gkour/israeli_law huggingface dataset:
כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה) (עובדי משרד מבקר המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה) (עובדי משרד מבקר המדינה), תש״ל–1969}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר קרבה משפחתית לגבי עובדי משרד מבקר המדינה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 146|כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה) (עובדי משרד מבקר המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2459.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 41|ו־41}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, קבעה ועדת הכספים של הכנסת כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרבה משפחתית“ – לרבות קרבה משפחתית חורגת או הנוצרת עקב אימוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב משפחה“ – בן־זוג, הורה, בן, בת, אח, אחות, גיס, גיסה, דוד, דודה, בן־אח, בת־אח, בן־אחות, בת־אחות, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרד“ – משרד מבקר המדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרה“ – משרה במשרד.

{{ח:סעיף|2|קרבה משפחתית ביחידה מינהלית}}
{{ח:ת}} לא ימונה אדם למשרה ביחידה מינהלית, אם עובד באותה יחידה קרוב משפחה שלו.

{{ח:סעיף|3|קרבה משפחתית במשרד}}
{{ח:ת}} לא ימונה אדם למשרה במשרד, אם עובד ביחידה מינהלית אחרת במשרד קרוב משפחה שלו, והמינוי עשוי להביא ליחסי כפיפות ביניהם.

{{ח:סעיף|4|סייגים לתחולה ביחידה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} לא יחולו על מינוי של אדם ביחידה מינהלית כאשר באותה יחידה עובד קרוב משפחה שלו, אם הוכח למבקר המדינה שהמינוי אינו עשוי להביא ליחסי כפיפות או לקשרי עבודה ביניהם וכן כי –
{{ח:תת|(1)}} שירותו של המועמד הוא חיוני למשרד והוברר למבקר המדינה כי אין באותה עת מועמד מתאים אחר למילוי המשרה; או
{{ח:תת|(2)}} מצב התעסוקה במקום שבו נמצאת היחידה מצדיק את אישור המינוי.

{{ח:סעיף|5|סמכות לפטור}}
{{ח:ת}} ועדת הכספים של הכנסת רשאית לפטור מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|או 3}}, בתנאים שייראו לה, העסקת בנו או בתו של הורה, אשר יועסק במקצוע שבו מועסק ההורה, במשרד או ביחידה; פטור כאמור יכול שיהיה מיוחד ויכול שיהיה כללי למקצוע מסויים, לאזור מסויים, לסוג מסויים של עובדים או ליחידה מסויימת.

{{ח:סעיף|6|ביטול}}
{{ח:ת}} כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה) (עובדי משרד מבקר המדינה), תשכ״ב–1962 – בטלים.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה) (עובדי משרד מבקר המדינה), תש״ל–1969“.

{{ח:חתימות|כ״ח באלול תשכ״ט (11 בספטמבר 1969)}}
* '''ישראל קרגמן'''
יושב ראש ועדת הכספים של הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי שמאי מקרקעין (הכרה בתארים אקדמיים מחוץ לארץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי שמאי מקרקעין (הכרה בתארים אקדמיים מחוץ לארץ), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 613|כללי שמאי מקרקעין (הכרה בתארים אקדמיים מחוץ לארץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6380.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין#סעיף 7|סעיף 7(א)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין|לחוק שמאי מקרקעין, התשס״א–2001}}, קובעת מועצת שמאי המקרקעין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הכרה בתואר אקדמי מחוץ לארץ כשווה ערך לתואר מוכר}}
{{ח:ת}} המועצה תכיר בתואר אקדמי מאת מוסד להשכלה גבוהה בחוץ לארץ כתואר שווה ערך לתואר מוכר אם קבע הגוף להערכת תארים אקדמיים שבמשרד החינוך התרבות והספורט כי התואר שקול לתואר אקדמי ישראלי.

{{ח:חתימות|י״א באדר ב׳ התשס״ה (22 במרס 2005)}}
* '''טנה שפניץ'''
יושבת ראש מועצת שמאי המקרקעין
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללים בדבר התמחות (סוכני מכס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללים בדבר התמחות (סוכני מכס), תשכ״ז–1966}}
{{ח:קטע3||כללים ותנאים בדבר התמחותו של מבקש להירשם כסוכן מכס}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ז, 139|כללים בדבר התמחות (סוכני מכס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1944.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 1572|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2399.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק סוכני המכס#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק סוכני המכס|לחוק סוכני המכס, תשכ״ה–1964}}, אני קובע כללים אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק סוכני המכס#סעיף 4|סעיף 4 לחוק סוכני המכס, תשכ״ה–1964}} הוחלף {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211196.pdf|בחוק סוכני המכס (תיקון), התשנ״ה–1995}}, ולכן אין עוד תוקף לכללים אלו.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|התמחות בפעולות מכס|תיקון: תשכ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} התמחות בפעולות מכס לצורך {{ח:חיצוני|חוק סוכני המכס#סעיף 4|תנאי (5) לסעיף 4(א) לחוק}}, היא עבודה רצופה של אדם כפקיד רשוי לפי {{ח:חיצוני|חוק סוכני המכס#סעיף 16|סעיף 16 לחוק}} במשך שלוש שנים תוך חמש השנים שקדמו להגשת הבקשה, ובלבד ששנה מתוך שלוש השנים היה אותו אדם פקיד רשוי של סוכן מכס כללי בעל ותק של שלוש שנים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} עבודה על פי מינוי לפי סעיפים 3(1)(ב{{ח:הערה|)}} או 6 לפקודת סוכני {{ח:הערה|[בתי]}} המכס, דינה, לענין תקנת משנה (א), כדין עבודה כפקיד רשוי לפי {{ח:חיצוני|חוק סוכני המכס#סעיף 16|סעיף 16 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|בקשה לוויתור על התמחות}}
{{ח:ת}} בקשה לוויתור על קיום התנאי האמור, כולו או מקצתו, תוגש בכתב למנהל בצירוף תעודות ותצהיר לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|פקודת העדות}}, לאימות העובדות המפורטות בבקשה.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללים בדבר התמחות (סוכני מכס), תשכ״ז–1966“.

{{ח:חתימות|ד׳ בתשרי תשכ״ז (18 בספטמבר 1966)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללים למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עורכי דין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללים למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עורכי דין), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 309|כללים למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עורכי דין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6214.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה|לחוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ״א–1991}} (להלן – החוק), ולפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|סעיף 109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}, ובאישור שר המשפטים והועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בכללים אלה, ”גורמי טיפול“ – תחנת משטרה, מחלקה לשירותים חברתיים, מרכז לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה מטעם המחלקה לשירותים חברתיים.

{{ח:סעיף|2|יידוע על אפשרות לפנות לגורמי טיפול}}
{{ח:ת}} עורך דין, שנדרש לידע אדם לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ב) לחוק}} –
{{ח:תת|(1)}} יידע את האדם על כך שבאפשרותו לפנות לגורמי טיפול לקבלת סיוע;
{{ח:תת|(2)}} ייתן לאדם כתובות ומספרי טלפון של גורמי הטיפול הקרובים למקום מגוריו, לפי רשימות שיעביר משרד המשפטים ללשכת עורכי הדין מזמן לזמן ושיופצו על ידה.

{{ח:סעיף|3|תיעוד פעולות היידוע}}
{{ח:ת}} עורך דין יתעד בכתב את הפעולות שעשה לביצוע {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ב) לחוק}}, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 1 {{ח:הערה|[צ״ל: בתקנה 2]}}}}; התיעוד יהיה ערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|4|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בכללים אלה כדי לגרוע {{ח:חיצוני|כללי לשכת עורכי הדין (אתיקה מקצועית)#סעיף 19|מסעיף 19 לכללי לשכת עורכי הדין (אתיקה מקצועית), התשמ״ו–1986}}.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}})}}}}
{{ח:קטע3||יידוע על אפשרות סיוע בנושא אלימות במשפחה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ביום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . יידעתי את גב׳/מר . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . על כך שבאפשרותה/ו לפנות לתחנת משטרה, למחלקה לשירותים חברתיים ולמרכז לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה, ונתתי לה/ו כתובות ומספרי טלפון ליצירת קשר עם גורמי הטיפול האמורים.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|תאריך}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|חתימת עורך הדין}}}}

