צו איגוד ערים (שפלת יהודה) (ביוב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו איגוד ערים (שפלת יהודה) (ביוב), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 870|צו איגוד ערים (שפלת יהודה) (ביוב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5977.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 15|15}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|לחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}} (להלן – החוק), ולפי הצעת הרשויות המקומיות הנוגעות בדבר, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: ייסוד האיגוד}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: המועצה}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: יושב ראש המועצה וסגנו}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: ועדות ועובדים}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק שישי: חוזים והצעות}}

{{ח:פנימי|פרק 7|פרק שביעי: כספים}}

{{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד“ – איגוד הערים המוקם לפי צו זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצה“ – מועצת איגוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – כל אחת מהרשויות המקומיות המאוגדות לפי צו זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הפנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המערכת“ – מכלול המיתקנים לרבות, מכשירים, ביבים, צינורות, קווי הסניקה, קווי הגלישה, קווי הגרביטציה, תחנות השאיבה, נקודות ההתחברות ומערכות ההולכה, המשמשים ושישמשו, מזמן לזמן, בהזרמתם של השפכים שמקורם ברשויות המקומיות למערכת טיהור השפכים של ”מי אזור דן“ אגודת מים שיתופית חקלאית בע״מ (להלן – השפד״ן), או כל מערכת טיהור שפכים אחרת כפי שיקבע האיגוד; בגדר זה לא ייכללו מיתקנים שבאחריות הרשויות המקומיות והמהווים חלק ממערכת הביוב הפנימית של הרשויות המקומיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקודת ההתחברות למערכת של רשות“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי כל הרשויות המקומיות, למעט מזכרת בתיה וקרית עקרון – המקומות שבהם מערכת הביוב והשפכים של רשות מקומית מתחברת למערכת, לרבות המיתקנים, הצינורות, קווי הסניקה, המכשירים וכל היוצא באלה, הכרוכים בהתחברות למערכת;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מזכרת בתיה – המקומות שבהם מערכת הביוב של מזכרת בתיה מתחברת בתחומה של קרית עקרון לצינור המוביל למערכת;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי קרית עקרון – המקומות שבהם מערכת הביוב של קרית עקרון מתחברת בתחומה של רחובות לצינור המוביל למערכת.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: ייסוד האיגוד}}

{{ח:סעיף|2|הקמת האיגוד}}
{{ח:ת}} מוקם בזה איגוד ערים שייקרא: ”איגוד ערים שפלת יהודה (ביוב)“, המאגד את הרשויות המקומיות רחובות, נס ציונה, מזכרת בתיה וקרית עקרון.

{{ח:סעיף|3|תחום האיגוד}}
{{ח:ת}} תחום האיגוד יכלול את שטח השיפוט של הרשויות המקומיות ואת תחום הימצאותה של המערכת ונקודות ההתחברות של הרשויות המקומיות למערכת.

{{ח:סעיף|4|תפקידי האיגוד}}
{{ח:תת|(א)}} אלה הם תפקידי האיגוד:
{{ח:תתת|(1)}} לתכנן, לרכוש, להקים, לבנות, לתחזק, להפעיל, לפקח ולעשות את כל הפעולות הנדרשות בקשר עם המערכת בכללותה ונקודות ההתחברות של הרשויות;
{{ח:תתת|(2)}} חיבור מערכות הביוב והשפכים של הרשויות המקומיות למערכת טיהור שפכים (של השפד״ן או אחרת), לרבות הקמת מכון או מכוני שאיבה ומיתקנים אחרים הקשורים בכך, וכן מיתקנים זמניים לקליטת מי שפכים לפי הצורך;
{{ח:תתת|(3)}} לטפל ולפעול בעניני ביוב ושפכים של הרשויות המקומיות או של חלקן ושבאחריות אותן רשויות מקומיות; וזאת, רק אם יוסכם על כך בין האיגוד לבין אחת מהרשויות המקומיות בהסכם נפרד;
{{ח:תתת|(4)}} לעשות כל פעולה הנדרשת, במישרין או בעקיפין, לביצוע הפעולות המנויות לעיל.
{{ח:תת|(ב)}} האיגוד רשאי ומוסמך לסרב לקבל למיתקניו מי שפכים, שיש בהם כדי להפריע לזרימת מים חופשית בצינורות הביוב, או, העלולים לסכן את מיתקני הביוב או את ניצול המים המטוהרים לצורכי חקלאות או תעשיה, או שנאסר על האיגוד, בדין או בהסכם, להוליכם במיתקניו; כמו כן רשאי האיגוד לסרב לבצע תפקיד מתפקידיו אם אינו מתיישב עם הוראות כל דין או הסכם שהאיגוד צד לו.

