gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות ההתגוננות האזרחית (הפסקת חברות בהגא)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ההתגוננות האזרחית (הפסקת חברות בהגא), תשי״ב–1952}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הפסקת חברות בהגא}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ב, 1341|תקנות ההתגוננות האזרחית (הפסקת חברות בהגא)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0295.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 8|סעיפים 8(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 27|ו־27(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|לחוק ההתגוננות האזרחית, תשי״א–1951}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תנאים להפסקת חברות}}
{{ח:ת}} אדם שנתקבל להגא כמתנדב (להלן – המתנדב) רשאי להפסיק את חברותו בהגא, אם נתקיים בו אחד מתנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} נמצא מנוע משירות בהגא מטעמי בריאות, ומילא אחרי ההוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|שבתקנה 2(1)}};
{{ח:תת|(2)}} נמצא מנוע משירות בהגא מטעמים אישיים או מטעמי משפחה וכיוצא באלה, ומילא אחרי ההוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|שבתקנה 2(2)}};
{{ח:תת|(3)}} תמה לפחות תקופה של 12 חודש מאז נתקבל להגא, ומילא אחרי ההוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|שבתקנה 2(3)}}.

{{ח:סעיף|2|נוהל}}
{{ח:ת}} על הפסקת חברותו יודיע המתנדב בכתב למפקד הגא מחוזי שבמחוז מגוריו של המתנדב (להלן – מפקד הגא מחוזי), וינהג לפי כללים אלה:
{{ח:תת|(1)}} רצה להפסיק את חברותו על פי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(1)}}, יגיש תעודה בחתימת שני רופאים, שנתמנו לכך על ידי מפקד הגא מחוזי, המאשרת כי המתנדב נמצא מנוע משירות מטעמי בריאות.
{{ח:תת|(2)}} רצה להפסיק את חברותו על פי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(2)}}, יגיש תעודה מועדת התנדבות מחוזית, המאשרת כי המתנדב מנוע משירות מטעמים אישיים או משפחתיים וכיוצא באלה.
{{ח:תת}} בתקנת־משנה זו{{ח:הערה|,}} ”ועדת התנדבות מחוזית“ פירושו – ועדה של שלושה מתנדבים שנתמנו על ידי מפקד הגא מחוזי.
{{ח:תת|(3)}} רצה להפסיק את חברותו בהגא על פי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(3)}} יודיע על כך בכתב למפקד הגא מחוזי לפחות ששה חדשים לפני תום התקופה שבה תיפסק חברותו בהגא.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות ההתגוננות האזרחית (הפסקת חברות בהגא), תשי״ב–1952“.

{{ח:חתימות|כ״ט באב תשי״ב (20 באוגוסט 1952)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ההתגוננות האזרחית (התנהגות במקומות ציבוריים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ההתגוננות האזרחית (התנהגות במקומות ציבוריים), תשי״ז–1956}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר התנהגות האוכלוסיה במקומות ציבוריים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 346|תקנות ההתגוננות האזרחית (התנהגות במקומות ציבוריים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0649.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 518|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4903.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 27|סעיף 27(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום ציבורי“ – רחוב, לרבות כלי רכב הנמצא ברחוב, בית קפה, תיאטרון, בית קולנוע או כל מקום אחר המשמש או המיועד לשמש כמקום התקהלות לאנשים, וכן מקום שהותקן בו צופר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אות אזעקה“ – אות שנקבע על ידי הגא כאות אזעקה;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר קביעת אותות אזעקה וארגעה|הודעה בדבר קביעת אותות אזעקה וארגעה}} (י״פ תשל״ה, 2166).}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אות ארגעה“ – אות שנקבע על ידי הגא כאות ארגעה;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר קביעת אותות אזעקה וארגעה|הודעה בדבר קביעת אותות אזעקה וארגעה}} (י״פ תשל״ה, 2166).}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקלט“ – לרבות מקלט ציבורי או מחסה ציבורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צופר“ – לרבות כל כלי שבו אפשר להשמיע קול.

{{ח:סעיף|2|התנהגות במקום ציבורי|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} משנשמע אות אזעקה, או בשעת התקפה, או אם ניתנה הוראה מטעם חבר הג״א בתפקיד, חייב כל אדם שאינו בתפקיד הגא הנמצא במקום ציבורי, להיכנס מיד למקלט הקרוב ביותר למקום הימצאו, ובאין מקלט בקרבתו – לכל בנין המצוי בקרבתו, ולא לצאת מהמקלט או מהבנין כל עוד לא ניתן אות ארגעה או הוראה מטעם חבר הגא בתפקיד.

{{ח:סעיף|3|איסור התקהלות}}
{{ח:תת|(א)}} אסור להתקהל במקום ציבורי שנפגע בשעת התקפה.
{{ח:תת|(ב)}} משננקטו פעולות הגא במקום שנפגע כאמור, לא ישתתף אדם בפעולות הצלה או בכל פעולה אחרת באותו מקום, אלא אם הורה על כך חבר הגא בתפקיד.

{{ח:סעיף|4|הפעלת צופר}}
{{ח:ת}} לא יפעיל אדם צופר במקום ציבורי בתקופת קרבות או תמרוני הגא, אלא אם נקבעה הוראה על כך בכל דין ובהתאם לאותה הוראה או לשם מתן אות אזעקה או אות ארגעה בהתאם לסידורים שקבעו ראש הגא או מפקד הגא מחוזי הנוגע בדבר.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות ההתגוננות האזרחית (התנהגות במקומות ציבוריים), תשי״ז–1956“.

{{ח:חתימות|כ״ד בחשון תשי״ז (29 באוקטובר 1956)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ההתגוננות האזרחית (קריאה לחפירת תעלות להתגוננות אזרחית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ההתגוננות האזרחית (קריאה לחפירת תעלות להתגוננות אזרחית), תשכ״ה–1965}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר קריאה לחפירת תעלות להתגוננות אזרחית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ה, 2496|תקנות ההתגוננות האזרחית (קריאה לחפירת תעלות להתגוננות אזרחית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1755.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 14ג|הסעיפים 14ב}} {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 27|ו־27(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|לחוק ההתגוננות האזרחית, תשי״א–1951}}, ובאישור ועדת החוץ והבטחון של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קריאה לחפירת תעלות להתגוננות אזרחית}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון רשאי להורות כי מפקד הגא מחוזי רשאי לקרוא בצו סוגי בני־אדם הגרים או העובדים בתחום מחוזו, להתייצב במקום, בזמן ובאופן שנקבעו באותו צו לחפירת תעלות להתגוננות אזרחית בתחום הרשות המקומית בו הם גרים או עובדים, או בשטח הסמוך לו (להלן – הצו).
{{ח:תת|(ב)}} מי שהצו חל עליו, יתייצב כאמור בו, יקיים כל חובה שהוטלה עליו לפיו ולא ייעדר מהמקום בו הוא חייב להימצא לשם קיום אותה חובה ללא היתר לכך מאת מי שהוסמך על ידי מפקד הגא מחוזי.

