gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות לימוד חובה (כללי דיווח של מנהל מוסד חינוך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לימוד חובה (כללי דיווח של מנהל מוסד חינוך), התשס״ה–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 29|תקנות לימוד חובה (כללי דיווח של מנהל מוסד חינוך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6341.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 12א|סעיפים 12א}} {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 15|ו־15(א)}} {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|לחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}} (להלן – החוק), ובהתייעצות עם ועד החינוך לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 14|סעיף 14 לחוק}}, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה הארצי“ – הממונה הארצי על ביקור סדיר ומניעת נשירה במשרד החינוך התרבות והספורט (להלן – המשרד);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממונה מחוזי“ – עובד המשרד הממונה על ביקור סדיר ומניעת נשירה בכל מחוז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח“ – עובד המשרד המפקח על מוסד חינוך שהסמיכו השר לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 12א|סעיף 12א לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הגורמים המדווחים}}
{{ח:ת}} מנהל מוסד חינוך ידווח כאמור {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 12א|בסעיף 12א לחוק}} לממונה הארצי, לממונה המחוזי ולמפקח על מוסד החינוך בהתאם לקבוע בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|העברת מצבת תלמידים}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל רשות חינוך מקומית יעביר לכל מנהל מוסד חינוך באותה רשות, את רשימת התלמידים הרשומים באותו מוסד חינוך לשנת לימודים מסוימת (להלן – מצבת התלמידים), לא יאוחר מתחילת שנת הלימודים האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} לא העביר מנהל רשות חינוך מקומית את מצבת התלמידים כאמור בתקנת משנה (א) עד תחילת שנת הלימודים, יודיע על כך מנהל המוסד למנהל המחוז של משרד החינוך שבו נמצא המוסד; מנהל המחוז יפנה בדרישה למנהל מחלקת החינוך להמציא את מצבת התלמידים במוסד למנהל המוסד כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|4|דיווח על לימוד בלתי סדיר}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל מוסד חינוך ידווח למפקח על כל הודעה להורים על לימוד בלתי סדיר, ששלח בהתאם {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 4|לסעיף 4(ז) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} חלפו 7 ימים מיום שליחת ההודעה להורים לפי תקנת משנה (א), והתלמיד לא חזר ללמוד באופן סדיר במוסד החינוך, ידווח מנהל מוסד החינוך על כך בכתב למפקח, לממונה המחוזי ולמנהל מחלקת החינוך.
{{ח:תת|(ג)}} חלפו 30 ימים מיום שליחת ההודעה להורים כאמור בתקנת משנה (א) והתלמיד לא חזר ללמוד באופן סדיר במוסד החינוך, ידווח מנהל מוסד החינוך על כך בכתב למפקח, לממונה המחוזי, לממונה הארצי ולמנהל מחלקת החינוך.

{{ח:סעיף|5|דיווח על העדר רישום לשנת הלימודים הקרובה}}
{{ח:ת}} מנהל מוסד חינוך ידווח למנהל מחלקת החינוך, למפקח ולממונה המחוזי, לא יאוחר משבוע לפני פתיחת שנת הלימודים הקרובה, על תלמיד שהיה רשום במוסד החינוך בשנת הלימודים החולפת, ולא נרשם לשנת הלימודים הקרובה באותו מוסד חינוך.

{{ח:סעיף|6|דיווח על אי־הגעה ללימודים}}
{{ח:ת}} מנהל מוסד חינוך ידווח למנהל מחלקת החינוך, למפקח, ולממונה המחוזי, עד יום כ״ג בתשרי בכל שנה, על תלמיד המופיע במצבת התלמידים במוסד אך כלל לא הגיע ללימודים במוסד.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ט״ז באלול התשס״ד (2 בספטמבר 2004)}}
* '''לימור לבנת'''
שרת החינוך התרבות והספורט
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לימוד חובה (כללים להרחקת תלמיד לצמיתות ממוסד חינוך בשל הישגיו הלימודיים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לימוד חובה (כללים להרחקת תלמיד לצמיתות ממוסד חינוך בשל הישגיו הלימודיים), התשס״ה–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 110|תקנות לימוד חובה (כללים להרחקת תלמיד לצמיתות ממוסד חינוך בשל הישגיו הלימודיים)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 12ב|סעיף 12ב}} {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|לחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}} (להלן – החוק), ולאחר היוועצות בועד החינוך לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 14|סעיף 14 לחוק}}, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תלמיד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 12א|בסעיף 12א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל מחלקת חינוך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך)|בחוק הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך), התשס״א–2001}}.

