תקנות בריאות הציבור (מזון) (בשר מעובד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בשר מעובד), התשנ״ג–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ג, 346|תקנות בריאות הציבור (מזון) (בשר מעובד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5499.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות הציבור (מזון)#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות הציבור (מזון)|לפקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 325|סעיף 325(ג) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}, תקנות שהותקנו לפי פקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש], התשמ״ג–1983, יעמדו בתוקפן ויראו כאילו הותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|החוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בהמות“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות)|בתקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות), התשכ״ד–1964}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בשר“ – שרירי שלד של עוף או בהמות, עם עצמות או בלעדיהן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בשר מעובד“ – בשר שעבר תהליך טיפול של כיבוש, הזרקת מים, עיסוי או טבילה במים, ולמעט פירוק, אריזה או המלחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המלחה“ – השריית בשר במלח מאכל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מים“ – מים או מים המכילים מלחים או תוספי מזון אחרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוף“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי חיים (בתי שחיטה לעופות)|בתקנות מחלות בעלי חיים (בתי שחיטה לעופות), התש״ך–1960}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיווק“ – העברה לאחר בכל דרך מדרכי ההעברה.

{{ח:סעיף|2|הגבלת עיבוד בשר}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם בשר מעובד, לא יחסינו, לא ייבאו ולא ישווקו, אלא אם כן הבשר וסימונו מתאימים להוראות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|הגבלת שיווק}}
{{ח:ת}} לא ישווק אדם בשר מעובד אלא אם כן הוא ארוז באריזה לפני המכירה הקמעונית.

{{ח:סעיף|4|מים מוספים}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוסיף אדם מים לבשר בשיעור העולה על 10% ממשקלו הכולל של הבשר.
{{ח:תת|(ב)}} בבשר מעובד היחס בין כמות המים לכמות החלבון לא יעלה על היחס המפורט להלן, לפי הענין:
{{ח:תתת|(1)}} בשר בהמות – 1:4.6;
{{ח:תתת|(2)}} בשר עוף – 1:4.1.
{{ח:תת|(ג)}} בשר שיחס כמות המים בו לכמות החלבון עולה על היחס המפורט להלן, יראוהו כבשר מעובד:
{{ח:תתת|(1)}} בשר בהמות – 1:4;
{{ח:תתת|(2)}} בשר עוף – 1:3.5.

{{ח:סעיף|5|שיעור פוספטים}}
{{ח:ת}} כמות הפוספטים, מבוטאת כפוספט, בבשר מעובד לא תעלה על 0.5% ממשקלו הכולל של הבשר.

{{ח:סעיף|6|שיעור ניטרטים וניטריטים}}
{{ח:ת}} כמות הניטרטים וניטריטים, מבוטאת כניטריט הנתרן, לא תעלה על מאתיים חלקים למיליון ממשקלו הכולל של הבשר.

{{ח:סעיף|7|סימון}}
{{ח:ת}} סימון בשר מעובד יכלול –
{{ח:תת|(1)}} השם, שיהיה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} ”בשר מעובד“;
{{ח:תתת|(ב)}} ”בשר כבוש“;
{{ח:תתת|(ג)}} שם חלק הבשר ואחריו המלה ”מעובד“, או ”כבוש“, לפי הענין;
{{ח:תת|(2)}} המלים ”מים מוספים“ בציון אחוז המים המוספים, ליד השם או מיד מתחתיו, בגודל אותיות זהה לגודל האותיות בשם;
{{ח:תת|(3)}} הסימון הנדרש על פי תקן ישראלי ת״י 1145 תמוז התשמ״ב (יולי 1982) – סימון מזון ארוז מראש, {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון תאריך על מוצרי בשר)|וצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון תאריך על מוצרי בשר), התשמ״ד–1984}}.

{{ח:סעיף|8|חישוב המים המוספים}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנה 7(2)}} ייעשה חישוב המים המוספים בבשר על פי אחת הנוסחאות הבאות, לפי הענין:
{{ח:תת|(1)}} בבשר בקר: a = w – 4P;
{{ח:תת|(2)}} בבשר עוף: a = w – 3.5P;
{{ח:ת}} כאשר:
{{ח:תת}} a = אחוז המים הנוספים ממשקלו הכולל של הבשר;
{{ח:תת}} w = אחוז סך כל המים ממשקלו הכולל של הבשר;
{{ח:תת}} P = אחוז החלבון ממשקלו הכולל של הבשר.

{{ח:סעיף|9|הכנת דוגמה לבדיקה}}
{{ח:ת}} הכנת דוגמה לבדיקה תיעשה לפי סעיף 1.3 בחלק 1, פרק א׳ לתקן ישראלי ת״י 497 מחשון התשכ״ד (דצמבר 1963) – בדיקות בשר ומוצריו: הכנת הדוגמה, קביעת תכולת המים וקביעת תכולת האפר.

{{ח:סעיף|10|בדיקת מים וחלבון}}
{{ח:תת|(א)}} קביעת תכולת המים בבשר תיעשה לפי הוראות חלק 1, פרק ב׳, לתקן 497.
{{ח:תת|(ב)}} קביעת תכולת החלבון בבשר תיעשה לפי הוראות חלק 5 לתקן 497 מטבת התשכ״ד (ינואר 1964) – בדיקות בשר ומוצריו: קביעת תכולת החלבון.

{{ח:סעיף|11|בדיקת פוספטים}}
{{ח:ת}} קביעת תכולת הפוספטים בבשר תיעשה לפי הוראות סעיף 24015 של השיטות הרשמיות לאנליזה של ארגון הכימאים האנליטיים הרשמיים (Official Methods of Analysis of The Association of Official Analytical Chemists) מהדורה 13 מ־1980 או מהדורה מאוחרת ממנה.

{{ח:סעיף|12|בדיקת ניטרטים וניטריטים}}
{{ח:ת}} קביעת תכולת הניטרטים והניטריטים בבשר תיעשה לפי הוראות חלק 3 לתקן 497 מחשון התשכ״ד (דצמבר 1963) – בדיקות בשר ומוצריו: קביעת תכולת הניטריטים.

{{ח:סעיף|13|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה לא יחולו על בשר מעובד שחל עליו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (נקניק ונקניקיות)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (נקניק ונקניקיות), התשל״ו–1975}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון), התשל״ו–1975}};
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון חי מטובל)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון חי מטובל), התשל״ו–1975}};
{{ח:תת|(4)}} תקן ישראלי ת״י 1188 מחשון התשמ״ו (אוקטובר 1985) – בשר בהמות טחון.

{{ח:סעיף|14|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושה חודשים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ׳ בטבת התשנ״ג (13 בינואר 1993)}}
* '''משה משיח'''
המנהל הכללי של משרד הבריאות
* נתאשר.
'''חיים רמון'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]