{{ח:סעיף|2|פטור}}
{{ח:ת}} לא ייקראו להתייצב על פי תקנות אלה:
{{ח:תת|(1)}} חייל המשרת שירות סדיר או שירות מילואים בצבא־הגנה לישראל;
{{ח:תת|(2)}} מי שנמנה עם משטרת ישראל;
{{ח:תת|(3)}} מי שנמנה עם הגא כמתנדב;
{{ח:תת|(4)}} גבר למטה מגיל 15 או למעלה מגיל 65;
{{ח:תת|(5)}} אשה למטה מגיל 16 או למעלה מגיל 60;
{{ח:תת|(6)}} אשה הרה בתקופת הריונה ועד תום שנה אחת מגמר ההריון;
{{ח:תת|(7)}} אם לילד למטה מגיל 5 או מי שאחראי לו במקומה;
{{ח:תת|(8)}} אם לשלושה ילדים או יותר, שגיל כל אחד מהם הוא למטה מ־16 שנה או מי שאחראי להם במקומה.

{{ח:סעיף|3|הגבלת זמן}}
{{ח:ת}} לא תוטל חובה על פי תקנות אלה ליותר מאשר לארבע שעות ביממה, אולם אם היה מפקד הגא מחוזי סבור כי צרכים מידיים של ההתגוננות האזרחית מחייבים זאת, רשאי הוא, באישור ראש הגא, להורות בצו כי החובה כאמור תוטל ליותר מאשר לארבע שעות.

{{ח:סעיף|4|שחרור מקיום חובה}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהצו חל עליו רשאי, תוך חמישה ימים מהיום שבו הגיע הצו לידיעתו, לפנות בכתב לועדה שתמונה על ידי ראש הגא (להלן – הועדה) בבקשה לפטור אותו מחובת התייצבות לפיו.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מחוז הגא תהיה ועדה אחת או יותר והיא תהיה של חבר אחד או יותר.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה רשאית, בהתחשב בטעמי בריאות או משפחה או בטעמים אחרים כיוצא באלה, לאשר את הבקשה ולשחרר את המבקש מחובת התייצבות על פי תקנות אלה או לדחות הבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} הועדה תדון בבקשה תוך שלושה ימים מיום קבלתה.

{{ח:סעיף|5|חובה להתייצב}}
{{ח:ת}} הגשת בקשה לועדה אינה פוטרת את המבקש מן החובה להתייצב על פי תקנות אלה ולקיים כל חובה המוטלת על פיהן כל עוד לא החליטה הועדה לאשר את הבקשה; אולם מפקד הגא מחוזי, או מי שהוסמך על ידיו לכך, ישחרר אדם ממילוי חובה ביממה פלונית, אם נוכח שאין הוא מסוגל לכך מטעמי בריאות או משפחה או מטעמים אחרים כיוצא באלה, או אם הוגשה לו תעודת רופא המעידה על אי כשרו למלא את החובה.

{{ח:סעיף|6|הודעה על החלטה}}
{{ח:ת}} הועדה תודיע למבקש ולמפקד הגא מחוזי את החלטתה בבקשה.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות ההתגוננות האזרחית (קריאה לחפירת תעלות להתגוננות אזרחית), תשכ״ה–1965“.

{{ח:חתימות|י״ח בתמוז תשכ״ה (18 ביולי 1965)}}
* '''לוי אשכול'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הוצאה לפועל של פסקי דין נגד המדינה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הוצאה לפועל של פסקי דין נגד המדינה, תשל״ז–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות הוצאה לפועל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 42|תקנות הוצאה לפועל של פסקי דין נגד המדינה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3598.pdf}}, {{ח:תיבה|274|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3611.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 514|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5960.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 618|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6656.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לתיקון סדרי הדין האזרחי (המדינה כבעל דין)#סעיף 14|סעיף 14}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון סדרי הדין האזרחי (המדינה כבעל דין)|לחוק לתיקון סדרי הדין האזרחי (המדינה כבעל דין), תשי״ח–1958}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ז, תשס״ח}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הזוכה“ – מי שפסק דין ניתן לזכותו, לרבות חליפיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרקליט“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי פסק דין של בית משפט שלום, בית משפט מחוזי או בית דין לעבודה – פרקליט המחוז;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי פסק דין של בית המשפט העליון – אחד מאלה: פרקליט המדינה, המשנה לפרקליט המדינה, מנהל מחלקה בפרקליטות המדינה שטיפלה בתיק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החשב“ – חשב המשרד או חשב או גזבר יחידת הסמך הנוגעים בדבר.

{{ח:סעיף|2|בקשה לתשלום הסכום שנפסק לזוכה|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן פסק דין נגד המדינה, יעביר הפרקליט לחשב בקשה לתשלום של הסכום אשר נפסק לזוכה.
{{ח:תת|(ב)}} הפרקליט יפרט בבקשה את הסכום שנפסק לזוכה וכן את שיעור הריבית, הבסיס לחישובה, ההוצאות והתשלומים האחרים שנקבעו לזוכה; כן יפרט הפרקליט כל סכומים שיש לנכות מן הסכום שישולם לזוכה.
{{ח:תת|(ג)}} לבקשת הפרקליט יצורף העתק מאושר של פסק הדין.
{{ח:תת|(ד)}} העתק מבקשת הפרקליט יישלח לזוכה.
{{ח:תת|(ה)}} נקבעו בפסק הדין ריבית, הוצאות או תשלומים אחרים לזכותו של הזוכה ושיעורם המדוייק לא נקבע בפסק הדין, יפנה הפרקליט למזכיר הראשי של בית המשפט או בית הדין שנתן את פסק הדין בבקשה לפרט את שיעורם של אלה לפי החומר שבתיק בית המשפט; מזכיר ראשי של בית המשפט או בית דין אשר קיבל בקשה לפי תקנת משנה זו יערוך הודעה לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}} תוך ציון הסכומים כאמור וימסור את ההודעה לפרקליט; עם קבלת ההודעה ינהג הפרקליט בהתאם לאמור בתקנות משנה (א) ו־(ב).

