gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות העיריות (דרכי מסירת מידע בידי משטרת ישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות העיריות (דרכי מסירת מידע בידי משטרת ישראל), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 756|תקנות העיריות (דרכי מסירת מידע בידי משטרת ישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6394.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 170|סעיף 170(ב1)(3)}} {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|לפקודת העיריות}} (להלן – הפקודה), בהתייעצות עם שר המשפטים, ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבקש“ – היועץ המשפטי לעיריה הנוגעת בדבר, או היועץ המשפטי של משרד הפנים, במקרה שבו נדרש המידע לצורך מינוי יועץ משפטי לעיריה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאגר מידע“ – אוסף נתוני מידע המוחזק במחשב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מח״ק“ – מחלקת חקירות במטה הארצי של משטרת ישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנ״ט“ – מינהל טכנולוגיות במטה הארצי של משטרת ישראל.

{{ח:סעיף|2|מסירת מידע}}
{{ח:תת|(א)}} מידע לשם מינוי של אדם למשרות המפורטות לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 170|סעיף 170(ב1)(1) לפקודה}} או לתפקידים שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 170|סעיף 170(ב1)(2) לפקודה}} (להלן – מידע) יימסר בידי מח״ק.
{{ח:תת|(ב)}} לא יימסר מידע אלא לאחר שמח״ק בדקה כי הוגשה בקשה לקבלתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}.
{{ח:תת|(ג)}} המידע יישלח למבקש באמצעות אחת מדרכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דואר רשום הממוען למבקש בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} שליח ובמעטפה סגורה שתיפתח רק בידי המבקש;
{{ח:תתת|(3)}} קו תקשורת מוצפן שיאשר ראש היחידה לביטחון מידע במשטרה ובכפוף לתנאים שהוא יחליט עליהם יחד עם ראש מדור מידע פלילי במח״ק.
{{ח:תת|(ד)}} המידע יימסר למבקש בתוך 30 ימים מיום קבלת הבקשה.

{{ח:סעיף|3|בקשה לקבלת מידע}}
{{ח:ת}} בקשה לקבלת מידע (להלן – הבקשה) תוגש באחת מדרכים אלה:
{{ח:תת|(1)}} באמצעות מסמך חתום ביד המבקש, שבו צוינו הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(א)}} שם המבקש, מספר זהותו ותפקידו;
{{ח:תתת|(ב)}} שמו של האדם שאליו מתייחסת הבקשה, מספר זהותו ומענו;
{{ח:תתת|(ג)}} העילה לבקשת המידע;
{{ח:תת|(2)}} על גבי אמצעי מגנטי, לפי דרישת מנ״ט; במקרים שידרוש מנ״ט, יצורף מסמך הכולל את הפרטים המפורטים בפסקה (1).

{{ח:סעיף|4|רישום מסירת מידע}}
{{ח:תת|(א)}} נמסר מידע על פי תקנות אלה, יירשמו במאגר המידע שם המבקש, תפקידו ופרטים מזהים; היה המבקש יועץ משפטי לעיריה, יצוין שם העיריה שלה הוא משמש יועץ משפטי.
{{ח:תת|(ב)}} רישום כאמור יישמר לתקופה של חמש שנים ממועד מסירת המידע.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה תשעים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ז באייר התשס״ה (5 ביוני 2005)}}
* '''גדעון עזרא'''
השר לביטחון הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות העיריות (כללים להסדרת שיעור גמול לנציגי עיריה בגוף המנהל בתאגיד עירוני)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות העיריות (כללים להסדרת שיעור גמול לנציגי עיריה בגוף המנהל בתאגיד עירוני), התש״ן–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ן, 1285|תקנות העיריות (כללים להסדרת שיעור גמול לנציגי עיריה בגוף המנהל בתאגיד עירוני)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5295.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 249א|סעיף 249א(4)}} {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|לפקודת העיריות}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד עירוני“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 249א|בסעיף 249א לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציגי עיריה“ – חבר מועצת עיריה המכהן בגוף המנהל של תאגיד עירוני.

{{ח:סעיף|2|גמול השתתפות}}
{{ח:ת}} תאגיד עירוני ישלם גמול השתתפות לנציג עיריה בעד השתתפות בישיבת הגוף המנהל שלו, כולה או רובה, ואולם הוא לא ישלם גמול כאמור בעד השתתפות ביותר מ־12 ישיבות בשנת כספים.

{{ח:סעיף|3|שיעור הגמול המרבי}}
{{ח:ת}} שיעור גמול ההשתתפות ייקבע בידי האסיפה הכללית של התאגיד העירוני והוא לא יעלה –
{{ח:תת|(1)}} ליושב ראש הגוף המנהל של התאגיד העירוני – על 615 שקלים חדשים, ואם הוא חבר המועצה בשכר – על סכום הוצאות הנסיעה בפועל לצורך הישיבה (להלן – דמי הנסיעה);
{{ח:תת|(2)}} לחבר בגוף המנהל בתאגיד העירוני – על 460 שקלים חדשים, ואם הוא חבר המועצה בשכר – על דמי הנסיעה.

{{ח:סעיף|4|עדכון סכומים}}
{{ח:תת|(א)}} השיעור המרבי הנקוב בשקלים חדשים {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(1) ו־(2)}} ישתנה ב־1 בפברואר וב־1 באוגוסט של כל שנה (להלן – יום השינוי), לפי שיעור העליה של המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} סכום מוגדל כאמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של חמישה שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ לגבי יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה – המדד שפורסם בחודש יולי 1990 ולגבי כל יום שינוי שלאחריו – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי הקודם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|6|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} תאגיד עירוני שבו מכהנים נציגי עיריה ערב תחילתן של תקנות אלה ימלא אחר הוראותיהן לא יאוחר מ־60 ימים מיום תחילתן.

{{ח:חתימות|ז׳ באלול התש״ן (28 באוגוסט 1990)}}
* '''אריה דרעי'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות העיריות (שמירה, אבטחה וסדר ציבורי ברשות מקומית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות העיריות (שמירה, אבטחה וסדר ציבורי ברשות מקומית), התשע״ב–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 276|תקנות העיריות (שמירה, אבטחה וסדר ציבורי ברשות מקומית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7059.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 249.33|סעיף 249(33)}} {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|לפקודת העיריות}} {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 24א|וסעיף 24א}} {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|לפקודת המועצות המקומיות}}, ובהסכמת שר המשפטים, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|נושאים}}
{{ח:ת}} רשות מקומית מוסמכת להסדיר עניינים של שמירה, אבטחה וסדר ציבורי בתחום שיפוטה בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} שמירה ואבטחה נייחת וניידת במרחב הציבורי ובמיתקני הרשות המקומית לרבות לצורך מניעת פעילות חבלנית עוינת;
{{ח:תת|(2)}} סיוע למשטרת ישראל בפעולותיה לשמירת שלום הציבור והסדר הציבורי, לרבות באבטחת אירועים המוניים;
{{ח:תת|(3)}} מניעת פגיעה ברכוש של הרשות המקומית.

