תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות), תשל״ג–1973}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר אישור תואר מומחה ובחינות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ג, 1924|תקנות המתעסקים ברפואה (אישור תואר מומחה ובחינות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3056.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 1620|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3208.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 2513|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3756.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 743|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3818.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 928|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4086.pdf}}, {{ח:תיבה|1013|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4091.pdf}}, {{ח:תיבה|1400|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4113.pdf}}, {{ח:תיבה|1784|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4132.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 1464|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4269.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 264|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4286.pdf}}, {{ח:תיבה|1386|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4385.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 1018|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4475.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 533|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4749.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 458|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4897.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 289|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4995.pdf}}, {{ח:תיבה|577|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5013.pdf}}, {{ח:תיבה|1066|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5039.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 112|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5232.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1174|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5452.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 1020|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5761.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 703|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5831.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 84|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5862.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 896|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5979.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 726|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6045.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 575|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6159.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 413|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6220.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 1006|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6502.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 390|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6641.pdf}}, {{ח:תיבה|418|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6643.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 302|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6738.pdf}}, {{ח:תיבה|1332|תיקון מס׳ 2 [תשס״ח] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6810.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1363|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6907.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 906|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6993.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1496|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7144.pdf}}, {{ח:תיבה|1497|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7144.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 239|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7187.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 511|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7328.pdf}}, {{ח:תיבה|1112|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7374.pdf}}, {{ח:תיבה|1198|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7383.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 736|הוראת שעה [תשע״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7618.pdf}}, {{ח:תיבה|750|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7620.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 681|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7775.pdf}}, {{ח:תיבה|753|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7781.pdf}}, {{ח:תיבה|812|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7787.pdf}}, {{ח:תיבה|1199|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7824.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 151|הוראת שעה [תשע״ב] (תיקון מס׳ 2 [צ״ל: תיקון])|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7877.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1314|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8106.pdf}}, {{ח:תיבה|3508|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8249.pdf}}, {{ח:תיבה|3508|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8249.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 2071|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9184.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3386|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10244.pdf}}, {{ח:תיבה|3568|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10270.pdf}}, {{ח:תיבה|3606|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10202.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2074|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10712.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1114|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11735.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 17|הסעיפים 11א}} {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 61|ו־22}} {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|לפקודת המתעסקים ברפואה, 1947}}, ולאחר התיעצות בהסתדרות הרפואית בישראל, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|פקודת המתעסקים ברפואה, 1947 הוחלפה {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|בפקודת הרופאים [נוסח חדש], תשל״ז–1976}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: בקשה להתמחות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: התמחות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הכרה במוסד להתמחות}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: בחינות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן א׳: מוסדות בחינה}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: סדרי בחינה}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: החלטה בדבר מתן תואר}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תש״ם, תשמ״ה, תש״ן, תשנ״ב, תשנ״ז, תשס״ג, תשס״ו, תשע״ד, תשע״ד־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד מדעי“ – תאגיד שהמועצה מכירה בו כאיגוד מדעי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בוגר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|כללי המועצה להשכלה גבוהה (תארים מוכרים)|בכללי המועצה להשכלה גבוהה (תארים מוכרים), תשכ״ד–1964}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה“ – המועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדע יסוד“ – אחד מאלה: אימונולוגיה, אנטומיה, פתולוגיה אבחנתית, אנטרופולוגיה, אפידמיולוגיה, אתיקה רפואית, ביולוגיה, ביוכימיה, ביופיסיקה, גנטיקה, כימיה, כימיה פיסיקלית, מיקרוביולוגיה, מדעי המחשב, סוציאולוגיה, סטטיסטיקה, פיסיקה, פיסיולוגיה, פסיכולוגיה, פרמקולוגיה, תולדות הרפואה, תזונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד מוכר“ – יחידה, מוסד רפואי, ארגון רפואי, מכון, מחלקה, חטיבה, מעבדה, מרפאה או מרכז או שירות שהוכרו לענין התמחות לפי תקנות אלה על־ידי המנהל לפי המלצת המועצה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד סגור“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסמך“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|כללי המועצה להשכלה גבוהה (תארים מוכרים)|בכללי המועצה להשכלה גבוהה (תארים מוכרים), תשכ״ד–1964}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקצוע משנה“ – ענף רפואה המפורש {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳ לתוספת}} שלא צויין לצדו שהוא מקצוע ראשי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקצוע־על“ – ענף רפואה מן המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6(ג)}}, שתואר בו מותנה בתואר מומחה במקצוע ראשי, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקצוע ראשי“ – ענף רפואה שבו מוענק למועמד תואר מומחה לאחר עמידה בכל הדרישות להתמחות, ללא צורך במומחיות בתחום נוסף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרפאת שלב א׳“ – מקום שבו ניתן שירות ברפואת המשפחה לקהילה, והמתמחה עובד בליווי מדריך במרפאה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרפאת שלב ב׳“ – מקום שבו ניתן שירות ברפואת המשפחה בקהילה, והמתמחה עובד עצמאית ביחידה ובמרפאה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנקס התמחות“ – פנקס שהנפיקה המועצה למתמחה לצורך רישום פרטי התמחותו לשם תואר מומחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קורס להחייאה מתקדמת“ (Advanced Trauma Life Support – ”ATLS“‎) – קורס מרוכז להחייאה ותמיכת חיים במצבי חירום, לרבות טיפול בחבלה, שאישר המנהל בהתייעצות עם המועצה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קורס להחייאה פדיאטרית מתקדמת“ (Advanced Pedatic Life-Support – ”APLS“‎) – קורס מרוכז להחייאה ותמיכת חיים במצבי חירום בטיפול בילדים, שאישר המנהל בהתייעצות עם המועצה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קורס להחייאה קרדיאלית מתקדמת“ (Advanced Cardiac Life-Suppor{{ח:הערה|t}} – ”ACLS“‎) – קורס מרוכז להחייאה ותמיכת חיים במצבי חירום קרדיו–וסקולריים, החייאת לב ריאות, שאישר המנהל בהתייעצות עם המועצה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא“ – מורשה לעסוק ברפואה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 3|סעיף 3 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|תואר מומחה}}
{{ח:ת}} לא יאושר לרופא תואר מומחה (להלן – תואר) אלא אחד התארים הנקובים {{ח:פנימי|תוספת|בטור א׳ של התוספת}}, ולא יאושר תואר אלא לפי הוראות תקנות אלה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: בקשה להתמחות|תיקון: תשנ״ז}}

{{ח:סעיף|3|בקשה להתמחות ופנקס התמחות|תיקון: תשמ״ה, תשמ״ו, תשנ״ב, תשנ״ז, תשפ״ב־2, תשפ״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} רופא המבקש להתמחות יגיש למועצה בקשה להתמחות ויצרף לבקשתו את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אישור בכתב מאת פקולטה או בית ספר לרפואה מוכרים לענין {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 4|סעיף 4(ב) לפקודה}} בדבר סיום כל חובותיו לקבלת תואר דוקטור ברפואה;
{{ח:תתת|(2)}} אישור בכתב מאת מנהל מוסד מוכר ויושב ראש ועדת ההתמחות בו, כי מנהל המוסד המוכר יקבלו להתמחות.
{{ח:תת|(א1)}} אושרה בקשה להתמחות, תעביר המועצה למבקש אישור על כך בכתב ותצרף לאישור הודעה אשר תציין את כל אלה: החובה לדווח על ההתמחות למשרד הבריאות, אופן הדיווח האמור והשלכות אי־דיווח כאמור, כפי שנקבעו בתקנות אלה; המנהל יפרסם באתר האינטרנט של משרד הבריאות נוסח לדוגמה של הודעה כאמור.
{{ח:תת|(א2)}} רופא המבקש להתמחות אשר בקשתו אושרה בידי המועצה, יגיש למשרד הבריאות, באופן מקוון באתר האינטרנט של המשרד, בתוך חודשיים מיום קבלת האישור בכתב כאמור בתקנת משנה (א1), דיווח על ההתמחות, שיתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הדיווח יכלול את הפרטים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטי המבקש ואמצעי התקשרות עימו;
{{ח:תתתת|(ב)}} פרטי הסטאז׳ שביצע ופרטי התמחויות קודמות, אם נעשו על ידו;
{{ח:תתתת|(ג)}} פרטי ההתמחות;
{{ח:תתת|(2)}} המבקש להתמחות יצרף לדיווח את המסמכים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אישור בכתב מאת מנהל מוסד מוכר כאמור בתקנת משנה (א)(2);
{{ח:תתתת|(ב)}} אישור בכתב מהמועצה ולפיו בקשת ההתמחות אושרה כאמור בתקנת משנה (א1).
{{ח:תת|(א3)}} התקבל דיווח על התמחות לפי תקנת משנה (א2), יעביר משרד הבריאות למבקש אישור על קבלת הדיווח.
{{ח:תת|(ב)}} אושרה בקשתו של מתמחה, ייחשב יום קבלת הבקשה במועצה כיום תחילת ההתמחות.
{{ח:תת|(ג)}} המבקש להחליף מקום התמחותו יגיש למועצה בקשה לאישור החלפת מקום התמחות ויצרף לבקשתו אישורים בכתב מאת מנהל המחלקה ויושב ראש ועדת ההתמחות במוסד מוכר המוכן לקבלו כמתמחה (בתקנת משנה זו – אישורים מהמוסד המוכר כי מוכנים לקבלו כמתמחה); אושרה הבקשה בידי המועצה, יגיש למשרד הבריאות, באופן מקוון באתר האינטרנט של המשרד, בתוך חודשיים מהמועד שבו אושרה הבקשה, דיווח על החלפת מקום ההתמחות, ויכלול בו את הפרטים המפורטים בתקנת משנה (א2)(1) ויצרף לו את האישורים מהמוסד המוכר כי מוכנים לקבלו כמתמחה ואת אישור החלפת מקום ההתמחות שקיבל מהמועצה; תאריך תחילת ההתמחות במקום החדש ייחשב כאמור בתקנות משנה (ב) ו־(ד).
{{ח:תת|(ד)}} המועצה רשאית, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לאשר כיום תחילת ההתמחות את היום הנקוב בהודעת המוסד המוכר, אף אם הוא מוקדם לתאריך שבו נתקבלה הבקשה במועצה, ובלבד שהבקשה נתקבלה תוך 60 ימים ממועד תחילת ההתמחות בפועל.
{{ח:תת|(ה)}} המועצה תמציא למתמחה פנקס התמחות או תעדכן את הרישום בו, לפי הענין, תוך שלושים ימים מיום קבלת בקשת המתמחה כאמור בתקנות משנה (א) ו־(ג).
{{ח:תת|(ו)}} מתמחה יגיש פנקס התמחותו לחתימת יושב ראש ועדת ההתמחות במוסד המוכר בו הוא מתמחה מיד עם קבלתו מהמועצה.
{{ח:תת|(ז)}} לא תוכר כחלק ממסלול ההתמחות תקופת עבודה שנעשתה בלא הגשת בקשה כאמור בתקנות משנה (א) ו־(ב) או (ג), לפי העניין, או תקופת עבודה שנעשתה בלא שהוגש דיווח על האישור למשרד הבריאות כאמור בתקנת משנה (א2) או (ג), לפי העניין, לאחר שחלפו חודשיים מיום אישור בקשה כאמור בידי המועצה; ואולם רשאי המנהל, להכיר בתקופת עבודה כאמור, כולה או מקצתה, בהתחשב בנסיבות מיוחדות שלא הייתה למתמחה שליטה עליהן, ולגבי תקופת עבודה שנעשתה בלא הגשת בקשה למועצה – יחליט המנהל כאמור לאחר התייעצות עם יושב ראש המועצה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לעניין מתמחה שבקשתו להתמחות אושרה בידי המועצה לפני יום 1.1.2023):}} לא תוכר כחלק ממסלול ההתמחות תקופת עבודה שנעשתה בלא הגשת בקשה כאמור בתקנות משנה (א) ו־(ב) או (ג), לפי העניין, או תקופת עבודה שנעשתה בלא שהוגש דיווח על האישור למשרד הבריאות כאמור בתקנת משנה (א2) או (ג), לפי העניין, לאחר שחלפו ארבעה חודשים מיום תחילתן של תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות) (תיקון מס׳ 2), התשפ״ב–2022 {{ח:הערה|(לאחר יום 1.5.2023)}}; ואולם רשאי המנהל, להכיר בתקופת עבודה כאמור, כולה או מקצתה, בהתחשב בנסיבות מיוחדות שלא הייתה למתמחה שליטה עליהן, ולגבי תקופת עבודה שנעשתה בלא הגשת בקשה למועצה – יחליט המנהל כאמור לאחר התייעצות עם יושב ראש המועצה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: התמחות}}

{{ח:סעיף|4|חובת התמחות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} פרט לאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}} חייב מועמד לעבור התמחות לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} ולהיבחן לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}.

{{ח:סעיף|5|סדרי התמחות|תיקון: תש״ם, תשמ״א, תשמ״ב, תשמ״ג, תשמ״ו, תשמ״ז, תשנ״ב, תשנ״ו, תשנ״ז, תשס״ב, תשס״ט, תש״ע, תשע״ט, תשפ״ג, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} התמחות תהיה על ידי עבודה רצופה במוסד מוכר בהיקף של משרה שלמה, הכוללת ביצוע תורנויות במספר שקבעה המועצה לאותו ענף רפואה, בהדרכתו ובפיקוחו של בעל תואר מומחה באותו ענף רפואה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ד)}} שנה אחת מתוך השנתיים הראשונות ושישה חודשים רצופים מתוך השנה האחרונה של ההתמחות יהיו במקצוע ראשי אלא אם כן נאמר אחרת בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ה)}} מתמחה במקצוע־על אשר מסלול ההתמחות בו שנתיים וחצי רשאי לצרף לתקופת התמחותו התמחות של ששה חדשים רצופים שעשה באותו תחום כמקצוע משנה, במסגרת התמחותו במקצוע הראשי.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ז)}} מתמחה המבקש להתמחות במקצוע על ואינו מומחה באחד מהמקצועות הראשיים הנדרשים כתנאי להתמחות במקצוע על, לא יתחיל אותה התמחות אלא לאחר שקיבל אישור מאת המועצה המדעית על השלמת תקופות ההתמחות במקצועות השונים לפי דרישתה.
{{ח:תת|(ח)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), התמחות במקצועות כמפורט בתקנת משנה (י) תיעשה בעבודה רצופה במוסד מוכר בהיקף של מחצית משרה לפחות, והיא תכלול ביצוע תורנויות במספר שקבעה המועצה לאותו ענף רפואה, לפי היקף המשרה, בהדרכתו ובפיקוחו של בעל תואר מומחה באותו ענף רפואה.
{{ח:תת|(ט)}} התמחות כאמור בתקנת משנה (ח) בהיקף הקטן ממשרה שלמה, תיעשה לפי מסלול ההתמחות הקבוע {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת {{ח:הערה|[לתקנות העיקריות]}}}}, בשינויים המחויבים, ולפי תוכנית שאישרה המועצה המדעית מראש.
{{ח:תת|(י)}} תקנות משנה (ח) ו־(ט) יחולו על התמחות במקצועות {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}} המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} המטולוגיה כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 3|בפרט 3}};
{{ח:תתת|(2)}} אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיה כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 4|בפרט 4}};
{{ח:תתת|(3)}} מחלות ריאה כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 5|בפרט 5}};
{{ח:תתת|(4)}} גסטרואנטרולוגיה כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 6|בפרט 6}};
{{ח:תתת|(5)}} אנדוקרינולוגיה כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 7|בפרט 7}};
{{ח:תתת|(6)}} הרדמה כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 21|בפרט 21}};
{{ח:תתת|(7)}} רדיולוגיה אבחנתית כאמור רדיולוגיה אבחנתית כאמור {{ח:פנימי|פרט 23|בפרט 23}} מסלול ב;
{{ח:תתת|(8)}} מינהל רפואי כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 35|בפרט 35}};
{{ח:תתת|(9)}} נאונטולוגיה כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 36|בפרט 36}};
{{ח:תתת|(10)}} גנטיקה רפואית כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 37|בפרט 37}};
{{ח:תתת|(11)}} ראומטולוגיה כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 38|בפרט 38}};
{{ח:תתת|(12)}} מחלות זיהומיות כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 41|בפרט 41}};
{{ח:תתת|(13)}} מחלות ריאה ילדים כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 46|בפרט 46}};
{{ח:תתת|(14)}} הימטו־אונקולוגיית ילדים כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 48|בפרט 48}};
{{ח:תתת|(15)}} גסטרואנטרולוגיית ילדים כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 49|בפרט 49}};
{{ח:תתת|(16)}} אנדוקרינולוגיית ילדים כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 51|בפרט 51}};
{{ח:תתת|(17)}} פרמקולוגיה קלינית כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 53|בפרט 53}};
{{ח:תתת|(18)}} רפואה דחופה כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 54|בפרט 54 ב. עד ו.}};
{{ח:תתת|(19)}} רפואה לשיכוך כאב כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 55|בפרט 55}};
{{ח:תתת|(20)}} רפואה פליאטיבית כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 56|בפרט 56}};
{{ח:תתת|(21)}} נפרולוגיית ילדים, כאמור {{ח:פנימי|פרט 50|בפרט 50}}.