{{ח:סעיף|5|סמכויות האיגוד}}
{{ח:תת|(א)}} האיגוד מוסמך לפעול כל פעולה שהיא במסגרת מילוי תפקידיו המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}} ולמען הגשמתם.
{{ח:תת|(ב)}} לשם ביצוע תפקידיו יהיו לאיגוד כל הסמכויות הנתונות לרשות מקומית על פי כל חיקוק; לצורך זה, כל מקום בחיקוק שמדובר בו ב”עיריה“, ב”מועצה מקומית“ או ב”רשות מקומית“, יראו כאילו מדובר באיגוד או ביושב ראש האיגוד, הכל לפי הענין, והוא כשאין הוראה אחרת לענין זה.

{{ח:סעיף|6|הקניית זכויות ברכוש והטלת חובות בקשר להקמת האיגוד}}
{{ח:ת}} המיתקנים, הצינורות, המכשירים וכיוצא בזה, שבנקודת ההתחברות של כל רשות מקומית למערכת, יהיו בבעלות אותה רשות מקומית, אלא שתפעולם, אחזקתם, שיפורם, בנייתם וביצוע כל פעולה בהם, יהיו נתונים לאיגוד בלבד; לאיגוד מוקנית הזכות להיכנס לנקודות ההתחברות כאמור, בכל עת וללא הפרעה, לצורך ביצוע תפקידיה כאמור לעיל; שאר מיתקני המערכת יהיו בבעלותו של האיגוד.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: המועצה}}

{{ח:סעיף|7|הרכב המועצה}}
{{ח:תת|(א)}} במועצת האיגוד יהיו 8 חברים.
{{ח:תת|(ב)}} חברי המועצה יהיו 4 נציגים מטעם עיריית רחובות, 2 נציגים מטעם עיריית נס ציונה, נציג אחד מטעם המועצה המקומית מזכרת בתיה ונציג אחד מטעם המועצה המקומית קרית עקרון.
{{ח:תת|(ג)}} חברי המועצה המכהנים על פי סעיף קטן (ב), ימונו בידי מועצת הרשות המקומית הנוגעת בדבר, בתוך שישה חודשים לאחר שנבחרה; כפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיפים 16 עד 19}} תהא תקופת כהונתו של חבר המועצה כתקופת כהונתה של המועצה.
{{ח:תת|(ד)}} נציג איגוד ערים לשמירה על איכות הסביבה ”דרום יהודה“ יוזמן לישיבות המועצה; לנציג זה תהא זכות להביע בכל ענין דעה מייעצת.
{{ח:תת|(ה)}} מספר חברי המועצה וחלוקתם בין הרשויות המקומיות ייבדקו מחדש מדי עשר שנים.

{{ח:סעיף|8|תקופת כהונתה של המועצה}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת כהונתה של המועצה היא 5 שנים.
{{ח:תת|(ב)}} מועצה תמשיך בתפקידה, אף אם תמה תקופת כהונתה לפי סעיף קטן (א), כל עוד לא נכנסה לתפקידה מועצה חדשה.