{{ח:חתימות|כ״ז בחשוון התשע״ב (24 בנובמבר 2011)}}
* '''אליהו ישי'''
שר הפנים
* '''יצחק אהרונוביץ'''
השר לביטחון הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות העיריות (שמירת טפסים בעלי ערך כספי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות העיריות (שמירת טפסים בעלי ערך כספי), תשכ״א–1961}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שמירת טפסים בעלי ערך כספי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״א, 1545|תקנות העיריות (שמירת טפסים בעלי ערך כספי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1129.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 347|סעיף 134}} {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|לפקודת העיריות, 1934}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טופס“ – מסמך בלתי חתום שהעיריה נוהגת להשתמש בו ואשר, אם ימולאו בו פרטים וייחתם, עשוי להיות בעל ערך כספי, לרבות מסמכים שנוסחם יכול לשמש אחד מאלה: שטר, שיק, המחאה, פקודת סילוקין, יומן המחאות, קבלה או פנקס קבלות, רשיון, בול, לרבות בול היטל סעד ונופש, כרטיס כניסה לבית עינוג – כשהעיריה גובה חלק מהכספים המתקבלים ממכירתו – איגרת חוב ומניה של תאגיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הגזבר“ – גזבר העיריה, לרבות אדם הממלא למעשה תפקיד הגזבר.

{{ח:סעיף|2|אחראי}}
{{ח:ת}} ראש העיריה ימנה, בהתייעצות עם הגזבר, אחד מעובדי העיריה להיות אחראי לטפסים של העיריה (להלן – אחראי).

{{ח:סעיף|3|הזמנת הדפסה של טופס}}
{{ח:ת}} לא תזמין העיריה הדפסה של טופס אלא באישורם של האחראי ושל הגזבר.

{{ח:סעיף|4|השמדת טפסים בבית הדפוס}}
{{ח:ת}} לא תזמין העיריה הדפסה של טופס אלא אם בעל בית הדפוס התחייב כלפיה, בכתב, להשמיד כל טופס מקולקל או מיותר שנשאר ברשותו אחרי ההדפסה ולמסור לעיריה הצהרה בכתב על השמדת הטפסים כאמור.

{{ח:סעיף|5|קבלת טפסים מבית הדפוס}}
{{ח:ת}} טפסים שהודפסו, לא יקבלם מטעם העיריה אדם זולת האחראי.

{{ח:סעיף|6|פנקס טפסים}}
{{ח:ת}} האחראי ינהל פנקס טפסים וירשום בו את כמות הטפסים שנמסרו לו מבית דפוס או מכל מקור אחר.

{{ח:סעיף|7|ניפוק טפסים}}
{{ח:ת}} לא ינופקו טפסים אלא על ידי האחראי. לא ינפק האחראי טפסים אלא תמורת קבלה מתאימה ולאחר שרשם בפנקס הטפסים את דבר הניפוק.

{{ח:סעיף|8|אחסון טפסים}}
{{ח:ת}} הטפסים יאוחסנו במקום מיוחד במשרדי העיריה, בארון ברזל עם מנעול או בארון שיש בו סידורי בטחון מתאימים או במיכל בטוח אחר שקבע האחראי ושאושר על ידי הגזבר. המקום בו יאוחסנו הטפסים יהיה נעול בכל עת פרט לשעה שמוציאים טפסים או מכניסים טפסים לאחסון.

{{ח:סעיף|9|בדיקת מלאי הטפסים}}
{{ח:ת}} לפחות פעמיים בשנה תיערך בדיקת מלאי הטפסים שברשות העיריה, ובלבד שבדיקה כאמור תיערך לא יאוחר מששה חדשים מיום עריכת הבדיקה האחרונה.

{{ח:סעיף|10|דו״ח על בדיקת מלאי הטפסים}}
{{ח:ת}} בדיקת המלאי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנה 9}} תיערך על ידי האחראי, הגזבר ואדם שלישי שימונה לצורך זה על ידי ראש העיריה. בגמר הבדיקה יחתמו הבודקים על דו״ח שיימסר לראש העיריה.

{{ח:סעיף|11|הוצאת טופס מהשימוש}}
{{ח:ת}} לא יוצא טופס מהשימוש בעיריה אלא אם אישרה זאת ועדה המורכבת מהגזבר, האחראי ונציג הממונה על המחוז.

{{ח:סעיף|12|השמדת טופס שהוצא מהשימוש}}
{{ח:ת}} טופס, שהועדה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11}} החליטה להוציאו מהשימוש בעיריה, יושמד. השמדת הטפסים שבמלאי תיעשה בנוכחות חברי הועדה האמורה והם יחתמו על דו״ח שיימסר לראש העיריה.

{{ח:סעיף|13|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות העיריות (שמירת טפסים בעלי ערך כספי), תשכ״א–1961“.

{{ח:חתימות|כ״ז באדר תשכ״א (14 במרס 1961)}}
* '''חיים משא שפירא'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (חיוב בתשלום בעד הכשרה מקצועית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (חיוב בתשלום בעד הכשרה מקצועית), התשנ״ח–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 118|תקנות העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (חיוב בתשלום בעד הכשרה מקצועית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5865.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#סעיף 12|סעיפים 12(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#סעיף 25|ו־25}} {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכשרה מקצועית מוכרת“ – הכשרה מקצועית בקורס שנתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ניתנה בסיומו תעודת גמר, דיפלומה, תעודת השתלמות או תעודת מקצוע, שהיא מוכרת בידי שר העבודה והרווחה;
{{ח:תתת|(2)}} ניתנים בסיומו רשיון או הסמכה על פי חיקוק;
{{ח:תתת|(3)}} הוא מתקיים במוסד בעל ניסיון מוכח בהכשרה מקצועית, במשך 20 שעות הוראה לפחות, ובסיומו ניתנת תעודת גמר מטעם המוסד האמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועמד לעבודה“ – מי שמציע לקבלן כוח אדם כי יעסיק אותו לשם עבודה אצל הזולת וטרם החל לקבל שכר, לרבות מי שהועסק בעבר בידי אותו קבלן כוח אדם ונותקו יחסי עובד ומעביד עמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלן כוח אדם“ – בעל רשיון לעסוק כקבלן כוח אדם לפי {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#סעיף 2|סעיף 2 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שעת הוראה“ – יחידת לימוד בת 45 דקות רצופות לפחות.

{{ח:סעיף|2|תנאים לחיוב בתשלום בעד הכשרה מקצועית}}
{{ח:ת}} לא יקבל קבלן כוח אדם ולא ידרוש ממועמד לעבודה, בדרך כלשהי, תשלום בעד הכשרה מקצועית, אלא אם כן נתקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} היא הכשרה מקצועית מוכרת;
{{ח:תת|(2)}} המועמד לעבודה נתן הסכמתו מראש לתשלום בעד ההכשרה המקצועית, בכתב הכולל פרטים אודות ההכשרה המקצועית, לרבות רמתה, היקף שעות ההוראה שלה, נושאיה, טיב ההכרה בה והתנאים לחיוב בתשלום בעדה על פי תקנות אלה;
{{ח:תת|(3)}} המועמד לעבודה השלים את ההכשרה המקצועית ובסמוך לכך הציע לו קבלן כוח האדם עבודה בתחום אותה הכשרה, והמועמד לעבודה סירב לקבל את העבודה האמורה או הפסיק מרצונו לעבוד בה לפני תום ארבעה חודשים מן היום שהחל לעבוד בה.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן ברשומות.