{{ח:חתימות|כ״ו בכסלו התשס״ג (1 בדצמבר 2002)}}
* '''ישראל כלוף'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* נתאשר.
'''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללים לעידוד השקעות הון בחקלאות (חישוב הכנסה חייבת במפעל חקלאי מאושר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללים לעידוד השקעות הון בחקלאות (חישוב הכנסה חייבת במפעל חקלאי מאושר), התשמ״ו–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 551|כללים לעידוד השקעות הון בחקלאות (חישוב הכנסה חייבת במפעל חקלאי מאושר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4906.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עידוד השקעות הון בחקלאות#סעיף 33|סעיף 33(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק עידוד השקעות הון בחקלאות|לחוק עידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ״א–1980}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני קובע לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות#סעיף 33|סעיף 33(ד) לחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ״א–1980}}, שעניינו קביעת כללים לחישוב הכנסה חייבת של מפעל חקלאי מאושר לצורך זיכוי ממס, בוטל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210850.pdf|בחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות (תיקון מס׳ 4), התשנ״ב–1992}} ולכן אין עוד תוקף לכללים אלו.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידה“ –
{{ח:תתת|(א)}} בגידולים – מטר רבוע של שטח גידול;
{{ח:תתת|(ב)}} בבעלי חיים – כל בעל חיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ענף במפעל חקלאי“ – גידול מאותו סוג או בעלי חיים מאותו סוג, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מענף במפעל חקלאי מאושר“ – סכום המתקבל מהכפלת היחס בין מספר היחידות בענף במפעל חקלאי מאושר לבין מספר היחידות באותו ענף במפעל החקלאי כולו, בסכום ההכנסה מאותו ענף במפעל החקלאי כולו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה במפעל חקלאי מאושר“ – צרוף הסכומים שחושבו כהכנסה מכל ענף מן הענפים במפעל חקלאי מאושר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחוז ריווח נקי“ – היחס שבין הכנסה חייבת במפעל חקלאי לבין הכנסה מהמפעל החקלאי, כפול 100.

{{ח:סעיף|2|חישוב הכנסה חייבת של מפעל חקלאי מאושר}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסה חייבת במפעל חקלאי מאושר לענין {{ח:חיצוני|חוק עידוד השקעות הון בחקלאות#סעיף 33|סעיף 33(ד) לחוק}} תהא הסכום המתקבל מהכפלת ההכנסה במפעל חקלאי מאושר באחוז הריווח הנקי.
{{ח:תת|(ב)}} הוכח להנחת דעתו של פקיד השומה כי הכנסתו החייבת של חקלאי ממפעל חקלאי מאושר שונה מן ההכנסה החייבת שחושבה לפי תקנת משנה (א), תיקבע ההכנסה החייבת האמורה בגובה ההכנסה החייבת שהוכחה כאמור.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתם של כללים אלה לגבי שנת המס 1985 ואילך.

{{ח:חתימות|כ״ה בטבת התשמ״ו (6 בינואר 1986)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
מנשר (אזור עזה) מס' 3

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|מנשר (אזור עזה) מס׳ 3}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
(לא פורסם בקמצ״ם).
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|}}
{{ח:ת}} היות וצה״ל נכנס לאזור עזה ונטל את השליטה עליו כדי לקיים ממשל תקין, משפט, סדר ובטחון לטובת תושבי אזור עזה וכדי לקרב מציאת הסדר אשר ימנע קיום פעולות איבה או הפרת השלום הן בתוך האזור והן כלפי חוץ.

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} והיות וצה״ל כונן מוסדות שלטון מקומי באזור ומסר לידם הנהלת הענינים המקומיים של הערים והכפרים בו, והקים מינהל תקין להנחלת הענינים המקומיים של הערים והכפרים בו, והקים מינהל תקין להנהלת עניניו הכלליים של האזור.

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} והיות והפעולות הנ״ל נעשו על יסוד המשפט שהיה קיים באזור שהושאר בתוקפו ועל יסוד הצווים שניתנו על ידי.

{{ח:סעיף|4|}}
{{ח:ת}} והיות ונעשו בינתיים סידורים עם האומות המאוחדות שלפיהם יטול כוח החירום של האו״ם מידי צה״ל באורח בלעדי מינהל האזור להבטחת החיים והרכוש ומינהל אזרחי תקין ושיתן עזרה מקסימלית בבצוע תבניות האו״ם בקשר לפליטים שבאזור ויוסיף לקיים את התפתחותו הכלכלית של האזור ותושביו מתוך מגמה שיושג שלום או הסכם סופי על עתידו של האזור{{ח:הערה|.}}

{{ח:סעיף|5|}}
{{ח:ת}} אי לזאת הנני מודיע כי צה״ל מוסר את סמכותו על האזור לכוח החירום של האו״ם לפי סידורים שנקבעו.

{{ח:סעיף|6|}}
{{ח:ת}} תושבי אזור עזה מצווים בזה להוסיף לציית להוראות החוק הקיים ולשמור על השקט והסדר הציבורי.

{{ח:חתימות|6.3.57}}
* '''מ. פלד, אלמ'''
מפקד צה״ל באזור עזה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
מנשר בדבר נטילת השלטון ע"י צה"ל (מנשר מס' 1)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|מנשר בדבר נטילת השלטון ע״י צה״ל (מנשר מס׳ 1)}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|קמצ״ם 1, 3 {{מוקטן|(מנשר 1)}}|מנשר בדבר נטילת השלטון ע״י צה״ל (מנשר מס׳ 1)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|}}
{{ח:ת}} צבא הגנה לישראל נכנס היום לאזור ונטל לידיו את השליטה וקיום הבטחון והסדר הציבורי באזור.

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} הנני מכריז בזה על עוצר בית בכל האזור. לא יעזוב איש את הבית בכל שעות היממה.

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} התושבים יוכלו להצטייד במצרכים החיוניים, בשכונות מגוריהם הקבועות, במועדים שיפורסמו בהודעות מיוחדות.

{{ח:סעיף|4|}}
{{ח:ת}} תנועת כלי רכב אסורה.

{{ח:סעיף|5|}}
{{ח:ת}} אסור להתקהל ברחובות או במקומות ציבוריים אחרים.

{{ח:סעיף|6|}}
{{ח:ת}} כל אדם ישא עמו – בכל עת – תעודה הנושאת תמונתו ומאפשרת זיהויו.

{{ח:סעיף|7|}}
{{ח:ת}} השירותים החיוניים באזור יפעלו כסדרם, לפי הוראות שתנתנה מטעמי.

{{ח:סעיף|8|}}
{{ח:ת}} כל המפר הוראות אלה ייענש בכל חומר הדין וכל נסיון להפר את הבטחון ידוכא מיד.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} חיילי צה״ל יבטיחו מילוי קפדני של הוראות אלה.

{{ח:חתימות|כ״ח באייר תשכ״ז, 7 ביוני 1967}}
* '''מפקד כוחות צה״ל'''
באזור
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
מנשר בדבר נטילת השלטון על ידי צה"ל (רמת הגולן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|מנשר בדבר נטילת השלטון על ידי צה״ל (רמת הגולן)}}
{{ח:קטע3||מנשר מס׳ 1.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|קמצ״ם (רמת הגולן) 1, 4 {{מוקטן|(מנשר 1)}}|מנשר בדבר נטילת השלטון על ידי צה״ל (רמת הגולן)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|כניסת צה״ל}}
{{ח:ת}} צבא הגנה לישראל נכנס היום לאזור ונטל לידיו את השליטה וקיום הבטחון והסדר הציבורי באזור.

{{ח:סעיף|2|עוצר}}
{{ח:ת}} הנני מכריז בזה על עוצר בית בכל האזור. לא יעזוב איש את הבית בכל שעות היממה.

{{ח:סעיף|3|מצרכים חיוניים}}
{{ח:ת}} התושבים יוכלו להצטייד במצרכים החיוניים, בשכונות מגוריהם הקבועות, במועדים שיפורסמו בהודעות מיוחדות.

{{ח:סעיף|4|תנועה}}
{{ח:ת}} תנועת כלי רכב אסורה.

{{ח:סעיף|5|התקהלות}}
{{ח:ת}} אסור להתקהל ברחובות או במקומות ציבוריים אחרים.

{{ח:סעיף|6|תעודת זיהוי}}
{{ח:ת}} כל אדם ישא עמו – בכל עת – תעודה הנושאת תמונתו והמאפשרת זיהויו.

{{ח:סעיף|7|שירותים}}
{{ח:ת}} השירותים החיוניים באזור יפעלו כסדרם, לפי הוראות שתנחנה מטעמי.

{{ח:סעיף|8|עונשין}}
{{ח:ת}} כל המפר הוראות אלה ייענש בכל חומר הדין וכל נסיון להפר את הבטחון ידוכא מיד. חיילי צה״ל יבטיחו מילוי קפדני של הוראות אלה.