{{ח:סעיף|2|איסור הרחקה מבית ספר יסודי}}
{{ח:ת}} תלמיד הלומד באחת מכיתות הלימוד א׳ עד ו׳ לא יורחק מבית הספר שבו הוא לומד בשל הישגיו הדלים בלימודים.

{{ח:סעיף|3|הרחקה מחטיבת ביניים ומבית ספר על־יסודי}}
{{ח:ת}} תלמיד הלומד באחת מכיתות הלימוד ז׳ עד י״ב לא יורחק מבית הספר שבו הוא לומד, בשל הישגיו הדלים בלימודים, אלא אם כן התקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} ב־70% לפחות מן המקצועות שהיה מחויב ללמוד באותה שנת לימודים היה ציונו השנתי הסופי – נכשל;
{{ח:תת|(2)}} הכישלון לא נבע מאירוע חריג בחיי התלמיד, שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} מחלה;
{{ח:תתת|(ב)}} מותו של קרוב משפחה מדרגה ראשונה;
{{ח:תתת|(ג)}} גירושין או פירוד של הוריו;
{{ח:תתת|(ד)}} אירוע חריג אחר שלדעת מנהל מוסד החינוך, בהתייעצות עם היועץ החינוכי באותו מוסד, הוביל לכישלונו של התלמיד;
{{ח:תת|(3)}} התלמיד לא נענה להצעת מנהל מוסד החינוך לחזור בשנה שלאחר שנת הכישלון על הלימודים באותה כיתה לצורך חזרה על חומר הלימוד.

{{ח:סעיף|4|הרחקת התלמיד}}
{{ח:ת}} הרחקה מבית הספר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, תיעשה על פי הקבוע {{ח:חיצוני|תקנות זכויות התלמיד (פרסום הוראות והרחקת תלמידים)#סעיף 3|בתקנות 3 עד 8 לתקנות זכויות התלמיד (פרסום הוראות והרחקת תלמידים), התשס״ב–2002}}.

{{ח:סעיף|5|מציאת מסגרת חלופית לתלמיד}}
{{ח:ת}} מנהל מוסד חינוך שממנו הורחק תלמיד, ומנהל מחלקת חינוך ברשות המקומית שבה נמצא מוסד החינוך, ידאגו, ככל האפשר, למציאת מסגרת לימודית חלופית, המתאימה להמשך לימודיו של התלמיד.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ה בתשרי התשס״ה (10 באוקטובר 2004)}}
* '''לימור לבנת'''
שרת החינוך התרבות והספורט
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לימוד חובה (שירותים מקובלים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לימוד חובה (שירותים מקובלים), תשי״א–1950}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שירותים מקובלים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״א, 160|תקנות לימוד חובה (שירותים מקובלים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0125.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 2534|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3757.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 6|הסעיפים 6(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 15|ו־15}} {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|לחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שירותים מקובלים|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} השירותים המנויים להלן יהיו שירותים מקובלים לצרכי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 6|סעיף 6(ב) לחוק}}:
{{ח:תת|(א)}} שיעורי השלמה לעולים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} חדרי קריאה.
{{ח:תת|(ג)}} שירות היגיינה כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(4)}} חינוך להרגלי בריאות;
{{ח:תתת|(5)}} עזרה ראשונה במוסד החינוך;
{{ח:תתת|(6)}} הנהלת כרטיסי בריאות;
{{ח:תתת|(7)}} ביקורי בית בקשר לעניני היגיינה ובריאות ויעוץ להורים בעניני היגיינה של ילדיהם;
{{ח:תתת|(8)}} פיקוח סניטרי על מוסד החינוך;
{{ח:תתת|(9)}} יעוץ פסיכוהיגייני.
{{ח:תת|(ד)}} טיפול מונע – עבודת עובדים סוציאליים למניעת חיסורים ונשירה במוסד החינוך ולעידוד הביקור.
{{ח:תת|(ה)}} יעוץ מקצועי.