{{ח:חתימות|א׳ בכסלו התשנ״ח (30 בנובמבר 1997)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות העתיקות (סימון העתק של עתיקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות העתיקות (סימון העתק של עתיקה), התשמ״ג–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 100|תקנות העתיקות (סימון העתק של עתיקה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4417.pdf}}, {{ח:תיבה|364|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4437.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק העתיקות#סעיף 21|סעיפים 21(א)}} {{ח:חיצוני|חוק העתיקות#סעיף 46|ו־46(א)}} {{ח:חיצוני|חוק העתיקות|לחוק העתיקות, התשל״ח–1978}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סימון העתק של עתיקה|תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} על העתק של עתיקה ועל חיקוי של עתיקה יסומן, בדרך שאינה ניתנת להסרה בנקל, כי המוצג אינו עתיקה אמינה; הסימון יהיה בעברית, באנגלית ובערבית.
{{ח:תת|(ב)}} הסימון כאמור בתקנת משנה (א) יהיה באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בתווית שעליה מודפסות המלים ”המוצג אינו עתיקה אמינה“ או ”העתק של עתיקה“ או ”חיקוי של עתיקה“;
{{ח:תתת|(2)}} בתג שיוצמד, בדרך שאינה ניתנת להפרדה בנקל, אל המוצג ושעליו יפורטו המלים כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} בחריתה, או בהטבעה, על המוצג של המלים כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתת|(4)}} בתווית גדולה שעליה מודפסות המלים כאמור בפסקה (1), ושתודבק על ארון או כלי קיבול אחר שייוחד לאחסון מוצגים שהם העתקי עתיקות או חיקויי עתיקות;
{{ח:תתת|(5)}} בכל דרך אחרת שקבע המנהל, בהתייעצות עם המועצה לארכיאולוגיה, למוצג מסויים או לסוג של מוצגים.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|תקנות העתיקות|בתקנות העתיקות, 1930}}.}}

{{ח:חתימות|ג׳ בתשרי התשמ״ג (20 בספטמבר 1982)}}
* '''זבולון המר'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות העתיקות (פיטורין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות העתיקות (פיטורין)}}
{{ח:קטע3||({{ח:חיצוני|חוק העתיקות|פרק ה{{ח:הערה|׳}}}}, {{ח:חיצוני|חוק העתיקות#סעיף 46|סעיף 30(א)}})}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ע״ר 1933, 1656|תקנות העתיקות (פיטורים)}}. ''נוסח מתוקן:'' {{ח:תיבה|חוקי א״י, כרך ג׳, פרק ה׳, עמ׳ 1647|תקנות העתיקות (פיטורין)}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, 144|הודעה בדבר סמכויות השרים}}; {{ח:תיבה|י״פ תש״ט, 248|הודעה בדבר סמכויות השרים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-0013.pdf}}, {{ח:תיבה|576|הודעה בדבר התפקידים והסמכויות של השרים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-0028.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|בסעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|ו־15 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל סמכות שהיתה נתונה על פי החוק בידי הנציב העליון תהא נתונה לממשלה. סמכויות הנציב העליון הוענקו לשר העבודה והבינוי (ע״ר תש״ח, 144), משר העבודה והבינוי לשר העבודה והביטוח העממי ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-0013.pdf|י״פ תש״ט, 248}}) ומשר העבודה והביטוח העממי לשר החינוך והתרבות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-0028.pdf|י״פ תש״ט, 576}}).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} תקנות אלו תקראנה {{ח:הערה|”}}תקנות העתיקות (פיטורין){{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|עתיקות מסויימות תהיינה פטורות מתקפה של {{ח:חיצוני|חוק העתיקות|פקודה זו {{ח:הערה|[צ״ל: הפקודה]}}}}|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} כל עתיקה שר החינוך והתרבות {{ח:הערה|[במקור: שהנציב העליון]}} העיד עליה כי שימורה אינו מתיישב עם ביצוען של הוראות של זכיון שניתן ע״י הממשלה התורכית, תהא פטורה מהוראות {{ח:חיצוני|חוק העתיקות|פקודה זו {{ח:הערה|[צ״ל: הפקודה]}}}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנציב העליון העיד בזה כי שמירת העתיקות המתוארות להלן אינה מאפשרת את קיומן של הוראות הזכיון ליבוש אגם החולה והבצות הסמוכות לו, שתרגומו הופיע בעתון הרשמי מיום 16 בנובמבר, 1931: גשר בנות יעקוב הנמצא בנפת צפת ונכלל ברשימת המקומות והמצבות ההיסטוריים שהופיעה עפ״י {{ח:חיצוני|חוק העתיקות#סעיף 28|סעיף 17 מפקודת העתיקות{{מוקטן|,}} 1920}} בעתון הרשמי המיוחד מיום 15 ביוני 1929 (ע״ר 1933, 1656).}}

{{ח:חתימות|29 בנומבר, 1933}}
* בפקודת הוד מעלתו
'''י. התורן הול'''
המזכיר הראשי
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפטנטים (מסירת הודעה על אמצאת פטנט על ידי עובדי מערכת הבטחון וחיילים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפטנטים (מסירת הודעה על אמצאת פטנט על ידי עובדי מערכת הבטחון וחיילים), תשכ״ט–1969}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מסירת הודעה על אמצאות על ידי עובדי מערכת הבטחון וחיילים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ט, 662|תקנות הפטנטים (מסירת הודעה על אמצאת פטנט על ידי עובדי מערכת הבטחון וחיילים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2331.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים#סעיף 137|סעיפים 137}} {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים#סעיף 194|ו־194}} {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים|לחוק הפטנטים, תשכ״ז–1967}}, ולאחר התייעצות עם שר האוצר, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הודעה על ידי עובדי מערכת הבטחון}}
{{ח:ת}} עובדי מערכת הבטחון, למעט אזרחים עובדי צבא־הגנה לישראל, יודיעו על אמצאותיהם, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים#סעיף 137|בסעיף 137 לחוק}}, ליושב ראש ועדת האמצאות של משרד הבטחון באמצעות מנהל היחידה שבה הם מועסקים.

{{ח:סעיף|2|הודעה על ידי חיילים ואזרחים עובדי צבא}}
{{ח:ת}} חיילים וכן אזרחים עובדי צבא־הגנה לישראל יודיעו על אמצאותיהם, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים#סעיף 137|בסעיף 137 לחוק}}, ליושב ראש ועדת האמצאות של משרד הבטחון באמצעות מפקד היחידה שבה הם מועסקים או משרתים.

