החלטת הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|החלטת הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||החלטה בענין גמלאות לראש רשות וסגניו ולשאריהם}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1663|החלטת הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3708.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 1565|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4002.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 229|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4049.pdf}}, {{ח:תיבה|2304|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4158.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 708|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4322.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 1088|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4481.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 1318|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4619.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 995|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4785.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 565|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5171.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 124|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5232.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 316|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5569.pdf}}, {{ח:תיבה|830|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5593.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 761|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5971.pdf}}, {{ח:תיבה|1012|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5985.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 392|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6218.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 27|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7290.pdf}}, {{ח:תיבה|70|תיקון [צ״ל: תיקון (תיקון)]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7296.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 878|תיקון [תשנ״ט] מס׳ 2 (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7789.pdf}}, {{ח:תיבה|1380|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7840.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 2666|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11310.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו)#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו)|לחוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו), תשל״ז–1977}}, מחליטה ועדת העבודה של הכנסת לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: גמלאות ושיעורן}}

{{ח:פנימי|פרק ב1|פרק ב׳1: תשלומים והטבות אחרים לראש רשות לשעבר}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ט, תשנ״ט, תשע״ד, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בהחלטה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ראש רשות מקומית“ או ”ראש רשות“ – לרבות סגניו בשכר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ראש רשות לשעבר“ – אדם שכיהן כראש רשות מקומית, וחדל לכהן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גמלה“ – קצבה או מענק, לרבות תשלומים אחרים נוספים ולמעט מענק פרישה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המשכורת האחרונה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המשכורת הקובעת“, לענין חישוב גמלאות של זכאי ביום פלוני – השכר ותוספת היוקר שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם)|חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם), התשל״ה–1975}}, המגיעים לראש רשות שדרגת משכורתו כדרגת המשכורת שהיתה לאותו זכאי ערב חדלו לכהן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק תשי״ט“ – חוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו), תשי״ט–1959;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התשל״ז“ – {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו)|חוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו), התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנסיה צוברת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו)#סעיף 2א|בסעיף 2א לחוק התשל״ז}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מענק“ – תשלום חד־פעמי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצבה“ – סכום המשתלם מדי חודש למעט פנסיה צוברת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שאיר“ –
{{ח:תתת|(1)}} בן־זוגו של הנפטר;
{{ח:תתת|(2)}} ילדו של הנפטר, לרבות ילד חורג וילד מאומץ, ונכדו של הנפטר שפרנסתו היתה עליו ביום מותו, אם לא מלאו להם עשרים שנה או אם הם בשירות סדיר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|בחוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}}, ולא מלאו להם עשרים ואחת שנה, או אף שמלאו להם עשרים שנה אך עקב ליקוי גופני או שכלי אינם מסוגלים לכלכל את עצמם, ואין להם הכנסה כדי מחייתם;
{{ח:תתת|(3)}} הוריו של נפטר שפרנסתם היתה עליו בעת פטירתו, אם לא השאיר בני משפחה כאמור בפסקאות (1) ו־(2);
{{ח:תתת|(4)}} קטינים שהיו תלויים בנפטר בעת פטירתו אם לא השאיר גם הורים כאמור בפסקה (3);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספת שכר“ – תוספת שכר בגובה של 40% ששולמה לראש רשות מקומית ולראש רשות לשעבר, החל ביום י״ח בתשרי התשנ״ז (1 באוקטובר 1996), לרבות העדכונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הזכאות“ – תקופה של שנה רצופה מהיום שבו חדל אדם לכהן כראש רשות מקומית.

{{ח:סעיף|2|חישוב תקופות החלטה|תיקון: תשנ״ט־2, תשע״ד, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לענין החלטה זו –
{{ח:תתת|(1)}} כל תקופת זמן העולה על 15 ימים תיחשב כחודש ואילו תקופה קטנה מזו לא תובא בחשבון;
{{ח:תתת|(2)}} בחישוב שנות כהונה כראש רשות יראו עודף העולה על 180 יום כשנה ואילו תקופה קטנה מזו לא תובא בחשבון.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4|חישוב המשכורת הקובעת במשכורת חלקית|תיקון: תשמ״ד, תשע״ד}}
{{ח:ת}} בחישוב משכורתו הקובעת של סגן ראש רשות בשכר לשעבר שקיבל משכורת חלקית בכל תקופת כהונתו או בחלק ממנה, יחולו הוראות מיוחדות אלה:
{{ח:תת|(1)}} קיבל סגן ראש הרשות בשכר משכורת חלקית ששיעור חלקיותה לא נשתנה כל תקופת כהונתו, תהא משכורתו הקובעת ביום פלוני – המשכורת הקובעת המגיעה באותו יום לסגן ראש רשות בשכר שדרגת משכורתו כדרגת המשכורת שהיתה לסגן ראש הרשות בשכר ערב חדלו לכהן, כפול בשיעור האמור;
{{ח:תת|(2)}} קיבל סגן ראש הרשות בשכר משכורת חלקית ששיעור חלקיותה נשתנה מתקופה לתקופה, תהא משכורתו הקובעת ביום פלוני – הסכום המגיע כאמור בפסקה (1) כפול בממוצע המשוקלל של שיעורי משכורתו בתקופות שונות של כהונתו; הוראה זו תחול גם לגבי התקופות שבהן קיבל סגן ראש הרשות בשכר משכורת מלאה;
{{ח:תת|(3)}} עלתה תקופת כהונתו של סגן ראש הרשות בשכר על 210 חדשים, יחושב הממוצע המשוקלל לפי פסקה (2) לפי שיעורי המשכורת ב־210 החדשים הנוחים לו ביותר.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: גמלאות ושיעורן}}