{{ח:סעיף|3|תשלום על ידי חשב}}
{{ח:תת|(א)}} קיבל החשב בקשתו של הפרקליט, יעביר לזוכה את הסכום שהוא זכאי לו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), אם יש להקטין את הסכום העומד לתשלום בשל כך ששולמו לזוכה מקדמות או מסיבה אחרת או אם הוטל עיקול על הסכום או קיימת עילה אחרת על פי דין לעיכוב התשלום יודיע על כך החשב לזוכה תוך ציון הסכום והמניעה לגביו.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הוצאה לפועל של פסק דין נגד המדינה, תשכ״ט–1969 – בטלות מיום תחילתן של תקנות אלה.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלו ייקרא ”תקנות הוצאה לפועל של פסקי דין נגד המדינה, תשל״ז–1976“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ה)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:הערה|(הושמטה).}}

{{ח:חתימות|כ״ז באלול תשל״ו (22 בספטמבר 1976)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החברות (העברת דיבידנד באמצעות מסלקת הבורסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החברות (העברת דיבידנד באמצעות מסלקת הבורסה), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 381|תקנות החברות (העברת דיבידנד באמצעות מסלקת הבורסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6149.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 305|סעיפים 305}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 335|335}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 366|ו־366}} {{ח:חיצוני|חוק החברות|לחוק החברות, התשנ״ט–1999}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם רשות ניירות ערך, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל מניה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 177|בסעיף 177(1) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיבידנד“ – לרבות מניות הטבה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – המועד האמור {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 182|בסעיף 182(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה“ – חברה אשר הון מניותיה כולל מניות רדומות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום עסקים“ – יום שבו רוב הבנקים בישראל פתוחים לקהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מניות רדומות“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 308|בסעיף 308}}, לרבות מניות כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 181|בסעיפים 181}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 333|333}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 340|ו־340 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלקת הבורסה“ – מסלקה של בורסה בישראל.

{{ח:סעיף|2|העברת דיבידנד}}
{{ח:ת}} חברה המחלקת דיבידנד לבעלי מניותיה באמצעות מסלקת הבורסה, תעביר למסלקת הבורסה, באמצעות החברה לרישומים, סכום שאינו כולל דיבידנד לבעלי מניות רדומות, ככל שהם ידועים לה, ובלבד שהגישה, ביום העסקים הראשון לאחר המועד הקובע, לחברה לרישומים, למסלקת הבורסה ולחבר הבורסה שבאמצעותו מוחזקות המניות הרדומות, הודעה בכתב הכוללת פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} שם חבר הבורסה המחזיק במניות הרדומות;
{{ח:תת|(2)}} מספר החשבון אצל חבר הבורסה אשר בו מוחזקות המניות הרדומות;
{{ח:תת|(3)}} כמות המניות הרדומות במועד הקובע בכל חשבון שבו מוחזקות המניות הרדומות.

{{ח:סעיף|3|שמירת זכויות}}
{{ח:ת}} אין בתקנות אלה משום מתן זכות לקבלת דיבידנד על ידי מי שאינו זכאי לכך על פי כל דין ואין בהן כדי לפגוע בזכות לתבוע השבת דיבידנד ממי שלא היה זכאי לקבלו על פי כל דין.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ז׳ בשבט התשס״ב (20 בינואר 2002)}}
* '''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החברות (סדרי רישום של המחאת זכות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החברות (סדרי רישום של המחאת זכות), תש״ל–1970}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי הרישום של המחאת זכות והעיון ברישומים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 846|תקנות החברות (סדרי רישום של המחאת זכות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2503.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות#סעיף 356|סעיפים 220ב1}} {{ח:חיצוני|פקודת החברות#פרק יט|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת החברות|לפקודת החברות}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הודעת המחאה}}
{{ח:תת|(א)}} הרוצה לרשום המחאת זכות על ידי חברה לענין {{ח:חיצוני|פקודת החברות#סעיף 356|סעיף 220ב1 לפקודה}}, ימציא לרשם החברות (להלן – הרשם) הודעת המחאה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}}, או בדומה לו ככל האפשר, בצירוף מספר עותקים כמספר הצדדים.
{{ח:תת|(ב)}} להודעה יצורף תצהיר של מנהל החברה, שנערך לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 15|סעיף 37 לפקודת העדות}}, המאמת את הפרטים הנקובים בהודעה והמאשר כי הוא מוסמך להצהיר זאת בשם החברה.

{{ח:סעיף|2|רישום ההודעה}}
{{ח:ת}} קיבל הרשם הודעת המחאה –
{{ח:תת|(1)}} יציין על גבה מספר סידורי שנתי ואת היום והשעה של קבלתה;
{{ח:תת|(2)}} ירשום את עיקרי ההודעה בפנקס השעבודים;
{{ח:תת|(3)}} יתייק את ההודעה בתיק החברה.

{{ח:סעיף|3|עיון}}
{{ח:ת}} כל אדם רשאי לעיין במסמכים וברישומים השמורים בלשכת הרשם לפי תקנות אלה, בנוכחות עובד הלשכה ובפיקוחו, ורשאי לקבל מהרשם אימות להעתקים של המסמכים והרישומים האמורים.