{{ח:סעיף|6|תקופת התמחות|תיקון: תש״ם, תשנ״ב, תשס״ח, תשע״ד־2, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת ההתמחות תהיה כפי שצויין {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳ לתוספת}} לצד התואר המבוקש ובנוסף לזה תקופת התמחות של ששה חדשים לפחות במדע יסוד שהמועצה אישרה מראש את נושאו ותכנו.
{{ח:תת|(ב)}} מועמד לתואר במקצוע המוכר כמדע יסוד חייב, בנוסף להתמחות כנקבע {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} לגבי אותו מקצוע, בהתמחות של ששה חדשים במקצוע יסוד שני, זולת אם נקבע אחרת {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.
{{ח:תת|(ג)}} מקצוע־על הוא אחד {{ח:פנימי|תוספת|מהפרטים לתוספת}} המנויים להלן: {{ח:פנימי|תוספת פרט 2|2}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 3|3}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 4|4}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 5|5}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 6|6}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 7|7}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 8|8}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 27|27}} (מסלולים ב׳ עד ח׳ בלבד), {{ח:פנימי|תוספת פרט 32|32}} (מסלול א׳ בלבד), {{ח:פנימי|תוספת פרט 35|35}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 36|36}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 37|37}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 38|38}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 39|39}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 41|41}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 43|43}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 44|44}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 45|45}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 46|46}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 48|48}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 49|49}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 50|50}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 51|51}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 52|52}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 53|53}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 54|54}} (מסלולים 1 עד 5 בלבד), {{ח:פנימי|תוספת פרט 55|55}} {{ח:פנימי|תוספת פרט 56|ו־56}}.
{{ח:תת|(ג1)}} תקופת ההתמחות במקצוע־על תהיה כמצוין {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳ בתוספת}} לצד התואר המבוקש; התמחות במקצוע־על תיעשה לאחר השלמת התואר במקצוע הראשי הרלוונטי, ואולם יכול שתיעשה במשולב עמו, ככל שקיים {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳ בתוספת}} מסלול התמחות המאפשר זאת.
{{ח:תת|(ד)}} ששת חודשי הסטז׳ האחרונים במחלקה מוכרת להתמחות בארץ, בכירורגיה כללית, רפואת ילדים או רפואה פנימית, יוכרו בהסכמת מנהל המחלקה במקצוע הראשי של המתמחה ובהסכמת המתמחה, כשישה החודשים הראשונים של ההתמחות המתחילה באחד מן המקצועות האמורים, ובלבד שלא חלה הפסקה העולה על שישה חודשים בין סיום הסטז׳ ובין תחילת ההתמחות.

{{ח:סעיף|7|רציפות התמחות|תיקון: תשל״ז, תש״ם, תשמ״א, תשמ״ה, תשמ״ז, תשנ״ב, תשנ״ו, תשנ״ט, תש״ס, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} רציפות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}} תהיה –
{{ח:תתת|(1)}} במדע יסוד – ששה חדשים רצופים;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} במקצוע משנה – תקופה שלא תפחת מהאמור {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא תהיה הפסקה בתוך שלבי ההתמחות האמורים בתקנת משנה (א) או ביניהם אלא בהתאם לאמור בתקנת משנה (ג).
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנות 5(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7(א)}} מותרות הפסקות כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} הפסקה שנגרמה על־ידי שירותו של המועמד בצבא־הגנה לישראל או עקב שירות זה, או מסיבה שלא היתה למועמד שליטה עליה, באישור יושב־ראש המועצה ולהנחת דעתו של המנהל;
{{ח:תתת|(2)}} הפסקה שנעשתה לשם התמחות במדע יסוד או במקצוע שהמועמד חייב בו לשם השגת אישור התואר;
{{ח:תתת|(3)}} הפסקה לתקופה שלא תעלה על שנה אחת לאחר התמחות של שנתיים לפחות במקצוע ראשי, בתנאי שהתקבל אישור מראש מאת יושב ראש המועצה ולהנחת דעתו של המנהל;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(5)}} הפסקה בהתמחות בבריאות הציבור, אחרי שנה התמחות רצופה לפחות לשם התמחות במקצוע רפואי שאינו בריאות הציבור, ובלבד שההפסקה האמורה תהיה לתקופה שלא תעלה על שנתיים;
{{ח:תתת|(6)}} הפסקה לתקופה שלא תעלה על שנתיים לשם עבודה במחקר הכוללת תקופת התמחות במדע יסוד והפסקה לתקופה שלא תעלה על שנה וחצי לשם עבודה במחקר שאינה כוללת תקופת התמחות במדע יסוד.

{{ח:סעיף|8|אי־הכרה בהתמחות|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} לא הכירה המועצה או ועדה מקצועית שהיא מנתה לשם כך בהתמחות, כולה או מקצתה, לא ייבחן המועמד אלא לאחר שעבר תקופת התמחות נוספת שהיא תקבע.

{{ח:סעיף|9|חריג בדבר תואר המדריך}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}} יכול שההדרכה והפיקוח יהיו בידי מי שאינו בעל תואר –
{{ח:תת|(1)}} אם המדריך אינו תושב קבע בישראל והמועצה סמכה ידיה מראש על הדרכתו ופיקוחו;
{{ח:תת|(2)}} במקצועות שאינם רפואיים־קליניים – אם המדריך ממלא תפקיד אקדמאי־הוראתי או אם הוא בעל תואר אקדמאי שאינו פחות מזה של ”מוסמך“ והוא בעל ותק של שש שנים לפחות מיום קבלת התואר כאמור.

{{ח:סעיף|9א|חובת עמידה בקורסי החייאה מתקדמת|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ט, תשס״ג, תשע״ב, תשע״ד, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מתמחה באחד מענפי ההתמחות המפורטים {{ח:פנימי|תוספת פרט 12|בפרטים 12}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 12א|12א}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 13|13}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 14|14}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 15|15}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 16|16}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 17|17}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 19|19}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 21|21}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 22|22}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 39|39}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 40|40}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 43|43}} {{ח:פנימי|תוספת פרט 54|ו־54 בתוספת}}, חייב להגיש למועצה תעודה על סיום קורס להחייאה מתקדמת.
{{ח:תת|(ב)}} מתמחה ברפואת ילדים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת פרט 9|בפרט 9 בתוספת}} וברפואה דחופה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת פרט 54|בפרט 54 בתוספת}}, חייב להגיש למועצה תעודה על סיום קורס להחייאה פדיאטרית מתקדמת.
{{ח:תת|(ג)}} מתמחה ברפואה דחופה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת פרט 54|בפרט 54 בתוספת}}, חייב להגיש למועצה תעודה על סיום קורס להחייאה קרדיאלית מתקדמת.

{{ח:סעיף|10|פטורים מחובת התמחות|תיקון: תשל״ז, תש״ם, תש״ם־3, תשמ״א, תשמ״ג, תשמ״ה, תשנ״ב, תש״ס, תשס״ט, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי לאשר לרופאים דלקמן לפי בקשתם תואר ללא התמחות בישראל:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} למי שהמועצה סמכה ידיה על הדרכתו ופיקוחו לצורך התמחות מועמדים בענף רפואי, שלדעת המנהל אין די בעלי תואר לאותו ענף לשם הדרכת מועמדים בו, באותו ענף;
{{ח:תתת|(3)}} למי שאושר לו התואר או תואר דומה מחוץ לישראל, אם המועצה ממליצה על כך ובתנאים שקבעה, לרבות הצורך בעמידה בבחינות.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי, בהמלצת המועצה, להכיר בעבודה שנעשתה לצורך התמחות כולה או חלקה מחוץ לישראל, כבאה במקום התמחות או חלק ממנה, ללא תנאים או בתנאים, לרבות דרישה לעמוד בבחינות שלב א׳, שלב ב׳ או שניהם; הכיר המנהל בחלק מהעבודה כאמור – תקוצר תקופת ההתמחות הנדרשת בהתאם לכך, אולם תחילתה של תקופת ההתמחות לענין תקנות אלה היא ביום שבו התחיל המתמחה בהתמחות או בהשלמת יתרת תקופת ההתמחות במוסד מוכר.
{{ח:תת|(ג)}} לא יהיה חייב בהתמחות במדע יסוד –
{{ח:תתת|(1)}} בוגר באחד ממדעי היסוד;
{{ח:תתת|(2)}} מועמד לתואר באחד מאלה: בריאות הציבור, רפואה משפטית, רפואה תעסוקתית, רפואת המשפחה, מיקרוביולוגיה קלינית, ביוכימיה קלינית;
{{ח:תתת|(3)}} מי שעשה מחקר קליני שהמועצה אישרה מראש את נושאו ותכנו וביצועו, להנחת דעתה, במשך תקופה של חצי שנה לפחות; המחקר הקליני יבוצע בעבודה מלאה וברציפות אלא אם כן אישרה המועצה שלתועלת המחקר יהיה לפצלו לשתי תקופות;
{{ח:תתת|(4)}} מי שאושרה לו התמחות במדעי יסוד בתוך מסלול התמחות קודם.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הכרה במוסד להתמחות|תיקון: תשנ״ב}}

{{ח:סעיף|10א|הגדרות|תיקון: תשנ״ב, תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכרה במוסד“ – הכרה במוסד כמוסד מוכר להתמחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה להכרה עליונה“ – הוועדה העליונה להכרה וביקורת של המועצה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדות הכרה“ – ועדות משנה של הוועדה להכרה עליונה, הבודקות את קיום תנאי ההכרה במוסד המבקש הכרה כמוסד מוכר להתמחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תנאי הכרה“ – תנאים שקבעה המועצה, בכתב, שצריכים להתקיים במוסד להתמחות המבקש הכרה, לפי סוגי התמחות.

{{ח:סעיף|10ב|הגשת בקשה|תיקון: תשנ״ב, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה להכרה במוסד יגיש מנהל המוסד לוועדת ההכרה העליונה ויצרף לה כל מסמך או אישור הנחוצים בהתאם לתנאי ההכרה.
{{ח:תת|(ב)}} העתק הבקשה יישלח למנהל.
{{ח:תת|(ג)}} ראתה המועצה כי במוסד המבקש מתקיימים, לכאורה, תנאי ההכרה, היא תמנה ועדת הכרה, תוך 60 ימים מיום הגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|10ג|הכרה במוסד מוכר|תיקון: תשנ״ב, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} הגיעה ועדת ההכרה העליונה למסקנה, על סמך דין וחשבון ועדת הכרה כי במוסד המבקש מתקיימים תנאי ההכרה, תגיש המלצתה, בצירוף המלצת יושב ראש המועצה, למנהל, תוך 30 ימים מיום סיום בדיקת המוסד.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי, על סמך המלצת המועצה, לתת למוסד הכרה מלאה או בהגבלות, בתנאים ולתקופת נסיון, כולם או מקצתם.
{{ח:תת|(ג)}} הוכר מוסד, יתן לו המנהל תעודת מוסד מוכר להתמחות, ויפרט בה את ההגבלות והתנאים, אם נקבעו.

{{ח:סעיף|10ד|ביטול הכרה או הגבלתה|תיקון: תשנ״ב, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} חדל להתקיים במוסד תנאי מתנאי ההכרה חייב מנהל המוסד המוכר להודיע על כך, מיד, לוועדת ההכרה העליונה ולמנהל.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי, על פי המלצת המועצה, לשלול הכרה ממוסד מוכר או להגבילה בזמן ובתנאים.

{{ח:סעיף|10ה|תקופת ההכרה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הכרה במוסד תהא בתוקף לתקופה שלא תעלה על 5 שנים מיום נתינתה, ואולם ניתן לחדש הכרה כאמור אם הוגשה על כך בקשה, בדרך הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 10ב|בסעיף 10ב}}, לא יאוחר מששה חדשים לפני תום תקופת ההכרה.
{{ח:תת|(ב)}} על בדיקת בקשה לחידוש הכרה במוסד יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: בחינות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:קטע3|פרק ה סימן א|סימן א׳: מוסדות בחינה}}

{{ח:סעיף|11|ועדת בחינות עליונה|תיקון: תש״ם, תשמ״א, תשמ״ג, תשמ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מליאת המועצה תמנה ועדת בחינות עליונה.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הועדה יהיה אחד מסגני יושב ראש המועצה.

{{ח:סעיף|11א|ועדות מומחיות|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הועד הפועל של המועצה ימנה שתי ועדות מומחיות, ואלה הן:
{{ח:תתת|(1)}} ועדה למקצועות פנימיים ולמקצועות מעבדה;
{{ח:תתת|(2)}} ועדה למקצועות כירורגיים.
{{ח:תת|(ב)}} את יושבי ראש ועדות המומחיות ימנה הועד הפועל של המועצה.
{{ח:תת|(ג)}} חברי ועדות המומחיות יהיו בעלי תואר מומחה, מנהלי מחלקה בבית חולים במקצועם ולפחות בדרגת מרצה בכיר בבית ספר לרפואה בישראל.