{{ח:סעיף|9|ישיבה ראשונה}}
{{ח:ת}} המועצה תכונס לישיבתה הראשונה בידי יושב ראש המועצה או בידי השר.

{{ח:סעיף|10|ישיבה רגילה}}
{{ח:ת}} יושב ראש המועצה רשאי, בכל עת, לכנס ישיבה של המועצה ובלבד שתקוים ישיבה אחת לפחות מדי שלושה חודשים.

{{ח:סעיף|11|ישיבה שלא מן המנין}}
{{ח:ת}} יושב ראש המועצה יכנס ישיבה שלא מן המניין של המועצה אם הוגשה לו על כך דרישה חתומה בידי שליש מחבריה לפחות, או בידי ראש רשות מקומית המאוגדת באיגוד.

{{ח:סעיף|12|כינוס ישיבה שלא מן המנין על ידי חברי המועצה}}
{{ח:ת}} לא כינס יושב ראש המועצה ישיבה של המועצה בתוך 21 ימים מיום הגשת הדרישה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11}}, רשאים חברי המועצה שחתמו על הדרישה, ואם הדרישה חתומה בידי ראש רשות מקומית – אחד מנציגיה של אותה רשות מקומית, לכנס ישיבה של המועצה לדון בסדר היום הנדרש; יושב ראש הישיבה יהיה חבר המועצה שתבחר המועצה לכך.

{{ח:סעיף|13|מנין חוקי}}
{{ח:ת}} רוב חברי המועצה הנוכחים הם מנין חוקי בישיבותיה.

{{ח:סעיף|14|סדר עבודת המועצה וישיבותיה}}
{{ח:ת}} המועצה רשאית לקבוע את סדרי עבודתה ואת ישיבותיה כראות עיניה, והוא כשאין הוראה אחרת בצו זה.

{{ח:סעיף|15|סמכויות המועצה}}
{{ח:ת}} למועצה יהיו מסורים כל התפקידים והסמכויות הנתונים לאיגוד.

{{ח:סעיף|16|חדילת חבר מועצה מכהונתו}}
{{ח:ת}} ראש רשות מקומית שמונה מתוקף תפקידו זה לשמש חבר מועצה, יחדל מכהונתו כחבר מועצה בעת שחדל להיות ראש רשות מקומית כאמור; הבא במקומו כראש הרשות המקומית לפי הדין, הוא אשר יבוא במקומו כחבר מועצה.

{{ח:סעיף|17|ביטול מינוי חבר המועצה}}
{{ח:ת}} רשות מקומית שמינתה חבר מועצה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(ב)}}, רשאית בכל עת לבטל את המינוי של נציגה במועצה ולמנות אחר במקומו; כפוף לאמור לעיל, כל עוד לא נתמנה נציג חדש יוסיף הנציג הקודם לכהן בתפקידו; על דבר כל מינוי וביטול מינוי כאמור תודיע הרשות המקומית בכתב ליושב ראש המועצה.

{{ח:סעיף|18|התפטרות חבר המועצה}}
{{ח:ת}} חבר המועצה רשאי להתפטר מתפקידו על ידי מתן הודעה בכתב לראש הרשות המקומית שמינתה אותו, עם העתק ליושב ראש המועצה; להתפטרותו יהיה תוקף מיום מתן ההודעה לראש הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|19|היעדרות מישיבות המועצה}}
{{ח:ת}} חבר המועצה שנעדר מישיבות המועצה במשך שישה חודשים רצופים, או משלוש ישיבות רצופות, יחדל להיות חבר המועצה, אלא אם כן נעדר מסיבת מחלה או שירות בצבא הגנה לישראל או ברשות המועצה; על חדילה כאמור יודיע יושב ראש המועצה בכתב לרשות מקומית שמטעמה כיהן לפני החדילה.

