gkour/israeli_law huggingface dataset:
צו מס הכנסה (פטור ממס לריבית שמשלם תושב ישראל בשל הלוואה מתושב חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס לריבית שמשלם תושב ישראל בשל הלוואה מתושב חוץ), התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 1094|צו מס הכנסה (פטור ממס לריבית שמשלם תושב ישראל בשל הלוואה מתושב חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5131.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16|סעיף 16(4)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה|חוק־יסוד: משק המדינה}}, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור ממס}}
{{ח:ת}} ריבית שמשלם חבר בני אדם תושב ישראל לתושב חוץ שאינו מנהל עסק או משלח יד בישראל, בשל הלוואה שקיבל ממנו במטבע חוץ, תהיה פטורה ממס אם שר האוצר או מי שהוא הסמיך לכך, אישר לענין זה, לפני מועד קבלת ההלוואה, את תנאי ההלוואה, לרבות סכום ההלוואה, תקופתה ושיעור הריבית עליה, ואם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} ההלוואה משמשת למטרה מהמטרות המפורטות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}};
{{ח:תת|(2)}} ניתן היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על המטבע|חוק הפיקוח על המטבע, התשל״ח–1978}}, לקבלת ההלוואה, ונתמלאו כל התנאים הקבועים בהיתר האמור;
{{ח:תת|(3)}} הלווה והמלווה אינם קרובים זה לזה ואף אחד מהם אינו בעל שליטה בשני; לענין זה,
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 76|בסעיף 76 לפקודה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל שליטה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ט|בסעיף 3(ט) לפקודה}};
{{ח:תת|(4)}} ההלוואה ניתנה מאת מוסד כספי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, בחוץ לארץ או שההלוואה היא אשראי ספקים שנתן המלווה ללווה, או שכנגד ההלוואה הונפקו לתושב החוץ, באישור הממונה על שוק ההון במשרד האוצר, איגרות חוב הנסחרות מעבר לדלפק או בבורסה בחוץ לארץ.

{{ח:סעיף|2|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתו של צו זה לגבי ריבית המשתלמת מיום ט״ז בתמוז התשמ״ח (1 ביולי 1988) או מהיום שבו אושרו תנאי ההלוואה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, לפי המאוחר.

{{ח:סעיף|3|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} לגבי הלוואה שנתקבלה לפני יום כ׳ בתשרי התשמ״ט (1 באוקטובר 1988) יקרא {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}} כאילו במקום ”מועד קבלת ההלוואה“ נאמר ”1 באוקטובר 1988“.

{{ח:חתימות|ט׳ באלול התשמ״ח (22 באוגוסט 1988)}}
* '''משה נסים'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוזר על הכנסה מריבית על פיקדון במטבע חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוזר על הכנסה מריבית על פיקדון במטבע חוץ), התשס״ד–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 19|צו מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוזר על הכנסה מריבית על פיקדון במטבע חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6270.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16|סעיף 16}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיקדון במטבע חוץ“ – פיקדון במטבע חוץ בתאגיד בנקאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}}, אם הוא תושב ישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב חוזר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 14|בסעיף 14(ג) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס}}
{{ח:ת}} ריבית המשולמת לתושב חוזר על פיקדון במטבע חוץ, תהיה פטורה ממס אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} בפיקדון הופקדו רק סכומי כסף שהיו לתושב החוזר מחוץ לישראל, שמקורם אינו ממכירת נכסים בישראל שחל במכירתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 89|סעיף 89(ב) לפקודה}}, ואשר נוצרו בתקופת שהותו מחוץ לישראל לאחר שחדל להיות תושב ישראל;
{{ח:תת|(2)}} הסכומים שהופקדו בפיקדון בתוך תשעים ימים מיום העברתם לישראל, לאחר שהיה לתושב חוזר או בעת שהיה תושב חוץ;
{{ח:תת|(3)}} לא חלפו 5 שנים מיום שהיה לתושב חוזר;
{{ח:תת|(4)}} התושב החוזר מסר לתאגיד הבנקאי בתוך 14 ימים ממועד הפקדת סכומים בפיקדון, הצהרה בטופס 2409, על היותו תושב חוזר ועל זכאותו לפטור;
{{ח:תת|(5)}} ההכנסה מריבית אינה הכנסה מעסק או ממשלח יד בידיו אינה רשומה בפנקסי חשבונותיו ואינה חייבת ברישום כאמור;
{{ח:תת|(6)}} הפיקדון לא שימש למתן הלוואה או כבטוחה להלוואה שנתן התאגיד הבנקאי לקרובו של התושב החוזר;
{{ח:תת|(7)}} הריבית משולמת בעבור התקופה שבה זכאי התושב החוזר לפטור על פי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} צו זה יחול לגבי ריבית המשתלמת ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003) ואילך (להלן – יום התחילה), ואולם לענין פיקדון של תושב חוזר שחלו עליו הוראות צו מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה מריבית על פיקדון חופשי במטבע חוץ), התש״ל–1970, לפני יום התחילה, יחול פטור ממס עד תום שנת המס 2007, או עד תום 10 שנים מיום שהיה לתושב חוזר, לפי המוקדם, אם הצהיר בפני פקיד השומה, בטופס 2409 על היותו תושב חוזר בתוך שלושה חודשים מיום פרסומו של צו זה.

