חוק ההוצאה לפועל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק ההוצאה לפועל, תשכ״ז–1967}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000249}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ז, 116|חוק ההוצאה לפועל|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208253.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 16|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208252.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 186|תיקון לחוק המכר|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208566.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 12|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208254.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 160|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208255.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 29|תיקון מס׳ 3 לחוק פסיקת ריבית|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209233.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 132|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208256.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 52|תיקון מס׳ 4 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210155.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 62|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210461.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 50|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210693.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 126|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210798.pdf}}, {{ח:תיבה|198|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_ec_317318.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 10|תיקון מס׳ 9 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210839.pdf}}, {{ח:תיבה|119|תיקון מס׳ 9 (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211725.pdf}}, {{ח:תיבה|184|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210881.pdf}}, {{ח:תיבה|184|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210887.pdf}}, {{ח:תיבה|198|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210878.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 146|תיקון לחוק הערבות|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211808.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 235|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_210966.pdf}}, {{ח:תיבה|284|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211479.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 398|חוק בית המשפט לענייני משפחה|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211216.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 70|תיקון מס׳ 3 לפקודת פשיטת הרגל|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211260.pdf}}, {{ח:תיבה|88|תיקון מס׳ 18|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211254.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 138|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211639.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 282|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300262.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 207|תיקון מס׳ 8 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300351.pdf}}, {{ח:תיבה|218|תיקון מס׳ 21 (הודעה על סיום הליכים)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300354.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 215|חוק הגנה על נוטלי הלוואות לדיור (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300478.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 16|תיקון מס׳ 24|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300564.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 16|תיקון מס׳ 24 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299602.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 746|תיקון מס׳ 15 לחוק בתי משפט לענינים מינהליים|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299627.pdf}}, {{ח:תיבה|913|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299984.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 260|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299986.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 515|חוק שירות המילואים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300745.pdf}}, {{ח:תיבה|665|תיקון מס׳ 51 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300110.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 42|תיקון מס׳ 29|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300665.pdf}}, {{ח:תיבה|126|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2194.pdf}}, {{ח:תיבה|328|תיקון מס׳ 7 לחוק מינהל מקרקעי ישראל|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301074.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 28|תיקון מס׳ 29 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301275.pdf}}, {{ח:תיבה|78|חוק להחלפת המונח פקיד סעד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301220.pdf}}, {{ח:תיבה|355|תיקון מס׳ 32|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301250.pdf}}, {{ח:תיבה|929|תיקון מס׳ 29 (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301348.pdf}}, {{ח:תיבה|930|תיקון מס׳ 33|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301265.pdf}}, {{ח:תיבה|1028|תיקון מס׳ 34|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301376.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 24|תיקון מס׳ 35|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301400.pdf}}, {{ח:תיבה|112|תיקון מס׳ 36|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301402.pdf}}, {{ח:תיבה|158|חוק איסור עיקול דמי ליווי לעיוור ותגמולים אחרים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301315.pdf}}, {{ח:תיבה|182|תיקון מס׳ 38|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301448.pdf}}, {{ח:תיבה|506|תיקון מס׳ 19 לחוק החברות|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301358.pdf}}, {{ח:תיבה|582|תיקון מס׳ 11 לחוק הדואר|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf}}, {{ח:תיבה|607|תיקון מס׳ 41|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301477.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 68|תיקון מס׳ 29 (תיקון מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301557.pdf}}, {{ח:תיבה|98|תיקון מס׳ 42 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301494.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 546|תיקון מס׳ 43|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303799.pdf}}, {{ח:תיבה|592|חוק להעמקת גביית המסים והגברת האכיפה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303815.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 142|תיקון מס׳ 20 לחוק נכי רדיפות הנאצים|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306621.pdf}}, {{ח:תיבה|196|תיקון מס׳ 46|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_312918.pdf}}, {{ח:תיבה|204|תיקון מס׳ 47 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_313584.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 10|תיקון מס׳ 48 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_315851.pdf}}, {{ח:תיבה|533|תיקון מס׳ 49|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_321422.pdf}}, {{ח:תיבה|751|תיקון מס׳ 50|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_338813.pdf}}, {{ח:תיבה|1154|תיקון מס׳ 51|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348521.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 212|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366409.pdf}}, {{ח:תיבה|1049|תיקון מס׳ 53|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390347.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 22|תיקון מס׳ 54|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_395586.pdf}}, {{ח:תיבה|172|תיקון מס׳ 55|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491142.pdf}}, {{ח:תיבה|176|תיקון מס׳ 56|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491143.pdf}}, {{ח:תיבה|224|תיקון מס׳ 57|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491463.pdf}}, {{ח:תיבה|406|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491934.pdf}}, {{ח:תיבה|438|חוק לצמצום השימוש במזומן|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491932.pdf}}, {{ח:תיבה|687|תיקון מס׳ 19 והוראת שעה לחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_501349.pdf}}, {{ח:תיבה|871|תיקון מס׳ 17 לחוק הירושה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504221.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 41|תיקון מס׳ 38 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_519394.pdf}}, {{ח:תיבה|116|תיקון מס׳ 63|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528234.pdf}}, {{ח:תיבה|220|חוק שירותי תשלום|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528386.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 14|תיקון לחוק שירותי תשלום|https://fs.knesset.gov.il/22/law/22_lsr_567851.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 1078|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (הנגשת שירותים פיננסיים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8476.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ף, 90|תיקון מס׳ 65|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_573944.pdf}}, {{ח:תיבה|334|תיקון מס׳ 66|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_579145.pdf}}, {{ח:תיבה|402|חוק למתן שירותים חיוניים מרחוק (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_581072.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 2|תיקון מס׳ 68 והוראת שעה – נגיף הקורונה החדש|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_583843.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 722|תיקון מס׳ 11 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_618378.pdf}}, {{ח:תיבה|748|תיקון מס׳ 69|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_619528.pdf}}, {{ח:תיבה|833|תיקון מס׳ 13 לחוק הדואר|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_622725.pdf}}, {{ח:תיבה|888|תיקון מס׳ 2 והוראת שעה לחוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_628378.pdf}}, {{ח:תיבה|961|תיקון מס׳ 76 לחוק התקשורת (בזק ושידורים)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_644019.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 12, 12|תיקון מס׳ 68 והוראת שעה – נגיף הקורונה החדש|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783527.pdf}}, {{ח:תיבה|534|תיקון מס׳ 73|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2900633.pdf}}, {{ח:תיבה|535|תיקון מס׳ 74|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2900623.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 145|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}, {{ח:תיבה|1024|חוק להגנה על הצרכן מפני עוסקים המבצעים הפרות בנסיבות מחמירות (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4642902.pdf}}, {{ח:תיבה|1498|תיקון מס׳ 77|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4962450.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 387|חוק להשגת יעדי התקציב וליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2025 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6133485.pdf}}.

''שינוי שיעורי ריבית:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ג, 866|צו (שינוי שיעורי ריבית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5525.pdf}}. ''שינוי התוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 796|צו (שינוי התוספת הראשונה לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7226.pdf}}. ''הארכת הוראת שעה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 3600|צו ההוצאה לפועל (נגיף הקורונה החדש – תיקון מס׳ 68 והוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9486.pdf}}. ''דחיית תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ג, 962|צו פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים (תיקון מס׳ 2 והוראת שעה) (דחיית יום התחילה לעניין יחיד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10534.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י״פ תשפ״ה, 2534|הודעה על עדכון סכום|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13070.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק א1|פרק א׳1: הוצאה לפועל במסלול מקוצר}}

{{ח:פנימי|פרק א2|פרק א׳2: הוצאה לפועל במסלול מזונות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: עיקול מיטלטלין}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: עיקול מקרקעין}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: עיקול בידי צד שלישי}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: כינוס נכסים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: ביצוע בעין}}

{{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1: הטלת הגבלות על חייב בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו}}

{{ח:פנימי|פרק ו2|פרק ו׳2: מרשם חייבים בעלי יכולת המשתמטים מתשלום חובותיהם}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: חקירת יכולת ותשלום בשיעורים}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן א|סימן א׳: חקירת יכולת והוראה על תשלום בשיעורים}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: חייב המשלם לפי הוראה לתשלום בשיעורים}}

{{ח:פנימי|פרק ז1|פרק ז׳1: חייב מוגבל באמצעים}}

{{ח:פנימי|פרק ז1 סימן א|סימן א׳: הכרזה על חייב מוגבל באמצעים ותוצאותיה}}

{{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|סימן ב׳: הפטר לחייב מוגבל באמצעים – הוראת שעה {{ח:הערה|(פקע)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ז2|פרק ז׳2: צווי הבאה וצווי מאסר}}

{{ח:פנימי|פרק ז3|פרק ז׳3: איחוד תיקים}}

{{ח:פנימי|פרק ז4|פרק ז׳4: ביצוע צווי הבאה וצווי מאסר}}

{{ח:פנימי|פרק ז5|פרק ז׳5: היוועדות חזותית}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תש״ם, תשמ״ט, תשנ״ד, תשס״ט, תשע״א־5, תשע״ב־2, תשע״ח־5, תשע״ח־6, תשע״ח־7, תשע״ט־3, תש״ף, תשפ״ב־4, ק״ת תשפ״ג, תשפ״ד, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט“ – לרבות בית דין דתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסק דין“ – פסק דין או החלטה אחרת של בית משפט בענין אזרחי, לרבות החלטה על תשלום הוצאות בענין שאינו אזרחי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זוכה“ – מי שפסק דין ניתן לזכותו, לרבות חליפיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייב“ – מי שפסק דין ניתן לחובתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוב פסוק“ – החוב, לרבות הפרשי ההצמדה, הריבית וההוצאות, שנתחייב בהם החייב לפי פסק דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הליך“ – פעולה לפי חוק זה לשם הוצאה לפועל של פסק דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערובה“ – ערבון, ערבות, התחייבות או בטוחה בכל צורה אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – לרבות זכות קיימת או עתידה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לשכה“ או ”לשכת הוצאה לפועל“ – לשכת הוצאה לפועל שהוקמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיבוץ“ – אגודה שיתופית שסווגה על־ידי רשם האגודות השיתופיות, כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|בפקודת האגודות השיתופיות}}, כקיבוץ או כמושב שיתופי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המצאה מלאה“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המצאה באחת הדרכים המפורטות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 161|בתקנות 161(3) ו־(4)(א) ו־(ב)(1)}}, {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 163|163}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 165|ו־165(א) לתקנות סדר הדין}};
{{ח:תתת|(2)}} המצאה במהלך עיקול מיטלטלין לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(א)(1)}};
{{ח:תתת|(3)}} המצאה שמתקיימים לגביה התנאים {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים#סעיף 3ז|שבסעיף 3ז(א) לחוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(החל ממועד כניסתן לתוקף של תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות#סעיף 5ד|סעיף 5ד(ו) לחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}):}} המצאה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות#סעיף 5ד|סעיף 5ד לחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק בתי המשפט“ – {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|חוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי“ – {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע״ח–2018}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים“ – {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים, התשע״ח–2018}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי“ – הממונה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|בחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כרטיס חיוב“ ו”כרטיס תשלום“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 11ב|בסעיף 11ב לחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כרטיס חיוב מיידי“ – אמצעי תשלום כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|בחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}}, שהוא לוחית או חפץ אחר לשימוש חוזר המיועדים לרכישת נכסים מאת ספק, בתשלום מיידי של התמורה בידי הלקוח, למעט כרטיס תשלום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות סדר הדין“ – {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, התשע״ט–2018}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסק דין לפינוי מושכר“ – פסק דין בתביעה לפינוי מושכר {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|שחוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל״ב–1972}}, אינו חל עליו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל רשות האכיפה והגבייה“ – מי שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}}, לשמש מנהל רשות האכיפה והגבייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות האכיפה והגבייה“ – רשות האכיפה והגבייה במשרד המשפטים המופקדת על ביצוע חוק זה {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|וחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|2|לשכות הוצאה לפועל|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי, בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, להקים לשכות הוצאה לפועל בכל אחד מהמחוזות במספר שלא יפחת מלשכה אחת בכל מחוז, ובהן רשמי הוצאה לפועל ומנהלי לשכות הוצאה לפועל, ולקבוע את מקום מושבן.
{{ח:תת|(ב)}} בכל בית משפט שלום שלידו אין לשכת הוצאה לפועל יהיה ניתן להגיש בקשות ומסמכים שניתן להגישם בלשכת הוצאה לפועל ולקבל מידע בעניין תיקים והליכים בהוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”מחוז“ – מחוז בהתאם לאזורי השיפוט של בתי המשפט המחוזיים שקבע שר המשפטים לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 33|סעיף 33 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.

{{ח:סעיף|3|מינוי רשמי הוצאה לפועל וכהונתם|תיקון: תשס״ט, תשע״א, תשע״א־5}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ימנה, לפי בחירה של הוועדה לבחירת רשמים, רשמי הוצאה לפועל; הודעה על המינוי תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימונה לרשם הוצאה לפועל, אלא אזרח ישראלי הכשיר להתמנות שופט בית משפט שלום.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הוועדה לבחירת רשמי הוצאה לפועל (בחוק זה – הוועדה לבחירת רשמים), תהיה בת חמישה חברים, והם:
{{ח:תתתת|(א)}} שופט של בית המשפט המחוזי שימנה שר המשפטים בהסכמת נשיא בית המשפט העליון, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתתת|(ב)}} מנהל מערכת ההוצאה לפועל;
{{ח:תתתת|(ג)}} הממונה על רשמי הוצאה לפועל;
{{ח:תתתת|(ד)}} נציג לשכת עורכי הדין שתבחר המועצה הארצית של הלשכה בבחירה חשאית;
{{ח:תתתת|(ה)}} נציג ציבור בעל השכלה משפטית שימנה שר המשפטים בהתייעצות עם נציב שירות המדינה.
{{ח:תתת|(2)}} הוועדה לבחירת רשמים תקבע את סדרי דיוניה ועבודתה.
{{ח:תתת|(3)}} תקופת כהונתם של חברי הוועדה לבחירת רשמים המנויים בפסקה (1)(א), (ד) ו־(ה) תהיה חמש שנים.
{{ח:תתת|(4)}} הרכב הוועדה לבחירת רשמים יפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} כהונת רשם הוצאה לפועל לא תסתיים אלא באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בצאתו לקצבה;
{{ח:תתת|(2)}} בהתפטרות;
{{ח:תתת|(3)}} על פי החלטת הוועדה לבחירת רשמים שהציע יושב ראש הוועדה או האחראי על בירור תלונות שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ד|סעיף 3ד}};
{{ח:תתת|(4)}} על פי החלטת בית דין למשמעת לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ״ג–1963}}.

{{ח:סעיף|3א|מעמדם וסמכותם של רשמי הוצאה לפועל|תיקון: תשס״ח־2, תשס״ט, תשע״א־5}}
{{ח:תת|(א)}} רשמי הוצאה לפועל יהיו עובדי המדינה, ויחולו עליהם הדינים החלים על עובדי המדינה, בכפוף להוראות לפי סעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 3|וסעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 3ב|ו־3ב עד 3ד}}.
{{ח:תת|(ב)}} רשם הוצאה לפועל רשאי לדון ולהחליט ולהורות ככל שיראה לנכון בבקשות בכל עניין הנוגע לניהולו של הליך לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} החלטות וצווים של רשם הוצאה לפועל דינם, לעניין אכיפה והוצאה לפועל, כדין החלטה או צו של בית משפט.
{{ח:תת|(ד)}} בהפעלת סמכויותיו על פי דין, אין על רשם הוצאה לפועל מרות זולת מרותו של הדין.
{{ח:תת|(ה)}} הממונה על הרשמים, בהתייעצות עם שר המשפטים, רשאי לקבוע כללי אתיקה לרשמי הוצאה לפועל.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי אתיקה לרשמי ההוצאה לפועל|כללי אתיקה לרשמי ההוצאה לפועל, התשע״ו–2016}}.}}

{{ח:סעיף|3ב|תחולת הוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|מחוק בתי המשפט}}|תיקון: תשע״א־5}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 104|סעיף 104 לחוק בתי המשפט}} יחולו על רשם הוצאה לפועל ועל הדיונים לפניו, בשינויים המחויבים, ואולם על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 77א|בסעיף 77א(ג) לחוק בתי המשפט}}, ערעור על החלטה של רשם הוצאה לפועל לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 77א|אותו סעיף}} יוגש לבית משפט שלום וידון בו נשיא בית משפט השלום או שופט אחר שהנשיא קבע לכך.

{{ח:סעיף|3ב1|סמכות רשם לסיים דיון|תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:ת}} רשם הוצאה לפועל שתקופת כהונתו הסתיימה מחמת מינויו לרשם בית משפט או לשופט בית משפט, יהיה מוסמך לסיים דיון שהחל בו בתוך שלושה חודשים מיום שהסתיימה תקופת כהונתו כרשם הוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|3ב2|רציפות הדיון|תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:ת}} נמנע מרשם הוצאה לפועל, מכל סיבה שהיא, לסיים את הדיון, רשאי רשם הוצאה לפועל אחר לנהוג בעדות שנרשמה בפרוטוקול הדיון או שצורפה אליו כאילו הוא עצמו שמע או רשם את העדות, ורשאי הוא להמשיך מן השלב שבו הפסיק קודמו.

{{ח:סעיף|3ג|הממונה על רשמי הוצאה לפועל|תיקון: תשע״א־5}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ימנה, לפי בחירה של הוועדה לבחירת רשמים, מי שכשיר לכהן כשופט של בית המשפט המחוזי שהוא בעל ניסיון וידע מקצועי בתחום ההוצאה לפועל, לממונה על רשמי הוצאה לפועל (בחוק זה – הממונה על הרשמים); לעניין סעיף זה, במקום הממונה על הרשמים יהיה האחראי על בירור תלונות חבר בוועדה לבחירת רשמים; הודעה על המינוי תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה על הרשמים יהיה אחראי מבחינה מקצועית על כלל רשמי ההוצאה לפועל; אין בהוראת סעיף קטן זה כדי לגרוע מהוראת {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א(ד)}} או כדי לאפשר התערבות בהפעלת סמכויותיו של רשם על פי דין בנוגע להליך שלפניו.
{{ח:תת|(ג)}} תקופת כהונתו של הממונה על הרשמים תהיה שבע שנים והוא יכהן תקופת כהונה אחת בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} הממונה על הרשמים יהיה עובד המדינה, ויחולו עליו הדינים החלים על עובדי המדינה, בכפוף להוראות לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ה)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע|חוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}, הנחיות כלליות של הממונה על הרשמים שיש להן נגיעה או חשיבות לציבור יועמדו לעיון הציבור באתר האינטרנט של רשות האכיפה והגבייה.

{{ח:סעיף|3ד|אחראי על בירור תלונות|תיקון: תשע״א־5}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ימנה שופט, לרבות שופט שיצא לקצבה או שפרש, לאחראי על בירור תלונות נגד רשמי הוצאה לפועל (בחוק זה – אחראי על בירור תלונות); מי שמונה כאמור יהיה אחראי לבירור תלונות על התנהגות רשמי הוצאה לפועל במסגרת מילוי תפקידם, לרבות תלונות לעניין דרך ניהול הליכים לפי חוק זה, על ידם.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 32|בסעיף 32 לחוק שירות המדינה (משמעת), התשכ״ג–1963}}, קובלנה על רשם הוצאה לפועל בעניין כאמור בסעיף קטן (א) תוגש לתובע לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 32|סעיף 32 לחוק האמור}}, בידי האחראי על בירור תלונות, בלבד, בין מיוזמתו ובין על פי תלונה שהוגשה לו.

{{ח:סעיף|4|מנהלי לשכות ההוצאה לפועל ומנהל מערכת ההוצאה לפועל|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ימנה מנהלי לשכות הוצאה לפועל; המינוי יפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים ימנה את מנהל מערכת ההוצאה לפועל שיהיה אחראי לפניו על מערך ההוצאה לפועל ועל ביצועם של סדרי המינהל בלשכות ההוצאה לפועל; למנהל מערכת ההוצאה לפועל יהיו כל הסמכויות הנתונות למנהל לשכת הוצאה לפועל; מינוי מנהל מערכת ההוצאה לפועל יפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|4א|הענקת סמכויות לדון בבקשות|תיקון: תש״ן, תשס״ט, תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי לקבוע בצו כי בקשות המוגשות לפי חוק זה, שיפורטו בצו, בציון הסעיפים שלפיהם הן מוגשות, יהיה רשאי מנהל לשכת הוצאה לפועל, סגנו, מי שממלא את מקומו בהעדרו, וכן עובד מערכת ההוצאה לפועל שהוא עורך דין בעל ניסיון של שלוש שנים לפחות או עובד מערכת ההוצאה לפועל בעל ותק של חמש שנים לפחות וניסיון של חמש שנים לפחות בתחום ההוצאה לפועל, שקיבלו אישור לכך ממנהל מערכת ההוצאה לפועל, לדון ולהחליט בהן בתקופה שתיקבע בצו; בצו כאמור לא ייכללו בקשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיפים 19}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25}}, {{ח:פנימי|סעיף 48|48}}, {{ח:פנימי|סעיף 58|58}} {{ח:פנימי|סעיף 70|ו־70}}.
{{ח:תת|(ב)}} צו לפי סעיף קטן (א) טעון אישורה של ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} אין לאצול, להעביר או להטיל סמכות לדון ולהחליט בבקשות שפורטו בצו לפי סעיף זה לאדם אחר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו ההוצאה לפועל (הענקת סמכויות לדון בבקשות)|צו ההוצאה לפועל (הענקת סמכויות לדון בבקשות), התשע״ד–2014}}.}}

{{ח:סעיף|5|הטלת תפקידים|תיקון: תש״ן, תשנ״א־5, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל לשכת הוצאה לפועל רשאי להטיל על פקיד של בית המשפט וכן על אדם אחר, שהסכימו לכך, ביצוע של הליכים שבתחום סמכותו (להלן – תפקיד ביצוע); מנהל לשכת הוצאה לפועל שמנהל מערכת ההוצאה לפועל הסמיכו לכך במיוחד רשאי להטיל תפקיד כאמור גם לענין הליכים שבתחום סמכותו של מנהל לשכת הוצאה לפועל אחר; מנהל לשכת הוצאה לפועל רשאי להתנות את הטלת התפקיד וביצועו בתנאים שימצא לנכון.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל לשכת הוצאה לפועל לא יטיל תפקיד ביצוע על אדם שאינו פקיד של בית המשפט אלא אם כן יש בידי אותו אדם אישור בר תוקף לכך מאת הועדה שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5א|סעיף 5א}}, ואולם רשאי מנהל לשכת הוצאה לפועל להטיל תפקיד ביצוע על עורך דין או מתמחה לעריכת דין אף אם אין בידם אישור כאמור; לענין זה, ”אדם“ – למעט תאגיד.
{{ח:תת|(ג)}} מי שקיבל עליו תפקיד ביצוע (להלן – בעל תפקיד), דינו, לענין אותו תפקיד, כדין מנהל לשכת הוצאה לפועל, עליו לבצעו אישית ואין הוא רשאי להטיל את ביצועו על אדם אחר.
{{ח:תת|(ג1)}} אין באמור בסעיף קטן (ג) כדי למנוע מבעל התפקיד להסתייע באנשים מתאימים לביצוע התפקיד, ובלבד שיהיה נוכח במקום בעת הביצוע ואולם אין באמור כדי לגרוע מאחריותו האישית של בעל התפקיד.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), רשאי מנהל לשכת הוצאה לפועל להטיל על תאגיד תפקיד של שמירה על מיטלטלין מעוקלים ומכירתם; התאגיד יודיע למנהל לשכת ההוצאה לפועל מי הם נושאי המשרות שיהיו אחראים לביצוע התפקיד האמור, ויראו כל אחד מהם כבעל תפקיד ביצוע לענין סעיפים קטנים (ג) ו־(ג1).

{{ח:סעיף|5א|ועדת האישורים|תיקון: תשנ״א־5, תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ימנה ועדה למתן אישורים לענין {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב)}} (להלן – ועדת האישורים); חבריה יהיו שופט של בית משפט שלום, והוא יהיה היושב־ראש, נציג שר המשפטים וקצין משטרה ששר המשטרה מינה על פי הצעת המפקח הכללי של המשטרה.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה רשאית לתת אישור לאדם לצורך קבלת תפקיד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(ב)}}, אם נתקיימו בו אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא תושב ישראל;
{{ח:תתת|(1א)}} הועדה מצאה כי סגולות אופיו ואישיותו, וידיעותיו הלשוניות, מתאימות לתפקיד על פי מבחנים ובדיקות שקבעה הועדה בהתייעצות עם נציבות שירות המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא הוכיח להנחת דעתה של הועדה שהוא בקיא בהליכים של ההוצאה לפועל;
{{ח:תתת|(3)}} הוא בעל תעודת בגרות ישראלית, או תעודה אחרת שמשרד החינוך והתרבות אישר כי היא שוות ערך לתעודת בגרות.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה רשאית לסרב לתת אישור –
{{ח:תתת|(1)}} בהתחשב בעברו הפלילי של המבקש או בהתנהגותו, או מטעמים של שלום הציבור;
{{ח:תתת|(2)}} אם המבקש ביקש את האישור בטענה כוזבת;
{{ח:תתת|(3)}} אם היא סבורה שהמבקש לא יוכל למלא את התפקיד כראוי;
{{ח:תתת|(4)}} אם היא סבורה כי מילוי תפקידו של המבקש כבעל תפקיד עשוי ליצור ניגוד עניינים עם מקצועו או עם עיסוקיו האחרים, לרבות היותו בעל רשיון לחקירות פרטיות או בעל רשיון לארגון שירותי שמירה או תאגיד חוקרים, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה|בחוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה, התשל״ב–1972}};
{{ח:תתת|(5)}} אם המבקש הוא נושא משרה או עובד בתאגיד שהוטל עליו תפקיד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(ד)}}, או מועסק על־ידו.
{{ח:תת|(ד)}} לא יינתן אישור לאדם שהורשע בעבירה שיש עמה קלון, אם ביום שבו הגיש בקשה לקבלת אישור טרם עברו עשר שנים מיום שעבר את העבירה.
{{ח:תת|(ה)}} לא יינתן אישור לאדם אלא אם כן הוא ממלא אחר התנאים ועומד בדרישות שקבע שר המשפטים לענין עשיית ביטוח או מתן ערבות בנקאית, לשם כיסוי נזקים העלולים להיגרם על ידו במהלך ביצוע תפקידו.

{{ח:סעיף|5ב|תוקף אישורים וסדרי עבודה|תיקון: תשנ״א־5}}
{{ח:תת|(א)}} אישור יינתן בכתב, ותקפו עד תום השנה שלאחר נתינתו, ולאחר מכן הוא טעון חידוש מדי שנה בשנה; אישור שחודש יהיה בתוקף עד תום השנה שבה ניתן.
{{ח:תת|(ב)}} אישור אשר פקע תקפו ולא הוגשה בקשה לחידושו במשך תקופה של למעלה משנה, לא יחודש; ואולם רשאי בעל אישור כאמור לבקש אישור מחדש.
{{ח:תת|(ג)}} בקשה למתן או לחידוש אישור תוגש לאחר תשלום אגרה, בדרך, במועד ובצירוף מסמכים, הכל כפי שייקבע בתקנות.
{{ח:תת|(ד)}} הועדה תקבע את סדרי עבודתה ככל שלא נקבעו בתקנות.

{{ח:סעיף|5ב1|בעל אישור חדש|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} בעל אישור, אשר טרם חלפה חצי שנה מיום שניתן לו אישור לראשונה (בסעיף זה – בעל אישור חדש), יצא לביצוע כל תפקיד שיוטל עליו בחברת בעל תפקיד נוסף אשר אינו בעל אישור חדש.

{{ח:סעיף|5ג|ניהול פנקס|תיקון: תשנ״א־5, תשס״ט}}
{{ח:ת}} מנהל מערכת ההוצאה לפועל ינהל פנקס של בעלי אישורים.

{{ח:סעיף|5ד|סייג לעיסוק|תיקון: תשנ״א־5, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בעל תפקיד לא יעסוק בגבייה של חובות, במישרין או בעקיפין, לא בעצמו ולא על ידי קרובו או שלוחו, אלא מכוח הטלת תפקיד ביצוע על ידי מנהל לשכת הוצאה לפועל; לענין זה, ”קרוב“ – בן זוג, הורים, אחים וילדים.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בסעיף קטן (א) לא יחול על פעולות שנעשו במסגרת עיסוקו של בעל תפקיד כעורך־דין או כמתמחה.

{{ח:סעיף|5ה|חובת סודיות|תיקון: תשנ״א־5}}
{{ח:ת}} לא יגלה בעל תפקיד מידע שהגיע אליו עקב מילוי תפקיד ביצוע שהוטל עליו, ולא יעשה בו כל שימוש אלא לצורך ביצוע אותו התפקיד.

{{ח:סעיף|5ו|אי חידוש, ביטול או פסילה|תיקון: תשנ״א־5}}
{{ח:ת}} ועדת האישורים רשאית לסרב לחדש או לבטל אישור שניתן, או לפסול אדם מלקבל אישור לתקופה שלא תעלה על חמש שנים, לאחר שנתנה לו הזדמנות לטעון טענותיו בפניה, אם ראתה כי נתקיים אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} נתקיימה בו עילה שהיה בה כדי להצדיק סירוב לתת אישור;
{{ח:תת|(2)}} הוא הפר חובה מן החובות המוטלות עליו לפי חוק זה;
{{ח:תת|(3)}} הוא התנהג באופן המסכן את שלום הציבור;
{{ח:תת|(4)}} הוא התנהג באופן שאינו הולם בעל תפקיד.

{{ח:סעיף|5ז|בירור תלונות והתליה|תיקון: תשנ״א־5, תשנ״ד־2, תשס״ט, תשע״ח־7}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה לועדת האישורים תלונה נגד מי שקיבל אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 5א|סעיף 5א}} ובכלל זה תלונה בקשר לביצוע תפקידו לפי {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}, רשאית היא, לאחר שנתנה לו הזדמנות לטעון טענותיו בפניה, להתלות את אישורו עד לסיום בירור התלונה; לא נסתיים הבירור תוך חדשיים מיום ההתליה – בטלה ההתליה, זולת אם החליטה הועדה, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להאריך אותה לתקופה שלא תעלה על חדשיים נוספים.
{{ח:תת|(א1)|(1)}} ועדת האישורים רשאית לחייב בעל אישור, לאחר שניתנה לו הזדמנות לטעון את טענותיו לעניין זה, בתשלום הוצאות ההליך, אם מצאה שהתלונה נגדו היתה מוצדקת.
{{ח:תתת|(2)}} ועדת האישורים רשאית לעיין שנית בהחלטתה לחייב בעל אישור בתשלום הוצאות, אם ניתנה שלא בפניו, והוועדה שוכנעה שלא התייצב מסיבות שלא היתה לו שליטה עליהן.
{{ח:תתת|(3)}} החלטת ועדת האישורים לפי סעיף קטן זה ניתנת לביצוע בלשכת ההוצאה לפועל כאילו היתה פסק דין.
{{ח:תת|(א2)}} לצורך בירור תלונה יהיו לוועדת האישורים הסמכויות הנתונות לוועדת חקירה לפי {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 9|סעיפים 9 עד 11 לחוק ועדות חקירה, התשכ״ט–1968}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 9|סעיפים 9(א)(4)}} {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 11|ו־11(ה)}}.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל מערכת ההוצאה לפועל או מי שהוא הסמיכו לכך, רשאי, באופן מיידי, להתלות אישור של בעל תפקיד לתקופה שלא תעלה על 30 ימים, לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון טענותיו, אם היה לו יסוד לחשוש שנתקיימה בו עילה לביטול האישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 5ו|סעיף 5ו(3) או (4)}}.

{{ח:סעיף|5ח|הפסקת ביצועו של הליך|תיקון: תשנ״א־5, תשס״ט}}
{{ח:ת}} מי שתוקף אישורו הותלה או פקע מכל סיבה, בטלה בו בזמן כל הטלת תפקיד ביצוע שהטיל עליו מנהל לשכת הוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|5ט||תיקון: תשנ״א־5, תשנ״ד־2, תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|6|בקשת ביצוע|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט, תשע״א־3, תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ו־3, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הזוכה רשאי להגיש לכל לשכת הוצאה לפועל בקשה לביצוע פסק הדין; הוא יציין בה פרטים מזהים של החייב כפי שייקבעו, ואם הוא קטין או פסול דין, וכן יפרש בה את ההליכים שהוא רוצה שיינקטו, ויכול הוא מפעם לפעם לבקש נקיטת הליכים נוספים.
{{ח:תת|(ב)}} לא תוגש בקשה לביצוע פסק דין כאמור בסעיף קטן (א) אלא לאחר שחלף המועד שנקבע בפסק הדין לביצועו, ואם לא נקבע מועד כאמור – לאחר שחלפו 30 ימים מיום מתן פסק הדין; ניתן פסק הדין שלא במעמד החייב ונדרש הזוכה או בא כוחו להמציא את פסק הדין לחייב, יחל מניין 30 הימים במועד המצאת פסק הדין.
{{ח:תת|(ב1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), לא נקבע בפסק הדין מועד לביצועו, רשאי רשם ההוצאה לפועל להתיר לזוכה שביקש זאת, בבקשה הנתמכת בתצהיר, להגיש בקשה לביצוע פסק הדין, אף אם טרם חלפו 30 ימים מיום מתן פסק הדין, אם היה לרשם יסוד סביר להניח שאי־פתיחת תיק הוצאה לפועל עלולה לסכל את ביצוע פסק הדין.
{{ח:תת|(ב2)|(1)}} על אף האמור בכל דין או הסכם, הוגשה בקשה לביצוע פסק דין או שטר בחלוף שנה מהמועד שבו היה אפשר להגישה לביצוע בלשכת ההוצאה לפועל לפי פסקה (2):
{{ח:תתתת|(א)}} תתווסף לסכום הקבוע בפסק הדין או בשטר, לפי העניין, רק ריבית שקלית, אלא אם כן נקבע אחרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ג)}}, מהמועד שבו היה אפשר להגיש את הבקשה לביצוע בלשכת ההוצאה לפועל ועד למועד שבו הוגשה הבקשה לביצוע; ואולם –
{{ח:תתתתת|(1)}} קבעו בהסכם הפרשי הצמדה – ייווספו הפרשי ההצמדה כפי שנקבעו בהסכם;
{{ח:תתתתת|(2)}} הריבית לא תעלה על ריבית מכוח הסכם או מכוח הדין;
{{ח:תתתת|(ב)}} יתווספו דמי פיגורים בעד התקופה שמיום הגשת הבקשה ועד למועד התשלום בפועל לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 5א|ו־5א לחוק פסיקת ריבית והצמדה}}, ומניין שלושת החודשים להתווספות דמי פיגורים כאמור {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 5א|בסעיף 5א לחוק האמור}} יחל –
{{ח:תתתתת|(1)}} לעניין פסק דין – ממועד מסירת האזהרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, ואם פסק הדין הומצא לחייב או ניתן במעמד הצדדים – ממועד פתיחת תיק ההוצאה לפועל;
{{ח:תתתתת|(2)}} לעניין שטר – מהמועד להגשת התנגדות הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 81א|בסעיף 81א(ג1)}}.
{{ח:תתת|(2)}} לעניין סעיף קטן זה, יראו את המועדים כמפורט להלן כמועד שבו היה אפשר להגיש בקשה לביצוע ללשכת ההוצאה לפועל:
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין פסק דין – לאחר שחלף המועד שנקבע בפסק הדין לביצועו, ואם לא נקבע מועד כאמור – לאחר שחלפו 30 ימים מיום מתן פסק הדין גם אם ניתן שלא במעמד החייב;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין שטר – מועד הפירעון, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 81א3|בסעיף 81א3(א)(1)}}.
{{ח:תתת|(3)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, לבקשת הזוכה, לקבוע תקופה ארוכה יותר מזו שבפסקה (1), מטעמים שיירשמו.
{{ח:תתת|(4)}} הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על פסק דין למזונות.
{{ח:תת|(ב3)}} הוגשה בקשה לביצוע פסק דין, יחל מניין שלושת החודשים להתווספות דמי הפיגורים על הסכום שנקבע בפסק הדין לפי {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 5א|סעיף 5א לחוק פסיקת ריבית והצמדה}} במועד הפירעון כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק האמור}}; ואולם, נקבעה בפסק הדין חובת המצאה לצדדים של פסק הדין, יחל מניין התקופה כאמור במועד ההמצאה או במועד מסירת האזהרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), רשאי זוכה להגיש בקשה לביצוע פסק דין למזונות בטרם חלפו 30 ימים מיום מתן פסק הדין או מיום המצאתו לחייב כאמור באותו סעיף קטן, ובלבד שאם נקבע בפסק הדין מועד לביצועו – חלף אותו מועד.
{{ח:תת|(ג1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), רשאי זוכה להגיש בקשה לביצוע פסק דין לפינוי מושכר לאחר שחלפו 15 ימים מיום מתן פסק הדין או מיום המצאתו של פסק דין לחייב כאמור באותו סעיף קטן, ובלבד שאם נקבע בפסק הדין מועד לביצועו – חלף אותו מועד.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} שר הפנים ימסור, לבקשת לשכת ההוצאה לפועל, את פרטי הזיהוי המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} (בסעיף זה – פרטים שניתן לקבל מהמרשם), כפי שמופיעים במרשם האוכלוסין; על מסירת מידע לפי פסקה זו יחולו ההוראות בעניין אבטחת מידע לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}.
{{ח:תתת|(2)}} לא תתקבל בקשה נגד חייב שפרטיו רשומים במרשם האוכלוסין אם הפרטים שניתן לקבל מהמרשם, כפי שציין הזוכה, אינם תואמים את הפרטים הרשומים לגביו במרשם האוכלוסין.
{{ח:תתת|(3)}} שר המשפטים, בהסכמת שר הפנים ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}, וכן לקבוע כאמור הוראות לעניין ביצועו של סעיף זה, לרבות לעניין דרך העברת המידע ממרשם האוכלוסין.

{{ח:סעיף|7|המצאת אזהרה ופסק דין|תיקון: תשל״ח, תשמ״ט, תשנ״ד־2, תשנ״ט, תשס״ט, תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ד, תשע״ח, תשפ״א, ק״ת תשפ״א, תשפ״ב־4, ק״ת תשפ״ג, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} משהוגשה בקשת ביצוע, ימציא מנהל לשכת ההוצאה לפועל לחייב אזהרה שעליו למלא אחר פסק־הדין, או לשלם את החוב הפסוק בשיעורים שנקבעו בהוראת תשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 69א|סעיף 69א}} או בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 69|סעיף 69(ב)}}, או להגיש בקשה לצו תשלומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיף 7א}}, והכל בתוך תקופה של 20 ימים מיום המצאת האזהרה, ואולם לעניין בקשה לביצוע פסק דין לפינוי מושכר, רשאי רשם ההוצאה לפועל לקבוע תקופה אחרת, ובלבד שלא תפחת מ־20 ימים אלא מטעמים מיוחדים שיירשמו ולעניין פינוי דירת מגורים, לא תפחת התקופה מ־10 ימים; לאזהרה יצורף העתק מאושר של פסק הדין או העתק הפסיקתה, אם לא הומצאו לחייב קודם לכן, וכן העתק הוראת תשלום או הצו כאמור; לענין זה, ”העתק“ של פסיקתה, הוראת תשלום או צו – לרבות נוסח של פסיקתה, של הוראת תשלום או של צו שנכלל באזהרה ואשר הופק באמצעות מערכת ממוכנת.
{{ח:תת|(א1)}} האזהרה תכלול, לפי הענין, הודעה לחייב בשפה פשוטה וברורה כי אם אין ביכולתו לעמוד בתשלום החוב הפסוק במלואו או בתשלומים שנקבעו לו, עליו להתייצב לחקירת יכולת בלשכת ההוצאה לפועל, בתוך 21 ימים מיום המצאת האזהרה או בתוך מועד אחר שנקבע באזהרה, ולהמציא מסמכים שיפורטו באזהרה; החייב יוזהר, בין היתר, כי אם לא ישלם את החוב הפסוק או את התשלומים ולא יתייצב לחקירת יכולת, יראו אותו כחייב המשתמט מתשלום חובותיו ויהיה ניתן לדרוש מסירת מידע עליו בלא הסכמתו מרשימת גורמים, להטיל עליו הגבלות כאמור {{ח:פנימי|פרק ו1|בפרק ו׳1}}, לרשום אותו במרשם החייבים המשתמטים כאמור {{ח:פנימי|פרק ו2|בפרק ו׳2}} או לנקוט הליכי הבאה ומאסר לפי {{ח:פנימי|פרק ז2|פרק ז׳2}}; ואם נבע החוב הפסוק ממזונות המגיעים לפי פסק דין למזונות – יהיה ניתן לקבל מידע על קיומו של החוב לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7ב3|סעיף 7ב3}} או לבקש מידע על גובה החוב לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7ב4|סעיף 7ב4}}.
{{ח:תת|(א2)}} הוגשה בקשה לביצוע פסק דין לפינוי מושכר, תכלול האזהרה הודעה לחייב בשפה פשוטה וברורה, כי אם לא ימלא אחר פסק הדין בתוך התקופה כאמור בסעיף קטן (א), תהיה למנהל לשכת ההוצאה לפועל סמכות להיכנס למקרקעין האמורים, לפנותם ולמסרם למי שזכאי לקבלם לפי פסק הדין, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64}}.
{{ח:תת|(א3)}} שר המשפטים רשאי לקבוע הוראות בדבר מידע נוסף על האמור בסעיפים קטנים (א1) ו־(א2), שיש לכלול באזהרה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} המצאת האזהרה לידי החייב תהיה בדרך שממציאים כתבי בית דין לפי {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין}} או בדרך שמתקיימים לגביה התנאים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים#סעיף 3ו|בסעיפים 3ו}} {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים#סעיף 3ז|או 3ז לחוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים}}; לענין זה, הסמכויות הנתונות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|בתקנות סדר הדין}} לבית המשפט או לרשם, יהיו נתונות לרשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(החל ממועד כניסתן לתוקף של תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות#סעיף 5ד|סעיף 5ד(ו) לחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}):}}
{{ח:תתת}} המצאת האזהרה לידי החייב תהיה בדרך שממציאים כתבי בית דין לפי {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין}} או בדרך שמתקיימים לגביה התנאים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים#סעיף 3ו|בסעיפים 3ו}} {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים#סעיף 3ז|או 3ז לחוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות#סעיף 5ד|סעיף 5ד לחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}, וחובת המשלוח בדואר רשום האמורה {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות#סעיף 5|בסעיף 5(א1) לחוק האמור}} תחול, אלא אם כן הזוכה ביקש להמציא את האזהרה בהמצאה אישית; לענין זה, הסמכויות הנתונות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|בתקנות סדר הדין}} לבית המשפט או לרשם, יהיו נתונות לרשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תתת|(2)}} על אף הוראות פסקה (1), המצאת אזהרה בבקשה לביצוע פסק דין לפינוי מושכר תומצא לחייב וכן לצד שלישי המחזיק במקרקעין או בחלק מהם, בדואר רשום עם אישור מסירה או במסירתו על ידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל; היו המקרקעין נעולים או שלא היה אפשר להמציא את ההודעה כאמור ידביק מנהל לשכת ההוצאה לפועל את ההודעה על פתח המקרקעין או יקבע אותה עליהם ויערוך דין וחשבון על פעולתו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), לא יצווה רשם ההוצאה לפועל על מסירת מידע לפי {{ח:פנימי|סעיף 7ב|סעיף 7ב(א2) ו־(א3)}}, לא יינקטו נגד חייב הגבלות לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}} לא יירשם חייב במרשם החייבים המשתמטים כאמור {{ח:פנימי|פרק ו2|בפרק ו׳2}}, ולא יינקטו נגד חייב הליכי הבאה או מאסר לפי {{ח:פנימי|פרק ז2|פרק ז׳2}}, אלא אם כן התייצב החייב בפני רשם ההוצאה לפועל, או שהומצאה לו אזהרה בדרך של המצאה מלאה.
{{ח:תת|(ג1)}} הגיש החייב בקשה בתיק הוצאה לפועל שנפתח נגדו, יראו אותו כמי שהומצאה לו האזהרה בהמצאה מלאה ביום הגשת הבקשה האמורה, אלא אם כן הורה רשם ההוצאה לפועל אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} סירב החייב או מי שניתן להמציא לו את האזהרה בהמצאה מלאה, לקבל את האזהרה או לחתום על אישור מסירה, יראו את החייב כמי שהומצאה לו האזהרה בהמצאה מלאה; הערת פקיד הדואר או המוסר בדבר הסירוב תהווה ראיה לאמיתותה.
{{ח:תת|(ה)}} לא יוחל בביצוע פסק הדין אלא לאחר המצאת האזהרה כאמור בסעיף קטן (א) ולאחר שעברה התקופה שנקבעה באזהרה, זולת אם ראה רשם ההוצאה לפועל שנסיבות הענין מצדיקות נקיטת הליך לפני כן.
{{ח:תת|(ו)}} סבר רשם ההוצאה לפועל, על יסוד בקשת הזוכה הנתמכת בתצהיר, כי לא ניתן להמציא אזהרה לחייב מאחר שנראה כי החייב נמצא מחוץ לישראל, הוא רשאי להורות לרשות האוכלוסין וההגירה להמציא מידע בדבר יציאות החייב מישראל וכניסותיו לישראל או עדכון על כניסת החייב לישראל, אם היה החייב מחוץ לישראל בזמן המצאת המידע; המידע האמור יימסר לרשם ההוצאה לפועל בלבד והוא יהיה רשאי להודיע לזוכה האם החייב נמצא בישראל אם לאו; כמו כן רשאי הרשם, במקרים שבהם שוכנע שיש בכך צורך, למסור לזוכה מידע מלא או חלקי בדבר יציאות החייב מישראל וכניסותיו לישראל או למסור לו עדכון על כניסת החייב לישראל, אם היה החייב מחוץ לישראל בזמן המצאת המידע.