{{ח:סעיף|20|מילוי מקומות פנויים}}
{{ח:ת}} חדל חבר המועצה לכהן, תמנה הרשות המקומית שמינתה אותו חבר אחר במקומו; לא מינתה הרשות המקומית חבר אחר בתוך שישים ימים מיום שבו חדל חבר המועצה לכהן, תודיע על כך המועצה לשר והשר יתרה ברשות המקומית; לא שעתה הרשות המקומית להתראה רשאי השר למנות חבר חדש.

{{ח:סעיף|21|שמירת תוקף הפעולות}}
{{ח:ת}} אי מילוי מקום שנתפנה אין בו כדי לפסול את עצם קיומה של המועצה או את פעולותיה של המועצה, או לגרוע מהן באיזה אופן שהוא, ובלבד שנותרו במועצה שני שלישים ממספר חבריה.

{{ח:סעיף|22|סמכויות השר}}
{{ח:ת}} נראה לשר שהמועצה אינה ממלאת תפקיד שהוטל עליה על פי דין או בצו זה, רשאי השר לצוות על המועצה למלא אותו תפקיד בתוך מועד שייקבע בצו; לא מילאה המועצה אחר הצו במועד שנקבע בו, יוכל השר למנות אדם מתאים שימלא אותו תפקיד ולקבוע לו שכר שישולם מקופת האיגוד.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: יושב ראש המועצה וסגנו}}

{{ח:סעיף|23|יושב ראש המועצה}}
{{ח:ת}} כיושב ראש המועצה יכהן אחד מנציגי עיריית רחובות במועצה, ואם אחד מהם הוא ראש עיריית רחובות – יכהן הוא כיושב ראש המועצה.

{{ח:סעיף|24|סגן יושב ראש}}
{{ח:ת}} כסגן ליושב ראש המועצה, יכהן אחד מנציגי עיריית נס ציונה במועצה, ואם אחד מהם הוא ראש עיריית נס ציונה – יכהן הוא כיושב ראש המועצה.

{{ח:סעיף|25|מילוי מקום היושב ראש וסגנו}}
{{ח:תת|(א)}} נבצר מיושב ראש המועצה לפעול, ימלא את מקומו סגן היושב ראש.
{{ח:תת|(ב)}} נבצר מסגן היושב ראש למלא את מקומו של יושב ראש המועצה – ימלא את מקומו נציג של עיריית מזכרת בתיה במועצה.

{{ח:סעיף|26|היושב ראש ממונה על ביצוע החלטות המועצה}}
{{ח:ת}} יושב ראש המועצה יעשה כל שאפשר כדי שהחלטות המועצה יבוצעו כדין וכדי שכל הוצאה של האיגוד תהא בהתאם לתקציב.

{{ח:סעיף|27|דין וחשבון על האיגוד}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש המועצה יכין אחרי 1 בינואר של כל שנה ולא יאוחר משלושה חודשים מתום שנת הכספים, דין וחשבון מפורט ודין וחשבון כספי על עניני האיגוד במשך השנה שחלפה (להלן – הדין וחשבון השנתי).
{{ח:תת|(ב)}} הדין וחשבון השנתי יוגש למועצה, ולאחר שתדון בו ותאשרו, בתיקונים או שלא בתיקונים, ידאג יושב ראש המועצה לכך שיישלחו לפחות שלושה עותקים ממנו לשר ועותק אחד לפחות לכל רשות מקומית וכן עותק אחד למבקר המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} האיגוד רשאי לפרסם את הדין וחשבון לפי שיקול דעתו.

{{ח:סעיף|28|העברת תפקיד וסמכויות של יושב ראש}}
{{ח:תת|(א)}} סגן יושב ראש המועצה רשאי למלא תפקיד מתפקידיו של יושב ראש המועצה ולהשתמש בסמכות מסמכויותיו אם הועברו אליו מאת יושב ראש המועצה, באישור המועצה.
{{ח:תת|(ב)}} חבר אחר של המועצה רשאי למלא תפקיד מתפקידיו של יושב ראש המועצה ולהשתמש בסמכות מסמכויותיו לענין מסוים אם הועברו אליו מאת יושב ראש המועצה באישור המועצה.

