תקנות החשמל (מעגלים סופיים הניזונים במתח עד 1000 וולט)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החשמל (מעגלים סופיים הניזונים במתח עד 1000 וולט), התשמ״ה–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 350|תקנות החשמל (מעגלים סופיים הניזונים במתח נמוך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4731.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 100|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4979.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 2|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5474.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 1281|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5619.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 19|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5708.pdf}}, {{ח:תיבה|1550|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5783.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: התקנת מפסקים ובתי תקע}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: התקנת מנורות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: התקנת מכשירי חשמל, למעט קבלים ודודי שמש}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: התקנת קבלים לשיפור מקדם ההספק}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: התקנת דוד שמש}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ג, תשנ״ד, תשנ״ו}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אבזר“ – פריט של ציוד חשמלי המשמש לתמסורת או לחלוקה של אנרגיה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – חלל בתוך או בקרבת אמבטיה או תא מקלחת במיתקן ביתי, כמתואר באיור {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור 0“ – החלל בפנים האמבטיה או אגן המקלחת עד לגובה של סף גלישת המים מהאמבטיה או מהאגן החוצה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור 1“ – החלל מעל אזור 0 עד לתקרת החדר או עיגול שמרכזו בראש המקלחת, ברדיוס של 60 ס״מ, עד לתקרת החדר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור 2“ – החלל שנתחם בין אזורים ”0“ או ”1“ לבין שטח שבמרחק אופקי של 60 סנטימטרים, או עד קיר או מחיצה קבועה אחרת, לפי הקרוב יותר, עד לגובה של 2.25 מטרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור 3“ – החלל הנתחם בין אזור ”2“ לבין שטח שבמרחק אופקי של 2.40 מטרים, או עד לקיר או למחיצה קבועה אחרת, לפי הקרוב יותר, עד לגובה של 2.25 מטרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הדקי צרכן“ – הדקים של מונה חברת חשמל או הדקים בתיבת חיבור בקרבת המונה האמור המשמשים לחיבור בין רשת חברת חשמל לבין מיתקן הצרכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”IPXXX“ – דרגת הגנה כמשמעותה בתקן ישראלי ת״י 981 כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בטבלה שבתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוד שמש“ – דוד לחימום מים באמצעות אנרגיית השמש, הכולל גם גיבוי חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם יתר“ – זרם העולה מסיבה כלשהי על הזרם הנקוב של ציוד חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם קצר“ – זרם יתר המופיע כתוצאה מתקלה שגרמה התהוות חיבור בעל עכבה (אימפדנס) נמוכה מאוד בין שתי נקודות שקיים ביניהם הפרש פוטנציאלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חי“ – מצב של מוליך או אבזר המחובר למקור של מתח חשמלי באופן גלווני או השראתי, או כשהוא טעון חשמל, לרבות מוליך האפס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשמלאי“ – בעל רשיון לעסוק בביצוע עבודות חשמל לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – אבזר לניתוק אוטומטי של זרם חשמלי במיתקן, כאשר עצמתו גדולה מעצמת הזרם הנקוב שלו. מבטח יכול להיות משני סוגים: נתיך או מפסק אוטומטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוביל“ – צינור, תעלה, מנהרה, פרוזדור וכל מעבר אחר, המיועדים להכיל מוליכים או כבלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר“ – ציוד חשמלי המיועד להמרה במתכוון של אנרגיה חשמלית באנרגיה חשמלית אחרת או באנרגיה מסוג אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר מיטלטל“ – מכשיר הניתן להעברה ממקום למקום תוך שימוש תקין בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר נייח“ – מכשיר חשמלי שאינו ניתן להעברה בנקל ממקום למקום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר קבוע“ – מכשיר חשמלי מחובר למבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנורה מיטלטלת“ – מנורה הניתנת להעברה ממקום למקום תוך שימוש תקין בה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנורה קבועה“ – מנורה מחוזקת למקומה שאינה ניתנת להעברה ממקום למקום אלא על ידי שימוש בכבלים, לרבות מנורה תלויה על תקרה או על קיר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנתק זרם“ – אבזר לניתוק או לחיבור של מעגל חשמלי ללא עומס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל“ – מוליכים אחדים, המותקנים יחד והמוגנים על ידי מבטח משותף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל סופי“ – מעגל חשמלי שתחילתו במבטח הקרוב ביותר במעגל למכשיר חשמלי או לבית תקע וסיומו במכשיר או בבית התקע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק“ – אבזר לניתוק או לחיבור של מעגל תחת עומס כולל לחיץ (לחצן);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק אוטומטי“ – מבטח בעל מנגנון מכני לניתוק זרם, במקרה של זרם יתר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מת“ – מצב של מוליך כשהוא מנותק מכל מקור של מתח חשמלי, וחפשי מכל טעינה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך“ – מתח בין מוליכים העולה על 50 וולט ואינו עולה על 1000 וולט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מערכת ציוד המשמשת לשם ייצור חשמל, הולכתו, הפצתו, צריכתו, צבירתו או שינויו (טרנספורמציה), לרבות מבנים, מכונות, מכשירים, מצברים, מוליכים, אבזרים וציוד חשמלי קבוע או מיטלטל, הקשורים במיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ביתי“ – מיתקן במבנה למגורים, למשרדים, למסחר או בדומה להם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקודת מאור“ – קצוות מוליכים במיתקן חשמלי לזינת מנורה קבועה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נתיך“ – מבטח הפועל על ידי התכת אלמנט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג II“ – סוג ציוד המיועד לזינה במתח נמוך, שחלקיו החיים מבודדים בבידוד כפול או בבידוד מוגבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עומס יתר“ – עומס הגורם לזרם יתר במעגל כאשר אין בו קצר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד“ – פריטים המהווים חלק ממיתקן חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – תקן ישראלי שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים, התשי״ג–1953}}, ובהעדר תקן כאמור – תקן או מפרט כפי שהורה המנהל בכל מקרה או בסוג של מקרים.