{{ח:סעיף|7א|בקשת חייב לצו תשלומים|תיקון: תשנ״ד־2, תש״ס, תשס״ט, תשע״ח־5, תשפ״א, ק״ת תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} חייב שאין ביכולתו לשלם את החוב הפסוק במלואו או בשיעורים שנקבעו בהוראת תשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 69א|סעיף 69א}}, יגיש לרשם ההוצאה לפועל, תוך 20 ימים מיום המצאת האזהרה או במועד אחר שנקבע בה, בקשה לתשלום החוב הפסוק במועדים ובשיעורים שיציע בהתאם ליכולתו; והכול בכפוף לתקופות לתשלום החוב הפסוק כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 7א1|בסעיף 7א1}} ולשיעורים כמפורט בו; לבקשה יצורפו:
{{ח:תתת|(1)}} הצהרה מנומקת, הנתמכת במסמכים, בדבר מצבו הכלכלי ובדבר יכולתו לשלם את החוב הפסוק, שבה יכלול פרטים בדבר הנכסים, ההכנסות והחובות שלו ושל בן זוגו, של ילדיו הקטינים, ושל ילדיו הבוגרים הגרים עמו, ופרטים בדבר תאגידים שבשליטתו או בשליטתם, לרבות פרטי חשבונות הבנק שלו ושל בן זוגו הגר עמו, וכן כל פרט או מסמך אחר שייקבע, הכל לגבי השנה או שנת המס שקדמה למועד הגשת הבקשה ולפי טופס שאלון שייקבע;
{{ח:תתת|(2)}} כתב ויתור על סודיות והסכמה למסירת מידע ומסמכים בדבר כתובתו, נכסיו, גובה הכנסתו ומקורותיה המצויים בידי כל גורם, לרבות בידי גוף ציבורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}, או בידי תאגיד בנקאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}} (בחוק זה – תאגיד בנקאי), וכן למסירת מידע ומסמכים בדבר מצבו הכלכלי של החייב, יציאותיו מישראל, כניסותיו לישראל, חובותיו וסך הוצאותיו, המצויים בידי גורם מהגורמים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בטור א׳ בחלק א׳ בתוספת השניה}}, אשר ניתן לקבל ממנו מידע ומסמכים כאמור בהתאם למפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בטור ב׳ שלצדו}} (להלן – כתב ויתור על סודיות).
{{ח:תת|(א1)}} לשכת ההוצאה לפועל לא תקבל בקשה שלא צורפו לה הצהרה מנומקת הנתמכת במסמכים כאמור בסעיף קטן (א)(1) או שלא צורף לה כתב ויתור על סודיות כאמור בסעיף קטן (א)(2).
{{ח:תת|(ב)}} מנהל לשכת ההוצאה לפועל ישלח לזוכה הודעה על הגשת הבקשה בידי החייב; ההודעה תכלול תמצית של תוכן הבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי להיעתר לבקשת החייב ולתת צו תשלומים לפי סעיף זה, לאחר שבדק את יכולת החייב על יסוד העיון בבקשתו ובמסמכים שצורפו לה, וכן רשאי הוא להורות לחייב להמציא מסמכים נוספים לתמיכה בבקשתו, או להזמינו לחקירת יכולת במעמד הזוכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67}}, או לדחות את בקשתו.
{{ח:תת|(ד)}} הגיש החייב בקשה למתן צו תשלומים לפי סעיף קטן (א), ישלם את החוב הפסוק במועדים ובשיעורים שהציע, עד להחלטת רשם ההוצאה לפועל בבקשתו וכל עוד לא החליט רשם ההוצאה לפועל אחרת; ואולם לא יקובל תשלום בסכום הנמוך מהסכום שייקבע בתקנות.
{{ח:תת|(ה)}} הסכים הזוכה לבקשת החייב למתן צו תשלומים שהוגשה לפי סעיף קטן (א), יגיש את ההסכמה לאישור רשם ההוצאה לפועל שיהיה רשאי לאשרו או לדחותו; להסכמה שאושרה יהיה תוקף של צו תשלומים שניתן לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ו)}} חייב, שניתן לגביו צו תשלומים לפי סעיף זה, וחל שינוי ביכולתו לפרוע את החוב בתשלומים שנקבעו, יודיע על כך בכתב בהקדם האפשרי בנסיבות העניין לרשם ההוצאה לפועל, ובלבד שהשינוי אינו שינוי של מה בכך; חייב כאמור רשאי להגיש לרשם ההוצאה לפועל בקשה לשינוי צו התשלומים, ויחולו הוראות סעיף זה.

{{ח:סעיף|7א1|התקופות לתשלום החוב הפסוק ושיעורי התשלום|תיקון: תשע״ח־5, תשפ״א, ק״ת תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} התקופה לתשלום החוב הפסוק בצו תשלומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיפים 7א(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69|69}}, {{ח:פנימי|סעיף 69יג|69יג(ב)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 74יא|או 74יא}} (בסעיף זה – צו תשלומים) לא תעלה על תקופה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} שלוש שנים – אם סכום החוב אינו עולה על 100,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} ארבע שנים – אם סכום החוב עולה על 100,000 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שוכנע רשם ההוצאה לפועל, במועד מתן צו התשלומים או במועד מאוחר יותר, כי אין ביכולתו של החייב לשלם את החוב הפסוק בתקופות או בשיעורים כאמור בסעיף קטן (א) וכי החייב יוכל לשלם את החוב הפסוק בתוך תקופה ארוכה יותר, רשאי הוא להאריך את תקופת תשלום החוב לתקופות נוספות שלא יעלו בסך הכול על שלוש שנים מתום התקופות האמורות בסעיף קטן (א) (בסעיף זה – החלטת הארכה); הרשם יפרט בהחלטתו את נימוקיו.
{{ח:תת|(ג)}} נתן רשם ההוצאה לפועל החלטת הארכה, יבחן אם יכולתו של החייב לשלם את החוב הפסוק בהתאם להחלטת ההארכה ממשיכה להתקיים; הבחינה תיערך בתום שנה ממועד מתן ההחלטה או בתום תקופה אחרת שקבע רשם ההוצאה לפועל בהחלטתו (בסעיף קטן זה – מועד הבחינה), ולשם כך יורה הרשם בהחלטת ההארכה כי על החייב להגיש במועד הבחינה, הצהרה וכתב ויתור על סודיות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7א|בסעיף 7א(א)}}; מצא רשם ההוצאה לפועל במועד הבחינה כי אין ביכולתו של החייב לשלם את החוב הפסוק בהתאם להחלטת ההארכה – יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7א2|סעיף 7א2}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), רשם ההוצאה לפועל רשאי לתת צו תשלומים לתקופה העולה על התקופות האמורות בסעיפים קטנים אלה, אם הזוכה והחייב נתנו את הסכמתם לכך.

{{ח:סעיף|7א2|הודעת חייב על כך שאין ביכולתו לשלם את החוב הפסוק|תיקון: תשע״ח־5}}
{{ח:ת}} חייב שאין ביכולתו לשלם את החוב הפסוק במלואו או בשיעורים שנקבעו בהוראת תשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 69א|סעיף 69א}}, וכן אין ביכולתו לשלם את החוב הפסוק בתקופות או בשיעורים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7א1|בסעיף 7א1}}, יגיש הודעה על כך לרשם ההוצאה לפועל; הגיש חייב הודעה כאמור, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} אם סך חובותיו של החייב אינו עולה על 150,000 שקלים חדשים, יראו את הודעתו כבקשה לצו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק ג פרק יב סימן א|סימן א׳ לפרק י״ב בחלק ג׳ לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}; החייב יצרף להודעה את המסמכים שיש לצרף לבקשת יחיד לצו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 104|סעיף 104 לחוק האמור}};
{{ח:תת|(2)}} אם סך חובותיו של החייב הוא 150,000 שקלים חדשים לפחות, תמסור לו לשכת ההוצאה לפועל מידע לגבי האפשרות להגיש בקשה לצו לפתיחת הליכים לממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי, לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק ג פרק ב|פרק ב׳ לחלק ג׳ לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}.

{{ח:סעיף|7א3||תיקון: תשפ״א, ק״ת תשפ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|7ב|מסירת מידע|תיקון: תשנ״ד־2, תש״ס, תשס״ט, תשע״ב, תשע״ד, תשפ״א, ק״ת תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, מיוזמתו או על פי בקשה, על יסוד כתב ויתור על סודיות, לצוות על כל גורם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7א|בסעיף 7א(א)(2)}} שברשותו מצוי מידע על החייב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7א|באותו סעיף}}, למסור לידיו את המידע.
{{ח:תת|(א1)}} נוכח מנהל לשכת ההוצאה לפועל או רשם ההוצאה לפועל כי כתובתו של החייב המופיעה בתיק ההוצאה לפועל אינה כתובתו הנכונה, רשאי הוא, מיוזמתו או על פי בקשה, ובלא כתב ויתור על סודיות, לצוות על הגורמים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} למסור לידיו את כתובתו של החייב, למעט כתובת של חייב שאין למסרה מטעמים של הגנת החייב כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}}; מנהל לשכת ההוצאה לפועל ימסור לזוכה את המידע בדבר כתובתו של החייב שנמסר לו או לרשם ההוצאה לפועל כאמור.
{{ח:תת|(א1א)|(1)}} מנהל מערכת ההוצאה לפועל או רשם ההוצאה לפועל, רשאים לצוות על הגורם המפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א פרט 14|בטור א׳ בפרט 14 {{ח:הערה|לחלק א׳}} לתוספת השנייה}} (בסעיף קטן זה – הגורם {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת}}) למסור להם את מספרי הטלפון הנייד או הנייח של החייב, ויכול שהמידע כאמור יימסר באמצעות גורם אחר מטעם הגורם {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת}}, המספק שירות מידע לבירור מספרי טלפון, ובלבד שלא יימסרו מספרי טלפון של חייב שביקש מהגורמים האמורים כי מספרים אלה יישארו חסויים.
{{ח:תתת|(2)}} מספרי הטלפון כאמור בפסקה (1) יכולים לשמש את עובדי מערכת ההוצאה לפועל לשם יצירת קשר עם החייב כדי ליידעו על הליכי ההוצאה לפועל המתנהלים נגדו.
{{ח:תתת|(3)}} מידע שהתקבל לפי פסקה (1) לא יימסר לזוכה.
{{ח:תתת|(4)}} שר המשפטים יקבע הוראות לעניין פסקה (1), כדי למנוע מגורם {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת}} או מגורם מטעמו להיחשף למידע על זהות החייב בהעברת מספרי הטלפון כאמור באותה פסקה.
{{ח:תתת|(5)}} יידוע טלפוני על הליכי הוצאה לפועל לפי סעיף קטן זה אינו המצאה לפי החוק ואין בו כדי לגרוע מחובת המצאת אזהרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}.
{{ח:תת|(א2)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, מיוזמתו או על פי בקשה, לצוות על כל אחד מן הגורמים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בטור א׳ בחלק א׳ בתוספת השניה}}, למסור לידיו מידע על החייב המצוי בידו בהתאם למפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בטור ב׳ לצדו}}, אף שלא על יסוד כתב ויתור על סודיות, ובלבד שהחייב הוא בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו, או שרואים אותו ככזה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7ג|סעיפים 7ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 67|67(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69יא|69יא(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69יג|או 69יג(ד)}} וחלפו 45 ימים ממועד המצאת האזהרה לחייב בהמצאה מלאה, ובלבד שחלפו 15 ימים מהמועד האחרון להגשת ההתנגדות לפי {{ח:פנימי|סעיף 81א|סעיף 81א(ג1)}} {{ח:פנימי|סעיף 81א1|או 81א1(ד)(1) {{ח:הערה|לחוק}}}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(א3)}} ציווה רשם ההוצאה לפועל על גורמים כאמור בסעיף קטן (א2) למסור לידיו מידע על סך הוצאות החייב, רשאי הוא לצורך בירור יכולתו של החייב במסגרת חקירת יכולת, מטעמים שיירשמו ולאחר שהביא בחשבון את הפגיעה בפרטיות הכרוכה בכך, לצוות על גורם המנוי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בטור א׳ בחלק ב׳ בתוספת השניה}} למסור לידיו מידע בהתאם למפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בטור ב׳ שלצדו}}, אם שוכנע כי המידע שנמסר לו בדבר סך הוצאות החייב אינו מספיק כדי להעריך את יכולתו הכלכלית של החייב לפרוע את החוב וכי המידע הנוסף נחוץ לשם כך.
{{ח:תת|(א4)}} צו לפי סעיפים קטנים (א2) או (א3) לא יוצא אלא לאחר שנשלחה לחייב בדואר התראה בכתב וחלפו שבעה ימים מיום המצאת ההתראה; בהתראה יצוין כי בכוונת רשם ההוצאה לפועל לצוות על גורמים מבין הגורמים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} למסור לו מידע על החייב, וכי הצו ייכנס לתוקף בתום שבעה ימים מיום המצאת ההתראה, אלא אם כן ייפרע החוב או תינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל; על אף האמור בסעיף קטן זה, לא תישלח התראה לחייב אם כבר נשלחה לו באותו תיק התראה לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(א5)}} קבלת מידע על החייב יכול שתהיה בכל דרך, לרבות באמצעות תקשורת בין מחשבים.
{{ח:תת|(ב)}} רשם ההוצאה לפועל לא יצווה על מסירת מידע לידיו לפי סעיף זה אלא במידה הנדרשת לביצוע הוראות חוק זה, ולשם בדיקת יכולתו של החייב לפרוע את חובו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בכל דין, גורם שקיבל צו למסירת מידע לפי סעיפים קטנים (א) עד (א3), חייב למסור את המידע הנדרש לידי רשם ההוצאה לפועל בתוך תקופה שקבע שר המשפטים, ובלבד שרשות מס לא תמסור מידע אלא אם כן מקורו בדוח"ות שהגיש לה החייב; לענין זה, ”רשות מס“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות המס)|בחוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות המס), התשכ״ז–1967}}.
{{ח:תת|(ד)}} בכפוף להוראות כל דין, אם נמסר לרשם ההוצאה לפועל מידע לפי סעיף זה, לא יעשה בו שימוש אלא במידה הנדרשת למילוי תפקידו ותוך הגנה על פרטיות החייב ושמירה על סודיות המידע; ואולם אם מצא שיש לחייב נכס או מקור הכנסה שניתן לגבות ממנו את החוב, רשאי הוא להביא לידיעת הזוכה את דבר קיומו של הנכס או מקור ההכנסה ופרטיו, בלי לחשוף את מקור המידע.
{{ח:תת|(ד1)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) עד (א3) ו־(ד), רשאי שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, לקבוע כי סוג מסוים של מידע על נכסים של החייב שניתן לגבות מהם את החוב יועבר ישירות לידי הזוכה לפי בקשתו, תוך שמירה על סודיות המידע ובשים לב לצורך בהגנה על פרטיות החייב.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} מסר גורם מן הגורמים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} או {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} מידע על חייב לפי סעיף זה, ומתקיימים באותו גורם התנאים שנקבעו לפי סעיף קטן (ז), ישולם לגורם האמור תשלום בהתאם להוראות לפי אותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ו1)}} לא מסר גורם מן הגורמים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} או {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} (בסעיף קטן זה – הגורם) את המידע שנדרש למסור לפי סעיף זה או שרשם ההוצאה לפועל סבר שהמידע שמסר אינו שלם או אינו נכון, הוא רשאי, לבקשת הזוכה, להזמין את אותו גורם לבירור, ואולם לא יוזמן גורם לבירור כאמור אלא לאחר שניתנה לו הזדמנות לטעון את טענותיו בעניין בכתב; על בירור לפי סעיף קטן זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67(ב) ו־(ג)}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ז)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע –
{{ח:תתת|(1)}} את התנאים לזכאותו של גורם כאמור בסעיף קטן (ו) לתשלום ואת גובה התשלום, ובין השאר רשאי הוא לקבוע תנאים אלה לזכאות:
{{ח:תתתת|(א)}} קבלת כמות מזערית של צווים למסירת מידע בפרק זמן שקבע;
{{ח:תתתת|(ב)}} הפעלת מערכת ממוחשבת, לרבות לקבלת הצווים ולמשלוח התשובות;
{{ח:תתת|(2)}} הסדרים לתשלום ולדרכי גבייתו, לרבות בדרך של קיזוז כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החוזים (חלק כללי)#סעיף 53|בסעיף 53 לחוק החוזים (חלק כללי), התשל״ג–1973}};
{{ח:תתת|(3)}} הוראות לעניין מסירת מידע על חייבים לפי סעיף זה, ובין השאר על דרך מסירת המידע, שימוש בו באופן מדורג, דרך עיבודו, הגישה אליו, החזקתו ואבטחתו, תקופות שמירתו ומחיקתו, זכות של החייב לעיין במידע על אודותיו, דרך תיקון מידע שגוי ומחיקת מידע, והכל בשים לב לצורך בהגנה על פרטיות החייב;
{{ח:תתת|(4)}} אגרות בעבור בקשות לקבלת מידע כאמור בסעיף זה;
{{ח:תתת|(5)|(א)}} גורמים וסוגי מידע נוספים שייכללו {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} גורמים נוספים שייכללו {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}};
{{ח:תתתת|(ג)}} כתובות נוספות שייכללו {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}}.
{{ח:תת|(ח)}} תקנות לפי סעיף קטן (ז)(1) ו־(2) יכול שיותקנו בהדרגה.
{{ח:תת|(ט)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ב)}} יחולו לעניין תשלום ולעניין אגרות לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|7ב1|פטור מאחריות במסירת מידע|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} מסירת מידע בתום לב, בהתאם לצו של רשם ההוצאה לפועל שהוצא לפי {{ח:פנימי|סעיף 7ב|סעיף 7ב}}, לא תיחשב הפרה של חובות סודיות ונאמנות או של חובה אחרת לפי כל דין או חוזה, ומי שמסר מידע כאמור לא יישא באחריות אזרחית או משמעתית בשל עצם מסירת המידע.

{{ח:סעיף|7ב2|מידע על כניסת חייב לארץ|תיקון: תשע״ד, תשפ״א, ק״ת תשפ״א}}
{{ח:ת}} סבר רשם ההוצאה לפועל, על יסוד בקשת הזוכה, כי לא ניתן לנקוט הליכי גבייה נגד החייב מאחר שנראה שהחייב נמצא מחוץ לישראל, הוא רשאי להורות לרשות האוכלוסין וההגירה למסור לו עדכון על כניסת החייב לישראל, ובלבד שחלפו 45 ימים ממועד המצאת האזהרה לחייב בהמצאה מלאה, והחייב הוא בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו או שרואים אותו ככזה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7ג|סעיפים 7ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 67|67(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69יא|69יא(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 69יג|או 69יג(ד)}}; רשם ההוצאה לפועל יהיה רשאי להודיע לזוכה אם התקבל עדכון כאמור על כניסת החייב לישראל.

{{ח:סעיף|7ב3|קבלת מידע על קיומו של חוב מזונות|תיקון: תשע״ח, תשפ״א, ק״ת תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} לשם שקילת הכדאיות של נקיטת הליך לגביית החוב הפסוק מהחייב או המשך ניהולו של הליך כאמור, ולשם כך בלבד, ובשים לב להוראת {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76(א3)}}, רשאי זוכה לקבל מידע על דבר קיומו של חוב פסוק הנובע ממזונות המגיעים לפי פסק דין למזונות (בסעיף זה – חוב מזונות) בתיק הוצאה לפועל אחר המתנהל נגד החייב, אם מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} חלפו 30 ימים ממועד המצאת האזהרה לחייב בדרך של המצאה מלאה;
{{ח:תתת|(2)}} חוב המזונות בתיק ההוצאה לפועל עולה על סכום דמי המזונות של שלושה חודשים לפי פסק דין למזונות שניתן נגד החייב או 15,000 שקלים חדשים, לפי הנמוך;
{{ח:תתת|(3)}} חובו של החייב לזוכה עולה על 5,000 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} הזוכה יקבל את המידע כאמור בסעיף קטן (א) באמצעות אתר האינטרנט של מערכת ההוצאה לפועל, בדרך של שאילתה שבה יצוינו מספר הזהות של החייב שלגביו מתבקש המידע, שם הזוכה, מספר הזהות שלו, מספר תיק הוצאה לפועל שהוא מנהל נגד החייב, ואם הזוכה מיוצג – גם מספר הרישיון של בא כוחו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), התנהל תיק ההוצאה לפועל במסלול המקוצר לפי {{ח:פנימי|פרק א1|פרק א׳1}}, רשאי הרשם, לבקשת הזוכה, להעביר לידיו בהתאם להוראות סעיף קטן (א) מידע על קיומו של חוב מזונות בתיק הוצאה לפועל אחר המתנהל נגד החייב, אם סבר כי הדבר נחוץ לשם החלטה של הזוכה אם המשך ניהול התיק יהיה במסלול המקוצר כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין קבלת מידע לפי סעיף זה, לרבות מגבלות לעניין העתקת המידע, שמירתו ואיסוף ממוחשב שלו, כדי להבטיח את אמינות המידע, את זמינותו ואת הגנת המידע מפני שימוש בלתי מורשה בו וכן כדי לשמור על הפרטיות.

{{ח:סעיף|7ב4|מסירת מידע על גובה חוב מזונות|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} זוכה שקיבל מידע על קיומו של חוב מזונות בתיק הוצאה לפועל המתנהל נגד החייב, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7ב3|סעיף 7ב3}}, רשאי, לשם שקילת הכדאיות של נקיטת הליך מסוים בתיק ההוצאה לפועל שהוא מנהל נגד החייב, להגיש לרשם ההוצאה לפועל, בדרך שיקבע שר המשפטים, בקשה לקבלת מידע בדבר גובה חוב המזונות, כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 7ב3|בסעיף האמור}}, של החייב.
{{ח:תת|(ב)}} ביקש זוכה מידע כאמור בסעיף קטן (א), רשאי הרשם למסור לזוכה את המידע האמור, לאחר שנתן לחייב הזדמנות לטעון את טענותיו בכתב, הביא בחשבון את הפגיעה בפרטיותו ואת האפשרות לפגיעה בפרטיות בני משפחתו, ושוכנע כי אין די במידע על דבר קיומו של חוב המזונות כדי לאפשר לזוכה לשקול את הכדאיות שבנקיטת אותו הליך, וכי הדבר מוצדק בנסיבות העניין, בהתחשב בגובה החוב בתיק ההוצאה לפועל שמנהל הזוכה נגד החייב ובהוצאות הכרוכות בנקיטת ההליך.
{{ח:תת|(ג)}} הוגשה בקשה לפי סעיף קטן (א), רשאי החייב להגיש את טענותיו לרשם ההוצאה לפועל, בכתב, בתוך 30 ימים מיום שנמסרה לו הבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין אופן מסירת מידע כאמור בסעיף זה, ובכלל זה יקבע את מדרגות החוב שלפיהן יימסר המידע לזוכה.

{{ח:סעיף|7ג|חזקה בדבר יכולת החייב|תיקון: תשנ״ד־2, תשנ״ט, תשס״ט, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על החייב הנטל להוכיח את מידת יכולתו לפרוע את החוב הפסוק ולהביא בפני רשם ההוצאה לפועל את כל המידע והמסמכים הדרושים לשם כך; לא הרים החייב את נטל ההוכחה או לא הביא את המידע כאמור, מבלי לתת הסבר סביר לכך, יראו אותו כבעל יכולת המשתמט מתשלום החוב הפסוק לרבות לענין הליכי מסירת מידע על החייב בלא הסכמתו, הטלת הגבלות לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}}, רישום במרשם החייבים המשתמטים לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק ו׳2}} והליכי הבאה לפי {{ח:פנימי|פרק ז2|פרק ז׳2}}.
{{ח:תת|(ב)}} חייב שלא מילא אחר האזהרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(א)}}, ושלא הגיש בקשה לצו תשלומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיף 7א}}, יראו אותו כבעל יכולת המשתמט מתשלום החוב הפסוק לרבות לענין ההליכים כאמור בסעיף קטן (א), אלא אם כן נתן לרשם ההוצאה לפועל הסבר סביר לחוסר המעש שלו.

{{ח:סעיף|8|נקיטת הליכים, הפסקתם וביטולם לפי בקשת הזוכה|תיקון: תשל״ח, תש״ס, תשס״א־2, תשס״ט, תשע״ג, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש הזוכה נקיטת שני הליכים או יותר, יקבע רשם ההוצאה לפועל את סדר נקיטתם בזה אחר זה או בבת אחת.
{{ח:תת|(ב)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי להורות שהליך פלוני לא יינקט אם ראה שלפי הנסיבות ההליך הוא בלתי יעיל או שניתן לבצע את פסק־הדין בהליך פחות חמור.
{{ח:תת|(ג)}} הליך יופסק או יבוטל אם ביקש זאת הזוכה.
{{ח:תת|(ד)}} שר המשפטים רשאי לקבוע בצו הליכים אשר יינקטו על ידי הלשכה על פי בקשת הזוכה בלבד; בצו כאמור לא ייקבעו בקשות להליכים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7ב|סעיפים 7ב(א2) ו־(א3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|15}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}}, {{ח:פנימי|סעיף 21|21(א1) ו־(א2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25}}, {{ח:פנימי|סעיף 27|27}}, {{ח:פנימי|סעיף 48|48}}, {{ח:פנימי|סעיף 53|53}}, {{ח:פנימי|סעיף 59|59}}, {{ח:פנימי|סעיף 61|61 עד 64}}, {{ח:פנימי|סעיף 66א|66א}}, {{ח:פנימי|סעיף 67|67}}, {{ח:פנימי|סעיף 69ג|69ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 69יב|69יב}}, {{ח:פנימי|סעיף 70|70}}, {{ח:פנימי|סעיף 74|74}} והליכים לפי {{ח:פנימי|פרק ז3|פרק ז׳3}}; לא יינקטו על ידי הלשכה הליכים על פי בקשת הזוכה בלבד, אלא לאחר שהומצאה אזהרה לחייב וחלף המועד הקבוע בה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו ההוצאה לפועל (הליכים שיינקטו על ידי הלשכה לבקשת הזוכה בלבד)|צו ההוצאה לפועל (הליכים שיינקטו על ידי הלשכה לבקשת הזוכה בלבד), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:תת|(ה)}} הוטל עיקול על נכסי החייב, הנמצאים בידי צד שלישי והוסר העיקול, תימסר על כך הודעה לצד השלישי.

{{ח:סעיף|9|אגרות והוצאות|תיקון: תשמ״ו, תשס״ט, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} האגרות וההוצאות המשוערות לנקיטת הליך ישולמו על ידי הזוכה לפני נקיטתו, אולם רשאי רשם ההוצאה לפועל להרשות מתן ערובה במקום התשלום, כולו או מקצתו.
{{ח:תת|(ב)}} האגרות וההוצאות לנקיטת ההליכים יחולו על החייב, ודינן לענין ההוצאה לפועל כדין החוב הפסוק, זולת אגרות והוצאות של הליכים שלדעת רשם ההוצאה לפועל ביקש הזוכה את נקיטתם שלא בתום לב.
{{ח:תת|(ג)}} ההוצאות לענין סעיף זה יהיו כפי שנקבעו בתקנות, ואם לא נקבעו בתקנות, כפי שאישר מנהל לשכת ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 2|בסעיף 2(ב) לחוק פסיקת ריבית והצמדה}}, לחוב בשל אגרות ולחוב בשל הוצאות לפי סעיף זה תתווסף ריבית שקלית החל ביום הוצאתן ועד יום תשלומן על ידי החייב, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 4א|סעיף 4א(א) לאותו חוק}}.
{{ח:תתת|(2)}} לחוב בשל האגרה הראשונה ששולמה בתיק או בשל ההוצאה הראשונה שהוצאה בתיק, לפי העניין, יצורף סך הריביות השקליות היומיות במועד כאמור {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 4א|בסעיף 4א(ב) לחוק פסיקת ריבית והצמדה}} (בסעיף קטן זה – מועד הצירוף).
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 4א|בסעיף 4א(ב) לחוק פסיקת ריבית והצמדה}}, לחוב בשל אגרות נוספות ששולמו בתיק או הוצאות נוספות שהוצאו בתיק, לפי העניין, יצורף סך הריביות השקליות היומיות במועד הצירוף, אף אם טרם חלפו 12 חודשים מהמועד שבו התווספו הריביות האמורות לחוב.
{{ח:תת|(ה)}} לאגרות ולהוצאות לפי סעיף זה יתווספו דמי פיגורים בעד התקופה שמיום הוצאתן עד יום תשלומן על ידי החייב; ואולם, על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 5א|בסעיף 5א(א) לחוק פסיקת ריבית והצמדה}} –
{{ח:תתת|(1)}} אם הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|החוק האמור}} חלות על החוב שבשלו נפתח התיק, יתווספו דמי פיגורים על האגרות וההוצאות במועד שבו מתווספים דמי פיגורים לחוב, ובלבד שנמסרה לחייב אזהרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}};
{{ח:תתת|(2)}} אם הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|החוק האמור}} אינן חלות על החוב שבשלו נפתח התיק, יחל מניין שלושת החודשים להתווספות דמי פיגורים על האגרות או ההוצאות לפי {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 5א|סעיף 5א האמור}}, במועד מסירת האזהרה לחייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}.

{{ח:סעיף|9א||תיקון: תשפ״א, ק״ת תשפ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|10|שכר עורך־דין|תיקון: תשמ״ו, תשס״ט, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} זוכה המיוצג על־ידי עורך דין בתיק הוצאה לפועל זכאי לשכר עורך דין כאמור בתעריף המינימלי שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 81|סעיף 81 לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}, זולת אם קבע רשם ההוצאה לפועל שכר אחר, על פי בקשה שהוגשה לו; ואולם בתיקי הוצאה לפועל של פסקי דין למזונות, לביצוע בעין לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}} ולחיובים אחרים שאינם כספיים, יהיה שכר עורך הדין כפי שקבע רשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ב)}} במקרים בהם רשם ההוצאה לפועל קובע את שכר טרחת עורך הדין כאמור בסעיף קטן (א), רשאי הוא לקבוע שכר כולל בשל הטיפול בתיק שבבירור או שבדיון בפניו, ורשאי הוא גם לקבוע שכר בשל פעולות מיוחדות שביצע עורך הדין.
{{ח:תת|(ג)}} שכר עורך־הדין כאמור בסעיף זה דינו, לענין הוצאה לפועל, כדין הוצאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}.
{{ח:תת|(ד)}} קבע רשם ההוצאה לפועל שכר עורך־דין לטובת החייב, יהיה השכר ניתן לקיזוז כנגד הסכום שיש לשלמו לזוכה, ואם אי אפשר לקזזו, תהא ההחלטה נתונה להוצאה לפועל כאילו היתה פסק־דין לטובת החייב נגד הזוכה.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ד) ו־(ה)}}, לעניין צירוף ריבית לחוב ולעניין התווספות דמי פיגורים, יחולו גם לעניין חוב של שכר עורך דין לפי סעיף זה, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: בכל מקום, במקום ”יום הוצאתן“ יבוא ”יום הגשת בקשת הביצוע“.

{{ח:סעיף|10א||תיקון: תשמ״ט, תשס״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|10ב||תיקון: תשפ״א, ק״ת תשפ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|10ג|שכר עורך דין בחובות בסכום נמוך|תיקון: תשפ״ד־3, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(א)}}, לעניין בקשה לביצוע פסק דין כספי או כל חיוב כספי אחר שניתן לפי חוק לבצעו כמו פסק דין של בית משפט, שסכומו אינו עולה על 4,500 שקלים חדשים, לא יישא חייב שאינו תאגיד בשכר טרחת עורך דין בסכום העולה על 244 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2024; בשנת 2025, 252 ש״ח)}} או בשיעור העולה על 10% מסכום החוב, לפי הגבוה, אולם רשם ההוצאה לפועל רשאי להחליט אחרת, על פי בקשה שהוגשה לו, במקרים שבהם לדעתו הדבר מוצדק בנסיבות העניין בשל מורכבותו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} סכום שכר הטרחה האמור בסעיף קטן (א) יעודכן ב־1 בינואר בכל שנה בהתאם לשיעור השינוי של מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תתת|(2)}} סכום שכר הטרחה המעודכן יעוגל לשקל החדש הקרוב; סכום של 50 אגורות או יותר יעוגל כלפי מעלה.
{{ח:תתת|(3)}} עודכן שכר טרחה לפי סעיף קטן זה, ייעשה העדכון הבא של אותו שכר טרחה לגבי סכום שכר הטרחה המעודכן לפני שעוגל לפי פסקה (2), אולם חלקי אגורה לא יובאו בחשבון.
{{ח:תתת|(4)}} שר המשפטים יפרסם בהודעה ברשומות את סכום שכר הטרחה המעוגל.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ד) ו־(ה)}}, לעניין צירוף ריבית לחוב ולעניין התווספות דמי פיגורים, יחולו גם לעניין חוב של שכר טרחת עורך דין לפי סעיף זה, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: בכל מקום, במקום ”יום הוצאתן“ יבוא ”יום הגשת בקשת הביצוע“.

{{ח:סעיף|11|העברת הביצוע של פסק־דין או של הליך|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} רשם ההוצאה לפועל רשאי להעביר ביצועו של פסק־הדין או הליך פלוני אל לשכת הוצאה לפועל אחרת, אם ראה שהדבר מוצדק בנסיבות הענין.

{{ח:סעיף|12|פסק־דין הטעון הבהרה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} היה רשם ההוצאה לפועל סבור שפסק הדין או חלק ממנו טעון הבהרה לשם ביצועו, רשאי הוא לפנות בכתב לבית המשפט שנתנו כדי לקבל הבהרה; אין בפנייה זו כדי לעכב ביצועו של אותו חלק של פסק הדין שאינו טעון הבהרה.

{{ח:סעיף|12א|בקשה לבית המשפט בעניין פסק דין למזונות|תיקון: תשע״ג־2}}
{{ח:ת}} שוכנע רשם ההוצאה לפועל כי בקשה לביצוע פסק דין למזונות הוגשה במטרה להתחמק מנושים ולנצל לרעה את הליכי ההוצאה לפועל, רשאי הוא לפנות אל בית המשפט בבקשה ליתן הוראות בעניין ביצוע פסק הדין ולעכב את ההליכים בתיק עד להחלטת בית המשפט; הבקשה תוגש ככל הניתן לבית המשפט שנתן את פסק הדין.

{{ח:סעיף|13|מעצר למניעת הפרעה בביצוע|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} היה לרשם ההוצאה לפועל יסוד להניח שהחייב, או אדם אחר מטעמו, עשה או זומם מעשה בכוונה למנוע הליך או להפריע לביצועו, והיה משוכנע שיש צורך במעצרם כדי לאפשר את ביצוע ההליך או למנוע הפרת הסדר הציבורי עקב הביצוע, רשאי הוא לצוות על מעצרם לתקופה הדרושה לביצוע ההליך, אך לא יותר מ־48 שעות.

{{ח:סעיף|14|עיכוב יציאה מן הארץ|תיקון: תשנ״ד־2, תשנ״ט, תש״ס, תשס״ט, תשפ״ג־4}}
{{ח:תת|(א)}} היה לרשם ההוצאה לפועל יסוד להניח שהחייב עומד לצאת את הארץ בלי לפרוע את החוב או להבטיח את פירעונו, רשאי הוא לצוות על עיכוב יציאתו מן הארץ ועל הפקדת דרכונו או תעודת המסע שלו; ואולם אם נתן רשם ההוצאה לפועל צו תשלומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיפים 7א}}, {{ח:פנימי|סעיף 69|69(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 69א|או 69א}} והחייב מקיים את הוראות הצו, לא יצווה רשם ההוצאה לפועל על עיכוב יציאתו של החייב, אלא אם כן שוכנע כי יציאתו של החייב מן הארץ עלולה לסכל את ביצוע פסק הדין.
{{ח:תת|(ב)}} סירב החייב להפקיד דרכונו או תעודת המסע כאמור, רשאי רשם ההוצאה לפועל לצוות על מעצרו עד להפקדתם, ובלבד שהחייב לא ייעצר משום כך ליותר משבעה ימים.
{{ח:תת|(ג)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, במקום לצוות כאמור בסעיף קטן (א), להתנות את יציאת החייב מן הארץ במתן ערובה להנחת דעתו כדי להבטיח את ביצוע פסק־הדין.
{{ח:תת|(ג1)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לבטל צו שנתן לפי הוראות סעיף קטן (א), מיוזמתו או על פי בקשת החייב, אם מצא כי יציאתו של החייב מהארץ היא למטרה מוצדקת, ורשאי הוא להתנות את הביטול במתן ערובה כאמור בסעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ד)}} בוטל צו עיכוב יציאה מן הארץ, תמציא לשכת ההוצאה לפועל מיד, ולא יאוחר מתום 24 שעות מעת ביטול הצו, הודעה על כך למשטרת ישראל, וכן תשלח הודעה על ביטול הצו לחייב ולזוכה.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} לא יצווה רשם ההוצאה לפועל כאמור בסעיף קטן (א) או (ג) אם סך החובות הפסוקים בתיקי ההוצאה לפועל של החייב קטן מ־50,000 שקלים חדשים.
{{ח:תתת|(2)}} ניתן צו כאמור בסעיף קטן (א) או (ג) וסך החובות הפסוקים בתיקי ההוצאה לפועל של החייב פחת מ־40,000 שקלים חדשים, יבטל רשם ההוצאה לפועל את הצו האמור לפי בקשת החייב.
{{ח:תתת|(3)}} הוראות פסקאות (1) ו־(2) לא יחולו על חוב מזונות, והסכומים בתיקים בשל חוב כאמור לא יובאו בחשבון במניין החובות לעניין סעיף קטן זה.

{{ח:סעיף|15|חיפושים|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לצוות על עריכת חיפוש על גופו של החייב, בכליו או בחצרים שבהחזקתו.
{{ח:תת|(ב)}} היה לרשם ההוצאה לפועל יסוד להניח שנכסים של החייב נמצאים בכלים או בחצרים שאינם בהחזקתו, רשאי הוא לצוות על עריכת חיפוש באותם כלים או חצרים אם ראה צורך בכך לשם גילוי הנכסים.
{{ח:תת|(ג)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי להתנות צו לפי סעיף קטן (ב) במתן ערובה להנחת דעתו מאת הזוכה, ואם ראה כי בקשת החיפוש לא היתה סבירה, רשאי הוא, לאחר שנתן לצדדים הנוגעים בדבר הזדמנות להשמיע דבריהם, להורות על חילוט הערובה, כולה או מקצתה, לטובת מחזיק הכלים או החצרים לשם פיצוי הנזק שנגרם לו בחיפוש.

{{ח:סעיף|16|השהיית הליך ואי־נקיטתו|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש החייב להשהות הליך או להימנע ממנו, רשאי רשם ההוצאה לפועל להורות כמבוקש בתנאי שהחייב המציא ערובה להנחת דעתו; אולם רשאי הוא לפטור את החייב ממתן ערובה, אם ראה הצדקה לכך לשם מניעת עיוות דין.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל לשכת ההוצאה לפועל לא ישהה הליך ולא יימנע ממנו אלא לפי החלטה של רשם ההוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|17|עיכוב ביצועו של פסק דין|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעוכב ביצועו של פסק הדין אלא לפי הוראות חוק זה או לפי צו של בית משפט.
{{ח:תת|(ב)}} ציווה בית משפט לעכב ביצועו של פסק הדין או חלק ממנו, לא יינקט כל הליך לביצועם.
{{ח:תת|(ג)}} בוטל צו העיכוב, יימשכו ההליכים; הליכים שננקטו לפני שהומצא למנהל לשכת ההוצאה לפועל צו העיכוב, יעמדו בעינם ואין צורך לשוב ולנקטם לאחר ביטול צו העיכוב, אלא אם ראה רשם ההוצאה לפועל צורך בכך.

{{ח:סעיף|18|פסק דין שבוטל או שונה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בוטל פסק הדין לאחר שביצועו התחיל או הושלם, רשאי רשם ההוצאה לפועל לפי בקשת החייב, לצוות על החזרת המצב כפי שהיה לפני הביצוע, ואם שונה פסק הדין, רשאי הוא לצוות על תיקון המצב לפי השינוי, אולם נכס שנמכר והועבר לפי חוק זה לא יוכל החייב לבקש החזרתו בעין, אלא את הסכום שנתקבל ממכירתו.
{{ח:תת|(ב)}} צו שניתן לפי סעיף קטן (א) ניתן להוצאה לפועל כאילו היה פסק דין לטובת החייב נגד הזוכה.
{{ח:תת|(ג)}} אין בסעיף זה כדי לגרוע מכל סעד לפי דין אחר.

{{ח:סעיף|19|טענת פרעתי|תיקון: תש״ן, תש״ן־2, תשס״ט, תשס״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} חייב הטוען שמילא אחר פסק הדין או שאינו חייב עוד למלא אחריו, כולו או מקצתו, עליו הראיה, ורשאי רשם ההוצאה לפועל לקבוע אם ובאיזו מידה מוטל עוד על החייב למלא אחר פסק הדין; עד לקביעתו כאמור, רשאי רשם ההוצאה לפועל להורות על עיכוב ביצועו של פסק הדין, כולו או מקצתו, מטעמים מיוחדים שיירשמו.
{{ח:תת|(ב)}} החליט רשם ההוצאה לפועל להורות על עיכוב ביצועו של פסק הדין, יצווה על הפקדת ערובה להבטחת קיום פסק הדין, זולת אם החליט, בהתחשב בנסיבות הענין, שלא לצוות כן.
{{ח:תת|(ג)}} דחה רשם ההוצאה לפועל את טענת החייב, יטיל עליו הוצאות מיוחדות אם מצא כי לא היה יסוד לטענתו.

{{ח:סעיף|19א|עדכון על קבלת תקבולים|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} זוכה ידווח ללשכת ההוצאה לפועל על כל תקבול שקיבל על חשבון החוב שלא באמצעות הלשכה, בתוך שבעה ימים מיום קבלת התקבול.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), זוכה שהודיע ללשכת ההוצאה לפועל על הסדר בינו ובין החייב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 19ב|בסעיף 19ב}}, רשאי לדווח על כל התקבולים שקיבל על חשבון החוב שלא באמצעות הלשכה, בציון סכום התקבול ותאריך קבלתו, אחת לשלושה חודשים; ואולם פרע החייב את מלוא החוב, ידווח הזוכה על פירעון מלוא החוב בתוך שבעה ימים מהפירעון כאמור ויגיש בקשה לסגירת התיק.
{{ח:תת|(ג)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי להטיל הוצאות על זוכה שלא דיווח ללשכה כאמור בסעיף קטן (א) או (ב) בתוך המועד האמור באותו סעיף קטן, לאחר שניתנה לזוכה הזדמנות לטעון את טענותיו לעניין זה; סכום ההוצאות האמור יקוזז מחשבון החוב בתיק ההוצאה לפועל; הגיש הזוכה בקשת רשות ערעור על החלטה זו וערעורו התקבל, יזוכה חשבון החוב בתיק בסכום ההוצאות שקוזז.

{{ח:סעיף|19ב|הסדר עם החייב|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} זוכה שהגיע להסדר עם החייב בדבר קבלת תקבולים על חשבון החוב שלא באמצעות הלשכה (בסעיף זה – הסדר), יודיע על כך ללשכת ההוצאה לפועל וההליכים בתיק שבהסדר יעוכבו כל עוד לא הודיע הזוכה כי החייב הפר את ההסדר.
{{ח:תת|(ב)}} תיק, למעט תיק מזונות, שהזוכה הודיע שהוא בהסדר, לא ייזקפו כספים לחשבון החוב, לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76}} או במסגרת צו איחוד לפי {{ח:פנימי|פרק ז3|פרק ז׳3}}, כל עוד לא הודיע הזוכה כי החייב הפר את ההסדר.
{{ח:תת|(ג)}} הופר ההסדר וביקש הזוכה לחדש הליכים בתיק, ינקוט פעולות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ידווח ללשכת ההוצאה לפועל על הקטנת קרן החוב, בצירוף פירוט התקבולים שקיבל לפי ההסדר וטרם דווחו לפי {{ח:פנימי|סעיף 19א|סעיף 19א}}, ותאריך תשלומם, אלא אם כן דיווח על כל התקבולים שקיבל לפי {{ח:פנימי|סעיף 19א|הסעיף האמור}};
{{ח:תתת|(2)}} ישלח לחייב הודעה, בדואר רשום, בדבר כוונתו לחדש את ההליכים, בצירוף פירוט התקבולים שקיבל לפי ההסדר ויתרת החוב המעודכנת לאחר הדיווח ללשכת ההוצאה לפועל כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} יגיש בקשה לחידוש ההליכים, בצירוף העתק ההודעה האמורה בפסקה (2) ואישור על משלוחה בדואר רשום לחייב, ובלבד שחלפו 15 ימים מיום ששלח לחייב את ההודעה האמורה.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) כדי למנוע מהחייב לדווח על תשלומים ששילם לפי ההסדר; הודעת החייב תועבר לתגובת הזוכה על ידי לשכת ההוצאה לפועל; לא הוגשה תגובת הזוכה לאמור בהודעת החייב בתוך 15 ימים מיום שנשלחה לזוכה, תבוצע הקטנת קרן החוב, בהתאם להודעת החייב.

