gkour/israeli_law huggingface dataset:
חוק שירות לאומי (תנאי שירות למתנדב בשירות לאומי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שירות לאומי (תנאי שירות למתנדב בשירות לאומי), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001404}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ח, 300|חוק שירות לאומי (תנאי שירות למתנדב בשירות לאומי)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211535.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 44|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211587.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 667|חוק שירות אזרחי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382429.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
'''לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות אזרחי#סעיף 97|סעיף 97 לחוק שירות אזרחי, התשע״ז–2017}}, חוק זה בטל ביום 1.4.2018.'''
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתנדב בשירות לאומי“ – מי שמשרת בהתנדבות בשירות לאומי כאמור בפסקה {{ח:הערה|(}}3{{ח:הערה|)}}(ב) להגדרה ילד {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 238|שבסעיף 238 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – חוק הביטוח הלאומי), אף אם שירת תקופה פחותה מ־12 חודשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתנדב בשנת שירות“ – מי שמשרת בהתנדבות בשנת שירות כאמור בפסקה (4) להגדרה ילד {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 238|שבסעיף 238 לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף מוכר“ – גוף שהשר אישר אותו לעסוק בטיפול ובהפניה של מתנדבים בשירות לאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר העבודה והרווחה.

{{ח:סעיף|2|תנאי שירות}}
{{ח:תת|(א)}} מתנדב בשירות לאומי זכאי, במשך זמן שירותו, נוסף על תנאי השירות החלים עליו, גם לתנאי השירות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} דמי כלכלה;
{{ח:תתת|(2)}} דיור.
{{ח:תת|(ב)}} דמי הכלכלה והדיור יינתנו למתנדב בשירות לאומי על ידי הגוף המוכר שהפנה אותו לשירות הלאומי.

{{ח:סעיף|3|פטור מדמי נסיעה|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מתנדב בשירות לאומי ומתנדב בשנת שירות זכאים להנחה או לפטור מדמי נסיעה באוטובוסים וברכבות של התחבורה הציבורית, בקווי שירות כפי שקבע שר התחבורה לגבי חיילות או חיילים, לפי הענין (להלן – תחבורה ציבורית).
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר יתקשר בהסכמים עם הגופים המפעילים את התחבורה הציבורית למימון הפטור או ההנחה מדמי נסיעה הניתנים לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|4|כללים ושיעורים}}
{{ח:ת}} השר, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, יקבע כללים ומבחנים למתן דמי כלכלה ודיור לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, ואת שיעורם.

{{ח:סעיף|5|ביצוע ותקנות|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע הוראות חוק זה, למעט הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר ושר התחבורה ממונים ממונה על ביצוע הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, והם רשאים להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ו בתמוז התשנ״ח (20 ביולי 1998).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
* '''שאול יהלום'''
שר התחבורה
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''דן תיכון'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק שריון שלילת זכות השיבה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שריון שלילת זכות השיבה, התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000020}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״א, 116|חוק שריון שלילת זכות השיבה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300315.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח מדינת ישראל“ – שטח הנמצא בתחום שליטתה הריבונית של מדינת ישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פליט“ – מי שיצא מגבולות מדינת ישראל בעטיה של מלחמה והוא אינו אזרח מדינת ישראל, לרבות עקורי 1967 ופליטי 1948 או בן משפחתו.

{{ח:סעיף|2|איסור החזרת פליטים}}
{{ח:ת}} פליטים לא יוחזרו לשטח מדינת ישראל אלא באישור של רוב חברי הכנסת.

{{ח:סעיף|3|סייג לאיסור}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, רשאי שר הפנים בהסכמת שר הביטחון ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, לקבוע כללים למתן אישורי כניסה לשטח מדינת ישראל לשם מגורים בה, לפליטים, מטעמים הומניטריים בלבד.

{{ח:סעיף|4|עליונות החוק}}
{{ח:ת}} ממשלת ישראל לא תתחייב ולא תתקשר בהסכם העומד בסתירה להוראותיו של חוק זה.

{{ח:סעיף|5|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} חוק זה לא יחול על מי שחל עליו {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, תש״י–1950}}.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ו׳ בטבת התשס״א (1 בינואר 2001).}}
* '''אהוד ברק'''
ראש הממשלה
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
{{חוקי אזרחות, תושבות וכניסה לישראל}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת, תשכ״ה–1965}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000022}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ה, 288|חוק תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209761.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרשנות}}
{{ח:ת}} בחוק זה, משמעותו של כל ביטוי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים (תגמולים ושיקום), תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, או {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}, לפי הענין.

{{ח:סעיף|2|דין חייל בהצלת נפש}}
{{ח:ת}} חייל שהקריב חייו או נעשה נכה עקב הצלת אדם מסכנת קיפוח חייו, דינו לכל דבר כדין נכה צבא־הגנה לישראל או חייל שנספה במערכה, לפי הענין.

{{ח:סעיף|3|הגדרת נסיבות}}
{{ח:ת}} הנסיבות בהן יראו פעולה כפעולת הצלה לענין {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} ייקבעו בתקנות באישור ועדת העבודה של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת|תקנות תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת, תשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|4|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר הבטחון ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ב בתמוז תשכ״ה (22 ביולי 1965).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''לוי אשכול'''
שר הבטחון
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק תעריפי התחבורה הציבורית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק תעריפי התחבורה הציבורית, התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2002351}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ו, 347|חוק תעריפי התחבורה הציבורית|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_320109.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח“ – {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס ערך מוסף“ – מס ערך מוסף לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 2|סעיף 2 לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צווי התעריפים“ – {{ח:חיצוני|צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (דמי נסיעה ברכבת)|צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (דמי נסיעה ברכבת), התשס״ח–2008}}, {{ח:חיצוני|צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (מחירי נסיעה בקווי השירות באוטובוסים ומחירי נסיעה ברכבת מקומית)|וצו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (מחירי נסיעה בקווי השירות באוטובוסים ומחירי נסיעה ברכבת מקומית), התשס״ג–2003}}, כפי שיתעדכנו מזמן לזמן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריפי התחבורה הציבורית“ – תעריפי הנסיעה בתחבורה הציבורית הקבועים בצווי התעריפים, כולל מס ערך מוסף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השרים“ – שר האוצר ושר התחבורה והבטיחות בדרכים.

{{ח:סעיף|2|הפחתת תעריפי התחבורה הציבורית}}
{{ח:תת|(א)}} עד ליום י״ד בשבט התשע״ו (24 בינואר 2016), יעדכנו השרים את תעריפי התחבורה הציבורית בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק הפיקוח}}, כך שהם יופחתו בשיעור של 14.5% לעומת תעריפי התחבורה הציבורית שהיו בתוקף ביום כ׳ בטבת התשע״ו (1 בינואר 2016).
{{ח:תת|(ב)}} על עדכון בהתאם לסעיף קטן (א) יחולו מנגנוני עיגול הסכומים הקבועים בצווי התעריפים.