{{ח:סעיף|3|צורת ההודעה}}
{{ח:ת}} הודעה המוגשת על פי {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיפים 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2}} תכלול כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} תיאור האמצאה לכל פרטיה, בצירוף שרטוטים, חישובים וכיוצא באלה הדרושים לעמוד על פרטי האמצאה ועל אפשרויות השימוש בה;
{{ח:תת|(2)}} תיאור הנסיבות שבהן נעשתה האמצאה, העתק היומן שבו נרשמה לראשונה וכן שמות העובדים שסייעו לעשיית האמצאה הן במחקר והן בעצה;
{{ח:תת|(3)}} רשימת מקורות בהם השתמש העובד לצורך מחקרו.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הפטנטים (מסירת הודעה על אמצאת פטנט על ידי עובדי מערכת הבטחון וחיילים), תשכ״ט–1969“.

{{ח:חתימות|ד׳ בטבת תשכ״ט (25 בדצמבר 1968)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפטנטים (מסירת הודעה על אמצאת פטנט על-ידי עובד המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפטנטים (מסירת הודעה על אמצאת פטנט על־ידי עובד המדינה), תש״ל–1969}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מסירת הודעה על־ידי עובד המדינה על אמצאתו}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 278|תקנות הפטנטים (מסירת הודעה על אמצאת פטנט על־ידי עובד המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2467.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 526|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4559.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים#סעיף 137|סעיפים 137}} {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים#סעיף 194|ו־194}} {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים|לחוק הפטנטים, תשכ״ז–1967}}, ולאחר התייעצות עם שר האוצר, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|העברת ההודעה|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} עובד המדינה, למעט עובד מערכת הבטחון, חייל ואזרח עובד צבא־הגנה לישראל (להלן – עובד), שהמציא אמצאה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים#סעיף 137|בסעיף 137 לחוק}}, בין אגב מילוי תפקיד ובין שלא אגב מילוי תפקיד, יודיע על אמצאתו בכתב לרשם הפטנטים במשרד המשפטים, באמצעות המנהל הכללי של המשרד שבו הוא מועסק או באמצעות מי שהמנהל הכללי כאמור הסמיך לכך.

{{ח:סעיף|2|העתק מההודעה – לרשם הפטנטים|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} העובד ישלח העתק ההודעה שנמסרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} במישרין לרשם הפטנטים במשרד המשפטים.

{{ח:סעיף|3|תוכן ההודעה}}
{{ח:ת}} הודעה המוגשת לפי תקנות אלה תכלול –
{{ח:תת|(1)}} תיאור האמצאה לכל פרטיה ובמידת הצורך שרטוטים או הדגמות אשר יאפשרו לעמוד על כל פרטי האמצאה ואפשרויות ניצולה;
{{ח:תת|(2)}} תיאור הנסיבות שבהן הומצאה האמצאה וכן שמות העובדים, אם ישנם, שסייעו הן במחקר והן בעצה בהמצאתה;
{{ח:תת|(3)}} תיאור תפקידיו הרשמיים של העובד;
{{ח:תת|(4)}} רשימת המקורות בהם השתמש העובד לצורך מחקרו.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הפטנטים (מסירת הודעה על אמצאת פטנט על־ידי עובד המדינה), תש״ל–1969“.

{{ח:חתימות|כ״ג בתשרי תש״ל (5 באוקטובר 1969)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים (חישוב פיצויים בשל נזק שאינו נזק ממון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים (חישוב פיצויים בשל נזק שאינו נזק ממון), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מבחנים לחישוב פיצויים בשל נזק שאינו נזק ממון}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 2706|תקנות הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים (חישוב פיצויים בשל נזק שאינו נזק ממון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3590.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים#סעיף 4|סעיף 4(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים|לחוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים, תשל״ה–1975}}, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”הסכום המקסימלי“ – הסכום המקסימלי שנקבע {{ח:חיצוני|חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים#סעיף 4|בסעיף 4(א)(2) לחוק}} או כפי שהוא הוגדל, צמוד למדד המחירים לצרכן.

{{ח:סעיף|2|חישוב הפיצויים}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, סכום הפיצויים יהיה סך הכל של אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שני פרומיל מן הסכום המקסימלי כפול מספר הימים שבו היה הניזוק מאושפז בבית חולים, במוסד לטיפול בחולים או בנכים בשל התאונה;
{{ח:תתת|(2)}} אחוז אחד מן הסכום המקסימלי כפול אחוזי הנכות לצמיתות שנגרמה לניזוק כתוצאה מן התאונה; לענין זה, ”אחוזי הנכות“ – כפי שנקבעו בהתאם למבחנים {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגות נכות לנפגעי עבודה)#תוספת|שבתוספת לתקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגות נכות לנפגעי עבודה), תשט״ז–1956}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא היה הנפגע זכאי לפיצוי לפי תקנת משנה (א) או שסבל נזק שאינו נזק ממון שאינו מכוסה על ידי אותה תקנה {{ח:הערה|[צ״ל: אותה תקנת משנה]}}, יהיה סכום הפיצויים, הסכום שהוסכם עליו או שייפסק, ובלבד שהסכום לא יעלה על עשרה אחוזים מהסכום המקסימלי.

{{ח:סעיף|3|הפחתת סכום הפיצויים}}
{{ח:ת}} אירעה התאונה למי שמלאו לו ביום התאונה שלושים שנה, יוקטן סכום הפיצויים לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)(2)}} באחוז אחד לכל שנה שמלאה לו מעל לשלושים שנה.

{{ח:סעיף|4|הפיצויים במות הניזוק}}
{{ח:ת}} נגרם מותו של הניזוק כתוצאה מן התאונה, יהיה סכום הפיצויים לעזבונו עשרים וחמישה אחוזים מן הסכום המקסימלי.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום א׳ בתשרי תשל״ז (25 בספטמבר 1976).

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים (חישוב פיצויים בשל נזק שאינו נזק ממון), תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|י״ז באלול תשל״ו (12 בספטמבר 1976)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על המטבע (הגדרת תושב חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על המטבע (הגדרת תושב חוץ), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 945|תקנות הפיקוח על המטבע (הגדרת תושב חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5907.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על המטבע#סעיף 1|פסקה (4) להגדרה ”תושב חוץ“ שבסעיף 1}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על המטבע|לחוק הפיקוח על המטבע, התשל״ח–1978}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הישובים הישראליים“ – כהגדרתם בסעיף XII להסכם ביניים ישראלי־פלסטיני בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה, שנחתם בוושינגטון בין מדינת ישראל לבין ארגון השחרור הפלסטיני, ביום ד׳ בתשרי התשנ״ו (28 בספטמבר 1995), לרבות נספחיו והמסמכים שנלוו אליו (להלן – ההסכם);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתרים צבאיים מוגדרים“ – לרבות אזור המתקן הצבאי, והכל כמשמעותם בסעיף XVII להסכם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטחי האחריות האזרחית הפלסטינית“ – יהודה והשומרון וחבל עזה, למעט הישובים הישראליים ואתרים צבאיים מוגדרים.

{{ח:סעיף|2|תושב חוץ}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על המטבע|החוק}} בלבד, יראו כתושב חוץ –
{{ח:תת|(1)}} מי שהוא תושב שטחי האחריות האזרחית והפלסטינית, למעט אזרח ישראלי;
{{ח:תת|(2)}} מי שכניסתו לישראל וישיבתו בה פטורים מאשרה ורשיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 17|סעיף 17 לחוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}}, או מכוח צו שהוצא על פיו;
{{ח:תת|(3)}} מדינות חוץ ונציגויות דיפלומטיות וקונסולריות של מדינות חוץ.

