או בעדה, לפי סעיף קטן זה, ובין סך ההפחתות שהיו מבוצעות באותה תקופה לפי סעיף קטן (א)(1), אילולא הסדר ההפחתה; מצא המעסיק כי הופחת לעובד ממשכורתו ביתר, ישיב לו את ההפרש; מצא כי הופחת ממשכורת העובד בחסר, ובלי לגרוע מההפחתה בעד התקופה הקובעת השנייה לפי סעיף קטן (א)(2), יפחית ממשכורת העובד את היתרה; השבה או הפחתה לפי פסקת משנה זו תבוצע במועד שבו יש לשלם משכורת של החודש העוקב;
{{ח:תתתת|(ד)}} לעובדים שזכאים לתנאי שכר והעסקה דומים אצל אותו מעסיק ייערך אותו הסדר הפחתה;
{{ח:תתתת|(ה)}} סך ההפחתה לפי סעיף קטן זה והניכויים לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר#סעיף 25|סעיף 25(א)(6) לחוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}, בחודש נתון, לא יעלו על רבע ממשכורת העובד באותו החודש; עלה הסכום על רבע מהמשכורת כאמור, ינכה המעסיק את יתרת החוב לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר#סעיף 25|סעיף 25(א)(6) האמור}} בחודש אחר;
{{ח:תתתת|(ו)}} אושר הסדר הפחתה, יראו הפחתה לפיו כהפחתה שנעשתה בשל הוראות חוק זה לגבי התקופה הקובעת הראשונה.
{{ח:תתת|(2)}} הסדר ההפחתה יאושר עד המועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} בידי אחד מאלה, לפי העניין –
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין הסדר אצל מעסיק כאמור בפסקאות (2) עד (4) להגדרה ”מעסיק“ – הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין הסדר אצל מעסיק כאמור בפסקה (5) להגדרה ”מעסיק“ – החשב הכללי והממונה על התקציבים במשרד האוצר.
{{ח:תתת|(3)}} המעסיק יביא לידיעת עובדיו את תוכנו של הסדר הפחתה שאושר לגביהם מייד לאחר שקיבל את האישור כאמור בפסקה (2).
{{ח:תתת|(4)}} הסדר הפחתה יפורסם באתר האינטרנט של משרד האוצר.

{{ח:סעיף|4|הפחתת משכורת לבעל תפקיד}}
{{ח:ת}} בתקופה הקובעת הראשונה או בתקופה הקובעת השנייה, או בעדן, יופחת התשלום המשולם לבעל תפקיד מקופת המעסיק בשיעור כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} בעד התקופה הקובעת הראשונה – בשיעור של 3.307% מן הבסיס הקובע, ובכלל זה יופחת בשיעור כאמור גם הבסיס לחישוב הסכומים המשולמים בעד בעל התפקיד לקרן השתלמות, אם הוא זכאי לתשלום כאמור;
{{ח:תת|(2)}} בעד התקופה הקובעת השנייה – שיעור של 1.2% מן הבסיס הקובע, ובכלל זה יופחת בשיעור כאמור גם הבסיס לחישוב הסכומים המשולמים בעד בעל התפקיד לקרן השתלמות, אם הוא זכאי לתשלום כאמור.

{{ח:סעיף|5|אי־הפחתת משכורת לעובד שמשכורתו נקבעת לפי משכורת של נושא משרה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, לגבי עובד שמשכורתו, כולה או חלקה, נקבעת לפי משכורת של נושא משרה, והקפאת השכר לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת התקציב 2025) (הקפאת שכר נושאי משרה ברשויות השלטון וברשויות מקומיות בשנת 2025)|חוק ההקפאה לנושאי משרה}} חלה לגבי משכורתו בעקיפין, לא תופחת משכורתו לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|6|הפחתת משכורת לעובד או לבעל תפקיד שמשכורתו נקבעת לפי משכורת של בעל תפקיד או של עובד|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} לגבי עובד שמשכורתו, כולה או חלקה, נקבעת לפי משכורת של בעל תפקיד וכן בעל תפקיד שמשכורתו, כולה או חלקה, נקבעת לפי משכורת של בעל תפקיד אחר, או לגבי עובד שמשכורתו, כולה או חלקה, נקבעת לפי משכורת של עובד אחר שהופחתה משכורתו לפי חוק זה, לא תובא בחשבון, בחישוב המשכורת אשר תופחת בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}, לפי העניין, הפחתת המשכורת לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}, לפי העניין, של העובד או של בעל התפקיד שלפיו נקבעת משכורתם.