{{ח:סעיף|3|הגדלת תשלומי הסובסידיה לתחבורה הציבורית}}
{{ח:ת}} בעקבות הפחתת התעריפים לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, יוגדלו התשלומים שהמדינה מעבירה למפעילי התחבורה הציבורית למימון הפעלת התחבורה הציבורית; הגדלת תשלומים כאמור תחול על מפעילי התחבורה הציבורית שלגביהם היא נדרשת ובשיעור הנדרש, לפי ההסכמים שהיו בין המדינה למפעילי התחבורה הציבורית במועד תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|4|עדכון תשלומי הסובסידיה לתחבורה הציבורית}}
{{ח:ת}} שונה שיעור מס ערך מוסף, יותאמו התשלומים שהמדינה מעבירה למפעילי התחבורה הציבורית למימון הפעלת התחבורה הציבורית, כך שבעקבות שינוי שיעור המס כאמור לא יחול שינוי בתעריפי התחבורה הציבורית, ואולם התעריפים ימשיכו לכלול מס ערך מוסף, בשיעורו המעודכן; הוראות סעיף זה יחולו על התשלומים המשולמים למפעילי התחבורה הציבורית שלגביהם נדרשת ההתאמה ובשיעור הנדרש, לפי ההסכמים שיהיו בין המדינה למפעילי התחבורה הציבורית, באותה העת.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ח׳ בשבט התשע״ו (18 בינואר 2016).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק תשלומים לחיילים בשירות סדיר (הגנה על תשלומים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק תשלומים לחיילים בשירות סדיר (הגנה על תשלומים), התשע״ד–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2002318}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ד, 658|חוק תשלומים לחיילים בשירות סדיר (הגנה על תשלומים)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303833.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 632|חוק שירות אזרחי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382429.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 820|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3156956.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות ביטחון“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|חוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות סדיר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|בחוק שירות ביטחון}}, לרבות שירות מוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון#פרק ג|פרק ג׳ לחוק האמור}} ולמעט התחייבות לשירות קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודות הצבא“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|בחוק שירות ביטחון}}.

{{ח:סעיף|2|הגנה על תשלומים לחיילים ולבני משפחותיהם|תיקון: תשע״ז, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} תשלומים המשולמים לפי פקודות הצבא לחייל המשרת בשירות סדיר או המשולמים לבן משפחתו וכן תשלומים המשולמים לחייל כאמור שהוא עולה חדש על ידי משרד העלייה והקליטה לפי נוהלי המשרד, אינם ניתנים להעברה, לשיעבוד או לעיקול בכל דרך שהיא, אלא לשם תשלום מזונות המגיעים מהזכאי לתשלומים לפי פסק דין של בית משפט או של בית דין מוסמך.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) יחולו גם על תשלומים כאמור ששולמו באמצעות בנק או החברה הבת, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה שירותים לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|סעיף 88א לאותו חוק}}, במשך 30 ימים מיום ששולמו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), משכיר דירת המגורים שבעדה ניתן התשלום כאמור, רשאי לעקל את הכספים שניתנו לצורך תשלום שכר דירה בשל חוב שכר הדירה של החייל לתקופה שבעבורה ניתן התשלום.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות סעיף קטן (א) כדי לגרוע מזכותו של צבא הגנה לישראל או משרד העלייה והקליטה, לפי העניין, לקזז מתשלומים כאמור באותו סעיף קטן סכום שהחייל או בן משפחתו חבים לו, לפי כללים שייקבעו בפקודות הצבא או בנוהלי משרד העלייה והקליטה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} שר הביטחון רשאי לקבוע כי הוראות סעיף זה יחולו גם על תשלומים למטרת קיום המשולמים לחייל המשרת בשירות סדיר ממשרד ממשלתי שאינו מנוי בסעיף קטן (א); תקנות כאמור ייקבעו לאחר התייעצות עם השר הממונה על המשרד הנוגע בדבר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|בחוק שירות לאומי–אזרחי, התשע״ד–2014}}.}}

{{ח:סעיף|4|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה שלושה חודשים מיום פרסומו, והוא יחול על תשלומים ששולמו ביום התחילה ואילך.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום א׳ באב התשע״ד (28 ביולי 2014).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''משה יעלון'''
שר הביטחון
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק-יסוד: הצבא

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק־יסוד: הצבא}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000041}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ו, 154|חוק־יסוד: הצבא|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208450.pdf}}, {{ח:תיבה|241|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317271.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מהות}}
{{ח:ת}} צבא־הגנה־לישראל הוא צבאה של המדינה.

{{ח:סעיף|2|כפיפות למרות האזרחית|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הצבא נתון למרות הממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} השר הממונה מטעם הממשלה על הצבא הוא שר הבטחון.

{{ח:סעיף|3|ראש המטה הכללי}}
{{ח:תת|(א)}} הדרג הפיקודי העליון בצבא הוא ראש המטה הכללי.
{{ח:תת|(ב)}} ראש המטה הכללי נתון למרות הממשלה וכפוף לשר הבטחון.
{{ח:תת|(ג)}} ראש המטה הכללי יתמנה בידי הממשלה לפי המלצת שר הבטחון.

{{ח:סעיף|4|חובת שירות וגיוס}}
{{ח:ת}} החובה לשרת בצבא והגיוס לצבא יהיו כפי שנקבע בחוק או מכוחו.

{{ח:סעיף|5|הוראות ופקודות בצבא}}
{{ח:ת}} הסמכות להוציא הוראות ופקודות המחייבות בצבא תיקבע בחוק או מכוחו.

{{ח:סעיף|6|כוחות מזויינים אחרים}}
{{ח:ת}} אין להקים או לקיים כוח מזויין מחוץ לצבא־הגנה־לישראל אלא על פי חוק.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ט באדר ב׳ תשל״ו (31 במרס 1976).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי יסוד}}
{{מיזמים|ויקיפדיה=חוק יסוד: הצבא}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק-יסוד: חופש העיסוק

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק־יסוד: חופש העיסוק}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000044}} '''חוק קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ב, 114|חוק־יסוד: חופש העיסוק|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211802.pdf}}.

'''חוק חדש:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ד, 90|חוק־יסוד: חופש העיסוק|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211049.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 4|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211361.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 178|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211484.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|עקרונות יסוד}}
{{ח:ת}} זכויות היסוד של האדם בישראל מושתתות על ההכרה בערך האדם, בקדושת חייו ובהיותו בן־חורין, והן יכובדו ברוח העקרונות {{ח:חיצוני|הכרזה על הקמת מדינת ישראל|שבהכרזה על הקמת מדינת ישראל}}.

{{ח:סעיף|2|מטרה}}
{{ח:ת}} חוק־יסוד זה מטרתו להגן על חופש העיסוק כדי לעגן בחוק־יסוד את ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.

{{ח:סעיף|3|חופש העיסוק}}
{{ח:ת}} כל אזרח או תושב של המדינה זכאי לעסוק בכל עיסוק, מקצוע או משלח יד.

{{ח:סעיף|4|פגיעה בחופש העיסוק}}
{{ח:ת}} אין פוגעים בחופש העיסוק אלא בחוק ההולם את ערכיה של מדינת ישראל, שנועד לתכלית ראויה, ובמידה שאינה עולה על הנדרש, או לפי חוק כאמור מכוח הסמכה מפורשת בו.

{{ח:סעיף|5|תחולה}}
{{ח:ת}} כל רשות מרשויות השלטון חייבת לכבד את חופש העיסוק של כל אזרח או תושב.

{{ח:סעיף|6|יציבות}}
{{ח:ת}} אין בכוחן של תקנות שעת חירום לשנות חוק־יסוד זה, להפקיע זמנית את תוקפו או לקבוע בו תנאים.