{{ח:סעיף|12|ועדות לבחינות מקצועיות|תיקון: תש״ם, תשמ״א, תשמ״ג, תשמ״ו, תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הועד הפועל של המועצה ימנה, לאחר התייעצות עם האיגוד המדעי של מקצוע הבחינה, לכל מקצוע כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, חברים בועדות לבחינות מקצועיות ויפקח על ביצוע הבחינות בהתאם לתכנית ההתמחות.
{{ח:תת|(ב)}} הועדות לבחינות מקצועיות יהיו כפופות להחלטות מקצועיות של ועדת הבחינות העליונה.
{{ח:תת|(ג)}} את יושבי ראש הועדות לבחינות מקצועיות תמנה ועדת הבחינות העליונה.
{{ח:תת|(ד)}} חברי הועדות לבחינות מקצועיות יהיו בעלי תואר מומחה ולפחות שלושה מהם, לרבות היושב ראש, יהיו בעלי תואר מומחה במקצוע הבחינה.
{{ח:תת|(ה)}} מספר החברים, לרבות היושב ראש, בועדה לבחינות מקצועיות לא יפחת מחמישה.
{{ח:תת|(ו)}} תקופת כהונתו של חבר בועדה לבחינות מקצועיות היא כתקופת כהונתה של המועצה.
{{ח:תת|(ז)}} אחרי גמר תקופת כהונה אחת, תוחלף מחצית לפחות של חברי הועדה לבחינות מקצועיות בחברים חדשים; כהונת חבר בועדה לבחינות מקצועיות לא תעלה על שתי תקופות כהונה.
{{ח:תת|(ח)}} התפנה מקומו של חבר בועדה לבחינות מקצועיות, ימנה הועד הפועל של המועצה מחליף שיכהן עד תום תקופת הכהונה של החבר שמקומו התפנה.

{{ח:סעיף|13|שטחי פעולה של ועדות המומחיות|תיקון: תש״ם, תשמ״ו, תשנ״ב, תשנ״ו, תש״ס, תשע״ד, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} במסגרת התפקידים לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|תקנה 12}} אחראיות ועדות המומחיות על ביצוע הבחינות במקצועות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הועדה למקצועות פנימיים –
{{ח:תת}} {{עמודות|4|א. רפואה פנימית; {{ש}} ב. קרדיולוגיה; {{ש}} ג. הימטולוגיה; {{ש}} ד. אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיה; {{ש}} ה. מחלות ריאה; {{ש}} ו. גסטרואנטרולוגיה; {{ש}} ז. אנדוקרינולוגיה; {{ש}} ח. נפרולוגיה; {{ש}} ט. רפואת ילדים; {{ש}} י. נוירולוגיה; {{ש}} יא. פסיכיאטריה; {{ש}} יב. פסיכיאטריה של הילד והמתבגר; {{ש}} יג. מחלות עור ומין; {{ש}} יד. רדיולוגיה אבחנתית; {{ש}} טו. אונקולוגיה; {{ש}} טז. רפואה גרעינית; {{ש}} יז. רפואת המשפחה; {{ש}} יח. בריאות הציבור; {{ש}} יט. פתולוגיה אבחנתית; {{ש}} כ. רפואה משפטית; {{ש}} כא. רפואה פיסיקלית ושיקום; {{ש}} כב. ניאונטולוגיה; {{ש}} כג. מינהל רפואי; {{ש}} כד. גנטיקה רפואית; {{ש}} כה. ראומטולוגיה; {{ש}} כו. מחלות זיהומיות; {{ש}} כז. רפואה תעסוקתית; {{ש}} כח. {{ח:הערה|(נמחקה);}} {{ש}} כט. מיקרוביולוגיה קלינית; {{ש}} ל. ביוכימיה קלינית; {{ש}} לא. גריאטריה; {{ש}} לב. נוירולוגיית ילדים; {{ש}} לג. קרדיולוגיית ילדים; {{ש}} לד. מחלות ריאה ילדים; {{ש}} לה. אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיית ילדים; {{ש}} לו. הימטו־אונקולוגיית ילדים; {{ש}} לז. גסטרו אנטרולוגיית ילדים; {{ש}} לח. נפרולוגיית ילדים; {{ש}} לט. אנדוקרינולוגיית ילדים; {{ש}} מ. פרמקולוגיה קלינית.}}
{{ח:תת|(2)}} הועדה למקצועות כירורגיים:
{{ח:תת}} {{עמודות|4|א. כירורגיה כללית; {{ש}} ב. נוירוכירורגיה; {{ש}} ג. כירורגיה של בית החזה; {{ש}} ד. כירורגיה אורטופדית; {{ש}} ה. כירורגיה פלסטית; {{ש}} ו. כירורגיה אורולוגית; {{ש}} ז. מחלות אף, אוזן וגרון; {{ש}} ח. מחלות עיניים; {{ש}} ט. הרדמה; {{ש}} י. יילוד וגינקולוגיה; {{ש}} יא. כירורגיית כלי דם; {{ש}} יב. כירורגיה של היד; {{ש}} יג. טיפול נמרץ כללי; {{ש}} יד. כירורגיית ילדים; {{ש}} טו. טיפול נמרץ ילדים; {{ש}} טז. רפואה דחופה.}}
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|14|ישיבות והחלטות ועדות המומחיות|תיקון: תש״ם, תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מנין חוקי בישיבות ועדות המומחיות הוא מחצית חבריהן.
{{ח:תת|(ב)}} היו הדעות שקולות, יכריע קולו של יושב ראש הועדה.
{{ח:תת|(ג)}} החלטות עקרוניות של ועדת הבחינה העליונה יידונו ויאושרו בידי הועד הפועל של המועצה.

{{ח:סעיף|15||תיקון: תש״ם, תשמ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: סדרי בחינה}}

{{ח:סעיף|16|צורת הבחינות|תיקון: תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} בחינות יהיו בעל פה ובכתב ויכול שיהיו גם בפעולה רפואית.
{{ח:תת|(ב)}} הבחינות ייערכו בשפה העברית.

{{ח:סעיף|17|שלבי בחינות|תיקון: תש״ם, תש״ם־2, תשמ״ו, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הבחינות יתקיימו בשני שלבים: שלב א׳ ושלב ב׳.
{{ח:תת|(ב)}} מתמחה רשאי לגשת לבחינת שלב א׳ בכל עת, לאחר שסיים שנתיים ראשונות מתקופת ההתמחות בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בתקנה 24(ב)}}.
{{ח:תת|(ג)}} מתמחה שעמד בבחינה שלב א׳ רשאי לגשת לבחינת שלב ב׳ בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בתקנה 21}}.

{{ח:סעיף|18|בחינה בשלב א׳|תיקון: תשל״ח, תשמ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הבחינה בשלב א׳ תתייחס בעיקרה לידע עיוני. היא תעסוק בתהליכים פתו־פיסיולוגיים שביסוד המחלות ובבעיותיהן הקליניות, כולל דרכי האיבחון והטיפול.
{{ח:תת|(ב)}} בחינה בשלב א׳ יכול שתהיה בשני חלקים או יותר, לפי החלטת ועדת הבחינות העליונה.

{{ח:סעיף|19|בחינה בשלב ב׳|תיקון: תש״ם, תשמ״ו, תשנ״ב, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} הבחינה בשלב ב׳ תעסוק ביחוד במקרים ממשיים בתחום מקצוע ההתמחות, שעליהם יצטרך המתמחה ליישם את ידיעותיו, מבחינת האבחון, מבחינת הטיפול ומבחינת ייעוץ מומחי במקצועו.
{{ח:תת|(ב)}} במקצועות־על תיערך בתום ההתמחות בחינת סיום התמחות המורכבת מבחינה בכתב ובחינה בעל פה, זולת אם ועדת הבחינות העליונה, ובאישור הועד הפועל של המועצה, החליטה אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} במקצוע־על שניתן לעשות בו התמחות משולבת עם התמחות במקצוע ראשי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6(ג1)}}, חייב המתמחה לעמוד בבחינות שלב א׳ ושלב ב׳ של המקצוע הראשי, כתנאי לזכאותו להיבחן בבחינת סיום ההתמחות של מקצוע־העל.

{{ח:סעיף|20|מועדי בחינות|תיקון: תש״ם, תשמ״ו, תשנ״ב, תשנ״ו}}
{{ח:ת}} בחינות ייערכו אחת לשנה לפחות, בהתאם להחלטת ועדת הבחינות העליונה, אשר תשלח לכל מתמחה שביקש להיבחן במקצוע, הודעה על מועד הבחינה במקצועו ומקום עריכתה, 30 ימים לפני המועד האמור.

{{ח:סעיף|21|השתתפות בבחינות|תיקון: תש״ם, תשמ״א, תשמ״ו, תשנ״ב, תשע״ז־4, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} קבעה ועדת הבחינה העליונה מועדי אביב וסתיו לבחינה שלב ב׳ באותה שנה, זכאי המתמחה לגשת לבחינה במועד אביב או סתיו בשנה האחרונה להתמחותו, וברפואת משפחה בחצי שנה האחרונה להתמחותו; אין בעמידה בבחינה כאמור כדי לקצר את תקופת ההתמחות כפי שנקבעה;
{{ח:תתת|(2)}} המבקש להיבחן במועד אביב או במועד סתיו יגיש לועדת הבחינות העליונה של המועצה בקשה, על גבי טופס שניתן להשיג במשרד המועצה, לא יאוחר מהתאריך שקבעה ועדת הבחינות העליונה של המועצה כתאריך אחרון להגשת בקשה להיבחן באותו המועד; לבקשה כאמור יצורף אישור על תשלום האגרה שלפי {{ח:חיצוני|צו הרופאים (אגרות)#סעיף 2ג|סעיף 2ג לצו הרופאים (אגרות), התשמ״ד–1983}} (להלן – צו הרופאים (אגרות)).
{{ח:תת|(ב)}} המועצה, או ועדה שהיא מינתה לשם כך, תבדוק זכותו של המתמחה להיבחן, ותודיע לו על החלטתה.
{{ח:תת|(ג)}} מתמחה רשאי לחזור בו מהשתתפותו בבחינה על ידי הודעה שתגיע לידיה של ועדת הבחינה לא יאוחר משלושים יום לפני מועד הבחינה.
{{ח:תת|(ד)}} אי־השתתפות בבחינה ללא מתן הודעה כאמור בתקנת משנה (ג), תיחשב ככשלון, אלא אם הוכיח המתמחה, להנחת דעתו של הועד הפועל, בהקדם האפשרי לפי הנסיבות, כי היתה סיבה סבירה לאי השתתפותו.

{{ח:סעיף|22|ציוני בחינות|תיקון: תשל״ח, תשמ״ו, תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} ציוני בחינות או כל חלק מהן יפורסמו בציון ”עובר“ או ”נכשל“.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת הבחינות העליונה תאשר את תוצאות בחינות שלב א׳.
{{ח:תת|(ג)}} הועדות לבחינות המקצועיות יציינו תוצאות שלב ב׳; כל חלק יצוין בציון נפרד.
{{ח:תת|(ד)}} בבחינות שלב ב׳ רשאים חברי הועדה לבחינות מקצועיות להציע ציונים בנפרד במקרה של מחלוקת בין חבריה.

{{ח:סעיף|23|אישור תוצאות הבחינה והודעה עליהן|תיקון: תש״ם, תשמ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת בחינות מקצועית תמסור לועדת המומחיות דין וחשבון על תוצאות כל בחינה; ועדת המומחיות תעביר דין וחשבון זה בצירוף המלצותיה והערותיה לאישורו של יושב ראש ועדת הבחינות העליונה.
{{ח:תת|(ב)}} לאחר אישור תוצאות הבחינות תודיע המועצה לכל נבחן על תוצאות בחינתו.

{{ח:סעיף|24|בחינה חוזרת|תיקון: תשל״ח, תש״ם, תשמ״א, תשמ״ו, תשנ״ב, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מתמחה שנכשל בבחינה או בכל חלק ממנה, אם היתה בשני חלקים או יותר, רשאי לחזור ולהיבחן במועד מאוחר יותר, ובלבד שייבחן בכל חלקי הבחינה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מתמחה שלא עמד בבחינות עד לתום ארבע שנים מיום שסיים את תקופת ההתמחות, בין שנכשל ובין שלא ניגש לבחינה כלל, לא יהיה רשאי לגשת לבחינות אלא אם כן יותר לו לעשות כן ובתנאים שקבעה המועצה; מתמחה שנכשל בפעם הראשונה או השנייה בבחינת שלב ב׳ רשאי לגשת לבחינה חוזרת כעבור חצי שנה; מי שנכשל בפעם השלישית יוכל לגשת לבחינה חוזרת רק לאחר עבור שנה מיום הבחינה שבה נכשל.

{{ח:סעיף|25|סודיות הבחינה}}
{{ח:ת}} ענייני הבחינות הם סודיים ומי שממלא תפקיד בקשר עמם לא יגלה דבר עליהם אלא במידה שהוא חייב או רשאי לגלותו על פי דין.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: החלטה בדבר מתן תואר|תיקון: תשנ״ב}}

{{ח:סעיף|26|תפקיד והמלצות המועצה|תיקון: תש״ם, תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} משסיים המתמחה את הבחינות ואת תקופת התמחותו תגיש המועצה למנהל, תסקיר על תוצאות בדיקותיה, לרבות תוצאות הבחינות, והמלצה מנומקת בדבר מתן תואר; יושב ראש המועצה רשאי להעביר את בקשתו של המתמחה בצירוף תוצאות הבחינות לחוות דעתה של ועדה מקצועית שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8}}, בשאלת מילוי כל חובותיו של המתמחה לפי תקנות אלה, בטרם יוגשו התסקיר וההמלצה למנהל.
{{ח:תת|(ב)}} במקרה פטור מחובת התמחות לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(א)}} תפרט המועצה בתסקירה את טעמי הפטור.

{{ח:סעיף|27|דיון מחדש}}
{{ח:ת}} לא נראתה למנהל המלצת המועצה, יעביר לה את הערותיו ויבקש ממנה לדון בדבר מחדש; המועצה תחזיר למנהל את ההמלצה, שהחליטה עליה בדיון מחדש, בשני עותקים.

{{ח:סעיף|28|ועדה מיוחדת|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} לא נראתה למנהל המלצת המועצה לאחר הדיון מחדש, יעביר את הבקשה לחוות דעתה של ועדה מיוחדת שחבריה יהיו נציגו של המנהל, שיהיה יושב ראש הוועדה, יושב ראש המועצה או מי שהסמיך לכך והדיקן של אחד מבתי הספר לרפואה בארץ או נציגו.

{{ח:סעיף|29|הגשת הבקשה|תיקון: תש״ם, תשמ״א, תשנ״ב, תשנ״ז, תשע״ז־4}}
{{ח:ת}} רופא המבקש אישור תואר (להלן – מועמד) יגיש למנהל באמצעות המועצה בקשה לכך בשני עתקים; לבקשה יצורפו –
{{ח:תת|(1)}} דיפלומה על סיום לימודיו באוניברסיטה או בבית ספר לרפואה, מוכרים ע״י המנהל;
{{ח:תת|(2)}} רשיון או היתר זמני בר־תוקף לעסוק ברפואה בישראל;
{{ח:תת|(3)}} תעודה על גמר התמחותו לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} או מסמכים המעידים על קיום נסיבות למתן פטור מחובת התמחות לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10}};
{{ח:תת|(4)}} פנקס התמחות שהנפיקה המועצה המדעית עם תחילת התמחות ושבו רשומות כל תקופות ההתמחות שאישרו מנהלי המחלקות ומנהלי בתי החולים שבהם נעשתה ההתמחות ויושב ראש ועדת ההתמחות שבאותם בתי החולים;
{{ח:תת|(5)}} אישור על עמידה בהצלחה בכל בחינות ההתמחות כאמור {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק ה׳}} או פטור מחובת הבחינות או חלק מהן;
{{ח:תת|(6)}} המלצה ממנהל המחלקה המוכרת של המקצוע הראשי או של מקצוע־על, לפי הענין, שבו בוצעה ההתמחות, על היות המבקש ראוי ללא סייג לתואר מומחה;
{{ח:תת|(7)}} אישור על תשלום האגרה שלפי {{ח:חיצוני|צו הרופאים (אגרות)#סעיף 2ב|סעיף 2ב לצו הרופאים (אגרות)}}.