{{ח:חתימות|ט׳ בסיון התשנ״ח (3 ביוני 1998)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על ייצוא ביטחוני (דרכים לשמירת רישום של מידע הנוגע לעסקת ייצוא ביטחוני)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על ייצוא ביטחוני (דרכים לשמירת רישום של מידע הנוגע לעסקת ייצוא ביטחוני), התשע״ה–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 1380|תקנות הפיקוח על ייצוא ביטחוני (דרכים לשמירת רישום של מידע הנוגע לעסקת ייצוא ביטחוני)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7533.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני#סעיף 31|סעיפים 31(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני#סעיף 45|ו־45}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני|לחוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני, התשס״ז–2007}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסר אלקטרוני“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סריקה ממוחשבת“ – הליך טכנולוגי המעתיק מסמך מקור לקובץ מחשב באופן שניתן לאחזר ממנו תוצר קריא הזהה בתוכנו למקור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פלט“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קובץ מחשב“ – מסר אלקטרוני שהוא תוצר של סריקה ממוחשבת.

{{ח:סעיף|2|שמירת רישום מידע שהוא מסמכים מקוריים}}
{{ח:ת}} בעל רישיון ייצוא ביטחוני ישמור במסגרת רישום המידע שעליו לנהל לגבי עסקאות ייצוא ביטחוני שביצע, את המקור של כל מסמך הנוגע לעסקת ייצוא ביטחוני כאמור (להלן – מסמך מקורי).

{{ח:סעיף|3|שמירת מסמכים באמצעות סריקה ממוחשבת}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, בעל רישיון ייצוא ביטחוני רשאי, בתום שלוש שנים ממועד סיום ביצוע עסקת הייצוא הביטחוני נושא הרישיון, וכתחליף לשמירת מסמך מקורי, לשמור מסמך הנוגע לעסקה של ייצוא ביטחוני באמצעות סריקה ממוחשבת, אם התקיימו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הסורק אישר שהמסמך נסרק מן המקור בשלמותו ונלווה לקובץ המחשב מידע המציין שהוא תוצר של סריקה ממוחשבת;
{{ח:תת|(2)}} ננקטו אמצעים סבירים כדי להבטיח את שמירת קובץ המחשב בצורה הנאמנה למקור;
{{ח:תת|(3)}} ננקטו באופן סדיר אמצעי הגנה סבירים מפני חדירה לקובץ המחשב ומפני שיבוש בעבודת המחשב העלולים לפגום בנאמנות קובץ המחשב למקור;
{{ח:תת|(4)}} אם חל מעבר מטכנולוגיה לטכנולוגיה – ננקטו אמצעים סבירים כדי להבטיח את נאמנות קובץ המחשב למקור;
{{ח:תת|(5)}} תועדו הפעולות המפורטות בפסקאות (1) עד (4);
{{ח:תת|(6)}} אם מוגש פלט של קובץ מחשב – הוא הופק בתהליך סריקה ממוחשבת שמתקיימים בו התנאים שבפסקאות (1) עד (5), והוכח הקשר בין אותו פלט ובין קובץ המחשב.

{{ח:סעיף|4|מסר אלקטרוני}}
{{ח:ת}} בעל רישיון ייצוא ביטחוני רשאי לשמור רישום מידע אשר חובה לשמרו כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני#סעיף 31|בסעיף 31(ב) לחוק}}, כמסר אלקטרוני.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ח׳ בתמוז התשע״ה (25 ביוני 2015)}}
* '''משה (בוגי) יעלון'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (היקף יצוא ביטחוני מכוח הסכם בין מדינת ישראל לבין מדינה אחרת שיובא לאישור ועדת השרים לביטחון לאומי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (היקף יצוא ביטחוני מכוח הסכם בין מדינת ישראל לבין מדינה אחרת שיובא לאישור ועדת השרים לביטחון לאומי), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 473|תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (היקף יצוא ביטחוני מכוח הסכם בין מדינת ישראל לבין מדינה אחרת שיובא לאישור ועדת השרים לביטחון לאומי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6646.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 45|סעיפים 45}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 47|ו־47(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני|לחוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס״ז–2007}} (להלן – החוק), בהסכמת שרת החוץ ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|היקף יצוא ביטחוני}}
{{ח:ת}} יצוא ביטחוני מכוח הסכם בין מדינת ישראל למדינה אחרת בהיקף של למעלה ממאתיים מיליון שקלים חדשים יובא לאישור ועדת משנה של ועדת השרים לביטחון לאומי כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 47|בסעיף 47(ג) לחוק}}.

{{ח:חתימות|י״ד בשבט התשס״ח (21 בינואר 2008)}}
* '''אהוד ברק'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (הפחתה של העיצום הכספי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (הפחתה של העיצום הכספי), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 465|תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (הפחתה של העיצום הכספי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6646.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 38|סעיפים 38(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 45|ו־45}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני|לחוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס״ז–2007}} (להלן – החוק), בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”הוראה“ – הוראה מההוראות המפורטות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 36|בסעיף 36(א) או (ב) לחוק}} אשר בשל הפרתה מוסמכת הרשות המוסמכת להטיל עיצום כספי.

{{ח:סעיף|2|הפחתת סכומי העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} מצאה הרשות המוסמכת כי נתקיימו נסיבות שלפיהן ניתן להטיל על אדם עיצום כספי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 36|סעיף 36 לחוק}} ונתקיימה אחת או יותר מן הנסיבות המנויות להלן, תפחית לאותו אדם מסכום העיצום הכספי הקבוע בשל אותה הפרה, את השיעור הנקוב לצד אותה נסיבה, ובהתקיים כמה נסיבות – בשיעור המצטבר של השיעורים המנויים לצדן:
{{ח:תת|(1)}} המפר לא הפר אותה הוראה בעבר – 50%;
{{ח:תת|(2)}} המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו ודיווח עליה לרשות המוסמכת – 25%;
{{ח:תת|(3)}} המפר נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה ולהקטנת הנזק, להנחת דעתה של הרשות המוסמכת – 15%.

{{ח:סעיף|3|הפחתה בשל נסיבות אישיות}}
{{ח:תת|(א)}} מצאה הרשות המוסמכת, לגבי מפר שהוא יחיד ושאינו תאגיד, שהפרת ההוראה נגרמה בשל נסיבות אישיות המצדיקות הפחתה של העיצום הכספי, או שנתקיימו נסיבות אישיות קשות המצדיקות שלא למצות את הדין עם המפר, רשאית היא להפחית את סכום העיצום הכספי בשיעור שלא יעלה על עשרים אחוזים מסכום העיצום הכספי הקבוע לגבי המפר בשל אותה הפרה, וזאת בלי לגרוע מסמכותה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות המוסמכת תגיש אחת לשנה ליועץ המשפטי לממשלה או למי שהוא יורה דין וחשבון על השימוש בסמכות לפי תקנת משנה (א) והטעמים שבשלהם ניתנה ההפחתה מכוח תקנה זו.