{{ח:סעיף|5|קצבה לראש רשות לשעבר|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} ראש רשות לשעבר שחדל לכהן אחרי שהגיע לגיל ארבעים וחמש, תשולם לו כל ימי חייו, החל מהיום שבו חדל לכהן, קצבה בסכום שהוא שישית האחוז מהמשכורת הקובעת כפול במספר חדשי כהונתו ברשות המקומית, ובלבד שנתקיימה אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} כיהן כראש רשות ארבע שנים לפחות;
{{ח:תת|(2)}} כיהן כראש רשות תקופה קצרה מארבע שנים, אך לפני שנבחר כראש רשות כיהן כחבר הכנסת ונתקיימו בו שני אלה:
{{ח:תתת|(א)}} הוא חדל לכהן כחבר הכנסת לא יותר משנה לפני היבחרו לכהונת ראש רשות;
{{ח:תתת|(ב)}} תקופת כהונתו כחבר הכנסת בצירוף תקופת כהונתו כראש רשות, מגיעה לתקופה של ארבע שנים לפחות.

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9|חישוב תקופת כהונה לענין הזכות לקצבה ושיעורה|תיקון: תשל״ט, תשמ״ג, תשמ״ה, תשנ״ד־2, תשע״ד}}
{{ח:ת}} בקביעת זכות הקצבה של ראש רשות לשעבר ושיעורה, לענין החלטה זו, יבואו במנין –
{{ח:תת|(1)}} כל תקופת כהונתו כראש רשות, למעט תקופה כאמור שבה כיהן גם כחבר הכנסת ולמעט תקופה שבעדה שולם לו מענק לפי סעיף 7 לחוק תשי״ט או לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13 להחלטה זו}}, שלא הוחזר כאמור בסעיף 8 לחוק תשי״ט או {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14 להחלטה זו}};
{{ח:תת|(2)}} תקופה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו)#סעיף 3|בסעיף 3(7) לחוק התשל״ז}};
{{ח:תת|(3)}} כל הזמנים שבהם כיהן בשכר, לפני כהונתו כראש רשות וברצוף לה, כיושב ראש מועצת איגוד ערים, כיושב ראש או כסגן יושב ראש של ועד מקומי או של ועד קהילה, או כנשיא או כיושב ראש ועד של אגודה שיתופית שהוקמה על פי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|פקודת האגודות השיתופיות}}, ושמילאו, לדעת שר הפנים, תפקידי עיריה או מועצה מקומית בתחומה של הרשות המקומית לפני הקמתה, ובלבד שלא קיבל בתום כהונתו האמורה כל מענק או פיצויי פיטורים; שירת ראש רשות לשעבר באחת מהמשרות האמורות באופן חלקי, תבוא במנין התקופה שבה שירת כאמור, באופן יחסי לשיעור חלקיותה של המשרה;
{{ח:תת|(4)}} התקופה שבין הצעת מועמדותו שעל פיה נבחר כראש רשות ובין חדשיים לאחר כינוסה של המועצה של אותה רשות מקומית, אם חל עליו {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (הגבלת הזכות להיבחר)|חוק הרשויות המקומיות (הגבלת הזכות להיבחר), תשכ״ד–1964}}, ותוך שנה שקדמה לבחירות פרש עקב זאת משירות המדינה;
{{ח:תת|(5)}} כל תקופת כהונתו כחבר הכנסת שאינה מזכה אותו לקצבה כחבר הכנסת, אם נתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} חדל לכהן כחבר הכנסת לא יותר משנה לפני היבחרו כראש רשות;
{{ח:תתת|(ב)}} העביר לקופת הרשות המקומית את סכום המענק שקיבל עקב חדלו לכהן כחבר הכנסת, תוך שלושה חדשים מהיום שבו חדל לכהן כראש רשות;
{{ח:תת|(6)}} כל תקופת כהונתו כראש מועצה דתית בשכר ובלבד שנתקיימו בראש הרשות לשעבר כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} הוא הודיע בכתב למנהל הכללי של משרד הפנים, תוך שלושה חודשים מעת שהחל לכהן כראש הרשות, על רצונו שתקופת כהונתו כראש המועצה הדתית תבוא במנין לצורך קביעת זכותו לקצבה כראש הרשות ולצורך קביעת שיעורה של הקצבה האמורה;
{{ח:תתת|(ב)}} הוא לא החל לקבל קצבה עבור תקופת כהונתו כראש המועצה הדתית;
{{ח:תתת|(ג)}} אם קיבל מענק עקב חדלו לכהן כראש המועצה הדתית – הוא הצהיר בהודעה האמורה בפסקת משנה (א) כי החליט להחזיר לקופת הרשות המקומית מענק זה והחזירו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31}}.