{{ח:סעיף|29א|החלטת המנהל|תיקון: תש״ם, תשנ״ז, תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לא יחליט המנהל בדבר בקשה על פי {{ח:פנימי|סעיף 29|תקנה 29}} כל עוד לא הוגשה לו המלצת המועצה, ואם נתבקשה חוות דעתה של הוועדה המיוחדת שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|תקנה 28}} – כל עוד לא הוגשה לו חוות הדעת.
{{ח:תת|(א1)}} המנהל רשאי שלא להעניק תואר מומחה, למבקש תואר, אף אם המועצה המליצה לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|תקנה 26}} על מתן התואר, אם נתקיים במבקש אחד מאלה ולדעת המנהל עלולה להיות לדבר השלכה על עיסוקו כרופא מומחה:
{{ח:תתת|(1)}} הורשע בהליך פלילי או מתנהל נגדו הליך פלילי;
{{ח:תתת|(2)}} שר הבריאות החליט לנקוט נגדו אמצעי משמעת בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 41|לסעיף 41 לפקודה}}, או מתנהלת נגדו קובלנה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 41|סעיף 41}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 44א|סעיף 44א לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} אישר המנהל תואר, יהיה תקפו מהתאריך בו השלים המתמחה את כל הדרישות לפי תקנות אלה לחלוטין, או מיום שהגיש בקשתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|תקנה 29}}, הכל לפי המאוחר; תעודה של יושב ראש המועצה על מועד השלמת הדרישות כאמור תהווה ראיה לכאורה לענין תקנה זו.
{{ח:תת|(ג)}} תקנת משנה (ב) תחול על תואר שהמנהל אישר מיום א׳ בכסלו תשל״ט (1 בדצמבר 1978) ואילך.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות|תיקון: תשנ״ב}}

{{ח:סעיף|30|סדרי דיונים ועבודה}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה ושאר הגופים האמורים בתקנות אלה יקבעו בעצמם את סדרי הדיונים והעבודה שלהם, במידה שאלה לא נקבעו בחיקוק או על פיו.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה והועדה המיוחדת שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|תקנה 28}} רשאיות להקים ועדות מקצועיות, לבקש מהן חוות דעת ולהחליט על המלצות או חוות הדעת, הכל לפי הענין, שהן ימסרו למנהל; אין המועצה או הועדה המיוחדת קשורות לחוות הדעת שהן קיבלו מן הועדות המקצועיות האמורות.

{{ח:סעיף|31|פנקס}}
{{ח:ת}} המנהל או מי שהוסמך על ידיו ינהל פנקס שבו יירשמו בעלי התארים ותאריהם.

{{ח:סעיף|32|התחזות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישתמש אדם בתואר מומחה אלא אם התואר אושר לו לפי תקנות אלה, ולא ישתמש אדם בתואר דומה עד כדי להטעות לאחד התארים שלפי תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} בוטל תואר לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|תקנה 33}}, יחדל בעל התואר להשתמש בו מיום פרסום ההודעה על כך ברשומות; הותלה התואר, יימנע בעל התואר מלהשתמש בו כל זמן שהתואר מותלה.
{{ח:תת|(ג)}} לענין תקנה זו, ”תואר מומחה“ – לרבות תרגום או קיצור של תואר מומחה או רמז אחר להתמחות בענף רפואה.

{{ח:סעיף|33|ביטול תואר והתלייתו|תיקון: תש״ם, תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} רשאי המנהל לבטל תואר שניתן או להתלותו לתקופה שיקבע, אם נוכח שהאישור הושג על ידי מצג־שוא או שבעל התואר גילה רשלנות גסה או אי־יכולת בביצוע תפקידיו כבעל אותו תואר, ובלבד שניתנה תחילה לבעל התואר הזדמנות להגיש את עצומותיו, בכתב או בעל־פה, לועדה שהרכבה כהרכב הועדה המוקמת לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|תקנה 28}}; הגיש בעל התואר, תוך שלושים יום מהיום שבו ניתנה לו הודעה על הכוונה לבטל את האישור או להתלותו, את עצומותיו לועדה, לא יבטל המנהל את התואר ולא יתלה אותו כל עוד לא הוגשה לו חוות דעת הועדה.
{{ח:תת|(ב)}} התליית תואר לא תעלה על תקופה של שנתיים.
{{ח:תת|(ג)}} בוטל תואר שניתן, לא תידון בקשה לנתינתו מחדש לפני תום שנתיים מיום שבוטל וכל עוד המבקש לא הוכיח קיום נסיבות מיוחדות המצדיקות את נתינתו מחדש; לבקשה לנתינת התואר מחדש יצורף אישור על תשלום האגרה שלפי {{ח:חיצוני|צו הרופאים (אגרות)#סעיף 2ב|סעיף 2ב לצו הרופאים (אגרות)}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנות אלה ובכפוף לתקנת משנה (ג) רשאי המנהל, בהמלצת המועצה, לתת תואר מחדש למי שתוארו בוטל, גם אם לא עשה המבקש התמחות לפי תקנות אלה בשלמותה או בחלקה לאחר שבוטל תוארו, או ללא בחינות, אם עמד בתנאים שקבעה לו המועצה.

{{ח:סעיף|34|פרסומים}}
{{ח:ת}} הודעה על אישור תואר, ביטולו והתלייתו תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|35|ביטול|תיקון: תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות המתעסקים ברפואה (אישור תואר מומחה), תשכ״ד–1964 – בטלות.
{{ח:תת|(ב)}} תואר שאושר לפי תקנות המתעסקים ברפואה (אישור תואר מומחה), תשכ״ד–1964, דינו כתואר שאושר לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|36|תחילה|תיקון: תשל״ד, תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} בעל תואר במקצוע ראשי, שקיבלו לא יאוחר מכ״ב בניסן תשל״ד (14 באפריל 1974) (בתקנה זו – המועד הקובע), המתמחה במקצוע משנה, פטור מחובת בחינות לפי תקנות אלה אם התחיל את התמחותו לפני המועד הקובע.

{{ח:סעיף|37|השם|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות), תשל״ג–1973“ {{ח:הערה|[במקור: ”תקנות המתעסקים ברפואה (אישור תואר מומחה ובחינות), תשל״ג–1973“]}}.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} התואר	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} מסלול ההתמחות

{{ח:תת|1.}} מומחה ברפואה פנימית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשל״ז, תש״ם, תשמ״א, תשמ״ג, תשמ״ו, תשמ״ז, תשנ״ח, תשס״ב, תשס״ו, תשס״ח, תשע״ד, תשע״ו־2, תשע״ט־2, תשפ״א]}}

{{ח:ת}} 31⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 3 שנים ברפואה פנימית;
{{ח:תת|ב.}} חודש בטיפול נמרץ כללי או בטיפול נמרץ פנימי;
{{ח:תת|ג.}} 5 חודשים, בתקופות רצופות של חודש לפחות כל אחת, באחד או יותר ממקצועות אלה: אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיה, אונקולוגיה, אנדוקרינולוגיה, גסטרואנטרולוגיה, גריאטריה, המטולוגיה, השתלת מח עצם, חדר מיון, טיפול נמרץ כללי, טיפול נמרץ קרדיולוגי, מחלות ריאה, מרפאה פנימית או מרפאה לרפואת המשפחה או יחידה לטיפול־יום פנימית, נפרולוגיה, קרדיולוגיה, ראומטולוגיה, רדיולוגיה אבחנתית, מחלות זיהומיות, רפואה לשיכוך כאב, גנטיקה רפואית, רפואה פליאטיבית.

{{ח:תת|2.}} מומחה בקרדיולוגיה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשל״ז, תשנ״ו, תש״ס, תשס״ב]}}

{{ח:ת}} אחד משלושת המסלולים הבאים:
{{ח:תת|א.}} תואר מומחה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 3 שנים קרדיולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ב.}} 1 שנה רפואה פנימית;
{{ח:תת}} 1 שנה קרדיולוגיה;
{{ח:תת}} 2 שנים רפואה פנימית;
{{ח:תת}} 2 שנים קרדיולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ג.}} 3 שנים רפואה פנימית;
{{ח:תת}} 3 שנים – קרדיולוגיה
{{ח:ת}} הערה: חובה בכל אחד משלושת המסלולים – 1⁄2 שנה לפחות, אך לא יותר משנה אחת, ביחידה לטיפול נמרץ קרדיולוגיה.

{{ח:תת|3.}} מומחה בהימטולוגיה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשמ״ב־2, תשמ״ז, תשנ״ו]}}

{{ח:ת}} אחד משלושת המסלולים הבאים:
{{ח:תת|א.}} תואר מומחה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 21⁄2 שנים הימטולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ב.}} 1 שנה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 1 שנה הימטולוגיה;
{{ח:תת}} 2 שנים ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 11⁄2 שנים הימטולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ג.}} 3 שנים ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 21⁄2 שנים הימטולוגיה.

{{ח:תת|4.}} מומחה באימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשל״ז, תש״ם, תשמ״א, תשמ״ג, תשמ״ז, תשנ״ו, תשנ״ט]}}

{{ח:ת}} אחד משלושת המסלולים הבאים:
{{ח:תת|א.}} תואר מומחה ברפואה פנימית או ברפואת ילדים;
{{ח:תת}} 1 שנה אימונולוגיה קלינית;
{{ח:תת}} 1 שנה אלרגולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ב.}} 1 שנה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 1 שנה באימונולוגיה קלינית;
{{ח:תת}} 2 שנים ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 1 שנה באלרגולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ג.}} 3 שנים ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 1 שנה אימונולוגיה קלינית;
{{ח:תת}} 1 שנה אלרגולוגיה.

{{ח:תת|5.}} מומחה למחלות ריאה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם, תשמ״ב־2, תשמ״ז, תשנ״ו, תשס״ב, תשע״ט, תשפ״א]}}

{{ח:ת}} אחד משלושת המסלולים האלה:
{{ח:תת|א.}} תואר מומחה ברפואה פנימית או רפואת משפחה;
{{ח:תת}} 21⁄4 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} שנתיים מחלות ריאה, מתוכן חודש אחד במכון למלחמה בשחפת;
{{ח:תתת}} חודשיים במחלקה מוכרת לטיפול נמרץ נשימתי;
{{ח:תתת}} חודש באחד ממקצועות אלה: מעבדת שינה, רדיולוגיה אבחנתית, אונקולוגיה, רפואה תעסוקתית, אלרגיה, רפואה גרעינית, קרדיולוגיה, מכון או מרפאת ריאות בקהילה, רפואה פליאטיבית;
{{ח:תת|ב.}} 1 שנה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 11⁄4 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} שנה מחלות ריאה, מתוכה חודש אחד במכון למלחמה בשחפת;
{{ח:תתת}} חודשיים במחלקה מוכרת לטיפול נמרץ נשימתי;
{{ח:תתת}} חודש באחד ממקצועות אלה: מעבדת שינה, רדיולוגיה אבחנתית, אונקולוגיה, רפואה תעסוקתית, אלרגיה, רפואה גרעינית, קרדיולוגיה, מכון או מרפאת ריאות בקהילה, רפואה פליאטיבית;
{{ח:תת}} 2 שנים רפואה פנימית;
{{ח:תת}} 1 שנה מחלות ריאה;
{{ח:תת|ג.}} 3 שנים ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 21⁄4 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} שנתיים מחלות ריאה, מתוכן חודש אחד במכון למלחמה בשחפת;
{{ח:תתת}} חודשיים במחלקה מוכרת לטיפול נמרץ נשימתי;
{{ח:תתת}} חודש באחד ממקצועות אלה: מעבדת שינה, רדיולוגיה אבחנתית, אונקולוגיה, רפואה תעסוקתית, אלרגיה, רפואה גרעינית, קרדיולוגיה, מכון או מרפאת ריאות בקהילה, רפואה פליאטיבית.

{{ח:תת|6.}} מומחה בגסטרואנטרולוגיה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשמ״ב־2, תשמ״ז, תשנ״ו, תשפ״ב]}}

{{ח:ת}} אחד מארבעת המסלולים הבאים:
{{ח:תת|א.}} תואר מומחה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 21⁄2 שנים בגסטרואנטרולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ב.}} 1 שנה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 1 שנה בגסטרואנטרולוגיה:
{{ח:תת}} 2 שנים ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 11⁄2 שנים בגסטרואנטרולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ג.}} 3 שנים ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 21⁄2 שנים בגסטרואנטרולוגיה.
{{ח:תת|ד.}} תואר מומחה בכירורגיה כללית;
{{ח:תת}} 2.5 שנים בגסטרואנטרולוגיה.

{{ח:תת|7.}} מומחה באנדוקרינולוגיה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשמ״ב־2, תשמ״ז, תשנ״ו, תשס״ב]}}

{{ח:ת}} אחד מארבעת המסלולים הבאים:
{{ח:תת|א.}} תואר מומחה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 2 שנים אנדוקרינולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ב.}} 1 שנה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 1 שנה באנדוקרינולוגיה;
{{ח:תת}} 2 שנים ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 1 שנה באנדוקרינולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ג.}} 3 שנים ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 2 שנים באנדוקרינולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ד.}} תואר מומחה ביילוד וגינקולוגיה;
{{ח:תת}} 9 חודשים רפואה פנימית;
{{ח:תת}} 2 שנים אנדוקרינולוגיה.

{{ח:תת|8.}} מומחה בנפרולוגיה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשמ״ב־2, תשמ״ז, תשנ״ו]}}

{{ח:ת}} אחד משלושת המסלולים הבאים:
{{ח:תת|א.}} תואר מומחה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 21⁄2 שנים בנפרולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ב.}} 1 שנה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 1 שנה בנפרולוגיה;
{{ח:תת}} 2 שנים ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 11⁄2 שנים בנפרולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ג.}} 3 שנים ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 21⁄2 שנים בנפרולוגיה.
{{ח:ת}} הערה: חובה בכל אחד משלושת המסלולים 1⁄2 שנה לפחות, אך לא יותר משנה אחת, ביחידה לדיאליזה כרונית.