{{ח:סעיף|2|התקנת מעגל סופי|תיקון: תשנ״ג, תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתכנן אדם מעגל סופי, לא יתקינו, לא יבדוק אותו ולא ישגיח על התקנתו אלא אם כן הוא חשמלאי.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מותר לאדם שאינו חשמלאי להתקין חלק ממעגל סופי אם בידו היתר בהתאם {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק}}.
{{ח:תת|(ג)}} במיתקן ביתי לא יימצא שום חלק של מעגל סופי הניזון מלוח ראשי אחד בשטח הניזון מלוח ראשי אחר, פרט למעגל אשר במוביל, בהתקנה סמויה, ללא תיבות.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (ג), מותר שמיתקן הניזון מלוח המיועד לשטח משותף של מבנה יימצא בשטח הניזון מלוח אחר, כגון לחיץ בדירה, המפעיל תאורה בחדר מדרגות.
{{ח:תת|(ה)}} מפל המתח המרבי בין הדקי הצרכן לבין נקודת צריכה כלשהי במיתקן הצרכן לא יעלה על 3% מהמתח הנומינלי של הרשת.

{{ח:סעיף|3|התאמה לזרם, למתח, לתדר ולדרישות התקן}}
{{ח:תת|(א)}} ציוד חשמלי של מעגל סופי יותאם לזרם הנקוב של המבטח המגן על המעגל, למתח הנקוב ולתדר הנקוב של המעגל.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מותר להתקין לתאורה מפסקים בעלי זרם נקוב של 10 אמפר במעגל המוגן על ידי מבטח בעל זרם נקוב של 16 אמפר.
{{ח:תת|(ג)}} ציוד חשמלי במעגל סופי יתאים לדרישות התקן.

{{ח:סעיף|4|התאמה למקום ההתקנה}}
{{ח:תת|(א)}} ציוד חשמלי של מעגל סופי יתאים לתנאים הקיימים במקום ההתקנה, כגון: רטיבות, סכנה של פגיעות מכניות, השפעה כימית, אש, התפוצצות, הצטברות אבק או לכלוך הפוגמים באוורור התקין.
{{ח:תת|(ב)}} ציוד חשמלי של מעגל סופי המתחמם במידה העלולה לגרום לסכנת שריפה יורחק מחומר דליק, או יבודד ממנו באמצעות חומר בלתי דליק.

{{ח:סעיף|5|ציוד חשמלי|תיקון: תשנ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ציוד חשמלי של מעגל סופי יותקן באופן שקביעתו לא תתרופף תוך שימוש תקין בו והוא יתוחזק במצב תקין.
{{ח:תת|(ב)}} בתי תקע לפי תקן ישראלי ת״י 32 ומפסקים ולחיצים לפי תקן ישראלי ת״י 33 המותקנים בתיבות התקנה גליליות לפי תקן ישראלי ת״י 145, יחוזקו לתיבות באמצעות שני ברגים לפחות ולא באמצעות תפסנים (רגליות התקנה).
{{ח:תת|(ג)}} אבזרים כאמור בתקנת משנה (ב) המותקנים בתיבות התקנה קוניות לפי תקן ישראלי ת״י 145, יחוזקו לתיבות באמצעות תפסנים (רגליות התקנה).

{{ח:סעיף|6|הגנה בפני נגיעה מקרית}}
{{ח:ת}} ציוד חשמלי של מעגל סופי יותקן באופן המונע נגיעה מקרית בחלקים חיים.

{{ח:סעיף|7|שיעור התנגדות בידוד המוליכים}}
{{ח:ת}} שיעור התנגדות הבידוד של המוליכים במעגל סופי יענה על דרישות {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת מוליכים)|תקנות החשמל (התקנת מוליכים), התש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף|8|הזנת מכשיר ממעגלים סופיים אחדים}}
{{ח:ת}} ניזון מכשיר חשמלי ממעגלים סופיים אחדים, ירוכזו אמצעי הניתוק למעגלים אלו בלוח משותף; בקרבת המכשיר ובקרבת אמצעי הניתוק של מעגלי הזינה ייקבעו שלטי אזהרה ברורים; שלטים כאמור אינם נדרשים כאשר מותקן מפסק משותף לכל המעגלים המנתק אותם בו־זמנית.