{{ח:סעיף|10|צירוף תקופות|תיקון: תשל״ט, תשמ״ב, תשנ״ט, תשנ״ט־2, תשס״ג, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בקביעת הזכות לקצבה של ראש רשות לשעבר ושיעורה, תחושב תקופת שירות במשרה ציבורית בשכר כתקופת כהונה כראש רשות ובלבד שנתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)|(א)}} שירותו במשרה הציבורית נסתיים תוך שנה שקדמה לבחירתו כראש רשות; או
{{ח:תתתת|(ב)}} בתוך שנה שקדמה לבחירתו כראש רשות שירת בשכר במשרה הציבורית או היה בחופשה ללא תשלום משירותו במשרה הציבורית, ושירותו במשרה הציבורית נסתיים לא מאוחר מחמש שנים לאחר בחירתו;
{{ח:תתת|(2)}} אותה תקופה אינה מובאת בחשבון לצורך זכות לקצבה מקופת רשות מקומית או מאוצר המדינה או לצורך חישוב שיעורה של קצבה כזו;
{{ח:תתת|(3)}} ראש הרשות הודיע בכתב למנהל הכללי של משרד הפנים על החלטתו להחזיר כל מענק או פיצויי פיטורים ששולמו לו עם פרישתו מהשירות כאמור, והחזירו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31}};
{{ח:תתת|(4)}} חלה על אותו ראש רשות לשעבר הוראת {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(4)}}, אם הוא היה עובד המדינה לפני תחילת כהונתו כראש רשות.
{{ח:תת|(ב)}} שירת ראש רשות לשעבר במשרה ציבורית באופן חלקי, ייעשה החישוב האמור בסעיף קטן (א) לגבי התקופה שבה שירת כאמור, באופן יחסי לשיעור חלקיותה של המשרה.
{{ח:תת|(ג)}} לענין סעיף זה, ”משרה ציבורית“ – שירות ברשות מקומית, כעובד הרשות המקומית, או שירות במדינה כעובד המדינה, או כחייל, או שירות בתאגיד מרכז החינוך העצמאי, או כל משרה אחרת המזכה לגמלאות מאוצר המדינה.

{{ח:סעיף|11|הגדלת קצבה בשל תקופת עבודה במוסד ציבורי}}
{{ח:ת}} עבד ראש הרשות לשעבר, בטרם נבחר לכהונת ראש רשות, במשרה שאחד {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 83|הסעיפים 83}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 85|85}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 86|או 86 לחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], תש״ל–1970}}, חל עליה, ואותה תקופת עבודה, כולה או מקצתה, היתה מובאת בחשבון לענין זכויות לגמלאות אילו עבר ראש הרשות לשעבר לשירות המדינה במועד שבו היה לראש רשות, תוגדל הקצבה שאותו ראש הרשות לשעבר זכאי לה לפי החלטה זו באותו שיעור באחוזים שבו היתה גדלה קצבתו אילו היה זכאי לקצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|החוק האמור}}, ובלבד שנתמלאו התנאים שנקבעו בסעיפים האמורים או על פיהם.

{{ח:סעיף|12|סייג לשיעור הקצבה}}
{{ח:ת}} קצבה המשתלמת לראש רשות לשעבר לפי החלטה זו, לא תעלה על 70% מהמשכורת הקובעת.

{{ח:סעיף|13||תיקון: תשמ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|14||תיקון: תשל״ט, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|15|ויתור על גמלאות למען תגמולים|תיקון: תשנ״ט־2, תשע״ד}}
{{ח:ת}} ראש רשות רשאי, תוך שלושה חדשים מיום תחילת כהונתו, לוותר בכתב על גמלה שהוא ושאיריו זכאים לה לפי החלטה זו, בתנאי שיורה בכתב לבטח את זכויותיו לגמלה בהסדר פנסיה צוברת כתמורה על ויתורו.