{{ח:חתימות|כ״ד בתשרי התשס״ד (20 באוקטובר 2003)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה ממכירת מים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה ממכירת מים), תשל״ט–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 1690|צו מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה ממכירת מים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4013.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 1391|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4112.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ג|סעיף 16ג}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”אגודת מים“ – תאגיד שכל עיסוקו הוא הספקת מים שהיא אגודה שיתופית או חברה שהחלה לפעול לפני שנת המס 1975 ואשר נתקיימו לגביהם התנאים שלהלן:
{{ח:תת|(1)}} האגודה מספקת מים לתושבי הרשות המקומית שבתחומה היא פועלת או לחבריה בלבד;
{{ח:תת|(2)}} האגודה גובה בעד המים את המחיר שנקבע בתאום עם נציבות המים בישראל;
{{ח:תת|(3)}} האגודה אינה נותנת הלוואות, למעט מתן אשראי לחבר בשל תשלום שוטף של חשבונות המים לתקופה שאינה עולה על ארבעה חדשים;
{{ח:תת|(4)}} כל רווחי האגודה מושקעים בחידוש נכסיה המשמשים להפקת מים או בקרנות המשמשות למטרה זו בלבד;
{{ח:תת|(5)}} במסמכי יסוד האגודה נקבע במפורש –
{{ח:תתת|(א)}} כי חבר האגודה אינו רשאי להשתתף ברווחים השוטפים שלה;
{{ח:תתת|(ב)}} כי חבר האגודה אינו רשאי לקבל בעת פירוק האגודה כל סכום, למעט הסכום הנומינלי של מניתו או של דמי החבר ששילם;
{{ח:תתת|(ג)}} כי בעת פירוק האגודה יועברו כל נכסיה לידי המדינה או רשות מקומית.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס}}
{{ח:ת}} הכנסה של אגודת מים ממכירת מים תהא פטורה ממס.

{{ח:סעיף|3|תחולה|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} תחולתו של צו זה משנת המס 1975 ואילך.

{{ח:חתימות|ט״ז בתמוז תשל״ט (11 ביולי 1979)}}
* '''שמחה ארליך'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה מריבית על פיקדון במטבע חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה מריבית על פיקדון במטבע חוץ), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 293|צו מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה מריבית על פיקדון במטבע חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6214.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16|סעיף 16}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 1|סעיף 1(ב) לחוק־יסוד: משק המדינה}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”פיקדון במטבע חוץ“ – פיקדון במטבע חוץ בתאגיד בנקאי, לזמן קבוע שלא יפחת משלושה חודשים.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס}}
{{ח:ת}} ריבית המשולמת ליחיד שהיה לתושב ישראל לראשונה, על פיקדון במטבע חוץ, תהיה פטורה ממס אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} בפיקדון הופקדו רק סכומי כסף שהיו ליחיד מחוץ לישראל לפני שהיה לתושב ישראל;
{{ח:תת|(2)}} הסכומים הופקדו בפיקדון בתוך תשעים ימים מיום העברת הכסף לישראל;
{{ח:תת|(3)}} לא חלפו עשרים שנים מיום שהיה לראשונה לתושב ישראל;
{{ח:תת|(4)}} הוא הצהיר בתוך 14 ימים ממועד פתיחתו לראשונה של הפיקדון, בטופס 2402, על היותו יחיד שהיה לתושב ישראל לראשונה;
{{ח:תת|(5)}} ההכנסה מריבית אינה הכנסה מעסק או ממשלח יד בידי היחיד, אינה רשומה בפנקסי חשבונותיו ואינה חייבת ברישום כאמור;
{{ח:תת|(6)}} הפיקדון לא שימש למתן הלוואה או כבטוחה להלוואה שנתן התאגיד הבנקאי, לקרובו של היחיד או לחבר בני אדם שהיחיד הוא בעל שליטה בו, אם הם תושבי ישראל.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} צו מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה מריבית על פיקדון חופשי במטבע חוץ), התש״ל–1970 – בטל.

{{ח:סעיף|4|תחולה ותחילה}}
{{ח:ת}} צו זה יחול לגבי ריבית המשתלמת ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003) (להלן – יום התחילה) ואילך.

{{ח:סעיף|5|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} לגבי פיקדון שנפתח לפני יום התחילה, יצהיר היחיד, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(4)}} על היותו יחיד שהיה לתושב ישראל, עד לתחילת שנת המס 2004.

{{ח:חתימות|כ״ט בכסלו התשס״ג (4 בדצמבר 2002)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס על הפרשי הצמדה למפיצי מפעל הפיס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על הפרשי הצמדה למפיצי מפעל הפיס), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 971|צו מס הכנסה (פטור ממס על הפרשי הצמדה למפיצי מפעל הפיס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4595.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 245|סעיף 245}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 245|סעיף 245(ב) לפקודת מס הכנסה}} שר האוצר רשאי להתקין תקנות להתרת ניכויים או קיזוזים ולמתן פטורים, הנחות ממס או הקלות אחרות שלא נקבעו במפורש בחוק, אולם תקפן יפקע בתום שלושה חדשים מיום פרסומן, ובלבד ששר האוצר רשאי להאריך את תקפן עד תום שנת המס שבה פורסמו.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור ממס על הפרשי הצמדה}}
{{ח:ת}} הפרשי הצמדה ששילם מפעל הפיס למפיציו בשל סכומים שהפריש לפקדון בקרן פרישה לזכות מפיץ פלוני יהיו פטורים ממס אם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הסכומים הופקדו בקרן הפרישה לפני יום כ׳ בניסן התשל״ה (1 באפריל 1975);
{{ח:תת|(2)}} המס על הסכומים שהופקדו שולם;
{{ח:תת|(3)}} הסכומים אינם נושאים ריבית;
{{ח:תת|(4)}} ההפרשות לפקדון בקרן הפרישה לזכות אותו מפיץ פלוני התחילו למעלה מ־15 שנים לפני יום פרסום צו זה;
{{ח:תת|(5)}} הסכומים בתוספת הפרשי ההצמדה שנצברו עליהם שולמו למפיץ תוך 45 ימים מיום פרסומו של צו זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הצו פורסם ביום י״ב באדר א׳ התשמ״ד (15 בפברואר 1984).}}

{{ח:חתימות|כ״ט בשבט התשמ״ד (2 בפברואר 1984)}}
* '''יגאל כהן־אורגד'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס על פיצויים מממשלת צרפת לתושבי ישראל שהוריהם נרצחו בשואה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על פיצויים מממשלת צרפת לתושבי ישראל שהוריהם נרצחו בשואה), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״א, 837|צו מס הכנסה (פטור ממס על פיצויים מממשלת צרפת לתושבי ישראל שהוריהם נרצחו בשואה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6108.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 14ב|סעיף 14}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300606.pdf|סעיף 45(א) לחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 132) (תיקון), התשס״ג–2002}}, צו מס הכנסה (פטור ממס על פיצויים מממשלת צרפת לתושבי ישראל שהוריהם נרצחו בשואה), התשס״א–2001, אשר הותקן לפי סעיף 14 לפקודה יעמוד בתוקפו ויראו אותו כאילו הותקן לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 14ב|סעיף 14ב לפקודה}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”פיצויים מממשלת צרפת“ – פיצויים ליתומים שהוריהם נרצחו בשואה, המתקבלים בישראל מממשלת צרפת על פי החלטת ממשלת צרפת מיום י׳ בתמוז התש״ס (13 ביולי 2000), ובלבד שאינם חייבים במס מכוח דין בצרפת, למעט פיצויים כאמור שאינם חייבים במס בצרפת מכוח אמנה למניעת כפל מס בין מדינת ישראל לבין צרפת.