{{ח:סעיף|9|חתך מזערי של מוליכים}}
{{ח:תת|(א)}} החתך המזערי של מוליכים במעגל סופי יהיה 1.5 ממ״ר נחושת או 6 ממ״ר אלומיניום.
{{ח:תת|(ב)}} מותקנים מוליכים מאלומיניום במעגל סופי, יהיה כל ציוד המעגל מותאם לחיבור מוליכים אלה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מותר להתקין במעגל סופי מוליכים מנחושת, המיועדים לפיקוד או לאיתות וכן מוליכים בפתילים, שיהיו בעלי חתך קטן מ־1.5 ממ״ר.

{{ח:סעיף|10|מספר מעגלים סופיים במיתקן ביתי}}
{{ח:תת|(א)}} במיתקן ביתי יותקן מעגל סופי אחד לפחות לכל שני חדרים או לכל 40 מ״ר של הרצפה, או חלק מהם, הכל לפי המחייב מספר מעגלים רב יותר; חדרי שירותים ומעברים אינם כלולים בחישוב החדרים, אולם שטחם ייכלל בחישוב שטח הרצפה; מטבח ייחשב לחדר.
{{ח:תת|(ב)}} במיתקן בדירת מגורים יותקנו שני מעגלים לפחות לזינת נקודות מאור ובתי תקע.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מותר שבחדרי לימוד של מוסד חינוכי יותקן מעגל סופי אחד לשני חדרי לימוד ללא הגבלת שטח הרצפה.
{{ח:תת|(ד)}} המעגלים המיועדים לזינת דוד לחימום מים בעל בידוד תרמי, דוד שמש, מכונת כביסה, מכונת ייבוש, מדיח כלים, תנור בישול או אפיה, תנור אוגר חום או מזגן אוויר, לא ייכללו במספר המזערי הנדרש של מעגלים סופיים.

{{ח:סעיף|11|מספר נקודות מאור ובתי תקע במיתקן ביתי}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מיתקן ביתי יותקנו נקודת מאור אחת לפחות ושני בתי תקע בכל חדר, או בכל שטח רצפה של 40 מ״ר או חלק מהם, הכל לפי המחייב מספר נקודות מאור ובתי תקע רב יותר; זינת נקודות המאור תתחלק בין שני מעגלים סופיים לפחות; בין בתי התקע באותו החדר יימצאו שניים לפחות אשר המרחק ביניהם לאורך הקירות עולה על שני מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} בכל מטבח יותקנו נקודות מאור כנדרש בתקנת משנה (א) ובנוסף יותקנו שלושה בתי־תקע לפחות; אחד מבתי התקע המיועד לתנור בישול או אפיה, יוזן ממעגל סופי מיוחד, ומוליכי מעגל זה יהיו בחתך של 2.5 ממ״ר לפחות; מותר שבמקום בית־תקע זה יותקן לתנור חיבור קבוע עם מפסק.
{{ח:תת|(ג)}} בתי התקע הניזונים מאותו מעגל סופי במיתקן ביתי ימוקמו בלא יותר מאשר שני חדרים או 40 מ״ר שטח הרצפה, ללא הגבלת מספרם.
{{ח:תת|(ד)}} מותקן בבית מגורים ברז מים המיועד לפי סוגו ומיקומו למכונת כביסה, יותקן במקום מתאים בקרבתו בית תקע לזרם נקוב של 16 אמפר הניזון על ידי מעגל סופי המיועד רק לו; מוליכי הזינה לבית תקע זה יהיו בחתך של 2.5 ממ״ר.
{{ח:תת|(ה)}} מותר שמעגל סופי מיוחד לבתי־תקע בלבד יזין בתי־תקע ללא הגבלת מספר החדרים או שטח הרצפה בהם הם מותקנים בתנאי שהם מתוכננים, כייעוד קבוע, לזינת מכשירים שהעומס הכללי שלהם אינו גדול מהעומס הנקוב של המעגל, כגון מאווררים מקומיים למיזוג אויר מרכזי או לחימום על ידי קונבקטורים; מעגל זה לא ייכלל במספר המזערי הנדרש של מעגלים סופיים.
{{ח:תת|(ו)}} אין מניעה להתקין בחדר אחד נקודות מאור הניזונות ממעגלים סופיים שונים.
{{ח:תת|(ז)}} בכל מרפסת ששטחה עולה על 2 מ״ר יהיו לפחות נקודת מאור אחת ובית־תקע אחד.

{{ח:סעיף|12|חובת התקנת הארקה}}
{{ח:ת}} נקודות מאור ובתי תקע יצויידו במוליך הארקה, אלא אם כן ניתן פטור לכך לפי {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ושיטות הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|תקנות החשמל (הארקות ושיטות הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט), התשמ״ד–1984}}.

{{ח:סעיף|13|מעגלים למאור במיתקן בית־חרושת, בית־מלאכה או מחסן}}
{{ח:ת}} בחדר העבודה של בית חרושת, בית מלאכה או מחסן יותקן מעגל סופי אחד לפחות לנקודות מאור, לשטח רצפה שאינו עולה על 40 מ״ר, ושני מעגלים סופיים לפחות לנקודות מאור, לשטח רצפה העולה על 40 מ״ר.