{{ח:סעיף|2|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תקפן של תקנות אלה הוא מיום י״ח באלול תש״י (31 באוגוסט 1950).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות לימוד חובה (שירותים מקובלים), תשי״א–1950“.

{{ח:חתימות|ו׳ בחשון תשי״א (17 באוקטובר 1950)}}
* '''זלמן שזר'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות למניעת אלימות במוסדות למתן טיפול (מקום המספק שירותי רווחה) (אזהרה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות למניעת אלימות במוסדות למתן טיפול (מקום המספק שירותי רווחה) (אזהרה), התשע״ג–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 1478|תקנות למניעת אלימות במוסדות למתן טיפול (מקום המספק שירותי רווחה) (אזהרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7267.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במוסדות למתן טיפול#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במוסדות למתן טיפול|לחוק למניעת אלימות במוסדות למתן טיפול, התשע״א–2011}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|נוסח האזהרה}}
{{ח:ת}} נוסח האזהרה כאמור {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במוסדות למתן טיפול#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק}} יהיה לפי הנוסח {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|דרכי מסירת האזהרה}}
{{ח:ת}} האזהרה תימסר למוזהר עצמו בעת הימצאו במחלקה לשירותים חברתיים או במקום המספק שירותי רווחה, ואם הדבר אינו אפשרי – תישלח האזהרה בדואר רשום למוזהר למען הידוע ככתובת מגוריו.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}
{{ח:קטע3||אזהרה לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במוסדות למתן טיפול|חוק למניעת אלימות במוסדות למתן טיפול, התשע״א–2011}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במוסדות למתן טיפול#סעיף 2|סעיף 2 לחוק למניעת אלימות במוסדות למתן טיפול, התשע״א–2011}}, אני מזהיר אותך בזה:
{{ח:ת}} נוכח מעשיך מיום . . . . . . . . . ., אם בתקופה של 12 חודשים מיום . . . . . . . . . .* תחזור ותבצע במתכוון מעשה אלימות פיזית או אלימות מילולית כלפי עובד רווחה או תשחית במתכוון רכוש, במחלקה לשירותים חברתיים ב. . . . . . . . . . / במקום . . . . . . . . . . המספק שירותי רווחה** , אהיה רשאי להורות על מניעת כניסתך למחלקה לשירותים חברתיים האמורה או למקום האמור, או לחלק ממנה/ו, למעט לצורך קבלת שירותי רווחה שבלעדיהם עלולה להיגרם פגיעה בצרכיך החיוניים, לתקופות האלה:
{{ח:תת|(1)}} אם תבצע מעשה אלימות מילולית או מעשה השחתה של רכוש – לתקופה של עד שלושה חודשים;
{{ח:תת|(2)}} אם תבצע מעשה אלימות פיזית – לתקופה של עד שישה חודשים.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|תאריך, שם ותפקיד החותם}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|חתימה וחותמת}} }}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוקטן|* התאריך הנקוב בחתימת אזהרה זו.}}
{{ח:ת}} {{מוקטן|**  שם המקום המספק שירותי רווחה.}}