{{ח:חתימות|ב׳ בסיון תשכ״ז (10 ביוני 1967).}}
* '''מפקד כוחות'''
צה״ל באזור
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
מנשר בדבר סדרי השלטון והמשפט (מרחב שלמה) (מס' 1)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|מנשר בדבר סדרי השלטון והמשפט (מרחב שלמה) (מס׳ 1), תשכ״ז–1967}}
{{ח:קטע3||מנשר מס׳ 1}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|קמצ״ם 1 (מרחב שלמה) 1, 4 {{מוקטן|(מנשר 1)}}|מנשר בדבר סדרי השלטון והמשפט (מרחב שלמה) (מס׳ 1)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
כדי לאפשר קיום ממשל תקין וכדי לשמור על הבטחון והסדר הציבורי הנני מכריז בזה לאמור:–
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרשנות}}
{{ח:ת}} במנשר זה, ”האזור“ פירושו אזור מרחב שלמה.

{{ח:סעיף|2|תוקף המשפט הקיים}}
{{ח:ת}} המשפט שהיה קיים באזור ביום א׳ בסיון תשכ״ז (9 ביוני 1967) יעמוד בתקפו, עד כמה שאין בו משום סתירה למנשר זה או לכל מנשר או צו שיינתנו על ידי, ובשינויים הנובעים מכינונו של שלטון צבא הגנה לישראל באזור.

{{ח:סעיף|3|נטילת סמכויות}}
{{ח:תת|(א)}} כל סמכות של שלטון, חקיקה, מינוי ומנהל לגבי האזור או תושביו תהא מעתה נתונה בידי בלבד ותופעל רק על ידי או על ידי מי שיתמנה לכך על ידי או יפעל מטעמי.
{{ח:תת|(ב)}} מבלי לפגוע בכלליות האמור לעיל, נקבע בזה כי כל חובה של התייעצות, קבלת הסכמה או כיוצא באלה, שנקבעה בדין כל שהוא כתנאי מוקדם לחקיקה או למינוי, או כתנאי למתן תוקף לחקיקה או למינוי – בטלה בזה.

{{ח:סעיף|4|הוראות לגבי רכוש}}
{{ח:ת}} רכוש דניידי ודלא ניידי, לרבות כספים, חשבונות בנקים, נשק, תחמושת, כלי רכב, כלי תחבורה אחרים וכל ציוד מלחמתי ואזרחי אחר שהיה שייך או רשום בשם המדינה או הממשלה המצרית או יחידה מיחידותיה או שלוחה משלוחותיה. או חלק מכל אלה המצויים באזור, יועברו לחזקתי.

{{ח:סעיף|5|מסים}}
{{ח:ת}} מסים, היטלים, אגרות ותשלומים מכל סוג שהוא, המשתלמים למוסדות שלטון מרכזי, אשר לא נפרעו עד יום א׳ בסיון תשכ״ז (9 ביוני 1967) – ישולמו לי.

{{ח:סעיף|6|פרסום דבר חקיקה}}
{{ח:ת}} מנשר, צו או הודעה מטעמי יפורסמו בכל דרך שתיראה בעיני.

{{ח:סעיף|7|עבירות}}
{{ח:ת}} כל המפר או המנסה להפר את הסדר הציבורי והבטחון או כל הוראה מהוראות מנשר זה או צו הוראה או הודעה שיוצאו על ידי או מטעמי, דינו – מאסר של 5 שנים או קנס של אלף לירות ישראליות או שני הענשים גם יחד.

{{ח:סעיף|8|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תחילתו של מנשר זה ביום חתימתו.

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} מנשר זה ייקרא ”מנשר בדבר סדרי השלטון והמשפט (מרחב שלמה) (מס׳ 1), תשכ״ז–1967“.

{{ח:חתימות|י״ח בתמוז תשכ״ז (26 ביולי 1967)}}
* '''שמואל אמיר, אלוף־משנה'''
מפקד כוחות צה״ל באזור מרחב שלמה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
מנשר בדבר סדרי שלטון ומשפט (אזור הגדה המערבית) (מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|מנשר בדבר סדרי שלטון ומשפט (אזור הגדה המערבית) (מס׳ 2), תשכ״ז–1967}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|קמצ״ם 1, 3 {{מוקטן|(מנשר 2)}}|מנשר בדבר סדרי שלטון ומשפט (אזור הגדה המערבית)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
למען אפשר קיום הממשל התקין, הבטחון והסדר הציבורי, הנני מכריז בזה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרשנות}}
{{ח:ת}} ”האזור“ – פרושו אזור הגדה המערבית.

{{ח:סעיף|2|תוקף המשפט הקיים}}
{{ח:ת}} המשפט שהיה קיים באזור ביום כ״ח באייר תשכ״ז (7 יוני 1967) יעמוד בתוקפו, עד כמה שאין בו משום סתירה למנשר זה או לכל מנשר או צו, שיינתנו על ידי, ובשינויים הנובעים מכינונו של שלטון צבא הגנה לישראל באזור.

{{ח:סעיף|3|נטילת סמכויות}}
{{ח:תת|(א)}} כל סמכות של שלטון חקיקה, מינוי ומינהל לגבי האזור או תושביו תהא מעתה נתונה בידי בלבד ותופעל רק על ידי או על ידי מי שיתמנה לכך על ידי או יפעל מטעמי.
{{ח:תת|(ב)}} מבלי לפגוע בכלליות האמור לעיל, נקבע בזה כי כל חובה של התייעצות, קבלת הסכמה או כיוצא באלה, שנקבעה בדין כל שהוא כתנאי מוקדם לחקיקה או למינוי, או כתנאי למתן תוקף לחקיקה או למינוי – בטלה בזה.

{{ח:סעיף|4|הוראות לגבי רכוש}}
{{ח:ת}} רכוש דניידי ודלא ניידי, לרבות כספים, חשבונות בנקים, נשק, תחמושת, כלי רכב, כלי תחבורה אחרים, וכל ציוד מלחמתי ואזרחי אחר, שהיה שייך או רשום בשם המדינה או הממשלה הירדנית ההאשמית או יחידה מיחידותיה או שלוחה משלוחותיה או חלק מכל אלה, המצויים באזור, יועברו לחזקתי הבלעדית ויהיו נתונים להנהלתי.

{{ח:סעיף|5|מסים}}
{{ח:ת}} מסים, היטלים, אגרות ותשלומים מכל סוג שהוא, המשתלמים למוסדות שלטון מרכזי, אשר לא נפרעו עד יום כ״ז באייר תשכ״ז (6 ביוני 1967) – ישולמו לי.

{{ח:סעיף|6|פרסום דבר חקיקה}}
{{ח:ת}} מנשר, צו או הודעה מטעמי יפורסמו בכל דרך שתיראה בעיני.

{{ח:סעיף|7|עבירות}}
{{ח:ת}} כל המפר או המנסה להפר את הסדר הציבורי והבטחון או כל הוראה מהוראות מנשר זה או צו, הוראה או הודעה, שיוצאו על ידי או מטעמי ייענש בכל חומר הדין.

{{ח:סעיף|8|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תחילתו של מנשר זה מיום כ״ח באייר תשכ״ז (7 ביוני 1967).

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} מנשר זה ייקרא ”מנשר בדבר סדרי השלטון והמשפט (אזור הגדה המערבית) (מס׳ 2), תשכ״ז–1967“.

{{ח:חתימות|ירושלים, כ״ח באייר תשכ״ז, 7 ביוני 1967.}}
* '''אלוף חיים הרצוג'''
מפקד כוחות צה״ל
באזור הגדה המערבית
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
מנשר בדבר סדרי שלטון ומשפט (רמת הגולן) (מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|מנשר בדבר סדרי שלטון ומשפט (רמת הגולן) (מס׳ 2), תשכ״ז–1967}}
{{ח:קטע3||מנשר מס׳ 2.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|קמצ״ם (רמת הגולן) 1, 4 {{מוקטן|(מנשר 2)}}|מנשר בדבר סדרי שלטון ומשפט (רמת הגולן)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
למען אפשר קיום ממשל תקין, הבטחון והסדר הציבורי, הנני מכריז בזה לאמור:–
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרשנות}}
{{ח:ת}} במנשר זה, ”אזור“ – אזור רמת הגולן.

{{ח:סעיף|2|תוקף המשפט הקיים}}
{{ח:ת}} המשפט שהיה קיים באזור ביום ב׳ בסיון תשכ״ז (10 ביוני 1967) יעמוד בתוקפו עד כמה שאין בו משום סתירה למנשר זה או לכל מנשר או צו, שיינתנו על ידי ובשינויים הנובעים מכינונו של שלטון צבא הגנה לישראל באזור.