{{ח:סעיף|7|נוקשות}}
{{ח:ת}} אין לשנות חוק־יסוד זה אלא בחוק־יסוד שנתקבל ברוב של חברי הכנסת.

{{ח:סעיף|8|תוקפו של חוק חורג|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הוראת חוק הפוגעת בחופש העיסוק תהיה תקפה אף כשאינה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 4|לסעיף 4}}, אם נכללה בחוק שנתקבל ברוב של חברי הכנסת ונאמר בו במפורש, שהוא תקף על אף האמור בחוק־יסוד זה; תוקפו של חוק כאמור יפקע בתום ארבע שנים מיום תחילתו, זולת אם נקבע בו מועד מוקדם יותר.
{{ח:תת|(ב)}} ההוראה בדבר פקיעת תוקף, כאמור בסעיף קטן (א), לא תחול על חוק שהתקבל לפני תום שנה ממועד תחילתו של חוק־יסוד זה.

{{ח:סעיף|9|ביטול}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: חופש העיסוק 1992|חוק־יסוד: חופש העיסוק {{ח:הערה|(ס״ח תשנ״ב, 114)}}}} – בטל.

{{ח:סעיף|10|הוראת שעה|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} הוראות חיקוק שאלמלא חוק־יסוד זה או חוק־היסוד שבוטל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}, היו תקפות ערב תחילתו של חוק־יסוד זה יעמדו בתוקפן עד יום א׳ בניסן התשס״ב (14 במרס 2002), אם לא בוטלו קודם לכן, ואולם פירושן של ההוראות האמורות ייעשה ברוח הוראות חוק־יסוד זה.

{{ח:סעיף|11|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו|בחוק־יסוד: כבוד האדם וחירותו}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ו באדר התשנ״ד (9 במרס 1994).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''עזר וייצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי יסוד}}
{{מיזמים|ויקיפדיה=חוק יסוד: חופש העיסוק}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק-יסוד: חופש העיסוק (1992)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק־יסוד: חופש העיסוק}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000043}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ב, 114|חוק־יסוד: חופש העיסוק|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211802.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 90|חוק־יסוד: חופש העיסוק|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211049.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|'''חוק־יסוד: חופש העיסוק (התשנ״ב) הוחלף {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: חופש העיסוק|בחוק־יסוד: חופש העיסוק}} (התשנ״ד).'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חופש העיסוק}}
{{ח:ת}} כל אזרח או תושב של המדינה זכאי לעסוק בכל עיסוק, מקצוע או משלח יד; אין מגבילים זכות זו אלא בחוק, לתכלית ראויה ומטעמים של טובת הכלל.

{{ח:סעיף|2|טעמים לרישוי}}
{{ח:ת}} היה עיסוק מותנה בקבלת רשיון, לא תישלל הזכות לרשיון אלא על פי חוק ומטעמים של בטחון המדינה, תקנת הציבור, שלום הציבור ובריאותו, בטיחות, איכות הסביבה או הגנה על המוסר הציבורי.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} כל רשות מרשויות השלטון חייבת לכבד את חופש העיסוק של כל אזרח או תושב.

{{ח:סעיף|4|יציבות החוק}}
{{ח:ת}} אין בכוחן של תקנות שעת חירום לשנות חוק־יסוד זה, להפקיע זמנית את תקפו או לקבוע בו תנאים.

{{ח:סעיף|5|נוקשות החוק}}
{{ח:ת}} אין לשנות חוק־יסוד זה אלא בחוק־יסוד שנתקבל ברוב של חברי הכנסת.

{{ח:סעיף|6|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} הוראות חיקוק שהיו בתוקף ערב תחילתו של חוק־יסוד זה, והן עומדות בסתירה להוראותיו, יעמדו בתקפן עד תום שנתיים מיום תחילתו של חוק־יסוד זה; ואולם פירושן של ההוראות האמורות ייעשה ברוח הוראות חוק־יסוד זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ח באדר א׳ התשנ״ב (3 במרס 1992).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''דב שילנסקי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק-יסוד: ירושלים בירת ישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק־יסוד: ירושלים בירת ישראל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000045}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ם, 186|חוק־יסוד: ירושלים בירת ישראל|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208452.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 28|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300277.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 94|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_457849.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 10|תיקון מס׳ 3}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ירושלים – בירת ישראל}}
{{ח:ת}} ירושלים השלמה והמאוחדת היא בירת ישראל.

{{ח:סעיף|2|מקום מושבם של הנשיא, הכנסת, הממשלה ובית המשפט העליון}}
{{ח:ת}} ירושלים היא מקום מושבם של נשיא המדינה, הכנסת, הממשלה ובית המשפט העליון.

{{ח:סעיף|3|שמירת המקומות הקדושים}}
{{ח:ת}} המקומות הקדושים יהיו שמורים מפני חילול וכל פגיעה אחרת ומפני כל דבר העלול לפגוע בחופש הגישה של בני הדתות אל המקומות המקודשים להם או ברגשותיהם כלפי אותם המקומות.

{{ח:סעיף|4|פיתוח ירושלים}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תשקוד על פיתוחה ושגשוגה של ירושלים ועל רווחת תושביה על־ידי הקצאת משאבים מיוחדים, לרבות מענק שנתי מיוחד לעיריית ירושלים (מענק הבירה) באישור ועדת הכספים של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} לירושלים יינתנו עדיפויות מיוחדות בפעילויות של רשויות המדינה לפיתוחה של ירושלים בנושאי משק וכלכלה ובנושאים אחרים.
{{ח:תת|(ג)}} הממשלה תכונן גוף או גופים מיוחדים לביצוע סעיף זה.

{{ח:סעיף|5|שטח תחום ירושלים|תיקון: תשס״א}}
{{ח:ת}} תחום ירושלים כולל, לענין חוק־יסוד זה, בין השאר, את כל השטח המתואר בתוספת לאכרזה על הרחבת תחום עיריית ירושלים מיום כ׳ בסיון התשכ״ז (28 ביוני 1967), שניתנה לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|פקודת העיריות}}.

{{ח:סעיף|6|איסור על העברת סמכויות|תיקון: תשס״א, תשע״ח}}
{{ח:ת}} לא תועבר לגורם זר, מדיני או שלטוני, או לגורם זר אחר בדומה לכך, בין דרך קבע ובין לתקופה קצובה, כל סמכות המתייחסת לתחום עיריית ירושלים, ובכלל זה השטח המתואר בתוספת לאכרזה על הרחבת תחום עיריית ירושלים מיום כ׳ בסיוון התשכ״ז (28 ביוני 1967), שניתנה לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|פקודת העיריות}}, והכול כפי שהיה בתוקף ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_457849.pdf|חוק־יסוד: ירושלים בירת ישראל (תיקון מס׳ 2)}}.

{{ח:סעיף|6א|נציגויות דיפלומטיות|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} לא תוקם בירושלים נציגות רשמית של מדינה זרה אלא אם כן היא נציגות דיפלומטית המואמנת למדינת ישראל; מדינת ישראל תעודד הקמת נציגויות דיפלומטיות כאמור.