{{ח:תת|9.}} מומחה ברפואת ילדים {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם, תשמ״ב־2, תשמ״ג, תשמ״ה, תשמ״ו, תשמ״ז, תש״ן, תשנ״ו, תשנ״ט, תשס״ב, תשס״ט, תש״ע, תשע״א, תשע״ד, תשע״ו־2, תשע״ט־3, תשפ״א]}}

{{ח:ת}} 4 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 33 חודשים במחלקה לרפואת ילדים, ויכול שחלק מתקופה זו יהיה באחד או יותר מהמקצועות האלה:
{{ח:תת}} חודשיים במחלקה לרפואה דחופה ילדים;
{{ח:תת}} 3 חודשים ביחידת טיפול נמרץ ילדים;
{{ח:תת|ב.}} 1⁄2 שנה במחלקת יונקים וטיפול מיוחד ביילוד;
{{ח:תת|ג.}} 1⁄2 שנה במרפאת ילדים קהילתית או במרפאת ייעוץ כללי לילדים, בעבודה משולבת עם מחלקת ילדים או יחידת יום לילדים;
{{ח:תת|ד.}} חודש ברפואה דחופה ילדים;
{{ח:תת|ה.}} חודשיים, בתקופות רצופות של חודש לפחות כל אחת, באחד או יותר מהמקצועות האלה:
{{ח:תת}} הימטו–אונקולוגיית ילדים, אנדוקרינולוגיית ילדים, מחלות אף אוזן וגרון וכירורגיית ראש צוואר, גסטרואנטרולוגיית ילדים, טיפול נמרץ ילדים, מחלות עור ומין, מחלות ריאה ילדים, מחלקת יילוד וגינקולוגיה, נוירולוגיית ילדים והתפתחות הילד, נפרולוגיית ילדים, פסיכיאטריה של הילד והמתבגר, קרדיולוגיית ילדים, רדיולוגיה אבחנתית, רפואה פיזיקלית ושיקום, גנטיקה רפואית, כירורגיית ילדים, מחלות זיהומיות, אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיית ילדים, ראומטולוגיית ילדים, מחלות עור ומין ילדים, אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיה, פרמקולוגיה קלינית, מרפאת ילדים בקהילה, רפואה פליאטיבית.

{{ח:תת|10.}} מומחה בנוירולוגיה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם, תשמ״א, תש״ן, תשנ״ט, תשס״ט, תש״ע, תשע״ד]}}

{{ח:ת}} 41⁄2 שנים מהן –
{{ח:תת|א.}} 33⁄4 שנים במחלקה לנוירולוגיה – חובה;
{{ח:תת|ב.}} 3 חדשים במחלקה לרפואה פנימית – חובה;
{{ח:תת|ג.}} 3 חדשים בפסיכיאטריה או פסיכיאטריה של הילד והמתבגר – חובה;
{{ח:תת|ד.}} 3 חדשים באחד מאלה:
{{ח:תת}} רפואה פנימית, נוירולוגיה במחלקה שונה מהמחלקה שבה נעשתה ההתמחות לפי סעיף קטן א, נוירולוגית ילדים והתפתחות הילד, נוירוכירורגיה, רפואת עיניים, רפואה פיזיקלית ושיקום, רדיולוגיה אבחנתית, אונקולוגיה, נוירואונקולוגיה, טיפול נמרץ כללי, רפואה לשיכוך כאב, גנטיקה רפואית.

{{ח:תת|11.}} מומחה בפסיכיאטריה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשמ״א, תשמ״ב־2, תש״ן, תשס״ב, תש״ע, תשע״א, תשע״ד]}}

{{ח:ת}} 4 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 2 שנים במחלקה פסיכיאטרית פעילה, ויכול שמתוכן שנה במחלקת טיפול יום פעילה בקהילה או בבית חולים, או יכול שמתוכן חצי שנה תהיה במחלקה לפסיכיאטרייה של הילד והמתבגר;
{{ח:תת|ב.}} שנה אחת בשירות פסיכיאטרי אמבולטורי למבוגר, במרפאה לבריאות הנפש – מ.ר;
{{ח:תת|ג.}} 1⁄2 שנה בנוירולוגיה, או 3 חדשים בנוירולוגיה ו־3 חדשים במחלקה לרפואה פנימית או 3 חודשים בנוירולוגיה ו־3 חודשים ברפואת המשפחה.
{{ח:תת|ד.}} 1⁄2 שנה באחד מאלה: מחלקה או מרפאה לטיפול פסיכיאטרי במבוגר, מרפאה לפסיכיאטריה של הילד והמתבגר, מחלקת יום פסיכיאטרית, יחידה פסיכוגריאטרית, מחלקה לפסיכיאטריה שיקומית, פסיכיאטריה משפטית.

{{ח:תת|12.}} מומחה בכירורגיה כללית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם, תשמ״ה, תש״ן, תשנ״ו, תשנ״ח, תשנ״ט, תשס״ח, תשע״ג, תשפ״ב]}}

{{ח:ת}} 5.5 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 18 חודשים ראשונים בהתמחות – מתוכם 15 חודשים במחלקה לכירורגיה כללית ו־3 חודשים במחלקה לטיפול נמרץ כללי (חובה);
{{ח:תת|ב.}} 3 חודשים, בתקופות רצופות של חודש כל אחת לפחות, באחד או יותר מהמקצועות האלה: כירורגיית כלי דם, כירורגיית ילדים, כירורגיית חזה, גסטרואנטרולוגיה;
{{ח:תת|ג.}} 39 חודשים בכירורגיה כללית, מתוכם –
{{ח:תתת|(1)}} 3 חודשים רוטציה ביחידה מוכרת לטראומה (חובה);
{{ח:תתת|(2)}} 6 חודשים בתקופות של חודשיים או 3 חודשים רצופות במקצועות האלה: כירורגיה מטבולית ובריאטרית, כירורגיה אנדוקרינית, כירורגיה של הקולון והרקטום, כירורגיה הפטוביליארית, כירורגיה של השד, כירורגיה דחופה וטראומה, השתלות, מחלקה כירורגית בבית חולים אחר, ויכול שחודש מתקופה זו יהיה באחד המקצועות האלה: מחלות זיהומיות, מכוני סקר לגידולים, כירורגיה בקהילה, מחלקה כירורגית בבית חולים אחר מחוץ לישראל;
{{ח:ת}} 6 חודשים אחרונים במחלקה לכירורגיה כללית;

{{ח:תת|12א.}} מומחה בכירורגית ילדים {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשמ״ג, תש״ן, תשנ״ח, תשע״ז־3, תשפ״א]}}

{{ח:ת}} אחד משני המסלולים האלה:
{{ח:תת|א.}} 51⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} שנה אחת כירורגית ילדים;
{{ח:תתת}} שנתיים כירורגיה כללית;
{{ח:תתת}} שתי שנים ו־3 חודשים בכירורגית ילדים;
{{ח:תתת}} 3 חודשים בטיפול נמרץ יילודים או טיפול נמרץ ילדים;
{{ח:תת|ב.}} תואר מומחה בכירורגיה כללית
{{ח:תת}} 21⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} 27 חודשים בכירורגית ילדים – מ.ר;
{{ח:תתת}} 3 חודשים טיפול נמרץ ילדים או פגים.

{{ח:תת|13.}} מומחה בנוירוכירורגיה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם, תשמ״ג, תשמ״ו, תש״ן, תשנ״ט, תשס״ט]}}

{{ח:ת}} 51⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} {{ח:הערה|(נמחק);}}
{{ח:תת|ב.}} 4.5 שנים במחלקה לנוירוכירורגיה – חובה;
{{ח:תת|ג.}} 3 חודשים טיפול נמרץ כללי – חובה;
{{ח:תת|ד.}} 3 חודשים במחלקה לנוירולוגיה – חובה;
{{ח:תת|ה.}} 3 חודשים נוירורדיולוגיה – חובה;
{{ח:תת|ו.}} 3 חודשים באחד מהמקצועות האלה:
{{ח:תת}} נוירופתולוגיה, נוירואנסטזיה, כירורגיה פלסטית, אורתופדיה, אורתופדיה של הגב, כירורגיית ילדים, כירורגיית כלי דם, טיפול נמרץ ילדים, טראומה, כירורגיה כללית.

{{ח:תת|14.}} מומחה לכירורגיה של בית החזה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם, תשמ״ג, תש״ן, תשס״ג, תשע״ו־2, תשע״ז־3, תשפ״ג]}}

{{ח:ת}} אחד משלושת המסלולים האלה:
{{ח:תת|א.}} מסלול כירורגיית לב
{{ח:תת}} 51⁄2 שנים מהן –
{{ח:תתת|(1)}} 31⁄2 שנים מהן –
{{ח:תתתת}} 36 חודשים במחלקה לכירורגיית לב, מתוכם 3 חודשים בניתוחי לב ילדים;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים קרדיולוגיה;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים במחלקה לכירורגיית חזה;
{{ח:תתת|(2)}} 2 שנים באחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מסלול כירורגיית לב (מבוגרים):
{{ח:תתתת}} 24 חודשים במחלקה לכירורגיית לב (מבוגרים);
{{ח:תתתת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תתתת}} 12 חודשים קרדיולוגיה פולשנית;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים רדיולוגיה פולשנית;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים ניתוחי כלי דם;
{{ח:תתתת}} 6 חודשים מחלקת ניתוחי לב מבוגרים;
{{ח:תתתת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תתתת}} 18 חודשים טיפול נמרץ כללי;
{{ח:תתתת}} 6 חודשים טיפול נמרץ ניתוחי לב;
{{ח:תתתת|(ב)}} מסלול כירורגיית לב (ילדים):
{{ח:תתתת}} 2 חודשים טיפול נמרץ ילדים או טיפול נמרץ לב ילדים;
{{ח:תתתת}} 4 חודשים קרדיולוגיית ילדים;
{{ח:תתתת}} 18 חודשים כירורגיית לב ילדים;
{{ח:תתתת|(ג)}} מסלול כירורגיית לב (ניתוחי חזה):
{{ח:תתתת}} 3 חודשים ריאות;
{{ח:תתתת}} 21 חודשים מחלקת ניתוחי חזה;
{{ח:תת|ב.}}
{{ח:תת}} 5.5 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 4 שנים כירורגיית חזה;
{{ח:תת}} 3 חודשים כירורגיית לב;
{{ח:תת}} 6 חודשים כירורגיה כללית;
{{ח:תת}} 3 חודשים הרדמה או בטיפול נמרץ כללי;
{{ח:תת}} 3 חודשים מחלות ריאה;
{{ח:תת}} 3 חודשים באחד מהמקצועות האלה: אונקולוגיה של בית החזה, רדיולוגיה אבחנתית, אנטומיה פתלוגית, כירורגיית ילדים, כירורגיית כלי דם, מחלקה לכירורגיית חזה במרכז רפואי אחר בארץ;";
{{ח:תת|ג.}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:תת|15.}} מומחה בכירורגיה אורתופדית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם, תשמ״ב־2, תשמ״ג, תשמ״ו, תש״ן, תשנ״ו, תשס״ג, תשס״ח, תשע״א, תשע״ג, תשפ״א]}}

{{ח:ת}} 51⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 4 שנים – כירורגיה אורתופדית;
{{ח:תת|ב.}} 6 חודשים באחד מהמקצועות האלה או 3 חודשים בכל אחד משניים מתוכם:
{{ח:תת}} כירורגיה כללית, כירורגיה פלסטית, כירורגיית עמוד שדרה, ארטרוסקופיות ופגיעות ספורט, כירורגיית כתף, כירורגיית כף רגל וקרסול, אונקולוגיה אורתופדית, השתלת מפרקים, כירורגיית כף יד, אורתופדיית ילדים; ואולם בכירורגיית כף יד ובאורתופדיית ילדים לפי סעיף קטן זה, אין לבצע יותר משלושה חודשים בכל אחד;
{{ח:תת|ג.}} {{ח:הערה|(בוטל);}}
{{ח:תת|ד.}} 3 חודשים – טיפול נמרץ כללי;
{{ח:תת|ה.}} 3 חודשים – אורתופדיית ילדים;
{{ח:תת|ו.}} 3 חודשים – כירורגיית כף יד;
{{ח:תת|ז.}} 3 חודשים באחד מאלה:
{{ח:תת}} שיקום, נוירולוגיה, נוירוכירורגיה, כירורגיית כלי דם, יחידה לטראומה, כירורגיה כללית, טראומה אורתופדית, אורתופדיה בקהילה.

{{ח:תת|16.}} כירורגיה פלסטית ואסתטית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם, תשמ״ג, תש״ן, תש״ס, תשפ״א]}}

{{ח:ת}} 51⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 6 חודשים במחלקה לכירורגיה כללית – חובה;
{{ח:תת|ב.}} 41⁄4 שנים במחלקה לכירורגיה פלסטית – חובה, ו־3 חודשים ביחידה מוכרת לכוויות (גם אם אינה במחלקה לכירורגיה פלסטית) – חובה;
{{ח:תת|ג.}} 3 חודשים ביחידה לכירורגיה של היד, ובבית חולים שאין בו יחידת כירורגיה של היד, 3 חודשים במחלקה לכירורגיה אורתופדית, ובלבד שהמחלקה מטפלת בכירורגיה של היד ומועסק בה מומחה אחד לפחות בכירורגיה של היד – חובה;
{{ח:תת|ד.}} 3 חודשים במקצוע משנה אחד מאלה: אף, אוזן וגרון, כירורגיית פה ולסתות, מחלות עור ומין, כירורגיה אורולוגית, כירורגיה כללית, מחלות עיניים.

{{ח:תת|17.}} מומחה בכירורגיה אורולוגית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם, תשמ״ג, תש״ן, תשנ״ח, תשס״ו, תשע״ב, תשפ״ב]}}

{{ח:ת}} 51⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 5 שנים כירורגיה אורולוגית;
{{ח:תת|ב.}} 3 חודשים במחלקה לכירורגיה כללית;
{{ח:תת|ג.}} 3 חודשים באחד מהמקצועות האלה:
{{ח:תת}} כירורגיה כללית, כירורגיית כלי דם, כירורגיית ילדים, כירורגיה פלסטית, יילוד וגינקולוגיה, נפרולוגיה, טיפול נמרץ כללי/נשימתי/כירורגי, רדיולוגיה אבחנתית, השתלת אברים, אונקולוגיה;
{{ח:תת}} הערה: במקצוע כירורגיה כללית ניתן לבצע 6 חודשים רצופים.

{{ח:תת|18.}} מומחה במחלות עור ומין {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם, תשנ״ט, תש״ס, תשס״ו, תשס״ח, תשע״ד, תשפ״ב]}}

{{ח:ת}} 41⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 6 חודשים ברפואה פנימית – חובה לקיימם במהלך השנתיים הראשונות להתמחות;
{{ח:תת|ב.}} 31⁄2 שנים במחלקה למחלות עור ומין – חובה;
{{ח:תת|ג.}} {{ח:הערה|(בוטל);}}
{{ח:תת|ד.}} שלושה חודשים באחד מהמקצועות שלהלן:
{{ח:תת}} אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיה, אנדוקרינולוגיה, רפואת ילדים, אונקולוגיה, פסיכיאטריה, מחלות זיהומיות, גנטיקה רפואית, מחלות עור ומין ילדים, פתולוגיה אבחנתית;
{{ח:תת|ה.}} שלושה חודשים כירורגיה פלסטית.