{{ח:סעיף|3|נטילת סמכויות}}
{{ח:תת|(1)}} כל סמכות של שלטון, חקיקה, מינוי ומנהל לגבי האזור או תושביו תהא מעתה נתונה בידי בלבד ותופעל רק על ידי או על ידי מי שיתמנה לכך על ידי או יפעל מטעמי.
{{ח:תת|(2)}} מבלי לפגוע בכלליות האמור לעיל נקבע בזה כי כל חובה של התיעצות, קבלת הסכמה או כיוצא באלה שנקבעה בדין כלשהו כתנאי מוקדם לחקיקה או למינוי, או כתנאי למתן תוקף לחקיקה או למינוי – בטלה בזה.

{{ח:סעיף|4|הוראות לגבי רכוש}}
{{ח:ת}} רכוש דניידי ודלא ניידי, לרבות כספים, חשבונות בנקים, נשק, תחמושת, כלי רכב, כלי תחבורה אחרים, וכל ציוד מלחמתי ואזרחי אחר, שהיה שייך או רשום בשם המדינה או הממשלה הסורית או יחידה מיחידותיה או שלוחה משלוחותיה או חלק מכל אלה המצויים באזור, יועברו לחזקתי הבלעדית ויהיו נתונים להנהלתי.

{{ח:סעיף|5|מסים}}
{{ח:ת}} מסים, היטלים, אגרות ותשלומים מכל סוג שהוא, המשתלמים למוסדות שלטון מרכזי אשר לא נפרעו עד יום ג׳ בסיון תשכ״ז (11 ביוני 1967) ישולמו לי.

{{ח:סעיף|6|פרסום}}
{{ח:ת}} מנשר, צו או הודעה מטעמי יפורסמו בכל דרך שתיראה בעיני.

{{ח:סעיף|7|עבירות}}
{{ח:ת}} כל המפר או המנסה להפר את הסדר הציבורי והבטחון או כל הוראה מהוראות מנשר זה או צו הוראה או הודעה, שיוצאו על ידי או מטעמי – ייענש בכל חומר הדין.

{{ח:סעיף|8|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תחילתו של מנשר זה ביום י׳ בסיון תשכ״ז (18 ביוני 1967).

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} מנשר זה ייקרא ”מנשר בדבר סדרי שלטון ומשפט (רמת הגולן) (מס׳ 2), תשכ״ז–1967“.

{{ח:חתימות|ב׳ בסיון תשכ״ז (18 ביוני 1967)}}
* '''דוד אלעזר, אלוף'''
מפקד כוחות צה״ל באזור רמת הגולן
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
מנשר הממשלה בדבר הכללת קרקע הים והתת-קרקע של השטחים הסמוכים לחופי ישראל בשטח מדינת ישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|מנשר הממשלה בדבר הכללת קרקע הים והתת־קרקע של השטחים הסמוכים לחופי ישראל בשטח מדינת ישראל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
י״פ תשי״ב, 989.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
הואיל וחקירות מדעיות שנערכו בזמן האחרון מרמזות על מציאותם של אוצרות מינרליים ושאר אוצרות טבע בשטחים התת־ימיים הסמוכים לחופי ישראל, {{ש}} והואיל ומן הרצוי לנקוט פעולה לשימורם של אוצרות אלה ולהבטחת מציאותם לצרכי מחקר, ניצול ופיתוח בעתיד, {{ש}} והואיל וכמה מדינות אחרות נקטו פעולה לקיים שיפוט בשטחים התת־ימיים הסמוכים לחופיהן, {{ש}} לפיכך מצהירה בזה ממשלת ישראל ומודיעה ברבים לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|}}
{{ח:ת}} שטח מדינת ישראל יכלול את קרקע הים והתת־קרקע של השטחים התת־ימיים הסמוכים לחופי ישראל, והם מחוצה למים הטריטוריאליים, עד היכן שעומק המים שמעליהם מאפשר את ניצול אוצרות הטבע שבשטחים אלה.

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} שום דבר האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} לא יפגע באופיים של המים שמעל לשטחים התת־ימיים הללו, ושמחוץ למים הטריטוריאליים של ישראל, כמימי לב־ים.

{{ח:חתימות|י״ב באב תשי״ב (3 לאוגוסט 1952)}}
* '''חנה אבן־טוב'''
סגן מזכיר הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
מנשר מיום ה' באייר תש"ח

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|מנשר מועצת המדינה הזמנית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, 3|מנשר}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתקף {{ח:חיצוני|הכרזה על הקמת מדינת ישראל|הכרזת העצמאות}}, שנתפרסמה היום, יום ה׳ באייר תש״ח (14 במאי 1948), ואשר לפיה הוקמו מועצת המדינה הזמנית והממשלה הזמנית של מדינת ישראל, מכריזה בזה מועצת המדינה הזמנית לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|}}
{{ח:ת}} מועצת המדינה הזמנית היא הרשות המחוקקת.
{{ח:ת}} מועצת המדינה הזמנית זכאית להעניק מסמכות זו לממשלה הזמנית לשם חקיקה דחופה.

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} הוראות החוק הנובעות מהספר הלבן משנת 1939 בטלות בזה ומבוטלות.
{{ח:ת}} הסעיפים 13 עד 15 לפקודת העליה, 1941, {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חרום)#סעיף 102|והתקנות 102 עד 107ג׳ לתקנות ההגנה (שעת חרום), 1945}}, מתבטלים בזה.
{{ח:ת}} תקנות העברת קרקעות, 1940, בטלות בזה למפרע מיום כ״ט אייר תרצ״ט (18 במאי 1939).

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} כל עוד לא נתנו חוקים על ידי מועצת המדינה הזמנית או על פיה, יעמוד בתקפו במדינת ישראל המשפט שהיה קיים בארץ ישראל ביום ה׳ באייר תש״ח (14 במאי 1948), עד כמה שהדבר עולה בד בבד עם האמור במנשר הזה, עם החוקים העתידים ועם השנויים הנובעים מהקמת המדינה ורשויותיה.

{{ח:חתימות|נתן היום, ה׳ באייר תש״ח (14 במאי 1948).}}
* '''מועצת המדינה הזמנית'''
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
ראה גם: '''[http://www.imj.org.il/exhibitions/2008/blueonwhite/item.asp?itemNum=10 טיוטת המנשר המקורי, השמור בגנזך המדינה]'''

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
מנשר על כיבוש אזור עזה וכינון שלטון צבאי הגנה לישראל בו

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|מנשר על כיבוש אזור עזה וכינון שלטון צבאי הגנה לישראל בו}}
{{ח:קטע3||(מס׳ 1)}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|קמצ״ם (אזור עזה) 1, 2 {{מוקטן|(מנשר 1)}}|מנשר (מס׳ 1)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|א|}}
{{ח:ת}} צבא הגנה לישראל נכנס היום לאזור עזה ונטל לידיו את השליטה וקיום הבטחון והסדר הציבורי באזור. כל נסיון להפר את הבטחון ידוכא מיד.

{{ח:סעיף|ב|}}
{{ח:ת}} הנני מכריז בזה על עוצר בית בכל אזור עזה. לא יעזוב איש את הבית בכל שעות היממה – אלא בין השעות 10–12 לפני הצהרים.

{{ח:סעיף|ג|}}
{{ח:ת}} התושבים יצטיידו במצרכיהם החיוניים בין השעות 10–12 לפני הצהרים. בשעות שבהן יוסר העוצר, תוגבל תנועת התושבים לשכונות מגוריהם הקבועות. תנועת כלי רכב אסורה.

{{ח:סעיף|ד|}}
{{ח:ת}} אסור להתקהל ברחובות או במקומות ציבוריים אחרים.

{{ח:סעיף|ה|}}
{{ח:ת}} כל אדם ישא עמו – בכל עת – תעודה המאפשרת זיהויו והנושאת תמונתו.

{{ח:סעיף|ו|}}
{{ח:ת}} השירותים החיוניים באזור יפעלו כסדרם.

{{ח:סעיף|ז|}}
{{ח:ת}} כל המפר הוראות אלה ייענש בכל חומר הדין.

{{ח:סעיף|ח|}}
{{ח:ת}} חיילי צה״ל יבטיחו מילוי קפדני של הוראות אלו.