{{ח:סעיף|4|אגרות}}
{{ח:ת}} בעד רישום הודעה על המחאת זכות לא תיגבה אגרה; בעד כל פעולה אחרת של הרשם לפי תקנות אלה תשולם תחילה אגרה בסך לירה אחת.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה עם תחילת {{ח:חיצוני|חוק המחאת חיובים|חוק המחאת חיובים, תשכ״ט–1969}}.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החברות (סדרי רישום של המחאת זכות), תש״ל–1970“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''הודעה על המחאת זכות''' {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:חתימות|י״ט בטבת תש״ל (28 בדצמבר 1969)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החברות (סוגים נוספים של חברות שבהן ניתן למנות דירקטורים חיצוניים שאינם תושבי ישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החברות (סוגים נוספים של חברות שבהן ניתן למנות דירקטורים חיצוניים שאינם תושבי ישראל), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 948|תקנות החברות (סוגים נוספים של חברות שבהן ניתן למנות דירקטורים חיצוניים שאינם תושבי ישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7639.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 240|סעיפים 240(א)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 366|ו־366}} {{ח:חיצוני|חוק החברות|לחוק החברות, התשנ״ט–1999}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם רשות ניירות ערך, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חברה שעיקר פעילותה מחוץ לישראל}}
{{ח:ת}} חברה שעיקר פעילותה מחוץ לישראל רשאית למנות דירקטורים חיצוניים שאינם תושבי ישראל, אף אם לא מתקיים בה האמור {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 240|בסעיף 240(א) לחוק}}, אם דירקטוריון החברה אישר שהתקיימו כל אלה לגבי כל מינוי:
{{ח:תת|(1)}} מאפייני פעילותה של החברה מצדיקים מינוי דירקטור חיצוני שאינו תושב ישראל;
{{ח:תת|(2)}} לא יהיה בכך שהדירקטור אינו תושב ישראל כדי לפגוע ביכולתו להיות נוכח בישיבות הדירקטוריון;
{{ח:תת|(3)}} לדירקטור החיצוני כתובת למסירת מסמכי בי־דין בישראל.

{{ח:חתימות|כ״ה באדר א׳ התשע״ו (8 במרס 2016)}}
* '''איילת שקד'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החברות (סכומים אחרים הכלולים בהון עצמי שיראו אותם כעודפים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החברות (סכומים אחרים הכלולים בהון עצמי שיראו אותם כעודפים), התשע״ב–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 1560|תקנות החברות (סכומים אחרים הכלולים בהון עצמי שיראו אותם כעודפים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7150.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 302|סעיפים 302(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 366|ו־366}} {{ח:חיצוני|חוק החברות|לחוק החברות, התשנ״ט–1999}}, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”מכשיר הוני“, ”רווח כולל אחר“, ”רווח נקי“, ”שווי הוגן“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|https://www.iasb.org.il/נוסח-משולב-של-תקני-חשבונאות/|בכללי החשבונאות המקובלים}}.

{{ח:סעיף|2|סכומים אחרים הכלולים בהון העצמי שיראו אותם כעודפים}}
{{ח:ת}} היתה לחברה השקעה במכשיר הוני אשר לפי {{ח:חיצוני|https://www.iasb.org.il/uploads/n/1641969082.4744.pdf|תקן דיווח כספי בין־לאומי 9}} שינויים בשוויה ההוגן נזקפים לרווח הכולל האחר (להלן – ההשקעה), יראו כעודפים גם סכומים חיוביים או שליליים הכלולים בהון העצמי של החברה בשל שינויים בשווייה ההוגן של ההשקעה, ובלבד שבהתאם {{ח:חיצוני|https://www.iasb.org.il/uploads/n/1641969120.2092.pdf|לתקן חשבונאות בין־לאומי 39}} סכומים אלה היו נזקפים לרווח הנקי.

{{ח:חתימות|כ״ט בתמוז התשע״ב (19 ביולי 2012)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החברות (שינוי החלטה שפורטה בהודעה על אסיפה כללית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החברות (שינוי החלטה שפורטה בהודעה על אסיפה כללית), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 275|תקנות החברות (שינוי החלטה שפורטה בהודעה על אסיפה כללית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6295.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 70|סעיפים 70}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 366|ו־366}} {{ח:חיצוני|חוק החברות|לחוק החברות, התשנ״ט–1999}}, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אסיפה כללית“ – לרבות אסיפת סוג;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הודעה“ – הזמנה או הודעה על אסיפה כללית.

{{ח:סעיף|2|קבלת החלטה שונה מהנוסח שפורט בהודעה}}
{{ח:ת}} פורט בהודעה נוסח של החלטה או שנכללה בה תמצית החלטה והפניה לנוסח המלא של ההחלטה, שעל סדר יומה של האסיפה הכללית, רשאית האסיפה הכללית לקבל החלטה שונה מנוסח ההחלטה שפורט כאמור אם השינוי הוא שינוי זניח או אם יש בו רק כדי לזכות את החברה לעומת נוסח ההחלטה שפורט כאמור.

{{ח:חתימות|כ׳ בשבט התשס״ד (12 בפברואר 2004)}}
* '''יוסף (טומי) לפיד'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החברות (תנאים ומבחנים לדירקטור בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית ולדירקטור בעל כשירות מקצועית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החברות (תנאים ומבחנים לדירקטור בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית ולדירקטור בעל כשירות מקצועית), התשס״ו–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 198|תקנות החברות (תנאים ומבחנים לדירקטור בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית ולדירקטור בעל כשירות מקצועית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6445.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 240|סעיפים 240(א1)(2)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 241|241(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 366|ו־366}} {{ח:חיצוני|חוק החברות|לחוק החברות, התשנ״ט–1999}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם רשות ניירות ערך, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|דירקטור בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית}}
{{ח:ת}} דירקטור בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית הוא מי שבשל השכלתו, ניסיונו וכישוריו הוא בעל מיומנות גבוהה והבנה בנושאים עסקיים–חשבונאיים ודוחות כספיים באופן המאפשר לו להבין לעומקם את הדוחות הכספיים של החברה ולעורר דיון בקשר לאופן הצגתם של הנתונים הכספיים; הערכת מיומנותו החשבונאית והפיננסית של דירקטור תיעשה בידי הדירקטוריון, ויובאו במכלול השיקולים, בין השאר, השכלתו, ניסיונו, וידיעותיו בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} סוגיות חשבונאיות וסוגיות בקרה חשבונאית האופייניות לענף שבו פועלת החברה ולחברות בסדר הגודל והמורכבות של החברה;
{{ח:תת|(2)}} תפקידיו של רואה החשבון המבקר והחובות המוטלות עליו;
{{ח:תת|(3)}} הכנת דוחות כספיים ואישורם לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|החוק}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך}}.