{{ח:סעיף|16|ראש רשות שחזר ונבחר|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} ראש רשות לשעבר הזכאי לקצבה עקב חדלו לכהן כראש רשות, והוא נבחר מחדש לכהונת ראש רשות, יחולו לגביו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא לא יהיה זכאי לקבל קצבה בעד תקופת כהונתו הקודמת כל עוד הוא מכהן כראש רשות;
{{ח:תת|(2)}} היה ראש רשות לשעבר זכאי לקצבה גם בעת תקופת כהונתו הנוספת, תקופת כהונתו הקודמת תצורף לתקופת כהונתו החדשה כראש רשות לצורך חישוב הקצבה;
{{ח:תת|(3)}} היון ראש הרשות חלק מקצבתו בעד כהונתו הקודמת, יראו, בחישוב הקצבה שתגיע אחרי פרישתו מכהונתו החדשה, את משרתו בכהונה הקודמת כמשרה חלקית ששיעור חלקיותה כיחס שבין החלק הבלתי מהוון של הקצבה בעד הכהונה הקודמת לבין קצבה מלאה לפני ההיוון; הקצבה לפי האמור תשולם אחרי הפרישה מהכהונה החדשה, רק במשך פרק הזמן שבו עולה התקופה שבעדה הוונה הקצבה על צירופן של התקופה שבה הגיעה לראש הרשות קצבה מוקטנת עקב ההיוון לפני תחילתה של הכהונה החדשה והתקופה שבעדה שולמו תשלומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27(ג)}}; תם אותו פרק זמן, תשולם הקצבה כאילו לא הוון חלק מהקצבה בעד השירות הקודם;
{{ח:תת|(4)}} לענין חישוב הקצבה שתגיע לאחר הפרישה מהכהונה החדשה:
{{ח:תתת|(א)}} אם היתה דרגת המשכורת של ראש הרשות בזמן פרישתו האחרונה, גבוהה מדרגת משכורתו בזמן פרישתו הראשונה – תחושב המשכורת הקובעת לפי דרגת משכורתו האחרונה;
{{ח:תתת|(ב)}} אם היתה דרגת המשכורת של ראש הרשות בזמן פרישתו האחרונה נמוכה מדרגת משכורתו בזמן פרישתו הראשונה – תחושב המשכורת הקובעת לפי הממוצע המשוקלל של דרגות משכורתו בתקופות כהונתו.

{{ח:סעיף|17|גמלה לשאיריו של ראש רשות}}
{{ח:ת}} לשאיריו של ראש רשות שנפטר תשולם קצבה בשיעור שהיה משתלם לנפטר אילו פרש ביום פטירתו.

{{ח:סעיף|18|מענק לשאיריו של ראש רשות|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} היו שאירים זכאים לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} הפחותה מ־50% מהמשכורת הקובעת, ישולם לשאירים גם מענק בשיעור של משכורת חודש אחד לכל שנת כהונה, ובלבד שהמענק כולו לא יפחת משלוש משכורות ולא יעלה על שתים־עשרה משכורות; היתה הקצבה לא פחותה מ־50% מהמשכורת הקובעת, ישולם לשאירים מענק כאמור בניכוי 5% מהמענק בעד כל אחוז שבו עלתה הקצבה האמורה על 50% מהמשכורת הקובעת.

{{ח:סעיף|19||תיקון: תשמ״ט, תשנ״ט, תשנ״ט־2, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|20||תיקון: תשמ״ט, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|21||תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|22|קצבה לשאירי ראש רשות לשעבר}}
{{ח:ת}} לשאיריו של ראש רשות לשעבר תשולם מיום פטירתו הקצבה שהיתה משתלמת לו, ולענין זה לא תבוא בחשבון הפחתה שהופחתה מקצבת ראש הרשות לשעבר עקב הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיפים 24}} {{ח:פנימי|סעיף 25|ו־25}}.

{{ח:סעיף|23|חלוקת קצבאות}}
{{ח:ת}} לא היו כל השאירים הזכאים סמוכים על שולחן אחד, תחולק הקצבה ביניהם בדרך שיסכימו עליה, ואם לא הסכימו יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} השאיר הנפטר בן־זוג וילדים – יטול בן־הזוג מחצית הקצבה והילדים חולקים את היתרה בשווה;
{{ח:תת|(2)}} לא השאיר הנפטר בן־זוג – כל הזכאים חולקים בשווה.

{{ח:סעיף|24|הקטנת קצבאות לזכאים בשל הכנסה אחרת|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} מקצבה של זכאי שיש לו הכנסה כעובד ממשכורת המשתלמת לו מקופת הרשות המקומית שבה כיהן ערב פרישתו, יופחת כל סכום שבו עולה הקצבה לפי החלטה זו בצירוף ההכנסה האמורה על המשכורת הקובעת, ובלבד שהסכום המופחת לא יעלה על שליש מהקצבה שהזכאי היה מקבל לולא הוראות סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ב)}} משהגיע הזכאי לגיל 65, לא יחולו הוראות סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|25|הקטנת קצבאות לזכאים בשל קצבה|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} מקצבה של זכאי שיש לו הכנסה מקצבה המשתלמת לו מאוצר המדינה, מקופת רשות מקומית או מקופה שנקבעה כקופה ציבורית לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 32|סעיף 32(א)(4) לחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], תש״ל–1970}} – למעט קצבאות המשתלמות על פי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}} – יופחת כל סכום שבו עולה הקצבה לפי החלטה זו בצירוף הקצבה האמורה על 70% מהמשכורת הגבוהה ביותר המשמשת בסיס לחישוב אחת הקצבאות.