{{ח:סעיף|2|פטור}}
{{ח:ת}} תושב ישראל המקבל פיצויים מממשלת צרפת, פטור עליהם ממס.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה לגבי פיצויים שהתקבלו ביום י׳ בתמוז התש״ס (13 ביולי 2000) ואילך.

{{ח:חתימות|כ״ט באייר התשס״א (22 במאי 2001)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס על פיקדון של תושב חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על פיקדון של תושב חוץ), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 290|צו מס הכנסה (פטור ממס על פיקדון של תושב חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6214.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16|סעיף 16}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה|חוק־יסוד: משק המדינה}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל שליטה“ ו”קרוב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 32|בסעיף 32(9) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיקדון במטבע חוץ“ – פיקדון במטבע חוץ אצל החשב הכללי או בתאגיד בנקאי.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס}}
{{ח:ת}} ריבית המשולמת על פיקדון במטבע חוץ לתושב חוץ פטורה ממס, בהתקיים כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הפיקדון אינו רשום בספרי מפעל הקבע של תושב החוץ בישראל ואינו חייב ברישום כאמור וההכנסה מריבית אינה הכנסה מעסק או ממשלח יד בידיו;
{{ח:תת|(2)}} לתושב החוץ אין שותפים בפיקדון שאינם תושבי חוץ;
{{ח:תת|(3)}} תושב החוץ הצהיר עד לתחילת שנת המס או בתוך 14 ימים ממועד פתיחתו לראשונה של הפיקדון, לפי המאוחר, בטופס 2402, על היותו תושב חוץ;
{{ח:תת|(4)}} הפיקדון לא שימש למתן הלוואה או כבטוחה להלוואה שנתן התאגיד הבנקאי לקרובו של תושב החוץ או לחבר בני אדם שתושב החוץ הוא בעל שליטה בו, אם הם תושבי ישראל.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} צו מס הכנסה (פטור ממס על פיקדונות תושבי חוץ), התשמ״א–1981 – בטל.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} צו זה יחול על ריבית המשתלמת ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003) (להלן – יום התחילה) ואילך, ואולם על פיקדון של תושב חוץ שנפתח לפני יום התחילה – תחול {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקה (3) בתקנה 2}} החל ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).

{{ח:חתימות|כ״ט בכסלו התשס״ג (4 בדצמבר 2002)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס על פקדון נת"ד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על פקדון נת״ד), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||צו בדבר פטור ריווח הון ממס}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1025|צו מס הכנסה (פטור ממס על פקדון נת״ד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3483.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''{{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג) לפקודת מס הכנסה}} בוטל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300606.pdf|בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 132) (תיקון), התשס״ג–2002}}, ולכן צו מס הכנסה (פטור ממס על פקדון נת״ד), תשל״ו–1976 בוטל מכללא.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדון נת״ד“ – פקדון במטבע חוץ המוחזק אצל בנק סוחר מוסמך כפקדון נת״ד {{ח:הערה|[פקדון ניירות ערך תמורת דיבידנדים]}} בהתאם להיתר המפקח על מטבע חוץ או מטעמו {{ח:הערה|[כיום: המפקח על הבנקים]}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוחר מוסמך“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על המטבע|בתקנה 3 לתקנות ההגנה {{ח:הערה|(}}כספים{{ח:הערה|)}}, 1941}} (להלן – תקנות הכספים);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח על מטבע חוץ“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על המטבע|בתקנה 2 לתקנות הכספים}}.

{{ח:סעיף|2|פטור}}
{{ח:ת}} ריווח הון הנובע ממכירת פקדון נת״ד פטור ממס.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה מיום כ׳ בניסן תשל״ה (1 באפריל 1975).

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (פטור ממס על פקדון נת״ד), תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|כ״ב באדר א׳ תשל״ו (23 בפברואר 1976)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס על רווח הון מפיצויים לפי חוק רכישת מקרקעין בנגב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על רווח הון מפיצויים לפי חוק רכישת מקרקעין בנגב), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1093|צו מס הכנסה (פטור ממס על רווח הון מפיצויים לפי חוק רכישת מקרקעין בנגב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4242.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300606.pdf|סעיף 45(ב) לחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 132) (תיקון), התשס״ג–2002}}, צו מס הכנסה (פטור ממס על רווח הון מפיצויים לפי חוק רכישת מקרקעין בנגב), התשמ״א–1981, אשר הותקן לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג) לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה) יעמוד בתוקפו ויראו אותו כאילו הותקן לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג1) לפקודה}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור ממס ריווח הון על פיצויים}}
{{ח:ת}} ריווח הון הנובע מקבלת פיצויים והטבות על פי {{ח:חיצוני|חוק רכישת מקרקעין בנגב (חוזה השלום עם מצרים)|חוק רכישת מקרקעין בנגב (חוזה השלום עם מצרים), התש״ם–1980}} – יהא פטור ממס.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה מיום כ״ד בתמוז התש״ם (8 ביולי 1980).