{{ח:סעיף|29|משכורת היושב ראש וסגנו}}
{{ח:ת}} יושב ראש המועצה או סגנו, חבר אחר הממלא תפקיד או המשתמש בסמכות של יושב ראש המועצה שהועברה אליו לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} וחבר המועצה, לא יהיו זכאים לקבל משכורת מקופת האיגוד.

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: ועדות ועובדים}}

{{ח:סעיף|30|מינוי ועדות והרכבן}}
{{ח:ת}} המועצה רשאית למנות – מבין חבריה, מבין עובדי האיגוד או מבין אנשים מתאימים אחרים – ועדות קבועות או ארעיות שתפקידן לטפל בענינים או במקרים מסוימים, ככל שתטיל עליהן המועצה, ובלבד שמחצית מחברי הועדה יהיו חברי המועצה.

{{ח:סעיף|31|ועדה מקצועית ועדת חובה}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מכלליות {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30 לעיל}}, המועצה תמנה ועדה מקצועית. הועדה המקצועית תייעץ למועצה בתחומים המקצועיים שבהם האיגוד מטפל ועוסק. בועדה המקצועית לא יהיו חברים מקרב חברי המועצה. בהרכב הועדה המקצועית ישתתף נציג של איגוד ערים לאיכות הסביבה ”דרום יהודה“.

{{ח:סעיף|32|יושב ראש ועדה}}
{{ח:ת}} יושב ראש של ועדה ימונה על ידי המועצה.

{{ח:סעיף|33|אישור החלטות ועדה}}
{{ח:תת|(א)}} החלטותיה של ועדה טעונות אישור המועצה.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה, בהחלטה שנתקבלה בה ברוב של שני שלישים מחברי המועצה המשתתפים בהצבעה, רשאית להעביר ענין מסוים לועדה להחלטתה הסופית.

{{ח:סעיף|34|סדרי עבודת ועדה}}
{{ח:ת}} ועדה רשאית, כפוף להחלטות המועצה, לקבוע בעצמה את סדרי עבודתה ואת דיוניה.

{{ח:סעיף|35|עובדים}}
{{ח:ת}} האיגוד רשאי –
{{ח:תת|(1)}} להעסיק עובדים ולקבוע את תפקידיהם האישיים ואת סמכויותיהם;
{{ח:תת|(2)}} לקבוע, באישור השר, את משכורותיהם, את שכרם ואת שאר תנאי עבודתם האישיים;
{{ח:תת|(3)}} להפסיק, מסיבה מספקת, את עבודתם ולפטרם על פי החלטה של רוב חברי המועצה.

{{ח:סעיף|36|ביצוע באמצעות אחרים}}
{{ח:ת}} האיגוד יהא רשאי לבצע את תפקידיו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}} באמצעות שלוחים, קבלני משנה ואחרים שייבחרו על ידי האיגוד בהחלטת מועצה.

{{ח:סעיף|37|מינוי גזבר ומזכיר}}
{{ח:ת}} המועצה תמנה גזבר ומזכיר שלא בשכר.

{{ח:סעיף|38|מינוי מנהל כללי}}
{{ח:תת|(א)}} כל עוד לא החליטה המועצה אחרת, לא ימונה לאיגוד מנהל כללי בשכר.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל הכללי של האיגוד יהיה בעל הסמכה בתחום ההנדסה או הטכנולוגיות ובעל ניסיון בניהול של מערכות לטיפול במים ובשפכים.

{{ח:סעיף|39|העסקת עובדים}}
{{ח:ת}} לא יועסק עובד באיגוד אלא על פי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות העיריות (מכרזים לקבלת עובדים ברשויות המקומיות)|צו המועצות המקומיות (שירות העובדים), התשכ״ב–1962}}.