{{ח:תת|19.}} מומחה במחלות אף אוזן וגרון וכירורגיה של ראש צוואר {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשמ״ה, תשמ״ו, תשנ״ט, תשס״ב, תשע״א]}}

{{ח:ת}} 5.5 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 4 שנים ו־9 חודשים במחלקת אף אוזן גרון;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לכירורגיה כללית או במחלקה לטיפול נמרץ כללי או במחלקת הרדמה;
{{ח:תת}} 6 חודשים רצופים או 2 תקופות של 3 חודשים כל אחת במחלקות אלה: כירורגיה כללית, טיפול נמרץ כללי, טיפול נמרץ ילדים, הרדמה, נוירוכירורגיה, נוירולוגיה, גנטיקה, כירורגיית פה ולסתות, כירורגיה פלסטית, כירורגיית כלי דם, מחלות עיניים, דימות, אונקולוגיה, מחלקת אף אוזן גרון במרכז רפואי אחר (3 חודשים בלבד), אף אוזן גרון בקהילה.
{{ח:ת}} הערה: במקצועות כירורגיה כללית, טיפול נמרץ כללי והרדמה לא ניתן לעבור התמחות העולה על 6 חודשים במהלך כל תקופת ההתמחות.

{{ח:תת|20.}} מומחה במחלות עיניים {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשמ״ה, תשמ״ו, תשמ״ז, תשס״ו, תשע״ו־2, תשע״ט־3]}}

{{ח:ת}} 41⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 4 שנים במחלקה לרפואת עיניים – מ.ר;
{{ח:תת|ב.}} 6 חודשים בתקופות רצופות של חודש לפחות כל אחת, באחד או יותר מהמקצועות האלה:
{{ח:תת}} הרדמה, כירורגיה פלסטית, נוירוכירורגיה, נוירולוגיה, רדיולוגיה אבחנתית, רפואה פנימית, רפואת ילדים, מחלות א.א.ג. וכירורגיית ראש וצוואר,
{{ח:תת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת}} 3 חודשים בתקופות רצופות של חודש לפחות כל אחת, באחד או יותר מהמקצועות המפורטים לעיל בפרט משנה זה ו־3 חודשים בתקופות רצופות של חודש לפחות כל אחת במחלקת עיניים אחרת באחד מהמקצועות האלה:
{{ח:תת}} גלאוקומה, מחלות עיניים בילדים כולל פזילה, נוירו–אופטלמולוגיה, פלסטיקה וארובת העין, אובאיטיס, גידולי עיניים, קטרקט, קרנית, רשתית.

{{ח:תת|21.}} מומחה להרדמה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם, תש״ם־2, תשמ״א, תשמ״ה, תשמ״ו, תש״ן, תשנ״ח, תשנ״ט, תשס״ו, תשע״ו־2]}}

{{ח:ת}} 41⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 31⁄4 שנים בהרדמה – חובה, כולל הרדמה בכירורגיה אורולוגית, בכירורגיה אורתופדית, בכירורגיה של בית החזה (כולל ניתוחי לב פתוחים וסגורים), בכירורגיה כללית, בנוירוכירורגיה, בכירורגיה פלסטית, ביילוד וגינקולוגיה, בכירורגיית ילדים, בכירורגיית עיניים, בכירורגיית אף אוזן וגרון, בהתאוששות; (מתוכם 3 חודשים חובה באחד מאלה: יילוד וגינקולוגיה, כירורגיית ילדים, התאוששות);
{{ח:תת|ב.}} 6 חודשים רצופים או 2 תקופות של 3 חודשים – טיפול נמרץ כללי – חובה;
{{ח:תת|ג.}} שלושה חודשים במרפאת כאב – חובה;
{{ח:תת|ד.}} שלושה חודשים בכל אחד משניים מאלה או חודשיים בכל אחד משלושה מאלה:
{{ח:תת}} רפואה פנימית, רפואת ילדים, גסטרואנטרולוגיה, נפרולוגיה, קרדיולוגיה, מחלות ריאה, נוירולוגיה, טיפול נמרץ ילדים, ניאונטולוגיה, רפואה דחופה;
{{ח:תת|ה.}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:תת|22.}} מומחה ביילוד ובגיניקולוגיה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם־3, תשמ״ג, תשמ״ה, תשמ״ו, תש״ן, תשנ״ח, תשנ״ט, תשס״ו]}}

{{ח:ת}} 51⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 41⁄2 שנים ביילוד וגינקולוגיה ובפריון, ובהן:
{{ח:תתת}} 11⁄2 שנים יילוד – חובה;
{{ח:תתת}} 12 חודשים גינקולוגיה – חובה;
{{ח:תתת}} 6 חודשים פריון – חובה;
{{ח:תתת}} 11⁄2 שנים יילוד וגינקולוגיה – חובה;
{{ח:תת|ב.}} 12 חודשים לפי בחירה בין:
{{ח:תת}} 6 חודשים בכל אחד משניים ממקצועות אלה, או ארבעה חודשים בכל אחד משלושה ממקצועות אלה:
{{ח:תת}} כירורגיה כללית, כירורגיה אורולוגית, הרדמה, טיפול נמרץ כללי, אנדוקרינולוגיה, פגים, אונקולוגיה, בריאות הציבור (תחנה לאם ולילד או מרכז לבריאות האישה), אולטרה סאונד, יחידת הפריה חוץ גופית, גנטיקה רפואית, אנדוקרינולוגיה פדיאטרית.

{{ח:תת|23.}} מומחה ברדיולוגיה אבחנתית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשמ״ב־2, תש״ן, תשנ״ו, תשנ״ט, תשס״ב, תשס״ג, תשפ״א, תשפ״ה]}}

{{ח:ת}} אחד משני המסלולים האלה:
{{ח:תת|א.}} 41⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} 3 שנים ו־9 חודשים – רדיולוגיה אבחנתית;
{{ח:תתת}} 3 חודשים רפואה גרעינית;
{{ח:תתת}} 6 חודשים באחד מאלה: רפואת ילדים, כירורגיה כללית, כירורגיה אורתופדית, רפואה פנימית;
{{ח:תתת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תתת}} 3 חודשים באחד מאלה: רפואת ילדים, כירורגיה כללית, רפואה פנימית ו־3 חודשים במחלקה או במכון קליני בבית חולים כללי שאינו רדיולוגיה אבחנתית;
{{ח:תת|ב.}} תואר מומחה ברפואה גרעינית;
{{ח:תת}} 21⁄2 שנים רדיולוגיה אבחנתית.

{{ח:תת|24.}} מומחה באונקולוגיה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם, תש״ן, תשנ״ב, תשנ״ח, תשנ״ט, תשס״ו, תשס״ח, תשע״ב, תשפ״ג, תשפ״ה]}}

{{ח:ת}} אחד משלושת המסלולים האלה:
{{ח:ת}} אונקולוגיה רפואית (מסלול בסיס) –
{{ח:תת|א.}} 5 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 3 שנים אונקולוגיה רפואית;
{{ח:תת}} שנה רדיותרפיה;
{{ח:תת}} 9 חודשים רפואה פנימית;
{{ח:תת}} 3 חודשים באחד מענפי הרפואה המפורטים בטור א׳, מלבד אונקולוגיה ורדיותרפיה;
{{ח:תת}} אונקולוגיה רפואית (מסלול על) –
{{ח:תת|ב.}} תואר מומחה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 31⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תת}} שנה אונקולוגיה רפואית;
{{ח:תת}} 1 שנה רדיותרפיה;
{{ח:תת}} 11⁄2 שנים אונקולוגיה רפואית;
{{ח:תת|ג.}} רדיותרפיה –
{{ח:תת}} 5 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 3 שנים רדיותרפיה;
{{ח:תת}} שנה אונקולוגיה רפואית;
{{ח:תת}} 9 חודשים רפואה פנימית;
{{ח:תת}} 3 חודשים באחד מענפי הרפואה המפורטים בטור א׳, מלבד אונקולוגיה ורדיותרפיה.

{{ח:תת|25.}} מומחה ברפואת המשפחה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשל״ז, תש״ם, תשמ״א, תשמ״ה, תשמ״ז, תש״ן, תשנ״ו, תשנ״ח, תשנ״ט, תש״ס, תשס״ו, תשע״א, תשע״ד, תשע״ו־2, תשפ״ב]}}

{{ח:ת}} 4 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 15 חודשים במחלקה לרפואת המשפחה מרפאת שלב א׳ בליווי מדריך;
{{ח:תת|ב.}} 9 חודשים במחלקה פנימית;
{{ח:תת|ג.}} 2 חודשים במחלקה לרפואה דחופה;
{{ח:תת|ד.}} 5 חודשים ברפואת ילדים במקצועות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} 2 חודשים במחלקת ילדים;
{{ח:תתת|(2)}} 2 חודשים במחלקה לרפואה דחופה ילדים;
{{ח:תתת|(3)}} 1 חודש במרפאת ילדים בבית חולים או מרפאת ילדים בקהילה או אשפוז יום ילדים;
{{ח:תת|ה.}} 2 חודשים במרפאה פסיכיאטרית אמבולטורית בקהילה או בבית חולים;
{{ח:תת|ו.}} 2 חודשים, בתקופות של חודש כל אחת או חודשיים, מתוך מקצועות אלה:
{{ח:ת}} אונקולוגיה, אורתופדיה, אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיה, אנדוקרינולוגיה, גסטרואנטרולוגיה ומחלות כבד, גריאטריה, כירורגיה כללית, מחלות אף אוזן גרון וכירורגיה של ראש וצוואר, מחלות זיהומיות, מחלות עור ומין, מחלות עיניים, מחלות ריאה, נוירולוגיה, נפרולוגיה, פסיכיאטריה, קרדיולוגיה, ראומטולוגיה, רפואה פיזיקלית ושיקום, רפואה תעסוקתית, יילוד וגינקולוגיה, פסיכיאטריה של הילד והמתבגר, נוירולוגיית ילדים והתפתחות הילד, קרדיולוגיית ילדים, מחלות ריאה ילדים, גסטרואנטרולוגיית ילדים, אנדוקרינולוגיית ילדים, רפואה לשיכוך כאב, רפואה פליאטיבית, מחקר;
{{ח:תת|ז.}} 1 חודש במחלקה לרפואת המשפחה;
{{ח:תת|ח.}} 12 חודשים במחלקה לרפואת המשפחה – מרפאה שלב ב׳;
{{ח:תת|ט.}} קורס אוניברסיטאי ברפואת המשפחה, בן שישה סמסטרים לפחות, שהכיר בו המנהל וכן עמידה בדרישות האוניברסיטה בסיומו.

{{ח:תת|26.}} מומחה בבריאות הציבור {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם־4, תשמ״ו, תש״ן, תשנ״ב, תשנ״ו, תשנ״ט, תש״ס, תשס״ג]}}

{{ח:ת}} 4 שנים מהן –
{{ח:תת|א.}} אחד משני המסלולים האלה:
{{ח:תת}} 30 חודשים שירותים קהילתיים – חובה ו־6 חודשים אפידמיולוגיה – חובה;
{{ח:תת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת}} 30 חודשים אפידמיולוגיה – חובה ו־6 חודשים שירותים קהילתיים – חובה.
{{ח:תת}} הערה: במהלך ההתמחות במקצוע הראשי יסיים המתמחה קורס אקדמי בישראל המוכר על פי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, ויציג תעודה על אחד מתארים אלה: Ph.D.‎‏; Dr.P.H‏; MPH באפידמיולוגיה; M.Med.Sc באפידמיולוגיה; M.Sc באפידמיולוגיה;
{{ח:תת|ב.}} 6 חודשים במחלקה לרפואה פנימית או במחלקה לרפואת ילדים;
{{ח:תת|ג.}} 6 חודשים באחד מאלה או 3 חודשים בשניים מאלה: מחלקה או מכון קליני בבית חולים כללי, או מינהל רפואי או רפואת המשפחה במוסד מוכר.

{{ח:תת|27.}} מומחה ברפואה פיסיקלית ושיקום {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ן, תשנ״ט, תשס״ב, תשס״ג, תשע״ז־3]}}

{{ח:ת}} אחד משמונה מסלולים אלה:
{{ח:תת|א.}} 3.5 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} 2.5 שנים במחלקה לרפואה פיסיקלית ושיקום;
{{ח:תתת}} 3 חודשים רפואה פנימית;
{{ח:תתת}} 3 חודשים כירורגיה אורתופדית;
{{ח:תתת}} 3 חודשים נוירולוגיה;
{{ח:תת}} 3 חודשים באחד ממקצועות אלה: נוירוכירורגיה, כירורגיה אורתופדית (תקופה נוספת), פסיכיאטרייה, נוירולוגיה (תקופה נוספת), שיקום לב, התפתחות הילד, גריאטרייה, אלקטרו–פיזיולוגיה קלינית, ראומטולוגיה, נוירורדיולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ב.|(1)}} תואר מומחה בנוירולוגיה;
{{ח:תתת|(2)}} 2.5 שנים, מהן –
{{ח:תתתת}} 24 חודשים במחלקה לרפואה פיסיקלית ושיקום;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים כירורגיה אורתופדית;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים באחד ממקצועות אלה: נוירוכירורגיה, כירורגיה אורתופדית (תקופה נוספת), פסיכיאטרייה, שיקום לב, התפתחות הילד, גריאטרייה, אלקטרו–פיזיולוגיה קלינית, ראומטולוגיה, נוירורדיולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ג.|(1)}} תואר מומחה בגריאטריה;
{{ח:תתת|(2)}} 2.5 שנים, מהן –
{{ח:תתתת}} 24 חודשים במחלקה לרפואה פיסיקלית ושיקום;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים כירורגיה אורתופדית;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים נוירולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ד.|(1)}} תואר מומחה בכירורגייה אורתופדית;
{{ח:תתת|(2)}} 2.5 שנים, מהן –
{{ח:תתתת}} 24 חודשים במחלקה לרפואה פיסיקלית ושיקום;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים רפואה פנימית;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים נוירולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ה.}} התואר מסלול ההתמחות
{{ח:תתת|(1)}} תואר מומחה ברפואה פנימית;
{{ח:תתת|(2)}} 2.5 שנים, מהן –
{{ח:תתתת}} 24 חודשים במחלקה לרפואה פיסיקלית ושיקום;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים כירורגיה אורתופדית;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים נוירולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ו.|(1)}} תואר מומחה ברפואת משפחה;
{{ח:תתת|(2)}} 2.5 שנים, מהן –
{{ח:תתתת}} 24 חודשים במחלקה לרפואה פיסיקלית ושיקום;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים כירורגיה אורתופדית;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים נוירולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ז.|(1)}} תואר מומחה ברפואת ילדים;
{{ח:תתת|(2)}} 2.5 שנים, מהן –
{{ח:תתתת}} 24 חודשים במחלקה לרפואה פיסיקלית ושיקום;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים כירורגיה אורתופדית או 3 חודשים אורתופדיית ילדים;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים נוירולוגיה או 3 חודשים נוירולוגיית ילדים והתפתחות הילד;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ח.|(1)}} תואר מומחה בנוירוכירורגיה;
{{ח:תתת|(2)}} 2.5 שנים, מהן –
{{ח:תתתת}} 24 חודשים במחלקה לרפואה פיסיקלית ושיקום;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים כירורגיה אורתופדית;
{{ח:תתתת}} 3 חודשים רפואה פנימית.