{{ח:חתימות|כ״ב בניסן התשמ״א (26 באפריל 1981)}}
* '''יורם ארידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס על ריבית או על דמי ניכיון לבעלי נייר ערך מסחרי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על ריבית או על דמי ניכיון לבעלי נייר ערך מסחרי), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 1295|צו מס הכנסה (פטור ממס על ריבית או על דמי ניכיון לבעלי נייר ערך מסחרי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5457.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ה|סעיף 16ה}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ה|סעיף 16ה לפקודת מס הכנסה}} בוטל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300605.pdf|בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 132), התשס״ב–2002}}, ולכן צו מס הכנסה (פטור ממס על ריבית או על דמי ניכיון לבעלי נייר ערך מסחרי), התשנ״ב–1992 אינו תקף עוד.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור ממס לגבי ריבית ודמי ניכיון על נייר ערך מסחרי}}
{{ח:ת}} הכנסה מריבית או מדמי ניכיון על נייר. ערך מסחרי פטורה ממס בידי אלה:
{{ח:תת|(1)}} יחיד, למעט יחיד החייב לרשום את נייר הערך המסחרי בספרי העסק שלו, ולמעט יחיד שהוא בעל שליטה כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ט|בסעיף 3(ט) לפקודה}}, המקבל ריבית או דמי ניכיון על נייר ערך מסחרי שהנפיקה חברה שהוא בעל שליטה בה;
{{ח:תת|(2)}} קרן להשקעות בנאמנות, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק להשקעות משותפות בנאמנות|בחוק להשקעות משותפות בנאמנות, התשכ״א–1961}}.

{{ח:חתימות|י״ג בסיון התשנ״ב (14 ביוני 1992)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס על ריבית לבעל נייר ערך מסחרי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על ריבית לבעל נייר ערך מסחרי), התש״ן–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ן, 1249|צו מס הכנסה (פטור ממס על ריבית לבעל נייר ערך מסחרי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5292.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 245|סעיף 245}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 245|סעיף 245(ב) לפקודת מס הכנסה}} שר האוצר רשאי להתקין תקנות להתרת ניכויים או קיזוזים ולמתן פטורים, הנחות ממס או הקלות אחרות שלא נקבעו במפורש בחוק, אולם תקפן יפקע בתום שלושה חדשים מיום פרסומן, ובלבד ששר האוצר רשאי להאריך את תקפן עד תום שנת המס שבה פורסמו.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך מסחרי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, הנסחר בבורסה לניירות ערך בתל־אביב, שהנפיקה חברה, על פי תשקיף, והוא התחייבויות של החברה לשלם למחזיק, במועד שאינו מוקדם מ־30 ימים מיום ההנפקה ואינו מאוחר מתשעה חודשים מיום ההנפקה את סכום ההתחייבות, וסכום זה אינו נושא הפרשי הצמדה.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסה מריבית על נייר ערך מסחרי שאינה הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1) לפקודה}}, פטורה ממס עד גובה הפרשי הצמדה.
{{ח:תת|(ב)}} יתרת הריבית חייבת במס בשיעור 25%.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה לגבי נייר ערך מסחרי שהונפק בשנת המס 1990 או לאחר מכן.

{{ח:חתימות|ה׳ באלול התש״ן (27 באוגוסט 1990)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס על ריבית מאיגרות חוב שהוצאו לבנק הבין-לאומי לשיקום ולפיתוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על ריבית מאיגרות חוב שהוצאו לבנק הבין־לאומי לשיקום ולפיתוח), תשכ״ט–1969}}
{{ח:קטע3||צו בדבר פטור הכנסה מריבית על איגרות חוב שהוצאו לבנק הבין־לאומי לשיקום ולפיתוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ט, 649|צו מס הכנסה (פטור ממס על ריבית מאיגרות חוב שהוצאו לבנק הבין־לאומי לשיקום ולפיתוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2330.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16|סעיף 16}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור ממס}}
{{ח:ת}} הכנסה מריבית המשתלמת על איגרות חוב שהוצאו על־ידי לווה ישראלי לבנק הבין־לאומי לשיקום ולפיתוח, תהא פטורה ממס גם כשהיא בידי תושב חוץ שאיגרות החוב הועברו אליו.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (פטור ממס על ריבית מאיגרות חוב שהוצאו לבנק הבין־לאומי לשיקום ולפיתוח), תשכ״ט–1969“.

{{ח:חתימות|ח׳ בטבת תשכ״ט (29 בדצמבר 1968)}}
* '''זאב שרף'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס על ריווח הון ממכירת איגרות חסכון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על ריווח הון ממכירת איגרות חסכון), תשכ״ו–1966}}
{{ח:קטע3||צו בדבר פטור ממס על ריווח הון ממכירת איגרות חסכון}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ו, 2324|צו מס הכנסה (פטור ממס על ריווח הון ממכירת איגרות חסכון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1899.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''{{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג) לפקודת מס הכנסה}} בוטל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300606.pdf|בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 132) (תיקון), התשס״ג–2002}}, ולכן צו מס הכנסה (פטור ממס על ריווח הון ממכירת איגרות חסכון), תשכ״ו–1966 בוטל מכללא.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגרת חסכון“ – איגרת שהוצאה על ידי בנק על שמו של יחיד המפקיד במסגרת תכנית חסכון, שלגביה הוצא צו לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד החסכון (ערבות למילוות והנחות ממס הכנסה)#סעיף 5|סעיף 5(4) לחוק לעידוד החסכון (ערבות למילוות והנחות ממס הכנסה), תשט״ז–1956}}.

{{ח:סעיף|2|פטור מתשלום מס}}
{{ח:ת}} ריווח הון הנובע ממכירת איגרות חסכון יהא פטור מתשלום מס.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (פטור ממס על ריווח הון ממכירת איגרות חסכון), תשכ״ו–1966“.

{{ח:חתימות|ד׳ בתמוז תשכ״ו (22 ביוני 1966)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס על ריווח הון מתעודות פקדון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על ריווח הון מתעודות פקדון), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||צו בדבר פטור ממס על מכירת תעודות פקדון}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1574|צו מס הכנסה (פטור ממס על ריווח הון מתעודות פקדון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3523.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''{{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג) לפקודת מס הכנסה}} בוטל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300606.pdf|בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 132) (תיקון), התשס״ג–2002}}, ולכן צו מס הכנסה (פטור ממס על ריווח הון מתעודות פקדון), תשל״ו–1976 בוטל מכללא.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודות פקדון“ – תעודות פקדון רשומות על שם המוצעות לתושבי חוץ בלבד תמורת מטבע חוץ, הניתנות להמרה למניות רגילות רשומות על שם ונסחרות בבורסה.