{{ח:סעיף|4|הפחתה בשל התחשבות בהיקף מחזור המכירות}}
{{ח:תת|(א)}} הופחת העיצום הכספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} ומצאה הרשות המוסמכת שסכום העיצום הכספי עולה על 20% ממחזור המכירות הכולל של המפר, תפחית הרשות המוסמכת את הסכום כך שלא יעלה על הסכום השווה ל־20% ממחזור המכירות הכולל של המפר.
{{ח:תת|(ב)}} תקנת משנה (א) תחול גם לעניין עיצום כספי שלא הופחת לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}.

{{ח:חתימות|י״ד בשבט התשס״ח (21 בינואר 2008)}}
* '''אהוד ברק'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (הפחתה של סכומי הקנס האזרחי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (הפחתה של סכומי הקנס האזרחי), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 465|תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (הפחתה של סכומי הקנס האזרחי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6646.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 38|סעיפים 38(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 45|ו־45}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני|לחוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס״ז–2007}} (להלן – החוק), בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”הוראה“ – הוראה המפורטת {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 35|בסעיף 35 לחוק}} אשר בשל הפרתה מוסמכת הרשות המוסמכת להטיל קנס אזרחי.

{{ח:סעיף|2|הפחתת סכומי הקנס האזרחי}}
{{ח:ת}} מצאה הרשות המוסמכת כי נתקיימו נסיבות שלפיהן ניתן להטיל על אדם קנס אזרחי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 35|סעיף 35 לחוק}} ונתקיימו אחת או יותר מן הנסיבות המנויות להלן, תפחית לאותו אדם מסכום הקנס האזרחי את השיעור הנקוב לצד אותה נסיבה, ובהתקיים כמה נסיבות – בשיעור המצטבר של השיעורים המנויים לצדן:
{{ח:תת|(1)}} המפר לא הפר אותה הוראה בעבר – 50%;
{{ח:תת|(2)}} המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו ודיווח עליה לרשות המוסמכת – 25%;
{{ח:תת|(3)}} המפר נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה ולהקטנת הנזק, להנחת דעתה של הרשות המוסמכת – 15%.

{{ח:סעיף|3|הפחתה בשל התחשבות בהיקף מחזור המכירות}}
{{ח:תת|(א)}} הופחת הקנס האזרחי לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} ומצאה הרשות המוסמכת שסכום הקנס האזרחי עולה על 20% ממחזור המכירות הכולל של המפר, תפחית את הסכום כך שלא יעלה על הסכום השווה ל־20% ממחזור המכירות הכולל של המפר.
{{ח:תת|(ב)}} תקנת משנה (א) תחול גם לעניין קנס אזרחי שלא הופחת לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}.

{{ח:חתימות|י״ד בשבט התשס״ח (21 בינואר 2008)}}
* '''אהוד ברק'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (התייעצות עם משרד החוץ בנוגע למתן רישיון יצוא ביטחוני)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (התייעצות עם משרד החוץ בנוגע למתן רישיון יצוא ביטחוני), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 463|תקנות הפיקוח על יצוא ביטחוני (התייעצות עם משרד החוץ בנוגע למתן רישיון יצוא ביטחוני)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6646.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 27|סעיפים 27}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 45|ו־45}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני|לחוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס״ז–2007}} (להלן – החוק), בהסכמת שר החוץ ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|התייעצות עם משרד החוץ בנוגע למתן רישיון ליצוא ביטחוני}}
{{ח:תת|(א)}} האגף לפיקוח על היצוא הביטחוני (להלן – האגף), יעביר לעובד משרד החוץ שהוסמך לכך בידי שר החוץ (להלן – נציג משרד החוץ), בקשה לרישיון יצוא ביטחוני שנתקבלה על ידי האגף במקביל להעברתה לעובדי משרד הביטחון הנוגעים לעניין.
{{ח:תת|(ב)}} מצא נציג משרד החוץ כי יש מקום להתנגד לאישור בקשה מסוימת לרישיון יצוא ביטחוני מטעמי יחסי חוץ, יודיע על כך לאגף בתוך המועד שציין האגף עם העברת הבקשה ולא יאוחר מחמישה ימי עבודה מיום קבלת הבקשה על ידי נציג משרד החוץ, בליווי נימוקים.
{{ח:תת|(ג)}} לא הודיע נציג משרד החוץ על התנגדות כאמור בתקנת משנה (ב), יראו זאת כהסכמת משרד החוץ למתן רישיון היצוא הביטחוני.

{{ח:סעיף|2|מנגנון הכרעה במחלוקות}}
{{ח:תת|(א)}} נתגלעה מחלוקת בין נציג האגף לבין נציג משרד החוץ בנוגע למתן רישיון יצוא, יודיע על כך נציג האגף לנציג משרד החוץ והמחלוקת תובא בהקדם האפשרי בתוך לא יאוחר מעשרה ימים ממועד הודעה כאמור, לדיון משותף של ראש האגף יחד עם ראש האגף לעניינים אסטרטגיים במשרד החוץ.
{{ח:תת|(ב)}} לא התקבלה החלטה בדיון המשותף כאמור בתקנת משנה (א), תוכרע המחלוקת בידי המנהל הכללי של משרד הביטחון יחד עם המנהל הכללי של משרד החוץ.
{{ח:תת|(ג)}} לא התקבלה החלטה בדיון המשותף כאמור בתקנת משנה (ב), תוכרע המחלוקת בידי השר יחד עם שר החוץ.
{{ח:תת|(ד)}} באין הסכמה בין השר לשר החוץ, תכריע בעניין ועדת המשנה של ועדת השרים לביטחון לאומי כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני#סעיף 47|בסעיף 47(ג) לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|העברת מידע}}
{{ח:תת|(א)}} האגף יעביר לנציג משרד החוץ פירוט של רישיונות יצוא שניתנו, בוטלו, הותלו או הוגבלו ופירוט בנוגע לבקשות לרישיון יצוא שסורבו.
{{ח:תת|(ב)}} נוהל להעברת המידע כאמור בתקנת משנה (א) יגובש בהסכמה בין שני המשרדים.

{{ח:חתימות|י״ד בשבט התשס״ח (21 בינואר 2008)}}
* '''אהוד ברק'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על מצרכים ושירותים (סדרי דין בבית משפט השלום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על מצרכים ושירותים (סדרי דין בבית משפט השלום), תשי״ח–1958}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי דין בבית משפט השלום}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 786|תקנות הפיקוח על מצרכים ושירותים (סדרי דין בבית משפט השלום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0774.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 808|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6174.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 34|סעיף 34}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}} (להלן – החוק), {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|וסעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}}, ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט שלום“ – בית משפט השלום כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 30|בסעיפים 30(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 33|ו־33(2) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה“ – בקשה שהוגשה על פי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 30|הסעיפים 30(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 33|ו־33(2) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הגשת בקשה|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} הבקשה תוגש ותתברר בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|לתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}}.