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק שישי: חוזים והצעות}}

{{ח:סעיף|40|חוזים ללא החלטת מועצה}}
{{ח:ת}} יושב ראש המועצה רשאי להתקשר בשם האיגוד בחוזה, בלי להיזקק להחלטת המועצה, אם נתקיימו שלושה אלה:
{{ח:תת|(1)}} שוויו של נושא החוזה אינו עולה על הסכום הנקוב {{ח:חיצוני|תקנות העיריות (מכרזים)#סעיף 3|בתקנה 3(3) לתקנות העיריות (מכרזים), התשמ״ח–1987}};
{{ח:תת|(2)}} להוצאה הכרוכה בחוזה, אם כרוכה בו הוצאה, מיועדת הקצבה מתאימה בתקציב המאושר לשנת הכספים שבה נעשה החוזה;
{{ח:תת|(3)}} קוימו הוראות צו זה בדבר מכרזים.

{{ח:סעיף|41|חוזים הטעונים החלטת המועצה}}
{{ח:ת}} כל התקשרות בחוזה {{ח:פנימי|סעיף 40|שסעיף 40}} אינו חל עליה טעונה החלטת המועצה; אם אין בתקציב המאושר לשנה שבה נעשה החוזה הקצבה מתאימה להוצאה הכרוכה בו, יהא החוזה טעון גם אישור בכתב מאת השר.

{{ח:סעיף|42|חוזה למתן זיכיון או מונופולין}}
{{ח:ת}} כל חוזה למתן זיכיון או מונופולין מאת המועצה טעון אישור בכתב מאת השר.

{{ח:סעיף|43|העברת חוזים לאיגוד}}
{{ח:ת}} חוזה שעשתה רשות מקומית לפני שהשתייכה לאיגוד בקשר לענינים הנתונים במסגרת תפקידי האיגוד, יראו אותו כאילו נעשה בידי האיגוד, ובכל מקום בחוזה שבו מדובר ב”רשות מקומית“ – כאילו מדובר ב”איגוד“, ובלבד שהמועצה החליטה על כך והצדדים לחוזה הסכימו לכך.

{{ח:סעיף|44|ועדת הצעות ומכרזים}}
{{ח:ת}} המועצה תמנה ועדת הצעות ומכרזים קבועה (להלן – ועדת הצעות ומכרזים) שתפקידה יהיה לבחון הצעות המוגשות למועצה ולהמליץ לה עליהן.

{{ח:סעיף|45|מכרזים}}
{{ח:תת|(א)}} כפוף לאמור בסעיף קטן (ב), לא יתקשר האיגוד בחוזה להעברת מקרקעין או טובין, להזמנת טובין, לביצוע עבודה או לקבלת שירות אלא על פי מכרז פומבי.
{{ח:תת|(ב)}} צורת המכרז ודרכי הזמנתן וקבלתן של הצעות המחירים, וכן סוגי החוזים שהאיגוד יהיה רשאי להתקשר בהם ללא מכרז פומבי, או ללא מכרז כלל, יהיו לפי האמור {{ח:חיצוני|תקנות העיריות (מכרזים)|בתקנות העיריות (מכרזים), התשמ״ח–1987}}, בשינויים המחויבים לפי הענין.