{{ח:חתימות|כ׳ בסיוון התשע״ג (29 במאי 2013)}}
* '''מאיר כהן'''
שר הרווחה והשירותים החברתיים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות למניעת אלימות במוסדות רפואיים (אזהרה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות למניעת אלימות במוסדות רפואיים (אזהרה), התשע״ב–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 260|תקנות למניעת אלימות במוסדות רפואיים (אזהרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7058.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במוסדות רפואיים#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במוסדות רפואיים|לחוק למניעת אלימות במוסדות רפואיים, התשע״א–2011}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|נוסח האזהרה}}
{{ח:ת}} נוסח האזהרה כאמור {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במוסדות רפואיים#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק}} יהיה לפי הנוסח {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|מתן אזהרה}}
{{ח:ת}} מתן האזהרה ייעשה במסירתה למוזהר עצמו בעת הימצאו במוסד הרפואי, ככל שהדבר אפשרי, או במשלוח האזהרה בדואר רשום למוזהר למען הידוע ככתובת מגוריו או כתובת מקום עבודתו.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שישים ימים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במוסדות רפואיים|חוק למניעת אלימות במוסדות רפואיים, התשע״א–2011}}'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במוסדות רפואיים#סעיף 2|סעיף 2 לחוק למניעת אלימות במוסדות רפואיים, התשע״א–2011}}, אני מזהיר אותך בזה, כי אם בתקופה של 12 חודשים מהתאריך הנקוב בחתימת אזהרה זו תשוב ובהמשך למעשיך מיום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . תבצע מעשה אלימות פיזית, אלימות מילולית או השחתה של רכוש במוסד הרפואי . . . . . . . . . . . . . . . . . . (שם המוסד), אהיה רשאי להורות על מניעת כניסתך למוסד זה, למעט לצורך קבלת טיפול רפואי הנדרש לך, לתקופה של עד שלושה חודשים, אם תנקוט במוסד מעשה אלימות מילולית או מעשה השחתה של רכוש, או לתקופה של עד שישה חודשים אם תנקוט במוסד מעשה אלימות פיזית.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תאריך . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . שם ותפקיד החותם . . . . . . . . . . . . . . . . . . . חתימה וחותמת . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:חתימות|ג׳ בכסלו התשע״ב (29 בנובמבר 2011)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה ושר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי אנשי דת וטוענים רבניים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי אנשי דת וטוענים רבניים), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 1042|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי אנשי דת וטוענים רבניים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6887.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה|לחוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ״א–1991}} (להלן – החוק), ובאישור הוועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורמי טיפול“ – תחנת משטרה, מחלקה לשירותים חברתיים, מרכז לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה מטעם המחלקה לשירותים חברתיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איש דת“ – יהודי ושאיננו יהודי.

{{ח:סעיף|2|יידוע על אפשרות לפנות לגורמי טיפול}}
{{ח:ת}} איש דת או טוען רבני, שחלה עליו חובת יידוע של אדם לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ב) לחוק}} –
{{ח:תת|(1)}} יידע את האדם על כך שבאפשרותו לפנות לגורמי טיפול לקבלת סיוע;
{{ח:תת|(2)}} ייתן לאדם כתובות ומספרי טלפון של גורמי הטיפול הקרובים למקום מגוריו, לפי רשימות שיפורסמו באתר האינטרנט של משרד המשפטים.

{{ח:סעיף|3|תיעוד פעולות היידוע}}
{{ח:תת|(א)}} איש הדת או הטוען הרבני יתעד בכתב את הפעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} שעשה לביצוע הוראות {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ב) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} התיעוד לפי תקנת משנה (א) יהיה ערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}}, ויישמר בידי איש הדת או הטוען הרבני, לפי העניין, באופן, במקום ולתקופה שנשמר בידו שאר המידע על האדם.

{{ח:סעיף|4|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בתקנות אלה כדי לגרוע מהוראות האתיקה החלות על אנשי דת או על טוענים רבניים, לפי כל דין.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע3||יידוע על אפשרות סיוע בנושא אלימות במשפחה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ביום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . יידעתי את גב׳/מר . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . על כך שבאפשרותה/ו לפנות לתחנת משטרה, למחלקה לשירותים חברתיים ולמרכז לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה, ונתתי לה/ו כתובות ומספרי טלפון ליצירת קשר עם גורמי הטיפול האמורים.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|תאריך}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|חתימת איש הדת או הטוען הרבני}}}}

{{ח:חתימות|כ״ט באדר התש״ע (15 במרס 2010)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי אנשי מקצוע בתחום הבריאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי אנשי מקצוע בתחום הבריאות), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 1200|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי אנשי מקצוע בתחום הבריאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6189.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה|לחוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ״א–1991}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור הועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורמי טיפול“ – תחנת משטרה, מחלקה לשירותים חברתיים, מרכז לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה מטעם המחלקה לשירותים חברתיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטפל“ – רופא, אחות, פסיכולוג, עובד סוציאלי במערכת הבריאות, קרימינולוג קליני או עוסק במקצוע פארא־רפואי.