{{ח:סעיף|2|דירקטור בעל כשירות מקצועית}}
{{ח:תת|(א)}} דירקטור בעל כשירות מקצועית הוא מי שמתקיים בו אחד מהתנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעל תואר אקדמאי באחד מן המקצועות האלה: כלכלה, מינהל עסקים, ראיית חשבון, משפטים, מינהל ציבורי;
{{ח:תתת|(2)}} בעל תואר אקדמאי אחר או שהוא השלים לימודי השכלה גבוהה אחרת, הכל בתחום עיסוקה העיקרי של החברה או בתחום הרלוונטי לתפקיד;
{{ח:תתת|(3)}} הוא בעל ניסיון של חמש שנים לפחות באחד מאלה, או שהוא בעל ניסיון מצטבר של חמש שנים לפחות בשניים או יותר מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בתפקיד בכיר בתחום הניהול העסקי של תאגיד בעל היקף עסקים משמעותי;
{{ח:תתתת|(ב)}} בכהונה ציבורית בכירה או בתפקיד בכיר בשירות הציבורי;
{{ח:תתתת|(ג)}} בתפקיד בכיר בתחום עיסוקיה העיקריים של החברה.
{{ח:תת|(ב)}} הערכת הכשירות המקצועית של מועמד לכהן כדירקטור כאמור בתקנת משנה (א), תיעשה בידי הדירקטוריון.

{{ח:סעיף|3|הצהרה}}
{{ח:תת|(א)}} בהצהרה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 241|סעיף 241 לחוק}} יצהיר המועמד גם לגבי השכלתו וניסיונו, ככל שהם רלוונטיים, לשם בחינה האם מתקיימים בו התנאים והמבחנים לפי תקנות אלה וכן יצרף מסמכים ותעודות התומכים בהצהרתו.
{{ח:תת|(ב)}} דירקטור שהדירקטוריון נדרש להעריך את מומחיותו החשבונאית והפיננסית לצורך עמידה במספר המזערי שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 92|סעיף 92(א)(12) לחוק}}, יצהיר כמפורט בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ד׳ בכסלו התשס״ו (5 בדצמבר 2005)}}
* '''ציפי לבני'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החברות (תקופת תוקף החלטה לפי סעיף 121 לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החברות (תקופת תוקף החלטה לפי סעיף 121 לחוק), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 948|תקנות החברות (תקופת תוקף החלטה לפי סעיף 121 לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7639.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 121|סעיפים 121(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 366|ו־366}} {{ח:חיצוני|חוק החברות|לחוק החברות, התשנ״ט–1999}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם רשות ניירות ערך, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת תוקף החלטה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 121|סעיף 121(ג) או (ד) לחוק}} לגבי חברה המציעה לראשונה ניירות ערך שלה לציבור}}
{{ח:ת}} תוקף החלטה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 121|סעיף 121(ג) או (ד) לחוק}}, לפי העניין, שהתקבלה בחברה לאחר שהציעה לראשונה ניירות ערך שלה לציבור, או שהחברה תיארה אותה בתשקיף או במסמך ההצעה לציבור, יהיה לתקופה שלא תעלה על חמש שנים מהמועד שבו הפכה החברה מחברה פרטית לחברה ציבורית או לחברה פרטית שהיא חברת איגרות חוב, לפי העניין.

{{ח:חתימות|כ״ה באדר א׳ התשע״ו (8 במרס 2016)}}
* '''איילת שקד'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החברות הממשלתיות (הצהרת רכוש של מנהל כללי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החברות הממשלתיות (הצהרת רכוש של מנהל כללי), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הצהרת רכוש של מנהל כללי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 864|תקנות החברות הממשלתיות (הצהרת רכוש של מנהל כללי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3465.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 658|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6767.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 38|סעיפים 38}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 71|ו־71}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|לחוק החברות הממשלתיות, תשל״ה–1975}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מועד הגשת הצהרה על רכוש}}
{{ח:ת}} מנהל כללי יגיש הצהרה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 38|סעיף 38 לחוק}} –
{{ח:תת|(א)}} אם התמנה לפני תחילת {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|החוק}} – לא יאוחר מיום כ״ט באדר א׳ תשל״ו (1 במרס 1976).
{{ח:תת|(ב)}} אם התמנה לאחר תחילת {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|החוק}} – תוך שלושים יום מיום מינויו.

{{ח:סעיף|2|טופס ההצהרה ודרכיה}}
{{ח:ת}} ההצהרה תיערך לפי הנוסח {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}} ותוגש על ידי המנהל הכללי ליושב ראש הדירקטוריון במעטפה סגורה, שעליה יחתום המנהל הכללי בנוכחות היושב ראש; היושב ראש יטביע עליה חותמת החברה, יוסיף חתימתו ויציין את התאריך.

{{ח:סעיף|3|שינויים}}
{{ח:ת}} חלו שינויים מהותיים בנתונים שעליהם הוצהר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, יגיש המנהל הכללי הצהרה חדשה בדרך ובצורה שנקבעו {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, תוך שלושים יום מאירוע השינוי.

{{ח:סעיף|4|שמירת המעטפות}}
{{ח:ת}} הצהרות יישמרו במעטפות הסגורות במקום נעול שקבע יושב ראש הדירקטוריון; מותר לפתוח מעטפה רק לפי הוראות היועץ המשפטי לממשלה או בית משפט.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החברות הממשלתיות (הצהרת רכוש של מנהל כללי), תשל״ו–1976“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''הצהרה על רכוש''' {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:חתימות|כ״ז בטבת תשל״ו (31 בדצמבר 1975)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החברות הממשלתיות (כהונה כדירקטור ביותר משתי חברות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החברות הממשלתיות (כהונה כדירקטור ביותר משתי חברות), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר כהונת אדם כדירקטור ביותר משתי חברות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1100|תקנות החברות הממשלתיות (כהונה כדירקטור ביותר משתי חברות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3490.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 17|סעיפים 17(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 71|ו־71}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|לחוק החברות הממשלתיות, תשל״ה–1975}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מינוי ביותר משתי חברות}}
{{ח:תת|(א)}} אדם בשירות המדינה למעט מנהל כללי של משרד ממשלתי, שהוא דירקטור בשתי חברות, מותר למנותו דירקטור בלא יותר משתי חברות נוספות אם תחומי פעולתן נמצאים בתחום אחריותו ועיסוקו העיקרי בשירות המדינה והרשות אישרה זאת.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שעיסוקו כדירקטור מהווה עיסוקו הקבוע היחידי או העיקרי, מותר למנותו דירקטור בשלוש חברות, בנוסף על השתיים כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 17|בסעיף 17(ב) לחוק}}.
{{ח:תת|(ג)}} אדם המכהן כדירקטור בחברות, בין כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 17|בסעיף 17(ב) לחוק}} ובין כאמור בתקנות אלה, מותר למנותו דירקטור גם בכל חברת בת של כל אחת החברות שהוא מכהן בהן, ובלבד שהרשות אישרה כי מבחינת מהותן, היקף עסקיהן ומנגנוני הניהול שלהן, פועלות החברות כיחידה תפעולית אחת.