{{ח:סעיף|14|מספר מכשירים במעגל תלת־מופעי}}
{{ח:תת|(א)}} מעגל סופי תלת־מופעי, לא יזין יותר ממכשיר תלת־מופעי אחד, אלא אם כן לכל מכשיר מותקן מבטח המיועד לו בלבד, להגנה בפני עומס יתר.
{{ח:תת|(ב)}} מעגל סופי תלת־מופעי יזין מספר כלשהו של בתי תקע תלת־מופעיים המיועדים למכשיר יחיד מיטלטל ובלבד שהזרם הנקוב של כל בית תקע לא יהיה קטן מהזרם הנקוב של המבטח המגן על המעגל הסופי בפני זרם יתר.

{{ח:סעיף|15|זינת מכשירים חד־מופעיים ממעגל סופי תלת־מופעי}}
{{ח:תת|(א)}} במיתקנים שבמבני ציבור, בניני משרדים, בתי קולנוע, אולמות תעשיה ואולמות תיאטרון, מותר להזין מכשירים חד־מופעיים ומנורות ממעגל סופי תלת־מופעי, ובלבד שבמעגל סופי כזה יותקן מפסק תלת־מופעי בלוח הזן.
{{ח:תת|(ב)}} אין להתקין מפסק חד־מופעי לניתוק מופע בודד של המעגל התלת־מופעי, אלא בלוח אשר בו מותקן מפסק תלת־מופעי למעגל.

{{ח:סעיף|16|מימדי התיבה להתקנת אבזרים במעגל סופי}}
{{ח:תת|(א)}} תיבה המכילה אבזרים חשמליים של מעגל סופי תאפשר הכנסת האבזרים בלא שיתהווה לחץ עליהם העלול לגרום להם נזק.
{{ח:תת|(ב)}} ממדי התיבה יאפשרו טיפול נוח באבזרים המותקנים בה, לרבות המוליכים המושחלים לתוכה וחיבוריהם.

{{ח:סעיף|17|סימון התיבה}}
{{ח:ת}} נמצאת ברכוש המשותף של מבנה המשמש צרכני חשמל אחדים, כגון בחדר מדרגות, תיבה של מיתקן חשמל אשר אינו ניזון מהלוח של הרכוש המשותף, כגון תיבה של המעגל לדוד שמש או למחסן הלא־צמוד של אחת הדירות או היחידות, יצויין בתוכה מאיזה לוח היא ניזונה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: התקנת מפסקים ובתי תקע}}

{{ח:סעיף|18|גובה מפסק או בית תקע במיתקן ומיקום לחיצים לתאורת חדר המדרגות|תיקון: תשנ״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} הגובה המזערי של התקנת מפסק או בית תקע במיתקן יהיה 25 ס״מ מעל פני הרצפה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מותר להתקין במיתקן ביתי מפסק או בית תקע בגובה קטן מ־25 ס״מ מהרצפה, או ברצפה, אם הם בנויים במיוחד להתקנה כזו ועומדים בפני פגיעות מכניות וחדירת מים בתנאים הקיימים במקום התקנתם.
{{ח:תת|(ג)}} במוסדות לילדים, בחדרים המיועדים לילדים עד גיל חינוך חובה, יותקן בית תקע בעל תריסי מגן פנימיים או מכסה (להלן – בית תקע מוגן), בגובה של מטר אחד לפחות; ובית תקע לא מוגן יותקן בגובה של 1.8 מטרים לפחות.
{{ח:תת|(ד)}} מפסק ובית תקע בחדרי העבודה של בית חרושת או של בית מלאכה יותקנו בגובה אשר יבטיח כי הם לא יינזקו בתנאים הקיימים במקום התקנתם.
{{ח:תת|(ה)}} קיים במבנה מיתקן לתאורת חדר המדרגות המופעל על ידי לחיצים, יותקן לחיץ כזה בכל דירה שחדר המדרגות משרת אותה.

{{ח:סעיף|19|ציוד חשמלי בחדר אמבטיה או מקלחת|תיקון: תשמ״ז, תשנ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} באזור 0 לא יותקן כל ציוד חשמלי.
{{ח:תת|(ב)}} ציוד חשמלי בחדר אמבטיה או מקלחת יהיה בעל דרגת הגנה מזערית של –
{{ח:תת}} באזור 1 – IPX5X;
{{ח:תת}} באזור 2 – IPX4X;
{{ח:תת}} באזור 3 – IPX1X;
{{ח:תת|(ג)}} באזורים 1 ו־2 יהיה תיול המותקן על קיר או בעומק של עד 5 סנטימטרים בכבלים או במוליכים מבודדים המושחלים בצנרת העשויה מחומר מבדד וישמש אזורים אלה בלבד; לא יותקנו באזורים האמורים תיבות סעף או חיבור.
{{ח:תת|(ד)}} באזורים 1, 2 ו־3 לא יותקנו מפסקים, למעט מפסקים המופעלים באמצעות פתיל משיכה העשוי חומר מבדד.
{{ח:תת|(ה)}} באזורים 1 ו־2 לא יותקנו כל בתי תקע ואילו באזור 3 מותר להתקין בתי תקע אלה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} בית תקע דו קטבי הכולל, בתיבה אחת עמו, שנאי מבדל לפי תקן ישראלי ת״י 899;
{{ח:תתת|(2)}} בית תקע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11(ד)}}, שיהיה מוגן באמצעות מפסק מגן בעל זרם הפעלה שלא יעלה על 0.03 אמפר;
{{ח:תתת|(3)}} בית תקע אחד או יותר שיהיה מוגן באמצעות מפסק מגן בעל זרם הפעלה שלא יעלה על 0.03 אמפר; ואולם יכול שמפסק המגן לבית תקע האמור וכן לבית תקע שבפסקה (2), יהיה משותף ליותר ממעגל אחד.
{{ח:תת|(ו)}} מותר להתקין באזור ציוד חשמלי כמפורט להלן בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} באזור 1, מכשיר לחימום מים;
{{ח:תתת|(2)}} באזור 2, כאמור בפסקה (1) וכן מנורות מסוג II;
{{ח:תתת|(3)}} באזור 3, כאמור בפסקה (2) וכן מפוחי אוורור, מחממי אויר, מייבשי מגבות, מיתקן ג׳אקוזי וכיוצא באלה, וכן מותר להפעיל מכונת כביסה ומכונה לייבוש כביסה.
{{ח:תת|(ז)}} התקנות באזורים 1, 2 ו־3 יהיו התקנות קבועות.
{{ח:תת|(ח)}} ציוד חשמל המותקן באזורים 1, 2 ו־3, למעט ציוד קבוע מסוג II, יהיה מוגן באמצעות מפסק מגן בעל זרם הפעלה שלא יעלה על 0.03 אמפר, ואולם יכול שמפסק המגן יהיה משותף ליותר ממעגל אחד.
{{ח:תת|(ט)}} לא ישתמשו באזורים 0, 1, 2 ו־3 בחיבור באמצעות תקע מיטלטל או במכשיר אשר בפתיל הזינה שלו מורכב מפסק.