{{ח:סעיף|7|נוקשות|תיקון: תשס״א, תשע״ח}}
{{ח:ת}} אין לשנות את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} אלא בחוק־יסוד שנתקבל ברוב של שמונים חברי הכנסת; אין לשנות את הוראות סעיף זה אלא בחוק־יסוד שהתקבל ברוב של חברי הכנסת.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ז באב תש״ם (30 ביולי 1980).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי יסוד}}
{{מיזמים|ויקיפדיה=חוק יסוד: ירושלים בירת ישראל}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק־יסוד: כבוד האדם וחירותו}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000046}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ב, 150|חוק־יסוד: כבוד האדם וחירותו|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211801.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 90|חוק־יסוד: חופש העיסוק|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211049.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|עקרונות יסוד|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} זכויות היסוד של האדם בישראל מושתתות על ההכרה בערך האדם, בקדושת חייו ובהיותו בן־חורין, והן יכובדו ברוח העקרונות {{ח:חיצוני|הכרזה על הקמת מדינת ישראל|שבהכרזה על הקמת מדינת ישראל}}.

{{ח:סעיף|1א|מטרה|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} חוק־יסוד זה, מטרתו להגן על כבוד האדם וחירותו, כדי לעגן בחוק־יסוד את ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.

{{ח:סעיף|2|שמירה על החיים, הגוף והכבוד}}
{{ח:ת}} אין פוגעים בחייו, בגופו, או בכבודו של אדם באשר הוא אדם.

{{ח:סעיף|3|שמירה על הקנין}}
{{ח:ת}} אין פוגעים בקנינו של אדם.

{{ח:סעיף|4|הגנה על החיים, הגוף והכבוד}}
{{ח:ת}} כל אדם זכאי להגנה על חייו, על גופו ועל כבודו.

{{ח:סעיף|5|חירות אישית}}
{{ח:ת}} אין נוטלים ואין מגבילים את חירותו של אדם במאסר, במעצר, בהסגרה או בכל דרך אחרת.

{{ח:סעיף|6|יציאה מישראל וכניסה אליה}}
{{ח:תת|(א)}} כל אדם חופשי לצאת מישראל.
{{ח:תת|(ב)}} כל אזרח ישראלי הנמצא בחוץ לארץ זכאי להיכנס לישראל.

{{ח:סעיף|7|פרטיות וצנעת הפרט}}
{{ח:תת|(א)}} כל אדם זכאי לפרטיות ולצנעת חייו.
{{ח:תת|(ב)}} אין נכנסים לרשות היחיד של אדם שלא בהסכמתו.
{{ח:תת|(ג)}} אין עורכים חיפוש ברשות היחיד של אדם, על גופו, בגופו או בכליו.
{{ח:תת|(ד)}} אין פוגעים בסוד שיחו של אדם, בכתביו או ברשומותיו.

{{ח:סעיף|8|פגיעה בזכויות|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} אין פוגעים בזכויות שלפי חוק־יסוד זה אלא בחוק ההולם את ערכיה של מדינת ישראל, שנועד לתכלית ראויה, ובמידה שאינה עולה על הנדרש או לפי חוק כאמור מכוח הסמכה מפורשת בו.

{{ח:סעיף|9|סייג לגבי כוחות הבטחון}}
{{ח:ת}} אין מגבילים זכויות שלפי חוק־יסוד זה של המשרתים בצבא־הגנה לישראל, במשטרת ישראל, בשירות בתי הסוהר ובארגוני הבטחון האחרים של המדינה, ואין מתנים על זכויות אלה, אלא לפי חוק ובמידה שאינה עולה על הנדרש ממהותו ומאופיו של השירות.

{{ח:סעיף|10|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בחוק־יסוד זה כדי לפגוע בתקפו של דין שהיה קיים ערב תחילתו של חוק־היסוד.

{{ח:סעיף|11|תחולה}}
{{ח:ת}} כל רשות מרשויות השלטון חייבת לכבד את הזכויות שלפי חוק־יסוד זה.

{{ח:סעיף|12|יציבות החוק}}
{{ח:ת}} אין בכוחן של תקנות שעת חירום לשנות חוק־יסוד זה, להפקיע זמנית את תקפו או לקבוע בו תנאים; ואולם בשעה שקיים במדינה מצב של חירום בתוקף הכרזה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 38|סעיף 9 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, מותר להתקין תקנות שעת חירום מכוח {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 38|הסעיף האמור}} שיהא בהן כדי לשלול או להגביל זכויות לפי חוק־יסוד זה, ובלבד שהשלילה או ההגבלה יהיו לתכלית ראויה ולתקופה ובמידה שלא יעלו על הנדרש.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ב באדר ב׳ התשנ״ב (17 במרס 1992).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''דב שילנסקי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי יסוד}}
{{מיזמים|ויקיפדיה=חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק-יסוד: מקרקעי ישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק־יסוד: מקרקעי ישראל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000048}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ך, 56|חוק־יסוד: מקרקעי ישראל|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_208449.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|איסור העברת בעלות}}
{{ח:ת}} מקרקעי ישראל, והם המקרקעין בישראל של המדינה, של רשות הפיתוח או של הקרן הקיימת לישראל, הבעלות בהם לא תועבר, אם במכר ואם בדרך אחרת.

{{ח:סעיף|2|היתר על פי חוק}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}} לא יחול על סוגי מקרקעין וסוגי עסקאות שנקבעו לענין זה בחוק.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק מקרקעי ישראל#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק מקרקעי ישראל, תש״ך–1960}} נקבעו סוגי מקרקעין וסוגי עסקאות שחוק־היסוד לא חל עליהן.}}

{{ח:סעיף|3|הגדרה}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} בחוק זה{{ח:הערה|,}} ”מקרקעין“ – קרקע, בתים, בנינים וכל דבר המחובר לקרקע חיבור קבע.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ד בתמוז תש״ך (19 ביולי 1960).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי יסוד}}
{{מיזמים|ויקיפדיה=חוק יסוד: מקרקעי ישראל}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק-יסוד: משאל עם

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק־יסוד: משאל עם}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000051}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ד, 400|חוק־יסוד: משאל עם|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301601.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|משאל עם}}
{{ח:תת|(א)}} החליטה הממשלה לאשרר הסכם או לחתום על הסכם, שלפיו המשפט, השיפוט והמינהל של מדינת ישראל לא יחולו עוד על שטח שהם חלים בו, לרבות הסכם הכולל התחייבות לעתיד והתחייבות המותנית בתנאים, יהא ההסכם, לאחר שאושר בכנסת ברוב חבריה, טעון אישור במשאל עם, אלא אם כן אושר ברוב של שמונים חברי הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה הממשלה, שלא בדרך של הסכם, שהמשפט, השיפוט והמינהל של מדינת ישראל לא יחולו עוד על שטח שהם חלים בו, תהא ההחלטה, לאחר שאושרה בכנסת ברוב חבריה, טעונה אישור במשאל עם, אלא אם כן אושרה ברוב של שמונים חברי הכנסת.

{{ח:סעיף|2|הזכות להשתתף במשאל העם}}
{{ח:ת}} זכאי להשתתף במשאל העם מי שהיה זכאי להשתתף בבחירות לכנסת לו היו מתקיימות במועד עריכת משאל העם.

{{ח:סעיף|3|החלת הוראות}}
{{ח:ת}} על עריכת משאל העם יחולו הוראות הדין בעניין הבחירות לכנסת, בשינויים המחויבים ובשינויים שנקבעו בחוק.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת/משאל עם|חוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], תשכ״ט–1969}}, הכולל הוראות מיוחדות לעניין עריכת משאל עם.}}

{{ח:סעיף|4|יציבות}}
{{ח:ת}} אין בכוחן של תקנות שעת חירום לשנות חוק־יסוד זה, להפקיע זמנית את תוקפו או לקבוע בו תנאים.