{{ח:סעיף|2|עובד בחברה ממשלתית}}
{{ח:תת|(א)}} עובד בחברה ממשלתית מותר למנותו דירקטור בשתי חברות בת של החברה, בנוסף על השתיים כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 17|בסעיף 17(ב) לחוק}}, ובלבד ששליש לפחות מבין כלל חברי הדירקטוריון בחברות הבת לא יהיו עובדי החברה או עובדי המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} המשנה והסגנים של המנהל הכללי של חברה ממשלתית מותר למנותם דירקטורים בשלוש חברות בת של החברה, בנוסף על השתיים כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 17|בסעיף 17(ב) לחוק}}.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל כללי של חברה ממשלתית מותר למנותו דירקטור בכל חברות הבת של החברה, בנוסף על השתיים כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 17|בסעיף 17(ב) לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|חברות אחזקה בחיסול או במעבר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, מותר שאדם יכהן כדירקטור בחברה בנוסף על כהונתו כדירקטור בחברות אחרות אם אישרה הרשות אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מטרתה העיקרית היא אחזקת נכסים;
{{ח:תת|(2)}} החברה הפסיקה את פעילותה העסקית או החליטה על חיסול עסקיה;
{{ח:תת|(3)}} הזכות למנות דירקטורים בחברה בידי המדינה או בידי חברה ממשלתית באורח זמני בלבד.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החברות הממשלתיות (כהונה כדירקטור ביותר משתי חברות), תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|ב׳ באדר א׳ תשל״ו (3 בפברואר 1976)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירת פקידים בכירים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירת פקידים בכירים), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 549|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירת פקידים בכירים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6376.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 421|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6960.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 32|סעיף 32(א)(3א)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|לחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}} (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה“ – חברה ממשלתית וחברת בת ממשלתית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקידים בכירים“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 32|בסעיף 32(א)(4) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|נוהל מינוי פקידים בכירים|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} דירקטוריון החברה יקבע, בתוך 60 ימים מיום תחילתן של תקנות אלה, נוהל בדבר תנאי הכשירות ואופן הבחירה של פקידים בכירים בחברה (להלן – נוהל), שייערך על פי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}}.
{{ח:תת|(ב)}} העתק מהנוהל יוגש לאישור הרשות.

{{ח:סעיף|3|תנאי הכשירות}}
{{ח:ת}} בנוהל ייקבעו הוראות בדבר תנאי הכשירות הנדרשים מכל פקיד בכיר בחברה לרבות –
{{ח:תת|(1)}} דרישות בדבר השכלת המועמד הרלוונטית למשרה המוצעת;
{{ח:תת|(2)}} היקף הניסיון המקצועי הרלוונטי;
{{ח:תת|(3)}} כישורים מקצועיים ועסקיים;
{{ח:תת|(4)}} דרישה לעמידה בריאיון אישי ובמבחני התאמה מקצועיים;
{{ח:תת|(5)}} כל דרישה אחרת העשויה, לדעת דירקטוריון החברה, להיות רלוונטית לתפקיד.

{{ח:סעיף|4|אופן בחירת הפקידים הבכירים}}
{{ח:ת}} בנוהל ייקבע אופן בחירת הפקידים הבכירים, ובכלל זה:
{{ח:תת|(1)}} הגדרת גוף המופקד על ניהול כל שלבי הליך הבחירה;
{{ח:תת|(2)}} איתור המועמדים הפוטנציאליים, בין בתוך החברה ובין מחוצה לה, אם באמצעות פרסום מודעה בעיתונות, פניה לחברות השמה, או פניה ישירה למועמדים פוטנציאליים ואם בכל דרך אחרת הנהוגה בחברה;
{{ח:תת|(3)}} מיון המועמדים הפוטנציאליים, ובכלל זה, הגדרת קריטריונים קבועים מראש, וזאת נוסף על תנאי הכשירות, המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}.

{{ח:סעיף|5|אישור העסקת פקידים בכירים}}
{{ח:תת|(א)}} מינוי של פקיד בכיר יובא בידי המנהל הכללי של החברה לאישור הדירקטוריון.
{{ח:תת|(ב)}} בבואו לאשר את המינוי, ייתן דירקטוריון החברה את דעתו, בין השאר, לאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקינות הליך האיתור, ובכלל זה קיום הליך שוויוני ותחרותי;
{{ח:תתת|(2)}} קיומם של קריטריונים קבועים מראש לבחירת המועמדים הפוטנציאליים;
{{ח:תתת|(3)}} נימוקים למיון שנעשה בשלבי הביניים של הליך הבחירה, וכן נימוקים לבחירה הסופית של המועמד או מספר המועמדים, והכל בהתייחס ליישום הקריטריונים שנקבעו מראש, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4(3)}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק שיווי זכויות האישה|חוק שיווי זכויות האישה, התשי״א–1951}}.

{{ח:סעיף|6|חובת דין וחשבון לרשות}}
{{ח:ת}} בדין וחשבון שמגיש יושב ראש הדירקטוריון לרשות, לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 25|סעיף 25 לחוק}}, תכלול החברה פירוט בדבר מספר הפקידים הבכירים שנקלטו בתקופת הדוח ותפקידיהם בחברה, וכן התייחסות לאופן יישום נוהל מינוי הפקידים הבכירים בחברה.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ל׳ בשבט התשס״ה (9 בפברואר 2005)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר הסמכת בודק בידי הרשות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר הסמכת בודק בידי הרשות), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 548|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר הסמכת בודק בידי הרשות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6376.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 55|סעיף 55}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|לחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}} (להלן – החוק), לפי הצעת רשות החברות הממשלתיות (להלן – הרשות), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”חברה“ – חברה ממשלתית, חברת בת ממשלתית וחברה מעורבת, כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הסמכת בודק}}
{{ח:תת|(א)}} החליטה הרשות, לצורך מילוי תפקידיה, על ביצוע בדיקה, בין לגבי חברה מסוימת ובין לגבי סוג של חברות, ובין בענין מסוים ובין בסוג של ענינים, באמצעות מי שהסמיכה לכך (להלן – בודק), רשאי הבודק לעיין ברשומות ובמסמכים של החברה ולדרוש – מהחברה או ממי מהמנויים {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 55|בסעיף 55 לחוק}} – מידע וחומר בעניני החברה.
{{ח:תת|(ב)}} זכותו של הבודק לקבלת מידע תהיה כשל הרשות, אלא אם כן קבעה הרשות אחרת.