{{ח:סעיף|20|גביית יתר|תיקון: תשל״ה, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} כל סכום שנגבה מהחייב מעל לחוב הפסוק ישולם לחייב, ואם נמסר לזוכה, רשאי רשם ההוצאה לפועל לצוות על החזרתו; הצו ניתן להוצאה לפועל כאילו היה פסק דין לטובת החייב נגד הזוכה.
{{ח:תת|(ב)}} שולם סכום כסף בטעות, תוך כדי הליכי הוצאה לפועל, רשאי רשם ההוצאה לפועל, לפי בקשת צד מעונין, לתת כל צו לתיקון הטעות; צו כאמור ניתן להוצאה לפועל כאילו היה פסק דין.

{{ח:קטע2|פרק א1|פרק א׳1: הוצאה לפועל במסלול מקוצר|תיקון: תשס״ט, תשע״ו־4}}

{{ח:סעיף|20א||תיקון: תשס״ט, תשע״א־6, תשע״ב־7, תשע״ו־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|20ב|חיוב הניתן לביצוע במסלול מקוצר|תיקון: תשס״ט, תשע״ב־7, תשע״ו־4, תשע״ז, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} בקשות לביצוע פסק דין כספי או כל חיוב כספי אחר שניתן לפי חוק לבצעו כמו פסק דין של בית משפט, שאינו עולה על 25,000 שקלים חדשים, למעט פסק דין למזונות ולמעט בקשות למימוש משכון או משכנתא, ניתן לבצע במסלול מקוצר לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק א1|פרק זה}} (בחוק זה – חיוב הניתן לביצוע במסלול מקוצר).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא ניתן לבצע חיוב במסלול מקוצר אם סך חובותיו של החייב בתיקי הוצאה לפועל עולה על 100,000 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הגיש החייב בקשה שבה טען טענת פרעתי לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}}, יתקיים הדיון בבקשה לפני רשם הוצאה לפועל בלשכת ההוצאה לפועל שבה הגיש הזוכה את הבקשה לביצוע חיוב במסלול מקוצר; דחה הרשם את בקשת החייב, כולה או חלקה, יימשכו ההליכים במסלול המקוצר לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק א1|פרק זה}}.
{{ח:תתת|(1א)}} הגיש החייב התנגדות לביצוע הבקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 81א|סעיפים 81א(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 81א1|או 81א1(ד)}} ובית המשפט דחה את בקשתו, יימשכו ההליכים במסלול המקוצר לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק א1|פרק זה}}.
{{ח:תתת|(2)}} ביצוע ההליך במסלול המקוצר יעוכב כל עוד החייב עומד בתשלומים לפי צו איחוד התיקים בהתאם {{ח:פנימי|פרק ז3|לפרק ז׳3}} או עד לתום הדיון בבקשה בטענת פרעתי או בהתנגדות, לפי העניין, ותקופה זו לא תבוא במניין הימים הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 20ו|בסעיף 20ו(א)(1)}}.

{{ח:סעיף|20ג|החלת הוראות החוק|תיקון: תשס״ט, תשע״ד}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה, למעט הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרקים ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ה|ה׳}}, {{ח:פנימי|פרק ו|ו׳}}, {{ח:פנימי|פרק ו1|ו׳1}}, {{ח:פנימי|פרק ו2|ו׳2}}, {{ח:פנימי|פרק ז1|ז׳1}}, {{ח:פנימי|פרק ז2|ז׳2}}, {{ח:פנימי|פרק ז3|ז׳3}} {{ח:פנימי|פרק ז4|ו־ז׳4}}, יחולו על הליכים לפי {{ח:פנימי|פרק א1|פרק זה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|20ד|בקשת ביצוע במסלול מקוצר|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} בעת הגשת בקשת ביצוע לגבי חיוב הניתן לביצוע במסלול מקוצר, רשאי הזוכה לבחור כי החיוב יבוצע במסלול מקוצר בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק א1|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|20ה|הליכים במסלול מקוצר|תיקון: תשס״ט, תשע״ו־4}}
{{ח:תת|(א)}} לשכת ההוצאה לפועל רשאית לנקוט את ההליכים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} עיקול כספים של החייב וזכויות החייב לקבלת כספים הנמצאים בידי צד שלישי;
{{ח:תתת|(2)}} עיקול כלי רכב של החייב.
{{ח:תת|(ב)}} זוכה המבקש נקיטת הליכים בטרם המצאת אזהרה לחייב, יציין בבקשת הביצוע אילו הליכים מבין ההליכים האמורים בסעיף קטן (א) הוא מבקש שיינקטו, ינמק את בקשתו, יציין את הפרטים הדרושים לשם כך, לרבות את פרטי הצד השלישי כאמור בסעיף קטן (א)(1), ויצרף לבקשתו את המסמכים הדרושים; ביקש הזוכה נקיטת הליכים כאמור, יאשר רשם ההוצאה לפועל נקיטת הליכים, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(ה)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 20יז|סעיף 20יז(א) ו־(ב)}} יחולו, בשינויים המחויבים, גם על תיק המתנהל במסלול מקוצר.

{{ח:סעיף|20ו|פרק הזמן לנקיטת הליכים במסלול מקוצר|תיקון: תשס״ט, תשע״ב־7, תשע״ו־4, תשפ״א, ק״ת תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} ביצוע חיוב במסלול מקוצר יסתיים בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חלפו שמונה חודשים מיום המצאת האזהרה לחייב, ואולם אם קיימים נכסים מעוקלים של החייב, רשאי רשם ההוצאה לפועל להורות כי ביצוע החיוב במסלול מקוצר יסתיים במועד מאוחר יותר שיקבע, אם מצא שיהיה ניתן לממש נכסים אלה;
{{ח:תתת|(2)}} רשם ההוצאה לפועל החליט שאין תועלת בהמשך ההליכים;
{{ח:תתת|(3)}} הזוכה ביקש להעביר את התיק למסלול רגיל.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא יסתיים הביצוע לפי סעיף קטן (א)(1) או (2), אם החייב משלם את החוב בתשלומים שנקבעו לו.
{{ח:תת|(ג)}} הסתיים ביצוע חיוב במסלול מקוצר לפי סעיף קטן (א)(1) או (2) ולא נפרע החוב הפסוק במלואו, תימסר על כך הודעה לזוכה והוא יודיע ללשכת ההוצאה לפועל בתוך 30 ימים מיום מסירת ההודעה, אם ברצונו לסגור את התיק או להעבירו לביצוע במסלול רגיל; הודיע הזוכה כאמור, יפעל מנהל לשכת ההוצאה לפועל בהתאם להודעת הזוכה; לא הודיע הזוכה ללשכת ההוצאה לפועל בתוך המועד האמור, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היו כל הזוכים בתיק יחידים – יועבר התיק למסלול רגיל;
{{ח:תתת|(2)}} היה בתיק זוכה שאינו יחיד – ייסגר התיק.
{{ח:תת|(ד)}} הסתיים ביצוע חיוב לפי סעיף קטן (א)(1) או (2), אין בכך כדי לפגוע בזכותו של הזוכה להגיש בקשת ביצוע חדשה בשל אותו חוב אם לא נפרע במלואו, ואולם לא תוגש בקשת ביצוע חדשה במסלול מקוצר אלא בחלוף שנה מיום סגירת התיק; על אף האמור, רשאי רשם ההוצאה לפועל להתיר הגשת בקשת ביצוע כאמור בסעיף קטן זה אף אם לא חלפה שנה מיום סגירת התיק, מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|20ז|סגירת תיק או העברה למסלול רגיל|תיקון: תשס״ט, תשע״ו־4}}
{{ח:תת|(א)}} נסגר תיק לפי {{ח:פנימי|פרק א1|פרק זה}}, לא יינקטו במסגרתו הליכים נגד החייב והליכים התלויים ועומדים בו יבוטלו, ואולם מידע על החייב שנמסר לצורך ביצוע חיוב במסלול מקוצר יישמר לתקופה שתיקבע.
{{ח:תת|(ב)}} הועבר תיק למסלול רגיל לפי {{ח:פנימי|פרק א1|פרק זה}} ניתן להמשיך בביצוע הליכים תלויים ועומדים שהוחל בנקיטתם במסלול מקוצר ולעשות שימוש במידע על החייב שנמסר לצורך ביצוע החיוב במסלול המקוצר.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על סגירת התיק וביטול ההליכים או על העברתו למסלול רגיל תימסר לחייב.

{{ח:סעיף|20ח|העדר זכאות לשכר טרחת עורך דין|תיקון: תשס״ט, תשע״ב־7, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}}, זוכה אינו זכאי לשכר טרחת עורך דין בתיק הוצאה לפועל במסלול מקוצר.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הוגשה בקשה לביצוע תביעה על סכום קצוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 81א1|סעיף 81א1}} במסלול מקוצר, זכאי הזוכה לשכר טרחת עורך דין שייקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(א)}} או לשכר טרחת עורך דין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10ג|בסעיף 10ג}} לעניין הגשת בקשה כאמור במסלול מקוצר לגבי עשרים הבקשות הראשונות שהגיש לביצוע חיוב במסלול המקוצר בכל שנה החל מיום 16 בספטמבר באותה שנה.

{{ח:סעיף|20ט||תיקון: תשס״ט, תשע״ב־7, תשע״ו־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|20י|תקנות וכללים|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין ביצוע {{ח:פנימי|פרק א1|פרק זה}}, לרבות לעניין העברת תיק ממסלול מקוצר למסלול רגיל.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל מערכת ההוצאה לפועל יקבע כללים בדבר הדרכים והמועדים לנקיטת הליכים במסלול מקוצר, לרבות סדר נקיטת ההליכים; כללים כאמור יפורסמו ברשומות, ויחולו, אלא אם כן הורה רשם ההוצאה לפועל אחרת.

{{ח:קטע2|פרק א2|פרק א׳2: הוצאה לפועל במסלול מזונות|תיקון: תשע״ג־2, תש״ף־2}}

{{ח:סעיף|20יא|הגדרות|תיקון: תשע״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק א2|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה לביצוע במסלול מזונות“ – בקשה לביצוע פסק דין למזונות במסלול מזונות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המוסד“ – המוסד לביטוח לאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלול מזונות“ – מסלול שבו מבוצע פסק דין למזונות בידי לשכת ההוצאה לפועל, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק א2|פרק זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסק דין למזונות“ – פסק דין שלפיו חייב אדם לשלם מזונות, ולגבי זוכה שהוא המוסד – פסק דין למזונות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|בחוק המזונות}}, המוגש לביצוע לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)#סעיף 14|סעיף 14(א) ו־(ב) לחוק האמור}}.

{{ח:סעיף|20יב||תיקון: תשע״ג־2, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|20יג|מסלול לביצוע פסק דין למזונות|תיקון: תשע״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש המוסד לבצע פסק דין למזונות יבוצע פסק הדין במסלול מזונות בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} ביקש זוכה שאינו המוסד לבצע פסק דין למזונות, תמסור לו לשכת ההוצאה לפועל מידע על התנהלות ההליך במסלול מזונות ובמסלול רגיל והוא יבחר באיזה מסלול יבוצע פסק הדין; לא היה הזוכה נוכח בעצמו בעת הגשת הבקשה, תמסור לו לשכת ההוצאה לפועל את המידע האמור בהקדם האפשרי לאחר הגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|20יד|הגשת בקשה לביצוע במסלול מזונות והעברתה|תיקון: תשע״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לביצוע במסלול מזונות יכול שתוגש בכל אחת מלשכות ההוצאה לפועל שבהן פועל מסלול מזונות; מסלול מזונות יפעל לפחות בכל אחד מהמחוזות כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(ג)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), זוכה שאינו המוסד יכול להגיש בקשה לביצוע במסלול מזונות וכן להגיש בקשות ומסמכים ולקבל מידע בעניין הבקשה, בכל לשכת הוצאה לפועל; התיק יתנהל בלשכת הוצאה לפועל שבה פועל מסלול מזונות, לפי בחירת הזוכה.
{{ח:תת|(ג)}} הגיש המוסד בקשה לביצוע במסלול מזונות, רשאי מנהל מערכת ההוצאה לפועל להעבירה ללשכת הוצאה לפועל אחרת שבה פועל מסלול מזונות, אם סבר כי הדבר נחוץ לשם ויסות העומס.
{{ח:תת|(ד)}} הגיש זוכה שאינו המוסד בקשה לגביית הפרשים כאמור {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק המזונות}} (בסעיף זה – תיק ההפרשים), יעביר מנהל לשכת ההוצאה לפועל בקשה לביצוע במסלול מזונות שהגיש המוסד בשל אותו פסק דין למזונות ללשכת ההוצאה לפועל שבה מתנהל תיק ההפרשים.
{{ח:תת|(ה)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}.

{{ח:סעיף|20טו|נקיטת הליכים במסלול מזונות|תיקון: תשע״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} ההוראות לפי חוק זה, למעט ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק א1|פרק א׳1}}, יחולו על הליכים לפי {{ח:פנימי|פרק א2|פרק זה}}, בשינויים המחויבים, והם יינקטו ביוזמת לשכת ההוצאה לפועל לפי כללים שיקבע מנהל מערכת ההוצאה לפועל כאמור בסעיף זה, שיחולו אלא אם כן הורה רשם ההוצאה לפועל אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל מערכת ההוצאה לפועל יקבע כללים בדבר הדרכים והמועדים לנקיטת הליכים במסלול מזונות, לרבות סדר נקיטת ההליכים וכן בדבר סוגי בקשות והחלטות שיועברו לידיעת הזוכה, לרבות בקשה בטענת פרעתי.
{{ח:תת|(ג)}} הכללים ייקבעו בהתחשב בצורך לנקוט הליך מוצדק ויעיל בנסיבות העניין לשם גביית החוב, שפגיעתו בחייב אינה עולה על הנדרש נוכח הליכים אחרים שכבר ננקטו ועדיין ניתן לנקוט לשם גביית החוב.
{{ח:תת|(ד)}} הכללים יבטיחו כי לשכת ההוצאה לפועל לא תיזום מאסר לפי {{ח:פנימי|פרק א2|פרק זה}} אלא אם כן –
{{ח:תתת|(1)}} נוכח הליכים אחרים שננקטו לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על החייב, ככל הנדרש, והגבלות אחרות שהוטלו עליו לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}}, אם הוטלו, אין הליכים אחרים שפגיעתם בחייב פחותה ויש בהם כדי להביא לתשלום החוב;
{{ח:תתת|(2)}} נמסרה לזוכה, זמן סביר מראש, הודעה על הכוונה ליזום מאסר.
{{ח:תת|(ה)}} הכללים ייקבעו כך שתינתן עדיפות לטיפול בבקשות לביצוע במסלול מזונות של זוכים שאינם המוסד על פני טיפול בבקשות כאמור של המוסד.
{{ח:תת|(ו)}} הכללים יפורסמו ברשומות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי ההוצאה לפועל (נקיטת הליכים במסלול מזונות)|כללי ההוצאה לפועל (נקיטת הליכים במסלול מזונות), התש״ף–2020}}.}}

{{ח:סעיף|20טז|עדכון תיק|תיקון: תשע״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} זוכה שהגיש בקשה לביצוע במסלול מזונות ידווח ללשכת ההוצאה לפועל על כל תקבול שקיבל על חשבון החוב שלא באמצעות הלשכה, וכן על כל שינוי בגובה החוב או בנסיבות המשפיעות על גובה החוב; דיווח כאמור יימסר ללשכה בתוך שבעה ימים ממועד קבלת התקבול או ממועד השינוי, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לדרוש מהזוכה למסור מידע עדכני ושוטף על כל תקבול או שינוי כאמור בסעיף קטן (א), וכן רשאי הוא להורות ללשכה על השהיית הליכים כל עוד לא מסר הזוכה את המידע כנדרש.
{{ח:תת|(ג)}} חייב בתיק מזונות ידווח ללשכת ההוצאה לפועל על כל תקבול ששילם לזוכה על חשבון החוב שלא באמצעות הלשכה, בתוך שבעה ימים ממועד התשלום; הגיש החייב בקשה שבה טען טענת פרעתי לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}} לגבי תקבול ששילם שלא באמצעות הלשכה ולא דיווח עליו לפי סעיף זה, לא יעוכבו ההליכים בתיק עד תום הדיון בבקשתו בטענת פרעתי, אלא אם כן שוכנע רשם ההוצאה לפועל כי קיימות נסיבות המצדיקות את עיכוב ההליכים.

{{ח:סעיף|20יז|מסירת מידע על החייב|תיקון: תשע״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} בעת הגשת בקשה לביצוע במסלול מזונות, ימסור הזוכה כל מידע הידוע לו על החייב העשוי לסייע בגביית החוב.
{{ח:תת|(ב)}} הגיע לידיעת הזוכה, בכל שלב שבו מתנהל התיק, מידע על החייב העשוי לסייע בגביית החוב, יודיע על כך מיד ללשכת ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין זוכה שהוא המוסד, יחול סעיף זה על מידע שהמוסד רשאי לעשות בו שימוש לשם גביית החוב.

{{ח:סעיף|20יח|דיווח שנתי לזוכה שאינו המוסד|תיקון: תשע״ג־2}}
{{ח:ת}} מדי שנה ועד לפירעון מלוא החוב הפסוק בפסק דין למזונות, תדווח לשכת ההוצאה לפועל לזוכה שאינו המוסד, על הפעולות שנקטה לשם ביצוע החוב במסלול מזונות; בהודעה יצוין כי הזוכה רשאי, בכל עת, להעביר את התיק למסלול רגיל.

{{ח:סעיף|20יט|העברת ביצוע פסק דין למזונות ממסלול מזונות למסלול רגיל|תיקון: תשע״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} ביצוע פסק דין למזונות של זוכה שאינו המוסד יועבר ממסלול מזונות למסלול רגיל בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} רשם ההוצאה לפועל קבע, בהחלטה מנומקת, כי התיק אינו מתאים לביצוע במסלול מזונות;
{{ח:תתת|(2)}} לפי בקשת זוכה שאינו המוסד.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על העברת תיק ממסלול מזונות למסלול רגיל תימסר לחייב, ואם התיק הועבר בהחלטת רשם ההוצאה לפועל – גם לזוכה.
{{ח:תת|(ג)}} הועבר תיק ממסלול מזונות למסלול רגיל, ניתן להמשיך בביצוע הליכים תלויים ועומדים שהוחל בנקיטתם במסלול מזונות ולעשות שימוש במידע על החייב שנמסר לשם ביצוע החיוב במסלול מזונות.

{{ח:סעיף|20כ|העברת ביצוע פסק דין למזונות ממסלול רגיל למסלול מזונות|תיקון: תשע״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על העברת תיק ממסלול רגיל למסלול מזונות תימסר לחייב.
{{ח:תת|(ב)}} הועבר תיק ממסלול רגיל למסלול מזונות, ניתן להמשיך בביצוע הליכים תלויים ועומדים שהוחל בנקיטתם במסלול רגיל ולעשות שימוש במידע על החייב שנמסר לשם ביצוע החיוב במסלול רגיל.

{{ח:סעיף|20כא|שכר טרחת עורך דין במסלול מזונות|תיקון: תשע״ג־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיפים 10}} {{ח:פנימי|סעיף 10ג|ו־10ג}}, זוכה אינו זכאי לשכר טרחת עורך דין בתיק הוצאה לפועל במסלול מזונות, ואולם רשם הוצאה לפועל רשאי להחליט אחרת לגבי זוכה שאינו המוסד במקרים שבהם, לדעת הרשם, ייצוג הזוכה בידי עורך דין מוצדק בנסיבות העניין.

{{ח:סעיף|20כב|חובת דיווח לכנסת|תיקון: תשע״ג־2}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ימסור לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון על יישום הוראות {{ח:פנימי|פרק א2|פרק זה}}; הדיווח יכלול בין השאר פירוט לגבי כל המפורטים להלן בשנה שאליה מתייחס הדיווח, תוך הבחנה בין בקשות המוסד לבקשות זוכים שאינם המוסד ובין בקשות לביצוע פסקי דין למזונות המגיעים לבן זוג, לצאצא או להורה:
{{ח:תת|(1)}} נתונים על הגבייה במסלול מזונות ועל הגבייה בתיקי מזונות במסלול הרגיל;
{{ח:תת|(2)}} מספר הבקשות שהוגשו לביצוע במסלול מזונות ומספר הבקשות שהוגשו לביצוע פסק דין למזונות במסלול רגיל;
{{ח:תת|(3)}} מספר התיקים שהועברו ממסלול מזונות למסלול רגיל ופירוט הטעמים להעברתם;
{{ח:תת|(4)}} מספר התיקים במסלול מזונות שבהם נפסק שכר טרחת עורך דין;
{{ח:תת|(5)}} סוגי הליכים שננקטו במסלול מזונות ומספר ההליכים שננקטו בכל סוג;
{{ח:תת|(6)}} נתונים על בקשות בטענת פרעתי שהוגשו בתיקים במסלול מזונות ובתיקי מזונות במסלול הרגיל, ואופן הטיפול בהן.

{{ח:סעיף|20כג|תקנות לעניין מסלול מזונות|תיקון: תשע״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין ביצוע {{ח:פנימי|פרק א2|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים יפרסם ברשומות הודעה על לשכות ההוצאה לפועל שבהן פועל מסלול מזונות.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: עיקול מיטלטלין}}

{{ח:סעיף|21|עיקול מטלטלין ומכירתם|תיקון: תש״ן, תש״ס, תשס״ט, תשפ״א, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לצוות על עיקול מטלטלין של החייב ומכירתם או על מימושם בדרך אחרת, בכפוף להוראות סעיפים קטנים (א1) ו־(א2), ומשציווה כך, רשאי מנהל לשכת הוצאה לפועל –
{{ח:תתת|(1)}} להיכנס לחצרים של החייב שבהם נמצאים או עלולים להימצא מיטלטלי החייב ולעקלם;
{{ח:תתת|(2)}} להיכנס לחצרים שאינם מוחזקים בידי החייב ולעקל מיטלטלי החייב, ובלבד שימסור תחילה למחזיק החצרים הודעה על הצו ועל כוונתו להיכנס אליהם, זולת אם רשם ההוצאה לפועל סבור שמתן הודעה מוקדמת עלול לסכל את העיקול;
{{ח:תתת|(3)}} למכור את המעוקלים, ובלבד שעברו ארבעה עשר ימים מיום הטלת העיקול והחייב לא שילם את החוב הפסוק; היו הנכסים פסידים, רשאי מנהל לשכת ההוצאה לפועל למכרם מיד לאחר העיקול.
{{ח:תת|(א1)}} הוגשה בקשה לעיקול מיטלטלין של חייב שהוא עסק או לעיקול מיטלטלין המשמשים לעסק, ובכלל זה עסק שמנהל החייב מבית מגוריו, רשאי רשם ההוצאה לפועל להורות כאמור בסעיף קטן (א), ובכלל זה רשאי הוא להורות על עיקול המיטלטלין כאמור בדרך של רישומם בדוח בידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל (בסעיף זה – עיקול ברישום), ועל הוצאת מיטלטלין שנרשמו בדוח כאמור מהעסק או על כל אחד מהם, וכן על הוצאת המיטלטלין ללא רישומם תחילה בדוח כאמור, ובלבד שחלפו שישה חודשים ממועד המצאת האזהרה לחייב והחוב הפסוק או החובות הפסוקים במצטבר עולים על {{ח:הערה|הסכום}} המנוי {{ח:פנימי|תוספת 4א פרט 1|בפרט 1 לתוספת רביעית א׳}}, אלא אם כן שוכנע כי יש הצדקה לצוות כאמור אף אם לא התקיימו התנאים האמורים, מטעמים שיירשמו.
{{ח:תת|(א2)}} הוגשה בקשה לעיקול מיטלטלין של חייב שהוא יחיד בבית מגוריו שהוא אינו מנהל בו עסק, רשאי רשם ההוצאה לפועל –
{{ח:תתת|(1)}} להורות על עיקול ברישום אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} החוב הפסוק או החובות הפסוקים במצטבר עולים על הסכום המנוי {{ח:פנימי|תוספת 4א פרט 1|בפרט 1 לתוספת רביעית א׳}} – אם הזוכה הוא יחיד, או על הסכום המנוי {{ח:פנימי|תוספת 4א פרט 2|בפרט 2 לתוספת רביעית א׳}} – אם הזוכה הוא תאגיד;
{{ח:תתתת|(ב)}} חלפו שישה חודשים מיום המצאת האזהרה לחייב;
{{ח:תתתת|(ג)}} רשם ההוצאה לפועל שוכנע, על יסוד בקשת הזוכה, כי ההליך מוצדק בנסיבות העניין, בהתחשב בתועלת הכלכלית הצפויה מביצוע ההליך ובפגיעה שעלולה להיגרם לחייב, וכן שוכנע כי ננקטו הליכים אחרים מספקים לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על החייב, ככל שנדרש, ואלה לא הביאו תועלת;
{{ח:תתת|(2)}} להורות על הוצאת המיטלטלין שעוקלו ברישום לפי פסקה (1), מבית מגוריו של החייב, אם התקיימו שני אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הרשם שוכנע, לאחר עיון בדוח שנערך בעת ביצוע העיקול ברישום, כי צפויה תועלת כלכלית במכירת המיטלטלין;
{{ח:תתתת|(ב)}} הרשם שקל את קיומן של נסיבות מיוחדות המצדיקות את אי־הוצאת המיטלטלין, לרבות פגיעה בחייב ובבני המשפחה הגרים עימו, אם נסיבות כאמור פורטו בדוח או הוצגו על ידי החייב.
{{ח:תת|(א3)}} הוראות סעיפים קטנים (א1) ו־(א2) לא יחולו לגבי מיטלטלין שהם רכב, ויחולו לגביהם הוראות סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(א4)}} {{ח:הערה|(החל מיום 15.3.2027):}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לשנות את הסכומים {{ח:פנימי|תוספת 4א|בתוספת הרביעית א׳}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} צו חיפוש לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} כמוהו כצו לעיקול מיטלטלי החייב שנמצאו תוך כדי החיפוש.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), לעניין צו חיפוש בחצרים שבהחזקת החייב או שאינם בהחזקתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(א) או (ב)}}, לפי העניין, יראו צו חיפוש כצו לעיקול מיטלטלי החייב שנמצאו תוך כדי חיפוש, רק אם התקיימו התנאים האמורים בסעיפים קטנים (א1) או (א2), לפי העניין.

{{ח:סעיף|21א|עיקול רכב|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:ת}} ציווה רשם ההוצאה לפועל לעקל את רכבו של החייב, והיה הרכב חונה ברשות הרבים, יעוקל הרכב, ובלבד שמתקיים המפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תת|(1)}} הרכב חונה סמוך לחצריו של החייב;
{{ח:תת|(2)}} אם הרכב אינו חונה סמוך לחצריו של החייב – מתקיימים תנאים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} לעיקול קדם עיקול ברישום של הרכב במשרד הרישוי והומצאה לחייב הודעה על כך; מישכן החייב את הרכב כערובה לחיוב שבשלו הוטל העיקול – לא תחול הדרישה האמורה;
{{ח:תתת|(ב)}} מנהל לשכת הוצאה לפועל עשה מאמץ ממשי להודיע, סמוך לפני העיקול, לחייב, ואם הוא תאגיד – למי שנוהג דרך קבע ברכב, לבא כוחו של החייב או למשרד הרשות של התאגיד, על הכוונה לעקל את הרכב;
{{ח:תתת|(ג)}} הרכב אינו רשום כרכב של נכה על פי הרישום במשרד הרישוי.

{{ח:סעיף|21ב|רכב מעוקל שנגנב או שנקבע כרכב באובדן|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} קיבלה מערכת ההוצאה לפועל הודעה ממבטח על שינוי מצבו של רכב מעוקל לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 108ב|סעיף 108ב לחוק הפיקוח על הביטוח}}, יודיע מנהל מערכת ההוצאה לפועל לזוכה שהטיל עיקול על הרכב על השינוי ועל זכות החייב לתגמולים אצל המבטח, לרבות פרטי המבטח, בתוך 30 ימים מיום קבלת ההודעה מהמבטח.
{{ח:תת|(ב)}} בהליך למימוש תגמולים שהם חלף רכב שנגנב או רכב באובדן שהוטל עליהם עיקול כאמור בסעיף קטן (א), ישקול רשם ההוצאה לפועל שיקולים דומים לאלה שהיה שוקל בהליך למימוש רכב שעוקל, בשינויים המחויבים; פירעון החוב באמצעות מימוש התגמולים כפוף להעברת הבעלות ברכב למבטח על פי ייפוי כוח מטעם החייב להעברת הבעלות ברכב או על פי צו של הרשם שיורה כאמור לרשות הרישוי אלא אם כן התקיימו נסיבות חריגות המצדיקות אחרת ומטעמים שיירשמו.
{{ח:תת|(ג)}} חלפו 90 ימים מיום שהתקבלה הודעה לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 108ב|סעיף 108ב לחוק הפיקוח על הביטוח}}, יבטל מנהל מערכת ההוצאה לפועל את העיקול שהוטל על הרכב, ויודיע על כך לרשות הרישוי ולצדדים הנוגעים בדבר.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על הביטוח“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רכב באובדן“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 108ב|בסעיף 108ב לחוק הפיקוח על הביטוח}}.

{{ח:סעיף|22|מיטלטלין שאינם ניתנים לעיקול|תיקון: תשל״ה, תשנ״ד, תשנ״ט, תשס״ט, תשע״ד־2, תשע״ו־2, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} ואלה מיטלטלין שאין מעקלים אותם:
{{ח:תתת|(1)}} צרכי אוכל כדי מחיית החייב ובני משפחתו הגרים עמו, לתקופה של שלושים יום;
{{ח:תתת|(2)}} ריהוט, מערכות בגדים, מיטות, כלי מיטה, ציוד רפואי, תרופות, כלי אוכל, כלי מטבח וכלי בית אחרים, בשימוש החייב ובני משפחתו הגרים עימו, למעט מיטלטלין כאמור המשמשים לצורך עסק שמנהל החייב מבית מגוריו;
{{ח:תתת|(3)}} דברים הדרושים כתשמישי קדושה לחייב ולבני משפחתו הגרים עמו; לעניין זה, ”תשמישי קדושה“ – לרבות מיטלטלין בבית תפילה שנועדו לאפשר את קיום התפילה באופן סביר;
{{ח:תתת|(4)}} כלים, מכשירים, מכונות ומיטלטלין אחרים לרבות רכב, וכן בעלי חיים, שבלעדיהם אין החייב יכול לקיים מקצועו, מלאכתו, משלח ידו או עבודתו שהם מקור פרנסתו ופרנסת בני משפחתו, ובלבד ששוויים המוערך אינו עולה על סכום שנקבע בתקנות;
{{ח:תתת|(5)}} כלים, מכשירים, מכונות ומיטלטלין אחרים, לרבות רכב, וכן בעלי חיים, השייכים לנכה והנחוצים לו לשימושו האישי בגלל נכותו;
{{ח:תתת|(6)}} חיות מחמד; לענין זה, ”חיית מחמד“ – בעל חיים המוחזק בביתו או בחצריו של החייב ואינו משמש לעיסוק בעל אופי מסחרי;
{{ח:תתת|(6א)}} טלפונים ניידים ומחשבים אישיים בשימוש חייב שהוא יחיד ובני משפחתו הגרים עימו, למעט מיטלטלין כאמור המשמשים לצורך עסק שמנהל החייב;
{{ח:תתת|(7)}} פריט אחד מכל אחד מסוגי המיטלטלין המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, הדרוש לחייב ולבני משפחתו החיים עמו, ובלבד ששוויו המוערך אינו עולה על סכום שנקבע בתקנות; שר המשפטים, רשאי, בצו, להוסיף {{ח:פנימי|תוספת 5|לתוספת החמישית}} סוגי מיטלטלין, שהתמורה הצפויה ממכירתם אינה מצדיקה את הפגיעה החמורה שתיגרם עקב עיקולם לחייב או לבני משפחתו הגרים עמו, ובלבד ששוויים המוערך אינו עולה על סכום שנקבע בתקנות;
{{ח:תתת|(8)}} מיטלטלין ששוויים המוערך אינו עולה על סכום שנקבע בתקנות; פסקה זו לא תחול על מיטלטלין שהם מלאי עסקי.
{{ח:תת|(ב)}} הפטור מעיקול לפי סעיף קטן (א)(3), (4), (5) ו־(7) לא יחול לגבי חוב שנתחייב בו החייב ברכישת המיטלטלין שעיקולם נדרש.
{{ח:תת|(ג)}} האמור בסעיף קטן (א)(1), (2), (3), (5) ו־(7) יחול גם כאשר החייב הוא קיבוץ לענין מיטלטלין כאמור בפסקאות אלה, הנמצאים ברשות חבר הקיבוץ או בני משפחתו התלויים בו; רשם ההוצאה לפועל רשאי להורות לבקשת חייב שהוא קיבוץ, כי מיטלטלין כאמור בפסקה (4) לא יעוקלו, כולם או מקצתם, הכל כפי שיורה, אם שוכנע כי הם משמשים מקור פרנסה מהותי לחברי הקיבוץ ולבני משפחתם התלויים בהם, ובלבד ששוויים אינו עולה על מכפלת הסכום הקבוע בתקנות במספר החברים והתלויים בהם כאמור, והכל בכפוף לאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} תקנות וצווים לפי סעיף זה טעונים אישור של ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
{{ח:תת|(ה)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, מיוזמתו או על פי בקשה, לקבוע כי אין לעקל מיטלטלין מסוימים, אף אם אינם מנויים בסעיף קטן (א), אם מצא כי התמורה הצפויה ממכירתם אינה מצדיקה את הפגיעה החמורה שתיגרם עקב עיקולם לחייב או לבני משפחתו הגרים עמו.

{{ח:סעיף|23|הוצאת מעוקלים|תיקון: תשנ״ט, תשס״ט, תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} הורה הרשם על הוצאת מיטלטלין לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(א1) או (א2)}}, רשאי מנהל לשכת ההוצאה לפועל להוציאם ממקום הימצאם ולהעבירם למקום אחר או להשאירם במקום הימצאם, בתנאים שקבע; היה למנהל לשכת ההוצאה לפועל ספק סביר בדבר הבעלות במיטלטלין לא יוציא את המיטלטלין כל עוד לא הורה רשם ההוצאה לפועל אחרת.

{{ח:סעיף|24|העמדת נאמן|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל לשכת ההוצאה לפועל רשאי להעמיד אדם שהסכים לכך להיות נאמן על שמירת המיטלטלין המעוקלים, ואם היו בעלי חיים – גם על הזנתם, ולמסור את המיטלטלין לידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל באופן, במועד ובמקום שיורה על כך בהודעה שתימסר לנאמן; הוצאותיו ושכרו של הנאמן כאמור יהיו לפי המוסכם בינו לבין מנהל לשכת ההוצאה לפועל, ובאין הסכם – כפי שיקבע רשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל לשכת ההוצאה לפועל רשאי להעמיד את החייב עצמו, אף אם לא הסכים לכך, נאמן על המיטלטלין, שיהא חייב בכל החובות האמורות בסעיף קטן (א), אך לא יהא זכאי לשכר, ולא להוצאות, זולת לפי החלטת רשם ההוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|25|אחריותו של נאמן|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} נאמן אשר ללא הצדק סביר לא מילא חובה מחובותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}, רשאי רשם ההוצאה לפועל לחייבו בתשלום החוב הפסוק, כולו או מקצתו, במידה שלא שילמו החייב או שלא נגבה בהליכים לפי חוק זה, ובלבד שחיוב זה לא יעלה על שווי המיטלטלין שהועמד נאמן עליהם.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין ההוצאה לפועל, דין החלטת רשם ההוצאה לפועל לפי סעיף זה כדין פסק דין.
{{ח:תת|(ג)}} אין בסעיף זה כדי לגרוע מאחריותו הפלילית או האזרחית של הנאמן על פי כל דין.

{{ח:סעיף|26|זכות שימוש במיטלטלין|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} היו המיטלטלין המעוקלים ערב העיקול בשימושו של הנאמן, רשאי הוא להמשיך ולהשתמש בהם שימוש סביר, ואם היו בשימושם של החייב או של בני משפחתו הגרים עמו, רשאי הנאמן להרשות להם המשך שימוש כאמור, והכל כפוף לכל הוראה שנתן רשם ההוצאה לפועל בענין זה.

{{ח:סעיף|27|מכירת המעוקלים|תיקון: תשל״ח, תש״ן, תשנ״ד־2, תשנ״ט, תש״ס, תשס״ט, תשע״ח־5}}
{{ח:תת|(א)}} ציווה רשם ההוצאה לפועל על מכירת מיטלטלין של החייב, לא יימכרו המיטלטלין אלא בתום 14 ימים מיום הוצאתם ממקום הימצאם, אלא אם כן ציווה רשם ההוצאה לפועל או בית משפט מוסמך, לבקשתו של מי שעלול להיפגע מהמכירה (בסעיף זה – המבקש), על השהיית המכירה לתקופה שיקבע (להלן – צו השהיית מכירה); ובלבד שהשהיית מכירה בצו של רשם ההוצאה לפועל תהיה לתקופה שלא תעלה על 30 ימים.
{{ח:תת|(ב)}} צו השהיית מכירה יפקע ללא מתן צו נוסף, אם המבקש לא הפקיד בידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל, תוך שבעה ימים מיום מתן הצו, ערבון שייקבע לכיסוי מלוא ההוצאות של שמירת המיטלטלין, ירידת ערכם ואחסונם בתקופת ההשהיה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על מי שניתן לגביו צו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}} ועל הליך שעוכב בידי בית משפט לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק האמור}}.

{{ח:סעיף|28|ספק בבעלות|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מיטלטלין שעוקלו כשהיו על גופו של החייב, בכליו או בחצרים שבהחזקתו, רואים אותם כנכסי החייב, כל עוד לא הוכח להנחת דעתו של רשם ההוצאה לפועל שאינם שלו.
{{ח:תת|(ב)}} מיטלטלין שעוקלו כשלא היו על גופו של החייב, בכליו או בחצרים שבהחזקתו, לא יימכרו כל עוד לא הוכח להנחת דעתו של רשם ההוצאה לפועל שהם רכושו של החייב; לא הוכח שהם רכושו של החייב, יבוטל העיקול.
{{ח:תת|(ג)}} הרואה עצמו נפגע על ידי החלטה של רשם ההוצאה לפועל על פי סעיף זה רשאי לבקש ממנו לעכב את ביצוע החלטתו כדי לאפשר למבקש לפנות לבית המשפט לענין הבעלות על המיטלטלין המעוקלים; רשם ההוצאה לפועל רשאי להתנות את העיכוב במתן ערובה להנחת דעתו.
{{ח:תת|(ד)}} פסק דין בתובענה לענין הבעלות במיטלטלין האמורים, אין בו כדי לבטל מכירתם בהוצאה לפועל לאחר שבוצעה, או לפגוע בזכויות הקונה שרכש אותם מיטלטלין בתום לב.

{{ח:סעיף|29||תיקון: תשל״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|30|ביטול עסקאות|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} עסקה שלא לפי הוראות חוק זה שנעשתה במיטלטלין שעוקלו, בטלה כלפי מנהל לשכת ההוצאה לפועל וכלפי הנאמן האמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24}}, אך אין בהוראה זו כדי לפגוע בהגנה הניתנת על פי כל דין לרוכש מיטלטלין בתום לב.

{{ח:סעיף|31||תיקון: תש״ן}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|32|ביטול עיקול לאחר תשלום חוב|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} סולק החוב הפסוק, או מכר מנהל לשכת ההוצאה לפועל חלק מן המיטלטלין שעוקלו והיה בדמיהם כדי כיסוי החוב, יבטל רשם ההוצאה לפועל את העיקול ואת מינויו של הנאמן ויחזיר לידי החייב את המיטלטלין שנשארו בידו.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: עיקול מקרקעין}}

{{ח:סעיף|33|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין“ – לרבות זכויות בקרקע הניתנות לרישום בפנקסי המקרקעין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט“ – בית המשפט המחוזי שבתחום שיפוטו נמצאים המקרקעין.

{{ח:סעיף|34|הטלת עיקול ותוצאותיו|תיקון: תש״ן, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לצוות על עיקול מקרקעי החייב הרשומים על שמו וכן על עיקול זכויות החייב במקרקעין הנובעות מרישום הערת אזהרה עליהם לטובתו; לענין זה, ”הערת אזהרה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 126|בסעיף 126 לחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}}.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי, לבקשת הזוכה ולאחר ששוכנע שמקרקעין שאינם רשומים על שם החייב הם של החייב, להצהיר על כך ולצוות על עיקולם.
{{ח:תת|(ג)}} ציווה רשם ההוצאה לפועל או בית המשפט על עיקול מקרקעין, יוטל העיקול על ידי רישומו בפנקסי המקרקעין, ומשנרשם וכל עוד לא בוטל, לא תיעשה ולא תירשם באותם מקרקעין כל פעולה מרצון – למעט פדיון משכנתה – אלא בהיתר מאת בית המשפט.

{{ח:סעיף|35|עיקול זמני}}
{{ח:תת|(א)}} נתבקש בית המשפט לעקל מקרקעי החייב שאינם רשומים על שמו וטרם החליט בבקשה, רשאי הוא, לבקשת הזוכה ולאחר שניתנה ערובה להנחת דעתו, לצוות על עיקול זמני של המקרקעין.
{{ח:תת|(ב)}} על עיקול זמני יחולו, בשינויים המחוייבים, הוראות {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34(ג)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוכח לבית המשפט כי הבקשה לעיקול זמני הוגשה שלא בתום לב וכי העיקול הזמני גרם נזק למי שהמקרקעין היו רשומים על שמו, רשאי הוא לחייב את המבקש בפיצוי הנזק בסכום שייקבע, ורשאי הוא להורות, לשם כך, על חילוט הערובה.

{{ח:סעיף|36|מכירת מקרקעין שעוקלו|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} עברו שלושים יום מיום רישום העיקול והחייב לא שילם את החוב הפסוק, רשאי רשם ההוצאה לפועל, לפי בקשתו של הזוכה, לצוות על מכירתם של המעוקלים.

{{ח:סעיף|37|רישום זכות במקרקעין שעוקלו|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} לא הוגשה במועד שנקבע בתקנות כל הצעת קניה, או שהוגשה הצעת קניה במחיר ירוד, או שרשם ההוצאה לפועל לא ראה סיכוי סביר לביצוע פסק־הדין בדרך אחרת, רשאי הוא לצוות על מסירת החזקה במקרקעין המעוקלים או על רישום שכירות או משכנתה או שתיהן כאחת באותם מקרקעין, בתנאים שקבע, לשם פרעון החוב הפסוק, כולו או מקצתו.

{{ח:סעיף|38|הגנת דירת המגורים|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ד, תשנ״ד־2, תשס״ט, תשע״ח־5}}
{{ח:תת|(א)}} היו המקרקעין שעוקלו משמשים, כולם או מקצתם, דירת מגורים לחייב, לא יהיה רשם ההוצאה לפועל רשאי להורות על מכירת המקרקעין ועל פינוי החייב ובני משפחתו הגרים עמו מהמקרקעין, אלא לאחר שהוכח, להנחת דעתו, שיהיה לחייב ולבני משפחתו הגרים עמו מקום מגורים סביר, או שיש לו ולבני משפחתו הגרים עמו יכולת כלכלית המאפשרת מימון מקום מגורים סביר, או שהועמד לרשותם סידור חלוף.
{{ח:תת|(א1)}} רשם ההוצאה לפועל לא יורה כאמור בסעיף קטן (א) אלא לאחר שהצדדים הוזמנו לדיון בפניו בהזמנה שהומצאה להם בהמצאה מלאה; בהזמנה לדיון יצוין כי החייב רשאי לבקש השהיה של ההחלטה בעניין מכירת המקרקעין ופינוים כדי למנות לעצמו עורך דין או כדי לקבל ייצוג לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי|חוק הסיוע המשפטי, התשל״ב–1972}} (בחוק זה – חוק הסיוע המשפטי) אם הוא זכאי לכך לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי|אותו חוק}}; בהזמנה ייכלל מידע בדבר האפשרויות למינוי עורך דין לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי|חוק הסיוע המשפטי}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 229|סעיף 229 לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}, ובכלל זה ההוראה לעניין אי־תחולת {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר#סעיף 33|סעיף 33 לחוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל״ב–1972}}, יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין מקום מגורים סביר וסידור חלוף לפי הוראות סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על ביצועה של משכנתה או מימוש של משכון.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), פורש בשטר המשכנתה או בהסכם המשכון שהסידור החלוף שיועמד לרשות החייב יהיה בהתאם להוראות סעיף קטן זה ולא בהתאם להוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב), והוסברה לחייב משמעות הדבר בשפה ברורה המובנת לו, יחולו לעניין העמדת הסידור החלוף הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שווי הסידור החלוף יהיה בסכום המאפשר לחייב לשכור דירת מגורים באזור מגוריו התואמת את צורכי החייב ובני משפחתו הגרים עמו למשך תקופה שלא תעלה על 18 חודשים; ואולם, רשם ההוצאה לפועל רשאי להעמיד לרשות החייב ובני משפחתו הגרים עמו סידור חלוף לתקופה ארוכה מהתקופה האמורה אם סבר שקיימות נסיבות מיוחדות המצדיקות זאת;
{{ח:תתתת|(ב)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין סעיף קטן זה, ובין השאר, לעניין התאמתה של דירת מגורים לצורכי החייב ובני משפחתו הגרים עמו ולעניין הדרך והמועד לביצוע התשלומים בעבור הסידור החלוף.
{{ח:תת|(ג1)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, לבקשת החייב או מיוזמתו אם החייב מעוניין בכך, להשהות החלטה לפי סעיף זה אם ראה שהחייב אינו מיוצג, כדי לאפשר לחייב למנות לעצמו עורך דין או לקבל ייצוג לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי|חוק הסיוע המשפטי}}, אם החייב זכאי לכך לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי|אותו חוק}}.
{{ח:תת|(ג2)}} שווי הסידור החלוף דינו כדין הוצאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף קטן (ג) אינן חלות על מקרקעין שדיני הגנת הדייר חלים עליהם, ואין בהם כדי לפגוע בדינים אלה.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה יחולו גם אם החייב הינו קיבוץ לענין המקרקעין של הקיבוץ המשמשים, כולם או מקצתם, דירת מגורים לחבר הקיבוץ או לבני משפחתו; לענין זה, ”בן משפחה“ – אב, אם, בן או בת של חבר הקיבוץ, המתגוררים בקיבוץ.