{{ח:תת|28.}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ב, תשנ״ו, תשע״ד]}}
{{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:תת|28א.}} מומחה במקצועות מעבדה קליניים {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשע״ז]}}

{{ח:ת}} בעל תעודת מומחה מהרשות המוסמכת במדינה מחוץ לישראל, שהוכרה בידי המועצה, שלפיה השלים התמחות באותה מדינה שאורכה 4.5 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} שנה ביוכימיה קלינית (כולל בדיקות אנדוקרינולוגיות, אימונולוגיות, וטוקסיקולוגיות);
{{ח:תת|ב.}} שנה במחלקת רפואה פנימית או רפואת ילדים;
{{ח:תת|ג.}} שנה מיקרוביולוגיה קלינית (כולל בדיקות ויראליות, מיקולוגיות ופרזיטולוגיות);
{{ח:תת|ד.}} חצי שנה המטולוגיה (מעבדה) או בנק דם;
{{ח:תת|ה.}} שנה מחקר קליני באחד המקצועות: ביוכימיה קלינית או מיקרוביולוגיה קלינית.
{{ח:ת}} הערה: על אף האמור, רשאי המנהל להכיר בתעודת מומחה מהרשות המוסמכת במדינה מחוץ לישראל, גם אם השלים בעל התעודה במדינה האמורה פחות מ־4.5 שנים, אם המועצה ממליצה על כך ובתנאים שקבעה לרבות השלמה של התקופות החסרות ובחינות.

{{ח:תת|29.}} מומחה במיקרוביולוגיה קלינית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ב, תשנ״ו]}}

{{ח:ת}} 4 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 3 שנים במיקרוביולוגיה קלינית (כולל בדיקות ויראליות, מיקולוגיה ופרזיטולוגיה) – מ.ר. מהן שנה אחת במכון מחקר;
{{ח:תת|ב.}} 1 שנה ברפואה פנימית או ברפואת ילדים.

{{ח:תת|29א.}} מומחה בביוכימיה קלינית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ו, תשס״ב]}}

{{ח:ת}} 4 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 3 שנים ביוכימיה קלינית (כולל בדיקות אנדוקרינולוגיות, אימונולוגיות, וטוקסיקולוגיות) – מ.ר.;
{{ח:תת|ב.}} 1 שנה ברפואה פנימית או ברפואת ילדים.

{{ח:תת|30.}} מומחה בפתולוגיה אבחנתית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ן, תשס״ב, תשס״ו, תשפ״ב, תשפ״ג]}}

{{ח:ת}} 41⁄2 שנים, מהן –
{{ח:ת}} 4 שנים בפתולוגיה אבחנתית;
{{ח:ת}} 6 חודשים בתקופות רצופות של שלושה חודשים כל אחת, בשניים ממקצועות אלה: כירורגיה כללית, רפואת ילדים, רפואה פנימית, אונקולוגיה, מחלות עור ומין, כירורגיית ילדים, כירורגיה של ראש וצוואר, כירורגיה אורולוגית, יילוד וגינקולוגיה, כירורגיה פלסטית, נוירוכירורגיה, כירורגיה של בית חזה, אורתופדיה אונקולוגית (במסגרת מחלקה אורתופדית), אימונולוגיה ואלרגיה, אנדוקרינולוגיה, אנדוקרינולוגיית ילדים, גנטיקה רפואית, גסטרואנטרולוגיה, גסטרואנטרולוגיית ילדים, המטולוגיה, המטו־אונקולוגיית ילדים, מחלות זיהומיות, מחלות מטבוליות, מחלות ריאה, מחלות ריאה ילדים, נאונטולוגיה, נוירולוגיות ילדים והתפתחות הילד, נפרולוגיה, נפרולוגיית ילדים, קרדיולוגיה, קרדיולוגיית ילדים, ריאומטולוגיה, גינקופתולוגיה, דרמטופתולוגיה, המטופתולוגיה, נוירופתולוגיה, נפרופתולוגיה, פתולוגיה פרינטלית, פתולוגיה של העצם והרקמות הרכות, פתולוגיה של מערכת העיכול, פתולוגיה של השתלות, ציטולוגיה, פתולוגיה של דרכי הנשימה, פתולוגיה משפטית, פתולוגיה של ראש־צוואר, פתולוגיה של חלל הפה, פתולוגיה מולקולרית, פתולוגיה של השד, פתולוגיה של השתן.

{{ח:תת|31.}} מומחה ברפואה גרעינית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם, תש״ן, תשס״ב, תשס״ח, תשע״ג, תשפ״א]}}

{{ח:ת}} אחד משני המסלולים האלה:
{{ח:תת|א.}} 4 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} 2 שנים ברפואה גרעינית;
{{ח:תתת}} 6 חודשים ביחידת PET-CT;
{{ח:תתת}} שנה רדיולוגיה אבחנתית;
{{ח:תתת}} 3 חודשים רפואה פנימית;
{{ח:תתת}} חודש רפואת ילדים;
{{ח:תתת}} חודשיים בתקופות רצופות של חודש או חודשיים כל אחת, באחד או בשניים מאלה: אנדוקרינולוגיה, כירורגיה אורולוגית, כירורגיה אורתופדית, כירורגיה כללית, נוירולוגיה, קרדיולוגיה, רדיותרפיה, מחלות זיהומיות, נוירוכירורגיה;
{{ח:תת|ב.}} תואר מומחה ברדיולוגיה אבחנתית;
{{ח:תת}} 11⁄2 שנים רפואה גרעינית;
{{ח:תת}} 6 חודשים PET-CT.

{{ח:תת|32.}} מומחה בגריאטריה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשל״ז, תש״ם, תשמ״א, תשמ״ז, תשנ״ב, תשנ״ח, תשס״ב, תשס״ג, תש״ע, תשפ״א, תשפ״ה]}}

{{ח:ת}} אחד משני המסלולים האלה:
{{ח:תת|א.}} 4 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} 2 שנים גריאטריה;
{{ח:תתת}} 11⁄2 שנה רפואה פנימית;
{{ח:תתת}} 3 חודשים מרפאה גריאטרית קהילתית;
{{ח:תתת}} 3 חודשים באחד מן המקצועות האלה: יחידה גריאטרית בבית חולים כללי, נוירולוגיה, אורתופדיה, שיקום, פסיכיאטריה מבוגרים, רפואה פליאטיבית, קרדיולוגיה, אונקולוגיה, ראומטולוגיה, המטולוגיה, אנדוקרינולוגיה, גסטרואנטרולוגיה, טיפול נמרץ כללי, מחלות זיהומיות, מחלות ריאה, רפואה לשיכוך כאב, רפואה דחופה, כירורגיה כללית, אף אוזן גרון, נפרולוגיה;
{{ח:תת|ב.}} תואר מומחה ברפואה פנימית או ברפואת משפחה;
{{ח:תת}} 1 שנים ו־9 חודשים גריאטריה;
{{ח:תת}} 3 חודשים מרפאה גריאטרית קהילתית.

{{ח:תת|33.}} מומחה ברפואה משפטית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ם־3, תשע״ז־2, תשפ״ב]}}

{{ח:ת}} 5 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 3 שנים ברפואה משפטית;
{{ח:תת|ב.}} שנה בפתולוגיה אבחנתית;
{{ח:תת|ג.}} 1⁄2 שנה במחלקה לדימות, בדגש על דימות תלת־ממדי–טומוגרפיה ממוחשבת (CT) ובדיקות דימות של תהודה גנטית (MRI);
{{ח:תת|ד.}} 3 חודשים בשניים מן המקצועות האלה: סבב מעבדות פורנזיות (מעבדה לביולוגיה פורנזית, מעבדה לזיהוי פלילי, מעבדה לטוקסיקולוגיה פורנזית, זיהוי על סמך משנן), מחלקה לרפואה דחופה, יילוד וגינקולוגיה, רפואת ילדים, כירורגיה אורתופדית.

{{ח:תת|34.}} מומחה בפסיכיאטריה של הילד והמתבגר {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשמ״א, תשנ״ו, תש״ע, תשע״ד, תשפ״ב]}}

{{ח:ת}} 4.5 שנים, מהן –
{{ח:תת|א.}} 1 שנה במרפאה פסיכיאטרית לילד ולמתבגר;
{{ח:תת|ב.}} 1 שנה במחלקה פסיכיאטרית לילד ולמתבגר, ויכול ש־3 חודשים ממנה יהיו במחלקת יום לילד ולמתבגר;
{{ח:תת|ג.}} 9 חודשים במחלקה לפסיכיאטריה;
{{ח:תת|ד.}} שנה אחת ב־2 תקופות של 6 חודשים כל אחת במקצועות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} במחלקה פסיכיאטרית לילד ולמתבגר;
{{ח:תתת|(2)}} במרפאה פסיכיאטרית לילד ולמתבגר;
{{ח:תתת|(3)}} במחלקת אשפוז יום פסיכיאטרי לילד ולמתבגר;
{{ח:תתת|(4)}} במרפאה פסיכיאטרית;
{{ח:תת|ה.}} 6 חודשים בהתפתחות הילד, ויכול ששלושה חודשים מתוכם יהיו במרפאה לגיל הרך;
{{ח:תת|ו.}} 3 חודשים במחלקת ילדים.

{{ח:תת|35.}} מומחה במינהל רפואי {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשמ״ז־2, תשמ״ז־3, תשס״ו, תשס״ח, תשע״ב, תשע״ד]}}

{{ח:תת|א.}} בעל תואר מומחה לפי תקנות אלה;
{{ח:תת|ב.}} בעל תואר שני לפחות, שהמועצה להשכלה גבוהה הכירה בו לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 22|סעיף 22 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, באחד מאלה: ניהול רפואי, מינהל מערכות בריאות, בריאות הציבור במגמת ניהול רפואי, מינהל עסקים, מינהל ציבורי;
{{ח:תת|ג.}} 2 שנים באחד משני מסלולים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} 18 חודשים בהנהלת בית חולים כללי או בהנהלת בית חולים ייעודי (כגון: פסיכיאטרי, גריאטרי, שיקומי);
{{ח:תתת}} 6 חודשים בהנהלה ראשית או מחוזית של משרד הבריאות או בהנהלה ראשית או מחוזית של קופת חולים או במפקדת קצין רפואה ראשי של צה״ל;
{{ח:תתת|(2)}} 18 חודשים בהנהלה ראשית או מחוזית של משרד הבריאות או בהנהלה ראשית או מחוזית של קופת חולים ו־6 חודשים מהם יכול שיבוצעו במפקדת קצין רפואה ראשי של צה״ל;
{{ח:תתת}} 6 חודשים בהנהלת בית חולים כללי.

{{ח:תת|36.}} מומחה בנאונטולוגיה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ן, תשנ״ט, תשס״ו, תשע״א, תשע״ד־3]}}

{{ח:תת|א.}} תואר מומחה ברפואת ילדים.
{{ח:תת|ב.}} 3 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} 30 חודשים טיפול מיוחד ביילוד (ובהם 3 חודשים מרפאת מעקב יילודים) – חובה;
{{ח:תתת}} 6 חודשים במחלקת יילודים – חובה.

{{ח:תת|37.}} מומחה בגנטיקה רפואית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ן, תש״ע, תשע״ב]}}

{{ח:תת|א.}} תואר מומחה באחד מענפי הרפואה כמפורט בטור א׳ בתוספת זו;
{{ח:תת|ב.}} 2.5 שנים בגנטיקה קלינית.

{{ח:תת|38.}} מומחה בראומטולוגיה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ן, תשנ״ו, תשס״ב, תשס״ג, תשס״ו, תשע״ב, תשע״ד, תשפ״ה]}}

{{ח:ת}} אחד מארבעה מסלולים אלה:
{{ח:תת|א.}} מסלול מבוגרים;
{{ח:תת}} תואר מומחה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 2.5 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} 2.25 שנים ראומטולוגיה;
{{ח:תתת}} 3 חודשים באחד מאלה: אורתופדיה, אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיה, רדיולוגיה אבחנתית, ראומטולוגיית ילדים, רפואה פיזיקלית ושיקום, נפרולוגיה, קרדיולוגיה, מחלות ריאה, המטולוגיה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ב.}} מסלול ילדים;
{{ח:תת}} תואר מומחה ברפואת ילדים;
{{ח:תת}} 2.5 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} 2 שנים בראומטולוגיית ילדים;
{{ח:תתת}} 3 חודשים ראומטולוגיית מבוגרים;
{{ח:תתת}} 3 חודשים באחד מאלה: אורתופדיית ילדים, אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיה, רדיולוגיה אבחנתית, רפואה פיזיקלית ושיקום;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ג.}} 51⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} 1 שנה ברפואה פנימית – חובה;
{{ח:תתת}} 1.25 שנה ראומטולוגיה – חובה;
{{ח:תתת}} 2 שנים ברפואה פנימית – חובה;
{{ח:תתת}} 3 חודשים – באחד מאלה:
{{ח:תתת}} רפואה פיזיקלית ושיקום, אורתופדיה, רדיולוגיה אבחנתית, אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיה, ראומטולוגיית ילדים, נפרולוגיה, קרדיולוגיה, מחלות ריאה, המטולוגיה;
{{ח:תתת}} 1 שנה ראומטולוגיה – חובה;
{{ח:ת}} {{ממורכז|או}}
{{ח:תת|ד.}} 51⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} 3 שנים ברפואה פנימית – חובה;
{{ח:תתת}} 1.25 שנה ראומטולוגיה – חובה;
{{ח:תתת}} 3 חודשים אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיה – חובה;
{{ח:תתת}} 3 חודשים באחד מאלה:
{{ח:תתת}} רפואה פיסיקלית ושיקום, אורתופדיה, רדיולוגיה אבחנתית, אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיה, ראומטולוגיית ילדים, נפרולוגיה, קרדיולוגיה, מחלות ריאה, המטולוגיה;
{{ח:תתת}} 1 שנה ראומטולוגיה.

{{ח:תת|39.}} מומחה בכירורגיה של היד {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ן, תשנ״ט, תש״ס]}}

{{ח:תת|א.}} תואר מומחה בכירורגיה אורתופדית או בכירורגיה פלסטית.
{{ח:תת|ב.}} 21⁄2 שנים בכירורגיה של היד.

{{ח:תת|40.}} מומחה בכירורגיית כלי־דם {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תש״ן, תשנ״ט, תשס״ט, תשפ״ג]}}

{{ח:ת}} אחד מארבעת המסלולים האלה:
{{ח:תת|א.}} 51⁄2 שנים מהן –
{{ח:תת}} 18 חודשים לכירורגיה כללית;
{{ח:תת}} 42 חודשים כירורגיית כלי דם;
{{ח:תת}} 3 חודשים טיפול נמרץ;
{{ח:תת}} 3 חודשים לבחירה באחד ממקצועות אלה: כירורגיה אורתופדית, רדיולוגיה פולשנית, כירורגיית לב־חזה;
{{ח:תת|ב.}} תואר מומחה בכירורגיה כללית;
{{ח:תת}} 27 חודשים מהן –
{{ח:תת}} 24 חודשים בכירורגיית כלי דם;
{{ח:תת}} 3 חודשים באחד מהמקצועות האלה: כירורגיה אורתופדית, רדיולוגיה פולשנית, כירורגיית לב־חזה;
{{ח:תת|ג.}} תואר מומחה בכירורגיה של בית החזה, מסלול כירורגיית לב;
{{ח:תת}} 3 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 24 חודשים בכירורגיית כלי דם;
{{ח:תת}} 9 חודשים בכירורגיה כללית;
{{ח:תת}} 3 חודשים לבחירה באחד מהמקצועות האלה: כירורגיה אורתופדית, רדיולוגיה פולשנית;
{{ח:תת|ד.}} תואר מומחה בכירורגיה של בית החזה, מסלול כירורגיית חזה;
{{ח:תת}} 3 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 30 חודשים בכירורגיה כלי דם;
{{ח:תת}} 3 חודשים בכירורגיה כללית;
{{ח:תת}} 3 חודשים לבחירה באחד מהמקצועות האלה: כירורגיה אורתופדית, רדיולוגיה פולשנית.