{{ח:סעיף|46|חבר מועצה או חבר ועדה או עובד האיגוד המעוניין בחוזה}}
{{ח:תת|(א)}} חבר המועצה או חבר ועדה שיש לו, במישרין או בעקיפין, בעצמו או על ידי בן זוגו, מורשהו או שותפו או באופן אחר כל חלק או טובת הנאה בכל חוזה או עסק שנעשה עם האיגוד, למען האיגוד או בשמו, פרט לחוזה בדבר קבלת שירות מהשירותים שהאיגוד מספק לתושבים –
{{ח:תתת|(1)}} יודיע על כך בכתב למועצה או לועדה הדנה בחוזה או בעסק, לפני הישיבה הראשונה שבה תדון בו;
{{ח:תתת|(2)}} לא ישתתף בדיונים על החוזה או על העסק במועצה או בועדה ולא יצביע בהצבעה בכל ענין בקשר להם.
{{ח:תת|(ב)}} לא יהיו לעובד האיגוד, לא במישרין ולא בעקיפין, לא בעצמו ולא על ידי בן זוגו, מורשהו או שותפו, כל חלק או טובת הנאה בכל חוזה או עסק שנעשה עם האיגוד, למען האיגוד או בשמו, פרט לחוזה בדבר קבלת שירות מהשירותים שהאיגוד מספק לתושבים ופרט לענין שיש לעובד בהסכם הכללי של עובדי האיגוד.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) לא יחולו על חבר המועצה או חבר ועדה או עובד האיגוד מחמת היותם בעלי מניות או חברים בגוף משפטי שיש לו חלק או טובת הנאה בחוזה או בעסק כאמור באותם הסעיפים הקטנים, זולת אם היה אותו חבר או עובד משמש מנהל או פקיד אחראי בגוף המשפטי, או אם היה חלקו בהונו או ברווחיו של הגוף עולה על 5 אחוזים.

{{ח:קטע2|פרק 7|פרק שביעי: כספים}}

{{ח:סעיף|47|הטלת מכסות}}
{{ח:תת|(א)}} הטילה חמועצה על הרשויות המקומיות תשלומי כסף למימון תקציב האיגוד בהתאם {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 12|לסעיף 12 לחוק}}, תקבע המועצה את שיעורי המכסות בהתאם לכמות ולסוג השפכים הכולל של כל אחת מהרשויות המקומיות, על פי תעריף אחיד בהתאם לסוג השפכים, זולת אם הסכימו כל הרשויות המקומיות אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} התעריף שישולם לאיגוד בשל שפכים תעשייתיים שיוזרמו למיתקניו יהיה כפול מהתעריף שישולם בשל השפכים הסניטריים שיוזרמו למיתקנים האמורים; יחס זה יישמר במשך 4 השנים הראשונות ממועד הקמת האיגוד; לאחר תקופה זו לא ישונה היחס בין התעריפים האמורים אלא על פי החלטת המועצה ובאישור המינהל לתשתיות ביוב במשרד התשתיות הלאומיות ובאישור משרד הפנים.
{{ח:תת|(ג)}} רשות מקומית שתפגר בתשלום המכסה שהטיל עליה האיגוד, תישא בכל הוצאות המימון שייגרמו לאיגוד כתוצאה מהפיגור בתשלום כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} האיגוד יפעל למכירת השפכים המטוהרים.

{{ח:סעיף|48|קופת האיגוד}}
{{ח:תת|(א)}} כל הכספים המתקבלים לידי האיגוד או בשמו יהוו את קופת האיגוד.
{{ח:תת|(ב)}} קופת האיגוד תשמש לתשלום כל סכום שהאיגוד רשאי או חייב להוציא כדין.

{{ח:סעיף|49|ביטחון קופת האיגוד}}
{{ח:תת|(א)}} גזבר האיגוד אחראי לביטחונה של קופת האיגוד.
{{ח:תת|(ב)}} כל הכספים השייכים לקופת האיגוד או המתקבלים למענו או לחשבונו ישולמו מיד לחשבון האיגוד בבנק שהמועצה תקבע לכך, ואולם המועצה יכולה להרשות לגזבר להחזיק אצלו סכום כסף להוצאות יום יום של האיגוד.

{{ח:סעיף|50|פקודת תשלום}}
{{ח:ת}} כל המחאה או פקודת תשלום לחובת האיגוד יהיו חתומות בידי יושב ראש המועצה ובידי הגזבר.