{{ח:סעיף|26|סייג להקטנת קצבאות}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיפים 24}} {{ח:פנימי|סעיף 25|ו־25}} לא תופחת קצבתו של בן־זוג זכאי, שאין עמו שאירים נוספים הזכאים לקצבה, לסכום הקטן מ־40% מהמשכורת הקובעת.

{{ח:סעיף|26א|קיצבה ומענק|תיקון: תשמ״ג, תש״ן, תשנ״ד, תשנ״ד־2, תשנ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} ראש רשות לשעבר שנתקיימו בו שלושה אלה:
{{ח:תתת|(1)}} חדל לכהן לאחר שהגיע לגיל 60;
{{ח:תתת|(2)}} כיהן כראש רשות מקומית ברציפות 30 שנים לפחות או שתקופת כהונתו כראש רשות מקומית, בצירוף תקופת שירות קודמת במשרה ציבורית בשכר כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(ג)}}, או בצירוף תקופת שירות המקנה לו זכות לקצבה אחרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}} מסתכמת ב־30 שנים לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} הוא זכאי לקצבה בשיעור המרבי שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}};
{{ח:תת}} יהיה זכאי, בנוסף לקצבה, למענק בשל תקופת הכהונה העודפת על התקופה המזכה אותו בקצבה בשיעור המרבי או העודפת על 30 השנים האמורות בפסקה (2), הכל לפי התקופה הארוכה שביניהן (להלן – תקופת השירות העודפת).
{{ח:תת|(ב)}} המענק לפי סעיף קטן (א) יהיה בשיעור של משכורת חודש אחד, כפי שהיא במועד התשלום, לכל שנה של תקופת השירות העודפת; בעד חלק של שנה ישולם מענק בשיעור יחסי.
{{ח:תת|(ג)}} חדל ראש רשות לכהן לפני שהגיע לגיל 60 שנים, לאחר שכיהן כראש רשות 30 שנים לפחות, ללא צירוף תקופת שירות קודמת במשרה ציבורית, יהיה זכאי, בנוסף לקיצבה, למענק בשיעור של משכורת חודש אחד, כפי שהיא במועד התשלום, לכל שנה שכיהן מעל 30 שנים; בעד חלק של שנה ישולם מענק בשיעור יחסי.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על ראש רשות לשעבר שפעל על פי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}.

{{ח:סעיף|27|היוון}}
{{ח:תת|(א)}} ראש רשות לשעבר רשאי להוון עד עשרים וחמישה אחוזים מקצבתו לתקופה של שש שנים, ולענין זה יראו את הקצבה כאילו היתה משתלמת במלואה, אף אם הופחתה על פי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיפים 24}} {{ח:פנימי|סעיף 25|ו־25}}.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה להיוון תוגש תוך שנתיים מיום שנעשה ראש הרשות לשעבר זכאי לקצבה.
{{ח:תת|(ג)}} ראש רשות לשעבר שהיוון חלק מקצבתו ועקב הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיפים 24}} {{ח:פנימי|סעיף 25|או 25}} לא ניתן במועד תשלום פלוני לנכות מקצבתו את האחוז שהיוון, כולו או מקצתו, ישולם לקופת הרשות המקומית, לא יאוחר מהיום האחרון לחודש שלאחר החודש האמור, את הסכום שלא ניתן לנכותו.

{{ח:סעיף|28|ביטול היוון|תיקון: תשל״ט, תשמ״ג}}
{{ח:ת}} ראש רשות לשעבר שהיוון חלק מקצבתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27}} רשאי, תוך שלושים חודש ממועד ההיוון, לחזור בו מההיוון, ובלבד שיחזיר בתשלום אחד את סכום ההיוון בניכוי הסכומים שנוכו מקצבתו עקב ההיוון; לסכום שעליו להחזיר תיווסף ריבית בשיעור שקבע החשב הכללי, ממועד ההיוון ועד למועד ההחזרה, על –
{{ח:תתת|(1)}} סכום ההיוון פחות הסכומים שנוכו מהקצבה עקב ההיוון;
{{ח:תתת|(2)}} מחצית הסכומים שנוכו מהקצבה עקב ההיוון.