{{ח:סעיף|7|דין חייל, שוטר, סוהר ועובד שירותי הביטחון|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} לעניין חוק זה, יראו גם חייל המשרת בצבא הגנה לישראל על פי התחייבות לשירות קבע (בסעיף זה – חייל) כעובד, אף שלא מתקיימים לגביו יחסי עבודה, ואולם הפחתת משכורתו של חייל, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|או 3}}, תבוצע בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec742-2023|החלטת הממשלה מס׳ 742 מיום כ׳ בתמוז התשפ״ג (9 ביולי 2023)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}, הפחתת משכורתו של שוטר או סוהר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|באותם סעיפים}} תבוצע בהתאם להחלטות הממשלה; ואולם, לעניין שוטר או סוהר שלא נקבעה הפחתת משכורתו לפי החלטות הממשלה, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|פסקאות (1) ו־(2) של סעיף 3(א)}}; בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החלטות הממשלה“ – החלטת הממשלה מס׳ 397 מיום ז׳ בשבט התשל״ט (4 בפברואר 1979) {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec743-2023|והחלטת הממשלה מס׳ 743 מיום כ׳ בתמוז התשפ״ג (9 ביולי 2023)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שוטר“ ו”סוהר“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|בחוק שירות המדינה (גמלאות)}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}, הפחתת משכורתו של עובד שירותי הביטחון, בתקופה הקובעת הראשונה או בעדה, ובתקופה הקובעת השנייה או בעדה, תבוצע בהתאם להסכמה בין־משרדית מאושרת; בבחינת מתן אישור להסכמה כאמור, ניתן להביא בחשבון גם הפחתת משכורת שנעשתה לפי הסכמה כאמור בתקופה המקדימה; אושרה הסכמה כאמור, יראו הפחתה כאמור כהפחתה שנעשתה בשל הוראות חוק זה; ואולם, לעניין עובד שירותי הביטחון שלא חלה לגביו הסכמה בין־משרדית מאושרת, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|פסקאות (1) ו־(2) של סעיף 3(א)}}; בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסכמה בין־משרדית מאושרת“ – הוראות שהוסכם עליהן, בכתב, בין משרד האוצר למשרד ראש הממשלה, ואשר אושרו לעניין חוק זה בידי שר האוצר או בידי הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד שירותי הביטחון“ – עובד המדינה בשירותי הביטחון, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 63א|בסעיף 63א לחוק שירות המדינה (גמלאות)}}.

{{ח:סעיף|8|סייג לעניין תשלומים שונים}}
{{ח:ת}} לעניין חישוב של כל אחד מהמפורטים להלן לא תובא בחשבון הפחתת המשכורת של עובד או ההפחתה של התשלום המשולם לבעל תפקיד מקופת המעסיק, לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2 עד 4}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7}}, בתקופה הקובעת הראשונה או בעדה ובתקופה הקובעת השנייה או בעדה, ולעניין עובד שחל עליו הסכם קיבוצי מאושר – לא תובא בחשבון הפחתת משכורת כאמור גם בתקופה המקדימה, אם נקבעה כזו בהסכם הקיבוצי המאושר:
{{ח:תת|(1)}} הסכום המשולם לקופת גמל לקצבה, בעד העובד או בעל התפקיד;
{{ח:תת|(2)}} המשכורת הקובעת לחישוב תשלומי עובדים בפנסיה תקציבית לפי {{ח:חיצוני|חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004)#סעיף 89|סעיף 89 לחוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו־2004), התשס״ג–2003}};
{{ח:תת|(3)}} ההכנסה לצורך חישוב תשלומים ששולמו לקופת גמל לקצבה, או החיוב במס או הפטור ממנו בשל תשלומים כאמור, לפי העניין, לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ה3|סעיפים 3(ה3)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.7א|9(7א)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 45א|45א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47|ו־47 לפקודת מס הכנסה}}, אולם הוראות פסקה זו לא יחולו לעניין תשלומים ששולמו בשל שנת המס 2024;
{{ח:תת|(4)}} תשלומי פנסיה תקציבית;
{{ח:תת|(5)}} תשלום חד־פעמי המשולם לעובד, לבעל התפקיד או לשאיריהם, לפי דין או הסכם, עקב סיום עבודה או תפקיד, לפי העניין;
{{ח:תת|(6)}} דמי ביטוח המשולמים לפי חוזה ביטוח נכות כאמור {{ח:חיצוני|חוק חוזה הביטוח#פרק ג|בפרק ג׳ לחוק חוזה הביטוח, התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|(7)}} לעניין עובד – תשלומי גישור, או סכום תוספת לקצבה הנרכש מקופת גמל לקצבה או ממבטח בעד העובד במימון מלא של המעסיק; לעניין זה, ”תשלומי גישור“ – תשלומים המשולמים מדי חודש, באופן רציף, לפי הסכם, מקופת המעסיק, מקופת גמל לקצבה או ממבטח, למי שפרש מעבודתו, בעד התקופה שממועד פרישתו מעבודה עד המועד שבו הוא זכאי לתשלומי קצבה מקופת גמל לקצבה;
{{ח:תת|(8)}} גמלה המשתלמת למבוטח או לתלוי בו, לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה סימן ה|סימנים ה׳}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה סימן ח|ו־ח׳ בפרק ה׳ לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|9|אי־תשלום הסכום שהופחת}}
{{ח:ת}} הסכום אשר לא שולם לעובד או לבעל תפקיד או בעדם, בשל הוראות חוק זה, לא ישולם להם אף לאחר תום התקופה שבה או בעדה הופחת.