{{ח:חתימות|כ״ח בחשון תשי״ז (2 בנובמבר 1956)}}
* '''חיים גאון, סגן־אלוף'''
מפקד צבא־הגנה לישראל כאזור עזה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
מנשר שלטון צבא-הגנה לישראל בארץ-ישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|שלטון צבא־הגנה לישראל בארץ־ישראל (מנשר מס׳ 1)}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
ע״ר תש״ח, 114.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
הואיל ושטחים שונים בארץ־ישראל הנם בחזקתו של צבא־הגנה לישראל הסר למשמעתי; {{ש}} והואיל וחובה על צבא־הגנה לישראל לקיים בשטחים המוחזקים את שלום הצבור ואת הבטחון ולשקוד על תקנת החוק והמשפט; לכן אני, דוד בן־גוריון, שר הבטחון, מכריז בזה בשם הפיקוד העליון של צבא־הגנה לישראל, לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פירוש}}
{{ח:ת}} המונח ”שטחים מוחזקים“ פירושו השטחים בארץ־ישראל הכל כנתון בתחומי השטחים המסומנים בצבע אדום במפת ארץ־ישראל החתומה על ידי והנושאת את תאריך היום, יום כ״ח באב תש״ח (2 בספטמבר 1948) או בכל מפה אחרת שתבוא במקומה אשר תהא חתומה על ידי ותהא מסומנת כנ״ל.

{{ח:סעיף|2|המשפט}}
{{ח:ת}} משפט מדינת ישראל חל על השטחים המוחזקים.

{{ח:סעיף|3|הסדר הצבורי והבטחון}}
{{ח:ת}} תושבי השטחים המוחזקים נתבעים בזה לקיים שלום הצבור ומערכת כלכלתו, ולסייע בידי צבא־הגנה לישראל ככל שיידרשו. כל מי אשר יפר כל הוראה מהוראותי, יועמד לדין בפני משפט צבאי שיוקם על דעתי או בפני בית משפט אזרחי, הכל כפי שהמקרה יחייב.

{{ח:סעיף|4|פרסום המנשר}}
{{ח:ת}} המנשר הזה יפורסם ברבים בכל הדרכים שאראן כיעילות ביותר.

{{ח:סעיף|5|תוקף המנשר}}
{{ח:ת}} המנשר הזה ייחשב בר תוקף לכל דבר החל מחצות ליל שבת, ו׳ באייר תש״ח (15 במאי 1948), ברם לגבי אותם החלקים מהשטחים המוחזקים שחזקתם עברה לידי צבא־הגנה לישראל לאחר כך, יהא המנשר בר תוקף רק החל מאותו הזמן.

{{ח:מפריד}}

{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:מפת שטח מוחזק ארץ-ישראל.jpg|600px|link=]]}}

{{ח:חתימות|ניתן היום, כ״ח באב תש״ח (2 בספטמבר 1948)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
מנשר שלטון צבא-הגנה לישראל בירושלים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|שלטון צבא־הגנה לישראל בירושלים (מנשר מס׳ 1)}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
ע״ר תש״ח, 66.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
הואיל ושטחה של ירושלים הכולל את מרביתה של העיר, חלק מסביבותיה ומבואותיה המערביים, הנו בחזקתו של צבא־הגנה לישראל הסר למשמעתי;

והואיל וחובה על צבא־הגנה לישראל לקיים בשטח המוחזק את שלום הצבור ואת הבטחון ולשקוד על תקנת החוק והמשפט;

לכן אני, דוד בן־גוריון, שר הבטחון, מכריז בזה בשם הפיקוד העליון של צבא־הגנה לישראל, לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פירוש}}
{{ח:ת}} המונח ”השטח המוחזק“ פירושו השטח הכולל את מרביתה של ירושלים העיר, חלק מסביבותיה ומבואותיה המערביים והדרכים המחברות את ירושלים עם השפלה, הכל כנתון בתחומי הקו האדום המסומן במפת ארץ־ישראל החתומה על ידי והנושאת את תאריך היום, יום כ״ו בתמוז תש״ח (2 באבגוסט 1948), או בכל מפה אחרת שתבוא במקומה אשר תהא חתומה על ידי ותהא מסומנת כנ״ל.

{{ח:סעיף|2|המשפט}}
{{ח:ת}} משפט מדינת ישראל חל על השטח המוחזק.

{{ח:סעיף|3|הסדר הצבורי והבטחון}}
{{ח:ת}} תושבי השטח המוחזק נתבעים בזה לקיים שלום הצבור ומערכת כלכלתו, ולסייע בידי צבא־הגנה לישראל ככל שיידרשו.
{{ח:ת}} כל מי אשר יפר כל הוראה מהוראותי, יועמד לדין בפני בית משפט צבאי שיוקם על דעתי או בפני בית משפט אזרחי, הכל כפי שהמקרה יחייב.

{{ח:סעיף|4|פרסום המנשר}}
{{ח:ת}} המנשר הזה יפורסם ברבים בכל הדרכים שאראן כיעילות ביותר.

{{ח:סעיף|5|תוקף המנשר}}
{{ח:ת}} המנשר הזה ייחשב בר תוקף לכל דבר החל מחצות ליל שבת, ו׳ באייר תש״ח (15 במאי 1948), ברם לגבי אותם החלקים מהשטח המוחזק שחזקתם עברה לידי צבא־הגנה לישראל לאחר כך, יהא המנשר בר תוקף רק החל מאותו הזמן.

{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:מפת שטח מוחזק ירושלים.jpg|600px|link=]]}}

{{ח:חתימות|ניתן היום, כ״ו בתמוז תש״ח (2 באבגוסט 1948).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
נורמות מים (שימוש במים בבריכות דגים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|נורמות מים (שימוש במים בבריכות דגים), תשכ״א–1961}}
{{ח:קטע3||נורמות לשימוש במים בבריכות דגים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״א, 890|נורמות מים (שימוש במים בבריכות דגים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1098.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ב, 1388|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1272.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 21|סעיף 21}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, תשי״ט–1959}}, ולאחר התייעצות עם מועצת המים, אני קובע נורמות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שימוש במים לבריכת דגים}}
{{ח:ת}} בשטחים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} לא יפיק, לא יספק ולא יצרוך אדם מים מבאר לשם גידול דגים בבריכות בכמות העולה על 1000 מ״ק לשנה לכל דונם בריכה שאושרה כדין.

{{ח:סעיף|2|סייג}}
{{ח:ת}} אדם הצורך או המספק מים מבארות שהורשו והוכרו על ידי נציב המים להפקת מים לבריכת דגים, רשאי להמשיך להשתמש במים בהתאם לתנאים שנקבעו בהרשאה, ובלבד שיודיע על כך לנציב המים תוך 15 יום מפרסום נורמות אלה ברשומות.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לנורמות אלה ייקרא ”נורמות מים (שימוש במים בבריכות דגים), תשכ״א–1961“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשכ״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} במחוז חיפה:
{{ח:תת|(א)}} נפת חדרה, למעט השטח מזרחית למועצה האזורית מנשה שאינו בתחום רשות מקומית;
{{ח:תת|(ב)}} המועצה המקומית טירת־הכרמל והשטח כפר גלים בנפת חיפה שאינו בתחום רשות מקומית;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} מחוז המרכז;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} מחוז תל־אביב;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} מחוז ירושלים;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} מחוז הדרום למעט המועצה האזורית תמר, עירית אילת והשטח דרומית ודרומית־מזרחית למועצה האזורית רמת־נגב שאינו בתחום רשות מקומית.

{{ח:חתימות|ב׳ בשבט תשכ״א (19 בינואר 1961)}}
* '''משה דיין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת ההיזקות הנגרמים ע"י ספינות המהלכות בים בהדרכת סירות הדרכה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת ההיזקות הנגרמים ע״י ספינות המהלכות בים, בהדרכת סירות הדרכה, 1939}}
{{ח:קטע3||פקודה המטילה על בעלי ספינות ורבי החובל שלהן אחריות להיזק הנגרם כתוצאה מהילוכן בים בהדרכת סירת הדרכה.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2070058}} {{ח:תיבה|ע״ר 1939, תוס׳ 1, 17|פקודת ההיזקות הנגרמים ע״י ספינות המהלכות בים, בהדרכת סירות הדרכה|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561387.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
הנציב העליון לפלשתינה (א״י) מחוקק בזה בעצתה של המועצה הפלשתינאית (א״י) לאמור:–
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} פקודה זו תקרא {{ח:הערה|”}}פקודת ההיזקות הנגרמים ע״י ספינות המהלכות בים, בהדרכת סירות הדרכה, 1939{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|אחריות בעליה או רב־חובלה של ספינה המהלכת בהדרכתה של סירת־הדרכה להיזק שנגרם על ידה}}
{{ח:ת}} למרות כל האמור בכל חוק עותומני או בכל חוק אחר או פקודה אחרת, הרי הבעלים או רב החובל של ספינה המהלכת בים בהדרכת סירת הדרכה, בין שההדרכה היא מאונס ובין שהיא בצורה אחרת, יהא אחראי לכל הפסד או היזק שנגרמו ע״י הספינה או באשמת נהיגת הספינה.