{{ח:סעיף|3|סמכות הרשות}}
{{ח:ת}} לביצוע הבדיקה הנדרשת, רשאית הרשות להסמיך ולהעסיק, מזמן לזמן, לפי שיקול דעתה ובהתאם לצורך, בעל מקצוע מתאים, לפי הענין, לרבות עורך דין, רואה חשבון, שמאי ויועץ כלכלי.

{{ח:סעיף|4|שיקולי הרשות}}
{{ח:תת|(א)}} בבואה להסמיך בודק, תיתן הרשות את דעתה, בין השאר, לאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכישורים, היקף הניסיון המקצועי והמומחיות של בעל המקצוע, בקשר לבדיקה שיש לבצע;
{{ח:תתת|(2)}} העסקת הבודק בבדיקת חברה אחת או יותר;
{{ח:תתת|(3)}} האפשרות לחלק את הבדיקה בחברה אחת בין מספר בודקים;
{{ח:תתת|(4)}} כל שיקול אחר העשוי, לדעת הרשות, להיות רלוונטי לעבודת הבודק בחברה.
{{ח:תת|(ב)}} לא תסמיך הרשות בודק אם לדעתה עלולים עיסוקיו האחרים לעמוד בניגוד ענינים עם תפקידו כבודק.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ל׳ בשבט התשס״ה (9 בפברואר 2005)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החברות הממשלתיות (ערעורים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החברות הממשלתיות (ערעורים), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ערעור על תעודת רשות החברות הממשלתיות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1540|תקנות החברות הממשלתיות (ערעורים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3704.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי על פי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 13|וסעיף 13(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|לחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מועד להגשת ערעור}}
{{ח:ת}} ערעור על תוכנה של תעודת הרשות לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 8|סעיפים 8}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 12|או 12 לחוק}} יוגש לבית המשפט המחוזי בירושלים תוך ארבעים וחמישה יום מיום הגשתה לרשם החברות.

{{ח:סעיף|2|המשיבים בערעור}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות והחברה הנוגעת בדבר יהיו משיבות בערעור.
{{ח:תת|(ב)}} נתקבלה תעודת הרשות שעליה מערערים בעקבות פנייה בכתב של אדם כלשהו, יצויין אותו אדם כמשיב בבקשה נוסף על המשיבות האמורות בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|3|עתקים}}
{{ח:תת|(א)}} כתב הערעור יוגש בששה עתקים; עותק יומצא לרשות, לחברה הנוגעת בדבר ולרשם החברות.
{{ח:תת|(ב)}} עותק נוסף של כתב הערעור יצורף ויומצא לכל משיב נוסף על האמורים בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|4|בקשה להצטרף}}
{{ח:ת}} הרואה עצמו נפגע או עלול להיפגע מההחלטה בערעור רשאי לבקש מבית המשפט לצרפו כמשיב או כמערער, לפי הענין.

{{ח:סעיף|5|הדיון בערעור}}
{{ח:ת}} הערעור יוגש ויתברר בצורת המרצת פתיחה והוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, תשכ״ג–1963}}, יחולו על הערעור והדיון בו, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|6|המצאת ההחלטה}}
{{ח:ת}} העתק מהחלטת בית המשפט יישלח, בנוסף לצדדים לדיון, גם לרשם החברות.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום העשירי לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החברות הממשלתיות (ערעורים), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|ל׳ בניסן תשל״ז (18 באפריל 1977)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החיילים המשוחררים (פטור מאגרת רשיון לסחור בטבק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החיילים המשוחררים (פטור מאגרת רשיון לסחור בטבק), תשי״א–1951}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור מאגרת רשיון לסחור בטבק}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״א, 1059|תקנות החיילים המשוחררים (פטור מאגרת רשיון לסחור בטבק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0176.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ז, 92|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0558.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 40|סעיף 40(א)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|לחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), תש״ט–1949}}, ולאחר התיעצות עם שר הבטחון ושר העבודה והביטוח העממי, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פירושים}}
{{ח:ת}} ”מנהל“ – פירושו – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הטבק|בפקודת הטבק}}.

{{ח:סעיף|2|פטור מתשלום אגרת רשיון|תיקון: תשט״ז}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לפטור כל נכה מלחמה או שוטר נכה כאמור {{ח:חיצוני|חוק המשטרה (נכים ונספים)|בחוק המשטרה (נכים ונספים), תשט״ו–1955}} מתשלום האגרה הקבועה {{ח:חיצוני|פקודת הטבק#תוספת|בתוספת לפקודת הטבק}} לגבי חנות או לגבי רוכל, מכולה או ממקצתה.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החיילים המשוחררים (פטור מאגרת רשיון לסחור בטבק), תשי״א–1951“.

{{ח:חתימות|כ״ג בניסן תשי״א (29 באפריל 1951)}}
* '''אליעזר קפלן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החיילים המשוחררים (פטור ממכרז פומבי בשירות המדינה לנכי מלחמה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החיילים המשוחררים (פטור ממכרז פומבי בשירות המדינה לנכי מלחמה), תשכ״ט–1969}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור ממכרז פומבי בשירות המדינה לנכי מלחמה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ט, 1606|תקנות החיילים המשוחררים (פטור ממכרז פומבי בשירות המדינה לנכי מלחמה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2405.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 40|סעיף 40(א)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה)|לחוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה), תש״ט–1949}}, ולאחר התייעצות עם שר הבטחון ושר העבודה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור ממכרז}}
{{ח:ת}} חובת המכרז האמורה {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 19|בסעיף 19 לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, לא תחול על משרה שימונה לה נכה מלחמה שהוכשר במשרד ממשלתי על חשבון אוצר המדינה למילוי אותה משרה.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החיילים המשוחררים (פטור ממכרז פומבי בשירות המדינה לנכי מלחמה), תשכ״ט–1969“.