{{ח:סעיף|29|הפסקת קצבאות לאלמנה שנישאה שנית}}
{{ח:תת|(א)}} אלמנה זכאית שנישאה שנית, תחדל עם נישואיה השניים מהיות בבחינת שאירה, אולם ישולם לה מענק כשיעור הקצבה שהיתה זכאית לה לאחרונה לפני הנישואין כפול 36.
{{ח:תת|(ב)}} בחישוב המענק לפי סעיף קטן (א) לא יובאו בחשבון ניכויים מקצבה על פי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיפים 24}} {{ח:פנימי|סעיף 25|או 25}}.
{{ח:תת|(ג)}} הופקעו הנישואים השניים בשל מות בן־הזוג תוך חמש שנים מהיום שנתקיימו, או הופקעו בכל זמן שהוא בשל הליכים שהחלו בהם תוך חמש שנים מיום שנתקיימו, תשוב האשה להיחשב שאירה לענין החלטה זו, אולם אם כבר שולם לה המענק לפי סעיף זה יופחת שיעור הקצבה עד אשר הסכום שיופחת יהיה שווה לסכום המענק שקיבלה, ובלבד שלא יופחת שיעור הקצבה בשום חודש ביותר משליש מהקצבה המשתלמת.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה, דין אלמן כדין אלמנה.

{{ח:קטע2|פרק ב1|פרק ב׳1: תשלומים והטבות אחרים לראש רשות לשעבר|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|29א|מענק פרישה|תיקון: תשע״ד, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ראש רשות לשעבר שכיהן תקופה רצופה של למעלה משנה, זכאי למענק פרישה חד־פעמי בשיעור המשכורת הקובעת לכל שנת כהונה מהשנה השנייה לכהונתו, בין שהוא זכאי לקצבה ובין שהוא זכאי לפנסיה צוברת, ובלבד שסכום המענק לא יעלה על שש פעמים המשכורת הקובעת (בהחלטה זו – מענק פרישה).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(2)}}, בעד חלק של שנת כהונה ישולם מענק בשיעור יחסי.
{{ח:תת|(ג)}} אלה לא יהיו זכאים למענק פרישה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} ראש רשות לשעבר שנבחר מחדש לכהונה של ראש רשות מקומית, בתוך תקופה של שלושה חודשים מהיום שבו חדל לאחרונה לכהן כראש רשות, כל עוד הוא מכהן כראש רשות;
{{ח:תתת|(3)}} ראש רשות לשעבר הזכאי לקצבה ושקצבתו, בין על פי החלטה זו בלבד ובין בצירוף קצבה אחרת כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25}}, מגיעה ל־70% או יותר מהמשכורת הקובעת;
{{ח:תתת|(4)}} ראש רשות לשעבר שכהונתו הופסקה לאחר שהורשע בעבירה פלילית, בין אם העבירה נעברה או ההרשעה היתה בזמן שכיהן כראש רשות ובין אם לפני שהחל לכהן כראש רשות, ובית משפט קבע שיש עם העבירה קלון.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} קיבל ראש רשות לשעבר מענק פרישה, והתקיים לגביו האמור בסעיף קטן (ג)(2) (בפסקה זו – עילת ההשבה), יחזיר את המענק, על פי בחירתו, בתשלום אחד שישולם בתוך חודשיים מהיום בו התקיימה עילת ההשבה או בתשלומים חודשיים שווים אשר ינוכו משכרו מהמועד ששב ונבחר לראש רשות מקומית, שמספרם לא יעלה על תשעה.
{{ח:תתת|(2)}} לא היה זכאי ראש רשות לשעבר למענק פרישה בשל כהונה כאמור בסעיף קטן (ג)(2) (בפסקה זו – כהונה נוספת), תובא בחשבון גם תקופת הכהונה שקדמה לכהונה הנוספת לצורך חישוב מענק הפרישה שהוא זכאי לו עם סיום כהונתו הנוספת, ובלבד שאם חדל לכהן בכהונה הנוספת לאחר שהגיע לגיל 70 – לא יקבל כל מענק פרישה.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף זה, ראש רשות לשעבר שהיה זכאי למענק פרישה יותר מפעם אחת, לא יקבל בכל חייו מענק פרישה בסכום העולה על שש פעמים המשכורת הקובעת.