{{ח:סעיף|3|דיון בבקשה|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} ראה בית המשפט צורך בקיום דיון בבקשה, יתקיים הדיון בתוך שלושים ימים מיום הגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הפיקוח על מצרכים ושירותים (סדרי דין בבתי משפט השלום), תשי״ח–1958“.

{{ח:חתימות|כ״ג בשבט תשי״ח (13 בפברואר 1958)}}
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (איסור גביית תוספת לדמי הביטוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (איסור גביית תוספת לדמי הביטוח), התשמ״ג–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 1762|תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (איסור גביית תוספת לדמי הביטוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4515.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח#סעיף 38|סעיף 38}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|לחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, התשמ״א–1981}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|איסור גביית תוספת לדמי הביטוח}}
{{ח:תת|(א)}} בחוזה ביטוח לא תיכלל הוראה המחייבת מבוטח לשלם תוספת לדמי הביטוח היסודיים, בשל סיכונים, תנאים או הטבות שהמבוטח זכאי להם מכוח חיקוק כלשהו.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות אלה, ”דמי ביטוח יסודיים“ – דמי ביטוח בשל הסיכונים הכלולים בחוזה הביטוח, למעט דמי ביטוח בשל סיכונים המתווספים לפוליסה לפי בחירת המבוטח.

{{ח:חתימות|כ״ג בתמוז התשמ״ג (4 ביולי 1983)}}
* '''יורם ארידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (השקעת הקרנות וההון של קרן פנסיה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (השקעת הקרנות וההון של קרן פנסיה), תשכ״ג–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר דרכי השקעת הקרנות וההון של קרן פנסיה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ג, 1838|תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (השקעת הקרנות וההון של קרן פנסיה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1475.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח#סעיף 36|סעיף 4א(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|לחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, תשי״א–1951}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן פנסיה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל)|בתקנות מס הכנסה (כללים לאישור קרנות תגמולים, פנסיה, פיצויים וחופשה), תשי״ז–1957}} (להלן – תקנות מס הכנסה).

{{ח:סעיף|2|דרכי השקעה}}
{{ח:ת}} מבטח שהוא קרן פנסיה ישקיע את הקרנות ואת ההון שלו בדרך הקבועה לקרן פנסיה {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל)|בתקנות מס הכנסה}}.

{{ח:סעיף|3|פיקוח על ההשקעה}}
{{ח:ת}} הפיקוח על השקעת הקרנות וההון של מבטח שהוא קרן פנסיה יהיה בדרך הקבועה לקרן פנסיה {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל)|בתקנות מס הכנסה}}.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (השקעת הקרנות וההון של קרן פנסיה), תשכ״ג–1963“.

{{ח:חתימות|ב׳ באב תשכ״ג (23 ביולי 1963)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (סדרי דין בערעור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (סדרי דין בערעור), התשמ״ב–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 150|תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (סדרי דין בערעור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4277.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח#סעיף 102|סעיף 102}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|לחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|וסעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, התשי״ז–1957}}, ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|חוק בתי המשפט, תשי״ז–1957 הוחלף {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אופן הגשת ערעור}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטת המפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח#סעיף 25|סעיפים 25(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח#סעיף 29|29(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח#סעיף 51|51}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח#סעיף 52|52}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח#סעיף 62|62(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח#סעיף 100|או 100 לחוק}} יהיה בכתב ויוגש למשרד הרישום של בית המשפט המחוזי שבאזור שיפוטו נמצא מענו של המערער.

{{ח:סעיף|2|סימון תאריך ההגשה}}
{{ח:ת}} משהוגש כתב הערעור יסומן תאריך ההגשה בגוף הכתב.

{{ח:סעיף|3|כתב ערעור}}
{{ח:ת}} כתב הערעור יוגש בארבעה עתקים, ייחתם ביד המערער או בא כוחו, ויפורטו בו –
{{ח:תת|(1)}} שמו ומענו של המערער;
{{ח:תת|(2)}} שמו ומענו של המשיב;
{{ח:תת|(3)}} יום מתן ההחלטה שעליה מערערים, ואם ניתנה בפני המערער או בא כוחו או לא;
{{ח:תת|(4)}} המועד שבו קיבל המערער או בא כוחו הודעה על ההחלטה, אם נקראה שלא בפניהם;
{{ח:תת|(5)}} נימוקי הערעור, כל נימוק בפסקה נפרדת ובקיצור.

{{ח:סעיף|4|מסירת כתב הערעור}}
{{ח:ת}} משהוגש כתב הערעור יימסר העתק ממנו למשיב.

{{ח:סעיף|5|פסול כתב הערעור}}
{{ח:ת}} כתב ערעור שלא נתקיימה בו הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}, לא יקבל אותו משרד הרישום של בית המשפט המחוזי; אולם משנתקבל כתב הערעור, לא יפסול אותו בית המשפט על יסוד אי קיום הוראה כאמור אלא אם ראה שעליו לפסול אותו כדי למנוע עיוות דין.

{{ח:סעיף|6|קביעת מועד לערעור}}
{{ח:ת}} משנמסר למשיב העתק כתב הערעור יקבע רשם בית המשפט המחוזי מועד לשמיעת הערעור ויודיע על כך לבעלי הדין.

{{ח:סעיף|7|סדר שמיעת הערעור}}
{{ח:ת}} על איחוד ערעורים, על שמיעת הערעור ועל מתן פסק הדין יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, התשכ״ג–1963}}, בשינויים המחוייבים לפי הענין.

{{ח:סעיף|8|ביטול ערעור}}
{{ח:ת}} עד למתן פסק הדין בערעור רשאי המערער לחזור בו מערעורו על ידי מתן הודעה בכתב לבית המשפט ומסירת העתק ממנה למשיב, או על ידי הודעה בעל פה בעת שמיעת הערעור; משעשה כן, בטל הערעור, והמערער ישלם למשיב, על פי בקשתו, את ההוצאות שיקבע בית המשפט.

{{ח:סעיף|9|המצאת מסמכים}}
{{ח:ת}} המצאת הודעות ומסמכים בערעור תיעשה לפי כללי ההמצאה {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|שבתקנות סדר הדין האזרחי, התשכ״ג–1963}}.

{{ח:סעיף|10|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} ניתנה החלטת המפקח אחרי יום כ״ט בסיון התשמ״א (1 ביולי 1981) אך לפני תחילת תקנות אלה, מותר להגיש ערעור על אותה החלטה תוך 30 ימים מיום תחילת תקנות אלה.

{{ח:חתימות|כ״ב באלול התשמ״א (21 בספטמבר 1981)}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על קידוחי מים (סדרי הדין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על קידוחי מים (סדרי הדין), תשט״ז–1956}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי הדין}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ז, 742|תקנות הפיקוח על קידוחי מים (סדרי הדין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0601.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ד, 140|תיקון מס׳ 2 לחוק השופטים|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209664.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 807|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6174.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על קידוחי מים#סעיף 11|סעיף 11(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על קידוחי מים|לחוק הפיקוח על קידוחי מים, תשט״ו–1955}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 28 לפקודת שיפוט בתי משפט השלום, 1947}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 107|וסעיף 10 לפקודת בתי משפט (הוראות מעבר), תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209664.pdf|תיקון מס׳ 2 לחוק השופטים, תשכ״ד–1964}}, בכל מקום בו נאמר ”שופט שלום“ ייקרא מעתה ”שופט של בית משפט השלום“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: ס״ח תשכ״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שופט בית משפט שלום“ – שופט בית משפט השלום כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על קידוחי מים#סעיף 11|בסעיף 11 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה“ – בקשה שהוגשה על פי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על קידוחי מים#סעיף 11|סעיף 11 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הגשת בקשה|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} בקשה תוגש ותתברר בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|לתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}}.