{{ח:חתימות|י״ז בסיון תשכ״ט (3 ביוני 1969)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
ממלא מקום שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (אגרת בחינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (אגרת בחינה), תשי״ט–1959}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר אגרת בחינות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ט, 966|תקנות החניכות (אגרת בחינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0880.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 882|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0998.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 22|הסעיפים 22(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 36|ו־36}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|האגרה}}
{{ח:ת}} האגרה בעד בחינה סופית לרבות בחינה ראשונה ובחינה חוזרת תהיה בסך של 10.- לירות.

{{ח:סעיף|1א|הנחה באגרה|תיקון: תש״ך}}
{{ח:ת}} שירת חניך בשירות סדיר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|בחוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, במועד בו הוא חייב בתשלום האגרה, תהיה האגרה בעד בחינה סופית, לרבות בחינה ראשונה ובחינה חוזרת, בסך של לירה אחת.

{{ח:סעיף|2|מועד ומקום התשלום}}
{{ח:ת}} האגרה תשולם במועד ובמקום שנקבע על ידי הממונה על החניכות בהודעה שתפורסם בעתון יומי.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (אגרת בחינה), תשי״ט–1959“.

{{ח:חתימות|ט״ו באדר א׳ תשי״ט (23 בפברואר 1959)}}
* '''מרדכי נמיר'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (אופסט)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (אופסט), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית באופסט}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2213|תקנות החניכות (אופסט)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1333.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות –
{{ח:תת|(1)}} באופסט־הדפסה, אופסט־צילום ואופסט־דיות – ארבע שנים;
{{ח:תת|(2)}} באופסט־העתקת לוחות – שלוש שנים;
{{ח:תת|(3)}} באופסט זוטא – שנתיים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימלים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במקצועות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית במקצועות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (אופסט), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|כ״ה בסיון תשכ״ב (27 ביוני 1962)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (גמר מלאכת עץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (גמר מלאכת עץ), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בגמר מלאכת עץ}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2214|תקנות החניכות (גמר מלאכת עץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1333.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בגמר מלאכת עץ היא שנה וחצי.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימלים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בגמר מלאכת עץ הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בגמר מלאכת עץ היא סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל, במוסד חינוך מוּכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (גמר מלאכת עץ), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|כ״ה בסיון תשכ״ב (27 ביוני 1962)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (גננות נוי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (גננות נוי), תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בגננות נוי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 783|תקנות החניכות (גננות נוי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2179.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בגננות נוי היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימליים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בגננות נוי הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בגננות נוי היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד י״ג בשבט תשכ״ט (1 בפברואר 1969) מספיק סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (גננות נוי), תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|כ׳ בטבת תשכ״ח (21 בינואר 1968)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (דפוס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (דפוס), תשט״ו–1954}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בדפוס}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ו, 2|תקנות החניכות (דפוס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0475.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 2702|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2067.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות|תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בדפוס בלט ובסידור יד בדפוס היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימליים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במקצועות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות במקצועות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (דפוס), תשט״ו–1954“.

{{ח:חתימות|ט״ז באלול תשי״ד (14 בספטמבר 1954)}}
* '''גולדה מאירסון'''
שרת העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (העבדת נער והצגת תמצית החוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (העבדת נער והצגת תמצית החוק), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 898|תקנות החניכות (העבדת נער והצגת תמצית החוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5752.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 11|סעיפים 11}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 36|ו־36}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, התשי״ג–1953}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם מועצת החניכות, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|נוסח הודעה}}
{{ח:ת}} הודעה לממונה על החניכות לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 11|סעיף 11 לחוק}} תהיה {{ח:פנימי|תוספת|בטופס שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} בטלות –
{{ח:תת|(1)}} תקנות החניכות (טופס הצהרת חניכות), התשכ״ב–1962;
{{ח:תת|(2)}} תקנות החניכות (העבדת נער והצגת תמצית החוק), התשי״ט–1959.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''הודעה על העבדת נער לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות, התשי״ג–1953}}''' {{ח:הערה|(טופס הושמט)}}

{{ח:חתימות|י״ט באייר התשנ״ו (8 במאי 1996)}}
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (חשמלאות רכב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (חשמלאות רכב), תשכ״ג–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בחשמלאות רכב}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ג, 1504|תקנות החניכות (חשמלאות רכב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1451.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בחשמלאות רכב היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימליים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בחשמלאות רכב הוא ארבע־עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בחשמלאות רכב היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (חשמלאות רכב), תשכ״ג–1963“.

{{ח:חתימות|ט״ז באייר תשכ״ג (10 במאי 1963)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (חשמלאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (חשמלאות), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בחשמלאות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2214|תקנות החניכות (חשמלאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1333.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 273|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1390.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בחשמלאות בנין, בחשמלאות למיתקנים תעשייתיים, בחשמלאות למיתקנים ביתיים, ובליפוף מכונות חשמל וטרנספורמטורים היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימלים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במקצועות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית במקצועות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (חשמלאות), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|כ״ה בסיון תשכ״ב (27 ביוני 1962)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (טבחות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (טבחות), תש״ך–1960}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר החניכות בטבחות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 1627|תקנות החניכות (טבחות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1033.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בטבחות היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימליים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במקצוע הטבחות הוא 14 שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות במקצוע הטבחות היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (טבחות), תש״ך–1960“.

{{ח:חתימות|כ״ט בתמוז תש״ך (24 ביולי 1960)}}
* '''גיורא יוספטל'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (טופס לדין וחשבון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (טופס לדין וחשבון), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 895|תקנות החניכות (טופס לדין וחשבון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5752.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 21|סעיפים 21(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 36|ו־36}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות התשי״ג–1953}}{{ח:הערה|,}} ולאחר התייעצות עם מועצת החניכות אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|נוסח דין וחשבון}}
{{ח:ת}} דין וחשבון על שיעורי מקצוע מאושרים יהיה לפי הנוסח {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות החניכות (טופס לדין וחשבון), התשי״ח–1957 – בטלות.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''טופס דין וחשבון של שיעורי מקצוע''' {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:חתימות|י״ט באייר התשנ״ו (8 במאי 1996)}}
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]