{{ח:סעיף|29ב|שירותי טלפון|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} ראש רשות לשעבר הזכאי לקצבה, למעט סגן ראש רשות לשעבר, זכאי לתשלום הוצאותיו בשל אחזקה ושימוש בטלפון נייח וברדיו–טלפון–נייד, בסכום של 300 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2014; בשנת 2023, 326 ש״ח)}} לחודש במשך תקופת הזכאות.
{{ח:תתת|(2)}} ראש רשות לשעבר הזכאי לפנסיה צוברת, למעט סגן ראש רשות לשעבר, שכיהן כראש רשות ארבע שנים רצופות לפחות, זכאי לתשלום הוצאותיו בשל אחזקה ושימוש בטלפון נייח וברדיו–טלפון–נייד, בסכום של 300 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2014; בשנת 2023, 326 ש״ח)}} לחודש במשך תקופת הזכאות.
{{ח:תתת|(3)}} סגן ראש רשות לשעבר, הזכאי לקצבה או לפנסיה צוברת, שכיהן כסגן ראש רשות שלוש שנים רצופות לפחות, זכאי לתשלום הוצאותיו בשל אחזקה ושימוש בטלפון נייח וברדיו–טלפון–נייד, בסכום של 200 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2014; בשנת 2023, 219 ש״ח)}} לחודש במשך תקופת הזכאות.
{{ח:תת|(ב)}} הסכומים הנקובים בסעיף קטן (א) יעודכנו ב־1 בינואר של כל שנה (בפסקה זו – יום העדכון), מיום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014), לפי שיעור עליית המדד שפורסם בחודש שקדם ליום העדכון לעומת המדד שפורסם בחודש שקדם ליום העדכון הקודם ויעוגלו לשקל החדש הקרוב; המנהל הכללי של משרד הפנים יפרסם את הסכומים המעודכנים כאמור; בסעיף קטן זה, ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ג)}} קיבל ראש רשות לשעבר, ערב חדלו לכהן, משכורת חלקית, יהיה זכאי לתשלום הוצאות טלפון לפי סעיף קטן (א), באופן יחסי לחלקיות משרתו; לעניין זה, ”חלקיות משרה“ – הממוצע המשוקלל של חלקיות משרתו בתקופות שונות של כהונתו.
{{ח:תת|(ד)}} התשלום לפי סעיף זה יבוצע מדי חודש בעד החודש שחלף או בתשלום חד־פעמי עם סיום הכהונה, לפי החלטת מועצת הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|29ג|עיתון או אינטרנט|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} ראש רשות לשעבר הזכאי לקצבה או לפנסיה צוברת לפי החלטה זו, שכיהן כראש רשות ארבע שנים רצופות לפחות, זכאי לקבל מהרשות המקומית ועל חשבונה מנוי חודשי לעיתון יומי אחד המודפס בישראל או מנוי לתשתית וספק אינטרנט, על פי בחירתו במשך תקופת הזכאות.

{{ח:סעיף|29ד|גילום המס|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} המס המוטל על התשלומים וההטבות שלהן זכאי ראש רשות לשעבר לפי {{ח:פנימי|סעיף 29ב|סעיפים 29ב}} {{ח:פנימי|סעיף 29ג|ו־29ג}} יהיה על חשבון הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|29ה|סייג לעניין כפל תשלומים והטבות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29ב|סעיפים 29ב}} {{ח:פנימי|סעיף 29ג|ו־29ג}} לא יחולו על ראש רשות לשעבר אשר זכאי לתשלומים והטבות דומים מאוצר המדינה או מרשות מקומית אחרת, למשך תקופת זכאותו כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} לא יאוחר מחודש לאחר תום כהונתו, וכתנאי לזכאותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 29ב|סעיפים 29ב}} {{ח:פנימי|סעיף 29ג|ו־29ג}}, יגיש ראש רשות לשעבר הזכאי להטבות כאמור לגזבר הרשות המקומית הצהרה שלפיה לא מתקיימות בו הוראות סעיף זה.

{{ח:סעיף|29ו|סייג לתשלומים והטבות במקרה של עבירה פלילית|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} הורשע ראש רשות לשעבר בעבירה פלילית בתקופת כהונתו או לאחריה, וקבע בית המשפט, ביוזמתו או לבקשת היועץ המשפטי לממשלה, שיש עם העבירה קלון, לא ישולמו לו התשלומים וההטבות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 29ב|בסעיפים 29ב}} {{ח:פנימי|סעיף 29ג|ו־29ג}} מיום קביעת בית המשפט; ניתן פסק דין חלוט שביטל את ההרשעה או שהוחלט בו שאין עם העבירה קלון, יהיה ראש הרשות לשעבר זכאי לתשלומים ולהטבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 29ב|הסעיפים האמורים}} מיום שפסק הדין נעשה חלוט לגבי התקופה שמאותו יום לתקופה שמשכה כמשך תקופת הזכאות שלגביה לא קיבל הטבות כאמור; לעניין זה, ”הורשע“ – לרבות קביעה של בית המשפט שראש רשות לשעבר ביצע את העבירה בלא הרשעה.