{{ח:סעיף|2|יידוע על אפשרות לפנות לגורמי טיפול}}
{{ח:ת}} מטפל שחלה עליו חובת יידוע של אדם לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ב) לחוק}} –
{{ח:תת|(1)}} יידע את המטופל על כך שבאפשרותו לפנות לגורמי טיפול לקבלת סיוע;
{{ח:תת|(2)}} ייתן למטופל כתובות ומספרי טלפון של גורמי הטיפול הקרובים למקום מגוריו, לפי רשימות שיפיץ משרד הבריאות מזמן לזמן.

{{ח:סעיף|3|תיעוד פעולות היידוע}}
{{ח:תת|(א)}} עובד חינוך יתעד בכתב את הפעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, שעשה לביצוע {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ב) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} התיעוד לפי תקנת משנה (א) יהיה ערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}}, ויישמר בידי המטפל באופן, במקום ולתקופה שנשמר בידו שאר המידע על המטופל.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ב)}})}}}}
{{ח:קטע3||יידוע מטופל על אפשרויות סיוע בנושא אלימות במשפחה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ביום . . . . ./. . . . ./. . . . . יידעתי את גב׳/מר . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . על כך שבאפשרותה/ו לפנות לתחנת משטרה, למחלקה לשירותים חברתיים, ולמרכז לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה, ונתתי לה/לו כתובות ומספרי טלפון ליצירת קשר עם גורמי הטיפול האמורים, לפי רשימה שהפיץ משרד הבריאות.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|תאריך}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|שם המטפל/חותמת}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|חתימת המטפל}}}}

{{ח:חתימות|ט״ו באב התשס״ב (24 ביולי 2002)}}
* '''נסים דהן'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עובד סוציאלי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עובד סוציאלי), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 481|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עובד סוציאלי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6224.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה|לחוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ״א–1991}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור הועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורמי טיפול“ – תחנת משטרה, מחלקה לשירותים חברתיים, מרכז לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה מטעם המחלקה לשירותים חברתיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד סוציאלי“ – למעט עובד סוציאלי במערכת הבריאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטופל“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|בסעיף 11א(ב) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|יידוע על אפשרות לפנות לגורמי טיפול}}
{{ח:ת}} עובד סוציאלי שחלה עליו חובת יידוע של מטופל לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ב) לחוק}} –
{{ח:תת|(1)}} יידע את המטופל על כך שבאפשרותו לפנות לגורמי טיפול לקבלת סיוע;
{{ח:תת|(2)}} ייתן למטופל כתובות ומספרי טלפון של גורמי הטיפול הקרובים למקום מגוריו, לפי רשימות שיפיץ משרד העבודה והרווחה מזמן לזמן.

{{ח:סעיף|3|תיעוד פעולות היידוע}}
{{ח:תת|(א)}} עובד סוציאלי יתעד בכתב את הפעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, שעשה לביצוע {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ב) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} התיעוד לפי תקנת משנה (א) יהיה ערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}}, ויישמר בידי העובד הסוציאלי באופן, במקום ולתקופה שנשמר בידו שאר המידע על המטופל.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ב)}})}}}}
{{ח:קטע3||יידוע מטופל על אפשרות סיוע בנושא אלימות במשפחה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ביום . . . . ./. . . . ./. . . . . יידעתי את גב׳/מר . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . על כך שבאפשרותה/ו לקבל טיפול ולפנות לתחנת משטרה, למחלקה לשירותים חברתיים ולמרכז לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה, ונתתי לה/לו כתובות ומספרי טלפון ליצירת קשר עם גורמי הטיפול האמורים, לפי רשימה שהפיץ משרד העבודה והרווחה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|תאריך}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|שם העובד/ת הסוציאלי/ת}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|חתימת העובד/ת הסוציאלי/ת}}}}

{{ח:חתימות|כ״ה בטבת התשס״ג (30 בדצמבר 2002)}}
* '''שלמה בניזרי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עובדי חינוך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עובדי חינוך), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 947|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עובדי חינוך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6181.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה|לחוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ״א–1991}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר המשפטים, ובאישור הועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר החינוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורמי טיפול“ – תחנת משטרה, מחלקה לשירותים חברתיים, מרכז לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה מטעם המחלקה לשירותים חברתיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|2|יידוע על אפשרות לפנות לגורמי טיפול}}
{{ח:ת}} עובד חינוך, שחלה עליו חובת יידוע של אדם לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ב) לחוק}} –
{{ח:תת|(1)}} יידע את האדם על כך שבאפשרותו לפנות לגורמי טיפול, לקבלת סיוע;
{{ח:תת|(2)}} ייתן לאדם כתובות ומספרי טלפון של גורמי הטיפול הקרובים למקום מגוריו, לפי רשימות שיפיץ משרד החינוך מזמן לזמן.