{{ח:סעיף|5|נוקשות}}
{{ח:ת}} אין לשנות חוק־יסוד זה אלא בחוק־יסוד שהתקבל ברוב של חברי הכנסת.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י׳ באדר ב׳ התשע״ד (12 במרס 2014).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי יסוד}}
{{מיזמים|ויקיפדיה=חוק יסוד: משאל עם}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי אבטחת מוסדות חינוך (הודעה על חובת אבטחה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי אבטחת מוסדות חינוך (הודעה על חובת אבטחה), תשל״ה–1974}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר הודעה על חובת אבטחה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 546|כללי אבטחת מוסדות חינוך (הודעה על חובת אבטחה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3272.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|תקנות-שעת-חירום (אבטחת מוסדות חינוך)#סעיף 3|תקנה 3}} {{ח:חיצוני|תקנות-שעת-חירום (אבטחת מוסדות חינוך)|לתקנות־שעת־חירום (אבטחת מוסדות חינוך), תשל״ד–1974}}, ולאחר התייעצות בועדת החינוך והתרבות של הכנסת, אני מתקין כללים אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''{{ח:חיצוני|תקנות-שעת-חירום (אבטחת מוסדות חינוך)|תקנות־שעת־חירום (אבטחת מוסדות חינוך), תשל״ד–1974}} פקעו ביום ט״ו באלול התשנ״ג (1 בספטמבר 1993).'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|זמן מתן הודעה על חובת אבטחה}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל מוסד יודיע למי שחייב באבטחה על חובת האבטחה שהוטלה עליו, על המועדים לקיומה ועל פרטי הפעולות שעליו למלא, לא יאוחר מארבעה עשר יום לפני המועד שנקבע למילוי חובת האבטחה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) רשאי מנהל מוסד להודיע על חובת אבטחה תוך תקופה קצרה יותר, אם ראה שיש הצדקה לכך בנסיבות המקרה.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי אבטחת מוסדות חינוך (הודעה על חובת אבטחה), תשל״ה–1974“.

{{ח:חתימות|כ״ה בכסלו תשל״ה (9 בדצמבר 1974)}}
* '''אהרן ידלין'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי בנק ישראל (שירותים בתחום המטבע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי בנק ישראל (שירותים בתחום המטבע), התשע״ה–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 1280|כללי בנק ישראל (שירותים בתחום המטבע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7520.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 46|סעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|לחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}} (להלן – החוק), ובאישור המועצה המינהלית של בנק ישראל כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#פרק ד סימן ב|בסימן ב׳ לפרק ד׳ לחוק}}, אני קובעת כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לקוח“ – מי מהציבור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטבע“ – שטר או מעה שהנפיק הבנק למחזור ומשמש הילך חוקי לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערך“ – הערך הנקוב של מטבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פריטה“ – מסירת שטר או מעה או צירוף של שניהם כנגד קבלת שטר או מעה או צירוף של שניהם בערך שווה לסכום הנקוב בהם.

{{ח:סעיף|2|שירותי פריטה}}
{{ח:ת}} הבנק ייתן שירותי פריטה בהיקף שלא יעלה על 5,000 שקלים חדשים או 1,000 מעות, הנמוך מביניהם, בכל חודש לכל לקוח.

{{ח:סעיף|3|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה שישים ימים לאחר ימים פרסומם.

{{ח:חתימות|ג׳ באייר התשע״ה (22 באפריל 2015)}}
* '''קרנית פלוג'''
נגידת בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הבזק (כניסה למקרקעין לשם מתן שירותי בזק למקרקעין אחרים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הבזק (כניסה למקרקעין לשם מתן שירותי בזק למקרקעין אחרים), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 906|כללי הבזק (כניסה למקרקעין לשם מתן שירותי בזק למקרקעין אחרים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4589.pdf}}, {{ח:תיבה|1569|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4589.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבזק#סעיף 18|סעיף 18(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק הבזק|לחוק הבזק, התשמ״ב–1982}} (להלן – החוק), אני קובע כללים אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''{{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300411.pdf|חוק הבזק (תיקון מס׳ 26), התשס״א–2001}} החליף את ההסדרים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק הבזק#סעיף 18|בסעיף 18 לחוק הבזק, התשמ״ב–1982}}, ולכן כללי הבזק (כניסה למקרקעין לשם מתן שירותי בזק למקרקעין אחרים), התשמ״ד–1984 בוטלו מכללא.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בכללים אלה, ”החברה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הבזק|בחוק}}.

{{ח:סעיף|2|רשות כניסה|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} החברה וכל אדם שהיא הרשתה רשאים להכנס למקרקעין לשם התקנה, בניה, הצבה או קיום של מתקני בזק, המיועדים לתת שירותי בזק למקרקעין אחרים, המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} עמוד והכבלים המחוברים אליו;
{{ח:תת|(2)}} כבלים, צנרת תת־קרקעית לכבלים על אבזריהם;
{{ח:תת|(3)}} גוב תת־קרקעי ששטח רצפתו אינו עולה על 41 מטרים רבועים, על אבזריו;
{{ח:תת|(4)}} מסגרת סעף שרוחבה כפול גובהה אינו עולה על 9 מטרים רבועים, על אבזריה;
{{ח:תת|(5)}} תיבת הסתעפות על אבזריה;
{{ח:תת|(6)}} מאגד על אבזריו;
{{ח:תת|(7)}} מתלה והכבלים המחוברים אליו;
{{ח:תת|(8)}} מגבר;
{{ח:תת|(9)}} מכשיר טלפון ציבורי גובה (טצ״ג), על אבזריו.

{{ח:סעיף|3|אישור מיוחד}}
{{ח:ת}} כניסה למקרקעין לשם בניה, הצבה או קיום של גוב תת־קרקעי או מסגרת סעף שמידותיהם עולות על האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(3) ו־(4)}} טעונה אישור מיוחד מאת השר.

{{ח:חתימות|כ״ח בשבט התשמ״ד (31 בינואר 1984)}}
* '''מרדכי צפורי'''
שר התקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הבחירות לכנסת (אופן ומועדים למינוי סגנים ליושב ראש של ועדה אזורית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הבחירות לכנסת (אופן ומועדים למינוי סגנים ליושב ראש של ועדה אזורית), התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ז, 1758|כללי הבחירות לכנסת (אופן ומועדים למינוי סגנים ליושב ראש של ועדה אזורית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7865.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 20|סעיף 20(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|לחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל הכללי“ – המנהל הכללי של הוועדה המרכזית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סגן“ – סגן ליושב ראש ועדה אזורית.

{{ח:סעיף|2|הקצאה של סגנים לוועדות האזוריות}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל הכללי יערוך הגרלה ממוחשבת להקצאה של סגנים לוועדות האזוריות, בהתאם למספר הסגנים לכל סיעה כפי שחושב לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 20|סעיף 20(ב) לחוק}}, ובלבד שבכל ועדה אזורית יכהנו סגנים משלוש סיעות שונות.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל הכללי יודיע לסגנים ליושב ראש הוועדה המרכזית ולבאי כוח הסיעות, לא יאוחר מהיום ה־68 שלפני יום הבחירות, על חישוב מספר הסגנים לכל סיעה ועל הקצאתם לוועדות האזוריות כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|3|שינוי ההקצאה בהסכמה}}
{{ח:ת}} המנהל הכללי רשאי לשנות את הקצאת הסגנים שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, עד היום ה־63 שלפני יום הבחירות, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוגשה לו בקשה לשינוי ההקצאה, בהסכמת אותן סיעות שלגביהן התבקש השינוי;
{{ח:תת|(2)}} הסגנים בכל ועדה אזורית יהיו נציגיהם של שלוש סיעות שונות.