{{ח:סעיף|39|הגנת חייב חקלאי|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ד, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} היו המקרקעין שעוקלו אדמה חקלאית או זכות באדמה חקלאית והם משמשים מקור פרנסתו של החייב, רשאי רשם ההוצאה לפועל להורות שיישארו בידי החייב מקרקעין הדרושים כדי מחייתו של החייב ושל בני משפחתו הגרים עמו.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) יחולו גם על ביצועה של משכנתה או מימוש של משכון, זולת אם נרשמה המשכנתה לפני תחילת חוק זה, או אם פורש בשטר המשכנתה או בהסכם משכון שהחייב לא יהיה מוגן לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו גם אם החייב הינו קיבוץ לענין מקרקעין שהם אדמה חקלאית או זכות באדמה חקלאית של הקיבוץ, המשמשים כמקור פרנסה מהותי של החברים ובני משפחתם, הגרים בקיבוץ.

{{ח:סעיף|39א|תחולה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיפים 38(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 39|ו־39(ב)}} לענין משכון יחולו אף על משכון שנרשם לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211808.pdf|חוק הערבות (תיקון), התשנ״ב–1992}}, ויראו את הסכם המשכון ככולל הוראה שהחייב לא יהיה מוגן לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיפים 38(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 39|ו־39(ב)}}.

{{ח:סעיף|40|זכותו של צד שלישי|תיקון: תשל״א, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} טען צד שלישי לזכות במקרקעין שאינה רשומה, רשאי רשם ההוצאה לפועל לעכב מכירתם כדי לאפשר לצד השלישי לפנות לבית המשפט לענין זכותו; ורשאי רשם ההוצאה לפועל להתנות את העיכוב במתן ערובה להנחת דעתו.

{{ח:סעיף|41|ביטול העיקול בשל העדר פעולה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} עברו שלוש שנים מיום העיקול והזוכה לא הגיש בקשה למכירת המקרקעין המעוקלים ולא נעשתה בהם פעולה אחרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}}, רשאי רשם ההוצאה לפועל, אף אם לא נתבקש לכך, לאחר שנתן לצדדים הזדמנות להשמיע טענותיהם, לבטל את העיקול, ומשעשה כן, יימחק רישום העיקול מפנקסי המקרקעין.

{{ח:סעיף|42|ביטול העיקול לאחר תשלום החוב|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} סולק החוב הפסוק, יורה רשם ההוצאה לפועל על ביטול העיקול, ומשעשה כן, יימחק רישום העיקול מפנקסי המקרקעין.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: עיקול בידי צד שלישי}}

{{ח:סעיף|43|הטלת עיקול בידי צד שלישי|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לצוות על עיקול כלל נכסי החייב או על עיקול נכס מסויים מנכסיו הנמצאים בידי צד שלישי.

{{ח:סעיף|44|עיקול כלל נכסי החייב|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} צו עיקול בידי צד שלישי על כלל נכסי החייב יחול על נכסי החייב הנמצאים בידי הצד השלישי ביום המצאת הצו או שיגיעו לידו תוך שלושה חדשים מאותו יום.
{{ח:תת|(ב)}} הומצא הצו לצד השלישי, יגיש למנהל לשכת ההוצאה לפועל תוך עשרה ימים מהמצאת הצו הודעה המפרטת את נכסי החייב הנמצאים בידו ביום המצאת הצו או שלפי ידיעתו יגיעו לידו תוך שלושה חדשים מאותו יום.
{{ח:תת|(ג)}} הגיע לידי הצד השלישי נכס מנכסי החייב תוך שלושה חדשים מהמצאת הצו, יודיע על כך למנהל לשכת ההוצאה לפועל תוך עשרה ימים מהיום שהנכס הגיע לידו.

{{ח:סעיף|45|עיקול נכס מסויים|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הומצא לצד שלישי צו עיקול על נכס מסויים של החייב, יגיש למנהל לשכת ההוצאה לפועל תוך עשרה ימים מיום המצאת הצו הודעה בדבר הימצאו של אותו נכס בידו, ואם לא היה בידו, כולו או מקצתו, יפרש זאת בהודעתו.
{{ח:תת|(ב)}} הגיע הנכס שצו העיקול מתייחס אליו לידי הצד השלישי לאחר המצאת הצו ותוך תקופה שנקבעה לכך בצו, יחול עליו צו העיקול מהיום שהגיע לידו, והצד השלישי יודיע על כך למנהל לשכת ההוצאה לפועל תוך עשרה ימים מאותו יום.

{{ח:סעיף|45א|הודעת עיקול לצד שלישי שהוא תאגיד בנקאי|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} היה צד שלישי תאגיד בנקאי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, שיש לו סניפים ושצו עיקול הומצא למשרד הראשי או למען הרשום של התאגיד הבנקאי (להלן – מרכז התאגיד הבנקאי), יחול צו העיקול על נכסי החייב הנמצאים בכל אחד מסניפי התאגיד הבנקאי, במועד שבו הגיעה הודעה על צו העיקול ממרכז התאגיד הבנקאי לסניף האמור, או בתום שלושה ימי עסקים מיום המצאת צו העיקול למרכז התאגיד הבנקאי, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ב)}} הומצא צו העיקול לאחד מסניפי התאגיד הבנקאי, יחול הצו על נכסי החייב הנמצאים באותו סניף, במועד שבו הומצא הצו לאותו סניף.

{{ח:סעיף|45ב|הודעת עיקול לצד שלישי שהוא חברה מנהלת|תיקון: תשנ״ט, תשס״ה־2, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} חברה מנהלת, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}, רשאית להודיע למנהל מערכת ההוצאה לפועל, כי ניתן להמציא צו עיקול על נכסי חייבים הנמצאים בקופות הגמל שבניהולה, לגוף הנותן שירותי תפעול לאותן קופות גמל, לרבות למרכז תאגיד בנקאי (להלן – הגוף המתפעל); הודיעה חברה מנהלת כאמור, יחול צו העיקול על נכסי החייב הנמצאים בקופות הגמל שבניהולה, במועד שבו הגיעה הודעה על צו העיקול מהגוף המתפעל למען הרשום של החברה המנהלת, או בתום שלושה ימי עסקים מיום המצאת צו העיקול לגוף המתפעל, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ב)}} הומצא צו העיקול למען הרשום של החברה המנהלת, יחול הצו על נכסי החייב הנמצאים בקופות הגמל שבניהולה, במועד שבו הומצא לה הצו.

{{ח:סעיף|45ג|עיקול מתחדש בתיק מזונות|תיקון: תשס״ט, תשע״ג־2}}
{{ח:ת}} נבע החוב הפסוק ממזונות המגיעים לפי פסק דין למזונות, מדי תקופה קבועה, רשאי רשם ההוצאה לפועל –
{{ח:תת|(1)}} לצוות על עיקול משכורתו של החייב המוחזקת בידי מעסיקו, כך שהצו יחול על משכורתו של החייב בגובה המזונות שעל החייב לשלם לזוכה מידי תקופה קבועה, כאילו ציווה רשם ההוצאה לפועל מחדש, מדי אותה תקופה, ובמשך שנה, על עיקול משכורתו של החייב כאמור;
{{ח:תת|(2)}} לצוות, מדי תקופה כאמור בפסקה (1), על עיקול כלל נכסי החייב או נכס מסוים מנכסיו הנמצאים בידי צד שלישי או שיגיעו לידו בתוך שנה מיום המצאת הצו, בהתאם לסכום החוב המעודכן בתיק, ובלא צורך בבקשת עיקול חדשה; צו זה יבוא במקום צו העיקול שניתן לפי פסקה זו על נכסי החייב שבידי אותו צד שלישי בתקופה הקודמת.

{{ח:סעיף|46|דינו של צד שלישי שלא הגיש הודעה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לא הגיש הצד השלישי הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 44|בסעיפים 44}} {{ח:פנימי|סעיף 45|ו־45}} או שהגיש הודעה ורשם ההוצאה לפועל סבור שההודעה אינה שלמה או אינה נכונה, רשאי הוא, לפי בקשת הזוכה, להזמין את הצד השלישי לחקירה; על חקירה זו יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67}}, בשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מאחריותו של הצד השלישי על פי כל דין.

{{ח:סעיף|47|מסירת נכסים מעוקלים|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} הצד השלישי חייב למסור לידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל את הנכסים המעוקלים לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} באופן, במועד ובמקום שרשם ההוצאה לפועל קבע בצו העיקול או בצו שנתן לאחר מכן, ואם היו הנכסים חובות המגיעים ממנו לחייב – עליו לשלמם למנהל לשכת ההוצאה לפועל בהגיע זמן פרעונם; היה הדבר כרוך בהוצאות, ישולמו לו ההוצאות הסבירות לפי נסיבות הענין.

{{ח:סעיף|48|חיוב של צד שלישי|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} צד שלישי אשר ללא הצדק סביר לא עשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיף 47}}, או הוציא מידו נכס או שילם חוב שלא כדין בידעו שיש עליו צו עיקול בידי צד שלישי, רשאי רשם ההוצאה לפועל לחייבו בתשלום החוב הפסוק במידה שלא שילמו החייב, ובלבד שחיוב זה לא יעלה על שווי הנכס הנדון או על סכום החוב הנדון.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין ההוצאה לפועל, דין החלטת רשם ההוצאה לפועל לפי סעיף זה כדין פסק דין.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מאחריותו של הצד השלישי על פי כל דין.

{{ח:סעיף|49|תחולת הוראות}}
{{ח:ת}} על עיקול בידי צד שלישי יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26|הסעיפים 26 עד 32}}, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|49א|תשלום לצד השלישי|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשה לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} לעיקול נכסי חייב הנמצאים בידי צד שלישי, ומתקיימים בצד השלישי התנאים שנקבעו לפי סעיף זה, ישלם מבקש העיקול לצד האמור, תשלום בהתאם להוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע את התנאים לזכאותו של הצד השלישי לתשלום ואת גובה התשלום, ובין השאר לקבוע כי התנאים לזכאות הם –
{{ח:תתת|(1)}} קבלת כמות מזערית של צווי עיקול בפרק זמן שקבע;
{{ח:תתת|(2)}} הפעלת מערכת ממוחשבת, לרבות לקבלת הצווים ולמשלוח התשובות.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הסדרים לתשלום ולדרכי גבייתו, לרבות בדרך של קיזוז כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החוזים (חלק כללי)#סעיף 53|בסעיף 53 לחוק החוזים (חלק כללי), התשל״ג–1973}}.
{{ח:תת|(ד)}} תקנות לפי סעיף זה יכול שיותקנו בהדרגה.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ב)}} יחולו לענין תשלום לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|50|נכסים שאינם ניתנים לעיקול בידי צד שלישי|תיקון: תשנ״ד, תשס״ט, תשס״ט־2, תשע״ב־3, תשע״ב־6, תשע״ג־2, תש״ף־3, תשפ״ב־3, תשפ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} ואלה נכסים שאין מעקלים אותם בידי צד שלישי וצו עיקול על כלל נכסי החייב לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} אינו תופס בהם:
{{ח:תתת|(1)}} נכס שאינו ניתן לעיקול לפי כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} מזונות המגיעים מן הצד השלישי לחייב על פי פסק־דין או על פי הסכם שאושר על ידי בית משפט;
{{ח:תתת|(3)}} כספים המגיעים לחייב שאינו עובד בשכר – כדי סכום שכר העבודה הפטור מעיקול;
{{ח:תתת|(4)}} כספים המגיעים לחייב שהינו קיבוץ, כדי מכפלת הסכום של שכר העבודה הפטור מעיקול במספר החברים, אלא אם כן הורה רשם ההוצאה לפועל דרך חישוב אחרת, מנימוקים מיוחדים שיירשמו, ובין היתר לאחר שהביא בחשבון את משכורות החברים שאינם עובדים בקיבוץ, ובלבד שהסכום הכולל לא יעלה על האמור בפסקה זו;
{{ח:תתת|(5)}} כספים המגיעים לחייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38(ב) או (ג)}};
{{ח:תתת|(6)}} כספים המגיעים לחייב ממשרד הבינוי והשיכון כמענק השתתפות בשכר דירה; הוראת פסקה זו תחול גם על כספים ששולמו באמצעות תאגיד בנקאי או באמצעות החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה שירותים לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|סעיף 88א לאותו חוק}}, במשך שלושים ימים מיום ששולמו;
{{ח:תתת|(7)}} כספים המגיעים לחייב ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים כדמי ליווי, כדמי אחזקת כלב נחייה, כדמי תקשורת, כהחזר בעד עזרים לתקשורת ולתפקוד יום־יומי (סל תקשורת), כסיוע למשפחות וליחידים נזקקים לפי החלטת ועדת סיוע למשפחות ויחידים נזקקים במשרד הרווחה והביטחון החברתי או כסיוע במימון טיפול אישי לנכה קשה בקהילה; הוראת פסקה זו תחול גם על כספים ששולמו באמצעות תאגיד בנקאי או באמצעות החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה שירותים לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|סעיף 88א לאותו חוק}}, במשך שלושים ימים מיום ששולמו;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(החל מהיום הקובע לתחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|חוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}}, ביום 31.12.2026):}} כספים המגיעים לחייב ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים כדמי ליווי, כדמי אחזקת כלב נחייה, כדמי תקשורת, כהחזר בעד עזרים לתקשורת ולתפקוד יום־יומי (סל תקשורת), כסיוע למשפחות וליחידים נזקקים לפי החלטת ועדת סיוע למשפחות ויחידים נזקקים במשרד הרווחה והביטחון החברתי או כסיוע במימון טיפול אישי לנכה קשה בקהילה; הוראת פסקה זו תחול גם על כספים ששולמו באמצעות תאגיד בנקאי או באמצעות החברה הבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}} במשך שלושים ימים מיום ששולמו;
{{ח:תתת|(8)|(א)}} כספים המגיעים לחייב כשיפוי, כפיצוי או כתגמולים או בכל דרך אחרת מכוח אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} סל שירותי הבריאות;
{{ח:תתתתת|(2)}} פוליסת ביטוח לתרופות שאינן כלולות בסל שירותי הבריאות;
{{ח:תתתתת|(3)}} פוליסת ביטוח למימון השתלות או ניתוחים בחוץ לארץ;
{{ח:תתתתת|(4)}} פוליסת ביטוח סיעודי;
{{ח:תתתת|(ב)}} הגיעו לחייב כספים מכוח פוליסת ביטוח לפי פסקה (א)(2) או (3), בשיעור העולה על 100% מהנזק שנגרם למבוטח כתוצאה ממקרה הביטוח שבשלו הוא זכאי לכספים, לא ניתן יהיה לעקל אלא כספים כאמור בפסקת משנה (א) שיתרתם עולה על 100% מהסכום האמור;
{{ח:תתתת|(ג)}} לעניין פסקה זו –
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} ”חוק ביטוח בריאות ממלכתי“ – {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} ”סל שירותי הבריאות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי}};
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} ”פוליסת ביטוח“ – לרבות תכנית לשירותים נוספים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי}};
{{ח:תתת|(9)}} כספים המגיעים לחייב ממשרד העלייה והקליטה כגמלת הבטחת הכנסה המשולמת לעולים דורשי עבודה או לעולים המשתתפים במסלול הכנה לתעסוקה; הוראות פסקה זו יחולו גם על כספים ששולמו באמצעות תאגיד בנקאי או באמצעות החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}} (בסעיף זה – חוק הדואר), בנותנה שירותים לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|סעיף 88א לאותו חוק}}, במשך שלושים ימים מיום ששולמו;
{{ח:תתת|(10)|(א)}} כספים המגיעים לחייב במסגרת תוכנית ממשלתית שמכוחה ניתן סיוע להורה עצמאי, המנויה {{ח:פנימי|תוספת 7|בתוספת השביעית}}, אף אם החייב אינו הורה עצמאי; לעניין פסקה זו, ”הורה עצמאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי|בחוק סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי, התשנ״ב–1992}};
{{ח:תתתת|(ב)}} הוראות פסקה זו יחולו גם על כספים ששולמו באמצעות תאגיד בנקאי או באמצעות החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר}}, בנותנה שירותים לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|סעיף 88א לאותו חוק}}, במשך שלושים ימים מיום ששולמו;
{{ח:תתתת|(ג)}} שר המשפטים, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי להוסיף, בצו, תוכניות ממשלתיות שייעודן סיוע להורים עצמאיים {{ח:פנימי|תוספת 7|לתוספת השביעית}}.
{{ח:תת|(ב)}} נבע החוב הפסוק ממזונות המגיעים לפי פסק דין למזונות, לא יחולו הוראות סעיף קטן (א)(1) עד (4), אלא אם כן נקבע בדין במפורש, כי הנכס אינו ניתן לעיקול אף לשם תשלום מזונות.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(5) ו־(6), רשאי משכיר דירת המגורים, שבעדה ניתן התשלום או המענק, לפי העניין, לעקל את הכספים האמורים בשל חוב שכר הדירה של החייב לתקופה שעבורה ניתן התשלום או המענק.
{{ח:תת|(ד)}} הוצאו כמה צווי עיקול על נכסים שבידי צד שלישי, רשאי רשם ההוצאה לפועל לתת, לפי בקשת הזוכה, החייב או צד שלישי, הוראות לעניין ביצוע סעיף זה, ובכלל זה לקבוע כי הוראות האוסרות על עיקול נכסים המגיעים לחייב מצד שלישי בסכום מסוים, לפי סעיף קטן (א)(1), (3) או (4), יחולו על צד שלישי מסוים אחד או יותר, אם הדבר נדרש כדי להבטיח שאיסור העיקול לא יחול אלא על נכסים בסכום שנקבע לפי הוראות סעיף זה.

{{ח:סעיף|51|דין פרעון חוב|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} מסירת נכס או תשלום חוב לידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל לפי צו עיקול בידי צד שלישי, פוטרים את הצד השלישי מאחריותו כלפי החייב.

{{ח:סעיף|52|ביטול צו עיקול בידי צד שלישי|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} הודיע הצד השלישי, בהודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 44|הסעיפים 44}} {{ח:פנימי|סעיף 45|ו־45}}, שאין בידו נכסים של החייב ושלפי ידיעתו לא יגיעו לידו נכסים לאחר מתן הודעתו, רשאי רשם ההוצאה לפועל, לאחר שאימת את ההודעה, לבטל את העיקול בידי צד שלישי.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: כינוס נכסים}}

{{ח:סעיף|53||תיקון: תשס״ט, תשע״ח־5}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, אם ראה צורך או תועלת בדבר לשם ביצוע פסק הדין, למנות כונס נכסים לנכס מסויים של החייב.
{{ח:תת|(ב)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי להורות כי כונס הנכסים יתן ערובה, להנחת דעתו, לשם הבטחת אחריותו למילוי תפקידו.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|54|סמכויותיו וחובותיו של כונס נכסים|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} כונס הנכסים יקח לרשותו את הנכס שנתמנה לו, ינהלו, ימכרנו, יממשו ויעשה בו כפי שיורה רשם ההוצאה לפועל; וידו של כונס הנכסים בכל אלה כיד החייב.
{{ח:תת|(ב)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לתת הוראות לפי סעיף זה אם מיזמתו ואם לפי בקשת הזוכה או החייב, או לפי בקשת כונס הנכסים.
{{ח:תת|(ג)}} כונס הנכסים ינהל פנקסים וימסור דינים וחשבונות לרשם ההוצאה לפועל או למי שיורה עליו רשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ד)}} כונס הנכסים ימסור למנהל לשכת ההוצאה לפועל כל הכנסה שהגיעה לידו מניהול הנכס, ממכירתו או ממימושו, במועד ובצורה שנדרש למסרה בכתב המינוי או בהוראה מיוחדת.

{{ח:סעיף|55|שמירת הוראות}}
{{ח:ת}} אין במינוי של כונס נכסים כדי לפגוע בזכויות החייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיפים 22}}, {{ח:פנימי|סעיף 38|38}}, {{ח:פנימי|סעיף 39|39}} {{ח:פנימי|סעיף 50|ו־50}} או לפי כל דין אחר.

{{ח:סעיף|56|אחריותו של החייב כלפי כונס הנכסים}}
{{ח:תת|(א)}} החייב לא יעשה דבר שיש בו להפריע לכונס הנכסים במילוי תפקידיו, ימלא אחרי הוראותיו של כונס הנכסים בכל הנוגע לנכס שכונס הנכסים נתמנה לו, ויעשה למטרות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 54|בסעיף 54}} כל דבר שלדעת כונס הנכסים מן הצורך הוא או מן התועלת שייעשה בידי החייב עצמו.
{{ח:תת|(ב)}} החייב ימסור לכונס הנכסים לפי דרישתו כל מסמך וידיעה שיש להם קשר לנכס האמור.

{{ח:סעיף|57|זכויות צד שלישי|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} טען צד שלישי שיש לו זכות בעלות או זכות אחרת בנכס שנתמנה לו כונס נכסים, רשאי רשם ההוצאה לפועל להורות לכונס הנכסים בדבר מילוי תפקידו לגבי אותו נכס בשים לב לאותה זכות, ורשאי הוא להשהות פעולות בנכס כדי לאפשר לצד השלישי לפנות לבית המשפט לענין זכותו; רשם ההוצאה לפועל רשאי להתנות את ההשהייה במתן ערובה להנחת דעתו.

{{ח:סעיף|58|אחריותו של כונס נכסים|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} כונס נכסים אשר ללא הצדק סביר לא מילא חובה מחובותיו לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}, רשאי רשם ההוצאה לפועל לחייבו בפיצוי הנזק שגרם בכך, ורשאי הוא להורות על חילוט הערובה שנתן כונס הנכסים, כולה או מקצתה, לשם סילוק המגיע ממנו.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין ההוצאה לפועל, דין החלטת רשם ההוצאה לפועל לפי סעיף זה כדין פסק דין.

{{ח:סעיף|59|שכרו של כונס נכסים|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לקבוע שכרו של כונס נכסים ודרכי תשלומו; שכרו והוצאותיו של כונס הנכסים יהיו חלק מן ההוצאות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}.
{{ח:תת|(ב)}} היה כונס הנכסים עובד המדינה, ישולם שכרו לאוצר המדינה, זולת אם הורשה עובד המדינה כדין לקבל את השכר האמור בעד טרחתו.

{{ח:סעיף|60|סיום תפקידו של כונס נכסים|תיקון: תשס״ט, תשע״ח־5}}
{{ח:תת|(א)}} כונס נכסים רשאי, על ידי הודעה בכתב לרשם ההוצאה לפועל, להתפטר מתפקידו; ההתפטרות אינה תופסת אלא אם בא עליה אישור רשם ההוצאה לפועל ומן היום שנקבע לכך באישור.
{{ח:תת|(ב)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לפטר כונס נכסים אם לא מילא תפקידו כראוי או אם ראה סיבה אחרת לכך.
{{ח:תת|(ג)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לשחרר את כונס הנכסים מתפקידו אם ראה שאין עוד צורך או תועלת בכינוס נכסי החייב.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: ביצוע בעין}}

{{ח:סעיף|61|מסירת נכס|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל פסק הדין על החייב למסור נכס, יתפוס מנהל לשכת ההוצאה לפועל את הנכס וימסרנו למי שזכאי לקבלו לפי פסק הדין.
{{ח:תת|(ב)}} קבע מנהל לשכת ההוצאה לפועל שלא ניתן לתפוס את הנכס ולא נקבע בפסק הדין הסכום שיש לשלם תמורתו, רשאי הזוכה לפנות לבית המשפט שנתן את פסק הדין ולבקש שישום את הנכס, ומשנקבעה השומה יוצא פסק הדין לפועל כאילו נקבע בו סכום השומה מלכתחילה.

{{ח:סעיף|62|מסירת קטין|תיקון: תשל״ח, תשנ״ה, תשס״ט, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} הורה פסק הדין למסור קטין, או לאפשר מגע, התראות או קשר בין הורה לבין ילדו הקטין שאינו נמצא בהחזקתו, או לעשות כל דבר אחר בקשר לקטין, ונקבע בהחלטה שהביצוע ייעשה באמצעות ההוצאה לפועל, ינקוט מנהל לשכת ההוצאה לפועל בכל הצעדים הנדרשים לביצוע פסק הדין, והוא יסתייע לשם כך בעובד סוציאלי שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בעניני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|חוק הסעד (סדרי דין בעניני קטינים, חולי נפש ונעדרים), תשט״ו–1955}}.
{{ח:תת|(ב)}} קבע מנהל לשכת ההוצאה לפועל שפסק הדין אינו ניתן לביצוע אלא על כרחו של הקטין והיה הקטין, לדעתו של מנהל לשכת ההוצאה לפועל, מסוגל להבין בדבר, או שהיו קשיים אחרים בביצוע פסק הדין, רשאי רשם ההוצאה לפועל לפנות לבית המשפט שנתן את פסק הדין בבקשת הוראות.

{{ח:סעיף|63|עשיית מעשה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל פסק הדין על החייב לעשות מעשה שלא כאמור {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיפים 61}} {{ח:פנימי|סעיף 62|או 62}} והמעשה ניתן להיעשות על ידי אדם אחר, רשאי רשם ההוצאה לפועל להורות למנהל לשכת ההוצאה לפועל לעשות את המעשה או להרשות לזוכה או לאדם אחר לעשותו במקום החייב.
{{ח:תת|(ב)}} ההוצאות לענין סעיף קטן (א) יהיו חלק מן ההוצאות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}.

{{ח:סעיף|64|פינוי מקרקעין|תיקון: תשס״ט, תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן פסק דין לפינוי מקרקעין, לרבות סילוק יד, ולא מילא החייב אחרי פסק הדין בתוך התקופה שנקבעה באזהרה שהומצאה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(א)}}, יקבע רשם ההוצאה לפועל מועד לפינוי בהודעה, שתומצא לחייב ולצד שלישי אשר לידיעתו של רשם ההוצאה לפועל מחזיק באותם מקרקעין או בחלק מהם; לא פונו המקרקעין עד המועד שנקבע, ייכנס מנהל לשכת ההוצאה לפועל למקרקעין האמורים, יפנה אותם וימסרם למי שזכאי לקבלם לפי פסק הדין.
{{ח:תת|(א1)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), הומצאה אזהרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א2)}} לעניין פסק דין לפינוי מושכר, ולא מילא החייב אחר פסק הדין בתוך התקופה שנקבעה באזהרה, ייכנס מנהל לשכת ההוצאה לפועל למקרקעין האמורים, יפנה אותם וימסרם למי שזכאי לקבלם לפי פסק הדין, בתוך 14 ימים מתום התקופה שנקבעה באזהרה; רשם ההוצאה לפועל רשאי, לפי בקשת הזוכה, להאריך את תקופת הפינוי לפי פסקה זו, אף לאחר שהסתיימה, בתקופות נוספות שלא יעלו על 14 ימים, כל אחת; הודעה על הארכת תקופת הפינוי כאמור תומצא לחייב וכן לצד שלישי המחזיק באותם מקרקעין או בחלק מהם בדרך הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(ב)(1)}}.
{{ח:תת|(א2)}} מנהל לשכת ההוצאה לפועל לא יבצע פינוי לפי הוראות סעיף קטן (א) או (א1), אלא אם כן הגיש הזוכה לרשם ההוצאה לפועל בקשה לביצוע הפינוי כאמור והרשם אישר את ביצוע הפינוי במועד שקבע לפי סעיף קטן (א) או במהלך התקופה כאמור בסעיף קטן (א1), לפי העניין; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על בקשה להארכת תקופת הפינוי.
{{ח:תת|(ב)}} נמצאו במקרקעין בשעת הפינוי או לאחריו מיטלטלין שהמפונה לא הוציאם, ימסרם מנהל לשכת ההוצאה לפועל לשמירה ורשאי הוא למכרם לאחר תקופה סבירה, ואם היו פסידים – ימכרם מיד; ההוצאות לענין זה יהיו חלק מן ההוצאות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}.

{{ח:סעיף|65|טענות צד שלישי|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} היה צד שלישי מחזיק במקרקעין האמורים {{ח:פנימי|סעיף 64|בסעיף 64}} או בחלק מהם והוכיח להנחת דעתו של רשם ההוצאה לפועל כי הוא זכאי להחזיק באותם מקרקעין או באותו חלק, רשאי רשם ההוצאה לפועל להשהות את הפינוי, כל עוד לא הושלם, לתקופה שיקבע, כדי לאפשר לצד השלישי לפנות לבית המשפט ולקבל צו עיכוב; רשם ההוצאה לפועל רשאי להתנות את ההשהייה במתן ערובה להנחת דעתו על ידי הצד השלישי.

{{ח:סעיף|66|חייב שחזר לאחר הפינוי|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} הושלמה פעולת פינוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64}}, והחייב או אדם אחר מטעמו חזר ותפש שלא כדין את המקרקעין שפונו, יחזור מנהל לשכת ההוצאה לפועל, לפי בקשתו של הזוכה, ויפנה את המקרקעין לשם ביצועו של פסק הדין; אין הוראה זו גורעת מאחריותו של החייב, או של האדם האחר, לפי כל דין.

{{ח:קטע2|פרק ו1|פרק ו׳1: הטלת הגבלות על חייב בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו|תיקון: תשס״ט}}

{{ח:סעיף|66א|הטלת הגבלות על חייב|תיקון: תשס״ט, תשע״ח־6, תשע״ט־3, תש״ף, תשפ״ב־2}}
{{ח:ת}} התקיימו לגבי החייב התנאים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 66ב|בסעיף 66ב}}, ושוכנע רשם ההוצאה לפועל כי הדבר מוצדק בנסיבות העניין, בהתחשב בפגיעה בחייב ובהליכים אחרים שננקטו לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על החייב, ככל הנדרש, רשאי הוא להטיל על החייב הגבלה כמפורט להלן, אחת או יותר, מיוזמתו או על פי בקשת זוכה, לתקופה ובתנאים שיקבע:
{{ח:תת|(1)}} הגבלת החייב מקבל דרכון ישראלי או תעודת מעבר לפי {{ח:חיצוני|חוק הדרכונים|חוק הדרכונים, התשי״ב–1952}}, מהחזיק דרכון או תעודת מעבר כאמור או מלהאריך את תוקפם, ובלבד שיהיו תקפים לצורך שיבה לישראל; הגבלה זו לא תוטל אם שוכנע רשם ההוצאה לפועל שהיציאה מישראל דרושה מטעמי בריאותו של החייב או של בן משפחה התלוי בו;
{{ח:תת|(2)}} עיכוב יציאתו של החייב מן הארץ; הגבלה זו לא תוטל אם שוכנע רשם ההוצאה לפועל שהיציאה מישראל דרושה מטעמי בריאותו של החייב או של בן משפחה התלוי בו;
{{ח:תת|(3)}} הגבלת החייב כלקוח מוגבל מיוחד, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי|בחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|(4)|(א)}} הגבלת החייב מעשות שימוש בכרטיס חיוב; לעניין זה, דין הגבלה כדין סיום חוזה שירותי התשלום, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|בחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}}, לעניין הנפקת כרטיס החיוב, בהודעת החייב; הודעה על כך תינתן למנפיק בדרך שתיקבע, ויראו במועד קבלת ההודעה את מועד סיום החוזה על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום#סעיף 6|סעיף 6(א)(1) בחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}};
{{ח:תתת|(ב)}} לא יראו הגבלה כאמור בפסקת משנה (א) כסיום חוזה בהודעת החייב, לעניין הוראות בחוזה שלפיהן הלקוח חייב בתשלום כלשהו בשל עצם קיצורה של תקופת השימוש בכרטיס החיוב, כגון חיוב החייב בתשלום עבור מתנות מותנות שימוש שקיבל מהמנפיק;
{{ח:תת|(5)}} הגבלת החייב מייסד תאגיד או מהיות בעל עניין בתאגיד, במישרין או בעקיפין, לרבות יחד עם אחר או באמצעות אחר, ואם השתתף החייב בייסוד תאגיד או היה בעל עניין בתאגיד – מתן הוראות לעניין הפסקת כהונתו או חברותו בתאגיד; אין בהוראות לפי פסקה זו או בהפרתן כדי לגרוע מתוקפה של התאגדות או פעולה משפטית של תאגיד שבו היה החייב מייסד או בעל עניין כאמור; לעניין זה, ”בעל עניין“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 69ד|בסעיף 69ד(ב)}};
{{ח:תת|(6)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|66א1|סייג להגבלה על כרטיס חיוב|תיקון: תשע״א־6, תשע״ח־6, ק״ת תש״ף, תש״ף־4}}
{{ח:תת|(א)}} הגבלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 66|סעיף 66(א)(4)}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ד|סעיף 69ד(א)(3)}}, לא תחול על כרטיס חיוב מיידי שניתן לבצע בו עסקאות כנגד יתרת זכות בלבד, או על כרטיס חיוב שהערך הכספי שנטען בו הוא רק של גמלה או תשלום אחר מהמפורטים להלן, שלפי כל דין אינם ניתנים לעיקול כלל או שאינם ניתנים לעיקול למעט לשם תשלום חוב מזונות, או שקיימת לפי דין מניעה או הגבלה על עיקולם:
{{ח:תתת|(1)}} גמלת כסף או תשלום אחר המשולמים על ידי המוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תתת|(2)}} גמלת כסף או תשלום אחר המשולמים על ידי מוסד אחר ממוסדות המדינה, שקבע שר המשפטים באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} חלה על גמלה או על תשלום אחר כאמור בסעיף קטן (א) מניעה לגבי עיקול לפרק זמן מסוים לפי כל דין, יחולו ההוראות לעניין המניעה גם על תשלום של הגמלה או התשלום האחר באמצעות כרטיס חיוב מיידי או כרטיס חיוב כאמור, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|66ב|תנאים להטלת הגבלות|תיקון: תשס״ט, תשע״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} הגבלות לפי {{ח:פנימי|סעיף 66א|סעיף 66א}} לא יוטלו אלא בהתקיים אחד מתנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החייב הובא לפני רשם ההוצאה לפועל על פי צו הבאה לפי {{ח:פנימי|סעיף 69יב|סעיף 69יב}}, או בא לפניו בדרך אחרת, הוכח לרשם ההוצאה לפועל כי הוא בעל יכולת המשתמט מתשלום החוב ולא ניתן הסבר סביר לאי־התשלום, ובלבד שהחוב הפסוק או החובות הפסוקים במצטבר עולים על 500 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} החוב הפסוק נובע ממזונות המגיעים לפי פסק דין למזונות, למעט חוב מזונות שגובה המוסד לביטוח לאומי לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל״ב–1972}} (בחוק זה – חוק המזונות);
{{ח:תתת|(3)}} החייב הוא בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7ג|בסעיפים 7ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 67|67(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69יא|69יא(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 69יג|או 69יג(ד)}}, ובלבד שהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} חלפו שישה חודשים ממועד המצאת האזהרה לחייב בהמצאה מלאה, והחוב הפסוק או החובות הפסוקים במצטבר עולים על 2,500 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} חלפה שנה ממועד המצאת האזהרה לחייב בהמצאה מלאה, והחוב הפסוק או החובות הפסוקים במצטבר עולים על 500 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי –
{{ח:תתת|(1)}} לקבוע הוראות לעניין דרכי הטלת הגבלות לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}};
{{ח:תתת|(2)}} לשנות, בצו, את התקופות והסכומים הקבועים בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|66ג|התראה בדבר הגבלה|תיקון: תשס״ט, תשע״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא תיכנס הגבלה לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} לתוקף אלא לאחר שמנהל לשכת ההוצאה לפועל שלח לחייב בדואר התראה וחלפו 30 ימים מיום המצאת ההתראה.
{{ח:תת|(ב)}} בהתראה יצוין כי רשם ההוצאה לפועל הטיל על החייב הגבלה וכי היא תיכנס לתוקף בתום 30 ימים מיום המצאתה, אלא אם כן ייפרע החוב, או שהחייב יתייצב לחקירת יכולת בלשכת ההוצאה לפועל וישכנע את רשם ההוצאה לפועל כי הוא אינו בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו, או שתינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל; לעניין זה, ”לשכת ההוצאה לפועל“ – לשכת ההוצאה לפועל שבה מתנהל התיק או לשכת ההוצאה לפועל שליד בית משפט השלום שבאזור שיפוטו נמצא מקום מגוריו של החייב.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), הטיל רשם ההוצאה לפועל הגבלה במעמד החייב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 66ב|בסעיף 66ב(א)(1)}}, לא תישלח לחייב התראה, וההגבלה תיכנס לתוקף בתום 30 ימים מיום הטלת ההגבלה, אלא אם כן ייפרע החוב או שתינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|66ד|ביטול הגבלה|תיקון: תשס״ט, תשע״ב, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נפרע החוב, תבוטל ההגבלה שהוטלה על החייב.
{{ח:תת|(ב)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לבטל הגבלה שהטיל, מיוזמתו או לבקשת החייב, ורשאי הוא להתנות את הביטול במתן ערובה להנחת דעתו, אם מצא שהדבר מוצדק בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ג)}} רשם ההוצאה לפועל יורה על ביטול הגבלה אם נוכח כי החייב מקיים הוראות של צו תשלומים או הוראות הסכם בינו לבין הזוכה לעניין פרעון החוב; בוטלה הגבלה כאמור בסעיף קטן זה, רשאי רשם ההוצאה לפועל להטילה מחדש, מיוזמתו או לבקשת הזוכה, אם נוכח כי החייב הפסיק לקיים את הוראות הצו או ההסכם; הגבלה שהוטלה מחדש לפי סעיף קטן זה תיכנס לתוקף בלא צורך במשלוח התראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 66ג|סעיף 66ג}}.
{{ח:תת|(ד)}} בוטלה הגבלה על חייב, תמציא לשכת ההוצאה לפועל מיד, ולא יאוחר מתום 24 שעות מעת ביטולה, הודעה על כך לגורמים הנוגעים בדבר, לפי העניין, וכן תשלח הודעה על כך לחייב ולזוכה.

{{ח:קטע2|פרק ו2|פרק ו׳2: מרשם חייבים בעלי יכולת המשתמטים מתשלום חובותיהם|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|66ה|רישום חייב בעל יכולת המשתמט מתשלום חוב במרשם החייבים המשתמטים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, מיוזמתו או לבקשת זוכה, לצוות על רישומו של חייב במרשם חייבים בעלי יכולת המשתמטים מתשלום חובותיהם (להלן – מרשם החייבים המשתמטים), ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא שוכנע כי הדבר מוצדק בנסיבות העניין, בהתחשב בפגיעה בחייב, וכי נוכח הליכים אחרים שננקטו לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על החייב והטלת הגבלות לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}}, אין הליכים אחרים שפגיעתם בחייב פחותה ויש בהם כדי להביא לתשלום החוב;
{{ח:תתת|(2)}} חובותיו הפסוקים של החייב עולים על 10,000 שקלים חדשים במצטבר;
{{ח:תתת|(3)}} התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} טרם חלפו שישה חודשים מיום שהחייב הובא לפני רשם הוצאה לפועל על פי צו הבאה לפי {{ח:פנימי|סעיף 69יב|סעיף 69יב}} או בא לפניו בדרך אחרת והוכח לרשם ההוצאה לפועל כי הוא בעל יכולת המשתמט מתשלום החוב ולא ניתן הסבר סביר לאי התשלום;
{{ח:תתתת|(ב)}} רואים את החייב כבעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 7ג|סעיפים 7ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 67|67(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69יא|69יא(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 69יג|או 69יג(ד)}}, והתקיימו כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} חלפו שישה חודשים ממועד המצאת האזהרה לחייב בהמצאה מלאה;
{{ח:תתתתת|(2)}} נשלחה לחייב הזמנה בדואר רשום עם אישור מסירה, להתייצב לדיון בעניין רישומו במרשם החייבים המשתמטים;
{{ח:תתתתת|(3)}} בהזמנה לפי פסקה (2) צוין כי רשם ההוצאה לפועל יורה על רישום החייב במרשם החייבים המשתמטים, אלא אם כן החייב יפרע את החוב או יתייצב לחקירת יכולת בלשכת ההוצאה לפועל או לדיון בעניין רישומו במרשם החייבים המשתמטים, וישכנע את רשם ההוצאה לפועל כי הוא אינו בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו, או שניתנה החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל;
{{ח:תתתתת|(4)}} נעשה ניסיון ממשי ליצור קשר עם החייב באמצעות הטלפון הנייח או הנייד, אם הוא ידוע למערכת ההוצאה לפועל, כדי לוודא שקיבל את האזהרה ואת ההזמנה לדיון לפי פסקה (2), וכי הוא יודע שמתקיימים נגדו הליכים לפי חוק זה;
{{ח:תתתתת|(5)}} החייב לא פרע את החוב או לא התייצב לחקירת יכולת בלשכת ההוצאה לפועל או לדיון בעניין רישומו במרשם החייבים המשתמטים ולא נתן הסבר סביר לאי התייצבותו, ולא ניתנה החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל;
{{ח:תתתת|(ג)}} התקיימו התנאים המפורטים בפסקה (3)(ב)(1) עד (4) והחייב התייצב לפני רשם ההוצאה לפועל בדיון בעניין רישומו במרשם החייבים המשתמטים או שבא לפני רשם ההוצאה לפועל בתקופה שבין משלוח ההזמנה לדיון לבין מועד הדיון כאמור, והוכח לרשם ההוצאה לפועל כי הוא בעל יכולת המשתמט מתשלום החוב ולא ניתן הסבר סביר לאי התשלום.
{{ח:תת|(ב)}} לא יירשם במרשם החייבים המשתמטים חייב כאמור בסעיף קטן (א)(3)(א), אלא לאחר שמנהל לשכת ההוצאה לפועל שלח לחייב בדואר התראה שבה צוין כי הרשם החליט לרשום את שמו במרשם כאמור וכי החלטה זו תיכנס לתוקף בתום שלושים ימים מיום המצאתה, אלא אם כן ייפרע החוב, או שהחייב יתייצב לחקירת יכולת בלשכת ההוצאה לפועל וישכנע את רשם ההוצאה לפועל כי הוא אינו בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו, או שתינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ג)}} ציווה רשם ההוצאה לפועל על רישומו של החייב במרשם החייבים המשתמטים (בסעיף זה – צו רישום), בדיון לפי סעיף קטן (א)(3)(א) במעמד החייב, לא יחולו הוראות סעיף קטן (ב) וצו הרישום ייכנס לתוקף בתום שלושים ימים מיום מתן הצו, אלא אם כן ייפרע החוב או שתינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ד)}} הוציא רשם ההוצאה לפועל צו רישום לפי סעיף קטן (א)(3)(ב), ייכנס צו הרישום לתוקף שלושים ימים לפחות ממועד אישור המסירה לפי סעיף קטן (א)(3)(ב)(2) או במועד שנקבע לדיון בעניין רישום שמו של החייב במרשם החייבים המשתמטים, לפי המאוחר, אלא אם כן ייפרע החוב או שתינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ה)}} הוציא רשם ההוצאה לפועל צו רישום לפי סעיף קטן (א)(3)(ג), ייכנס צו הרישום לתוקף בתום שלושים ימים מיום מתן הצו, אלא אם כן ייפרע החוב או שתינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ו)}} בסעיף זה, ”לשכת ההוצאה לפועל“ – לשכת ההוצאה לפועל שבה מתנהל התיק או לשכת ההוצאה לפועל שליד בית משפט השלום שבאזור שיפוטו נמצא מקום מגוריו של החייב.

