חוק יציבות המשק (הוראות שונות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יציבות המשק (הוראות שונות), התשמ״ז–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000698}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ז, 104|חוק יציבות המשק (הוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210573.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 133|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210812.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 13|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_203792.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|'''לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)#סעיף 5|סעיף 5 לחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ״ג–1992}}, חוק יציבות המשק (הוראות שונות), התשמ״ז–1987 בוטל ביום ח׳ בטבת התשנ״ג (1 בינואר 1993).'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מטרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הפחתת עלות העבודה}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: רשויות מקומיות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הארכת תקפו של חוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת: {{מוקטן|תשלומי אוצר המדינה לפי ענפי הביטוח}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מטרות}}

{{ח:סעיף|1|מטרות החוק}}
{{ח:ת}} חוק זה קובע הסדרים לשמירת יציבות המשק על ידי הפחתת עלות העבודה, במגמה להגדיל את רווחיות היצוא, לשמור על יציבות המחירים, ולהתאים את רמת ההוצאות המוכרות ברשויות מקומיות להכנסותיהן מאוצר המדינה, הכל במטרה לשמור על ריסון תקציבי ולהשיג יעדים כלכליים נוספים; ההסדרים שבחוק זה נלקחו בחשבון בהכנת בסיס לתקציב המדינה לשנת הכספים 1987 ויאפשרו השגת יעדי התקציב לשנת הכספים האמורה ולשנים שלאחריה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הפחתת עלות העבודה}}

{{ח:סעיף|2|פרשנות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} –
{{ח:תת|(1)|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המוסד“ – המוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”לוח י׳“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח י|לוח י׳ לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|(2)}} לכל מונח אחר תהא המשמעות שיש לו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי}}.

{{ח:סעיף|3|תשלומי אוצר המדינה למוסד לביטוח לאומי}}
{{ח:תת|(א)}} אוצר המדינה ישלם למוסד מדי חודש תשלומים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, באחוזים מגביית דמי ביטוח לענפי הביטוח באותו חודש; שר האוצר, בהסכמת שר העבודה והרווחה, רשאי להפחית מן התשלומים האמורים בהתחשב בדמי הביטוח שלא הופחתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} ובדמי הביטוח שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}.
{{ח:תת|(ב)}} הסכומים שאוצר המדינה חייב בתשלומם לפי סעיף קטן (א) יועברו למוסד מדי חודש עד היום ה־15 בו.
{{ח:תת|(ג)}} הסכומים כאמור בסעיף קטן (ב) ישולמו למוסד על פי אמדן שקבע המוסד מדי חודש בהתאם לגביית דמי הביטוח הצפויה באותו חודש, ושעליו הודיע המוסד לאוצר המדינה.
{{ח:תת|(ד)}} שילם אוצר המדינה בהתאם לאמדן לפי סעיף קטן (ג) סכום קטן או גדול מהסכום שהיה צריך להשתלם לפי סעיף קטן (א), ישולם החסר או יוחזר היתר במועד התשלום הקרוב שלפי סעיף קטן (ב), לאחר שהודיע המוסד על החסר או היתר, לפי הענין, בצירוף הפרשי הצמדה למדד לפי שיעור השינוי של המדד שפורסם בחודש שיועד לתשלום לעומת המדד שפורסם בחודש שבו שולם התשלום בפועל; הודיע המוסד על תשלום חסר פחות משבעה ימים לפני מועד התשלום הקרוב – ישולם החסר במועד התשלום שלאחריו.
{{ח:תת|(ה)}} לא שילם אוצר המדינה למוסד תשלומים, על פי האמדן האמור בסעיף קטן (ג) או על פי הודעה על תשלום חסר כאמור בסעיף קטן (ד), במועדם, יווספו לסכום האמור (להלן – הסכום שבפיגור) –
{{ח:תתת|(1)}} תוספת בשיעור של 1.5% מהסכום שבפיגור לכל שבוע של פיגור או חלק ממנו; עלה הפיגור על תשעים ימים, תהיה התוספת החל ביום התשעים ואחד – 3% מהסכום שבפיגור לכל שבוע של פיגור או חלק ממנו;
{{ח:תתת|(2)}} החל ב־1 בחודש שלאחר מועד התשלום – תוספת לפי שיעור השינוי במדד שפורסם לאחרונה לפני מועד התשלום בפועל של הסכום שבפיגור לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני המועד לתשלומו.

{{ח:סעיף|4|תיקון {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|5|הפחתת דמי ביטוח המשתלמים שלא לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח י|לוח י}}}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין, אם משתלמים דמי ביטוח שלא על פי הפרטים הנקובים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח י|בלוח י׳}}, יופחתו דמי הביטוח ב־19.9% מדמי הביטוח שהשתלמו ערב תחילתו של חוק זה; שר האוצר, בהסכמת שר העבודה והרווחה, רשאי לקבוע בתקנות סוגי משלמי דמי ביטוח שההפחתה כאמור, כולה או מקצתה, לא תחול עליהם.

{{ח:סעיף|6|שינוי שיעורי דמי ביטוח לסוגי מבוטחים}}
{{ח:ת}} שר האוצר, בהסכמת שר העבודה והרווחה, רשאי בתקנות לקבוע סוגי מבוטחים מן המנויים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 243|בסעיפים 10}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 371|ו־186 לחוק הביטוח הלאומי}}, שישלמו דמי ביטוח שלא לפי השיעורים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח י|בלוח י׳}} החלים עליהם ויכול שהשיעורים שיוחלו עליהם יעלו על השיעורים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח י|בלוח י׳}}.