{{ח:סעיף|4|הודעת הסיעות על המועמדים מטעמן להתמנות לסגנים}}
{{ח:ת}} באי כוח הסיעות יודיעו למנהל הכללי, לא יאוחר מהיום ה־62 שלפני יום הבחירות, על המועמדים מטעמי הסיעות להתמנות לסגנים, בהתאם להקצאה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}.

{{ח:סעיף|5|מינוי הסגנים}}
{{ח:ת}} הוועדה המרכזית תמנה את הסגנים בעת מינוי הוועדות האזוריות לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 19|סעיף 19(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|6|ימי מנוחה}}
{{ח:ת}} חל מועד מהמועדים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2 עד 4}} באחד מימי המנוחה כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}} – יידחה המועד ליום חול הראשון שאחרי אותו יום.

{{ח:חתימות|ל׳ באב התשע״ז (22 באוגוסט 2017)}}
* '''חנן מלצר'''
שופט בית המשפט העליון יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה־21
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הבחירות לכנסת (סוגי עבודות, תפקידים או שירותים שיש לבחון את עברו הפלילי של מי שמבצעם או נותנם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הבחירות לכנסת (סוגי עבודות, תפקידים או שירותים שיש לבחון את עברו הפלילי של מי שמבצעם או נותנם), התשע״ג–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 220|כללי הבחירות לכנסת (סוגי עבודות, תפקידים או שירותים שיש לבחון את עברו הפלילי של מי שמבצעם או נותנם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7185.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 375|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8319.pdf}}, {{ח:תיבה|404|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8323.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3628|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10279.pdf}}, {{ח:תיבה|4034|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10323.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 17א|סעיף 17א(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|לחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בחינת עבר פלילי|תיקון: תש״ף, תש״ף־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} אלה סוגי העבודות, התפקידים והשירותים שיש לבחון את עברו הפלילי של מי שמבצעם או נותנם לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 17א|סעיף 17א(א)(2) לחוק}}:
{{ח:תת|(1)}} עובדי הוועדה המרכזית –
{{ח:תתת|(א)}} כל מי שמועסק בוועדה המרכזית במשרה תקנית או לפי שעות, למעט מי שבמשרתו שלא בתקופת הבחירות הוא עובד הכנסת;
{{ח:תתת|(ב)}} מי שמועסק בוועדה המרכזית בתקופת הבחירות לכנסת ועובד במשכן הכנסת, בין אם הוא עובד הוועדה, מבצע בעבורה תפקיד או נותן לה שירות בתקופה האמורה, למעט מי שנותן לוועדה שירותי מזנון או מספק לה ציוד; בפסקת משנה זו, ”תקופת בחירות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מיסוי תשלומים בתקופת בחירות|בחוק מיסוי תשלומים בתקופת בחירות, התשנ״ו–1996}};
{{ח:תת|(2)}} כל עובדי המרכז המבצעי הלוגיסטי של ועדת הבחירות המרכזית (להלן – המרכז המבצעי הלוגיסטי);
{{ח:תת|(3)}} כל עובדי ועדות הבחירות האזוריות, בין אם משרתם בתקן הוועדה האזורית ובין אם הם מועסקים בוועדה לפי שעות, ולמעט מי שעובד בוועדת הבחירות האזורית ביום הבחירות בלבד;
{{ח:תת|(4)}} מזכיר ועדת קלפי שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 21א|סעיף 21א לחוק}};
{{ח:תת|(5)}} מפקח טוהר הבחירות שמונה בהתאם להחלטת יושב ראש הוועדה המרכזית;
{{ח:תת|(6)}} מי שנותן שירות בתחום המחשוב לוועדת הבחירות המרכזית, לוועדות הבחירות האזוריות או למרכז המבצעי הלוגיסטי;
{{ח:תת|(7)}} מי שנותן שירות בתחום הניקיון לוועדת הבחירות המרכזית, לוועדות הבחירות האזוריות או למרכז המבצעי הלוגיסטי.

{{ח:חתימות|ח׳ בכסלו התשע״ג (22 בנובמבר 2012)}}
* '''אליקים רובינשטיין'''
שופט בית המשפט העליון
יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת התשע עשרה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הבטיחות בעבודה (הגנה על עיניים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הבטיחות בעבודה (הגנה על עיניים), 1947}}

{{ח:קטע3||כללים שהתקין מנהל מחלקת העבודה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 160|סעיף 49}}.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ע״ר 1947, תוס׳ 2, 412|כללי בתי־החרושת (הגנה על עיניים)}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ג, 1175|תקנות הבטיחות בעבודה (שינוי שם של כללים, צווים ותקנות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1428.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 542|תקנות הבטיחות בעבודה (ציוד מגן אישי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2324.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מתוך שימוש בכוחות, המסורים לי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 160|בסעיף 49}} של {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|פקודת פקודת בתי־החרושת, 1946}}, אני, אלברט הרי קאזנם, מנהל מחלקת העבודה, מתקין בזה את הכללים הבאים:–

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''כללי הבטיחות בעבודה (הגנה על עיניים), 1947 בוטלו לפי תקנה 30(2) לתקנות הבטיחות בעבודה (ציוד מגן אישי), תשכ״ט–1968; תקנות הבטיחות בעבודה (ציוד מגן אישי), תשכ״ט–1968 הוחלפו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (ציוד מגן אישי)|בתקנות הבטיחות בעבודה (ציוד מגן אישי), התשנ״ז–1997}}.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שם|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} הכללים האלה ייקראו {{ח:הערה|”}}כללי הבטיחות בעבודה (הגנה על עיניים), 1947{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|תהליכים הכרוכים בסיכון מיוחד של חבלת עיניים}}
{{ח:ת}} התהליכים, הרשומים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת על הכללים האלה}}, ניקבים בזה כתהליכים הכרוכים בסיכון מיוחד של חבלת עיניים בחלקיקים או שבבים הניתזים בהמשך אותם תהליכים.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} ליטוש יבש של מתכות או חפצי מתכת, המוסמכים ביד אל גלגל או דסקה מסתובבים, המונעים בכוח מיכאני.

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} חריטה (חיצונית או פנימית) של מתכות אל־ברזיליות או של ברזל יציקה או של חפצים מאותן מתכות או אותו ברזל, מקום שהעבודה נעשית ביבש, להבדיל מחריטת־דיוק, מקום שהשימוש במשקפי־מגן או חציצה היו מפריעים את העבודה הפרעה רצינית, או חריטה באמצעות כלי־יד.

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} ריתוך או חיתוך של מתכות באמצעות תהליך חשמלי, חמצן־אציטיליני או תהליך כיוצא בהם.

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} התהליכים הבאים כשהם מבוצעים באמצעות כלי־יד או כלי־מיטלטלים אחרים:–
{{ח:תת|(א)}} הכשרת יציקות מתכת שכרוך בהן סילוק מתכת.
{{ח:תת|(ב)}} עקירתם או גדיעתם (וקדיחה או הקבה אחורנית לא בכלל) של מסמרות או לולבים קרים מתוך דוודים או מוסדה אחרת או מתוך ספינות.
{{ח:תת|(ג)}} שיבובם או קסקוסם של דוודים או דפנות־ספינות.
{{ח:תת|(ד)}} שבירתם או סיתותם של אבנים, ביטון או סיגים.