{{ח:סעיף|66ו|ניהול מרשם החייבים המשתמטים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מרשם החייבים המשתמטים יכלול את שם החייב, מספר תעודת הזהות שלו ותאריך הוצאת צו הרישום בעניינו.
{{ח:תת|(ב)}} מרשם החייבים המשתמטים יהיה פתוח לעיון הציבור בדרך של שאילתה שבה יצוין מספר תעודת הזהות של האדם שלגביו מתבקש המידע, מטרת בקשת המידע וכן פרטים מזהים של מגיש השאילתה.
{{ח:תת|(ג)}} אדם שעיין במידע המפורט לגביו במרשם החייבים המשתמטים וסבר כי פרטיו אינם נכונים, שלמים, ברורים או מעודכנים (בסעיף זה – מידע שגוי), רשאי לפנות למנהל לשכת ההוצאה לפועל בבקשה לתקן את המידע או למחוק אותו.
{{ח:תת|(ד)}} הסכים מנהל לשכת ההוצאה לפועל לבקשה כאמור בסעיף קטן (ג), יבצע את השינויים הנדרשים בתוך תקופה שיקבע שר המשפטים ויודיע עליהם לכל מי שקיבל את המידע השגוי במהלך תקופה כפי שיקבע שר המשפטים, שקדמה לתיקון או למחיקה, ולמי שהגיש את הבקשה; סירב מנהל לשכת ההוצאה לפועל לבקשה מהטעם שלא מדובר במידע שגוי, יודיע על כך למבקש.
{{ח:תת|(ה)}} שר המשפטים רשאי לקבוע הוראות לעניין סעיף זה, ובכלל זה לעניין קביעת אגרה שתשולם בעד הגשת שאילתה ולעניין אופן העמדת מרשם החייבים המשתמטים לעיון, לרבות מגבלות לעניין העתקת המידע, שמירתו ואיסוף ממוחשב שלו, כדי להבטיח את אמינות המידע, את זמינותו, את הגנת המידע מפני שימוש בלתי מורשה בו וכן כדי לשמור על הפרטיות.

{{ח:סעיף|66ז|מחיקת חייב ממרשם החייבים המשתמטים ורישום חוזר|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} רישום פרטיו של החייב במרשם החייבים המשתמטים יימחק משפרע את חובו.
{{ח:תת|(ב)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, מיוזמתו או לבקשת חייב, להורות על מחיקת רישום פרטיו של חייב ממרשם החייבים המשתמטים, ורשאי הוא להתנות את המחיקה כאמור במתן ערובה להנחת דעתו, אם מצא שהדבר מוצדק בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} רשם ההוצאה לפועל יורה על מחיקת רישום פרטיו של חייב ממרשם החייבים המשתמטים, אם נוכח כי החייב מקיים הוראות של צו תשלומים או הוראות הסכם בינו לבין הזוכה לעניין פירעון החוב.
{{ח:תתת|(2)}} נמחקו מהמרשם פרטי רישומו של חייב כאמור בפסקה (1), רשאי רשם ההוצאה לפועל, מיוזמתו או לבקשת זוכה, לצוות כי החייב יירשם שוב במרשם החייבים המשתמטים, אם נוכח כי החייב הפסיק לקיים את הוראות צו התשלומים או ההסכם האמור בפסקה (1) (בסעיף זה – רישום חוזר).
{{ח:תתת|(3)}} על רישום חוזר לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 66ה|סעיפים 66ה(א)(3)(ב)(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 66ה|ו־66ה(ב)}} לעניין משלוח הזמנה לדיון ומשלוח התראה, ואולם תישלח לחייב הודעה על רישומו החוזר במרשם החייבים המשתמטים.

{{ח:סעיף|66ח|חובת דיווח לכנסת – הוראת שעה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} בתקופה של ארבע שנים מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303799.pdf|חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס׳ 43), התשע״ד–2014}}, ימסור שר המשפטים לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון על יישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק זה}}; הדיווח יכלול, בין השאר, פירוט לגבי כל אלה בשנה שאליה מתייחס הדיווח:
{{ח:תת|(1)}} מספר הבקשות שהוגשו לרישום חייב במרשם החייבים המשתמטים ומספר הבקשות מתוכן שאושרו;
{{ח:תת|(2)}} מספר החייבים שפרטיהם נמחקו ממרשם החייבים המשתמטים;
{{ח:תת|(3)}} משך הזמן הממוצע שחלף בין הרישום לבין המחיקה;
{{ח:תת|(4)}} אחוזי הגבייה בתיקים שבהם נרשם החייב במרשם החייבים המשתמטים בהשוואה לאחוזי הגבייה בתיקים שבהם לא נרשם כאמור.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: חקירת יכולת ותשלום בשיעורים|תיקון: תשנ״ד־2}}
{{ח:קטע3|פרק ז סימן א|סימן א׳: חקירת יכולת והוראה על תשלום בשיעורים|תיקון: תשע״ט־2}}

{{ח:סעיף|67|חקירת יכולת|תיקון: תשנ״ט, תשס״ט, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, מיזמתו או לפי בקשת הזוכה או החייב, לחקור במצבו הכלכלי של החייב, נכסיו, גובה הכנסתו ומקורותיה, יציאותיו מישראל וכניסותיו לישראל, חובותיו והוצאותיו כדי לברר את יכלתו של החייב לקיים את פסק הדין (בחוק זה – חקירת יכולת).
{{ח:תת|(א1)|(1)}} חייב שאין ביכולתו לשלם את החוב הפסוק במלואו או בשיעורים שנקבעו, יתייצב לחקירת יכולת בכל יום שבו פתוחה לשכת ההוצאה לפועל, בתוך 21 הימים ממועד המצאת האזהרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}} או בתוך מועד אחר שנקבע באזהרה.
{{ח:תתת|(2)}} האמור בפסקה (1) לא יחול על חייב שהגיש בקשה בטענת פרעתי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19}} או התנגדות לביצוע שטר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 81א|בסעיף 81א}}; ואולם אם נדחתה בקשתו או התנגדותו יראו את מועד הדחיה כמועד המצאת האזהרה.
{{ח:תת|(ב)}} בחקירת יכולת רשאי רשם ההוצאה לפועל להזמין לחקירה את החייב וגם עדים, ולכוף התייצבותם, מתן עדות והגשת מסמכים, בדרך שמוסמך לכך בית משפט.
{{ח:תת|(ב1)}} התייצב החייב לחקירת יכולת כאמור בסעיף קטן (א1), רשאי רשם ההוצאה לפועל לקיים את חקירת היכולת אף ללא הזמנת הזוכה; התקיימה חקירת יכולת ללא הזמנת הזוכה, רשאי הזוכה לבקש מרשם ההוצאה לפועל לקיים חקירת יכולת נוספת בנוכחותו.
{{ח:תת|(ב2)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב1), רשם ההוצאה לפועל לא יקיים חקירת יכולת לחייב שהגיש בקשה למתן צו לתשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ב1|סעיף 69ב1}}, אלא לאחר הזמנת הזוכה; הוזמן הזוכה לחקירת יכולת ולא התייצב או שהסכים לקיים את חקירת היכולת בהעדרו, רשאי רשם ההוצאה לפועל לקיים את חקירת היכולת שלא בנוכחות הזוכה, אלא אם כן שוכנע כי יש הצדקה לדחות את מועד הדיון לבקשת הזוכה.
{{ח:תת|(ג)}} חקירת יכולת תהיה בפומבי או בדלתיים סגורות כפי שיורה רשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ד)}} לא התייצב חייב לחקירת יכולת במועד כאמור בסעיף קטן (א1) או במועד אחר שנקבע לפי חוק זה, יראו אותו כבעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו; התייצב חייב לחקירת יכולת ולא הציג מסמכים שנדרש להציגם, רשאי רשם ההוצאה לפועל לקבוע כי יראו אותו כבעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו.

{{ח:סעיף|68|החלטה על פי תצהיר|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש חקירת יכולת לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67}} רשאי לצרף לבקשתו תצהיר שבו יכלול פרטים בדבר נכסי החייב, הכנסותיו ויכלתו לקיים את פסק הדין, ויכול הוא לכלול בתצהירו הצעה בדבר השיעורים שבהם ישולם החוב.
{{ח:תת|(ב)}} הגיש הזוכה תצהיר כאמור, רשאי רשם ההוצאה לפועל, לאחר שהזמין את החייב לחקירת יכולת, לתת החלטה או צו לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, אף בהעדרו של החייב; הגיש החייב את התצהיר, רשאי רשם ההוצאה לפועל לתת החלטה או צו לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} על פי התצהיר בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} במקום חקירה או נוסף עליה רשאי רשם ההוצאה לפועל להורות שהחייב יענה בתצהיר לשאלון, תוך המועד שקבע לכך, ורשאי הוא לתת החלטה או צו לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} על סמך התצהיר, ואם לא הגיש החייב תצהיר לשאלון – אף בהעדר תצהיר.

{{ח:סעיף|68א|חוקרי ההוצאה לפועל|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט, תשע״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי לקבוע רשימה של אנשים אשר יהיו חוקרי ההוצאה לפועל, על פי המלצה של ועדה שימנה, שבה יכהנו כחברים שופט בדימוס, והוא יהיה היושב ראש, נציג שר המשפטים, נציג לשכת עורכי הדין ונציג מועצת רואי חשבון (להלן – הועדה הממליצה).
{{ח:תת|(ב)}} כשיר להיות חוקר ההוצאה לפועל מי שהוא חבר בלשכת עורכי הדין או מי שבידו רשיון לפי {{ח:חיצוני|חוק רואי חשבון|חוק רואי חשבון, התשט״ו–1956 {{ח:הערה|[צ״ל: התשט״ו–1955]}}}} שקיבל הכשרה מתאימה, והוא בעל נסיון של חמש שנות עבודה במקצועו.
{{ח:תת|(ג)}} חוקר ההוצאה לפועל יהיה מוסמך לערוך בדיקה בדבר יכולת החייב, בין על יסוד העיון בבקשת חייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיף 7א}} והמסמכים שצורפו לה, ובין בהזמנת החייב להתייצב לבדיקה לצורך חקירת יכולתו כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67(א)}}.
{{ח:תת|(ד)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי למנות חוקר הוצאה לפועל בתיק מסוים, מתוך הרשימה שקבע שר המשפטים, ובלבד שלא יהיה במינוי כדי ליצור ניגוד ענינים עם עיסוקיו האחרים של החוקר.
{{ח:תת|(ה)}} חוקר ההוצאה לפועל יפעל מטעם רשם ההוצאה לפועל ובהתאם להוראותיו, ויגיש לרשם ההוצאה לפועל דין וחשבון על הממצאים והתוצאות של הבדיקה שערך, באופן ובזמן שייקבעו.
{{ח:תת|(ו)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לתת כל צו על סמך הדין וחשבון של חוקר ההוצאה לפועל, כאילו ערך בעצמו את הבדיקה בדבר יכולת החייב; וכן רשאי הוא, בכל עת, מיוזמתו או על פי בקשה, לעיין מחדש בדין וחשבון, ולערוך בדיקה נוספת, בין בעצמו ובין באמצעות חוקר אחר.
{{ח:תת|(ז)}} חוקר ההוצאה לפועל חייב לשמור בסוד כל ידיעה שהגיעה אליו במילוי תפקידו.
{{ח:תת|(ח)}} באו הזוכה והחייב לידי הסכם באשר לאופן פרעון החוב במהלך הבדיקה לפני חוקר ההוצאה לפועל, יגיש החוקר את ההסכם בחתימותיהם לאישור רשם ההוצאה לפועל שיהיה רשאי לאשרו או לדחותו; להסכם שאושר יהיה תוקף של צו תשלומים לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ט)}} שר המשפטים רשאי, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, להתקין תקנות לביצוע סעיף זה, לרבות לענין המקום שבו יערוך חוקר ההוצאה לפועל את הבדיקה, הוראות בדבר קבלת מידע לגבי מצבו הכלכלי של החייב ודרכי שמירת המידע, החובות שיחולו על חוקרי ההוצאה לפועל וכן סדרי העבודה של הועדה הממליצה, לרבות לענין סמכותה לבטל המלצה שנתנה.
{{ח:תת|(י)}} שר המשפטים יקבע בצו, בהסכמת שר האוצר, את שכרו והוצאותיו של חוקר ההוצאה לפועל ואת אופן תשלומם, וכן רשאי הוא לקבוע שהזוכה והחייב, או אחד מהם, יחויבו להשתתף בתשלום.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו ההוצאה לפועל (קביעת שכר של חוקר הוצאה לפועל)|צו ההוצאה לפועל (קביעת שכר של חוקר הוצאה לפועל), התשע״א–2010}}.}}
{{ח:תת|(יא)}} הפעלה של הוראות סעיף זה טעונה צו של שר המשפטים, והוא רשאי להפעילו באופן כללי או חלקי, לפי אזורי השיפוט של בתי משפט השלום.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם צו ההוצאה לפועל (הפעלה של הוראות סעיף 68א לחוק), התש״ע–2010 (ק״ת תש״ע, 1070), לפיו ההפעלה של הוראות סעיף זה תהיה ביום כ״ה באייר התש״ע (9 במאי 2010).}}

{{ח:סעיף|69|תשלום בשיעורים|תיקון: תשל״ח, תשנ״ו־2, תשס״ט, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, לאחר חקירת יכולת לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67}}, או על סמך תצהיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיף 68}}, או לפי הסדר בכתב בין החייב ובין הזוכה, לצוות על תשלום החוב הפסוק במועד או בשיעורים שיקבע.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאי רשם ההוצאה לפועל, על פי בקשת הזוכה, לצוות על תשלום החוב הפסוק במועד או בשיעורים שיקבע, מיד לאחר שהוגשה בקשת ביצוע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}.
{{ח:תת|(ג)}} צו כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב) ייכנס לתקפו במועד שיקבע רשם ההוצאה לפועל, אך רשאי רשם ההוצאה לפועל לבטלו או לשנות את השיעורים שקבע בו בדרך שבה היה רשאי ליתן צו לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} נקבעו שיעורים בפסק הדין, יכול רשם ההוצאה לפועל, אם ראה הצדקה לכך, להפנות את בעלי הדין לבית המשפט כדי לבקש שינוי השיעורים שנקבעו.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין תשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ב1|סעיף 69ב1}}.

{{ח:סעיף|69א|כללים|תיקון: תשמ״ט, תשנ״ד־2, תשס״ט, תשע״ח־2, תשפ״א, ק״ת תשפ״א, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל מערכת ההוצאה לפועל רשאי לקבוע כללים בדבר הוראות לתשלום חובות פסוקים לרבות דמי פיגורים, במלואם או בשיעורים, במועדים ובתנאים שיקבע; הכללים יחולו על תשלום כל חוב, למעט חוב שחייב בו תאגיד, אלא אם כן ציווה רשם ההוצאה לפועל אחרת, לענין חוב פלוני, על פי בקשת הזוכה או החייב; הכללים יפורסמו ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו לעניין חוב מזונות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי ההוצאה לפועל (הוראות לתשלום חובות פסוקים)|כללי ההוצאה לפועל (הוראות לתשלום חובות פסוקים), התשע״ד–2014}}.}}

{{ח:סעיף|69ב|בקשה לשינוי צו תשלום או הוראת תשלום|תיקון: תשנ״ד־2, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} חייב רשאי, בכל עת, להגיש בקשה לשינוי הוראת תשלום שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 69א|סעיף 69א}} או לשינוי כל צו תשלומים שניתן לפי חוק זה, אם חל שינוי ביכולתו לפרוע את החוב בתשלומים שנקבעו; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיף 7א}} יחולו, בשינויים המחויבים, על בקשה לשינוי כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו לעניין תשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ב1|סעיף 69ב1}}.

{{ח:סעיף|69ב1|תשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות|תיקון: תשע״ח־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוב עבר במזונות“ – חוב מזונות שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} חוב בשל אי־תשלום במועד של מזונות שנפסקו בעד תקופה שקדמה למועד מתן פסק הדין;
{{ח:תתתת|(2)}} תשלומי מזונות שהצטברו בשל אי־פירעון במועד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צו לתשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות“ – צו שנתן רשם ההוצאה לפועל לפי סעיפים קטנים (ב) עד (ד) ו־(י);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תשלום מזונות שוטף“ – תשלום מזונות חודשי שבית משפט פסק כי על החייב לשלם לזוכה.
{{ח:תת|(ב)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, מיוזמתו או לפי בקשת החייב, לצוות על תשלום של חוב עבר במזונות, בשיעורים ובמועדים כפי שיקבע, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רשם ההוצאה לפועל בירר את יכולתו של החייב בחקירת יכולת בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}};
{{ח:תתת|(2)}} רשם ההוצאה לפועל שוכנע כי מתן צו לתשלום בשיעורים של חוב העבר במזונות מוצדק, בהתחשב במצבו הכלכלי של החייב וכן בהתחשב בפגיעה האפשרית בזוכה כפי שהוצגה לו בעמדת הזוכה;
{{ח:תתת|(3)}} אם החייב חב בתשלום מזונות שוטף – רשם ההוצאה לפועל נוכח כי עד מועד הגשת הבקשה שילם החייב את התשלום כאמור בשיעורים שנקבעו בפסק הדין, במשך חודשיים רצופים לפחות, והמשיך לשלמו עד מועד מתן ההחלטה.
{{ח:תת|(ג)}} נוכח רשם ההוצאה לפועל שמתקיימים התנאים הקבועים בפסקאות (1) ו־(2) של סעיף קטן (ב) אך החייב אינו משלם את תשלום המזונות השוטף בתקופה הקבועה בפסקה (3) של אותו סעיף קטן, רשאי הוא לצוות על תשלום של חוב העבר במזונות, בשיעורים ובמועדים כפי שיקבע, ובלבד ששוכנע כי אי־תשלום החוב כאמור נובע מנסיבות חריגות שיירשמו.
{{ח:תת|(ד)}} קבע בית המשפט בפסק דינו תשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות –
{{ח:תתת|(1)}} לא חלפה שנה ממועד מתן פסק הדין – רשאי רשם ההוצאה לפועל, אם ראה הצדקה לכך, להפנות את בעלי הדין לבית המשפט כדי לבקש שינוי השיעורים שנקבעו;
{{ח:תתת|(2)}} חלפה שנה ממועד מתן פסק הדין – רשאי רשם ההוצאה לפועל, מיוזמתו או לפי בקשת החייב, לצוות על תשלום של חוב העבר במזונות בשיעורים או במועדים שונים מאלה שקבע בית המשפט, אם מתקיימים התנאים המנויים בסעיפים קטנים (ב) או (ג), ובלבד ששוכנע כי חל שינוי בנסיבות בתקופה שלאחר מתן פסק הדין או שקיים הסבר סביר אחר לאי־תשלום חוב העבר במזונות בשיעורים ובמועדים שנקבעו בפסק הדין.
{{ח:תת|(ה)}} נתן רשם ההוצאה לפועל צו לתשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות, רשאי הוא להפחית את הריבית ודמי הפיגורים שיתווספו לחוב במהלך תקופת התשלום בשיעורים.
{{ח:תת|(ו)}} לבקשת חייב לפי סעיפים קטנים (ב) עד (ד) ו־(י) (בסעיף זה – בקשה לתשלום בשיעורים), יצורפו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הצהרה מנומקת, הנתמכת במסמכים, בדבר יכולתו של החייב לשלם את חוב העבר במזונות; על ההצהרה המנומקת יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיף 7א(א)(1) ו־(א1)}};
{{ח:תתת|(2)}} נימוקי החייב לאי־תשלום חוב העבר במזונות;
{{ח:תתת|(3)}} הצעה לתשלום החוב במועדים ובשיעורים שיציע החייב בהתאם ליכולתו;
{{ח:תתת|(4)}} כתב ויתור על סודיות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7א|בסעיף 7א(א)(2)}}.
{{ח:תת|(ז)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לאשר הסדר בכתב בין הזוכה ובין החייב שעניינו תשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות (בסעיף זה – הסדר לתשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות), לפי בקשת זוכה או חייב (בסעיף זה – בקשה לאישור הסדר) אף אם לא מתקיימים התנאים הקבועים בסעיף קטן (ב), אם שוכנע כי הצדדים להסדר חתמו עליו בהסכמה חופשית ובהבינם את משמעותו ואת תוצאותיו.
{{ח:תת|(ח)}} הוגשה בקשה לתשלום בשיעורים או בקשה לאישור הסדר, ישלם החייב את חוב העבר במזונות בשיעורים ובמועדים שהציע בבקשה או שעליהם הסכימו הצדדים, לפי העניין, עד להחלטת רשם ההוצאה לפועל בבקשה וכל עוד לא החליט רשם ההוצאה לפועל אחרת.
{{ח:תת|(ט)}} צו לתשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות או הסדר לתשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות שניתן לגביו אישור לפי סעיף קטן (ז), ייכנסו לתוקפם במועד שיקבע רשם ההוצאה לפועל, ורשאי הרשם לבטל צו או הסדר כאמור, להתלותו או להתנותו בתנאים.
{{ח:תת|(י)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, לפי בקשת החייב, לשנות צו לתשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות או הסדר לתשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רשם ההוצאה לפועל שוכנע כי שינוי הצו מוצדק כיוון שחל שינוי משמעותי בנסיבות, שאינו בשליטת החייב, המשפיע על יכולתו לקיים את הצו או ההסדר, וכן בהתחשב בפגיעה האפשרית בזוכה;
{{ח:תתת|(2)}} אם החייב חב בתשלום מזונות שוטף – הרשם נוכח כי החייב משלם את התשלום כאמור במועדים ובשיעורים שנקבעו בפסק הדין, תקופה ממושכת;
{{ח:תתת|(3)}} החייב שילם את חוב העבר במזונות בשיעורים ובמועדים כפי שנקבעו בצו או בהסדר, תקופה ממושכת, אלא אם כן הוכיח החייב כי לא היה ביכולתו לעמוד בתשלום החוב כאמור בשל שינוי בנסיבות כאמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(יא)|(1)}} נתן רשם ההוצאה לפועל צו לתשלום בשיעורים של חוב עבר במזונות, יותנה המשך פריסת החוב בתשלום חוב המזונות השוטף.
{{ח:תתת|(2)}} לא שילם החייב שני תשלומים של חוב המזונות השוטף החל במועד מתן הצו לתשלום בשיעורים של חוב העבר במזונות, יבטל רשם ההוצאה לפועל, לבקשת הזוכה, את פריסת חוב העבר במזונות; ואולם, רשם ההוצאה לפועל רשאי שלא לבטל את הפריסה, מטעמים מיוחדים שיירשמו.
{{ח:תת|(יב)}} הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין חוב הנובע ממזונות שגובה המוסד לביטוח לאומי לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות}}, ויחולו לעניין חוב כאמור הוראות {{ח:פנימי|סעיף 69|סעיף 69}}.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: חייב המשלם לפי הוראה לתשלום בשיעורים|תיקון: תשע״ט־2}}

{{ח:סעיף|69ב2|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳}}|תיקון: תשע״ט־2, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראה לתשלום בשיעורים“ – הוראה לתשלום חוב בשיעורים לפי צו תשלומים או לפי כללים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללים“ – כללי מנהל מערכת ההוצאה לפועל שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 69א|סעיף 69א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו תשלומים“ – צו תשלומים לבקשת חייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיף 7א(ג)}}, צו תשלום בשיעורים לפי {{ח:פנימי|סעיף 69|סעיף 69}}, צו תשלומים לחייב מוגבל באמצעים לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ד|סעיפים 69ד(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 69ז|ו־69ז(ב)}}, צו תשלומים שניתן במעמד הבירור או ההבאה לפי {{ח:פנימי|סעיף 69יג|סעיף 69יג(ב)(1)}} או צו תשלומים שניתן בצו איחוד לפי {{ח:פנימי|סעיף 74יא|סעיף 74יא}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית בסיס“ – הריבית שנדרש החייב לשלם לזוכה כל זמן שהחייב עומד במועדים הקבועים בהסכם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיק“ – לרבות תיק איחוד לפי {{ח:פנימי|פרק ז3|פרק ז׳3}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלום במועד“ – תשלום בתוך 30 ימים מהמועד שבו נדרש החייב לשלם את התשלום.

{{ח:סעיף|69ב3|תנאים להכרה|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:ת}} חייב רשאי להגיש בקשה להכיר בו כחייב המשלם לפי הוראה לתשלום בשיעורים בתיק שבו הוא משלם ({{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|בסימן זה}} – בקשה להכרה), אם שילם במועד את מספר התשלומים המזערי כאמור באחד מאלה, והמשיך לשלם במועד את התשלומים שנקבעו עד מועד מתן ההחלטה:
{{ח:תת|(1)}} שלושה תשלומים ברציפות – אם ניתן לו צו תשלומים בתיק;
{{ח:תת|(2)}} תשלום אחד – אם חלה עליו הוראת תשלום לפי כללים.

{{ח:סעיף|69ב4|בקשה להכרה|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה להכרה תוגש למנהל לשכת ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה יפרט החייב את מספר התיק שבו מבוקשת ההכרה, את מספר הטלפון הנייד שבאמצעותו ניתן ליצור אתו קשר או אמצעי קשר אחר שלו כפי שיקבע מנהל מערכת ההוצאה לפועל בכללים שיפורסמו ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} הבקשה תוגש בצירוף אסמכתה על תשלום לזוכה בתיק, אלא אם כן התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התשלום בוצע במערכת ההוצאה לפועל;
{{ח:תתת|(2)}} דווח למערכת ההוצאה לפועל על התשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 19א|סעיפים 19א}} {{ח:פנימי|סעיף 19ב|או 19ב}}, ובלבד שהחוב בעקבותיו הוקטן;
{{ח:תתת|(3)}} התקבל בתיק סכום השווה לסכום התשלום הנדרש לפי ההוראה לתשלום בשיעורים שניתנה בתיק כתוצאה מביצוע הליך גבייה באותו תיק או בתיק אחר.

{{ח:סעיף|69ב5|הכרה בחייב כמשלם|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:ת}} הגיש חייב בקשה להכרה ומצא מנהל לשכת ההוצאה לפועל שמתקיימים בו התנאים להכרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ב3|סעיף 69ב3}}, יכיר בו כחייב המשלם לפי הוראה לתשלום בשיעורים.

{{ח:סעיף|69ב6|העברת בקשה להכרה להחלטת רשם|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל לשכת ההוצאה לפועל יעביר בקשה להכרה להחלטה של רשם ההוצאה לפועל אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הבקשה להכרה הוגשה בצירוף אסמכתה על תשלום לזוכה בתיק שלא בוצע במערכת ההוצאה לפועל או שלא דווח לה עליו לפי {{ח:פנימי|סעיף 19א|סעיפים 19א}} {{ח:פנימי|סעיף 19ב|או 19ב}};
{{ח:תתת|(2)}} הבקשה להכרה הוגשה בהסתמך על כספים שהתקבלו בתיק כתוצאה מהליכי גבייה שבוצעו באותו תיק או בתיק אחר;
{{ח:תתת|(3)}} המנהל סבור כי אף שיש להכיר בחייב כחייב המשלם לפי הוראה לתשלום בשיעורים בתיק, עלולים אי־נקיטה, עיכוב או ביטול של אחד או יותר מההליכים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 69ב7|בסעיף 69ב7(2)(א) עד (ד)}} בתיק, לסכל את גביית החוב;
{{ח:תתת|(4)}} המנהל נתקל בקושי להחליט בדבר התקיימות התנאים להכרה בחייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ב3|סעיף 69ב3}} או בכל קושי אחר שאינו מנוי בפסקאות (1) עד (3).
{{ח:תת|(ב)}} הועברה לרשם ההוצאה לפועל בקשה להכרה כאמור בסעיף קטן (א) ומצא הרשם שמתקיימים בחייב התנאים להכרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ב3|סעיף 69ב3}}, יכיר בו כחייב המשלם לפי הוראה לתשלום בשיעורים.
{{ח:תת|(ג)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לקבוע כי כספים שהתקבלו בתיק כתוצאה מהליכי גבייה באותו תיק או בתיק אחר ייחשבו כתשלום לעניין התקיימות התנאים להכרה בחייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ב3|סעיף 69ב3(1)}}, אם שוכנע כי בכוונת החייב לשלם בהתאם להוראת התשלומים.

{{ח:סעיף|69ב7|תוצאות ההכרה|תיקון: תשע״ט־2, תשפ״ב־2, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} הכיר מנהל לשכת ההוצאה לפועל או רשם ההוצאה לפועל בחייב כחייב משלם לפי הוראה לתשלום בשיעורים, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69ב5|בסעיף 69ב5}} {{ח:פנימי|סעיף 69ב6|או 69ב6}}, לפי העניין, יפעל כמפורט להלן בתיק שבו ניתנה ההכרה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(2)}} יורה שלא לנקוט במסגרת התיק את ההליכים האלה, או יורה לעכבם או לבטלם, לפי העניין, אם ביצועם כבר החל:
{{ח:תתת|(א)}} עיקול חשבון עובר ושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}};
{{ח:תתת|(ב)}} עיקול משכורת לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}};
{{ח:תתת|(ג)}} עיקול מיטלטלין לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 21א|או 21א}}, למעט רכב;
{{ח:תתת|(ד)}} מימוש רכב שעוקל ברישום במשרד הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(א)}};
{{ח:תתת|(ה)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|69ב8||תיקון: תשע״ט־2, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|69ב9|הודעה על הכרה ומועד כניסתה לתוקף|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוכר חייב כחייב משלם לפי הוראה לתשלום בשיעורים, ישלח מנהל לשכת ההוצאה לפועל לצדדים בתיק הודעה על ההכרה.
{{ח:תת|(ב)}} הכרה בחייב תיכנס לתוקפה 30 ימים לאחר שליחת ההודעה על ההכרה לזוכה כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|69ב10|ביטול הכרה בשל אי־התקיימות התנאים להכרה|תיקון: תשע״ט־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} זוכה רשאי להגיש בקשה לרשם ההוצאה לפועל לבטל את ההכרה בחייב כמשלם לפי הוראת תשלום בשיעורים, בשל אי־התקיימות התנאים להכרה בחייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ב3|סעיף 69ב3}}, ויצרף לבקשה תצהיר וכל מסמך התומך בה.
{{ח:תת|(ב)}} הרשם יעביר העתק מהבקשה לביטול הכרה כאמור בסעיף קטן (א) לתגובת החייב, אלא אם כן החליט לדחות את הבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} הוגשה בקשה לביטול הכרה כאמור בסעיף קטן (א) בטרם כניסת ההכרה לתוקף, לא תיכנס ההכרה לתוקף עד לקבלת החלטת רשם ההוצאה לפועל בבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} הוגשה בקשה לביטול הכרה כאמור בסעיף קטן (א) לאחר כניסת ההכרה לתוקף, והרשם קבע שיש לבטל את ההכרה, יבוטלו תוצאות ההכרה ממועד החלטת הרשם לבטל את ההכרה.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|69ב11|נקיטת הליכים על אף מתן הכרה בתיק|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:ת}} על אף הוראת {{ח:פנימי|סעיף 69ב7|סעיף 69ב7(2)}}, רשם ההוצאה לפועל רשאי, מיוזמתו, לבקשת מנהל לשכת ההוצאה לפועל או לבקשת הזוכה בתיק, להורות לנקוט אחד או יותר מההליכים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 69ב7|בפסקאות (א) עד (ד) בסעיף 69ב7(2)}}, לא לעכבו או לא לבטלו, לפי העניין, כלפי חייב שהוכר, אם שוכנע שאי־נקיטת ההליך, עיכובו או ביטולו, לפי העניין, תסכל את גביית החוב.

{{ח:סעיף|69ב12||תיקון: תשע״ט־2, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|69ב13|תנאים לביטול הכרה|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:ת}} זוכה רשאי להגיש בקשה לבטל את ההכרה בחייב בתיק ({{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|בסימן זה}} – בקשה לביטול הכרה), אם החל במועד ההכרה החייב לא שילם במועד את אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} שלושה תשלומים לפחות בשנה ממועד ההכרה;
{{ח:תת|(2)}} שישה תשלומים לפחות.

{{ח:סעיף|69ב14|ביטול הכרה|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לביטול הכרה בחייב בתיק תוגש למנהל לשכת ההוצאה לפועל ויצורף לה תצהיר או מסמכים לתמיכה בבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל יעביר העתק מהבקשה לביטול הכרה כאמור בסעיף קטן (א) לתגובת החייב, אלא אם כן החליט לדחות את הבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל לשכת ההוצאה לפועל יעביר את בקשת הזוכה לביטול הכרה להחלטה של רשם ההוצאה לפועל אם נתקל בקושי להחליט בדבר התקיימות התנאים לביטול הכרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ב13|סעיף 69ב13}} או בכל קושי אחר, או אם הוא סבור שנסיבות המקרה עשויות להצדיק את אי־ביטול ההכרה.
{{ח:תת|(ד)}} מצא מנהל לשכת ההוצאה לפועל או רשם ההוצאה לפועל, לפי העניין, כי החייב אינו משלם, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69ב13|בסעיף 69ב13}}, יבטל את ההכרה בחייב בתיק.

{{ח:סעיף|69ב15|תוצאות ביטול ההכרה|תיקון: תשע״ט־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בוטלה ההכרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69ב14|בסעיף 69ב14(ד)}}, יבוטלו תוצאות ההכרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69ב7|בסעיף 69ב7}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|69ב16|הודעה על ביטול הכרה ומועד כניסתו לתוקף|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} בוטלה ההכרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69ב14|בסעיף 69ב14(ד)}}, ישלח מנהל לשכת ההוצאה לפועל לצדדים בתיק הודעה על ביטול ההכרה.
{{ח:תת|(ב)}} ביטול ההכרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69ב14|בסעיף 69ב14(ד)}}, ייכנס לתוקפו 30 ימים לאחר שליחת ההודעה על ביטול ההכרה לחייב כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|69ב17|מניעת ביטול ההכרה|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} חייב רשאי להגיש בקשה לרשם ההוצאה לפועל שלא לבטל את ההכרה בו כמשלם לפי הוראת תשלום בשיעורים, אם לא התקיימו לגביו התנאים לביטול הכרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ב13|סעיף 69ב13}}, ויצרף לה תצהיר או מסמכים לתמיכה בבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} חייב שלא שילם במועד את מספר התשלומים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69ב13|בסעיף 69ב13}}, רשאי להגיש לרשם ההוצאה לפועל בקשה שלא לבטל את ההכרה בו; החייב יפרט בבקשתו את הנימוקים לאי־ביצוע התשלומים במועד ויצרף לה תצהיר או מסמכים לתמיכה בבקשה; רשם ההוצאה לפועל רשאי להחליט שלא לבטל את ההכרה בחייב כאמור מטעמים שיירשמו, בין השאר בהתחשב במספר התשלומים ששילם החייב ובנסיבות אי־התשלום.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ב), חייב שלא שילם במועד את מספר התשלומים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69ב13|בסעיף 69ב13}}, ושילם בתיק תשלום אחד בסכום השווה לכל התשלומים שלא שולמו במועד לפי הוראה לתשלום בשיעורים, יורה רשם ההוצאה לפועל שלא לבטל את ההכרה בו.
{{ח:תת|(ד)}} הוגשה בקשה שלא לבטל את ההכרה לפי סעיף זה, לאחר כניסתו של ביטול ההכרה לתוקף לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ב16|סעיף 69ב16(ב)}}, והרשם קבע שאין לבטל את ההכרה, יחולו מחדש תוצאות ההכרה ממועד החלטת הרשם שלא לבטל את ההכרה.

{{ח:סעיף|69ב18|תקנות – {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳}}|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות הוראות לביצוע {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|69ב19|שמירת סמכויות|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן זה}} כדי לגרוע מסמכויות מנהל לשכת ההוצאה לפועל או רשם ההוצאה לפועל לפי חוק זה, לרבות סמכותו של רשם להורות על אי־נקיטת הליכים נגד חייב, עיכובם או ביטולם, גם אם לא התקיימו בחייב התנאים להכרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ב3|סעיף 69ב3}}.

{{ח:סעיף|69ב20|הוראות לעניין הפחתת ריבית וסייג לעניין הוספת דמי פיגורים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שילם חייב את סך התשלומים שהוא חייב בהם לפי הוראה לתשלום בשיעורים, בתקופת שלושת החודשים שקדמו למועד שבו מתווספים דמי פיגורים, יחולו הוראות אלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} אם מתווספת לחוב ריבית שלא לפי {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} – יופחת החוב בסכום השווה לשיעור הריבית שחלה על החוב באותו מועד כשהוא מחולק ב־16 ומוכפל בחוב שנותר לתשלום באותו מועד, או בסכום השווה לדמי הפיגורים שהיו מתווספים לחוב אילו היו חלות עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, לפי הגבוה, ובלבד שסך הריביות שנצברו על החוב לאחר ההפחתה לא יפחת מסך הריביות שהיו נצברות אילו הייתה חלה על החוב ריבית שקלית;
{{ח:תתת|(2)}} אם מתווספים לחוב דמי פיגורים – לא יתווספו לחוב דמי פיגורים בשל התקופה של שלושת החודשים שקדמו למועד התווספות דמי פיגורים.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף קטן (א) יראו חייב כמי ששילם את סך התשלומים כאמור באותו סעיף קטן אם שילם את מלוא הסכום שהוא חב בו לפי הוראה לתשלום בשיעורים, ללא קשר למספר התשלומים ששילם; לעניין זה, ”תשלום“ – תשלום בכל אחת מהדרכים המנויות {{ח:פנימי|סעיף 69ב4|בסעיף 69ב4(ג)(1) ו־(2)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הגיש חייב אסמכתה על תשלום לזוכה או התקבל בתיק סכום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69ב4|בסעיף 69ב4(ג)(3)}}, וקבע רשם ההוצאה לפועל כי יש בכך משום תשלום לעניין סעיף זה, יחולו עליו הוראות סעיף קטן (א), ובשינויים המחויבים גם הוראות סעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), דיווח זוכה למערכת ההוצאה לפועל, לאחר שהתווספו לחוב דמי פיגורים, על תשלום ששילם חייב, ובשל כך לא הופחת החוב או התווספו לחוב דמי פיגורים, לפי העניין, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אם התווספה לחוב ריבית שלא לפי {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} – יופחת החוב כאמור בסעיף קטן (א)(1);
{{ח:תתת|(2)}} אם התווספו לחוב דמי פיגורים – יופחת החוב בסכום השווה לדמי הפיגורים שהתווספו.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} בתיק שבו כמה חייבים החבים יחד ולחוד בחוב, ולגבי אחד מהם מתקיימים התנאים שבסעיף קטן (א), יופחת החוב או לא יתווספו דמי פיגורים כאמור בסעיף זה, לפי העניין, לחוב כולו.
{{ח:תתת|(2)}} שילמו כמה מהחייבים כאמור בפסקה (1), לא יופחת החוב בסכום העולה על הסכום כאמור בסעיף קטן (א)(1) או (2), לפי העניין.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} על אף האמור בסעיף זה, בתיק שבו הריבית המתווספת לחוב היא ריבית מכוח הסכם והפחתת החוב כאמור בסעיף קטן (א)(1) תפחית את סך הריביות שהיו נצברות על החוב אילו הייתה חלה על החוב ריבית הבסיס שנקבעה בהסכם שמכוחו נגבית הריבית, רשאי הזוכה להגיש לרשם ההוצאה לפועל בקשה להקטין את שיעור ההפחתה.
{{ח:תתת|(2)}} בבקשה לפי פסקה (1) יפרט הזוכה את שיעור ההקטנה המבוקש על ידו; שוכנע רשם ההוצאה לפועל כי ההפחתה תפחית את סך הריביות שהיו נצברות על החוב אילו הייתה חלה על החוב ריבית הבסיס, יקבע את שיעור ההפחתה.
{{ח:תתת|(3)}} קבע רשם ההוצאה לפועל שיעור הפחתה שונה משיעור ההפחתה לפי סעיף קטן (א)(1), כאמור בפסקה (2), יחול שיעור ההפחתה שקבע על כלל רכיבי החוב בתיק, אלא אם כן קבע הרשם אחרת.
{{ח:תת|(ז)}} סבר רשם ההוצאה לפועל כי החייב עשה שימוש לרעה בהוראות סעיף זה, רשאי הוא, מיוזמתו או לבקשת זוכה, לקבוע כי הוראות סעיף זה לא יחולו על החייב לתקופה שיקבע.

{{ח:קטע2|פרק ז1|פרק ז׳1: חייב מוגבל באמצעים|תיקון: תשנ״ד־2}}
{{ח:קטע3|פרק ז1 סימן א|סימן א׳: הכרזה על חייב מוגבל באמצעים ותוצאותיה|תיקון: תשע״ה־3}}

{{ח:סעיף|69ג|הכרזה על חייב מוגבל באמצעים|תיקון: תשנ״ד־2, תש״ס, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי להכריז על חייב, שהגיש בקשה למתן צו תשלומים לפי חוק זה, כחייב מוגבל באמצעים (להלן – חייב מוגבל באמצעים), אם ביקש לפרוס את תשלום חובו לתקופה העולה על אחת מהמפורטות להלן, לפי הענין:
{{ח:תתת|(1)}} שנתיים – אם סכום החוב אינו עולה על 20,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} 3 שנים – אם סכום החוב עולה על 20,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 100,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} 4 שנים – אם סכום החוב עולה על 100,000 שקלים חדשים.
{{ח:תת}} לענין זה, ”החוב“ – לרבות יתרת החוב ולרבות ריבית והפרשי הצמדה עד למועד ההכרזה.
{{ח:תת|(ב)}} לשכת ההוצאה לפועל לא תקבל בקשה לפי סעיף קטן (א), אם לא צירף החייב לבקשתו הצהרה וכתב ויתור על סודיות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7א|בסעיף 7א(א)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על הכרזה של חייב מוגבל באמצעים תימסר לזוכה.

{{ח:סעיף|69ד|הגבלות של חייב מוגבל באמצעים|תיקון: תשנ״ד־2, תשנ״ו, תשס״ט, תשע״ח־6, תשע״ט־3, תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} הכריז רשם ההוצאה לפועל על חייב מוגבל באמצעים, יתן צו תשלומים לפי בקשתו, עד לבדיקת יכולתו (להלן – צו ביניים), ורשאי הוא להטיל עליו בצו הביניים את ההגבלות המפורטות להלן, כולן או חלקן, כדי להבטיח את פרעון החוב ולמנוע יצירת חובות נוספים:
{{ח:תתת|(1)}} עיכוב יציאתו של החייב מן הארץ;
{{ח:תתת|(2)}} הגבלת החייב כלקוח מוגבל מיוחד, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי|בחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ״א–1981}};
{{ח:תתת|(3)}} הגבלת החייב מלעשות שימוש בכרטיס חיוב; לעניין זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 66א|סעיף 66א(4)(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} חייב מוגבל באמצעים לא ייסד תאגיד ולא יהיה בעל ענין בתאגיד, במישרין או בעקיפין, לרבות יחד עם אחר או באמצעות אחר, אלא אם כן אישר זאת רשם ההוצאה לפועל מראש; לענין סעיף זה, ”בעל ענין“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, ולגבי תאגיד שאין לו הון מניות – מי שהינו חבר בתאגיד או חבר הועד או המנהלה של אותו תאגיד.
{{ח:תת|(ג)}} השתתף חייב מוגבל באמצעים בייסוד תאגיד או היה בעל ענין בתאגיד, רשאי רשם ההוצאה לפועל ליתן הוראות לענין הפסקת כהונתו או חברותו של החייב בתאגיד; ואולם אין בהוראות לפי סעיף קטן זה או בהפרת הוראות סעיף קטן (ב) כדי לגרוע מתוקפה של התאגדות או מתוקפה של פעולה משפטית של תאגיד שבהם היה החייב מייסד או בעל ענין כאמור.

{{ח:סעיף|69ה|מרשם חייבים מוגבלים באמצעים|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הכריז רשם ההוצאה לפועל על חייב כמוגבל באמצעים, יורה על רישום פרטיו במרשם של חייבים מוגבלים באמצעים (להלן – המרשם), אשר יהיה פתוח לעיון הציבור בכל לשכת הוצאה לפועל לפי סעיף קטן (ג) או (ד); הרישום יכיל את שם החייב, מספר תעודת הזהות שלו, מענו ומשלח ידו, תאריך ההכרזה על החייב כמוגבל באמצעים, מספר תיק ההוצאה לפועל שבו ניתנה ההכרזה, וסכום החוב שחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ג|סעיף 69ג(א)}}; מנהל לשכת ההוצאה לפועל יודיע לחייב על הרישום ותוכנו.
{{ח:תת|(ב)}} רישום פרטיו של חייב במרשם יימחק משפרע את חובו או משבוטלה הכרזתו, או במועד מוקדם יותר אם הורה על כך רשם ההוצאה לפועל מטעמים מיוחדים שיירשמו.
{{ח:תת|(ג)}} כל אדם זכאי לקבל מידע מן המרשם לפי שאילתא שיגיש למנהל לשכת ההוצאה לפועל ואשר תציין את מספר תעודת הזהות של האדם שלגביו מתבקש המידע, וכן פרטים מזהים של מגיש השאילתא, הכל כפי שיקבע שר המשפטים, ורשאי השר לקבוע אגרה שתשולם בעד הגשת שאילתא.
{{ח:תת|(ד)}} שר המשפטים רשאי לקבוע תנאים והסדרים, לרבות לענין תשלומים, שלפיהם יהיה אדם רשאי לקבל מידע ישירות מן המרשם בשל צורך עסקי שלו, בהתחשב בין היתר באופי העסק ובהיקפו.
{{ח:תת|(ה)}} אדם שעיין במידע שעליו במרשם ומצא כי אינו נכון, שלם, ברור או מעודכן (להלן – מידע שגוי), רשאי לפנות למנהל לשכת ההוצאה לפועל בבקשה לתקן את המידע או למחקו; הסכים מנהל לשכת ההוצאה לפועל לבקשה, יבצע את השינויים הנדרשים תוך תקופה שתיקבע ויודיע עליהם לכל מי שקיבל את המידע השגוי במהלך התקופה, כפי שתיקבע, שקדמה לתיקון או למחיקה.
{{ח:תת|(ו)}} סירב מנהל לשכת ההוצאה לפועל לבקשת אדם לתקן את המידע שעליו או למחקו יודיע על כך למבקש באופן ובדרך שייקבעו.
{{ח:תת|(ז)}} מנהל לשכת ההוצאה לפועל יודיע לחייב על כל שינוי ברישום לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|69ו|ריבוי תיקים של חייב מוגבל באמצעים|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הוכרז חייב כמוגבל באמצעים, והיו תלויים ועומדים נגדו מספר תיקים, יתן רשם ההוצאה לפועל צו לאיחוד התיקים, לפי {{ח:פנימי|פרק ז3|פרק ז׳3}}, בשינויים המחויבים, אף אם לא נתקיימו ההוראות {{ח:פנימי|סעיף 74ו|שבסעיפים 74ו}} {{ח:פנימי|סעיף 74ט|ו־74ט}}; נפתח נגד החייב תיק נוסף לאחר שהוכרז כמוגבל באמצעים, יצורף התיק לצו האיחוד.
{{ח:תת|(ב)}} צווי הבאה שניתנו נגד החייב לפני שהוכרז כמוגבל באמצעים וטרם בוצעו, לא יבוצעו אלא במסגרת צו האיחוד.