{{ח:סעיף|10|חישוב סכום החיסכון והעברתו}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק יחשב את סכום החיסכון באופן שיקבע שר האוצר בתקנות, ויודיע על הסכום לחשב הכללי במועד ובאופן שייקבעו בתקנות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), על מעסיק שהוא רשות מקומית יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרשות המקומית תודיע לחשב הכללי על סכום החיסכון שחושב בעבור השכר של עובדיה שאינם עובדים סוציאליים, עובדי חינוך, עובדי שירות ועובדי בית חולים עירוני;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין עובדי הרשות המקומית שהם עובדים סוציאליים שהמדינה משתתפת בעלויות השכר שלהם – תודיע הרשות המקומית לחשב הכללי על החלק היחסי מתוך סכום החיסכון לפי השיעור מתוך השכר שמשלמת הרשות המקומית בעצמה בעבורם, ושאינו משולם בידי המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} לא חישב מעסיק את סכום החיסכון בהתאם להוראות לפי סעיף קטן (א) או (ב), או לא הודיע לחשב הכללי על הסכום כאמור באותו סעיף קטן, לפי העניין, יקבע החשב הכללי או מי שהוא הסמיכו לכך את סכום החיסכון, לרבות בדרך של אומדן, ויודיע בכתב על קביעתו למעסיק.
{{ח:תת|(ד)}} מעסיק יעביר את סכום החיסכון לאוצר המדינה, בתוך 14 ימים מיום שהודיע לחשב הכללי על הסכום לפי סעיף קטן (א) או (ב), לפי העניין, או בתוך שבעה ימים מיום שהודיע החשב הכללי למעסיק על קביעתו לפי סעיף קטן (ג); מעסיק שהוא רשות מקומית יעביר את סכום החיסכון בעבור עובדים כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ה)|(1)}} שר האוצר רשאי לקבוע תקנות לעניין חישוב סכום החיסכון לפי סעיף קטן (ג) ולעניין אופן משלוח ההודעה למעסיק על סכום החיסכון שעליו להעביר לפי אותו סעיף קטן.
{{ח:תתת|(2)}} העברת סכום החיסכון לאוצר המדינה תיעשה בהתאם להוראות שיקבע שר האוצר.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על המדינה, תאגיד בריאות, בית חולים שהוא גוף נתמך, קופת חולים, מוסד להשכלה גבוהה ומוסד חינוך שהממשלה משתתפת במישרין במימון עלויות השכר של עובדי החינוך ועובדי השירות שלו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות להשתתפותם של העובדים ובעלי תפקיד בשירות הציבורי, בצעדים לייצוב המצב הפיסקלי במדינה במהלך השנים 2025 ו-2026 (הוראת שעה)|תקנות להשתתפותם של העובדים ובעלי תפקיד בשירות הציבורי, בצעדים לייצוב המצב הפיסקלי במדינה במהלך השנים 2025 ו־2026 (הוראת שעה) (הוראות לעניין סכום החיסכון), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:סעיף|11|העברת מידע}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק, למעט המדינה, ימסור לחשב הכללי, לפי דרישתו, בדרך ובמועדים שהורה בדרישה, כל מידע הנדרש לשם ביצוע ההוראות לפי חוק זה, לרבות נתונים שיאפשרו ביקורת על דיווח המעסיק בדבר סכום החיסכון הצפוי לקופתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}} ובדבר סכום החיסכון שהיה עליו להעביר לאוצר המדינה בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|אותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ב)}} מידע שנמסר לחשב הכללי לפי הוראות סעיף קטן (א), לגבי עובד, לא יכלול פרטים מזהים; נמסר מידע כאמור שהוא בגדר מידע אישי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות}}, יחולו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33|סעיף 33(ד) לחוק יסודות התקציב}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|12|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|מחוק יסודות התקציב}}}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 29א|סעיפים 29א}}, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 29ב|29ב}}, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33א|33א(ב1) ו־(ד) עד (ו)}}, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 34|34(א)(1) ו־(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 35|35}}, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 35א|35א}}, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 36|36}}, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 37|37(ד) עד (ו)}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39|ו־39 לחוק יסודות התקציב}}, לעניין שינויים בשכר או מתן הטבות כספיות אחרות הקשורות בעבודה, לרבות הסמכויות הנתונות בהן, יחולו, בשינויים המחויבים, לגבי תשלום משכורת או לגבי תשלום אחר מקופת המעסיק שנעשה בידי מעסיק בניגוד להוראות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33א|סעיפים 33א(ב1) ו־(ד) עד (ו)}}, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 35|35}}, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 35א|35א}}, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 36|36}}, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 37|37(ד) עד (ו)}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39|ו־39 לחוק יסודות התקציב}}, לעניין שינויים בשכר או מתן הטבות כספיות אחרות הקשורות בעבודה, לרבות הסמכויות הנתונות בהן, יחולו, בשינויים המחויבים, לגבי אי־העברת סכום החיסכון לאוצר המדינה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}}.
{{ח:תת|(ג)}} אי־העברת מידע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11}}, יראו אותה כאי־העברת מידע בהתאם לדרישה כאמור {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33א|בסעיף 33א(ב1) לחוק יסודות התקציב}}, ויחולו לעניין זה הוראות הסעיפים המפורטים בסעיף קטן (ב), לרבות הסמכויות הנתונות בהן, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} לעניין הוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 43א|סעיף 43א לחוק יסודות התקציב}}, יראו סכום שחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(ג)}} כחיוב כספי קצוב שאינו חוב מס.