{{ח:סעיף|20|מפסק או בית־תקע בתוך קיר}}
{{ח:ת}} מפסק או בית־תקע המותקנים בתוך קיר יהיו בתוך תיבה מתאימה.

{{ח:סעיף|21|תנוחת ידית ההפעלה של מפסקים}}
{{ח:ת}} מפסקים אשר אופן הפעלתם דומה, המותקנים באותו מיתקן ובאותו מבנה, למעט מפסקים בלוחות חשמל, יותקנו בצורה אחידה מבחינת פעולת ידית ההפעלה שלהם; תקנה זו לא חלה על מפסקי חילוף לתאורה.

{{ח:סעיף|22|ניתוק מוליך המופע}}
{{ח:תת|(א)}} מפסק חד־קטבי במעגל חד־מופעי ינתק את מוליך המופע.
{{ח:תת|(ב)}} מפסק תלת־קטבי במעגל תלת־מופעי ינתק את מוליכי המופעים.

{{ח:סעיף|23|הסתעפות ממפסק או מבית תקע}}
{{ח:תת|(א)}} אין להסתעף ממפסק או מבית־תקע אל מפסק או בית־תקע אחר אלא אם כן המרחק בין מרכז המפסק או בית־התקע האחר לבין מרכז המפסק או בית־התקע ממנו הוא מסתעף אינו עולה על 30 ס״מ.
{{ח:תת|(ב)}} אין להשתמש בהדקים של מפסק או בית תקע לחיבור של יותר משני מוליכים בהדק אחד; חתך מוליכים אלה לא יעלה על 1.5 ממ״ר.
{{ח:תת|(ג)}} אין להתקין מהדקים מיוחדים להסתעפות מוליכים בתיבת בית־תקע או בתיבת מפסק, אלא אם כן לפי המבנה שלה מיועדת התיבה גם לשמש תיבת הסתעפות.

{{ח:סעיף|24|חיבור מוליכים אל בית־תקע}}
{{ח:ת}} בהתקנת בית־תקע יחובר כל מוליך להדק המתאים של בית־התקע בהתאם לסימון התקני.

{{ח:סעיף|25|מעגלים סופיים עם סוגי מתח, זרם או תדר שונים}}
{{ח:ת}} הותקנו באותו מיתקן מעגלים סופיים הניזונים מסוגי זרם או מתח שונים או בתדרים שונים, יהיו בתי־התקע לכל סוג זרם או מתח או לכל תדר בעלי מבנה שונה, על המבנה השונה של בית־התקע להבטיח אי־חליפות של חיבור מכשירי חשמל אליו.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: התקנת מנורות}}

{{ח:סעיף|26|זינת מנורה מיטלטלת}}
{{ח:תת|(א)}} מנורה מיטלטלת תוזן באמצעות פתיל, השלם לכל ארכו, ללא חיבור ביניים ונראה לעין לכל ארכו; הפתיל לא יעבור בחורים שנקדחו בקירות או במחיצות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מותר להתקין מפסק או תקע ובית־תקע מיטלטלים בפתיל הזינה של מנורה מיטלטלת.

{{ח:סעיף|27|מנורה בחדר אמבטיה או במקלחת}}
{{ח:ת}} מנורה בחדר אמבטיה או במקלחת, תהיה מוגנת בפני חדירת רטיבות בהתאם לתנאים במקום ההתקנה.

