צו ההגנה (תערובת מספוא)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההגנה (תערובת מספוא), תשי״א–1951}}
{{ח:קטע3||צו בדבר תערובת מספוא}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|פורסם בעיתונות היומית ביום 10.9.1951|צו ההגנה (תערובת מספוא)}}, {{ח:תיבה|ביום 8.10.1951|הודעה על כניסה לתוקף}} {{ח:תיבה|וביום 2.4.1954|תיקוּן}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכויות המסורות לי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 5|תקנה 3א}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לתקנות ההגנה (מניעת רווחים מופקעים), 1944}}, הנני מצווה בזה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|פורסמה הודעה לפיה צו ההגנה (תערובת מספוא), תשי״א–1951 נכנס לתוקף ביום 1.11.1951. תקנות ההגנה (מניעת רווחים מופקעים), 1944 הוחלפו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|בחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}. לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 44|סעיף 44(ב) לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, יראו צו זה כאילו ניתן מאת שר מכוח {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|החוק האמור}}. צו ההגנה (תערובת מספוא), תשי״א–1951 לא בוטל על אף שהפך נושן.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פירושים|תיקון: 2.4.1951}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל חיים“ – כולל בקר, צאן, עופות, בהמות עבודה, דגים.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מספוא“ – פירושו כל חומר מחמרים המפורטים {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו)#תוספת 1|בתוספת לצו ההגנה (טיב המספוא), תש״י–1950, טור א׳, כפי שתואר בטור ב׳ בתוספת לצו זה}}, וכן כל חומר אחר המשמש או העשוי לשמש להזנת בעלי חיים.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תערובת מספוא“ – פירושה כל תערובת המכילה מספוא כל שהוא, המיועדת להזנת בעלי חיים, להוציא גרעינים, כגון חטה, שיפון, שעורה, שבולת שוּעל, תירס דורה, סורגום.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייצור“ – פירושו פעולת ערבוב כל שהיא לשם ייצור תערובת מספוא.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מפקחת“ – פירושה המפקח כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|בפקודת הפיקוח על המזונות, 1942}}.

{{ח:סעיף|2|הסדרת הייצור}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייצר אדם למכירה תערובת מספוא, אלא מאותם הסרנים ובאותה תרכובת הפורטים בתוספת לצו זה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייצר אדם למכירה תערובת מספוא, אלא עפ״י היתר בכתב מאת רשות מפקחת ובהתאם לתנאים שנקבעו בהיתר זה. הרשות המפקחת רשאית לשנות את תנאי ההיתר או להוסיף עליהם מזמן לזמן.
{{ח:תת|(ג)}} אדם המייצר תערובת מספוא למכירה חייב לארזה באריזה מתאימה וכן חייב להדביק על אריזה כזו תו המכיל את הפרטים המפורטים {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו)|בצו ההגנה (טיב המספוא), תש״י–1950}}.
{{ח:תת|(ד)}} אדם אשר בחזקתו נמצאת תערובת מספוא שאין עליה תו עפ״י סעיף זה – חזקה עליו שהוא ייצר אותה תערובת, אלא אם כן הוכיח הוא את ההיפך.
{{ח:תת|(ה)}} המייצר תערובת מספוא או המחזיק בה בכמות ובמסיבות שאינן שכיחות בשימוש לצרכי משקו בלבד – חזקה עליו שהוא ייצר אותה תערובת או מחזיקה לשם מכירה, אלא אם הוכיח הוא את ההיפך.

{{ח:סעיף|3|פיטורין}}
{{ח:ת}} המפקח רשאי לתת פיטורין מהוראות צו זה ע״י כתבי היתר או הוראות בכתב, מיוחדות או כלליות, כפי שימצא לנכון.

{{ח:סעיף|4|חובת ההוכחה}}
{{ח:ת}} חובת ההוכחה שפעולה אסורה לפי צו זה נעשתה עפ״י היתר בכתב מאת רשות מפקחת – חלה על הנאשם.

{{ח:סעיף|5|חלות}}
{{ח:ת}} הוראות צו זה אינן חלות על תערובת מספוא המיוצרת ע״י אגודה שיתופית חקלאית רשומה כחוק, והנמסרת או מחולקת על ידיה בין חבריה היא בלבד להזנת בעלי חיים הנמצאים במשקיהם של אותם חברי האגודה.
{{ח:ת}} בתנאי שמשקים אלה נמצאים בשטח אותה רשות מקומית בו מייצרת האגודה את התערובת.

{{ח:סעיף|6|תחולת חוקים אחרים}}
{{ח:ת}} הוראות צו זה באות להוסיף על הוראות {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו)|צו ההגנה (טיב המספוא), תש״י–1950}} ועל הוראות כל חוק אחר.