{{ח:חתימות|4 באפריל, 1939.}}
* '''הרולד מק מיכאל'''
נציב עליון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת ההסגר

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת ההסגר [נוסח חדש], התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001262}} '''נוסח קודם:''' {{ח:תיבה|חא״י כרך ב׳ פרק קכ״ד, עמ׳ 1243|פקודת ההסגר|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563574.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1937, תוס׳ 1, 251|פקודת ההוצאה המתוקנת של החוקים (תקונים)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561220.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1947, תוס׳ 1, 246|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562622.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ם, 32|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208329.pdf}}.

'''נוסח חדש:''' {{ח:תיבה|דמ״י תשמ״א, 747|פקודת ההסגר|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_vn_525789.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ו, 174|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316718.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
נוסח זה בא במקום פקודת ההסגר.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שירות הסגר|תיקון: תשע״ו|אחר=[2]}}
{{ח:ת}} המנהל הכללי של משרד הבריאות (להלן – המנהל) יקיים שירות הסגר להגנה על בריאות הציבור ובטיחות המזון, לרבות באמצעות מניעת חדירתן של מגפות לישראל בדרך היבשה, הים או האויר או העברתן מישראל לארצות אחרות.

{{ח:סעיף|2|מינוי פקידים|אחר=[3]}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי למנות לשירות ההסגר רופאים ממשלתיים ופקידים אחרים לביצוע בדיקתם הרפואית של כלי טיס, כלי שיט, כלי רכב ובני אדם ונקיטת אמצעים אחרים שנקבעו.

{{ח:סעיף|3|סמכות להתקין תקנות|אחר=[5]}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי, באישור שר הבריאות, להתקין תקנות לענינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} ארגונו, נהליו ועיסוקיו של שירות ההסגר;
{{ח:תת|(2)}} תפקידיהם וחובותיהם של פקידי שירות ההסגר;
{{ח:תת|(3)}} מקומות ואופן לכניסת כלי טיס, כלי שיט וכלי רכב, ליציאתם, לעליה אליהם ולירידה מהם, ולכניסת בני אדם וליציאתם;
{{ח:תת|(4)}} בדיקה, חיטוי ועיכוב של כלי טיס, כלי שיט, כלי רכב ובני אדם המגיעים או עוזבים בדרך הים, היבשה או האויר, ובקורת על תנועותיהם;
{{ח:תת|(5)}} האגרות שיש לשלמן בעד שירותי הסגר או בקשר עמם;
{{ח:תת|(6)}} הקנסות שיוטלו על כלי רכב, כלי שיט וכלי טיס בשל הפרת התקנות;
{{ח:תת|(7)}} כל ענין הנדון באמנת בריאות או תברואה בינלאומית שבתוקף אותה שעה;
{{ח:תת|(8)}} המניעה, בדרך כלל, של חדירת מגפות לישראל או העברתן ממנה.

{{ח:סעיף|4|עונשין|אחר=[4]}}
{{ח:ת}} העובר על תקנה שהותקנה לפי פקודה זו, דינו – מאסר ששה חדשים.

{{ח:סעיף|5|סמכות לכפר|אחר=[4א]}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל או פקיד אחר שהסמיך לכך שר הבריאות בצו רשאי לכפר על כל עבירה או מעשה שנעשו, או שיש חשד סביר שנעשו, בידי כל אדם בניגוד להוראות תקנה שהותקנה לפי פקודה זו, בקבלת סכום כסף מאותו אדם שאינו עולה על הקנס שהוא צפוי לו בשל העבירה או המעשה.
{{ח:תת|(ב)}} שולם סכום כאמור למנהל או לפקיד המוסמך, לא יינקטו הליכים נוספים נגד מי שכיפרו לו על העבירה, ואם הוא במשמורת – ישוחרר לאלתר.

{{ח:חתימות|נקבע בועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת ביום י״א באדר ב׳ התשמ״א (17 במרס 1981).}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת הממשל הצבאי בירושלים (אישור פעולות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת הממשל הצבאי בירושלים (אישור פעולות), תש״ט–1949}}
{{ח:קטע4||מס׳ 57 לשנת תש״ט–1949}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001325}} {{ח:תיבה|ע״ר תש״ט, תוס׳ א׳, 171|פקודת הממשל הצבאי בירושלים (אישור פעולות)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312746.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 1|חוק המעבר|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208911.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מועצת־המדינה הזמנית מחוקקת בזה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק המעבר#סעיף 13|סעיף 13 לחוק המעבר, תש״ט–1949}}, כל מקום בו נאמר בחוק ”עתון רשמי“ ייקרא מעתה ”רשומות“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פירושים}}
{{ח:ת}} בפקודה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השטח המוחזק“ – פירושו השטח המוחזק של ירושלים, כפי שהוגדר {{ח:חיצוני|מנשר שלטון צבא-הגנה לישראל בירושלים (מנשר מס' 1)|במנשר מס׳ 1 שניתן על ידי שר הבטחון, בשם הפיקוד העליון של צבא־הגנה לישראל, ביום כ״ו בתמוז תש״ח (2 באוגוסט 1948)}}.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המושל הצבאי“ – פירושו מי ששר הבטחון, בשם הפיקוד העליון של צבא־הגנה לישראל, {{ח:חיצוני|מנשר שלטון צבא-הגנה לישראל בירושלים (מנשר מס' 2)|מינה אותו להיות מושל צבאי בשטח המוחזק}}.

{{ח:סעיף|2|תוקף תחיקה, מינויים ופעולות}}
{{ח:ת}} כדי להסיר ספק –
{{ח:תת|(א)}} ניתן בזה תוקף של חוק לכל הצווים והתקנות ולכל תחיקה אחרת שניתנו לגבי השטח המוחזק, לפני היכנס פקודה זו לתקפה, מאת המושל הצבאי או מאת מי שהמושל הצבאי הסמיכו לכך – ותקפם מיום הינתנם;
{{ח:תת|(ב)}} ניתן בזה תוקף לכל המינויים שנעשו לגבי השטח המוחזק, לפני היכנס פקודה זו לתקפה, מאת המושל הצבאי או מאת מי שהמושל הצבאי הסמיכו לכך – ותקפם מיום היעשותם;
{{ח:תת|(ג)}} ניתן בזה אישור לכל הפעולות שנעשו בשטח המוחזק, לפני היכנס פקודה זו לתקפה, על ידי המושל הצבאי תוך מילוי תפקידו או על ידי אדם שפעל על פי צו, תקנה או תחיקה אחרת כאמור, או על פי מינוי כאמור.

{{ח:סעיף|3|ביטול תחיקה ומינויים|תיקון: תש״ט}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון יהיה רשאי, בהודעה שתפורסם ברשומות {{ח:הערה|[במקור: בעתון הרשמי]}}, לבטל כל צו, תקנה או תחיקה אחרת כאמור, או כל חלק של איזה מהם: אך ביטול צו, תקנה או תחיקה אחרת, או חלק של איזה מהם, כאמור, לא יפגע בתקפה של פעולה שנעשתה על פיהם לפני ביטולם, או באחריותו הפלילית של אדם שעבר עליהם לפני ביטולם;
{{ח:תת|(ב)}} שר הבטחון וכן כל רשות המוסמכת לכך על פי החוק יהיו רשאים לבטל כל מינוי כאמור; אך ביטול כזה לא יפגע בתקפה של פעולה שנעשתה על ידי הממונה לפני הביטול.

{{ח:סעיף|4|חסינות}}
{{ח:ת}} פעולה שנעשתה בשטח המוחזק, לפני היכנס פקודה זו לתקפה, על ידי המושל הצבאי או על ידי אדם שפעל בשליחותו או מכוח שליחותו, והפעולה נעשתה תוך מילוי תפקידו – לא תשמש יסוד להאשמה או עילה לתביעה נגדו, אלא אם יוכח, מעל לכל ספק המתקבל על הדעת, שהנאשם או הנתבע עשה את הפעולה בזדון.

{{ח:סעיף|5|שמירת סמכויות}}
{{ח:ת}} האמור בפקודה זו לא יגרע מן הסמכויות המוענקות על פי {{ח:חיצוני|פקודת שטח השיפוט והסמכויות|פקודת שטח השיפוט והסמכויות, תש״ח–1948}}.