{{ח:חתימות|12 בפברואר, 1947}}
* '''א. ה. קאזנם'''
מנהל מחלקת עבודה.
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הבינוי והפינוי של אזורי שיקום (בדיקות רפואיות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הבינוי והפינוי של אזורי שיקום (בדיקות רפואיות), תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר בדיקות רפואיות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 1639|כללי הבינוי והפינוי של אזורי שיקום (בדיקות רפואיות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2234.pdf}}, {{ח:תיבה|1894|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2255.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הבינוי והפינוי של אזורי שיקום (תנאי עבודתם של עובדים)#סעיף 2|תקנה 2(4)}} {{ח:חיצוני|תקנות הבינוי והפינוי של אזורי שיקום (תנאי עבודתם של עובדים)|לתקנות הבינוי והפינוי של אזורי שיקום (תנאי עבודתם של עובדים), תשכ״ז–1967}} (להלן – התקנות), קבעה ועדת השירות הפנימית כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תחולה}}
{{ח:ת}} הכללים והנוהל לבדיקות רפואיות על־פי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, יחולו, בתיאומים המחוייבים לפי {{ח:חיצוני|תקנות הבינוי והפינוי של אזורי שיקום (תנאי עבודתם של עובדים)|התקנות}}, על עובדי הרשות לבינוי ופינוי של אזורי שיקום.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי הבינוי והפינוי של אזורי שיקום (בדיקות רפואיות), תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|ב׳ בניסן תשכ״ח (31 במרס 1968)}}
* '''מרדכי בנטוב'''
יושב ראש ועדת השירות הפנימית
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הבנקאות (רישוי) (הגדרת הון תאגיד בנקאי לענין סעיף 23א לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הבנקאות (רישוי) (הגדרת הון תאגיד בנקאי לענין סעיף 23א לחוק), התש״ן–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ן, 1294|כללי הבנקאות (רישוי) (הגדרת הון תאגיד בנקאי לענין סעיף 23א לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5295.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 23א|סעיף 23א(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|לחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת ובאישור שר האוצר, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|רכיבי ההון}}
{{ח:ת}} הון התאגיד הבנקאי לענין {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 23א|סעיף 23א לחוק}} הוא סך כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הון המניות הנפרע וקרנות הנובעות מפרמיה ששולמה בעת הנפקת המניות;
{{ח:תת|(2)}} קרנות אחרות ועודפים, בניכוי הפסדים, אם היו;
{{ח:תת|(3)}} תקבול על חשבון רכישת מניות שטרם הוקצו, אם המזמין התחייב בהתחייבות בלתי חוזרת לרכוש את המניות כשיוקצו, והתאגיד הבנקאי התחייב להקצותן;
{{ח:תת|(4)}} חלקם של בעלי המניות החיצוניים בהון של תאגידים נשלטים אשר הדו״חות הכספיים שלהם אוחדו עם הדו״חות של התאגיד הבנקאי (להלן – חברות בת שאוחדו);
{{ח:ת}} בניכוי –
{{ח:תת|(5)}} מוניטין או עודף עלות השקעה, זולת אם הם יוחסו לנכסים מוחשיים;
{{ח:ת}} ובתוספת –
{{ח:תת|(6)}} כתבי התחייבות נדחים הניתנים להמרה במניות התאגיד הבנקאי, אם בנסיבות הענין סביר שיומרו;
{{ח:תת|(7)}} כתבי התחייבות נדחים אחרים, שהתקופה הממוצעת לפרעונם היא חמש שנים לפחות מיום הוצאתם, בסכום העומד לפרעון שנתיים לפחות מיום החישוב;
{{ח:תת|(8)}} כתבי התחייבות נדחים, שהונפקו בידי חברות בת שאוחדו, ונתמלאו לגביהם התנאים המפורטים בפסקאות (6) או (7);
{{ח:ת}} ובלבד שסך כל הסכומים שיבואו בחשבון לענין זה, לפי פסקאות (6) עד (8) לא יעלה על מחצית סך כל הסכומים לפי פסקאות (1) עד (5).

{{ח:סעיף|2|חישוב הסכומים}}
{{ח:ת}} רכיבי ההון יחושבו על פי הסכומים שנכללו בדו״חות הכספיים המאוחדים האחרונים כשהם מותאמים להשפעת האינפלציה; חלו שינויים במרכיבי ההון לאחר מועד הדו״חות הכספיים האחרונים, למעט שינויים בסכומי הרכיבים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקאות (2) ו־(4) בסעיף 1}}, תחושב התוספת או ההפחתה על פי סכום השינוי ללא התאמה.

{{ח:סעיף|3|כתבי התחייבות}}
{{ח:ת}} לענין כללים אלה, ”כתבי התחייבות נדחים“ הם כתבי התחייבות שהוציא תאגיד, באישור המפקח, ואשר הזכויות לפיהם נדחות מפני תביעותיהם של כל הנושים האחרים של התאגיד המנפיק, פרט לזכויות של נושים על פי כתבי התחייבות דומים.

{{ח:חתימות|ח׳ באלול התש״ן (29 באוגוסט 1990)}}
* '''מיכאל ברונו'''
נגיד בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הבנקאות (רישוי) (הפחתה של סכומי הקנס האזרחי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הבנקאות (רישוי) (הפחתה של סכומי הקנס האזרחי), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 1101|כללי הבנקאות (רישוי) (הפחתה של סכומי הקנס האזרחי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7009.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 50ב|סעיף 50ב(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|לחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ובהתייעצות עם שר המשפטים, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הפחתת סכומי הקנס האזרחי}}
{{ח:ת}} ראה המפקח כי יש להטיל על אדם קנס אזרחי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 50ב|סעיף 50ב(א) לחוק}}, בשל הפרה שביצע, והתקיימה אחת או יותר מהנסיבות המנויות להלן, הוא רשאי להפחית לאותו אדם מסכום הקנס האזרחי הקבוע בשל אותה הפרה, עד השיעור המרבי הנקוב לצד אותה נסיבה, ובהתקיים כמה נסיבות – עד השיעור המצטבר של השיעורים המנויים לצדן, ובלבד ששיעור ההפחתה המצטבר לא יעלה על 85%:
{{ח:ת}}

הנסיבות	שיעור הפחתה מרבי

{{ח:תת|(1)}} בחמש השנים שקדמו למועד ביצוע ההפרה המפר לא הפר הוראה מההוראות לפי חוקי הבנקאות, {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|חוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|חוק איסור מימון טרור, התשס״ה–2005}}, או הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעותיהם של רוכשי דירות)#סעיף 4ב|סעיף 4ב(ב) לחוק המכר (דירות) (הבטחת השקעותיהם של רוכשי דירות), התשל״ה–1974}}; לעניין זה, ”חוקי הבנקאות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}}
35 אחוזים;

{{ח:תת|(2)}} המפר הפסיק את ההפרה ונקט פעולות לתיקון הליקויים ולמניעת הישנותם, הכל ביוזמתו ולהנחת דעתו של המפקח –

{{ח:תתת|(א)}} לפני פניית המפקח אליו באותו עניין
50 אחוזים;

{{ח:תתת|(ב)}} לאחר פניית המפקח אליו באותו עניין
25 אחוזים;

{{ח:תת|(3)}} קולת העובדות המהוות את ההפרה ונסיבות עובדתיות אחרות ובכלל זה היקף ההפרה, הרווח שהיה עשוי להיות מופק ממנה, ההפסד שהיה עשוי להימנע או הנזק שהיה עשוי להיגרם בעקבותיה
50 אחוזים.