{{ח:סעיף|7|עבירות}}
{{ח:ת}} הפרת הוראה מהוראות צו זה מהווה עבירה על {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|תקנות ההגנה (מניעת רווחים מופקעים), 1944}}.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא: ”צו ההגנה (תערובת מספוא), תשי״א–1951“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תנאים להרכב תערובת המספוא:

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} '''לאפרוחים:'''
{{ח:ת}} חלבון כללי – לא פחות מ־20%
{{ח:ת}} שומן – לא יותר מ־5%
{{ח:ת}} תאית – לא יותר מ־8%
{{ח:ת}} זרחן – בין 0.6% לבין 1.0%
{{ח:ת}} סידן – בין 1.2% לבין 1.9%
{{ח:ת}} מנגן – לא פחות מ־50 חלקי מליון
{{ח:ת}} מלח – לא יותר מ־0.5%
{{ח:ת}} ריבופלבין – לא פחות מ־360 מיקרוגרם בכל 100 גרם
{{ח:ת}} חומצה פנטוטטית – לא פחות מ־1100 מיקרוגרם בכל 100 גרם.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} '''לפרגיות:'''
{{ח:ת}} חלבון כללי – לא פחות מ־18%
{{ח:ת}} שומן – לא יותר מ־5%
{{ח:ת}} תאית – לא יותר מ־8%
{{ח:ת}} זרחן – לא פחות מ־1.2%
{{ח:ת}} סידן – בין 1.8% לבין 1.2%
{{ח:ת}} מלח – לא יותר מ־1%.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} '''למטילות:'''
{{ח:ת}} חלבון כללי – לא פחות מ־20%
{{ח:ת}} שומן – לא יותר מ־5%
{{ח:ת}} תאית – לא יותר מ־8%
{{ח:ת}} זרחן – לא פחות מ־1.3%
{{ח:ת}} סידן – בין 3.0% לבין 3.5%
{{ח:ת}} מלח – לא יותר מ־1%.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} '''לעופות רביה:'''
{{ח:ת}} חלבון כללי – לא פחות מ־20%
{{ח:ת}} שומן – לא יותר מ־5%
{{ח:ת}} תאית – לא יותר מ־8%
{{ח:ת}} זרחן – לא פחות מ־1.3%
{{ח:ת}} סידן – בין 1.8% לבין 2.0%
{{ח:ת}} מלח – לא יותר מ־1%
{{ח:ת}} מנגן – לא פחות מ־100 חלקי מליון
{{ח:ת}} 1* ריבופלבין – לא פחות מ־520 מיקרוגרם
{{ח:ת}} 1* חומצה פנטוטטית – {{ח:הערה|0}} לא פחות מ־1800 מיקרוגרם.
{{ח:ת}} {{מוקטן|1* מיקרוגרם מ־100 גרם מזון.}}

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} '''למטילות בסוללות הטלה:'''
{{ח:ת}} חלבון כללי – לא פחות מ־15%
{{ח:ת}} שומן – לא יותר מ־5%
{{ח:ת}} תאית – לא יותר מ־8%
{{ח:ת}} זרחן – בין 0.75% לבין 0.8%
{{ח:ת}} סידן – בין 1.8% לבין 2.2%
{{ח:ת}} מלח – לא יותר מ־0.5%

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} '''לבקר ולעזי בית:'''
{{ח:ת}} א. תערובת דלת־חלבון:
{{ח:ת}} חלבון כללי – לא פחות מ־15%
{{ח:ת}} תאית – לא יותר מ־9%
{{ח:ת}} חומר יבש לא פחות מ־88%
{{ח:ת}} מלח בשול לא יותר מ־11⁄2%.
{{ח:ת}} ב. תערובת בינונית:
{{ח:ת}} חלבון כללי – לא פחות מ־19%
{{ח:ת}} תאית לא יותר מ־9%
{{ח:ת}} חומר יבש לא פחות מ־88%
{{ח:ת}} מלח בשול לא יותר מ־11⁄2%.
{{ח:ת}} ג. תערובת עשירת חלבון:
{{ח:ת}} חלבון כללי לא פחות מ־23%
{{ח:ת}} תאית לא יותר מ־9%
{{ח:ת}} חומר יבש לא פחות מ־88%
{{ח:ת}} מלח בשול לא יותר מ־11⁄2%.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תוספת מינרלים אחרים לתערובת מותרת רק לפי היתר מיוחד.

{{ח:חתימות|ירושלים}}
* '''א. הלוי,'''
רשות מפקחת.
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]