{{ח:סעיף|3|דיון בבקשה|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} ראה בית המשפט צורך בקיום דיון בבקשה, יתקיים הדיון בתוך שלושים ימים מיום הגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הפיקוח על קידוחי מים (סדרי הדין), תשט״ז–1956“.

{{ח:חתימות|י״ד באייר תשט״ז (25 באפריל 1956)}}
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על קידוחי מים (סתימת בארות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על קידוחי מים (סתימת בארות), תשי״ז–1956}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סתימת בארות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 546|תקנות הפיקוח על קידוחי מים (סתימת בארות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0661.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 1857|תקנות הפיקוח על קידוחי מים (תיקון תקנות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1049.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ב, 30|תיקון לחוק הפיקוח על קידוחי מים|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209332.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על קידוחי מים#סעיף 16|סעיף 16}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על קידוחי מים|לחוק הפיקוח על קידוחי מים, תשט״ו–1955}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|רשיון סתימה|תיקון: תשכ״ב}}
{{ח:ת}} לא יסתום אדם באר אלא לפי רשיון מאת הנציב ובהתאם לתנאי הרשיון (להלן – רשיון סתימה).

{{ח:סעיף|2|חובת הודעה לנציב על סתימת באר|תיקון: תשכ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רשיון סתימה יודיע לנציב, שבעה ימים מראש, על מועד התחלת סתימת הבאר.
{{ח:תת|(ב)}} הנציב רשאי לדרוש בכתב מבעל רשיון סתימה כי סתימת הבאר תבוצע, כולה או בחלקה, בנוכחות מי שהוסמך על ידיו לכך.

{{ח:סעיף|3|יומן עבודה|תיקון: תש״ך, תשכ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רשיון סתימה ינהל יומן בו יפורטו כל העבודות שבוצעו בקשר לסתימה, ויעביר העתק היומן לידי הנציב אחת לשבוע.
{{ח:תת|(ב)}} יומן העבודה ייערך בהתאם למיפרט שאפשר להשיגו בנציבות המים, הקריה, תל אביב־יפו, ת.ד. 43, או במקום אחר שעליו יודיע הנציב.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הפיקוח על קידוחי מים (סתימת בארות), תשי״ז–1956“.

{{ח:חתימות|י״ט בכסלו תשי״ז (23 בנובמבר 1956)}}
* '''קדיש לוז'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (דמי עמילות מרביים בביטוח מבנה אגב הלוואה לדיור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (דמי עמילות מרביים בביטוח מבנה אגב הלוואה לדיור), התשע״ג–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 10|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (דמי עמילות מרביים בביטוח מבנה אגב הלוואה לדיור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7165.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 41|סעיפים 41(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 112|ו־112}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}, בהתייעצות עם הוועדה המייעצת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|דמי עמילות מרביים}}
{{ח:ת}} דמי העמילות שישלם מבטח לסוכן ביטוח בשל ביטוח מקיף לדירה הנדרש כבטוחה להלוואה לדיור (להלן – ביטוח אגב הלוואה) לא יעלו על 20% כולל מס ערך מוסף מדמי הביטוח שגבה המבטח מהמבוטח.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013) (להלן – יום התחילה).

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על דמי עמילות המשולמים בשל חוזים לביטוח אגב הלוואה שתחילת תוקפם ביום התחילה ואילך, לרבות בשל חוזים לביטוח אגב הלוואה שחודשו ביום התחילה או לאחריו, אף אם נכרתו לפניו.

{{ח:סעיף|4|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, בשנים המפורטות בטור א׳ שבטבלה שלהלן, יראו כאילו {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, במקום 20%, בא האמור בטור ב׳ שלצדן:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}

2013	30%

2014	25%

{{ח:חתימות|ח׳ באלול התשע״ב (26 באוגוסט 2012)}}
* '''יובל שטייניץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (חישוב עתודות ביטוח בביטוח כללי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (חישוב עתודות ביטוח בביטוח כללי), התשע״ג–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 798|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (חישוב עתודות ביטוח בביטוח כללי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7226.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 36|סעיפים 36(א)(4)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 112|ו־112}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביטוח כללי“ – ביטוח מן המפורטים {{ח:חיצוני|הודעת הפיקוח על עסקי ביטוח (ענפי ביטוח)|בהודעת הפיקוח על עסקי ביטוח (ענפי ביטוח), התשמ״ה–1985}}, בפסקאות (5) עד (26) של סעיף 1.א.;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התחייבות ביטוחית“ – התחייבות חוזית של מבטח לפי חוזה ביטוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רבעון“ – תקופה של שלושה חודשים שתחילתה ב־1 בינואר, ב־1 באפריל, ב־1 ביולי וב־1 באוקטובר של כל שנה.

{{ח:סעיף|2|דרך חישוב עתודות ביטוח}}
{{ח:ת}} מבטח יחשב את סכום עתודות הביטוח שיחזיק בביטוח כללי, כך שישקפו באופן נאות והולם את התחייבויותיו הביטוחיות ולפי חישוב עתודות הביטוח כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} בסכום עתודות הביטוח ייכללו ההפרשות המפורטות להלן, לפי סוגי התשלומים העתידיים שבשלהם תחושב כל אחת מההפרשות, ורשאי המפקח להורות על אופן חישובן של ההפרשות כאמור:
{{ח:תתת|(א)}} פרמיה שטרם הורווחה;
{{ח:תתת|(ב)}} פרמיה בחסר;
{{ח:תתת|(ג)}} תביעות תלויות;
{{ח:תתת|(ד)}} הוצאות עקיפות ליישוב תביעות;
{{ח:תתת|(ה)}} הפרשה הנובעת מתנאי חוזה הביטוח;
{{ח:תתת|(ו)}} עתודת עודף הכנסות על הוצאות, לפי ענפי הביטוח שעליהם תחול חובת החישוב ותקופת החישוב הנדרשת, כפי שיורה המפקח;
{{ח:תת|(2)}} מבטח יחשב, בנפרד, לגבי כל אחת מההפרשות המפורטות בפסקה (1), התחייבות ביטוחית כוללת, התחייבות ביטוחית לגבי ביטוח משנה והתחייבות ביטוחית בשייר עצמי.

{{ח:סעיף|3|תדירות חישוב עתודות ביטוח}}
{{ח:ת}} מבטח יחשב את ההתחייבויות הביטוחיות ליום האחרון של כל רבעון.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (דרכי חישוב הפרשות לתביעות עתידיות בביטוח כללי), התשמ״ה–1984 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|י״ג בשבט התשע״ג (24 בינואר 2013)}}
* '''יובל שטייניץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]