{{ח:סעיף|69ז|בדיקת יכולת וצו תשלומים סופי|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן צו ביניים, יקיים רשם ההוצאה לפועל בדיקה בדבר היכולת של החייב, בין על יסוד העיון בבקשת החייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ג|סעיף 69ג}} והמסמכים שצורפו לה, וכל מידע אחר שנמצא לפניו, ובין בחקירת יכולת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67}}; ובלבד שרשם ההוצאה לפועל יתן לזוכה הזדמנות לטעון טענותיו בכתב, ואם ביקש הזוכה חקירת יכולת לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67}}, יורה רשם ההוצאה לפועל על קיומה.
{{ח:תת|(ב)}} רשם ההוצאה לפועל יתן צו תשלומים בהתאם ליכולת החייב כפי שיקבע על יסוד הבדיקה שערך, כאמור בסעיף קטן (א), ויקבע כי הוא מוגבל באמצעים אם אין ביכולתו לפרוע את החוב במשך התקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 69ג|בסעיף 69ג(א)}}, או כי הוא אינו מוגבל באמצעים וכי יש ביכולתו לפרוע את החוב במשך תקופה כאמור; רשם ההוצאה לפועל ינמק את קביעתו.

{{ח:סעיף|69ח|הסרת הגבלות מחייב מוגבל באמצעים|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט}}
{{ח:ת}} קבע רשם ההוצאה לפועל כי החייב מוגבל באמצעים, רשאי הוא, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להסיר את ההגבלות שהוטלו על החייב בצו הביניים, כולן או מקצתן, או להוסיף הגבלות לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ד|סעיף 69ד}}.

{{ח:סעיף|69ט|תוקף הגבלות על חייב שאינו מוגבל באמצעים|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט}}
{{ח:ת}} קבע רשם ההוצאה לפועל כי החייב אינו מוגבל באמצעים, רשאי הוא לקבוע כי ההגבלות שהוטלו על החייב בצו הביניים, כולן או מקצתן, יעמדו בתוקפן כל עוד לא נפרע החוב או לתקופה שיקבע, אם ראה כי החייב עלול לסכל את פרעון החוב או כי הדבר דרוש מטעם אחר להבטחת תשלום החוב.

{{ח:סעיף|69י|ביטול הכרזת חייב כמוגבל באמצעים|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט}}
{{ח:ת}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, בכל עת, מיוזמתו או על פי בקשה, לבטל הכרזה של חייב כמוגבל באמצעים, לרבות במקרים של פרעון החוב או של הסכם בין הזוכה לחייב, לענין פרעון חוב, שאישר רשם ההוצאה לפועל; בוטלה ההכרזה – בטלות גם ההגבלות שהוטלו על החייב, זולת אם נקבע אחרת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69ט|בסעיף 69ט}}.

{{ח:סעיף|69י1|הגבלת האפשרות להכריז על חייב מוגבל באמצעים|תיקון: תשע״ה־3, תשע״ח־5}}
{{ח:ת}} מיום התחילה של {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}, לא יוכרז חייב כחייב מוגבל באמצעים לפי {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן א|סימן זה}}.

{{ח:קטע3|פרק ז1 סימן ב|סימן ב׳: הפטר לחייב מוגבל באמצעים – הוראת שעה {{ח:הערה|(פקע)}}|תיקון: תשע״ה־3}}

{{ח:סעיף|69י2|תחולה, הוראות מעבר והגדרות|תיקון: תשע״ה־3, תשע״ח־4}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|סימן זה}} יעמדו בתוקפן עד תום ארבע שנים מיום כ״ב באלול התשע״ה (6 בספטמבר 2015) ({{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|בסימן זה}} – תקופת התחולה).
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|סימן זה}} ימשיכו לחול גם לאחר תום תקופת התחולה על חייב מוגבל באמצעים שהגיש בקשת הפטר, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|סימן זה}} בתקופת התחולה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוב“ – חוב פסוק וכן כל חוב שהוא חוב בר־תביעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 71|סעיף 71(א) לפקודת פשיטת הרגל}} ולרבות חוב לפי {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 72|סעיף 72(1) לפקודה האמורה}}, בשינוי זה: בכל מקום, במקום ”מתן צו הכינוס“ יקראו ”הגשת בקשת ההפטר“;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוב שאינו בר־הפטר“ – חוב כאמור {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 69|בפסקאות (1) עד (3) של סעיף 69(א) לפקודת פשיטת הרגל}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מסלול הפטר“ – מסלול למתן צו הפטר בידי רשם ההוצאה לפועל, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|סימן זה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נושה“ – למעט נושה של חוב שאינו בר־הפטר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקודת פשיטת הרגל“ – {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל|פקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש״ם–1980}}.

{{ח:סעיף|69י3|תנאים למתן צו הפטר|תיקון: תשע״ה־3, תשע״ח־4}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|סימן זה}}, לתת, לבקשת חייב מוגבל באמצעים ({{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|בסימן זה}} – בקשת הפטר), צו הפוטר את החייב מכל חובותיו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י15|בסעיף 69י15}} ({{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|בסימן זה}} – צו הפטר), אם מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המבקש הוא חייב מוגבל באמצעים, והוא היה חייב מוגבל באמצעים בארבע השנים שקדמו להגשת בקשת ההפטר, לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} בעת הגשת בקשת ההפטר לא עלה סך חובותיו של החייב, לרבות חובות שאינם בני־הפטר, על 800,000 שקלים חדשים; ואם עלה סך חובותיו כאמור על 800,000 שקלים חדשים – קרן החוב לא עלתה על 400,000 שקלים חדשים, ובלבד שסך חובותיו אינו עולה על שני מיליון שקלים חדשים; לעניין זה, ”קרן החוב“ – סכום החוב במועד היווצרותו, ולעניין חוב שהוגשה בעניינו בקשה לביצוע ללשכת הוצאה לפועל – מועד הגשת הבקשה;
{{ח:תתת|(3)}} אין לחייב נכסים בעלי ערך הניתנים לעיקול, מכירה או מימוש בדרך אחרת, שניתן לממשם לפי {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל|פקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש״ם–1980}}, למעט משכורת או הכנסה אחרת שהוא זכאי לה; בקביעת היותו של נכס בעל ערך ישקול הרשם, בין השאר, את עלויות מימושו ואת קיומה של תועלת של ממש לנושים ממימושו בהתחשב בעלויות אלה;
{{ח:תתת|(4)}} החייב עמד בצו התשלומים שניתן לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 69ז|סעיף 69ז}}, בשלוש השנים שקדמו למועד הגשת בקשת ההפטר, או שילם לפחות 18 תשלומים בשלוש השנים שקדמו למועד הגשת בקשת ההפטר ובאותו מועד שילם את יתרת התשלומים שנותרו לתשלום;
{{ח:תתת|(5)}} אין בקשת פשיטת רגל כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל|בפקודת פשיטת הרגל}} שתלויה ועומדת לגבי החייב;
{{ח:תתת|(6)}} במהלך חמש השנים שקדמו להגשת בקשת ההפטר –
{{ח:תתתת|(א)}} לא ניתן לגבי החייב צו כינוס כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 6|בסעיף 6 לפקודת פשיטת הרגל}} ולא נדחתה בקשת החייב לצו כאמור;
{{ח:תתתת|(ב)}} החייב לא הוכרז פושט רגל לפי {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל|פקודת פשיטת הרגל}} ולא נדחתה בקשת פשיטת רגל שהגיש החייב לפי {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל|הפקודה האמורה}};
{{ח:תתתת|(ג)}} לא ניתן לחייב צו הפטר לפי {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל|פקודת פשיטת הרגל}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(4), רשם ההוצאה לפועל רשאי לתת צו הפטר גם לחייב שלא עמד בצו התשלומים כאמור באותו סעיף קטן, בהתחשב, בין השאר, במספר התשלומים ששילם החייב לפי צו התשלומים שניתן לו ובנסיבות אי־התשלום, ורשאי הרשם, אם ראה צורך בכך, להתנות את מתן ההפטר בהשלמת התשלומים החסרים לפי צו התשלומים.

{{ח:סעיף|69י4|סייגים למתן צו הפטר|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל לא ייתן לחייב צו הפטר, אם היה לו יסוד סביר להניח שמתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מתקיימת לגבי החייב עובדה מהעובדות המסייגות מתן הפטר לפי {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 63|סעיף 63(ב) לפקודת פשיטת הרגל}}, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 63|פסקה (1) של הסעיף האמור}}, יראו את מועד הכרזתו של החייב חייב מוגבל באמצעים כמועד תחילת הליכי פשיטת הרגל;
{{ח:תתתת|(ב)}} יראו חייב שאורח חייו אינו תואם את מצבו הכלכלי כפי שהצהיר עליו בבקשת ההפטר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י5|בסעיף 69י5}}, כחייב שמתקיימת לגביו עובדה מהעובדות המסייגות מתן הפטר כאמור {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 63|בסעיף 63(ב)(1) לפקודת פשיטת הרגל}};
{{ח:תתתת|(ג)}} לעניין {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 63|פסקאות (9) ו־(11) של הסעיף האמור}}, יראו את מועד הגשת בקשת ההפטר כמועד מתן צו הכינוס;
{{ח:תתת|(2)}} מתקיים לגבי החייב האמור {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 70|בסעיף 70 לפקודת פשיטת הרגל}}, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: יראו את מועד הגשת בקשת ההפטר כמועד ההכרזה על פשיטת רגל;
{{ח:תתת|(3)}} החייב ביצע פעולות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 96|בסעיף 96}} {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 98|או 98 לפקודת פשיטת הרגל}}, שאילו היה החייב פושט רגל כאמור {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל|באותה פקודה}}, היו בטלות כלפי הנאמן בהליכי פשיטת רגל, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: יראו את מועד הגשת בקשת ההפטר כמועד פשיטת הרגל או מועד הגשת בקשת פשיטת הרגל, לפי העניין;
{{ח:תתת|(4)}} מתן צו ההפטר לאותו חייב יגרום לפגיעה כלכלית משמעותית בנושה אחד או יותר מנושי החייב; לעניין זה –
{{ח:תתתת|(א)}} בבואו לבחון את מידת הפגיעה הכלכלית בנושה הטוען לקיום הסייג לפי פסקה זו, ישקול רשם ההוצאה לפועל, בין השאר, את כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} גובה החוב שהחייב חב לכל נושה הטוען לקיום הסייג;
{{ח:תתתתת|(2)}} גובה התשלום החודשי שהחייב משלם לכל נושה הטוען לקיום הסייג;
{{ח:תתתתת|(3)}} מצבו הכלכלי של נושה הטוען לקיום הסייג;
{{ח:תתתת|(ב)}} עלה החוב לנושה הטוען לקיום הסייג לפי פסקה זו על 400,000 שקלים חדשים, יראו את מתן ההפטר כגורם לפגיעה כלכלית משמעותית באותו נושה.
{{ח:תת|(ב)}} הרשם רשאי לשקול אם בנסיבות העניין חובות נוספים שצבר החייב מתחילת תקופת התחולה הם עובדה המסייגת מתן הפטר כאמור {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 63|בסעיף 63(ב)(1) לפקודת פשיטת הרגל}}.

{{ח:סעיף|69י5|בקשת הפטר|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:ת}} בקשת הפטר תכלול את כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} תצהיר בדבר התקיימות התנאים למתן צו הפטר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י3|בסעיף 69י3}} ובדבר אי־התקיימות הסייגים למתן צו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י4|בסעיף 69י4(1) עד (3)}}; בתצהיר כאמור יפרט החייב את כלל נכסיו, חובותיו לרבות חובות שאינם בני־הפטר, הכנסותיו, הוצאותיו, נושיו וכל מי שהחייב חב לו חוב שאינו בר־הפטר, כפי שיקבע שר המשפטים;
{{ח:תת|(2)}} רשימה הכוללת פרטי התקשרות עדכניים עם הנושים כאמור בפסקה (1); שר המשפטים יקבע הוראות לעניין הפרטים שיש לכלול ברשימה;
{{ח:תת|(3)}} העתק מן ההחלטה על הכרזתו של החייב חייב מוגבל באמצעים, וכן העתק מכל חקירת יכולת שנערכה לחייב לאחר הכרזתו כאמור;
{{ח:תת|(4)}} כתב ויתור על סודיות.

{{ח:סעיף|69י6|הגשת בקשת הפטר והלשכה שבה יתנהל התיק|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} חייב רשאי להגיש בקשת הפטר וכן להגיש בקשות ומסמכים ולקבל מידע הנוגע לבקשה כאמור, בלשכת הוצאה לפועל שבה פועל מסלול הפטר; שר המשפטים יפרסם ברשומות הודעה על לשכות ההוצאה לפועל שבהן פועל מסלול הפטר.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה בקשת הפטר כאמור בסעיף קטן (א), יתנהל התיק בלשכת ההוצאה לפועל שבה פועל מסלול הפטר, במחוז כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(ג)}} ({{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|בסימן זה}} – מחוז) שבו נפתחו מרבית תיקי ההוצאה לפועל נגד החייב, ואם ניתן לחייב צו איחוד כמשמעותו {{ח:פנימי|פרק ז3|בפרק ז׳3}} – במחוז שבו מתנהל תיק האיחוד של החייב; אין באותו מחוז לשכת הוצאה לפועל שבה פועל מסלול הפטר, יתנהל התיק במחוז אחר, בלשכת הוצאה לפועל שבה פועל מסלול כאמור, כפי שיפורסם בהודעה לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}.

{{ח:סעיף|69י7|דרישת מידע עדכני|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:ת}} הוגשה בקשת הפטר וסבר רשם ההוצאה לפועל, על סמך העיון בבקשה ובמסמכים שצורפו לה, כי מתקיימים לכאורה התנאים למתן צו הפטר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י3|בסעיף 69י3}}, ידרוש הרשם מידע על החייב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7ב|בסעיף 7ב(א) ו־(א2) עד (ט)}}.

{{ח:סעיף|69י8|החלטה בעניין פתיחת תיק במסלול הפטר|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} סבר רשם ההוצאה לפועל, על סמך בקשת ההפטר והמידע שנמסר לו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 69י7|סעיף 69י7}}, כי מתקיימים התנאים למתן צו הפטר, יורה על פתיחת תיק במסלול הפטר; סבר הרשם כי לא מתקיימים התנאים כאמור, ידחה את הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} דחה רשם ההוצאה לפועל את בקשת ההפטר כאמור בסעיף קטן (א), ומצא על סמך המידע שנמסר לו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 69י7|סעיף 69י7}} כי לחייב נכסים בעלי ערך הניתנים לעיקול, מכירה או מימוש בדרך אחרת, יעביר הרשם את המידע לזוכים בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 7ב|סעיף 7ב(ד)}}.

{{ח:סעיף|69י9|פרסום הודעה על פתיחת תיק במסלול הפטר|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על פתיחת תיק במסלול הפטר תפורסם, בתוך 30 ימים ממועד פתיחת התיק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י8|בסעיף 69י8}}, ברשומות ובעיתון יומי, ואם קבע שר המשפטים תקנות לפי סעיף קטן (ב) – באתר האינטרנט של רשות האכיפה והגבייה; בהודעה שתפורסם כאמור ברשומות ובעיתון יצוינו שמו ומענו של החייב, הלשכה שבה יתנהל התיק והמועד האחרון להגשת התנגדות לפי {{ח:פנימי|סעיף 69י11|סעיף 69י11}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע בתקנות הוראות לעניין פרסום באינטרנט לפי סעיף זה, ובכלל זה הוראות לעניין פרטיו המזהים של החייב שיצוינו בהודעה על פתיחת תיק במסלול הפטר, תקופת הפרסום, ואמצעים שיינקטו כדי למנוע, ככל האפשר, את העיון באינטרנט בפרטים כאמור בתום תקופת הפרסום, והכול כדי להבטיח את אמינותו וזמינותו של המידע ואת ההגנה על פרטיות החייב.

{{ח:סעיף|69י10|הודעה לנושים|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} לשכת ההוצאה לפועל שבה מתנהל תיק במסלול הפטר תשלח הודעה על פתיחת תיק במסלול הפטר לכל הנושים שפורטו בבקשת ההפטר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י5|בסעיף 69י5}}, בתוך עשרה ימים ממועד החלטת הרשם על פתיחת התיק במסלול הפטר; לעניין זה, לא יובאו במניין הימים תקופות פגרת סוכות, פגרת הפסח והימים בפגרת הקיץ שבהם נקבע שסוגי עניינים מסוימים יידונו בהם לפי {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל (פגרות)|תקנות ההוצאה לפועל (פגרות), התשע״א–2010}}.
{{ח:תת|(ב)}} לשכת ההוצאה לפועל תאפשר לכל נושה בתיק לעיין בבקשת ההפטר שהגיש החייב.

{{ח:סעיף|69י11|התנגדות לבקשת הפטר|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} נפתח תיק במסלול הפטר, רשאי נושה להגיש התנגדות לבקשת הפטר מהטעם שלא מתקיים לגבי החייב תנאי מן התנאים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י3|בסעיף 69י3}} או שמתקיים סייג מן הסייגים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י4|בסעיף 69י4}} ({{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|בסימן זה}} – התנגדות); להתנגדות יצורף תצהיר המפרט את העובדות ואת נימוקי ההתנגדות; לשכת ההוצאה לפועל תמסור לחייב העתק מההתנגדות.
{{ח:תת|(ב)}} התנגדות תוגש בתוך שלושה חודשים מיום מתן ההחלטה על פתיחת תיק במסלול הפטר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י8|בסעיף 69י8}}; רשם ההוצאה לפועל רשאי, לבקשת נושה ומטעמים שיירשמו, לדחות לאותו נושה את המועד להגשת התנגדות לתקופה נוספת שלא תעלה על שלושה חודשים, אם מצא שמתקיימות נסיבות מיוחדות שבשלהן נמנע מהנושה להגיש את ההתנגדות במועד.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), חלה על החייב חובה להגיש דוח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיפים 131}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 134א|ו־134א לפקודת מס הכנסה}}, או שהוא עוסק כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, למעט מי שעשה עסקת אקראי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|החוק האמור}}, ידחה רשם ההוצאה לפועל, לבקשת רשות המסים, את המועד להגשת התנגדות, לתקופה אחת נוספת שלא תעלה על תשעה חודשים.
{{ח:תתת|(2)}} הודיעה רשות המסים כי לא הוגש דוח שעל החייב היה להגיש לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 135|או 135(1)(א) לפקודת מס הכנסה}} או {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#פרק יא|פרק י״א לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, לגבי אחת מחמש השנים שקדמו להגשת בקשת ההפטר, יעוכב ההליך לפי {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|סימן זה}} עד להגשת הדוח על ידי החייב, ופרק הזמן להגשת ההתנגדות של רשות המסים יימנה מיום הגשת הדוח.
{{ח:תתת|(3)}} לעניין דוח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 135|סעיף 135(1)(א) לפקודת מס הכנסה}}, הוראות פסקה (2) לא יחולו אלא אם כן פקיד השומה דרש את מילוי הדוח בטרם הוגשה בקשת ההפטר.
{{ח:תתת|(4)}} לא הגיש החייב את הדוחות האמורים בפסקה (2) בתוך שנה ממועד הודעת רשות המסים כאמור באותה פסקה, ימחק הרשם את בקשת ההפטר.

{{ח:סעיף|69י12|דיון והחלטה בהתנגדות לבקשת הפטר|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה התנגדות, יקבע רשם ההוצאה לפועל דיון בבקשה במעמד הצדדים והודעה על כך תישלח בדואר רשום, 14 ימים לפחות לפני המועד שנקבע לדיון, לכל מי שהגיש התנגדות וכן לנושים שפורטו בבקשת ההפטר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י5|בסעיף 69י5}} ולא הגישו התנגדות.
{{ח:תת|(ב)}} לאחר הדיון כאמור בסעיף קטן (א), יכריע רשם ההוצאה לפועל בהתנגדות; מצא הרשם כי יש יסוד סביר להתנגדות, יקבלה; מצא הרשם כי אין יסוד סביר להתנגדות, ידחה אותה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), רשם ההוצאה לפועל רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לקבל התנגדות אף בלא שקיים דיון כאמור בסעיף קטן (א), אם שוכנע, לאחר שנתן לחייב הזדמנות לטעון את טענותיו, כי לא מתקיים לגבי החייב תנאי מן התנאים למתן הפטר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י3|בסעיף 69י3}}, או שמתקיים סייג מן הסייגים למתן הפטר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י4|בסעיף 69י4}}.

{{ח:סעיף|69י13|החלטה בבקשת ההפטר|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} דחה רשם ההוצאה לפועל התנגדות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 69י12|סעיף 69י12}}, או שחלף המועד להגשת התנגדות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י11|בסעיף 69י11}} ולא הוגשה התנגדות, רשאי הרשם לתת לחייב צו הפטר בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 69י3|סעיף 69י3}}, לאחר שקיים דיון במעמד החייב, ערך לו חקירת יכולת ושוכנע כי מתקיימים לגביו התנאים למתן צו הפטר לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|סימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} היה לרשות המסים בישראל יסוד סביר להניח שגובה החוב המגיע לה מהחייב נמוך מ־400,000 שקלים חדשים, תודיע לרשם ההוצאה לפועל מה גובה החוב, כדי שיבחן אם מתקיים לגבי החייב התנאי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 69י3|בסעיף 69י3(א)(2)}}.
{{ח:תתת|(2)}} היה לרשות המסים בישראל יסוד סביר להניח שגובה החוב המגיע לה מהחייב הוא לפחות 400,000 שקלים חדשים, תודיע על כך לרשם ההוצאה לפועל, והרשם ידחה את הבקשה.
{{ח:תתת|(3)}} היה לרשות המסים בישראל יסוד סביר להניח שלחייב יש נכסים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י3|בסעיף 69י3(א)(3)}}, תודיע על כך לרשם ההוצאה לפועל; ואולם היתה העברת המידע מרשות המסים אסורה לפי כל דין, תודיע על כך לרשם ההוצאה לפועל, והרשם ידחה את הבקשה; נדחתה הבקשה כאמור, רשאי החייב לערער על ההחלטה לבית משפט השלום ולבקש לבחון את הודעת רשות המסים; בית המשפט יעיין במידע שבידי רשות המסים, ובמסגרת הדיון בערעור במעמד שני הצדדים, רשאי הוא לשמוע את עמדת רשות המסים לעניין המידע במעמד צד אחד.

{{ח:סעיף|69י14|תוצאות דחיית בקשת הפטר|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:ת}} אין בדחיית בקשת הפטר לפי {{ח:פנימי|סעיף 69י8|סעיפים 69י8(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69י12|69י12}} {{ח:פנימי|סעיף 69י13|ו־69י13}} כדי למנוע מהחייב להגיש בקשה לפי {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל|פקודת פשיטת הרגל}}.

{{ח:סעיף|69י15|פעולת ההפטר|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:ת}} צו ההפטר יפטור את החייב מכל חוב, מלבד חוב שאינו בר־הפטר או חוב שאינו בר־תביעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 72|סעיף 72(1) לפקודת פשיטת הרגל}}, ויראו את החייב לעניין חוב כאמור, כאילו קיבל הפטר לפי {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 69|סעיף 69 לפקודה האמורה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|69י16|ביטול צו הפטר|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:ת}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, בכל עת, לבטל צו הפטר שנתן לחייב לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|סימן זה}}, אם מצא כי צו ההפטר ניתן על סמך מידע שגוי או כוזב ויש בכך כדי להצדיק את ביטולו.

{{ח:סעיף|69י17|השהיית הליכים בתיק במסלול הפטר עקב הגשת בקשת פשיטת רגל|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} הגיש נושה בקשת פשיטת רגל כאמור {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#פרק ב|בפרק ב׳ לפקודת פשיטת הרגל}}, נגד חייב שהגיש בקשת הפטר לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|סימן זה}}, לפני חלוף המועד להגשת התנגדות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69י11|בסעיף 69י11}}, יצווה רשם ההוצאה לפועל על השהיית ההליכים בתיק במסלול הפטר; נושה שהגיש בקשת פשיטת רגל כאמור, יודיע על כך מיד לרשם ההוצאה לפועל; להודעה כאמור יצרף הנושה העתק מן הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} דחה בית המשפט בקשת פשיטת רגל של נושה כאמור בסעיף קטן (א), יורה רשם ההוצאה לפועל, לבקשת החייב, על ביטול צו השהיית ההליכים שניתן לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|69י18|הודעה לחייבים על האפשרות להגיש בקשת הפטר|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} רשות האכיפה והגבייה תשלח לחייבים שמתקיים לגביהם התנאי {{ח:פנימי|סעיף 69י3|שבסעיף 69י3(א)(1)}}, ויתרת החובות בתיקי ההוצאה לפועל התלויים ועומדים נגדם אינה עולה על 800,000 שקלים חדשים, הודעה על האפשרות להגיש בקשת הפטר לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|סימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לשם משלוח הודעה כאמור בסעיף קטן (א), תבדוק רשות האכיפה והגבייה, אחת לשנה לפחות, מי הם החייבים שמתקיים לגביהם האמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|69י19|הוראות לעניין מחיקה מהמרשם של חייבים מוגבלים באמצעים|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 69ה|סעיף 69ה(ב)}}, רישום פרטיו של חייב במרשם יימחק משקיבל הפטר לפי {{ח:פנימי|סעיף 69י13|סעיף 69י13}}.

{{ח:סעיף|69י20|הוראות לעניין ערעור|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 69י13|סעיפים 69י13(ב)(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 80|ו־80(ב)}}, ערעור על החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 69י8|סעיפים 69י8(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69י12|69י12}} {{ח:פנימי|סעיף 69י13|ו־69י13(א)}} יהיה בזכות.

{{ח:סעיף|69י21|סמכות בתי משפט|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי, בצו, לקבוע בתי משפט שבהם יידונו ערעורים לפי {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|סימן זה}}, ובלבד שיקבע לפחות בית משפט אחד בכל מחוז.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו ההוצאה לפועל (הסמכת בתי משפט שלום לדון בערעורים שעניינם הפטר לחייב מוגבל באמצעים)|צו ההוצאה לפועל (הסמכת בתי משפט שלום לדון בערעורים שעניינם הפטר לחייב מוגבל באמצעים), התשע״ו–2016}}.}}

{{ח:סעיף|69י22|דיווח לכנסת|תיקון: תשע״ה־3}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ימסור לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אחת לשנה, דיווח על יישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ז1 סימן ב|סימן זה}}; הדיווח יכלול, בין השאר, את אלה:
{{ח:תת|(1)}} מספר החייבים שהגישו בקשות הפטר וגובה חובותיהם ביום הגשת הבקשה;
{{ח:תת|(2)}} מספר החייבים שהוגשו בעניינם התנגדויות;
{{ח:תת|(3)}} מספר התיקים שבהם הושהו ההליכים במסלול הפטר בשל הגשת בקשה לפשיטת רגל;
{{ח:תת|(4)}} מספר החייבים שבקשותיהם להפטר התקבלו;
{{ח:תת|(5)}} מספר החייבים שנפתחו נגדם תיקי הוצאה לפועל לאחר מתן הפטר;
{{ח:תת|(6)}} מספר הערעורים שהוגשו בעניין הפטר.

{{ח:סעיף|69י23|הסדר מוסכם לפירעון החוב בין החייב לנושים|תיקון: תשע״ח־4}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 69י8|בסעיף 69י8}}, סבר רשם ההוצאה לפועל כי לא מתקיימים התנאים למתן צו הפטר אך ניתן, על סמך בקשת ההפטר, לגבש הסדר תשלומים לפירעון החוב בהסכמת החייב והנושים (בסעיף זה – הסדר מוסכם), יקבע דיון בבקשה במעמד הצדדים; הודעה על הדיון תישלח לכל הנושים שפורטו בבקשת ההפטר 14 ימים לפחות לפני מועד הדיון.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 69י12|בסעיף 69י12}}, נפתח תיק במסלול הפטר והוגשו התנגדויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 69י12|הסעיף האמור}}, רשאי רשם ההוצאה לפועל, לאחר הדיון בהתנגדויות, אם סבר שיש לקבל התנגדות שהוגשה, לגבש הסדר מוסכם.
{{ח:תת|(ג)}} גובש הסדר מוסכם לפי סעיף קטן (א) או (ב), יחייב ההסדר את החייב ואת כל הנושים שהם צד להסדר, ורשם ההוצאה לפועל יורה על השהיית הליכי ההוצאה לפועל או על סגירת תיקי ההוצאה לפועל בעניין חובות החייב שההסדר חל עליהם, והכול בהתאם להוראות ההסדר.

{{ח:קטע2|פרק ז2|פרק ז׳2: צווי הבאה וצווי מאסר|תיקון: תשנ״ד־2}}

{{ח:סעיף|69יא|הזמנה לבירור|תיקון: תשנ״ד־2, תשנ״ט, תשס״ט, תשפ״א, ק״ת תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} הומצאה לחייב אזהרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)}}, רשאי רשם ההוצאה לפועל כעבור 30 ימים, מיוזמתו או לבקשת הזוכה, להזמין את החייב לבירור, במועד שיקבע, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} החייב לא שילם את החוב הפסוק במלואו או בשיעורים, או שהוא בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7ג|בסעיף 7ג}};
{{ח:תתת|(2)}} החייב לא צירף לבקשתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיף 7א}} את המסמכים הדרושים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7א|אותו סעיף}}, או לא המציא כל מסמך אחר שנדרש למסור לרשם ההוצאה לפועל;
{{ח:תתת|(3)}} החייב לא מילא אחר צו תשלומים שניתן לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} מנהל לשכת ההוצאה לפועל יודיע לזוכה על מועד הבירור לפי סעיף קטן (א), אך רשאי רשם ההוצאה לפועל לקיים את הבירור אף שלא בנוכחותו; התקיים הבירור שלא בנוכחות הזוכה, רשאי הזוכה לבקש מרשם ההוצאה לפועל לקיים בירור נוסף בנוכחותו.
{{ח:תת|(ד)}} הומצאה לחייב הזמנה לבירור ולא התייצב במועד, יראו אותו כבעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו.

{{ח:סעיף|69יב|צו הבאה|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט, תשע״א־3, תשע״ג־2, תשפ״א, ק״ת תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} לא הופיע החייב לבירור שהוזמן אליו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69יא|בסעיף 69יא(א)}}, לא התייצב לחקירת יכולת שהוזמן אליה לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67}} או לא התייצב לבדיקה לפני חוקר הוצאה לפועל שהוזמן אליה לפי {{ח:פנימי|סעיף 68א|סעיף 68א}}, רשאי רשם ההוצאה לפועל, לבקשת הזוכה, להורות בצו על הבאת החייב לפניו או לפני רשם הוצאה לפועל אחר (להלן – צו הבאה), ובלבד שחלפו חודשיים מיום שהומצאה לחייב בהמצאה מלאה אזהרה, הזמנה לבירור, הזמנה לחקירת יכולת או הזמנה לבדיקה לפני חוקר הוצאה לפועל, לפי המוקדם, והחייב הוזהר כי אם לא יתייצב לבירור, לחקירת יכולת או לבדיקה כאמור יהיה ניתן לנקוט נגדו בהליכי הבאה ומאסר לפי {{ח:פנימי|פרק ז2|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} בצו ההבאה יפורטו שם החייב, תמצית העובדות והטעמים המהווים יסוד למתן הצו, ופרטים נוספים שייקבעו.
{{ח:תת|(ב1)}} לא יבוצע צו הבאה אלא לאחר שמנהל לשכת ההוצאה לפועל שלח לחייב בדואר התראה וחלפו 14 ימים מיום המצאתה; בהתראה יצוין כי רשם ההוצאה לפועל הורה על ההבאה, וכי צו ההבאה יבוצע במועד שלא יקדם מ־14 ימים מיום המצאת ההתראה, אלא אם כן ייפרע החוב או תינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ג)}} צו ההבאה יועבר לביצוע בידי משטרת ישראל, כאמור {{ח:פנימי|פרק ז4|בפרק ז׳4}}, והחייב יובא לפני רשם ההוצאה לפועל בהקדם האפשרי ולא יאוחר מתום 24 שעות משעה שנעצר על פי הצו; ובלבד שחייב שנעצר כאמור ולא הובא לפני רשם ההוצאה לפועל עד לצהרי ערב שבת או ערב יום מנוחה – ישוחרר, והצו יבוצע שנית.
{{ח:תת|(ד)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי להורות בצו ההבאה על שחרור החייב בערובה, כפי שיפורש בצו, להבטחת התייצבותו תוך 24 שעות לפניו או לפני רשם הוצאה לפועל אחר; לענין זה לא יבואו במנין ימי מנוחה וערבי יום מנוחה.
{{ח:תת|(ה)}} שוחרר החייב בערבון כספי ולא התייצב כפי שהבטיח, רשאי רשם ההוצאה לפועל להורות על חילוט הערבון והעברתו לחשבון תיק ההוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|69יג|מעמד הבירור או ההבאה|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בא החייב לבירור לפני רשם ההוצאה לפועל או הובא לפניו על פי צו הבאה, יהא עליו להציע דרכים לביצוע פסק הדין, בדרך של הצעה לתשלום החוב בשיעורים או למכירת נכסים, וכן יהא עליו למלא הצהרה בדבר יכולתו ולחתום על כתב ויתור על סודיות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7א|בסעיף 7א}}.
{{ח:תת|(ב)}} במעמד הבירור או ההבאה יברר רשם ההוצאה לפועל, ככל הניתן בנסיבות העניין, את יכולת החייב ורשאי הוא לתת כל צו או החלטה שייראו לו בנסיבות הענין, ובכלל זה רשאי הוא:
{{ח:תתת|(1)}} לתת או לשנות צו תשלומים;
{{ח:תתת|(2)}} להכריז על החייב כמוגבל באמצעים;
{{ח:תתת|(3)}} להזמין את החייב לחקירת יכולת במעמד הזוכה, ולכוף התייצבותו לחקירה כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} לתת צו להמצאת מסמכים או להתייצבות החייב לפניו או לפני רשם הוצאה לפועל אחר – במועד אחר;
{{ח:תתת|(5)}} לדרוש מסירת מידע על החייב, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 7ב|סעיף 7ב}}, ולעניין זה אין צורך במשלוח התראה לחייב לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7ב|אותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ג)}} במעמד הבירור או ההבאה רשאי רשם ההוצאה לפועל לכפות ציות או להעניש בשל אי ציות להוראותיו בדרך שמוסמך לכך בית משפט.
{{ח:תת|(ד)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לקבוע כי יראו חייב כבעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו אם לא מילא אחר החלטת רשם ההוצאה לפועל שניתנה לפי סעיף קטן (ב), או אם סירב במעמד הבירור או ההבאה לעשות אחד מאלה, בלי לתת הסבר סביר לכך:
{{ח:תתת|(1)}} למלא הצהרה בדבר יכולתו;
{{ח:תתת|(2)}} לחתום על כתב ויתור על סודיות;
{{ח:תתת|(3)}} למסור מידע לגבי יכולתו;
{{ח:תתת|(4)}} להציג מסמכים שנדרש להציגם.

{{ח:סעיף|70|מאסר חייב בעל יכולת בשל אי תשלום חוב מזונות שגובה המוסד לביטוח לאומי|תיקון: תשל״ה, תשל״ח, תשמ״ט, תשנ״ד־2, תשנ״ו־2, תשנ״ט, תשס״ט, תשע״ג, תשע״ג־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, לבקשת הזוכה, לתת צו מאסר נגד חייב בשל חוב מזונות שגובה המוסד לביטוח לאומי לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות}}, הכולל גביית הפרשים כאמור {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק האמור}}, בין אם הוכרז מוגבל באמצעים ובין אם לאו, לתקופה שלא תעלה על שבעה ימים, אם שוכנע, לאחר שהחייב הובא לפניו על פי צו הבאה לפי {{ח:פנימי|סעיף 69יב|סעיף 69יב}} או בא לפניו בדרך אחרת והוא בירר את יכולתו, כי לחייב יכולת לשלם את החוב והוא אינו משלמו ללא הסבר סביר, ובלבד שטרם חלפו שישה חודשים מיום שהובא או בא לפני רשם ההוצאה לפועל והוא בירר את יכולתו כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי לתת צו מאסר כאמור בפסקה (1), אף אם לא שוכנע כי לחייב יכולת לשלם את החוב, אם ניסה לברר את יכולתו כאמור באותה פסקה, אך הדבר לא התאפשר בשל אי שיתוף פעולה מכוון מצדו של החייב.
{{ח:תתת|(3)}} צו מאסר לפי סעיף קטן זה לא יינתן אלא נגד חייב שחובו הפסוק עולה על 2,000 שקלים חדשים; שר המשפטים רשאי, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, לשנות, בצו, את הסכום הקבוע בפסקה זו.
{{ח:תתת|(4)}} בתקופה של שנתיים מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303799.pdf|חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס׳ 43), התשע״ד–2014}}, לא יקראו את המילים ”הכולל גביית הפרשים כאמור {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק האמור}}“ שבפסקה (1).
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} רשם ההוצאה לפועל לא יורה על מאסר החייב לפי סעיף זה אלא אם כן שוכנע כי הדבר מוצדק בנסיבות העניין, בהתחשב בפגיעה בחייב, וכי נוכח הליכים אחרים שננקטו לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על החייב, ככל הנדרש, והגבלות אחרות שהוטלו עליו לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}}, אין הליכים אחרים שפגיעתם בחייב פחותה ויש בהם כדי להביא לתשלום החוב.
{{ח:תת|(ג1)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, לבקשת החייב או מיוזמתו אם החייב מעוניין בכך, להשהות החלטה לפי סעיף זה לתקופה שתאפשר לחייב למנות לעצמו עורך דין, או לקבל ייצוג לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי|חוק הסיוע המשפטי}}, אם החייב זכאי לכך לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי|אותו חוק}}.
{{ח:תת|(ד)}} חייב שנאסר יובא שוב לפני רשם ההוצאה לפועל, בהקדם האפשרי ולא יאוחר מתום 24 שעות ממועד מאסרו; הובא החייב כאמור, רשאי רשם ההוצאה לפועל לבטל את צו המאסר או לקצר את תקופת המאסר, בתנאים שייראו לו, ולתת כל החלטה אחרת שתיראה לו בנסיבות הענין; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על חייב שנאסר מכוח צו שניתן במעמד החייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 69יג|סעיף 69יג(ג)}}.
{{ח:תת|(ה)}} נתן רשם ההוצאה לפועל צו מאסר לפי סעיף קטן (א), לא ייכנס הצו לתוקף אלא לאחר שמנהל לשכת ההוצאה לפועל שלח לחייב בדואר התראה וחלפו 14 ימים מיום המצאת ההתראה; בהתראה יצוין כי רשם ההוצאה לפועל הורה על מאסרו וכי צו המאסר יבוצע במועד שלא יקדם מ־14 ימים מיום המצאת ההתראה, אלא אם כן ייפרע החוב או תינתן החלטה אחרת על ידי רשם ההוצאה לפועל, וכי החייב רשאי לבקש השהייה של ביצוע צו המאסר לתקופה של 30 ימים שתאפשר לו למנות לעצמו עורך דין; בהתראה ייכלל מידע בדבר האפשרויות למינוי עורך דין לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי|חוק הסיוע המשפטי}}.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בסעיף קטן (ה), נתן רשם ההוצאה לפועל צו מאסר במעמד החייב, לא תישלח לחייב התראה והמאסר ייכנס לתוקף בתום 14 ימים מיום מתן הצו, אלא אם כן ייפרע החוב או שתינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל; ואולם, צו מאסר שניתן במעמד החייב בדיון שאליו הובא בצו הבאה ניתן לביצוע מיידי; ראה רשם ההוצאה לפועל כי החייב אינו מיוצג, יברר האם הוא מעוניין בייצוג ויוודא כי קיבל הודעה בדבר האפשרויות למינוי עורך דין לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי|חוק הסיוע המשפטי}}.

{{ח:סעיף|71|סייג למתן צו הבאה או צו מאסר|תיקון: תש״ן, תשנ״ד־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא יינתן צו הבאה או מאסר אם היה החייב קטין או פסול־דין.
{{ח:תת|(ב)}} לא יינתן צו הבאה אם היה החייב בן־זוגו של הזוכה או אחד מצאצאיו או הוריו, זולת אם פסק הדין הוא למזונות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 74|בסעיף 74}}.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|72|שחרור החייב מהבאה וממאסר|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} חייב שנאסר ישוחרר מן המאסר – ואם טרם נאסר לא יבוצע צו המאסר – אם שילם את החוב או את השיעור שבשלו ניתן הצו או אם ביקש הזוכה בכתב את שחרורו של החייב.
{{ח:תת|(ב)}} חייב ישוחרר מן המאסר על פי צו של רשם ההוצאה לפועל לפני תום התקופה הקבועה בצו המאסר – ואם טרם נאסר לא יבוצע צו המאסר – אם נתן ערובה כפי שקבע רשם ההוצאה לפועל או הראה טעם אחר, להנחת דעתו של רשם ההוצאה לפועל, שאין להחזיקו במאסר.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (א) יחולו, בשינויים המחויבים, על חייב שניתן נגדו צו הבאה.

{{ח:סעיף|72א|תקופות מצטברות של מאסר|תיקון: תשנ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} חייב שניתנו נגדו מספר צווי מאסר, שסך כל תקופות המאסר על פיהם עולה על 30 ימים, ישוחרר מן המאסר כעבור 30 ימים, ולא ייאסר שוב לריצוי יתרת תקופות המאסר על פי הצווים האמורים או צווים נוספים, אלא כעבור 30 ימים מיום שחרורו.
{{ח:תת|(ב)}} חייב אשר שוחרר ממאסר לאחר 30 ימי מאסר כאמור בסעיף קטן (א), יקבל מסמך המאשר את שחרורו, שיפרט את הסימוכין למאסרו ולשחרורו, תקופת המאסר ומועד השחרור, לפי טופס שיקבע שר המשפטים בהתייעצות עם שר המשטרה.

{{ח:סעיף|73|אין לאסור שנית בעד אותו חוב}}
{{ח:ת}} חייב שנאסר בשל אי־תשלום חוב או שיעור כל שהוא והשלים את תקופת המאסר הקבועה בצו המאסר, לא ייאסר שנית בשל אותו חוב או שיעור.

{{ח:סעיף|73א|חסינות|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט}}
{{ח:ת}} מבלי לגרוע מהוראת {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 8|סעיף 8 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, לא תוגש נגד רשם ההוצאה לפועל תובענה על עוולה שעשה במילוי תפקידו.

{{ח:סעיף|74|מאסר בשל חוב בעד מזונות|תיקון: תשנ״ד־2, תשנ״ו־2, תשס״ט, תשע״ג, תשע״ג־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נבע החוב הפסוק ממזונות המגיעים לפי פסק דין למזונות, רשאי רשם ההוצאה לפועל לתת, לפי בקשת הזוכה, צו מאסר נגד החייב לתקופה שלא תעלה על 21 ימים אף בלי להיזקק לחקירת יכולת או לתצהיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיף 68}} אלא אם כן סבר כי מוצדק בנסיבות העניין לנקוט הליכים אחרים לשם גביית החוב, להטיל על החייב הגבלות אחרות לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}} או לרשום אותו במרשם החייבים המשתמטים לפי {{ח:פנימי|פרק ו2|פרק ו׳2}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיפים 7א}}, {{ח:פנימי|סעיף 69ג|69ג עד 69יג}} {{ח:פנימי|סעיף 70|ו־70}} לא יחולו על חוב כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} נתן רשם ההוצאה לפועל צו מאסר לפי סעיף קטן (א), לא יבוצע צו המאסר, אלא לאחר שנשלחה התראה לחייב וחלפו שבעה ימים מיום המצאתה; בהתראה יצוין כי רשם ההוצאה לפועל הורה על מאסר החייב וכי צו המאסר יבוצע במועד שלא יקדם משבעה ימים מיום המצאת ההתראה, אלא אם כן ייפרע החוב או תינתן החלטה אחרת על ידי רשם ההוצאה לפועל; בהתראה ייכלל מידע בדבר האפשרויות למינוי עורך דין לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי|חוק הסיוע המשפטי}}.
{{ח:תת|(ג1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), לא תישלח התראה לחייב אם נשלחה לו כבר התראה לפני ביצוע צו מאסר באותו תיק.
{{ח:תת|(ד)}} חייב שנאסר יובא בפני רשם ההוצאה לפועל בהקדם האפשרי ולא יאוחר מתום 24 שעות ממועד מאסרו; רשם ההוצאה לפועל רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו ולאחר שנתן לחייב הזדמנות לטעון טענותיו בפניו, לבטל את צו המאסר או לקצר את תקופת המאסר, בתנאים שייראו לו, ולתת כל החלטה אחרת שתיראה לו בנסיבות הענין.