{{ח:סעיף|28|קביעת מנורה וחיבורה}}
{{ח:תת|(א)}} מנורה המורכבת על קיר או על תקרה תיקבע באופן יציב ובחיזוק בר־קיימא.
{{ח:תת|(ב)}} מותר לתלות מנורה שמשקלה אינו עולה על 1 ק״ג על פתיל זינה שחתך מוליכיו 0.75 ממ״ר לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} ליד כל נקודת מאור בתקרה ייקבע וו־תליה המתאים לשאת משקל של 10 ק״ג לפחות.
{{ח:תת|(ד)}} החיבורים בין המוליכים של המנורה ומוליכי המעגל הסופי ייעשו באמצעות מהדקים מיוחדים.
{{ח:תת|(ה)}} מוליך המופע בבית־נורה מתוברג יחובר אל המגעת המרכזית, מוליך האפס יחובר אל המגעת הצדדית של בית הנורה.
{{ח:תת|(ו)}} קיימים במנורה אחת בתי נורה המיועדים למתחים שונים, יהיו בתי נורה אלה בלתי חליפים.

{{ח:סעיף|29|התקנת מפסק למנורה}}
{{ח:תת|(א)}} לכל מנורה קבועה או לכל קבוצת מנורות קבועות יותקן מפסק עם גישה נוחה.
{{ח:תת|(ב)}} למנורה קבועה המצויידת במפסק על גופה, יותקן מפסק נוסף קבוע מחוצה לה; אם קיימים במיתקן מספר מנורות כאלה, מותר להתקין מחוץ למנורות מפסק יחיד משותף לפיקוח על כולן; מפסק כאמור לא נדרש כאשר מנורה קבועה מחוברת באמצעות תקע ובית־תקע.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: התקנת מכשירי חשמל, למעט קבלים ודודי שמש}}

{{ח:סעיף|30|אמצעי ניתוק}}
{{ח:תת|(א)}} מכשיר חשמלי יצוייד באמצעי לשם ניתוקו מהזינה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מותר להתקין שנאי לזינת פעמון במתח נמוך מאוד ללא אמצעי לשם ניתוקו מהזינה.

{{ח:סעיף|31|התקנת מפסק למכשיר קבוע או נייח}}
{{ח:תת|(א)}} למכשיר חשמלי קבוע או נייח יותקן מפסק קבוע אשר יתאים לזרם הנקוב של המכשיר.
{{ח:תת|(ב)}} המפסק יהיה נפרד מהמכשיר ויותקן בטווח ראייה ממנו, אלא אם כן ניתן המפסק לנעילה במצב מופסק.
{{ח:תת|(ג)}} המפסק יהיה דו־קטבי למכשיר חד־מופעי ובעל שלושה או ארבעה קטבים למכשיר תלת־מופעי.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מותר להתקין מפסק נפרד לכל סוג אספקה אם המכשיר ניזון מסוגי אספקה אחדים; מפסקים כאמור יותקנו זה ליד זה ועל המכשיר יצויין באופן בולט כי הוא ניזון מסוגי אספקה אחדים.

{{ח:סעיף|32|זינה על ידי תקע ובית תקע}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בתקנה 31}} מותר להזין מכשיר באמצעות –
{{ח:תת|(1)}} תקע ובית־תקע במקום מפסק, כאשר הזרם הנקוב של בית־התקע אינו עולה על 25 אמפר;
{{ח:תת|(2)}} חיבור בר־שליפה מפסי צבירה ללא הגבלת הזרם שלו, בתנאי שקיים מפסק על גוף המכשיר.
{{ח:תת|(ב)}} במכשיר הניזון מסוגי אספקה אחדים הזינה תיעשה באמצעות תקע ובית־תקע מיוחדים לכל סוג האספקה אולם אם מותקן פתיל רב־גידי המשותף לכל סוגי האספקה, מותר שהזינה תיעשה באמצעות תקע ובית־תקע יחיד.
{{ח:תת|(ג)}} ניזון מכשיר באמצעות פתיל יהיה הפתיל שלם לכל ארכו, ללא חיבורי ביניים, נראה לעין לכל ארכו ולא יעבור דרך חורים בקירות או במחיצות.

{{ח:סעיף|33|אבזרים בפתיל הזינה של המכשיר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בתקנה 32(ג)}} מותר להתקין בפתיל הזינה של מכשיר חשמלי אבזרים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תקע ובית־תקע מיטלטלים;
{{ח:תת|(2)}} מפסק מיטלטל למכשיר חד־מופעי, שעצמת הזרם הנקוב שלו אינה עולה על 10 אמפר.

{{ח:סעיף|34|מכשיר חימום בחדר אמבטיה או במקלחת}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בתקנה 31(ב)}}, למכשיר חימום המותקן בחדר אמבטיה או במקלחת יותקן מפסק מחוץ לחדר וקרוב ככל האפשר אל הכניסה אליו; על המפסק יהיה סימן ברור ובר־קיימא של מצב החיבור וההפסקה שלו.

{{ח:סעיף|35|התקנת דוד לחימום מים במיתקן ביתי}}
{{ח:תת|(א)}} מותקן דוד לחימום מים בהתקנה קבועה במיתקן ביתי, תותקן מנורת סימון במקום הנראה לעין; המנורה תעיד על קיומו או העדרו של מתח הזינה במעגל הדוד, אחרי המפסק.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בתקנה 31(ב)}}, מותר שהמפסק לדוד כאמור לא יהיה בטווח ראייה ממנו.