{{ח:סעיף|6|תוקף הפקודה}}
{{ח:ת}} תקפה של פקודה זו הוא מיום ג׳ בשבט תש״ט (2 בפברואר 1949).

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לפקודה זו ייקרא ”פקודת הממשל הצבאי בירושלים (אישור פעולות), תש״ט–1949“.

{{ח:חתימות|ד׳ בשבט תש״ט (3 בפברואר 1949)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה ושר הבטחון
* '''פליכס רוזנבליט'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת המעבר לאסיפה המכוננת

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת המעבר לאסיפה המכוננת, תש״ט–1949}}
{{ח:קטע4||מס׳ 39 לשנת תש״ט–1949}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000887}} {{ח:תיבה|ע״ר תש״ט, תוס׳ א, 105|פקודת המעבר לאסיפה המכוננת|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312729.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 39|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208912.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מועצת־המדינה הזמנית מחוקקת בזה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|המשך כהונתה של מועצת־המדינה הזמנית}}
{{ח:ת}} מועצת־המדינה הזמנית תוסיף לכהן עד התאסף האסיפה המכוננת של מדינת ישראל; בהתאסף האסיפה המכוננת תתפזר מועצת־המדינה הזמנית ותחדל מלהתקיים.

{{ח:סעיף|2|כינוס האסיפה המכוננת}}
{{ח:תת|(א)}} האסיפה המכוננת תתכנס לפי הזמנת נשיאות מועצת־המדינה הזמנית בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת הבחירות לאסיפה המכוננת#סעיף 9|לסעיף 9 לפקודת הבחירות לאסיפה המכוננת, תש״ט–1948}}.
{{ח:תת|(ב)}} לפחות שלושה ימים לפני היום הקבוע לכינוס האסיפה המכוננת תזמין הנשיאות של מועצת־המדינה הזמנית את צירי האסיפה המכוננת; ההזמנה תימסר ביד או תישלח בדואר רשום לפי כתובת הציר שברשימת המועמדים בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת הבחירות לאסיפה המכוננת#סעיף 21|לסעיף 21(א) לפקודת הבחירות לאסיפה המכוננת, תש״ט–1948}}.
{{ח:תת|(ג)}} האסיפה המכוננת תיפתח על ידי נשיא מועצת־המדינה הזמנית.
{{ח:תת|(ד)}} פרט לאמור בסעיף זה תנהג האסיפה המכוננת על פי תקנון הישיבות של מועצת־המדינה הזמנית בשינויים המחויבים על פי הענין, כל עוד לא החליטה לנהוג בדרך אחרת.

{{ח:סעיף|3|סמכויות האסיפה המכוננת}}
{{ח:ת}} לאסיפה המכוננת יהיו כל הסמכויות שהעניק החוק למועצת־המדינה הזמנית, כל עוד לא החליטה האסיפה המכוננת החלטה אחרת בענין זה.

{{ח:סעיף|4|המשך כהונתה של הממשלה הזמנית}}
{{ח:ת}} הממשלה הזמנית תוסיף לכהן עד להקמת ממשלה חדשה על פי האסיפה המכוננת.

{{ח:סעיף|5|הארכת תוקף של תקנות־שעת־חירום|תיקון: תש״ט}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות־שעת־חירום שתקפן עומד לפקוע אחרי תאריך פקודה זו ולפני תום חדשיים מכינוס האסיפה המכוננת, תקפן מוארך מאליו עד לגמר חדשיים מיום כינוס האסיפה המכוננת, אם לא ביטלה אותן האסיפה המכוננת לפני כן.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות־שעת־חירום שתקפן עומד לפקוע במועד מאוחר מחדשיים מיום כינוס האסיפה המכוננת, יהיו בטלות מאליהן לא מאוחר משלושה חדשים לאחר כינוס האסיפה המכוננת, אם לא הוארך תקפן על ידי האסיפה המכוננת.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף־קטן (ב) אינן חלות על תקנות שעת חירום שיותקנו אחרי כינוס הכנסת הראשונה ולא על אלה שתקפן הוארך על פי פקודת מועצת־המדינה הזמנית עד שיחדל מצב החירום להתקיים.

{{ח:סעיף|6|שם}}
{{ח:ת}} לפקודה זו ייקרא ”פקודת המעבר לאסיפה המכוננת, תש״ט–1949“.

{{ח:חתימות|י״ב בטבת תש״ט (13 בינואר 1949)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''פליכס רוזנבליט'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת הפרוצדורה האזרחית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת הפרוצדורה האזרחית, 1938}}
{{ח:קטע3||פקודה הקובעת הוראות בענין השמוש בחוקים ידועים והוראות לענינים מסויימים הכלולים באותם החוקים.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000914}} {{ח:תיבה|ע״ר 1938, תוס׳ 1, 40|פקודת הפרוצדורה האזרחית|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561278.pdf}}; {{ח:תיבה|1944, תוס׳ 1, 186|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562085.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ג, 46|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209354.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 128|חוק ההוצאה לפועל|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208253.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 96|חוק לביטול דינים שנושנו|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210144.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
הנציב העליון לפלשתינה (א״י) מחוקק בזה בעצתה של המועצה הפלשתינאית (א״י) לאמור:–
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} פקודה זו תקרא {{ח:הערה|”}}פקודת הפרוצדורה האזרחית, 1938{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2||תיקון: 1944}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפרוצידורה האזרחית העותומנית|בחוק הפרוצידורה האזרחית העותומנית}}.}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשכ״ג, תשכ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|3א||תיקון: תשכ״ג, תשמ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4|ביטול חוק עותומני שאינו מתישב עם תקנות בית דין}}
{{ח:ת}} כל הוראה בכל חוק עותומני שאינה מתישבת עם כל תקנת בית דין שהותקנה כחוק יחדל להיות לה תוקף בכל מו״מ משפטי שאותה תקנה חלה עליו.

{{ח:חתימות|5 במאי, 1938.}}
* '''הרולד מק־מיכאל'''
נציב עליון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת הצופים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת הצופים [נוסח חדש], תשל״ח–1978}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001260}} '''נוסח ישן:''' {{ח:תיבה|ע״ר 1946, תוס׳ 1, 201|פקודת הצופות, 1946|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562393.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1947, תוס׳ 1, עמ׳ 201|פקודת הצופים, 1947|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562568.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ג, עמ׳ 58|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209365.pdf}}.

'''נוסח חדש:''' {{ח:תיבה|דמ״י תשל״ח, 611|פקודת הצופים [נוסח חדש]|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_vn_525771.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בפקודה זאת –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוקת ההתאחדות“ – חוקת התאחדות הצופים והצופות בישראל ששר החינוך והתרבות אישר לאחר התייעצות בועדת החינוך והתרבות של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צופה“ – צופה או מדריך כמשמעותם לפי חוקת ההתאחדות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ההתאחדות“ – ההתאחדות הפועלת לפי חוקת ההתאחדות.

{{ח:סעיף|2|ההתאחדות היא תאגיד}}
{{ח:ת}} ההתאחדות היא תאגיד כשר לכל חובה, זכות ופעולה משפטית.

{{ח:סעיף|3|הגבלת השימוש במדי ההתאחדות}}
{{ח:ת}} לא ילבש אדם ולא ישא, בפומבי, מדים, סמל, תג או אות שנתייחדו לפי חוקת ההתאחדות לשימוש ברשות ההתאחדות – או שסביר לראותם כחיקוי למדים או לסמל כאמור – באופן שיעורר רושם שהוא זכאי לפי החוקה האמורה ללבשם או לשאתם, אלא אם מכוח החוקה הוא זכאי לעשות כן.

{{ח:סעיף|4|הגבלה על מכירת סמלים}}
{{ח:ת}} לא ימכור אדם ולא יציע למכירה כל דבר הנושא סמל, תג או אות שנתייחדו לשימוש ברשות ההתאחדות או שסביר לראותם כחיקוי למה שנתייחד כאמור, אלא אם קיבל תחילה, לפי הוראות חוקת ההתאחדות, רשות בכתב לעשות כן.

{{ח:סעיף|5|הפעלת סמכות שלא כדין}}
{{ח:ת}} לא יבקש צופה ולא ינסה, מכוח היותו לובש מדים או נושא סמל, תג או אות שהם של ההתאחדות או נחזים כמותם, להפעיל או לאכוף סמכות שלא לפי חוקת ההתאחדות וכפי שהורשה בה.