{{ח:סעיף|2|פטור מתשלום מס}}
{{ח:ת}} ריווח הון הנובע ממכירת תעודות פקדון יהא פטור מתשלום מס.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (פטור ממס על ריווח הון מתעודות פקדון), תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|כ׳ בניסן תשל״ו (20 באפריל 1976)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס על תקבולי ביטוח סוציאלי מחוץ לישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על תקבולי ביטוח סוציאלי מחוץ לישראל), תשל״ז–1976}}
{{ח:קטע3||צו בדבר פטור ממס על תקבולי ביטוח סוציאלי מחוץ לישראל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 490|צו מס הכנסה (פטור ממס על תקבולי ביטוח סוציאלי מחוץ לישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3631.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 14ב|סעיף 14}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 1|סעיף 1(ב) לחוק־יסוד: משק המדינה}}, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300606.pdf|סעיף 45(א) לחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 132) (תיקון), התשס״ג–2002}}, צו מס הכנסה (פטור ממס על תקבולי ביטוח סוציאלי מחוץ לישראל), תשל״ז–1976, אשר הותקן לפי סעיף 14 לפקודה יעמוד בתוקפו ויראו אותו כאילו הותקן לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 14ב|סעיף 14ב לפקודה}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”תקבולי ביטוח סוציאלי“ – תקבולי ביטוח סוציאלי המתקבלים בישראל מרשויות מדינה זרה ואינם חייבים מכח דין במס במדינה המשלמת, למעט תקבולים כאמור שאינם חייבים במס מכח אמנה שבה נקבע כי התקבולים חייבים במס בארץ המושב בלבד.

{{ח:סעיף|2|פטור}}
{{ח:ת}} תושב ישראל המקבל תקבולי ביטוח סוציאלי פטור עליהם ממס.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה מיום כ׳ בניסן תשל״ה (1 באפריל 1975).

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (פטור ממס על תקבולי ביטוח סוציאלי מחוץ לישראל), תשל״ז–1976“.

{{ח:חתימות|א׳ בכסלו תשל״ז (23 בנובמבר 1976)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס ריווח הון על עודף אינפלציוני במכירת מניותיו של תושב חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס ריווח הון על עודף אינפלציוני במכירת מניותיו של תושב חוץ), תשל״ט–1978}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 222|צו בדבר מתן פטור ממס ריווח הון על עודף אינפלציוני במכירת מניותיו של תושב חוץ|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3916.pdf}}, {{ח:תיבה|494|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3933.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''{{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג) לפקודת מס הכנסה}} בוטל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300606.pdf|בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 132) (תיקון), התשס״ג–2002}}, ולכן צו מס הכנסה (פטור ממס ריווח הון על עודף אינפלציוני במכירת מניותיו של תושב חוץ), תשל״ט–1978 בוטל מכללא.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור לעודף אינפלציוני במכירת מניה של תושב חוץ}}
{{ח:ת}} תושב חוץ פטור מהמס על חלק ריווח ההון שיש לו במכירת מניותיו בחברה תושבת ישראל, המוגדר כעודף אינפלציוני לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|פסקה (1) להגדרת {{ח:הערה|”}}עודף אינפלציוני{{ח:הערה|“}} {{ח:הערה|[כיום: ”סכום אינפלציוני“]}} שבסעיף 88}}, אם בחר בשער המטבע כמדד, לענין קביעת ריווח ההון.

{{ח:חתימות|כ׳ בחשון תשל״ט (20 בנובמבר 1978)}}
* '''שמחה ארליך'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור ממס של הכנסה מריבית על פקדון במטבע-חוץ של תושבי ישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס של הכנסה מריבית על פקדון במטבע־חוץ של תושבי ישראל), תשכ״ג–1963}}
{{ח:קטע3||צו בדבר פטור ממס של הכנסה מריבית על פקדונות במטבע־חוץ של תושבי ישראל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ג, 2114|צו מס הכנסה (פטור ממס של הכנסה מריבית על פקדון במטבע־חוץ של תושבי ישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1490.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 2980|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2084.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 534|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3803.pdf}}, {{ח:תיבה|1332|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3850.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 1792|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4021.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 1089|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4946.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16|סעיף 16}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשכ״ז, תשל״ח, תשל״ט, תשמ״ו}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – תאגיד בנקאי שהוא סוחר מוסמך כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על המטבע|בחוק הפיקוח על המטבע, התשל״ח–1978}} (להלן – חוק הפיקוח);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיצויים“ – תשלומים בעקבות תביעה מכוח חיקוק הבא לפצות קרבנות הרדיפות של הנאצים או של גרוריהם או את חליפיהם של קרבנות אלה, והמשתלמים להם במטבע־חוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיצבה“ – תגמולים בשל זכויות סוציאליות שרכש תושב ישראל על פי היתר לנרדפי המשטר הנאצי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על המטבע|חוק הפיקוח}}, המשתלמים לו במטבע חוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיצבת נכים“ – קיצבה המשתלמת במטבע חוץ מאת מדינת חוץ שהיתה חברה במעצמות הברית כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|בחוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}}, לתושב ישראל נכה צבא של מדינה כאמור, עקב נכות שנגרמה לו במלחמת העולם השניה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תרומות“ – סכומים שהוכח להנחת דעתו של הנציב שמקורם בתרומות לשאיריהם של ספורטאי ישראל חללי אולימפיאדת מינכן, אשר נתקבלו עד יום כ״א בטבת תשל״ח (31 בדצמבר 1977);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדון במטבע־חוץ“ – פקדון של תושב ישראל במטבע חוץ הנובע מפיצויים, מקיצבה או מקיצבת נכים ששולמו לתושב ישראל או לבן־זוגו או מתרומות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח על מטבע־חוץ“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על המטבע|בחוק הפיקוח}}.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} הכנסה מריבית המשתלמת על ידי תאגיד בנקאי על פקדונות במטבע־חוץ תהא פטורה ממס.

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשל״ח־2}}
{{ח:ת}} תחילתו של הפטור הניתן {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2 לצו}} בשל תרומות היא מיום 1 ביולי 1975.

{{ח:סעיף|4|השם|תיקון: תשל״ח־2}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (פטור ממס של {{ח:הערה|[צ״ל: על]}} הכנסה מריבית על פקדון במטבע־חוץ של תושבי ישראל), תשכ״ג–1963“.