{{ח:סעיף|36|זינת מיתקן פרסומת}}
{{ח:תת|(א)}} במעגל הראשוני של שנאי לזינת מיתקן פרסומת אשר מתחו עולה על 1000 וולט, יותקן מפסק נוסף מחוץ למבנה וככל האפשר למטה ממיתקן הפרסומת; ידית ההפעלה של מפסק זה תהיה כלפי מעלה במצב הפסקה וכלפי מטה במצב חיבור; גובה התקנת מפסק כאמור מעל פני האדמה יהיה לא פחות מ־2.5 מטרים ולא יותר מ־3 מטרים; על המפסק או לצידו יהיה שלט ברור המציין את ייעודו; המפסק יהיה צבוע בצבע אדום ויסומנו עליו, או בסמוך לו, באופן ברור, מצבי חיבור והפסקה שלו; למפסק כאמור תהיה גישה חפשית.
{{ח:תת|(ב)}} שנאי לזינת מיתקן פרסומת במתח העולה על 1000 וולט בין המוליכים יותקן בתוך תיבה מצויידת במנגנון המנתק את הזרם עם פתיחת מכסה התיבה.

{{ח:סעיף|37|זינת מנוע באמצעות מתנע כוכב משולש}}
{{ח:ת}} נעשית זינת מנוע באמצעות מתנע כוכב־משולש מותר להתקין בקטע בין המתנע והמנוע מוליכים בעלי חתך המתאים לזרם הנקוב של המנוע מחולק בשורש של 3 ובלבד שהמבטח בפני זרם קצר של מעגל הזינה מתאים גם להגנה בפני זרם קצר של הקטע האמור.

{{ח:סעיף|38|חתך מוליכים במעגל מתנע}}
{{ח:ת}} במוליכי המעגל של המתנע, המותקן במעגל הרוטור של מנוע שעובר בו זרם רק בעת ההתנעה, מותר להתקין מוליכים שחתכם מתאים לזרם שאינו קטן מ־60% מהזרם הנקוב של הרוטור; במקרה האמור אסור שזרם ותכיפות ההתנעות יסכנו את תקינות המוליכים.

{{ח:סעיף|39|הגנה בפני עומס יתר וזרם קצר במעגל מנועי}}
{{ח:תת|(א)}} מנוע שהספקו עולה על 0.5 קילווט יוגן בפני עומס יתר על ידי מבטח המיועד לו בלבד, המפסיק אוטומטית זרם העלול לגרום נזק למנוע בשל התחממות יתירה.
{{ח:תת|(ב)}} מפסק אוטומטי תלת־מופעי להגנת מנוע בפני עומס יתר מותר שיופעל על ידי שני מופעים בלבד; המפסק האוטומטי ינתק בו זמנית את כל שלושת המופעים.
{{ח:תת|(ג)}} בנוסף להגנה בפני עומס יתר הנדרשת בתקנת משנה (א), יוגנו מוליכי המעגל על ידי מבטח בפני זרם קצר.

{{ח:סעיף|40|הגנה בפני זרם קצר במעגל זינה למנועים אחדים}}
{{ח:ת}} אין להשתמש בנתיך או במפסק אוטומטי יחיד להגנה בפני זרם קצר במעגל זינה של מנועים אחדים חד־מופעיים או תלת־מופעיים, ללא הגבלת מספרם או הספקם, אלא אם כן כל אחד מהמנועים מוגן בפני עומס יתר.

{{ח:סעיף|41|הגנה משותפת של מנועים אחדים בפני זרם יתר}}
{{ח:ת}} אין להזין ממעגל אחד, חד מופעי או תלת־מופעי, מנועים אחדים אלא אם כן הספקו של כל מנוע אינו עולה על חצי קילווט והזרם הנקוב של המבטח בפני זרם יתר במעגל הזינה, אינו עולה על 10 אמפר.

{{ח:סעיף|42|אפשרות תחזוקה, איוורור וקריאת שלט הזיהוי}}
{{ח:ת}} מכשירי חשמל קבועים ונייחים יותקנו במצב המאפשר תחזוקה נאותה ללא סיכון, בתנאי איוורור כנדרש על ידי היצרן לגבי המכשיר וכן המאפשר קריאת שלט הזיהוי לאחר ההתקנה.

{{ח:סעיף|43|איסור שימוש בצינור גמיש ממתכת}}
{{ח:ת}} אין להשתמש בצינור גמיש ממתכת כהגנה על מוליכי זינה של מכשיר חשמלי המיועד לטלטול תוך שימוש תקין בו.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: התקנת קבלים לשיפור מקדם ההספק}}

{{ח:סעיף|44|מפסק או מגעון לחיבור הקבל}}
{{ח:ת}} מפסק או מגעון לחיבורו של קבל יהיו בעלי זרם נקוב השווה לפחות ל־1.43 פעמים הזרם הנקוב של הקבל, אלא אם כן היצרן ייעד אותם במיוחד לחיבור קבלים.

{{ח:סעיף|45|קבל המיועד למכשיר אחד}}
{{ח:תת|(א)}} קבל המיועד למכשיר אחד יחובר להדקי הזינה של המכשיר או קרוב אליהם ככל האפשר.
{{ח:תת|(ב)}} אמצעי הניתוק של המכשיר מהזינה ינתק גם את הקבל המיועד למכשיר זה.