{{ח:סעיף|7|תיקון {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|חוק לימוד חובה (תיקון מס׳ 11)}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה (תיקון מס׳ 11), התשל״ח–1978}}.}}

{{ח:סעיף|8|תיקון תקנות ההתגוננות האזרחית (היטל ציוד אישי)}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב בתקנות ההתגוננות האזרחית (היטל ציוד אישי), התש״ל–1970.}}

{{ח:סעיף|9|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} ביום ב׳ בניסן התשמ״ז (1 באפריל 1987) ותחולתו לגבי דמי הביטוח הלאומי ותשלומי אוצר המדינה בעד חודש אפריל 1987 ואילך.

{{ח:סעיף|10|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצועו של {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|11|שמירת דינים ושינוי {{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}}}
{{ח:ת}} אין באמור בחוק זה כדי לגרוע מסמכות שניתנה לשר העבודה והרווחה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}, ובלבד שאם יחולו שינויים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח י|בלוח י׳}} ישנה שר העבודה והרווחה בצו, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}} בהתאמה, כך שתשלומי אוצר המדינה לא יעלו על 24.9% מסך הגביה של דמי ביטוח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח י|לוח י׳}} כפי שהוא ביום תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}}.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: רשויות מקומיות}}

{{ח:סעיף|12|תיקון חוק הרשויות המקומיות (תמורת ארנונות רכוש)}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב בחוק הרשויות המקומיות (תמורת ארנונות רכוש), התשל״ה–1975.}}

{{ח:סעיף|13|תיקון {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|חוק מס שבח מקרקעין}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}}.}}

{{ח:סעיף|14|העלאת ארנונה כללית}}
{{ח:תת|(א)}} לא תגבה רשות מקומית בשל נכס ארנונה כללית (להלן – ארנונה) לשנת הכספים 1987 בסכום שיש בו העלאה של יותר מ־22% מעל סכום הארנונה שהגיע כדין בשל אותו נכס בשנת הכספים 1986.
{{ח:תת|(ב)}} לשנת הכספים 1987 לא תשנה רשות מקומית הנחות כלליות מארנונה ותנאי תשלומה, לרבות התוצאות של אי־תשלום במועד, לעומת אלה שנקבעו כדין לשנת הכספים 1986, אלא לטובת החייבים בארנונה.
{{ח:תת|(ג)}} שר הפנים ושר האוצר, או מי שהם הסמיכו לכך, רשאים לקבוע לרשות מקומית העלאת ארנונה בשיעור העולה על המותר לפי סעיף קטן (א) או שינוי הנחה או תנאי תשלום שלא כמותר לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} רשות מקומית אשר לפני יום קבלת חוק זה בכנסת גבתה ארנונה, כולה או חלקה, לפי סכום העולה על המותר לה לפי סעיף זה, יחולו על תשלומי היתר ההוראות לענין זה {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ריבית והפרשי הצמדה על תשלומי חובה)|שבחוק הרשויות המקומיות (ריבית והפרשי הצמדה על תשלומי חובה), התש״ם–1980}}.
{{ח:תת|(ה)}} לענין רשות מקומית אשר לפני יום קבלת חוק זה בכנסת גבתה ארנונה, כולה או חלקה, בהנחה או בתנאי תשלום שלא כמותר לפי סעיף זה, יקבע שר הפנים כללים לחישוב סכום שיראוהו כתשלום יתר ולקביעת יום שילומו, ולפי זה יחולו ההוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ריבית והפרשי הצמדה על תשלומי חובה)|שבחוק האמור בסעיף קטן (ד)}}.
{{ח:תת|(ו)}} סעיפים קטנים (ד) ו־(ה) יחולו בתום שלושה חדשים מיום קבלת חוק זה בכנסת; אין הוראות סעיף קטן זה באות לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ריבית והפרשי הצמדה על תשלומי חובה)|החוק האמור בסעיף קטן (ד)}} או מסמכות שר הפנים לפי סעיף קטן (ה).

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הארכת תקפו של {{ח:חיצוני|חוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה)|חוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים}}}}

{{ח:סעיף|15|תיקון {{ח:חיצוני|חוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה)|חוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה)}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה)|בחוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה), התשמ״ו–1985}}.}}

{{ח:סעיף|16|פרסום}}
{{ח:ת}} חוק זה יפורסם ברשומות תוך שלושים ימים מיום קבלתו.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תש״ן}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}})}}}}
{{ח:קטע3||תשלומי אוצר המדינה לפי ענפי הביטוח}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

פרט	ענף ביטוח	אחוזים מהגביה לענף הביטוח

1	זיקנה ושאירים	37.9

2	אמהות – עובד ועובד עצמאי	26.9

3	אמהות – מבוטח שאינו עובד ולא עובד עצמאי	25

4	ילדים	66.4

5	נפגעי תאונות	100

6	נפגעי עבודה	70.7

7	—

8	אבטלה	36.4

9	נכות	30.9

10	זכויות עובדים בפשיטת רגל ופירוק תאגיד	25

11	שירות מילואים	52.7

12	סיעוד	42.9

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום א׳ בניסן התשמ״ז (31 במרס 1987).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה ושר הפנים
* '''משה נסים'''
שר האוצר
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]