{{ח:קטע2|פרק ז3|פרק ז׳3: איחוד תיקים|תיקון: תשנ״א־4, תשנ״ד־2}}

{{ח:סעיף|74א|הגדרות|תיקון: תשנ״א־4}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ז3|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממונה“ – מי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 74יד|סעיף 74יד}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – מקרקעין, מיטלטלין וזכויות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיק“ – תיק הוצאה לפועל, למעט תיק מזונות, ענין שאינו כספי, וענין שהועבר לבית המשפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 81א|סעיף 81א(ג)}} כל עוד לא הוכרע בו סופית.

{{ח:סעיף|74ב|בקשת איחוד|תיקון: תשנ״א־4}}
{{ח:תת|(א)}} חייב רשאי לבקש איחודם של כל התיקים התלויים ועומדים נגדו (להלן – בקשת איחוד).
{{ח:תת|(ב)}} הנוסח של בקשת האיחוד, הפרטים שייכללו בה והמסמכים שיצורפו אליה ייקבעו בתקנות.

{{ח:סעיף|74ג|המשך הליכים שננקטו|תיקון: תשנ״א־4, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשת איחוד, לא ייפסקו ולא יושהו בשל כך ההליכים נגד החייב כל עוד לא ניתן צו לאיחוד תיקים על פי הבקשה (להלן – צו איחוד).
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה בקשת איחוד או ניתן צו איחוד, לא ייפסקו ולא יושהו בשל כך ההליכים נגד חייב אחר בתיק מהתיקים התלויים ועומדים נגד החייב.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי רשם ההוצאה לפועל, לאחר שנתן הזדמנות לכל צד לטעון טענותיו, ומטעמים מיוחדים שיירשמו להורות בצו על הפסקה או השהיה של כל הליך שננקט נגד החייב לתקופה שלא תעלה על ששים יום, ולהתנותו בתשלום או במתן ערובה להנחת דעתו, וכן להורות בו על נקיטה של כל הליך לפי חוק זה, לרבות מינוי ממונה, ככל שיראה לנכון.

{{ח:סעיף|74ד|עיכוב יציאה מן הארץ|תיקון: תשנ״א־4, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשת איחוד, יורה רשם ההוצאה לפועל בצו על עיכוב יציאתו של החייב מן הארץ (בסעיף זה – צו עיכוב יציאה).
{{ח:תת|(ב)}} רשם ההוצאה לפועל יבטל צו עיכוב יציאה בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} החובות בתיקים התלויים ועומדים נגד החייב סולקו במלואם;
{{ח:תתת|(2)}} בקשת האיחוד נדחתה;
{{ח:תתת|(3)}} כל הזוכים הסכימו לכך;
{{ח:תתת|(4)}} צו האיחוד בוטל.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), רשאי רשם ההוצאה לפועל, על פי בקשה הנתמכת בתצהיר, שלא לתת צו עיכוב יציאה או לבטל צו לאחר שניתן, מטעמים מיוחדים שיירשמו ובתנאים שיקבע, לרבות מתן ערובה להנחת דעתו; וכן רשאי הוא ליתן צו עיכוב יציאה מחדש אם השתנו הנסיבות, או אם התנאים שקבע, כולם או מקצתם, לא קויימו.

{{ח:סעיף|74ה|עיקול|תיקון: תשנ״א־4, תשס״ט}}
{{ח:ת}} הוגשה בקשת איחוד, רשאי רשם ההוצאה לפועל, ביוזמתו או על פי בקשה, לצוות על עיקול נכסי החייב.

{{ח:סעיף|74ו|בקשת האיחוד|תיקון: תשנ״א־4, תשנ״ד־2, תשס״ט, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} החייב יצרף לבקשת האיחוד תצהיר הנתמך במסמכים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7א|בסעיף 7א(א)}} המאמת את הפרטים הכלולים בה.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשת האיחוד יציין החייב את שיעור התשלומים החודשי שביכולתו לשלם, ובלבד ששיעור זה לא יפחת מהשיעור שניתן לקבוע בצו תשלומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7א1|סעיף 7א1(ב)}}.
{{ח:תת|(ג)}} עם הגשת הבקשה, ישלם החייב תשלום בגובה השיעור שציין כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} עד להחלטה בבקשת האיחוד, ישלם החייב סכום נוסף בגובה השיעור שציין כאמור בסעיף קטן (ב), מדי חודש בחודשו, אלא אם כן קבע רשם ההוצאה לפועל אחרת, מטעמים שיירשמו.

{{ח:סעיף|74ז|חובת גילוי|תיקון: תשנ״א־4, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} החייב יגלה בבקשתו את מלוא המידע על נכסיו במשך חמש השנים שקדמו להגשת הבקשה לרבות זכויות שבשלן הגיש תביעות משפטיות, ופירוט מלא של כל חובותיו ביום הגשת הבקשה, לרבות החובות שבשלם הוגשו נגדו תביעות משפטיות, אף אם הוא אינו מכיר בהם.
{{ח:תת|(ב)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי להורות לחייב בצו, להמציא תוך תקופה שיקבע, אישור מרשות ציבורית או מגוף כלכלי או מסחרי, ובו יפורטו הנכסים או החובות, כאמור בסעיף קטן (א), הרשומים אצלם על שם החייב או אישור שלא רשומים אצלם נכסים או חובות כאמור.

{{ח:סעיף|74ח|החלטה לענין האיחוד|תיקון: תשנ״א־4, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, לאחר שנתן הזדמנות לכל אדם הנוגע בדבר לטעון טענותיו, להיעתר לבקשת האיחוד או לדחותה.
{{ח:תת|(ב)}} לפני שיתן החלטתו בבקשת האיחוד יקיים רשם ההוצאה לפועל חקירת יכולת של החייב, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67}} יחולו בשינויים המחוייבים, ובלבד שכל אדם הנוגע בדבר יהיה רשאי לחקור חקירה שכנגד כל אדם שנתן עדות בקשר ליכולתו של החייב לפרוע את חובותיו.

{{ח:סעיף|74ט|מבחן יכולת הפרעון|תיקון: תשנ״א־4, תשנ״ד־2, תשס״ט, תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} לא יינתן צו איחוד אלא אם כן נוכח רשם ההוצאה לפועל, לאחר חקירת היכולת של החייב ובהתחשב בנכסיו העתידיים, לרבות בכושר השתכרותו, כי החייב יוכל לפרוע את חובותיו בכל התיקים התלויים ועומדים נגדו תוך פרקי הזמן הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 7א1|בסעיף 7א1}} או אם הסכימו לכך כל הזוכים – תוך פרק זמן ארוך יותר.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|74י|דחיית בקשה|תיקון: תשנ״א־4, תשס״ט}}
{{ח:ת}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, ביוזמתו או על פי בקשה, לדחות את בקשת האיחוד; בין היתר רשאי הוא לדחותה אם היה לו יסוד להניח כי נתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} החייב מסר בבקשתו או במסמכים שצורפו אליה, בתצהירו או במהלך חקירת היכולת פרטים כוזבים, או העלים פרטים;
{{ח:תת|(2)}} החייב לא גילה או לא המציא את מלוא המידע על נכסיו או את הפירוט המלא של חובותיו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 74ז|בסעיף 74ז}};
{{ח:תת|(3)}} לאחר שהגיש החייב את בקשת האיחוד, הוא קיבל על עצמו חיוב כספי או הוציא הוצאה כספית שלא לצרכים חיוניים שלו או של משפחתו, או שלא לצורך ייצור הכנסה שממנה אמורים להיפרע חובותיו;
{{ח:תת|(4)}} נפתח נגד החייב תיק נוסף לאחר שהגיש את בקשת האיחוד, והחייב לא הודיע על כך בכתב לרשם ההוצאה לפועל שבלשכתו הוגשה הבקשה מיד לאחר שהדבר נודע לו.

{{ח:סעיף|74יא|צו איחוד|תיקון: תשנ״א־4, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} נתן רשם ההוצאה לפועל צו איחוד, רשאי הוא להתנותו במתן ערובה להנחת דעתו, ולהורות בו על נקיטה של כל הליך לפי חוק זה, ועל התנאים לפרעון חובות החייב, לרבות סדרי התשלומים, שיעוריהם ומועדיהם; ורשאי הוא לעשות כן בכל עת לאחר מתן הצו על פי בקשה וככל שיראה לנכון.
{{ח:תת|(ב)}} הצו יורה על איחוד כל התיקים התלויים ועומדים נגד החייב.
{{ח:תת|(ג)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, ביוזמתו או על פי בקשה, להורות בצו האיחוד על הפסקה או השהיה של כל הליך שננקט בתיק מן התיקים שעליהם חל הצו, ורשאי הוא להתנות את ההפסקה או את ההשהיה בתשלום או במתן ערובה להנחת דעתו.

{{ח:סעיף|74יב|תיק נוסף|תיקון: תשנ״א־4, תשנ״ד־2, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} נפתח נגד החייב תיק נוסף לאחר שהגיש את בקשת האיחוד, יודיע החייב על כך בכתב לרשם ההוצאה לפועל שבלשכתו הוגשה הבקשה מיד לאחר שהדבר נודע לו, והתיק הנוסף יצורף לבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} נפתח נגד החייב תיק נוסף לאחר שניתן צו איחוד, יצרף אותו רשם ההוצאה לפועל לצו האיחוד בתנאים שיקבע, ורשאי הוא לשנות את הצו ואת ההוראות והתנאים הכלולים בו, ובלבד שנתן הזדמנות לכל הצדדים לטעון טענותיהם; ואולם רשם ההוצאה לפועל יורה שהתיק הנוסף לא יצורף לצו, אם נוכח כי החייב לא יוכל לפרוע את כל חובותיו בתיקים שעליהם הוא חל ובתיק הנוסף תוך פרקי הזמן האמורים {{ח:פנימי|סעיף 74ט|בסעיף 74ט}}.

{{ח:סעיף|74יג|הבטחת מימוש הליך האיחוד|תיקון: תשנ״א־4, תשס״ט, תשע״ג, תשע״ד}}
{{ח:ת}} ניתן צו איחוד, רשאי רשם ההוצאה לפועל, אם נוכח כי הדבר דרוש כדי למנוע סיכול הצו או הפרעה לביצועו, לשנות את ההוראות והתנאים הכלולים בצו ולהוסיף עליהם, הכל כפי שיראה לנכון; וכן רשאי הוא להורות על נקיטה של כל הליך לפי חוק זה, אם לא שילם במועד תשלום שהוטל עליו בצו האיחוד.

{{ח:סעיף|74יד|מינוי ממונה|תיקון: תשנ״א־4, תשס״ט, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן צו איחוד, רשאי רשם ההוצאה לפועל, ביוזמתו או על פי בקשה, למנות אדם שיהיה ממונה על תיק האיחוד ולקבוע את סמכויותיו בהתאם לצו, וכן רשאי הוא לקבוע את שכרו; דין שכרו והוצאותיו של ממונה כדין הוצאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}.
{{ח:תת|(ב)}} ממונה רשאי לנקוט בכל ההליכים שזוכה רשאי לנקוט בהם, זולת אם קבע רשם ההוצאה לפועל אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} ממונה רשאי לדרוש מן החייב או מצד שלישי כל סכום כסף על חשבון חובות החייב והוא יחלק בין הזוכים כל סכום שהגיע לידיו או יפקידו במקום שיורה עליו רשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ד)}} לא שילם החייב במועד תשלום שהוטל עליו בצו האיחוד, יודיע הממונה על כך לרשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ה)}} ממונה יגיש לרשם ההוצאה לפועל דין וחשבון על פעולותיו, בסיומן, ובכל עת שידרוש רשם ההוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|74טו|ביטול צו|תיקון: תשנ״א־4, תשס״ט}}
{{ח:ת}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, ביוזמתו או על פי בקשה, לבטל צו איחוד או לשנות תנאים הכלולים בו, בין היתר מטעמים אלה:
{{ח:תת|(1)}} היה לרשם ההוצאה לפועל יסוד להניח כי החייב עשה או מתכוון לעשות מעשה כדי לסכל את ביצוע הצו;
{{ח:תת|(2)}} החייב לא מילא תנאי מתנאי הצו, לרבות לענין תשלום בסדר, בשיעור ובמועד שנקבעו, או פעל בדרך אחרת שלא על פי תנאי הצו, או שלא באמצעות הממונה;
{{ח:תת|(3)}} החייב סירב ללא טעם סביר לשתף פעולה עם הממונה;
{{ח:תת|(4)}} רשם ההוצאה לפועל נוכח כי נשתנו הנסיבות והחייב לא יוכל עוד לפרוע את חובותיו תוך פרקי הזמן הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 74ט|בסעיף 74ט}};
{{ח:תת|(5)}} נפתח נגד החייב תיק נוסף, ורשם ההוצאה לפועל נוכח, כי החייב לא יוכל לפרוע את כל חובותיו בתיקים שעליהם חל צו האיחוד ובתיק הנוסף תוך פרקי הזמן הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 74ט|בסעיף 74ט}};
{{ח:תת|(6)}} היה לרשם ההוצאה לפועל יסוד להניח כי נתקיים, בשינויים המחוייבים, אחד מן הטעמים לדחיית בקשת איחוד לפי {{ח:פנימי|סעיף 74י|סעיף 74י}}.

{{ח:סעיף|74טו1|איחוד תיקים בצו תשלומים|תיקון: תשפ״א, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל ישקול בעת מתן החלטתו לגבי צו תשלומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיפים 7א(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69|69}} {{ח:פנימי|סעיף 69יג|או 69יג(ב)(1)}}, אם לאחד את כל תיקי החייב ולקבוע כי צו התשלומים יחול על כלל חובות החייב, לאחר שיידע את החייב בדבר תוצאות צו האיחוד והחייב הסכים לאיחוד תיקיו כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} אוחדו תיקי החייב בצו תשלומים כאמור בסעיף קטן (א), יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 74א|סעיפים 74א}}, {{ח:פנימי|סעיף 74ד|74ד}}, {{ח:פנימי|סעיף 74ה|74ה}}, {{ח:פנימי|סעיף 74ט|74ט}}, {{ח:פנימי|סעיף 74יא|74יא}}, {{ח:פנימי|סעיף 74יב|74יב}}, {{ח:פנימי|סעיף 74יג|74יג}} {{ח:פנימי|סעיף 74טו|ו־74טו}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ז4|פרק ז׳4: ביצוע צווי הבאה וצווי מאסר|תיקון: תשנ״ד־2}}

{{ח:סעיף|74טז|ביצוע בידי משטרת ישראל|תיקון: תשנ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} צו המורה על הבאתו או על מאסרו של חייב יבוצע בידי משטרת ישראל, ורשאית המשטרה לבצעו בכל מקום ובכל עת; השוטר המבצע ישא עמו את הצו או העתק צילומי ממנו, והוא יציג אותו בפני החייב.
{{ח:תת|(ב)}} צו הבאה או צו מאסר יבוצע בידי המשטרה בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־90 ימים מיום שהועבר לה.
{{ח:תת|(ג)}} חייב שלא אותר, אף שנעשו מאמצים של ממש לאתרו, או שלא ניתן לבצע את הצו נגדו בשל היותו מחוץ לגבולות המדינה, או בשל הנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 74יז|בסעיף 74יז(א)}}, תתחיל התקופה האמורה בסעיף קטן (ב) מהיום שניתן לאתרו או לבצע את הצו, לפי הענין.

{{ח:סעיף|74יז|סייג לביצוע צו הבאה או צו מאסר|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ח, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} צו הבאה או צו מאסר נגד חייב לא יבוצע כל עוד מתקיימת אחת מן הנסיבות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} החייב משרת שירות סדיר לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|חוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}} או משרת שירות מילואים לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|חוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}};
{{ח:תתת|(2)}} ההבאה או המאסר עלולים להזיק לבריאותו של החייב;
{{ח:תתת|(3)}} כתוצאה מן ההבאה או המאסר של החייב יישארו ללא השגחה או טיפול הולמים, קטין שבאחריותו של החייב ושטרם מלאו לו 14 שנים, או אדם חסר ישע התלוי בחייב;
{{ח:תתת|(4)}} החייב מרצה מאסר פלילי או נמצא במעצר;
{{ח:תתת|(5)}} לחייב יש מוגבלות אחרת שבשלה, לדעת השוטר המבצע, בהתייעצות עם מפקדו הישיר, לא ניתן לבצע את הצו.
{{ח:תת|(ב)}} לא בוצע צו הבאה או צו מאסר מחמת אחת מן הנסיבות האמורות בסעיף קטן (א), יירשמו במשטרה הפרטים על אותן נסיבות ברישום שיהיה פתוח לעיון הזוכה; המשטרה תודיע על כך לרשם ההוצאה לפועל שנתן את הצו, בטופס שייקבע, ומנהל לשכת ההוצאה לפועל ישלח העתק ההודעה לזוכה.
{{ח:תת|(ג)}} לא ניתן לבצע צו הבאה או צו מאסר, בשל היות החייב מחוץ לגבולות המדינה או בשל הנסיבות האמורות בסעיף קטן (א), במשך תקופה העולה על ששה חודשים – בטל הצו.
{{ח:תת|(ד)}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, לבקשת הזוכה, להורות על ביצועו של צו הבאה או צו מאסר שלא בוצע כאמור, אם ראה כי לא נתקיימה נסיבה המצדיקה את אי־הביצוע.
{{ח:תת|(ה)}} צו הבאה או צו מאסר לא יבוצע ביום שבת או יום מנוחה, מצהרי ערב אותו יום ועד לשעת צאתו; שר המשפטים יקבע מה הם ימי המנוחה לענין סעיף זה, בהתייעצות עם שר הדתות.

{{ח:סעיף|74יח|סמכויות שוטר בביצוע צו הבאה או צו מאסר|תיקון: תשנ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} שוטר המבצע צו הבאה או צו מאסר רשאי, לשם כך, להיכנס לכל בית או מקום שיש לו חשד סביר שהחייב נמצא בו, ובלבד שזיהה את עצמו בפני מי שנחזה להיות מחזיק הבית או המקום, והודיע לו את המטרה שלשמה מתבקשת הכניסה.
{{ח:תת|(ב)}} מחזיק הבית או המקום ירשה כניסה חופשית לשוטר על פי דרישתו; לא איפשר מחזיק הבית או המקום את הכניסה, למרות שנדרש לעשות כן, רשאי השוטר להשתמש בכוח כלפי אדם או כלפי רכוש כדי לאפשר את הכניסה.
{{ח:תת|(ג)}} שוטר המבצע צו הבאה או צו מאסר רשאי להשתמש בכוח כלפי אדם או רכוש, כדי להתגבר על התנגדות או הפרעה לביצוע הצו.
{{ח:תת|(ד)}} שימוש בכוח על פי סעיף זה יהיה סביר, ולא יעלה על המידה המזערית הנדרשת בנסיבות הענין לצורך ביצוע הצו, ובלבד שאין בו, בכל מקרה, כדי לסכן חיי אדם.
{{ח:תת|(ה)}} שוטר המבצע צו הבאה או צו מאסר רשאי, אם היה לו יסוד סביר לחשוד כי ברשות החייב חפץ שבאמצעותו עלול החייב לפגוע בעצמו או בזולתו, לחפש בבגדיו ובכליו של החייב ולתפוס כל חפץ כאמור; השוטר יערוך רישום של כל חפץ שנתפס כאמור על גבי טופס, אשר ייחתם בידי השוטר והחייב.

{{ח:סעיף|74יט|יחידה מיוחדת|תיקון: תשנ״ד־2}}
{{ח:ת}} יחידה מיוחדת של משטרת ישראל תופקד על ביצוע צווי הבאה וצווי מאסר לפי חוק זה (להלן – היחידה המיוחדת); המפקח הכללי של המשטרה יהיה רשאי לשם כך לגייס ולהעסיק שוטרים ביחידה המיוחדת, כדי שישרתו שירות מיוחד זה בלבד, ככל הנחוץ לביצוע תפקידי היחידה המיוחדת, והכל במימון כספי הקרן המיוחדת לפי {{ח:פנימי|סעיף 74כא|סעיף 74כא}}.

{{ח:סעיף|74כ|אגרה מיוחדת|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} דמי טיפול בעד ביצוע צו הבאה או צו מאסר (להלן – האגרה המיוחדת) יהיו בסכום שיקבע שר המשפטים, בהסכמת שר המשטרה ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת; האגרה המיוחדת תעודכן ב־1 בינואר של כל שנה לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל (אגרה מיוחדת)|תקנות ההוצאה לפועל (אגרה מיוחדת), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} הזוכה ישלם את האגרה המיוחדת בעת הגשת הבקשה לצו הבאה או לצו מאסר, ולענין זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רשם ההוצאה לפועל לא יהיה רשאי להרשות מתן ערובה במקום תשלום האגרה המיוחדת;
{{ח:תתת|(2)}} הוגשה בקשה לצו מאסר על ידי זוכה שהוא קרוב משפחה לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}} בשל אי תשלום מזונות, לא יחויב הזוכה בתשלום האגרה המיוחדת;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות כל דין בדבר פטור זוכה מחובת התשלום לא יחולו אלא מטעמים של חוסר יכולת הזוכה.
{{ח:תת|(ג)}} דין המדינה לעניין תשלום האגרה המיוחדת כדין כל זוכה אחר.

{{ח:סעיף|74כא|קרן מיוחדת|תיקון: תשנ״ד־2}}
{{ח:ת}} סכומי האגרה המיוחדת יועברו לקרן מיוחדת, שתעמוד לרשות משטרת ישראל לצורך מימון הפעלתה של היחידה המיוחדת; העברת סכומי האגרה תיעשה ב־15 בכל חודש לגבי החודש שקדם לו.

{{ח:סעיף|74כב|דין וחשבון|תיקון: תשנ״ד־2}}
{{ח:ת}} שר המשטרה ימסור לועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון על ביצוע {{ח:פנימי|פרק ז4|פרק זה}}.

{{ח:קטע2|פרק ז5|פרק ז׳5: היוועדות חזותית|תיקון: תשע״ו, תשע״ח־3}}

{{ח:סעיף|74כג|הגדרה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ז5|בפרק זה}}, ”היוועדות חזותית“ – תקשורת בין שני מוקדים המאפשרת העברת תמונה וקול בזמן אמת.

{{ח:סעיף|74כד|היוועדות חזותית|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} דיון לפני רשם ההוצאה לפועל כמפורט להלן, יכול שיהיה באמצעות היוועדות חזותית, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק ז5|פרק זה}}:
{{ח:תת|(1)}} דיון בחקירת יכולת שאליו התייצב החייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7(א1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 66ג|66ג(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 66ה|או 66ה(ב)}};
{{ח:תת|(2)}} דיון שאליו הובא החייב על פי צו הבאה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69יב|בסעיף 69יב(ג)}};
{{ח:תת|(3)}} דיון שאליו הובא החייב לאחר שנאסר, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 70|בסעיפים 70(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 74|או 74(ד)}}.

{{ח:סעיף|74כה|תנאים לעריכת דיון בהיוועדות חזותית|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} רשם ההוצאה לפועל לא יקיים דיון באמצעות היוועדות חזותית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 74כד|בסעיף 74כד}} אלא לאחר שהסביר לחייב בתחילת הדיון את משמעות קיום הדיון בהיוועדות חזותית וכי החייב רשאי לסרב, ולאחר שהחייב הסכים, בכתב, לעריכת הדיון בדרך זו, והרשם שוכנע כי החייב מבין את משמעות הסכמתו.
{{ח:תת|(ב)}} הסכים חייב שנעצר על פי צו הבאה או שנאסר, לקיום דיון באמצעות היוועדות חזותית כאמור בסעיף קטן (א), והתקיים הדיון כאמור, יראוהו, לעניין מניין התקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 69יב|בסעיפים 69יב(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 70|70(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 74|או 74(ד)}}, לפי העניין, כאילו הובא לפני רשם ההוצאה לפועל; לא הסכים החייב לקיום הדיון באמצעות היוועדות חזותית, יובא החייב לפני רשם ההוצאה לפועל, בתוך התקופה האמורה.

{{ח:סעיף|74כו|אופן עריכת היוועדות חזותית|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} דיון באמצעות היוועדות חזותית יתקיים בלשכות ההוצאה לפועל שיקבע מנהל מערכת ההוצאה לפועל; רשימת הלשכות שנקבעו כאמור תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} החייב שעניינו נדון באמצעות היוועדות חזותית, יוכל, בלשכת ההוצאה לפועל שבה הוא נמצא, לראות באמצעות מסך ולשמוע את הנעשה במהלך הדיון בלשכת ההוצאה לפועל שבה נמצא רשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ג)}} רשם ההוצאה לפועל יראה וישמע את החייב וסביבתו במהלך הדיון.
{{ח:תת|(ד)}} נכחו בא כוח החייב, בא כוח הזוכה או הזוכה בלשכת ההוצאה לפועל שבה נמצא החייב או בלשכת ההוצאה לפועל שבה נמצא רשם ההוצאה לפועל, יחולו לגביהם הוראות סעיפים קטנים (ב) או (ג), לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} היה החייב מיוצג, יתאפשר לו לקיים שיחה חסויה עם בא כוחו, לפני הדיון ובמהלכו.

{{ח:סעיף|74כז||תיקון: תשע״ו, תשע״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|75|זקיפת הכנסות הביצוע|תיקון: תש״ם, תשמ״ד, תשס״ט, תשע״ג־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} כספים ששולמו על חשבון החוב עקב הליכים לפי חוק זה, ייזקפו תחילה לחשבון האגרות וההוצאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, לאחר מכן לחשבון שכר עורך דין לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}} ולאחר מכן לחשבון החוב הפסוק לפי הסדר הבא:
{{ח:תתתת|(א)}} ריבית וקרן, כולל הפרשי הצמדה;
{{ח:תתתת|(ב)}} כלל החוב דמי פיגורים, ייזקפו הכספים לדמי הפיגורים ולרכיבי החוב המפורטים בפסקת משנה (א), בהתאם לחלקם היחסי בחוב.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), נשא החוב הפסוק ריבית גבוהה יותר מסך הריבית ודמי הפיגורים לפי {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, ייזקפו הכספים תחילה לחוב הפסוק, ואם היו כמה חובות פסוקים כאמור באותו תיק – לחוב הנושא את הריבית הגבוהה ביותר.
{{ח:תת|(ב)}} כספים שנזקפו כאמור בסעיף קטן (א) לזכותו של הזוכה יועברו לידי הזוכה בהתקיים אחד מאלה, לפי המוקדם:
{{ח:תתת|(1)}} הסכום המצטבר שנזקף לזכות הזוכה עולה על הסכום המזערי שקבע שר המשפטים בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת;
{{ח:תתת|(2)}} חלף המועד שקבע שר המשפטים, בצו, לעניין זה.
{{ח:תת|(ג)}} על העברת כספים לידי הזוכה לפי סעיף זה יחולו {{ח:חיצוני|תקנות בתי משפט והוצאה לפועל (החזרת פקדונות וקנסות)|תקנות בתי משפט והוצאה לפועל (החזרת פקדונות וקנסות), התשמ״א–1981}}, כאילו היו פיקדון.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף קטן (ב) לא יחולו אם הזוכה או בא כוחו מסר פרטי חשבון בנק שאליו ניתן להעביר את הכספים בדרך של העברה בנקאית.

{{ח:סעיף|76|ריבוי הליכים ופסקי דין|תיקון: תשס״ט, תשע״ב, תשע״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} הגישו זוכים אחדים כמה בקשות לביצוע פסק דין אחד או פסקי דין אחדים נגד חייב אחד, ייזקפו הכספים שנתקבלו עקב הליכים לפי חוק זה בתחילה לחשבון החוב של הזוכה שנקט בהליך שבעקבותיו נתקבלו הכספים; נתקבלו כספים כאמור עקב הליך שנקטו כמה זוכים – ייזקפו הכספים שנתקבלו בתחילה לחשבון ההוצאות והאגרות שהוציאו אותם זוכים בנקיטת ההליך שבעקבותיו נתקבלו הכספים, בשיעור יחסי לגובה ההוצאות והאגרות כאמור, ולאחר מכן לחשבון החוב של זוכים אלה, בשיעור יחסי לגובה חובותיהם הפסוקים; לעניין זה, יראו עיקול של נכס, מכירתו או מימושו בדרך אחרת, כהליך אחד.
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בתיקים שאוחדו בצו איחוד לא יעלה הסכום שייזקף לחשבון החוב של הזוכה או הזוכים שנקטו את ההליך שבעקבותיו נתקבלו הכספים, על סכום ההוצאות והאגרות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} שהוצאו בהליך או על מחצית הסכום שהתקבל כתוצאה מנקיטת ההליך, לפי הגבוה; נותרו כספים לאחר הזקיפה כאמור, ייזקפו לחשבון החוב של כל הזוכים בתיק האיחוד בשיעור יחסי לגובה חובותיהם הפסוקים, לרבות לחשבון החוב של הזוכה או הזוכים שנקטו בהליך האמור.
{{ח:תת|(א2)}} נתקבלו כספים, העולים על גובה החוב הפסוק של הזוכה או הזוכים, לפי העניין, שנקטו בהליכים לפי סעיף קטן (א), רשאי רשם ההוצאה לפועל לזקוף את היתרה לחשבון החוב של זוכים אחרים של החייב, ככל שישנם, בשיעור יחסי לגובה חובותיהם הפסוקים.
{{ח:תת|(א3)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(א1), נבע חוב פסוק ממזונות המגיעים לפי פסק דין למזונות, ייזקפו הכספים שהתקבלו עקב הליכים לפי חוק זה בתחילה לחשבון ההוצאות והאגרות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} שהוצאו בהליך שבעקבותיו נתקבלו הכספים, לאחר מכן לחשבון חוב המזונות, ולאחריו לחשבון החוב של הזוכה או הזוכים שנקטו בהליך שבעקבותיו התקבלו הכספים לפי הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(א1), בשינויים המחויבים, והיתרה – לפי הוראות סעיף קטן (א2).
{{ח:תת|(ב)}} על כספים שנזקפו לחשבון של כל זוכה כאמור בסעיף זה, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 75|סעיף 75}}.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מזכות קדימה או מעדיפותו של זוכה או נושה על פי כל דין אחר ואולם, זכות קדימה לעניין חוב בשל אי־תשלום שכר עבודה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|בחוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}, תחול עד לסכום של 26,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|77|העודף שבידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} העודף שנשאר בידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל לאחר התשלומים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 75|בסעיפים 75}} {{ח:פנימי|סעיף 76|ו־76}}, ישולם לחייב.

{{ח:סעיף|77א|יידוע בדבר פנייה להליכי פשיטת רגל|תיקון: תשס״ט, תשע״ח־5}}
{{ח:ת}} נוכח רשם ההוצאה לפועל, לאחר שבירר את יכולתו של החייב לקיים את פסק הדין במעמד חקירת יכולת, בירור או הבאה, כי אין תועלת בניהול הליכי הוצאה לפועל נגד החייב וסבר כי בנסיבות העניין יהיה בפנייה להליכי חדלות פירעון לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}} כדי להביא תועלת, ימסור לחייב ולזוכה מידע בדבר האפשרות לפתוח בהליכים כאמור; הרשם רשאי להורות על השהיית הליכי הוצאה לפועל, כולם או חלקם, אם שוכנע כי הדבר מוצדק, לתקופה סבירה שיקבע, שתאפשר פנייה לבית המשפט או לממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי לשם פתיחת הליכי חדלות פירעון כאמור.

{{ח:סעיף|78|מות החייב|תיקון: תשס״ט, תשע״ח־8}}
{{ח:ת}} מת החייב, אין בכך כדי למנוע או להפסיק הליכים נגד עזבונו, בין שחולק העזבון ובין שטרם חולק, ורשאי רשם ההוצאה לפועל לנקוט בהליכים לפי חוק זה כלפי נכסי העזבון שבידי מנהלי העזבון או היורשים, לרבות הזוכים במנה על־פי צוואה או בהליכים לפי {{ח:פנימי|סעיף 78א|סעיף 78א}} כלפי נכסי העיזבון שבידי צד שלישי.

{{ח:סעיף|78א|צו לגביית חוב מכספי עיזבון של חייב שנפטר|תיקון: תשע״ח־8, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בקשה לביצוע פסק דין“ – בקשה לביצוע פסק דין כספי או כל חיוב אחר שניתן לפי חוק לבצעו כמו פסק דין של בית משפט, למעט בקשה לביצוע פסק דין למזונות ובקשה למימוש משכון או משכנתה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הירושה“ – {{ח:חיצוני|חוק הירושה|חוק הירושה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסכום המרבי“ – 20,000 שקלים חדשים או סכום אחר שנקבע לפי הוראות סעיף קטן (ט);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקודת פשיטת הרגל“ – {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|פקודת פשיטת הרגל, [נוסח חדש], התש״ם–1980}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צו ירושה“, ”צו למינוי מנהל עיזבון“ ו”צו קיום צוואה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הירושה|בחוק הירושה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – תאגיד בנקאי שהגיש למנהל לשכת ההוצאה לפועל הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44(ב) או (ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 45|או 45(א) או (ב)}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הירושה#סעיף 104|בסעיף 104 לחוק הירושה}}, כפי שהוחל {{ח:חיצוני|חוק הירושה#סעיף 124|בסעיף 124 לחוק האמור}}, רשם ההוצאה לפועל רשאי להורות לתאגיד בנקאי, בצו, לבקשת זוכה של חייב שנפטר, להעביר לידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל סכום מכספי עיזבון החייב המוחזקים בידי התאגיד הבנקאי שלא יעלה על הסכום המרבי, לשם גביית חוב פסוק מעיזבונו של החייב לטובת הזוכה (בסעיף זה – צו לגביית חוב מכספי עיזבון); הורה הרשם כאמור, יעביר התאגיד הבנקאי לידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל את הסכום כאמור בהתאם לצו.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} זוכה של חייב שנפטר, שהגיש ללשכת ההוצאה לפועל בקשה לביצוע פסק דין, רשאי להגיש לרשם ההוצאה לפועל בקשה לקבלת צו לגביית חוב מכספי עיזבון (בסעיף זה – בקשה לצו לגביית חוב מכספי עיזבון), אם מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} חלפה שנה לפחות מיום פטירת החייב למיטב ידיעתו;
{{ח:תתתת|(ב)}} סך כל החוב הפסוק או החובות הפסוקים במצטבר נגד החייב לטובת אותו זוכה אינו עולה על הסכום המרבי; לעניין זה יובאו בחשבון כל הסכומים המסולקים לפי סעיף זה לטובת אותו זוכה גם אם סולקו במועדים שונים;
{{ח:תתתת|(ג)}} לא ניתן לגבי עיזבון החייב צו ירושה או צו קיום צוואה, לפי העניין, ואם ניתן צו כאמור – חלפו שישה חודשים מיום מתן הצו והיורשים לא פעלו להזמין את נושי המוריש לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה#סעיף 123|סעיף 123 לחוק הירושה}};
{{ח:תתתת|(ד)}} אין בקשה תלויה ועומדת לצו ירושה או צו קיום צוואה, שהוגשה לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה|חוק הירושה}} לגבי עיזבון החייב;
{{ח:תתתת|(ה)}} הרשם לענייני ירושה לא מינה מנהל לעיזבון החייב ולא הוגשה לו בקשה לצו למינוי מנהל עיזבון, לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה|חוק הירושה}};
{{ח:תתתת|(ו)}} לא ניתן לגבי החייב צו כינוס כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 3|בסעיף 6 לפקודת פשיטת הרגל}} או צו ניהול עיזבון בפשיטת רגל כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 3|בסעיף 202 לפקודה האמורה}};
{{ח:תתתת|(ז)}} לא נמסרה לזוכה הודעה על כך שהתמנה מנהל לעיזבון החייב לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה|חוק הירושה}}, בידי בית משפט, על כך שתלויה ועומדת נגד עיזבון החייב, בבית משפט, בקשה לצו למינוי מנהל עיזבון לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה|החוק האמור}} או בקשה לניהול עיזבון בפשיטת רגל לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|פקודת פשיטת הרגל}} או על כך שתלויה ועומדת נגד החייב, בבית משפט, בקשת פשיטת רגל לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|אותה פקודה}}.
{{ח:תתת|(2)}} הזוכה יבדוק את התקיימות התנאים שבפסקה (1)(ג) עד (ו) שבעה ימים לפני הגשת הבקשה לצו לגביית חוב מכספי עיזבון, לכל המוקדם.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} בבקשה לצו לגביית חוב מכספי עיזבון יציין הזוכה את פרטי היורשים של החייב הידועים לו, ובכלל זה פרטי התקשרות עדכניים עם אותם יורשים.
{{ח:תתת|(2)}} לבקשה כאמור בפסקה (1) יצורף תצהיר בדבר התקיימות התנאים להגשת הבקשה כאמור בסעיף קטן (ג); לא ידוע לזוכה על קיומם של יורשים לחייב, יציין עובדה זו בתצהיר.
{{ח:תתת|(3)}} הזוכה יודיע לרשם ההוצאה לפועל על כל שינוי בפרט מהפרטים שצוינו בבקשה כאמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(ה)|(1)}} הוגשה בקשה לצו לגביית חוב מכספי עיזבון, ינקוט הזוכה את כל הפעולות שלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} יפרסם על חשבונו, בעצמו או באמצעות רשות האכיפה והגבייה, הודעה על הגשת הבקשה, בדרך שקבע שר המשפטים בתקנות;
{{ח:תתתת|(ב)}} ישלח הודעה לפי פסקת משנה (א) בדואר רשום לנושים וליורשים הידועים לו.
{{ח:תתת|(2)}} בהודעה לפי פסקה (1) יפרט הזוכה את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטי זהותו של החייב כפי שקבע שר המשפטים בתקנות;
{{ח:תתתת|(ב)}} זכותו של יורש או נושה של החייב להגיש לרשם ההוצאה לפועל התנגדות לבקשה לפי הוראות סעיף קטן (ו), והמועד להגשת התנגדות.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} יורש או נושה של החייב רשאי להגיש לרשם ההוצאה לפועל, בתוך 45 ימים מיום הפרסום או המשלוח של ההודעה על הגשת הבקשה לצו לגביית חוב מכספי עיזבון כאמור בסעיף קטן (ה), לפי העניין, התנגדות לבקשה לצו לגביית חוב מכספי עיזבון בדרך שקבע שר המשפטים בתקנות (בסעיף קטן זה – התנגדות).
{{ח:תתת|(2)}} יורש לא יגיש התנגדות אלא אם כן הגיש לבית משפט או לרשם לענייני ירושה בקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה|חוק הירושה}} לצו ירושה, לצו קיום צוואה או לצו למינוי מנהל עיזבון.
{{ח:תתת|(3)}} נושה לא יגיש התנגדות אלא אם כן הגיש ללשכת ההוצאה לפועל בקשה לביצוע פסק דין נגד החייב או שהגיש לבית משפט או לרשם לענייני ירושה בקשה לצו למינוי מנהל עיזבון לעיזבון החייב לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה|חוק הירושה}}.
{{ח:תתת|(4)}} הוגשה התנגדות ונוכח רשם ההוצאה לפועל כי מתקיימים התנאים להגשתה, ידחה את הבקשה לצו לגביית חוב מכספי עיזבון.
{{ח:תתת|(5)}} על אף האמור בפסקה (2), הוגשה התנגדות על ידי יורש כאמור באותה פסקה וחלפו שישה חודשים מיום שניתן צו הירושה או צו קיום הצוואה והיורש לא פעל לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה#סעיף 123|סעיף 123 לחוק הירושה}} להזמין את נושי המוריש, רשאי רשם ההוצאה לפועל לתת צו לגביית חוב מכספי עיזבון אם מתקיימים שאר התנאים שבסעיף קטן (ז).
{{ח:תת|(ז)}} הוגשה בקשה לצו לגביית חוב מכספי עיזבון, ומצא רשם ההוצאה לפועל כי מתקיימים כל אלה, רשאי הוא לתת צו לגביית חוב מכספי עיזבון בהתאם לבקשה:
{{ח:תתת|(1)}} מתקיימים התנאים להגשת הבקשה כאמור בסעיף קטן (ג)(1)(א) עד (ז);
{{ח:תתת|(2)}} אין תיק הוצאה לפועל נגד החייב לטובת זוכה אחר;
{{ח:תתת|(3)}} חלף המועד להגשת התנגדות כאמור בסעיף קטן (ו), ולא הוגשה התנגדות.
{{ח:תת|(ח)}} נגבה חוב בהתאם לצו לגביית חוב מכספי עיזבון לפי סעיף זה, ומצא בית המשפט, לבקשת נושה, יורש או מנהל העיזבון, כי הזוכה לא היה זכאי לגבות את החוב האמור מהעיזבון, כולו או חלקו, לרבות בשל סדר העדיפויות בסילוק חובות העיזבון כאמור {{ח:חיצוני|חוק הירושה#סעיף 104|בסעיף 104 לחוק הירושה}}, ישיב הזוכה את הכספים שקיבל בהתאם לצו, כולם או חלקם, למי שיורה בית המשפט וכפי שיורה, בצירוף ריבית שקלית מיום קבלת הכספים כאמור עד יום ההשבה.
{{ח:תת|(ט)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לשנות, בצו, את הסכום המרבי.
{{ח:תת|(י)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|פקודת פשיטת הרגל}}.