{{ח:סעיף|51|הנהלת חשבונות}}
{{ח:ת}} האיגוד חייב לנהל באופן שיורה השר, או מי שהוא הסמיך לצורך זה, חשבון נכון של כל הכספים המתקבלים והמוצאים על ידי האיגוד או בשמו; חשבון זה יהא פתוח לעיון חברי המועצה.

{{ח:סעיף|52|מחיקת חובות}}
{{ח:ת}} כל סכום המגיע לאיגוד שחל בתשלומו פיגור של שלוש שנים לפחות והוא נראה כחוב אבוד, רשאית המועצה לוותר עליו ולמחקו מהפנקסים; בכל מקרה אחר רשאית המועצה לוותר על סכום המגיע לה אם היא סבורה שהדבר הוא לטובת הציבור והשר אישור את החלטתה.

{{ח:סעיף|53|רואה חשבון}}
{{ח:ת}} גזבר המועצה יגיש, לא יאוחר משישים ימים מתום שנת הכספים, את חשבונות המועצה לרואה חשבון שמינה השר לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 214|סעיף 216 לפקודת העיריות}}.

{{ח:קטע2|פרק 8|פרק שמיני: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|54|התחייבויות האיגוד}}
{{ח:ת}} חוזה, כתב התחייבות או תעודה אחרת לא יחייבו את האיגוד –
{{ח:תת|(1)}} כשיש בהם התחייבות כספית מטעם האיגוד, אלא אם כן נחתמו בידי יושב ראש המועצה ובידי הגזבר;
{{ח:תת|(2)}} כשאין בהם התחייבות כספית כאמור, אלא אם כן נחתמו בידי יושב ראש המועצה ומזכיר האיגוד.

{{ח:סעיף|55|גישה לספרי האיגוד}}
{{ח:ת}} ספרי האיגוד, מסמכיו וניירותיו יהיו פתוחים לעיון ולבדיקה בפני כל חברי המועצה, והוא רשאי להכין העתק או תקציר מהם, ובלבד שלא יוציאו ספר, מסמך או נייר כאמור ממשרד האיגוד בלי הסכמתו בכתב של יושב ראש המועצה.

{{ח:סעיף|56|המצאת ידיעות לרואה החשבון}}
{{ח:ת}} רואה חשבון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 53|בסעיף 53}} רשאי, בכל עת, לדרוש מאת המועצה להמציא לו ידיעות, פרטים, הסברים, חומר סטטיסטי וכל חומר אחר בקשר לעניני האיגוד, ועל יושב ראש המועצה למלא אחר הדרישה בתוך זמן סביר.

{{ח:סעיף|57|משפטים}}
{{ח:ת}} האיגוד רשאי להגיש תביעה או לפתוח ולעשות כל פעולה משפטית או להיות בעל דין בכל משפט או בכל הליך משפטי, בקשר לתפקידו ולעניניו, אם הדבר נראה לו דרוש לצורך קיומן או הגנתן של זכויות האיגוד או להגנת חבריו, עובדיו, מוסדותיו ומפעליו בקשר לתפקידיהם; לתכלית זו רשאי האיגוד לייפות את כוחו של כל חבר המועצה או של כל עובד הן באופן כללי והן לענין מיוחד.

{{ח:סעיף|58|בירור חילוקי דעות}}
{{ח:ת}} נתגלעו חילוקי דעות בין הרשויות המקומיות ובין האיגוד או בין הרשויות המקומיות בינן לבין עצמן, בעניני האיגוד, רשאים יושב ראש המועצה או כל רשות מקומית להביא את חילוקי הדעות לפני השר, והשר או מי שהוא ימנה לכך יכריע בהם; הכרעת השר או מי שמינה כאמור, תהא סופית.

{{ח:חתימות|ט׳ באייר התשנ״ט (25 באפריל 1999)}}
* '''אליהו סויסה'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]