{{ח:חתימות|כ״ו באייר התשע״א (30 במאי 2011)}}
* '''סטנלי פישר'''
נגיד בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הבנקאות (שיעורי הפחתה מרביים של סכומי העיצום הכספי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הבנקאות (שיעורי הפחתה מרביים של סכומי העיצום הכספי), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 1102|כללי הבנקאות (שיעורי הפחתה מרביים של סכומי העיצום הכספי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7009.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 14ט|סעיף 14ט(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות|לפקודת הבנקאות}} (להלן – הפקודה), ובהתייעצות עם שר המשפטים, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הפחתת סכומי העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} ראה המפקח כי יש להטיל על תאגיד בנקאי עיצום כספי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 14ח|סעיף 14ח לפקודה}}, בשל הפרה שביצע, אך התקיימה אחת או יותר מהנסיבות המנויות להלן, רשאי הוא להפחית לתאגיד הבנקאי מסכום העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, עד השיעור המרבי הנקוב לצד אותה נסיבה, ובהתקיים כמה נסיבות – עד השיעור המצטבר של השיעורים המנויים לצדן, ובלבד ששיעור ההפחתה המצטבר לא יעלה על 85%:
{{ח:ת}}

הנסיבות	שיעור הפחתה מרבי

{{ח:תת|(1)}} בחמש השנים שקדמו למועד ביצוע ההפרה התאגיד הבנקאי לא הפר הוראה מהוראות חוקי הבנקאות, {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|חוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|חוק איסור מימון טרור, התשס״ה–2005}}, או הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעותיהם של רוכשי דירות)#סעיף 4ב|סעיף 4ב(ב) לחוק המכר (דירות) (הבטחת השקעותיהם של רוכשי דירות), התשל״ה–1974}}; לעניין זה, ”חוקי הבנקאות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}}
35 אחוזים;

{{ח:תת|(2)}} המפר הפסיק את ההפרה ונקט פעולות לתיקון הליקויים ולמניעת הישנותם, הכל ביוזמתו ולהנחת דעתו של המפקח –

{{ח:תתת|(א)}} לפני פניית המפקח אליו באותו עניין
50 אחוזים;

{{ח:תתת|(ב)}} לאחר פניית המפקח אליו באותו עניין
25 אחוזים;

{{ח:תת|(3)}} קולת העובדות המהוות את ההפרה ונסיבות עובדתיות אחרות ובהן היקף ההפרה, הרווח שהיה עשוי להיות מופק ממנה, ההפסד שהיה עשוי להימנע או הנזק שהיה עשוי להיגרם בעקבותיה
50 אחוזים.

{{ח:חתימות|כ״ו באייר התשע״א (30 במאי 2011)}}
* '''סטנלי פישר'''
נגיד בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלת פירעון מוקדם של הלוואות לדיור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלת פירעון מוקדם של הלוואות לדיור), התשע״ב–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 1042|כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלת פירעון מוקדם של הלוואות לדיור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7111.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9א1|סעיף 9א1(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח“ – לרבות מי שהוא הסמיכו לעניין כללים אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הצו“ – {{ח:חיצוני|צו הבנקאות (עמלות פירעון מוקדם)|צו הבנקאות (עמלות פירעון מוקדם), התשס״ב–2002}}.

{{ח:סעיף|2|עמלת הפירעון המוקדם}}
{{ח:ת}} עמלת הפירעון המוקדם אשר תאגיד בנקאי רשאי לגבות לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9א1|סעיף 9א1(ב) לחוק}} תחושב לפי הוראות {{ח:חיצוני|צו הבנקאות (עמלות פירעון מוקדם)#סעיף 3|סעיפים 3(3)}}, {{ח:חיצוני|צו הבנקאות (עמלות פירעון מוקדם)#סעיף 4|4(1) ו־(2)}} {{ח:חיצוני|צו הבנקאות (עמלות פירעון מוקדם)#סעיף 7|ו־7(א) לצו}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|3|הפחתות}}
{{ח:ת}} העמלה הנגבית על פי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} תופחת לפי הוראות {{ח:חיצוני|צו הבנקאות (עמלות פירעון מוקדם)#סעיף 8|סעיף 8 לצו}}, לפי העניין ובשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|4|סמכות המפקח}}
{{ח:ת}} הסמכות הנתונה למפקח {{ח:חיצוני|צו הבנקאות (עמלות פירעון מוקדם)#סעיף 9|בסעיף 9(א) לצו}}, נתונה לו גם לעניין כללים אלה.

{{ח:חתימות|ג׳ בניסן התשע״ב (26 במרס 2012)}}
* '''סטנלי פישר'''
נגיד בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (שיעורי הפחתה מרביים של סכומי העיצום הכספי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (שיעורי הפחתה מרביים של סכומי העיצום הכספי), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 1102|כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (שיעורי הפחתה מרביים של סכומי העיצום הכספי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7009.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 11א|סעיף 11א(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ובהתייעצות עם שר המשפטים, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הפחתת סכומי העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} ראה המפקח כי יש להטיל על תאגיד בנקאי עיצום כספי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 11|סעיף 11(א) עד (ג) לחוק}}, בשל הפרה שביצע, אך התקיימה אחת או יותר מהנסיבות המנויות להלן, רשאי הוא להפחית לתאגיד הבנקאי מסכום העיצום הכספי הקבוע בשל אותה הפרה, עד השיעור המרבי הנקוב לצד אותה נסיבה, ובהתקיים כמה נסיבות – עד השיעור המצטבר של השיעורים המנויים לצדן, ובלבד ששיעור ההפחתה המצטבר לא יעלה על 85%:
{{ח:ת}}

הנסיבות	שיעור הפחתה מרבי

{{ח:תת|(1)}} בחמש השנים שקדמו למועד ביצוע ההפרה התאגיד הבנקאי לא הפר הוראה מהוראות חוקי הבנקאות, {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|חוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|חוק איסור מימון טרור, התשס״ה–2005}}, או הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 4ב|סעיף 4ב(ב) לחוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות), התשל״ה–1974}}; לעניין זה, ”חוקי הבנקאות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}}
35 אחוזים;

{{ח:תת|(2)}} המפר הפסיק את ההפרה ונקט פעולות לתיקון הליקויים ולמניעת הישנותם, הכל ביוזמתו ולהנחת דעתו של המפקח –

{{ח:תתת|(א)}} לפני פניית המפקח אליו באותו עניין
50 אחוזים;

{{ח:תתת|(ב)}} לאחר פניית המפקח אליו באותו עניין
25 אחוזים;

{{ח:תת|(3)}} קולת העובדות המהוות את ההפרה ונסיבות עובדתיות אחרות ובהן היקף ההפרה, הרווח שהיה עשוי להיות מופק ממנה, ההפסד שהיה עשוי להימנע או הנזק שהיה עשוי להיגרם בעקבותיה
50 אחוזים.

{{ח:חתימות|כ״ו באייר התשע״א (30 במאי 2011)}}
* '''סטנלי פישר'''
נגיד בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]