{{ח:סעיף|46|הגנה בפני זרם קצר}}
{{ח:תת|(א)}} מוליכים במעגל זינה לקבל יוגנו בפני זרם קצר על ידי מבטח בעל זרם הנקוב השווה לזרם נקוב של הקבל כפול 1.43 לזרם נקוב גבוה יותר, הקרוב ביותר מתוך הסדרה התקנית של מבטחים.
{{ח:תת|(ב)}} אין מניעה שחתך המוליכים במעגל הזינה של קבל יתאים לזרם הנקוב של הקבל, ולא לזרם הנקוב של המבטח במעגל הזינה.

{{ח:סעיף|47|אמצעים לפריקת מטענו של קבל}}
{{ח:תת|(א)}} קבל יצוייד באמצעים מתאימים לפריקת מטענו.
{{ח:תת|(ב)}} אמצעי הפריקה יבטיחו כי דקה אחת לכל היותר לאחר ניתוקו של הקבל מהזינה לא יישאר בין הדקיו מתח העולה על 50 וולט.
{{ח:תת|(ג)}} אמצעי הפריקה יהיו מחוברים באופן קבוע להדקי הקבל, או יתחברו אליהם אוטומטית בעת ניתוקו של הקבל מהזינה.
{{ח:תת|(ד)}} מחובר קבל במישרין לכריכות של מכשיר חשמלי, יחושבו כריכות המכשיר כאמצעי פריקה מספיקים.

{{ח:סעיף|48|אופן התקנה של קבלים}}
{{ח:ת}} הקבלים יוגנו בפני הצטברות לכלוך ובפני רטיבות ויותקנו בתנאי איוורור נאותים ובאופן שיאפשר גישה נוחה אליהם.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: התקנת דוד שמש}}

{{ח:סעיף|49|זינת דוד שמש}}
{{ח:תת|(א)}} דוד שמש יוזן על ידי מעגל סופי מיוחד בלוח של המיתקן.
{{ח:תת|(ב)}} נעשית זינת דוד שמש על ידי כבל על קיר חיצוני של מבנה או על גג, יהיה הכבל שלם לכל ארכו, אין להתקין כבל זה בצמוד לצינור מים.

{{ח:סעיף|50|מפסק ונורת סימון}}
{{ח:תת|(א)}} לדוד שמש יותקנו מפסק ונורת סימון בפנים המבנה, כפי שנדרש {{ח:פנימי|סעיף 30|בתקנות 30}}, {{ח:פנימי|סעיף 31|31}} {{ח:פנימי|סעיף 35|ו־35}}.
{{ח:תת|(ב)}} בנוסף למפסק המותקן לפי תקנת משנה (א) יותקן לכל דוד שמש, שלא נמצא בתוך המבנה שהוא משרת, מפסק צמוד לקונסטרוקציה שעליה נמצא הדוד.
{{ח:תת|(ג)}} על המפסק המותקן לפי תקנת משנה (ב) להתאים לדרגת הגנה IP/557 לפי תקן ישראלי ת״י 981, היינו, עליו להיות מוגן בפני חדירת אבק והצטברותו, בפני גשם ובפני פגיעות מכניות.

{{ח:סעיף|51|סימון הדוד והמפסק}}
{{ח:תת|(א)}} הדוד והמפסק המותקנים לפי {{ח:פנימי|סעיף 50|תקנה 50(ב)}} יסומנו באופן המאפשר זיהוי של הלוח שממנו ניזון הדוד; קיים במבנה מספור לדירות, יכלול הסימון את מספר הדירה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), כאשר מותקן דוד אחד בלבד במבנה שיש בו רק לוח ראשי אחד, לא תחול עליו, על המפסק שלו וכן על תיבות המעגל המזין אותו, חובת הסימון.

{{ח:סעיף|52|התקנת הארקה}}
{{ח:ת}} הארקה במיתקן החשמל של דוד שמש תותקן על ידי מוליך הארקה אשר יובא במעגל הדוד מהלוח המזין אותו; נעשית זינת הדוד על ידי כבל, יהיה מוליך ההארקה כלול בכבל.

{{ח:סעיף|53|הגנת אבזרים פלסטיים}}
{{ח:ת}} אבזרים מחמרים פלסטיים של מיתקן החשמל המותקנים תחת כיפת השמיים יהיו מסוג העמיד בפני קרינת שמש, או יוגנו בצורה נאותה בפני קרינה כזו.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|54|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות החשמל (מעגלים סופיים הניזונים במתח נמוך), התש״ם–1979 – בטלות.

{{ח:סעיף|55|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על כל מיתקן חשמלי שהותקן לאחר תחילתן או שנעשו בו שינויים יסודיים לאחר תחילתן.

{{ח:סעיף|56|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושה חדשים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשנ״ג, תשנ״ד, תשנ״ו}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} דוגמאות לקביעת אזורים בחדרי אמבטיה ומקלחת {{ח:הערה|(איורים הושמטו)}}

{{ח:קטע2||טבלה}}
{{ח:קטע3||IPXXX מיון דרגות הגנה של מעטפות (ארגזים) לציוד חשמלי – ת״י 981}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(התוספת הוחלפה מספר פעמים, אבל נראה שלא הייתה כוונה למחוק טבלה זאת שבתוספת).}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטבלה הושמטה)}}

{{ח:חתימות|י״ח בתשרי התשמ״ה (14 באוקטובר 1984)}}
* '''משה שחל'''
שר האנרגיה והתשתית
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]