{{ח:קטע2||{{ח:הערה|(כותרת נמחקה)}}|תיקון: תשל״ט}}

{{ח:סעיף|30||תיקון: תשל״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: שונות|תיקון: תשל״ט}}

{{ח:סעיף|31|החזרת מענק או פיצויי פיטורים|תיקון: תשל״ט, תשנ״ד־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ראש רשות שהודיע על החלטתו להחזיר מענק או פיצויי פיטורים לפי אחד {{ח:פנימי|סעיף 9|הסעיפים 9(6)}} {{ח:פנימי|סעיף 10|או 10(א)(3)}}, רשאי להחזירם בין בתשלום אחד שישולם תוך חודשיים מהיום שהודיע על החלטתו האמורה, ובין בתשלומים חודשיים שישולמו מתחילת החודש שלאחר החודש שבו הודיע כאמור; כל אחד מהתשלומים, חוץ מהאחרון שבו ישולם העודף, לא יפחת מחמישית ממשכורתו החודשית של ראש הרשות בעת התשלום.
{{ח:תת|(ב)}} כל החזרה של מענק או פיצויי פיטורים, לפי סעיף קטן (א), בין אם בתשלום אחד ובין אם בתשלומים חודשיים, תיעשה בתוספת הפרשי הצמדה לשיעור העליה במשכורתו הקובעת של ראש רשות שדרגת משכורתו כדרגת המשכורת הנוכחית של ראש הרשות, מיום קבלת המענק או פיצויי הפיטורים ועד ליום התשלום בפועל.

{{ח:סעיף|32|חישוב תוספת היוקר}}
{{ח:ת}} תוספת היוקר המשתלמת לזכאי לקצבה על פי החלטה זו תחושב בהתאם לכללים הנהוגים לגבי גמלאות לעובדי המדינה.

{{ח:סעיף|33|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתה של החלטה זו ביום כ״א בשבט תשל״ז (9 בפברואר 1977).

{{ח:סעיף|34|הוראות מעבר|תיקון: תש״ם־2, תשל״ט}}
{{ח:תת|(א)}} החלטה זו תחול מיום תחילתה גם –
{{ח:תתת|(1)}} גם על מי שנעשה זכאי לקצבה על פי חוק תשי״ט בתקופה שמיום ז׳ בטבת תשל״ד (1 בינואר 1974) עד ליום כ׳ בשבט תשל״ז (8 בפברואר 1977) (להלן – תקופת הביניים);
{{ח:תתת|(2)}} גם על ראש רשות אשר חדל לכהן בתקופת הביניים ועל שאיריו של ראש רשות שנפטר בתקופת הביניים, הכל כשלא היו זכאים לקצבה על פי חוק תשי״ט, ובלבד שתוך שלושה חדשים מיום פרסום החלטה זו ברשומות החזירו לקופת הרשות המקומית כל מענק שקיבלו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בסעיף קטן זה –
{{ח:תתת}} ”סכום התשלומים החדשיים“ – הסכום המבוסס על שיעורי כל התשלומים החדשיים ששולמו לשם שמירה על זכויותיו של ראש הרשות וזכויות שאיריו לגימלאות במקום עבודתו שבו עבד ערב היבחרו, כשהם מחושבים על בסיס משכורתו הקובעת של ראש הרשות אילו היה זכאי לקצבה ביום שבו הודיע על בחירתו כאמור בפסקה (2).
{{ח:תתת|(2)}} ראש רשות שכיהן כראש רשות ביום תחילתה של החלטה זו, ועם היבחרו לכהונתו הוא ויתר על גימלאות, על פי סעיף 10 לחוק תשי״ט, רשאי להודיע בכתב למנהל הכללי של משרד הפנים (להלן – המנהל הכללי) כי הוא בוחר להחזיר לרשות המקומית את סכום התשלומים החדשיים; בחר כאמור – יראו את ראש הרשות כאילו לא ויתר על גימלאות, ובתנאי שנתמלאו כל התנאים דלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} ההודעה ניתנה לא יאוחר מיום כ״ב בכסלו תשמ״א (30 בנובמבר 1980);
{{ח:תתתת|(ב)}} ראש הרשות החזיר לרשות המקומית את כל סכום התשלומים החדשיים שהוא חייב בהחזרתם, תוך שנים־עשר חדשים מהיום שבו הודיע ראש הרשות על בחירתו כאמור;
{{ח:תתתת|(ג)}} סכום שלא הוחזר תוך 90 ימים מהיום שבו הודיע על בחירתו כאמור, תיווסף עליו ריבית בשיעור של 26% לשנה, החל מהיום ה־91, ולענין פסקת משנה (ב) יראו את הריבית כאמור כחלק מהסכום שראש הרשות חייב בהחזרתו;
{{ח:תתתת|(ד)}} ראש הרשות הוכיח להנחת דעתו של המנהל הכללי כי הוא אינו זכאי ולא יהיה זכאי לגימלה כל שהיא ממקום עבודתו שבו עבד ערב היבחרו, בעד התקופה שבה כיהן כראש רשות, מלבד הגימלה שיקבל מהרשות המקומית על פי הוראות סעיף קטן זה.

{{ח:סעיף|35|השם}}
{{ח:ת}} להחלטה זו ייקרא ”החלטת הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|י״א באייר תשל״ז (29 באפריל 1977)}}
* '''שושנה ארבלי־אלמוזלינו'''
יושב ראש ועדת העבודה של הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]