{{ח:חתימות|י״ב באלול תשכ״ג (1 בספטמבר 1963)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור של רשויות מקומיות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור של רשויות מקומיות), תשט״ו–1955}}
{{ח:קטע3||צו בדבר פטור ממס הכנסה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ו, 625|צו מס הכנסה (פטור של רשויות מקומיות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0501.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 1217|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1576.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|סעיף 8(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה, 1947}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור}}
{{ח:ת}} כל הכנסה של רשות מקומית המופקת ממלאכה או מעסק כמפורט להלן תהיה פטורה ממס:
{{ח:תת|(1)}} הספקת מים;
{{ח:תת|(2)}} הספקת גז;
{{ח:תת|(3)}} הספקת חשמל;
{{ח:תת|(4)}} הובלה ציבורית;
{{ח:תת|(5)}} הספקת שירותים חיוניים בנוגע לשווקים, לסניטציה, לפיתוח דרכים או לפיתוח הבניה.

{{ח:סעיף|1א|פטור הכנסה מדיבידנד|תיקון: תשכ״ד}}
{{ח:ת}} הכנסתה של רשות מקומית מדיבידנד המשתלם לה על ידי אוצר השלטון המקומי בע״מ, תהיה פטורה ממס.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה היא מיום ו׳ בניסן תשי״ב (1 באפריל 1952).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (פטור של רשויות מקומיות), תשט״ו–1955“.

{{ח:חתימות|י״א בשבט תשט״ו (3 בפברואר 1955)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (פטור) (ריבית ודמי שכירות בשל כלי טיס וכלי שיט)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור) (ריבית ודמי שכירות בשל כלי טיס וכלי שיט), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||צו בדבר פטור ממס על ריבית ודמי שכירות כלי טיס וכלי שיט}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1727|צו מס הכנסה (פטור) (ריבית ודמי שכירות בשל כלי טיס וכלי שיט)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3534.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 1918|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3880.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 5|סעיף 5(4)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי טיס“ – לרבות ציוד ואבזרים המותקנים עליהם, הפועלים בקווים בין־לאומיים בהובלת נוסעים או מטענים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי שיט“ – לרבות מכולות, נגררים, ציוד ואבזרים המותקנים עליהם, הפועלים בקווים בין־לאומיים בהובלת מטענים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד בנקאי“ ו”מוסד כספי“ {{ח:הערה|-}} חברה או תאגיד שעסקיו, או חלק מעסקיו, קבלת כספים כפקדון או מתן הלוואות, בין בישראל ובין בחוץ לארץ.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} ריבית או דמי שכירות ששילם תושב ישראל לתושב חוץ יהיו פטורים ממס כאמור להלן:
{{ח:תת|(1)}} ריבית המשתלמת ליוצר, לבונה או למוכר כלי טיס או כלי שיט על הלוואה או אשראי לרכישתם;
{{ח:תת|(2)}} ריבית המשתלמת למוסד בנקאי או למוסד כספי על הלוואה או אשראי לרכישת כלי טיס או כלי שיט, ובלבד שההלוואה או האשראי נתקבלו בידי תושב ישראל למטרה האמורה לפני מסירת כלי הטיס או כלי השיט לידו או שנתקבלו לאחר המסירה לשם החלפה של הלוואה או אשראי כאמור, כולם או חלקם, או שנתקבלו תוך שלושה חדשים לאחר המסירה כאשר כלי הטיס או כלי השיט שועבדו להבטחת החזרתם והכל אם הוכח להנחת דעתו של פקיד השומה שההלוואה או האשראי האמורים שימשו לאותה מטרה;
{{ח:תת|(3)}} דמי שכירות לחכירת כלי טיס או כלי שיט.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה מיום י״ט בשבט תשל״ה (31 בינואר 1975).

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (פטור) (ריבית ודמי שכירות בשל כלי טיס וכלי שיט), תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|ד׳ באייר תשל״ו (4 במאי 1976)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת בורסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת בורסה), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 128|צו מס הכנסה (קביעת בורסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6283.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|ההגדרה ”בורסה“ בסעיף 1}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניירות ערך“ ו”עסקה עתידית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדינה גומלת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 196|בסעיף 196 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוק מוסדר“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מסחר מעל הדלפק בארה״ב בנייר ערך הכלול ברשימה שמפרסם ארגון הסוחרים בניירות ערך בארה״ב (NASDAQ);
{{ח:תתת|(2)}} מערכת שבאמצעותה מתנהל מסחר באיגרות חוב, על פי כללים שנקבעו על ידי מי שרשאי לקבעם על פי דין במדינה שבה הוא מתנהל, והכל אם נקבעו בו כללים והוראות לכל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} היקף ההנפקה, החזקה מינימלית באיגרות החוב על ידי הציבור לאחר ההנפקה לגבי מספר המחזיקים, שיעור ההחזקה ושווי ההחזקה באיגרות החוב;
{{ח:תתתת|(ב)}} העברת התמורה או איגרות החוב ורישום הפעולה;
{{ח:תתתת|(ג)}} תנאים להפסקת המסחר באיגרות החוב, מחיקת איגרות חוב מהמסחר וכן חידוש המסחר באיגרות החוב.

{{ח:סעיף|2|קביעת בורסה לענין הוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}}}
{{ח:ת}} לענין הוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}} יראו כבורסה או כבורסה מחוץ לישראל, לפי הענין, גם כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} בורסה לניירות ערך או לעסקאות עתידיות, בכל מדינה מחוץ לישראל, המתנהלת על פי כללים שנקבעו בידי מי שרשאי לקבעם על פי דין במדינה שבה היא מתנהלת;
{{ח:תת|(2)}} שוק מוסדר.

{{ח:סעיף|3|קביעת בורסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג1)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה|חלק ה3}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 125ג|וסעיף 125ג}}}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג1)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 101|101}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה2|חלק ה2}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה|חלק ה3}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 125ג|וסעיף 125ג לפקודה}}, יראו כבורסה או כבורסה מחוץ לישראל, לפי הענין כל אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} בורסה לניירות ערך או לעסקאות עתידיות, המתנהלת במדינה גומלת על פי כללים שנקבעו בידי מי שרשאי לקבעם על פי דין במדינה שבה היא מתנהלת;
{{ח:תת|(2)}} שוק מוסדר במדינה גומלת.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003), ואולם תחילתה של {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}, לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג1)}} – בשנת המס 2004.