{{ח:סעיף|13|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות}}}}
{{ח:ת}} על גבייתו של סכום חיסכון שלא הועבר לאוצר המדינה, בניגוד להוראות שקבע שר האוצר לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}; ואולם דרישת תשלום כאמור {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק האמור}} תומצא לכתובת הדואר האלקטרוני שאליה נשלחה ההודעה למעסיק בדבר סכום החיסכון שעליו להעביר לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(ג)}}.

{{ח:סעיף|14|עדיפות}}
{{ח:ת}} ההוראות לפי חוק זה יחולו על אף האמור בכל דין, הסכם או נוהג, לרבות {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|חוק הסכמים קיבוציים}} וצווי הרחבה שניתנו לפיו.

{{ח:סעיף|15|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מאלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|חוק שכר מינימום}}, אולם לשם הפחתת המשכורת לפי חוק זה יובא בחשבון רכיב שכר כאמור {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום#סעיף 3|בסעיף 3(ב)(1) עד (3) או (ד) לחוק שכר מינימום}}, שאינו בא בחשבון שכר המינימום מכוח הסכם;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב}}, לעניין אישור שר האוצר בדבר שינויים בשכר או מתן הטבות כספיות אחרות הקשורות בעבודה מעבר למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה, או מהסמכויות הנתונות לשר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|החוק האמור}}.

{{ח:סעיף|16|תקצוב הטבות לחיילי מילואים ולשיקום יישובי עוטף עזה והצפון בשנת 2025}}
{{ח:ת}} בחוק התקציב לשנת הכספים 2025 ייקבע סכום העולה על סכום החיסכון המשוער של כלל המנויים בהגדרה ”מעסיק“, כחלק מהסכומים הנכללים בתקציב האמור לשם מתן הטבות לחיילי מילואים, ולשם שיקום יישובי עוטף עזה והצפון.

{{ח:סעיף|17|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:סעיף|18|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|19|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה ביום ג׳ בניסן התשפ״ה (1 באפריל 2025) (להלן – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)}} ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4810658.pdf|חוק הגנת הפרטיות (תיקון מס׳ 13), התשפ״ד–2024}}, כאמור {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4810658.pdf|בסעיף 74(א) לאותו חוק}}.

{{ח:סעיף|20|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} בתקופה שמיום התחילה עד המועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(ב)}}, יקראו את {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}} כך שבמקום סעיף קטן (ב) יבוא:
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(ב)}} כהוראת שעה עד יום 13.8.2025.}}

{{ח:סעיף|21|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} כהוראת שעה מיום 27.3.2025 עד יום 30.6.2027.}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]