{{ח:תת|41.}} מומחה במחלות זיהומיות {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ב, תשנ״ט]}}

{{ח:תת|א.}} תואר מומחה באחד מאלה:
{{ח:תת}} רפואה פנימית, רפואת ילדים, רפואת משפחה;
{{ח:תת|ב.}} 2 שנים מחלות זיהומיות – חובה.

{{ח:תת|42.}} מומחה ברפואה תעסוקתית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ב, תש״ס, תשס״ח, תש״ע, תשע״ד]}}

{{ח:ת}} 41⁄2 שנים מהן –
{{ח:תת}} 3 שנים רפואה תעסוקתית, במהלכן 1 שנה קורס אקדמי וקבלת תואר מוסמך ברפואה תעסוקתית, לפי תעודה המוכרת בידי המועצה להשכלה גבוהה – חובה;
{{ח:תת}} 9 חודשים רפואה פנימית;
{{ח:תת}} 3 חודשים אורתופדיה;
{{ח:תת}} 6 חודשים – ב־2 תקופות של 3 חודשים ב־2 מהמקצועות האלה:
{{ח:תת}} א.א.ג. וכירורגיה של ראש וצוואר, אימונולוגיה קלינית ואלרגולוגיה, מחלות עור ומין, נוירולוגיה, פסיכיאטריה, קרדיולוגיה, מחלות ריאה, שיקום, אפידמיולוגיה, רפואת משפחה, איכות הסביבה.

{{ח:תת|43.}} מומחה בטיפול נמרץ כללי {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ב, תש״ס, תשס״ב, תשע״ג, תשפ״ג]}}

{{ח:תת|א.}} תואר מומחה באחד מהמקצועות האלה:
{{ח:תת}} הרדמה, יילוד וגינקולוגיה, כירורגיה אורולוגית, כירורגיה אורתופדית, כירורגיה כללית, כירורגיה פלסטית, כירורגיה של בית החזה, מחלות אף אוזן גרון, נוירוכירורגיה, נוירולוגיה, רפואה פנימית, רפואה דחופה;
{{ח:תת|ב.}} 2 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 18 חודשים טיפול נמרץ כללי – חובה, ואפשר שעד 3 חודשים מהם יהיו ביחידה לטיפול נמרץ פנימי;
{{ח:תת|ג.}} 6 חודשים בתקופות רצופות של חודשיים כל אחת, בשלושה מהמקצועות האלה:
{{ח:תת}} מחלות זיהומיות, קרדיולוגיה, מחלות ריאה, טיפול נמרץ ילדים, הרדמה, נפרולוגיה, טיפול נמרץ נוירוכירורגי, כירורגיית לב, טראומה, כוויות.

{{ח:תת|44.}} נוירולוגיית ילדים והתפתחות הילד {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ו, תשנ״ח, תשס״ח־2, תשע״ד]}}

{{ח:ת}} תואר מומחה ברפואת ילדים;
{{ח:ת}} 3 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 1.25 שנים נוירולוגית ילדים;
{{ח:תת}} 1 שנה התפתחות הילד;
{{ח:תת}} 3 חודשים נוירולוגיה (מבוגרים);
{{ח:תת}} 6 חודשים נוירולוגית ילדים בסיום התכנית.

{{ח:תת|45.}} קרדיולוגיית ילדים {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ו]}}

{{ח:ת}} תואר מומחה ברפואת ילדים;
{{ח:ת}} 3 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 21⁄2 שנים קרדיולוגיית ילדים;
{{ח:תת}} 3 חודשים קרדיולוגיית מבוגרים;
{{ח:תת}} 3 חודשים כירורגיית בית החזה.

{{ח:תת|46.}} מחלות ריאה ילדים {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ו, תשס״ט]}}

{{ח:ת}} תואר מומחה ברפואת ילדים;
{{ח:ת}} 21⁄4 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 21 חודשים מחלות ריאה ילדים;
{{ח:תת}} 3 חודשים מחלות ריאה מבוגרים;
{{ח:תת}} 3 חודשים טיפול נמרץ ילדים (למי שלא עשה טיפול נמרץ במסגרת התמחותו ברפואת ילדים).

{{ח:תת|47.}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ו, תשס״ו]}}
{{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:תת|48.}} הימטו אונקולוגיית ילדים {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ו, תשס״ו, תשס״ח, תשע״ו־2, תשפ״ב]}}

{{ח:תת|א.}} מומחה ברפואת ילדים;
{{ח:תת|ב.}} 21⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 21⁄4 שנים המטו־אונקולוגיית ילדים – חובה;
{{ח:תת}} 3 חודשים בתקופות רצופות של חודש לפחות כל אחת, באחד או יותר מאלה:
{{ח:תת}} המטולוגיה, רדיותרפיה, דימות, פתולוגיה אבחנתית, מחלות זיהומיות.

{{ח:תת|49.}} גסטרואנטרולוגיית ילדים {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ו, תשס״ח, תשפ״א]}}

{{ח:ת}} תואר מומחה ברפואת ילדים;
{{ח:ת}} 21⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תת}} שנתיים ו־3 חודשים גסטרואנטרולוגיית ילדים;
{{ח:תת}} 3 חודשים גסטרואנטרולוגיית מבוגרים.

{{ח:תת|50.}} נפרולוגיית ילדים {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ו]}}

{{ח:ת}} תואר מומחה ברפואת ילדים;
{{ח:ת}} 21⁄2 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 2 שנים נפרולוגיית ילדים;
{{ח:תת}} 6 חודשים, דיאליזה כרונית לילדים או –
{{ח:תת}} 3 חודשים דיאליזה בילדים ו־3 חודשים דיאליזה כרונית במבוגרים.

{{ח:תת|51.}} אנדוקרינולוגיית ילדים {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ו, תש״ע, תשע״ד]}}

{{ח:ת}} תואר מומחה ברפואת ילדים;
{{ח:ת}} 23⁄4 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 21⁄2 שנים אנדוקרינולוגיית ילדים;
{{ח:תת}} 3 חודשים אנדוקרינולוגיית מבוגרים.

{{ח:תת|52.}} טיפול נמרץ ילדים {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ח, תש״ס, תשס״ט, תשפ״א]}}

{{ח:ת}} אחד משני המסלולים האלה:
{{ח:תת|א.}} תואר מומחה ברפואת ילדים:
{{ח:תת}} 2.5 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} 24 חודשים בטיפול נמרץ ילדים;
{{ח:תתת}} 3 חודשים בטיפול נמרץ כללי;
{{ח:תתת}} 3 חודשים הרדמה;
{{ח:תת|ב.}} תואר מומחה בהרדמה או בטיפול נמרץ כללי:
{{ח:תת}} 2.5 שנים, מהן –
{{ח:תתת}} 20 חודשים בטיפול נמרץ ילדים;
{{ח:תתת}} חודש בטיפול נמרץ ילודים;
{{ח:תתת}} 3 חודשים ברפואה דחופה ילדים;
{{ח:תתת}} 3 חודשים במחלקת ילדים;
{{ח:תתת}} חודש קרדיולוגית ילדים;
{{ח:תתת}} חודש בריאות ילדים;
{{ח:תתת}} חודש בדימות ילדים.

{{ח:תת|53.}} פרמקולוגיה קלינית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ח, תשפ״ב]}}

{{ח:תת|א.}} תואר מומחה באחד מאלה:
{{ח:תת}} רפואה פנימית;
{{ח:תת}} רפואת ילדים;
{{ח:תת}} פסיכיאטריה;
{{ח:תת}} רפואת משפחה;
{{ח:תת}} גריאטריה;
{{ח:תת}} רפואה דחופה;
{{ח:תת}} אונקולוגיה;
{{ח:תת|ב.}} 2.5 שנים ברציפות, ביחידה לפרמקולוגיה קלינית.
{{ח:ת}} הערה: עבודת מדעי יסוד שנעשתה במעבדה לפרמקולוגיה קלינית במסגרת התמחות הבסיס, תוכל להיחשב כחלק מההתמחות לתקופה של עד 6 חודשים.

{{ח:תת|54.}} רפואה דחופה {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשנ״ט, תשס״ח, תשע״א, תשפ״א, תשפ״ג]}}

{{ח:ת}} אחד מששת המסלולים האלה:
{{ח:תת|א.}} 4 שנים, מהן –
{{ח:תת}} 30 חודשים במחלקה לרפואה דחופה;
{{ח:תת}} 9 חודשים במחלקה לרפואה פנימית;
{{ח:תת}} חודש אורתופדיה;
{{ח:תת}} חודש טיפול נמרץ;
{{ח:תת}} חודש מרפאה לרפואת המשפחה;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לכירורגיה כללית;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לרפואה דחופה ילדים;
{{ח:תת|ב.}} תואר מומחה בכירורגיה כללית;
{{ח:תת}} 27 חודשים, מהם –
{{ח:תת}} 21 חודשים במחלקה לרפואה דחופה;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לרפואה פנימית;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לרפואה דחופה המיועדת לטיפול בילדים;
{{ח:תת|ג.}} תואר מומחה ברפואה פנימית;
{{ח:תת}} 30 חודשים, מהם –
{{ח:תת}} 21 חודשים במחלקה לרפואה דחופה;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לכירורגיה כללית;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקת הרדמה או טיפול נמרץ כללי;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לרפואה דחופה המיועדת לטיפול בילדים;
{{ח:תת|ד.}} תואר מומחה בהרדמה;
{{ח:תת}} 30 חודשים, מהם –
{{ח:תת}} 21 חודשים במחלקה לרפואה דחופה;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לרפואה פנימית;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לכירורגיה כללית;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לרפואה דחופה המיועדת לטיפול בילדים;
{{ח:תת|ה.}} תואר מומחה ברפואת ילדים;
{{ח:תת}} 30 חודשים, מהם –
{{ח:תת}} 21 חודשים במחלקה לרפואה דחופה המיועדת לטיפול בילדים;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לרפואה דחופה;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לכירורגיית ילדים;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקת הרדמה או מחלקת טיפול נמרץ ילדים;
{{ח:תת|ו.}} תואר מומחה ברפואת המשפחה;
{{ח:תת}} 30 חודשים, מהם –
{{ח:תת}} 21 חודשים במחלקה לרפואה דחופה;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לכירורגיה כללית;
{{ח:תת}} 3 חודשים במחלקה לרפואה דחופה המיועדת לטיפול בילדים;

{{ח:תת|55.}} רפואה לשיכוך כאב {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשס״ט, תשע״ט־2]}}

{{ח:תת|א.}} תואר מומחה באחד המקצועות האלה:
{{ח:תת}} אונקולוגיה, אימונולוגיה קלינית ואלרגולונגיה, אנדוקרינולוגיה, גסטרואנטרולוגיה, גריאטריה, המטולוגיה, הרדמה, יילוד וגניקולוגיה, כירורגיה אורולוגית, כירורגיה אורתופדית, כירורגיית חזה ולב, כירורגיה כללית, כירורגיה פלסטית, מחלות אף אוזן גרון וכירורגיית ראש צואר, מחלות עור ומין, מחלות עיניים, מחלות ריאה, נוירוכירורגיה, נוירולוגיה, נפרולוגיה, פסיכיאטריה, פסיכיאטריה של הילד והמתבגר, קרדיולוגיה, רדיולוגיה אבחנתית, ראומטולוגיה, רפואה גרעינית, רפואת המשפחה, רפואת ילדים, רפואה פיזיקלית ושיקום, רפואה פנימית, רפואה דחופה.
{{ח:תת|ב.}} 27 חודשים, מהם –
{{ח:תתת|(1)}} 21 חודשים במרפאה או ביחידה לרפואה לשיכוך כאב;
{{ח:תתת|(2)}} 3 חודשים נוירולוגיה;
{{ח:תתת|(3)}} 3 חודשים הרדמה.

{{ח:תת|56.}} רפואה פליאטיבית {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשע״ג, תשפ״ב]}}

{{ח:תת|א.}} תואר מומחה באחד המקצועות האלה:
{{ח:תת}} אונקולוגיה, גריאטריה, המטו־אונקולוגית ילדים, הרדמה, יילוד וגינקולוגיה, כירורגיה אורולוגית, כירורגיה אורתופדית, כירורגיה כללית, כירורגיית חזה ולב, כירורגיית כלי דם, כירורגיה פלסטית, מחלות אף אוזן גרון וכירורגיית ראש וצוואר, נוירוכירורגיה, נוירולוגיה, פסיכיאטריה, רפואת המשפחה, רפואת ילדים, רפואה פיזיקלית ושיקום, רפואה פנימית, רפואה דחופה;
{{ח:תת|ב.}} 2 שנים, מהן –
{{ח:תתת|(1)}} 18 חודשים ביחידה פליאטיבית בבית חולים, ויכול ש־8 חודשים מתוכם יהיו ביחידה פליאטיבית בקהילה;
{{ח:תתת|(2)}} 6 חודשים בשניים או יותר מהמקצועות האלה בתקופות רצופות של חודש לפחות כל אחת, אך לא יותר מ־3 חודשים במקצוע אחד:
{{ח:תת}} אונקולוגיה, נוירולוגיה, מחלות ריאה, המטולוגיה, המטואונקולוגיה ילדים, נפרולוגיה, פסיכיאטריה, רפואה פיזיקלית ושיקום, גריאטריה, נוירוכירורגיה, רדיולוגיה אבחנתית, רפואה פנימית, רפואת ילדים, רפואת המשפחה, מחלות אף אוזן וגרון וכירורגיה של ראש–צוואר, רפואה דחופה, קרדיולוגיה, רפואה לשיכוך כאב.

{{ח:תת|57.}} מומחה במחלות מטבוליות {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשע״ט]}}

{{ח:תת|א.}} תואר מומחה באחד מענפי הרפואה האלה: פנימית, רפואת משפחה, רפואת ילדים, נוירולוגיה, גינקולוגיה, אנדוקרינולוגיה;
{{ח:תת|ב.}} 21⁄4 שנים, מהן –
{{ח:תתת|(1)}} 1 שנה בגנטיקה קלינית;
{{ח:תתת|(2)}} 11⁄4 שנה במחלות מטבוליות.

{{ח:תת|58.}} מומחה בנוירו־רדיולוגיה פולשנית: {{ש}} {{ח:הערה|[תיקון: תשפ״ב]}}

{{ח:תת|א.}} תואר מומחה באחד מהמקצועות האלה: נוירולוגיה, נוירוכירורגיה, רדיולוגיה אבחנתית, קרדיולוגיה, כירורגיית כלי דם;
{{ח:תת|ב.}} 3.5 שנים, מהן –
{{ח:תתת|(1)}} שנה ראשונה, מתוכה חצי שנה בנוירולוגיה או נוירוכירורגיה וחצי שנה בנויורו־רדיולוגיה;
{{ח:תתת|(2)}} 2.5 שנים בנוירו־רדיולוגיה פולשנית.

{{ח:חתימות|ט״ז באב תשל״ג (14 באוגוסט 1973)}}
* '''ויקטור שם־טוב'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]