{{ח:סעיף|6|טענות שוא לקשר עם ההתאחדות}}
{{ח:ת}} לא יקים אדם ולא יארגן גוף או חבר בני אדם הטוענים או מתחזים, בלי שהורשו לכך לפי חוקת ההתאחדות, שהם צופים או קשורים בכל דרך להתאחדות, לא יעבוד עמם ולא יהיה לו עניין בהקמתם, בארגונם או בעבודה עמם.

{{ח:סעיף|7|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על הוראות פקודה זו, דינו – מאסר חודש או קנס 150 לירות.

{{ח:חתימות|נקבע בועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת ביום כ״א בתמוז תשל״ח (26 ביוני 1978).}}
* '''שמואל תמיר'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת זבל בעלי חיים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת זבל בעלי חיים, 1937}}
{{ח:קטע3||פקודה הקובעת את הבעלות על זבל בעלי החיים ומתקינה הוראות נוספות בקשר עם כך.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2070023}} {{ח:תיבה|ע״ר 1937, תוס׳ 1, 241|פקודת זבל בעלי חיים|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561202.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}, {{ח:תיבה|39|פקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, 22|הודעה בדבר סמכויות השרים}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
הנציב העליון לפלשתינה (א״י) מחוקק בזה בעצתה של המועצה הפלשתינאית (א״י) לאמור:–

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|בסעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|ו־15 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל סמכות שהיתה נתונה על פי החוק בידי הנציב העליון תהא נתונה לממשלה, וכל מקום בו נאמר בחוק ”פלשתינה (א״י)“ ייקרא מעתה ”ישראל“. פורסמה הודעה על הענקת סמכויות הנציב העליון לשר החקלאות (ע״ר תש״ח, 22). לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf|סעיף 2 לפקודת המטבע, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר ”פונט“ הכוונה היא ללירה ישראלית.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} פקודה זו תקרא {{ח:הערה|”}}פקודת זבל בעלי חיים, 1937{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|פירוש}}
{{ח:ת}} המונח ”מקום מיוחד ליער“ שבפקודה זו פירושו כפרוש שניתן לו {{ח:חיצוני|פקודת היערות|בפקודת היערות}}.

{{ח:סעיף|3|הבעלות על זבל בעלי־חיים|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} למרות כל חוק בר־תוקף או מנהג הנוהג בכל חלק מישראל, הרי כל גללי בעלי־חיים שהוטלו על גבי כל קרקע (שאינה מקום מיוחד ליער) יהיו שייכים לבעליה של אותה קרקע.

{{ח:סעיף|4|הוראות לגבי מקומות מיוחדים ליער}}
{{ח:ת}} אסור לכל אדם לאסוף את גלליהם של כל בעלי חיים שהוטלו במקום מיוחד ליער.

{{ח:סעיף|5|עונש|תיקון: תש״ח־2}}
{{ח:ת}} כל האוסף או מנסה לאסוף זבל בעל חיים מכל קרקע שאסור לו לאספם עפ״י הוראות פקודה זו, יאשם בעברה ויהא צפוי, בצאתו חייב בדין, לקנס של עשרים וחמש לירות או למאסר ששה חדשים או לשני הענשים כאחד.

{{ח:חתימות|4 בנובמבר, 1937.}}
* '''ו. ד. בטרשיל'''
מנהל עניני הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת חוק המשפחה המושלמי (שימושו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת חוק המשפחה המושלמי (שימושו)}}
{{ח:קטע3||פקודה הקובעת הוראות בדבר השמוש {{ח:חיצוני|חוק המשפחה המושלמי|בחוק המשפחה המושלמי, 1333}}.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2069862}} {{ח:תיבה|חא״י, חלק ב׳, פרק צ״ו, עמ׳ 994|חק המשפחה המושלמי|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563470.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} פקודה זו תקרא {{ח:הערה|”}}פקודת חוק המשפחה המושלמי (שימושו){{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|השמוש {{ח:חיצוני|חוק המשפחה המושלמי|בחוק}} לגבי מושלמים}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק המשפחה המושלמי|חוק המשפחה המושלמי, 1333, (עניני כספים)}} בדבר המצב האישי של מושלמים ינהגו על פיהן בבתי הדין השרעיים.

{{ח:סעיף|3|{{ח:חיצוני|חוק המשפחה המושלמי|החוק}} לא ינהג לגבי לא מושלמים}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק המשפחה המושלמי|החק האמור}} הדנות בעניני המעמד האישי של לא־מושלמים ובדבר השיפוט באותם ענינים לא ינהגו על פיהן.

{{ח:חתימות|25 בספטמבר, 1919}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת חנינה כללית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת חנינה כללית, תש״ט–1949}}
{{ח:קטע4||מס׳ 60 לשנת תש״ט–1949}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001327}} {{ח:תיבה|ע״ר תש״ט, תוס׳ א׳, 173|פקודת חנינה כללית|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312749.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מועצת־המדינה הזמנית מחוקקת בזה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שחרור ממאסר}}
{{ח:ת}} כל אדם שביום הינתן תוקף לפקודה זו נמצא במאסר או במעצר, ישוחרר, אלא אם נמצא במאסר או במעצר מפני שנידון או נאשם ברצח או בעבירה אחרת שהעונש המקסימלי שהחוק קובע לה הוא עונש מוות או מאסר עולם. אין לשחרר לפי סעיף זה שבויי מלחמה ממחנה שבויים או חולי רוח ממקום מעצרם.

{{ח:סעיף|2|הפסקת פעולות}}
{{ח:ת}} אדם שלפני יום י״א בשבט תש״ט (10 בפברואר 1949) עבר עבירה, לא ייאסר ולא ייעצר עליה, לא יובא עליה לדין, ואם הובא יתבטל הדיון, ולא ייענש – אלא באשמת רצח או עבירה אחרת שהעונש המקסימלי שהחוק קובע לה הוא עונש מוות או מאסר עולם.

{{ח:סעיף|3|קיום אחריות אזרחית}}
{{ח:ת}} אין הוראות פקודה זו משחררות כל אדם מאחריות אזרחית על מעשה או חוסר מעשה.

{{ח:סעיף|4|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר הבטחון, שר המשפטים ושר המשטרה ממונים על ביצוע פקודה זו.

{{ח:סעיף|5|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תקפה של פקודה זו הוא מיום קבלתה על ידי מועצת־המדינה הזמנית.

{{ח:סעיף|6|שם}}
{{ח:ת}} לפקודה זו ייקרא ”פקודת חנינה כללית, תש״ט–1949“.

{{ח:חתימות|י״א בשבט תש״ט (10 בפברואר 1949)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה ושר הבטחון
* '''פליכס רוזנבליט'''
שר המשפטים
* '''בכור שלום שיטרית'''
שר המשטרה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
פקודת מאכל כשר לחיילים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת מאכל כשר לחיילים, תש״ט–1948}}
{{ח:קטע4||מס׳ 14 לשנת תש״ט–1948}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001315}} {{ח:תיבה|ע״ר תש״ט, תוס׳ א׳, 62|פקודת מאכל כשר לחיילים|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312708.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מועצת המדינה הזמנית מחוקקת בזה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|פקודת פקידי ממשלה (שנוי תוארים)|פקודת פקידי ממשלה (שנוי תוארים), 1940}}, יראו כאילו במקום ”שר הדתות“ בא ”שר לעניני דתות“ (ק״ת תשמ״א, 1348). סמכויות השר לעניני דתות הועברו לראש הממשלה (י״פ תשס״ד, 1642) וממנו לשר לשירותי דת (י״פ תשע״ג, 5336).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הבטחת מאכל כשר}}
{{ח:ת}} לכל החיילים היהודים בצבא־הגנה לישראל יש להבטיח מאכל כשר.

{{ח:סעיף|2|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר הבטחון ושר הדתות {{ח:הערה|[קרי: והשר לעניני דתות]}} ממונים על ביצוע פקודה זו.

{{ח:סעיף|3|תוקף הפקודה}}
{{ח:ת}} תקפה של פקודה זו הוא מיום ט״ז בחשון תש״ט (18 בנובמבר 1948).

{{ח:סעיף|4|שם}}
{{ח:ת}} פקודה זו תיקרא בשם ”פקודת מאכל כשר לחיילים, תש״ט–1948“.

{{ח:חתימות|כ״ג בחשון תש״ט (25 בנובמבר 1948)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה ושר הבטחון
* '''פליכס רוזנבליט'''
שר המשפטים
* '''הרב יהודה ליב הכהן פישמן'''
שר הדתות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]