{{ח:סעיף|5|הוראות שעה}}
{{ח:תת|(א)}} בשנת המס 2003 יראו כבורסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(א)(1)}} רק את הבורסה בישראל.
{{ח:תת|(ב)}} בשנות המס 2003 ו־2004 לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} לענין, נייר ערך זר כהגדרתו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|סעיף 105יא}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 129ב|או 129ב(ד) לפקודה}}.

{{ח:חתימות|ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת בעל עסק זעיר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת בעל עסק זעיר), התשמ״ג–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 199|צו מס הכנסה (קביעת בעל עסק זעיר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4425.pdf}}, {{ח:תיבה|1390|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4496.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 145א|סעיף 145א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספת ג׳“ – {{ח:חיצוני|הוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות) (מס' 2)#תוספת ג|תוספת ג׳ להוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות) (מס׳ 2), התשל״ג–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק יחיד“ כמשמעותו {{ח:חיצוני|הוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות) (מס' 2)#תוספת ג|בתוספת ג׳}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת סוג בעל עסק זעיר|תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:ת}} בעל עסק זעיר לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 145א|סעיף 145א לפקודה}} יהא עוסק יחיד שבחר לנהל את פנקסיו כאמור {{ח:חיצוני|הוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות) (מס' 2)#תוספת ג פרט 2|בסעיף 2(ה)}} {{ח:חיצוני|הוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות) (מס' 2)#תוספת ג פרט 2|או 2(ז) לתוספת ג׳}}.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} צו מס הכנסה (קביעת בעל עסק זעיר), התשל״ט–1979 – בטל.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתו של צו זה משנת המס 1981.

{{ח:חתימות|י״ז בתשרי התשמ״ג (4 באוקטובר 1982)}}
* '''יורם ארידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת דיבידנדה כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת דיבידנדה כהכנסה), תשי״ז–1956}}
{{ח:קטע3||צו בדבר קביעת דיבידנדה כהכנסה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 571|צו מס הכנסה (קביעת דיבידנדה כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0663.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 48}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה, 1947}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס“ – מס הכנסה למעט מס רווחי חברות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיבידנדה“ – דיבידנדה המשתלמת על ידי חברה מהכנסה שעליה היא אינה חייבת בתשלום מס.

{{ח:סעיף|2|קביעת דיבידנדה כהכנסה}}
{{ח:ת}} דיבידנדה תהיה הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 48 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו מס הכנסה (קביעת דיבידנדה כהכנסה), תשי״ז–1956“.

{{ח:חתימות|א׳ בטבת תשי״ז (5 בדצמבר 1956)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת דמי השאלה כהכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת דמי השאלה כהכנסה), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 381|צו מס הכנסה (קביעת דמי השאלה כהכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6218.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי השאלה“ – סכומים שמשלם שואל למשאיל; ולענין השאלה מוטבת – למעט תחליף דיבידנד או תחליף ריבית, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השאלה מוטבת“ – השאלת נייר ערך הנסחר בבורסה בישראל שמתקיימים בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ההשאלה נעשתה בהתאם לתנאים הקבועים בתקנון הבורסה;
{{ח:תתת|(2)}} ההשאלה אינה מקרוב, אינה ממעביד, ממספק שירותים או מלקוח, אלא אם כן הוכח לפקיד השומה שהשאלת נייר הערך נעשתה בתום לב ובלי שהצדדים לעסקה ידעו על התקשרותו של קרובם, מעבידם, לקוחם, או ספק השירותים, לפי הענין, באותה עסקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משאיל“ – אדם המשאיל נייר ערך, תמורת דמי השאלה, תחליף דיבידנד או תחליף ריבית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}}, למעט קרנות נאמנות חייבות המוחזקות על ידי אדם אחד, במישרין או בעקיפין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שואל“ – אדם השואל נייר ערך, תמורת דמי השאלה, תחליף דיבידנד או תחליף ריבית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחליף דיבידנד“ – סכומים שמשלם שואל למשאיל בהשאלה מוטבת, בגובה סכומי דיבידנד שהיה המשאיל מקבל באותו מועד בשל מניה אילו לא השאיל אותה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחליף ריבית“ – סכומים שמשלם שואל למשאיל בהשאלה מוטבת, בגובה סכומי ריבית שהיה המשאיל מקבל באותו מועד בשל איגרת חוב אילו לא השאיל אותה.

{{ח:סעיף|2|קביעת דמי השאלה כהכנסה}}
{{ח:ת}} דמי השאלה, תחליף דיבידנד ותחליף ריבית ששולמו למשאיל הם הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|ביטול צווים}}
{{ח:ת}} בטלים –
{{ח:תת|(1)}} צו מס הכנסה (ניכוי במקור מדיבידנד מאת שואל), התשנ״ב–1992;
{{ח:תת|(2)}} צו מס הכנסה (ניכוי במקור מדמי השאלה), התשנ״ב–1992.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} צו זה יחול על דמי השאלה, תחליף דיבידנד ותחליף ריבית המשולמים ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003), או לאחריו.

{{ח:חתימות|י״ז בטבת התשס״ג (22 בדצמבר 2002)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת דמי שכירות כהכנסה לענין ניכוי במקור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת דמי שכירות כהכנסה לענין ניכוי במקור), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 380|צו מס הכנסה (קביעת דמי שכירות כהכנסה לענין ניכוי במקור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5879.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי שכירות“ – תשלום בעד שכירות של מקרקעין, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}} (להלן – מקרקעין), שניתן לתבוע אותו כהוצאה בייצור הכנסה, לרבות סכומים המהווים החזר הוצאות של המשכיר בשל ההשכרה, והכל בין בכסף ובין בשווה כסף, בין במישרין ובין בעקיפין, בין בתשלום חד פעמי ובין בשיעורים, למעט תשלומים שעליהם חלה חובת ניכוי מס במקור לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה ומס מעסיקים (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה ותשלום מס מעסיקים)|תקנות מס הכנסה ומס מעסיקים (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה ותשלום מס מעסיקים), התשנ״ג–1993}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכירות של מקרקעין“ – לרבות זיקת הנאה במקרקעין.