{{ח:סעיף|78ב|זוכה שהוא עוסק מפר בנסיבות מחמירות|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הודעת כוונה“ – הודעת הממונה על הגנת הצרכן על כוונתו לקבוע כי עוסק הוא עוסק מפר בנסיבות מחמירות כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22כט|בסעיף 22כט}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22לו|או 22לו(ג) לחוק הגנת הצרכן}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הודעת קביעה“ – הודעת הממונה על הגנת הצרכן על קביעתו כי עוסק הוא עוסק מפר בנסיבות מחמירות כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22לב|בסעיף 22לב}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22לו|או 22לו(ה) לחוק הגנת הצרכן}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הודעת אי־קביעה“ – הודעת הממונה על הגנת הצרכן על החלטתו שלא לקבוע כי עוסק הוא עוסק מפר בנסיבות מחמירות כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22לג|בסעיף 22לג}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22לו|או 22לו(ה) לחוק הגנת הצרכן}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגנת הצרכן“ – {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|חוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על הגנת הצרכן“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|בחוק הגנת הצרכן}}, לרבות מי שהסמכות הואצלה לו לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22לז|סעיף 22לז לחוק האמור}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עוסק מפר בנסיבות מחמירות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22כח|בסעיף 22כח}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22לו|או 22לו לחוק הגנת הצרכן}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תיק חדש“ – תיק הוצאה לפועל שנפתח במערכת ההוצאה לפועל לאחר שמנהל מערכת ההוצאה לפועל קיבל לגבי הזוכה בתיק הודעת כוונה או הודעת קביעה, לפי העניין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תיק קיים“ – תיק הוצאה לפועל שנפתח במערכת ההוצאה לפועל לפני שמנהל מערכת ההוצאה לפועל קיבל לגבי הזוכה בתיק הודעת כוונה או הודעת קביעה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} מסר הממונה על הגנת הצרכן למנהל מערכת ההוצאה לפועל העתק של הודעת כוונה, יפעל מנהל מערכת ההוצאה לפועל כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} יעכב את ההליכים והכספים בתיקים קיימים ובתיקים חדשים שבהם הזוכה הוא עוסק שנמסרה לגביו הודעת כוונה, החל במועד קבלת ההעתק של הודעת הכוונה ועד המועד החל לפי הוראות סעיף זה;
{{ח:תתת|(2)}} יצרף להתנגדות שתוגש לאחר קבלת הודעת הכוונה והמועברת לבית המשפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 81א|סעיף 81א(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 81א1|או 81א1(ד)(2)}}, לפי העניין, העתק מהודעת הכוונה.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל מערכת ההוצאה לפועל ימסור לזוכה שנמסרה לגביו הודעת כוונה, הודעה על פעולות מנהל מערכת ההוצאה לפועל בתיק, לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} מסר הממונה על הגנת הצרכן למנהל מערכת ההוצאה לפועל העתק של הודעת קביעה, יפעל מנהל מערכת ההוצאה לפועל לגבי זוכה שנמסרה לגביו הודעת קביעה (בסעיף זה – זוכה שהוא עוסק מפר בנסיבות מחמירות), כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} יורה שלא לפתוח, החל ממועד קבלת ההעתק של הודעת הקביעה, תיקים חדשים שבהם הזוכה הוא עוסק מפר בנסיבות מחמירות;
{{ח:תתת|(2)}} ימשיך לעכב את ההליכים והכספים בתיקים קיימים שבהם הזוכה הוא עוסק מפר בנסיבות מחמירות, עד למועד סגירתם והשבת הכספים בהם לפי הוראות סעיף זה;
{{ח:תתת|(3)}} בחלוף 21 ימים ממסירת ההודעה לזוכה שהוא עוסק מפר בנסיבות מחמירות לפי סעיף קטן (ה) – יסגור את התיקים הקיימים שבהם הזוכה הוא עוסק מפר בנסיבות מחמירות וכן יורה על השבת הכספים שעוכבו לפי סעיף קטן (ב), לחייבים.
{{ח:תת|(ה)}} מנהל מערכת ההוצאה לפועל ימסור הודעה לזוכה שהוא עוסק מפר בנסיבות מחמירות, על פעולות מנהל מערכת ההוצאה לפועל בתיק לפי סעיף קטן (ד) ועל זכותו להגיש בקשה לפי סעיף קטן (ו)(2)(ב) או לפי סעיף קטן (ח); שר המשפטים רשאי לקבוע הוראות לעניין ההודעה כאמור.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף קטן (ד) לא יחולו על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תיק חדש שהוגשה בו בקשה לביצוע פסק דין לאחר קבלת הודעת הקביעה, ובלבד שפסק הדין ניתן בהליך שהתקיים במעמד בעלי הדין ושצורפו לבקשת ביצוע פסק הדין מסמכים המעידים על כך;
{{ח:תתת|(2)}} תיק קיים שנפתח טרם קבלת הודעת הקביעה, שהוגשה בו בקשה לביצוע פסק דין או שהוגשה בו בקשה לביצוע שטר או תובענה שניתן לגביהם פסק דין לאחר שהוגשה התנגדות לביצועם, ובלבד שהתקיימו שני אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פסק הדין ניתן בהליך שהתקיים במעמד בעלי הדין;
{{ח:תתתת|(ב)}} הזוכה הגיש, בתוך 14 ימים מהמועד שנמסרה לו הודעה לפי סעיף קטן (ה), בקשה לרשם ההוצאה לפועל, ולפיה אין לסגור את התיק משום שפסק הדין ניתן בהליך שהתנהל בנוכחות שני הצדדים, וצירף לבקשתו את המסמכים המעידים על כך.
{{ח:תת|(ז)}} מסר הממונה על הגנת הצרכן למנהל מערכת ההוצאה לפועל העתק של הודעת אי־קביעה, יבטל מנהל מערכת ההוצאה לפועל את עיכוב ההליכים והכספים כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ח)}} זוכה שקיבל הודעה ממנהל מערכת ההוצאה לפועל כאמור בסעיפים קטנים (ג) או (ה), רשאי להגיש, בתוך 14 ימים מהמועד שבו נמסרה לו ההודעה כאמור, בקשה לרשם ההוצאה לפועל שלא לפעול לפי הוראות סעיפים קטנים (ב) או (ד), בהתאמה, בתיק שלטענתו כולו או חלקו אינו נוגע לפעילות העסקית שבשלה ניתנה הודעת הכוונה או הודעת הקביעה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ט)}} הוגשה בקשה כאמור בסעיף קטן (ח), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עד למתן החלטה בבקשה, מנהל מערכת ההוצאה לפועל לא יסגור את התיק שבו הוגשה הבקשה, על אף האמור בסעיף קטן (ד)(3);
{{ח:תתת|(2)}} מצא רשם ההוצאה לפועל שנדרשת התייחסות הממונה על הגנת הצרכן, רשאי הוא לפנות אליו לשם קבלת התייחסותו לטענת הזוכה כאמור בסעיף קטן (ח);
{{ח:תתת|(3)}} נוכח רשם ההוצאה לפועל, כי החוב אינו נוגע לפעילות העסקית, כולה או חלקה, שבשלה ניתנה הודעת הכוונה או הודעת הקביעה, יורה על פתיחת התיק, אם היה התיק תיק חדש, או על ביטול עיכוב ההליכים והכספים – אם היה התיק תיק קיים;
{{ח:תתת|(4)}} נדחתה בקשת הזוכה, ייסגר התיק ויושבו לחייבים הכספים שעוכבו לפי סעיף קטן (ב), בתוך 21 ימים ממועד מתן ההחלטה הדוחה את הבקשה.

{{ח:סעיף|79|ביצוע הליכים וצווים|תיקון: תשמ״ט, תשנ״ד־2, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לשם ביצועם של הליכים וצווים לפי חוק זה רשאי מנהל לשכת הוצאה לפועל להיכנס לחצרים של החייב וכן רשאי הוא בשעת הצורך, להשתמש בכוח סביר ולקבל לשם כך עזרה מתאימה מהמשטרה.
{{ח:תת|(ב)}} אדם המונע או מפריע שלא כדין ביצוע הליכים וצווים כאמור, אחראי לנזק או להפסד שנגרמו על ידי כך; אין הוראה זו גורעת מהוראות כל דין אחר.
{{ח:תת|(ג)}} אין לבצע צו להוצאת מעוקלים מחצרים, אם במקום נמצא קטין שטרם מלאו לו 16 שנים, ולא נמצא עמו הורהו או אדם בגיר אחר שנחזה להיות אחראי עליו, זולת אם קבע רשם ההוצאה לפועל כי בשים לב לנסיבות לא ניתן לבצע את הצו בדרך אחרת.

{{ח:סעיף|79א|מסמך מיכון – ראיה לכאורה|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} מסמך שהופק באמצעות מערכת ממוכנת שבלשכה והכולל פרטים בדבר תוכנם של צו, דרישה, אזהרה או מסמך אחר, ישמש ראיה לכאורה לנכונות האמור בו, אולם לא יקובל מסמך בהליך משפטי אלא אם כן פקיד הלשכה אישר על גביו בחתימת ידו שהופק כאמור.

{{ח:סעיף|80|ערר וערעור|תיקון: תש״ן, תשנ״ה, תשס״ט, תשע״א־5, תשע״ד, תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרואה עצמו נפגע על ידי פעולה של מנהל לשכת הוצאה לפועל, או החלטה שלו או של עובד מערכת ההוצאה לפועל, רשאי להגיש ערר לפני רשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ב)}} צווים והחלטות של רשם ההוצאה לפועל, לרבות החלטות בערר לפי סעיף קטן (א), ניתנים לערעור, ברשות שופט בית משפט השלום לפני בית משפט השלום; אולם ערעור על החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25}}, {{ח:פנימי|סעיף 38|38(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 48|48}}, {{ח:פנימי|סעיף 58|58}}, {{ח:פנימי|סעיף 66א|66א(1) ו־(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 66ה|66ה(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 66ז|66ז(ג)(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69יב|69יב(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 70|70(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 74|ו־74(א)}}, יהא בזכות.
{{ח:תת|(ב1)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), צווים והחלטות של רשם הוצאה לפועל בעניין ביצוע פסק דין בעניני משפחה, לרבות החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25}}, {{ח:פנימי|סעיף 38|38(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 48|48}}, {{ח:פנימי|סעיף 58|58}}, {{ח:פנימי|סעיף 66א|66א(1) ו־(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 66ה|66ה(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 66ז|66ז(ג)(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69יב|69יב(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 70|70(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 74|ו־74(א)}} ניתנים לערעור בזכות לפני בית המשפט לעניני משפחה בפני שופט אחד.
{{ח:תת|(ב2)}} פסק דין של בית משפט שלום או של בית המשפט לענייני משפחה בערעור שהוגש לפי סעיפים קטנים (ב) או (ב1), לפי העניין, ניתן לערעור לפני בית משפט מחוזי, אם ניתנה רשות לכך מאת שופט של בית המשפט המחוזי.
{{ח:תת|(ג)}} הוגש ערר או ערעור או בקשת רשות לערער לפי סעיף זה, אין בכך כדי לעכב הליך; רשם ההוצאה לפועל או בית המשפט רשאי להורות על השהיה או עיכוב ולהתנותם במתן ערובה להנחת דעתו, ובלבד שהמבקש הודיע שבדעתו להגיש ערר, ערעור או בקשת רשות לערער, לפי העניין.

{{ח:סעיף|81|חיוב שדינו כפסק דין|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} משכנתאות רשומות על מקרקעין, וכן החלטות, צווים, פסקי דין ומסמכים שנקבע לגביהם בכל דין כי יש לבצעם כמו פסק דין של בית משפט, יחולו עליהם הוראות חוק זה, בשינויים המחוייבים, ולענין משכנתה על דירת מגורים המשמשת למגורים של יחיד או משכון על זכויות לגבי דירת מגורים כאמור – גם בשינויים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 81ב1|בסעיף 81ב1}}.

{{ח:סעיף|81א|הוצאה לפועל של שטרות|תיקון: תשכ״ט, תשל״ט, תשמ״ד, תשמ״ט, תשנ״ג, תשס״א, תשס״ט, תשע״ב, תשע״ח־6, תשפ״א, תשפ״ב־4, ק״ת תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שטר חליפין, שטר חוב ושיק כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת השטרות|בפקודת השטרות}} (בחוק זה – שטר) ניתנים לביצוע כמו פסק דין של בית משפט.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש ביצועו של שטר יגיש ללשכת ההוצאה לפועל בקשה על כך והוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(ב) {{ח:הערה|[צ״ל: סעיף 7(ה)]}}}} יחולו עליה כאילו היתה בקשה לביצוע פסק דין.
{{ח:תת|(ג)}} החייב רשאי להגיש התנגדות לביצוע הבקשה שתהא נתמכת בתצהיר ובו יפורטו העובדות ונימוקי ההתנגדות, ומשהוגשה ההתנגדות יעכב רשם ההוצאה לפועל את הביצוע ויעביר את הענין לבית המשפט.
{{ח:תת|(ג1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)}}, המועד להגשת התנגדות לביצוע הבקשה יהיה שלושים ימים מיום המצאת האזהרה.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ז)|(1)}} לא תוגש בקשה לביצוע שטר שהוא שיק שאסור לפרעו לפי {{ח:חיצוני|חוק לצמצום השימוש במזומן#סעיף 5|סעיף 5 לחוק לצמצום השימוש במזומן, התשע״ח–2018}}, אלא אם כן התקיימו, בשינויים המחויבים, הוראות {{ח:פנימי|סעיף 81א1|סעיף 81א1(ב1) ו־(ב2)}} לעניין תביעה על סכום קצוב; על בקשת ביצוע כאמור יחולו, בשינויים המחויבים, הוראות {{ח:פנימי|סעיף 81א1|סעיף 81א1(ג)}}.
{{ח:תתת|(2)}} שר המשפטים רשאי לקבוע הוראות נוספות לעניין בקשה לביצוע שטר כאמור בפסקה (1).

{{ח:סעיף|81א1|ביצוע תביעה על סכום קצוב|תיקון: תשס״ג, תשס״ד, תשס״ו, תשס״ט, תשע״ה, תשע״ה־2, תשע״ח־2, תשפ״א, תשפ״ב־4, ק״ת תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} תביעה שהיא אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תביעה על סכום כסף קצוב הבאה מכוח חוזה או התחייבות מפורשים, שיש עליה ראיה בכתב;
{{ח:תתת|(2)}} תביעה הבאה מכוח חיוב לשלם סכום כסף קצוב שעילתו בהוראה מפורשת של חיקוק,
{{ח:תת}} ניתן לבקש לבצעה בהוצאה לפועל כמו פסק דין של בית משפט בכפוף להוראות סעיף זה, ובלבד שסכום התביעה אינו עולה על 75,000 שקלים חדשים ביום הגשתה, והוא אף אם עלה הסכום לאחר מכן מחמת הפרשי ריבית או הצמדה (בסעיף זה – תביעה על סכום קצוב).
{{ח:תת|(ב)|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תתת|(2)}} הוגשה בקשה לבצע תביעה על סכום קצוב שעניינה תשלום שכר טרחה בעד טיפול בתביעה שאדם זכאי בשלה לסיוע משפטי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי#תוספת פרט 6|פרט 6(ג) או (ד) לתוספת לחוק הסיוע המשפטי}}, יכלול המבקש בהתראה הודעה לחייב, בנוסח ובאופן שיקבע שר המשפטים.
{{ח:תת|(ב1)}} המבקש לבצע תביעה על סכום קצוב לפי הוראות סעיף זה, ימציא לנתבע, בדואר רשום עם אישור מסירה, התראה בדבר כוונתו להגיש את התביעה כאמור לביצוע בהוצאה לפועל (בסעיף זה – ההתראה); לא הצליח המבקש להמציא לנתבע את ההתראה באופן האמור, והיה המבקש מיוצג על ידי עורך דין, יוכל עורך הדין להמציא את ההתראה באמצעות מסירה אישית לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין}} ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 161|תקנות 161(4)}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 165|ו־165(א) לתקנות האמורות}}.
{{ח:תת|(ב2)}} סירב הנתבע לקבל את ההתראה או לחתום על אישור מסירה, יראו את הנתבע כמי שהומצאה לו ההתראה כדין; הערת פקיד הדואר או המוסר בדבר הסירוב תהווה ראיה לאמיתותה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} לא תוגש בקשה לביצוע תביעה על סכום קצוב ללשכת ההוצאה לפועל אלא בתום שלושים ימים ולא יאוחר מיום שהתובע המציא לנתבע את ההתראה; הבקשה תוגש בצירוף כתב התביעה, כל מסמך התומך בתביעה, העתק מההתראה, אישור על משלוח ההתראה בדואר רשום לנתבע ואישור מסירה או הערת פקיד הדואר או המוסר בדבר סירוב הנתבע לקבל את ההתראה או לחתום על אישור המסירה, לפי העניין, וכן העתק תשובת הנתבע להתראה, אם השיב לה (בסעיף זה – בקשה לביצוע תביעה).
{{ח:תתת|(2)}} ביקש התובע לבצע תביעה על סכום קצוב לאחר שחלפה שנה כאמור בפסקה (1) ימציא לנתבע התראה חדשה, ויחולו לעניין זה הוראות פסקה (1).
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הנתבע רשאי להגיש התנגדות לבקשת הביצוע, לרבות התנגדות מהטעם שלא התקיימו בתביעה התנאים הקבועים בסעיף קטן (א), בתוך שלושים ימים מיום המצאת האזהרה לפי הוראות סעיף קטן (ה); להתנגדות יצורף תצהיר לאימות העובדות שביסודה וכן כל מסמך שתומך בהתנגדות.
{{ח:תתת|(2)}} הוגשה התנגדות, יעכב רשם ההוצאה לפועל את ביצוע הבקשה ויעביר את התביעה וההתנגדות לבית המשפט.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} בדבר המצאת אזהרה יחולו על תביעה על סכום קצוב, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)}} – המועד להגשת התנגדות לבקשה לביצוע התביעה יהיה שלושים ימים מיום המצאת האזהרה;
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(ה)}} – לא יוחל בביצוע תביעה על סכום קצוב אלא לאחר המצאת האזהרה ולאחר שחלפה התקופה שנקבעה בה, לפי הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ו)}} נוכח רשם ההוצאה לפועל כי לא התקיימו בתביעה התנאים הקבועים בסעיף קטן (א) יעבירה לבית המשפט.
{{ח:תת|(ז)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי –
{{ח:תתת|(1)}} להתקין תקנות לביצוע סעיף זה, לרבות בדבר נוסח ההתראה ונוסח האזהרה; ואולם לעניין תקנות כאמור בסעיף קטן (ב)(2), לא נדרש אישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת;
{{ח:תתת|(2)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, להתקין תקנות בדבר סמכותן המקומית של לשכות ההוצאה לפועל לענין תביעה לפי סעיף זה;
{{ח:תתת|(3)}} לקבוע בצו סכום העולה על הסכום הקבוע בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|81א2|הוראות לענין שכר טרחה בתביעה על סכום קצוב ובתובענה לתשלום שטר|תיקון: תשס״ג, תשס״ד, תשס״ו, תשס״ט}}
{{ח:ת}} הוגשה לבית המשפט שלא בדרך של העברה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 81א|סעיף 81א}} {{ח:פנימי|סעיף 81א1|או 81א1}}, לפי העניין, תובענה לתשלום שטר או תביעה על סכום קצוב (בסעיף זה – תביעה), שהיה ניתן לבצעה לפי חוק זה, לא יהיה התובע זכאי לכך שייפסק לזכותו שכר טרחת עורך דין בבית המשפט בשל תביעתו, אלא אם כן בקשת התובע לסעד זמני התקבלה במעמד הצדדים או התקבלה במעמד צד אחד ולא בוטלה בדיון במעמד הצדדים או שבית המשפט מצא כי התקיימו נסיבות מיוחדות אחרות שיפורטו שהצדיקו להגיש את התביעה לבית המשפט.

{{ח:סעיף|81א3|ריבית ודמי פיגורים בהוצאה לפועל על שטר ועל תביעה על סכום קצוב|תיקון: תשס״ט, תשע״ה־2, תשע״ט־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד הפירעון“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין שטר – אם היה השטר בר־פירעון עם דרישה – יום הצגת השטר לפירעון, ובכל מקרה אחר – יום חלותו של השטר; מקום שנאמר בשטר שיש לפרעו בריבית – לפי המועדים האמורים {{ח:חיצוני|פקודת השטרות#סעיף 8.ד|בסעיף 8(ד) לפקודת השטרות}};
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין תביעה על סכום קצוב – מועד הגשתה לביצוע בהוצאה לפועל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תביעה על סכום קצוב“ – תביעה על סכום קצוב כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 81א1|בסעיף 81א1(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום הנקוב בשטר או סכום התביעה בתביעה על סכום קצוב (בסעיף זה – סכום התביעה), ייגבה בתוספת ריבית שקלית, והכל החל במועד הפירעון ועד למועד להגשת התנגדות הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 81א|בסעיפים 81א(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 81א1|או 81א1(ד)(1)}}, לפי העניין; בקשת הזוכה לפי סעיף קטן זה תוגש יחד עם הבקשה לביצוע השטר או התביעה, לפי העניין, והזוכה לא יהיה רשאי לחזור בו ממנה.
{{ח:תת|(ג)}} חלף המועד להגשת התנגדות כאמור בסעיף קטן (ב) ולא הוגשה התנגדות, ייווספו לסכום החוב, החל מאותו מועד ועד למועד התשלום בפועל, ריבית שקלית ודמי פיגורים; בסעיף קטן זה, ”החוב“ – סכום התביעה בתוספת ריבית שקלית.
{{ח:תת|(ד)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (ב) ו־(ג), במקרים המפורטים בפסקאות שלהלן יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוסכם בשטר, או בחוזה או התחייבות שמכוחם הוגשה התביעה על סכום קצוב, על תשלום ריבית, הפרשי הצמדה, דמי פיגורים או פיצוי אחר בשל פיגור בתשלום (להלן – ריבית הסכמית), תיווסף לסכום התביעה ריבית הסכמית ובלבד שהריבית אינה מנוגדת לכל דין;
{{ח:תתת|(2)}} נקבעו בחיקוק שמכוחו הוגשה התביעה על סכום קצוב תשלום ריבית, הפרשי הצמדה, דמי פיגורים או סעד אחר כפיצוי על פיגור בתשלום, וכל עוד ניתן להעניק אותו סעד, או נקבעה בחיקוק כאמור הוראה בדבר שלילת תשלום הפרשי הצמדה, בין מלאה ובין חלקית מבחינת השיעור או התקופה – תיווסף לסכום התביעה הריבית הקבועה באותו חיקוק.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|81א4|סמכות רשם ההוצאה לפועל להפחית ריביות ודמי פיגורים|תיקון: תשע״ט־2, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, מיוזמתו או לפי בקשת החייב ולאחר שנתן לזוכה הזדמנות לטעון את טענותיו, להפחית את תוספת הריביות ודמי הפיגורים הנצברים בתיק ההוצאה לפועל, ובלבד שריבית הבסיס כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 69ב2|בסעיף 69ב2}} וריבית לפי {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק פסיקת ריבית והצמדה}} לא יופחתו אלא מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|81ב|שמירת דינים וזכויות|תיקון: תשכ״ט}}
{{ח:ת}} אין {{ח:פנימי|סעיף 81א|בסעיף 81א}} כדי לגרוע מזכויותיהם וחובותיהם של הצדדים על פי {{ח:חיצוני|פקודת השטרות|פקודת השטרות}}, ואין בו כדי למנוע אוחז שטר מלהגיש לבית המשפט תובענה לתשלום השטר.

{{ח:סעיף|81ב1|אופן הוצאה לפועל של משכנתה או משכון לגבי דירת מגורים|תיקון: תשס״ב, תשס״ט, תשע״ב, תשע״ח־5, תשפ״א, ק״ת תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} לביצוע משכנתה על דירת מגורים המשמשת למגורים של יחיד או למימוש משכון על זכויות לגבי דירת מגורים כאמור (בסעיף זה – משכנתה), לא תוגש ללשכת ההוצאה לפועל אלא אם כן חלפו שישה חודשים מהמועד כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם נקבע בהסכם ההלוואה המובטח במשכנתה כי החוב ייפרע בתשלומים – ממועד התשלום הראשון שלא שולם בידי החייב, והתשלום האמור לא שולם עד תום ששת החודשים האמורים; לענין זה תשלום ששולם בתוך ששת החודשים האמורים ייזקף על חשבון התשלום הראשון שלא שולם בידי החייב;
{{ח:תתת|(2)}} אם לא נקבע בהסכם ההלוואה המובטח במשכנתה כי החוב ייפרע בתשלומים – מהמועד שבו היה על החייב לפרוע את החוב שלהבטחת פירעונו נרשמה המשכנתה, והחוב לא נפרע במלואו עד תום ששת החודשים האמורים.
{{ח:תת|(ב)}} על בקשה לביצוע משכנתה כאמור בסעיף קטן (א) יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הבקשה תוגש תחילה לביצוע החוב שבפיגור, ויצוין בה מלוא חוב ההלוואה שלהבטחת פירעונה נרשמה המשכנתה;
{{ח:תתת|(2)}} באזהרה שתישלח לחייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, הוא יוזהר כי אם לא יפרע את החוב שבפיגור כאמור בפסקה {{ח:הערה|(}}4{{ח:הערה|)}}, יהיה הזוכה זכאי לפרוע את מלוא חוב ההלוואה מהתמורה שתתקבל בעד מכירת דירת המגורים;
{{ח:תתת|(3)}} החייב רשאי להודיע לרשם ההוצאה לפועל, בתוך 20 ימים מיום המצאת האזהרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}, על רצונו למכור בעצמו את דירת המגורים, לצורך פירעון מלוא חוב ההלוואה; הודיע החייב כאמור, יורה רשם ההוצאה לפועל על עיכוב הליכי ביצוע המשכנתה לתקופה של 90 ימים מיום קבלת ההודעה, ובלבד שהחייב הבטיח את פירעון מלוא חוב ההלוואה מהתמורה שתתקבל בעד המכירה, לפי הוראות רשם ההוצאה לפועל; לא תימכר דירת מגורים לפי פסקה זו אלא לאחר שרשם ההוצאה לפועל אישר את המכירה;
{{ח:תתת|(3א)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תתת|(4)|(א)}} בכל עת עד תום 90 ימים מיום מינוי כונס נכסים לדירת המגורים ניתן –
{{ח:תתתתת|(1)}} לפרוע את החוב שבפיגור, לרבות סכומים שנוספו בשל אגרות, שכר טרחה, הוצאות, ריבית והצמדה עד ליום התשלום בפועל (להלן – התוספות);
{{ח:תתתתת|(2)}} לפרוע מחצית מהחוב שבפיגור ומהתוספות, ובלבד שהובטח להנחת דעתו של רשם ההוצאה לפועל כי בתום שישה חודשים מיום התשלום כאמור בפסקת משנה זו, ישולמו יתרת החוב שבפיגור וכן התוספות כפי שהם ביום התשלום בפועל;
{{ח:תתתת|(ב)}} שולמו החוב שבפיגור והתוספות כאמור בפסקת משנה (א), יורה רשם ההוצאה לפועל, מיזמתו או לבקשת החייב, על עיכוב הליכי ביצוע המשכנתה;
{{ח:תתתת|(ג)}} חלפה שנה מיום שנפרעו החוב שבפיגור והתוספות כאמור בפסקת משנה (א) – ייסגר התיק; רשם ההוצאה לפועל רשאי, לפי בקשת החייב, להורות על סגירת התיק לאחר שחלפו שלושה חודשים מיום שנפרעו החוב שבפיגור והתוספות;
{{ח:תתת|(5)}} לא נפרעו החוב שבפיגור והתוספות כאמור בפסקה (4)(א), זכאי הזוכה לפרוע את מלוא חוב ההלוואה מהתמורה שתתקבל בעד מכירת דירת המגורים.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב), ניתן יהיה להגיש בקשה לביצוע מיידי של משכנתה על מלוא חוב ההלוואה, בכל אחד מהמקרים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} רשם ההוצאה לפועל שוכנע על יסוד ראיות שהובאו לפניו, באחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} החייב עזב או עומד לעזוב את הארץ לתקופה ממושכת בלי לפרוע את חובו; לענין זה, חזקה שהחייב עזב את הארץ לתקופה ממושכת אם יצא מהארץ לתקופה העולה על שלושה חודשים ולא פרע את התשלומים המגיעים ממנו;
{{ח:תתתת|(ב)}} החייב הונה או בכוונתו להונות את נושיו;
{{ח:תתתת|(ג)}} בבעלות החייב או בבעלות משותפת של החייב ושל בן משפחתו הגר עמו דירה אחרת היכולה לשמש למגורים;
{{ח:תתת|(2)}} מונה כונס נכסים לדירת המגורים, ניתן צו כינוס של כלל נכסי החייב, בהליך אחר, לפי כל דין, או ניתן לגבי החייב צו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}};
{{ח:תתת|(3)}} אם נקבע בהסכם ההלוואה המובטח במשכנתה כי החוב ייפרע בתשלומים – סכום התשלומים שטרם נפרעו בתוספת ריבית הפיגורים עולה על 10% מיתרת מלוא חוב ההלוואה.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10}} {{ח:פנימי|סעיף 59|ו־59}}, שר המשפטים, בהתייעצות עם המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, יקבע הוראות לענין שכרו של עורך דין בהליכים לפי סעיף זה, ולענין שכרו של כונס נכסים שמונה לצורך ביצוע משכנתה כמשמעותה בסעיף זה, את דרכי חישובם ותשלומם, לרבות שיעור השכר מהתמורה שתתקבל בעד מכירת דירת המגורים.
{{ח:תתת|(2)}} שכר טרחה של כונס נכסים שנקבע לפי הוראות פסקה (1) ישולם לכונס הנכסים בלבד אלא אם כן בין כונס הנכסים לבין הזוכה מתקיימים יחסי עובד ומעביד.
{{ח:תתת|(3)}} שכר טרחה של עורך דין וכן שכר טרחה והוצאות של כונס נכסים יהיו חלק מן ההוצאות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החוב שבפיגור“ – כל התשלומים שלא שולמו במועד שנקבע לפירעונם על פי הסכם ההלוואה, למעט חוב הנובע מהעמדת ההלוואה לפירעון מוקדם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחיד“ – מי שאינו תאגיד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מלוא חוב ההלוואה“ – סכום ההלוואה שלהבטחת פירעונה נרשמה המשכנתה לרבות סכומים שנוספו לחוב בשל אגרות, שכר טרחה, הוצאות, וריבית והצמדה עד ליום התשלום בפועל, אם נוספו סכומים אלה.

{{ח:סעיף|81ב2|חובת סודיות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} מי שהגיע אליו מידע על חייב או על זוכה לפי חוק זה לא יעשה בו כל שימוש ולא יגלה אותו לאחר, אלא במידה הנדרשת לביצוע הוראות חוק זה או על פי צו של בית משפט.

{{ח:סעיף|81ג|עונשין|תיקון: תשנ״ד־2, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מי שמסר מידע כוזב לרשם ההוצאה לפועל או למנהל לשכת ההוצאה לפועל או למי שפועל מטעמם לפי חוק זה, דינו – מאסר שנתיים.
{{ח:תת|(ב)}} חייב שהפר הגבלה שהוטלה עליו לפי {{ח:פנימי|סעיף 66א|סעיפים 66א}}, {{ח:פנימי|סעיף 69ד|69ד(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 69ט|או 69ט}}, או חייב מוגבל באמצעים אשר כיהן כנושא משרה בחברה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}}, או ייסד חברה או תאגיד אחר, במישרין או בעקיפין, שלא על פי צו רשם ההוצאה לפועל, בניגוד להוראת {{ח:פנימי|סעיף 69ד|סעיף 69ד(ב)}}, דינו – מאסר שנה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} מי שהגיע אליו לפי חוק זה מידע לגבי חייב, נכסיו, גובה הכנסתו ומקורותיה, מצבו הכלכלי, יציאותיו מישראל, כניסותיו לישראל, חובותיו והוצאותיו, אשר חלה לגביו חובת סודיות, ועשה בו שימוש או גילה אותו לאחר, במידה העולה על הנדרש לביצוע הוראות חוק זה ושלא על פי צו של בית משפט, דינו – מאסר שנה או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף|81ד|סמכות רשם ההוצאה לפועל להטיל הוצאות|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} רשם ההוצאה לפועל יהיה רשאי להטיל הוצאות על הזוכה או על החייב במסגרת הליך המתנהל לפניו לפי הוראות שיקבע שר המשפטים בתקנות, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.

{{ח:סעיף|82|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בחוק זה כדי לגרוע מכל דין בדבר דרכי הגבייה של מסים ותשלומי חובה אחרים, או מהוראות {{ח:חיצוני|פקודת בזיון בית המשפט|פקודת בזיון בית המשפט}}.

{{ח:סעיף|83|ביצוע ערובה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} ניתנה ערובה לפי חוק זה ורשם ההוצאה לפועל נתן צו לממש אותה או לחלט אותה, תבוצע הערובה כאילו היתה פסק דין.

{{ח:סעיף|84|ביצוע לפי בקשת החייב|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} לא הגיש הזוכה בקשה לביצוע פסק הדין, רשאי החייב לבקש מרשם ההוצאה לפועל הוראות בדבר קיום פסק הדין, ויהא פטור מאחריות אם פעל בתום לב לפי הוראות רשם ההוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|85|ביטולים}}
{{ח:ת}} בטלים:
{{ח:תת|(1)}} החוק העותומני הזמני על ההוצאה לפועל מיום 11 במאי 1914;
{{ח:תת|(2)}} פקודת החוב (מאסר);
{{ח:תת|(3)}} פקודה להתקנת הוראות נוספות לחוק הוצאה לפועל, 1936;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה האזרחית|בפקודת הפרוצדורה האזרחית, 1938}};}}
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת בתי המשפט|בפקודת בתי המשפט, 1940}};}}
{{ח:תת|(6)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|דבר המלך במועצה על ארץ ישראל|בדבר המלך במועצה על ארץ ישראל, 1922–1947}};}}
{{ח:תת|(7)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בפקודת העברת קרקעות}}.}}

{{ח:סעיף|86|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה היא ביום ח׳ באלול תשכ״ח (1 בספטמבר 1968).

{{ח:סעיף|87|הוראות מעבר|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} הליך שהוחל בו לפני תחילתו של חוק זה, יחול עליו הדין הקודם, אולם רשאי רשם ההוצאה לפועל להחיל עליו הוראות חוק זה אם ביקש זאת אחד הצדדים ולאחר שנתן הזדמנות לצד השני להשמיע טענותיו.

{{ח:סעיף|87א||תיקון: תשמ״ט, תשס״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|87ב|דיווח שנתי|תיקון: תשנ״ד־2}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ימסור לועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון על פעילות לשכות ההוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|88|ביצוע ותקנות|תיקון: תשכ״ט, תשל״ה, תש״ן, תשנ״א, תשנ״א־2, תשנ״א־3, תשנ״א־4, תשנ״א־5, תשנ״ד־2, תש״ס, תשס״ט, תשע״ב־2, תשע״ו־4}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו, לרבות תקנות הקובעות –
{{ח:תתת|(1)}} תשלום האגרות, פטור מתשלומן או דחיית תשלומן וכן דרכי חישוב ההוצאות לשם נקיטת הליכים ושיעוריהם;
{{ח:תתת|(2)}} סדרי דין לגבי כל דיון לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} דרכי הטלת תפקידים על ידי מנהל לשכת הוצאה לפועל לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}};
{{ח:תתת|(3א)}} סדרי עבודתה של ועדת האישורים;
{{ח:תתת|(3ב)}} החובות שיחולו על בעל תפקיד;
{{ח:תתת|(3ג)}} אגרות בעד מתן אישור של בעל תפקיד או חידושו;
{{ח:תתת|(4)}} דרכי עיקול של נכסים, מכירתם או מימושם, וכן מתן פקדונות וחילוטם ורישומם בספרי המקרקעין;
{{ח:תתת|(5)}} דרכי הוצאה לפועל של משכנתה;
{{ח:תתת|(5א)}} דרכי הבקשה להוצאה לפועל של שטר, הגשת התנגדות להוצאה לפועל ומועדי ההגשה, העברת הענין לבית המשפט עקב התנגדות, דרכי ההוצאה לפועל, וסמכותן המקומית של לשכות ההוצאה לפועל לענין ביצוע השטר;
{{ח:תתת|(6)}} דרכי עיקול של נכסי החייב שבידי המדינה;
{{ח:תתת|(7)}} ניהול פנקסים ומסירת דו״חות על ידי כונס נכסים;
{{ח:תתת|(8)}} הצטרפותו של זוכה להליכים שננקטו לפי בקשתו של זוכה אחר;
{{ח:תתת|(8א)}} נהלים לאיחוד תיקים;
{{ח:תתת|(8ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(9)}} ביטול הליכים וסגירת תיקים בשל העדר פעולה מצד הזוכה או בשל יתרת חוב מזערית.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים רשאי, בהתייעצות עם שר המשטרה, להתקין תקנות לביצוע {{ח:פנימי|פרק ז4|פרק ז׳4}}, ובין היתר בדבר הביצוע של צווי הבאה וצווי מאסר, לרבות סדרים להעברת מידע על החייב בין לשכות ההוצאה לפועל, וכן בדבר אופן התשלום של האגרה המיוחדת בידי המדינה, ונהלים להעברת סכומי האגרה המיוחדת לקרן המיוחדת; התקנות בדבר הביצוע של צווי הבאה וצווי מאסר יהיו באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי בצו, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, לעדכן מזמן לזמן את הסכומים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 69ג|בסעיף 69ג}}, בהתאם לשינויים במדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ד)}} תקנות לפי חוק זה בעניין הנוגע לפינוי מושכר יותקנו באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל (אגרות, שכר והוצאות)|תקנות ההוצאה לפועל (אגרות, שכר והוצאות), תשכ״ח–1968}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל|תקנות ההוצאה לפועל, תש״ם–1979}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט, בתי הדין לעבודה ולשכות ההוצאה לפועל (סדרי דין בתקופת שביתה או השבתה של עובדים)|תקנות בתי המשפט, בתי הדין לעבודה ולשכות ההוצאה לפועל (סדרי דין בתקופת שביתה או השבתה של עובדים), התשמ״א–1981}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל (פגרות)|תקנות ההוצאה לפועל (פגרות), התשע״א–2010}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל (טיוב נתונים שגויים)|תקנות ההוצאה לפועל (טיוב נתונים שגויים), התשע״ג–2013}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל (סדרי דין בלשכות ההוצאה לפועל) (חרבות ברזל) (הוראת שעה)|תקנות ההוצאה לפועל (סדרי דין בלשכות ההוצאה לפועל) (חרבות ברזל) (הוראת שעה), התשפ״ד–2023}}.}}

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ד)}})}}|תיקון: תשע״ג־2}}
{{ח:קטע3||פרטים שניתן לקבל מהמרשם|תיקון: תשע״א־3}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} שם פרטי ושם משפחה.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} מספר זיהוי.

{{ח:סעיף*|3||תיקון: ק״ת תשע״ג|עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} שמות הורים.

{{ח:סעיף*|4||תיקון: ק״ת תשע״ג|עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} נתון פטירה ותאריך פטירה אם ישנו.

{{ח:סעיף*|5||תיקון: ק״ת תשע״ג|עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} תאריך לידה.

{{ח:סעיף*|6||תיקון: תשפ״ב־4|עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} מען דיגיטלי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}}.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיפים 7א(א)(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 7ב|7ב(א2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 7ב|7ב(א3)}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ט־3, תשע״ב, תשע״ב־5, תשע״ד, תשע״ח־5, תשפ״ב־5}}

טור א׳ {{ש}} הגורם	טור ב׳ {{ש}} סוג המידע

1.	המוסד לביטוח לאומי	מידע על מקורות הכנסה וגובהה, מעסיק, מספר חשבון בנק ומצב תעסוקתי.

2.	הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי	מידע על מתן צו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}.

3.	מרשם האוכלוסין	מידע על יציאות מישראל ועל כניסות לישראל.

4.	רשם האגודות השיתופיות	מידע על שעבודים של חייב שהוא אגודה שיתופית.

5.	רשם החברות והשותפויות	מידע על מניות בבעלות החייב, על זכויות החייב בשותפות, על היות החייב דירקטור בחברה, ולגבי חייב שהוא חברה, על שעבודים על נכסי החייב.

6.	רשם כלי שיט	מידע על זכויות לגבי כלי שיט הרשומות על שם החייב.

7.	רשם כלי טיס	מידע על זכויות לגבי כלי טיס הרשומות על שם החייב.

8.	רשות הרישוי	מידע על כלי רכב הרשומים על שם החייב.

9.	הממונה על רישום צמ״ה במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים	מידע על ציוד מכני הנדסי הרשום על שם החייב.

10.	רשות מקרקעי ישראל	מידע על זכויות החייב לגבי מקרקעין שבניהול רשות מקרקעי ישראל.

11.	מרשם המקרקעין	מידע על זכויות החייב הרשומות במרשם המקרקעין.

12.	תאגיד, לרבות באמצעות נציגו או בא כוחו, אשר מנהל רישום של זכויות המיועדות להירשם בפנקסי המקרקעין על פי הסכם למכירת דירה, או תאגיד שהתחייב בחוזה עם משרד הבינוי והשיכון או עם רשות מקרקעי ישראל למכירתם, השכרתם או ניהולם של מקרקעין, לטפל ברישום הזכויות כאמור בפנקסי המקרקעין	מידע על זכויות החייב לגבי מקרקעין הרשומות אצל התאגיד.

13.	רשם המשכונות	מידע על משכונות על נכסי החייב.

14.	ספק מורשה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}} (להלן – חוק התקשורת), המספק לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|החוק האמור}} אחד או יותר מהשירותים שלהלן: {{ש}} (1) שירות טלפוניה או שירות גישה לאינטרנט הניתן באמצעות רשת בזק שאינה מערכת רדיו טלפון נייד, בין שרשת הבזק היא של נותן השירות ובין שהיא של ספק מורשה אחר; {{ש}} (2) שירות בזק הניתן באמצעות רשת בזק שהיא מערכת רדיו טלפון נייד, בין שרשת הבזק היא של נותן השירות ובין שהיא של ספק מורשה	מידע על סך הוצאות החייב במהלך השנה שקדמה למועד מתן הצו.

15.	בעל רישיון חלוקה ובעל רישיון הספקה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}} (להלן – חוק משק החשמל)	מידע על סך הוצאות החייב בשל צריכת חשמל במהלך השנה שקדמה למועד מתן הצו.

16.	חברת כרטיסי אשראי	מידע על סך הוצאות החייב במהלך השנה שקדמה למועד מתן הצו ועל הלוואות שהחייב קיבל מהחברה שטרם נפרעו.

17.	תאגיד בנקאי	זכויות החייב אצל התאגיד הבנקאי, ערבויות בנקאיות שבתוקף, שניתנו לבקשת החייב, והלוואות שהחייב קיבל מהתאגיד הבנקאי וטרם נפרעו.

18.	מבטח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}	(1) זכויות החייב כלפי המבטח; {{ש}} (2) הלוואות שהחייב קיבל מהמבטח וטרם נפרעו וערבויות שבתוקף, שניתנו לבקשת החייב.

19.	חברה מנהלת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}	(1) זכויות החייב בקופת גמל המנוהלת בידי החברה המנהלת; {{ש}} (2) הלוואות שהחייב קיבל מהחברה המנהלת או מכספי קופת הגמל שבניהולה וטרם נפרעו.

20.	הנהלת בתי המשפט	פסקי דין בתובענות לסעד כספי או לסעד בעל שווי כספי שהחייב צד להן, ערבויות, ערבונות או פקדונות שניתנו בהן, הליכי חדלות פירעון המתנהלים נגד החייב והחלטות שהתקבלו בהם; לעניין זה, ”הליכי חדלות פירעון“ – הליכי חדלות פירעון לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}, הליכי פירוק לפי {{ח:חיצוני|חוק העמותות|חוק העמותות, התש״ם–1980}}, או {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|פקודת האגודות השיתופיות}}, או הליכי כינוס נכסים לפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}.

21.	המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות	מידע על כספים המגיעים לחייב מהמרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות.

22.	מערכת ההוצאה לפועל	מספר תיק הוצאה לפועל שפתח החייב כזוכה.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

טור א׳ {{ש}} הגורם	טור ב׳ {{ש}} סוג המידע

1.	תאגיד בנקאי	פירוט תנועות בחשבון בנק עובר ושב של החייב במהלך השנה שקדמה למועד מתן הצו.

2.	חברת כרטיסי אשראי	פירוט הוצאות החייב במהלך השנה שקדמה למועד מתן הצו.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 7ב|סעיף 7ב(א1)}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} מרשם האוכלוסין.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} רשות הרישוי.

{{ח:סעיף*|3||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}} רשויות מקומיות, לרבות באמצעות גוף המספק לרשות מקומית שירותי ניהול מידע.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 3 פרט 4}}
{{ח:ת}} המוסד לביטוח לאומי.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 3 פרט 5}}
{{ח:ת}} בעל רישיון חלוקה ובעל רישיון הספקה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל}}.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 3 פרט 6}}
{{ח:ת}} בעל רישיון כללי לשידורי כבלים ובעל רישיון לשידורי לוויין לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|חוק התקשורת}}.

{{ח:סעיף*|7||תיקון: תשפ״ב־5|עוגן=תוספת 3 פרט 7}}
{{ח:ת}} ספק מורשה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|בחוק התקשורת}}, המספק לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|החוק האמור}} שירות טלפוניה או שירות גישה לאינטרנט באמצעות רשת בזק שאינה מערכת רדיו טלפון נייד.

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 7ב|סעיף 7ב(א1)}})}}}}
{{ח:קטע3||כתובת שאין למסור מטעמים של הגנת החייב}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 4 פרט 1}}
{{ח:ת}} כתובת במעון או במקלט לנשים מוכות או לילדים מוכים.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 4 פרט 2}}
{{ח:ת}} כתובת במקלט לקורבנות סחר בבני אדם.

{{ח:קטע2|תוספת 4א|תוספת רביעית א׳|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(א1) ו־(א2)}})}}}}
{{ח:קטע3||סכומים לעניין עיקול מיטלטלין}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 4א פרט 1}}
{{ח:ת}} 2,500 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 4א פרט 2}}
{{ח:ת}} 35,000 שקלים חדשים.

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}})}}}}
{{ח:קטע3||מיטלטלין דרושים שאינם ניתנים לעיקול}}

{{ח:סעיף*|1||תיקון: תשפ״ד־3|עוגן=תוספת 5 פרט 1}}
{{ח:ת}} מדפסת.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 5 פרט 2}}
{{ח:ת}} מכשיר טלוויזיה או מכשיר רדיו, לפי בחירת החייב.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 5 פרט 3}}
{{ח:ת}} מכשיר טלפון נייח או טלפון נייד.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 5 פרט 4}}
{{ח:ת}} מכונת כביסה.

{{ח:קטע2|תוספת 6|תוספת שישית {{ח:הערה|(פקעה)}}|תיקון: תשפ״א, ק״ת תשפ״א}}
{{ח:קטע2|תוספת 7|תוספת שביעית|תיקון: תשפ״ג־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50(א)(10)}})}}}}
{{ח:קטע3||תוכניות ממשלתיות למתן סיוע להורים עצמאיים (נכסים שאינם ניתנים לעיקול)}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 7 פרט 1}}
{{ח:ת}} נוהל סיוע להורים עצמאיים מגבירי עבודה של מנהל תעסוקת אוכלוסיות במשרד העבודה;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 7 פרט 2}}
{{ח:ת}} מבחני תמיכה למתן מלגת הכשרה ללומדים בהכשרה מקצועית ותעסוקתית של אגף בכיר להכשרה מקצועית ולפיתוח כוח אדם האחראי למתן תעודות מקצוע כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#פרק 3|בפרק השלישי לחוק שירות התעסוקה, התשי״ט–1959}};

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 7 פרט 3}}
{{ח:ת}} תוכנית למתן שוברים להכשרה מקצועית ותעסוקתית לקראת השתלבות בעולם העבודה של אגף בכיר להכשרה מקצועית ולפיתוח כוח אדם האחראי למתן תעודות מקצוע כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#פרק 3|בפרק השלישי לחוק שירות {{ח:הערה|ה}}תעסוקה, התשי״ט–1959}};

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 7 פרט 4}}
{{ח:ת}} מבחנים למתן תמיכות להשתתפות המדינה בעלות שכר לימוד במעון או במשפחתון, של אגף בכיר לעידוד תעסוקת הורים במשרד העבודה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ב׳ באב תשכ״ז (8 באוגוסט 1967).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]