{{ח:סעיף|2|קביעת דמי שכירות כהכנסה}}
{{ח:ת}} דמי שכירות יהיו הכנסה לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיף 164 לפקודה}}.

{{ח:חתימות|כ״ג בטבת התשנ״ח (21 בינואר 1998)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת משלח יד מיוחד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת משלח יד מיוחד), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 587|צו מס הכנסה (קביעת משלח יד מיוחד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6230.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75ב1|סעיפים 5(5) (ההגדרה ”משלח יד מיוחד“)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני קובע:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת משלח יד מיוחד}}
{{ח:ת}} עיסוק או מקצוע מהמנויים להלן יהיה משלח יד מיוחד לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75ב1|סעיף 5(5) לפקודה}}, ובלבד שעיקר ההכנסה ממשלח היד אינה הכנסה ממכירת מלאי:
{{ח:תת}} אבטחה;
{{ח:תת}} אגרונומיה;
{{ח:תת}} אדריכלות;
{{ח:תת}} אמנות ואומנות, לרבות יצירת אמנות;
{{ח:תת}} אמרגנות, משחק, זמרה ובידור;
{{ח:תת}} אסטרולוגיה, גרפולוגיה ותורת הנסתר;
{{ח:תת}} ביקורת לרבות ביקורת איכות וטיב;
{{ח:תת}} דוגמנות;
{{ח:תת}} הוראה, הנחיה, הדרכה, לרבות מתן הרצאות;
{{ח:תת}} הנדסה;
{{ח:תת}} וטרינריה;
{{ח:תת}} יצירת חומרת מחשבים, תפעול חומרת מחשבים וטיפול בחומרת מחשבים;
{{ח:תת}} תכנות מחשבים;
{{ח:תת}} חקירות;
{{ח:תת}} טיס ושיט;
{{ח:תת}} טלקומוניקציה;
{{ח:תת}} ייצוג בעל משלח יד מיוחד;
{{ח:תת}} ייעוץ, לרבות בתחום הפיננסי, האישי, הביטחוני, החקלאי, הטכני, ההנדסי, הארגוני, הניהולי, המדיני, המדעי, המיסויי, העסקי, הכלכלי;
{{ח:תת}} כלכלה;
{{ח:תת}} כתיבה והלחנה;
{{ח:תת}} מחקר ופיתוח מדעי;
{{ח:תת}} ניהול, לרבות ניהול תיקים, השקעות או נכסים, ניהול חברות, ניהול ארגונים, מוסדות, גופים מסחריים לרבות בהליכי פירוק, פשיטת רגל או כינוס נכסים;
{{ח:תת}} סטטיסטיקה;
{{ח:תת}} ספורט;
{{ח:תת}} עיתונות ועריכה;
{{ח:תת}} פרסומת ויחסי ציבור;
{{ח:תת}} עריכת דין, עריכת פטנטים, ייצוג בפני ערכאות שיפוטיות;
{{ח:תת}} צילום;
{{ח:תת}} ראיית חשבון;
{{ח:תת}} רפואה, פסיכולוגיה, פיזיותרפיה, רפואת שיניים, מתן שירותים רפואיים ופרה־רפואיים, רפואה אלטרנטיבית, טיפול בליקויי התפתחות;
{{ח:תת}} שירותי דת;
{{ח:תת}} שמאות;
{{ח:תת}} תווך;
{{ח:תת}} תרגום;
{{ח:תת}} תקשורת, במאות, הפקה ועריכה.

{{ח:חתימות|ט׳ באדר א׳ התשס״ג (11 בינואר 2003)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 1289|צו מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5457.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1304|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5672.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 55|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5710.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 1063|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6125.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ה|הגדרת ”ניירות ערך זרים“ בסעיף 16ה}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ה|סעיף 16ה לפקודת מס הכנסה}} בוטל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300605.pdf|בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 132), התשס״ב–2002}}, ולכן צו מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים), התשנ״ב–1992 אינו תקף עוד.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרת נייר ערך זר|תיקון: תשנ״ה, תשנ״ו, תשס״א}}
{{ח:ת}} נייר ערך זר הוא כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(א)}} נייר ערך חוץ כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מטבע חוץ|בחוק הפיקוח על מטבע חוץ, התשל״ח–1978}}, (להלן – חוק הפיקוח), למעט נייר ערך שרווח ההון ממכירתו פטור ממס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ג) לפקודה}} ושהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נייר ערך חוץ שהינו מניה, אגרת חוב, זכות או אופציה המקנות רק את הזכות לרכוש מניה של מנפיק הזכות או האופציה, או יחידה המורכבת מאלה, הרשום למסחר בבורסה לניירות ערך באחת הארצות המנויות {{ח:חיצוני|היתר הפיקוח על המטבע|בתוספת הראשונה להיתר הפיקוח על המטבע, התשל״ח–1978}} (להלן – התוספת הראשונה), או המיועד, לפי תשקיף הנפקתו, להירשם למסחר כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} נייר ערך חוץ מהסוגים המנויים בפסקה (1), המופיע ברשימת ניירות הערך הנסחרים ”מעבר לדלפק“ בארצות הברית של אמריקה, שמפרסם חבר הנגידים של הפדרל רזרב בנק, לצורך אפשרות למתן אשראי לקנייתם (OTC Margin Stock);
{{ח:תתת|(3)}} איגרת חוב נקובה במטבע חוץ, נושאת ריבית קבועה או משתנה, שהוציאה ממשלתה של אחת הארצות המנויות {{ח:חיצוני|היתר הפיקוח על המטבע|בתוספת הראשונה}} או שהוצאה בערבותה;
{{ח:תתת|(4)}} תעודת השתתפות של קרן נאמנות שאושרה ביד הרשות המוסמכת בארץ שבה הוצאה, והיא אחת הארצות המנויות {{ח:חיצוני|היתר הפיקוח על המטבע|בתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:חתימות|י״ג בסיון התשנ״ב (14 ביוני 1992)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]