{{ח:סעיף|3|תיעוד פעולת היידוע}}
{{ח:תת|(א)}} עובד חינוך יתעד בכתב את הפעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} שעשה לביצוע {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ב) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} התיעוד לפי תקנת משנה (א), יהיה ערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}}, ויישמר בתיק מיוחד (להלן – התיק) שיקצה לענין זה מנהל מוסד החינוך שבו מועסק עובד החינוך שיידע את האדם (להלן – מנהל המוסד), ואם אינו מועסק במוסד חינוך – פקיד במשרד החינוך שהשר הסמיך לכך במיוחד (להלן – הפקיד).
{{ח:תת|(ג)}} הטופס יישמר בתיק, בידי מנהל המוסד או הפקיד, במקום נעול, באופן שאינו מאפשר גישה לשום אדם זולת מנהל מוסד החינוך או הפקיד.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ב)}})}}}}
{{ח:קטע3||יידוע על אפשרויות סיוע לנושא האלימות במשפחה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ביום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . יידעתי את מר/גב׳ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . על כך שבאפשרותו/ה לפנות לתחנת המשטרה, למחלקה לשירותים חברתיים, ולמרכז לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה, ונתתי לו/ה כתובות ומספרי טלפון ליצירת קשר עם גורמי הטיפול האמורים.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|תאריך}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|שם עובד החינוך}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|חתימת עובד החינוך}}}}

{{ח:חתימות|כ״א בתמוז התשס״ב (1 ביולי 2002)}}
* '''לימור לבנת'''
שרת החינוך
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי שוטר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי שוטר), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 811|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי שוטר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6174.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה|לחוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ״א–1991}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור הועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”גורמי טיפול“ – תחנת משטרה, מחלקה לשירותים חברתיים, מרכז לטיפול ומניעת אלימות במשפחה מטעם המחלקה לשירותים חברתיים.

{{ח:סעיף|2|יידוע על גורמי טיפול}}
{{ח:ת}} שוטר, שחלה עליו חובת יידוע של אדם לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ב) לחוק}} –
{{ח:תת|(1)}} יידע את האדם על כך שבאפשרותו לפנות לגורמי טיפול לצורך קבלת סיוע;
{{ח:תת|(2)}} ייתן לאדם כתובות ומספרי טלפון של גורמי הטיפול הקרובים למקום מגוריו לפי רשימות שבידי משטרת ישראל, כפי שיעודכנו מזמן לזמן.

{{ח:סעיף|3|תיעוד פעולות היידוע}}
{{ח:ת}} שוטר יתעד בכתב את הפעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} שעשה לביצוע {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה#סעיף 11א|סעיף 11א(ב) לחוק}}, לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}}, וישמור את הטופס לפי הנחיות שנתנה המשטרה.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת {{ח:הערה|שניה}}}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}})}}}}
{{ח:קטע3||יידוע על אפשרויות סיוע בנושא אלימות במשפחה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''פרטי המיודע/ת:'''
{{ח:ת}} שם . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} כתובת . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:ת}} מספר טלפון . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''יידוע:'''
{{ח:ת}} ביום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . יידעתי את גב׳/מר . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . על כך שבאפשרותה/ו לפנות לתחנת משטרה, למחלקה לשירותים חברתיים ולמרכז לטיפול למניעת אלימות במשפחה, ונתתי לה/ו כתובות ומספרי טלפון ליצירת קשר עם גורמי הטיפול האמורים.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|תאריך}} | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|חתימת השוטר}}}}

{{ח:חתימות|ט״ז בסיון התשס״ב (27 במאי 2002)}}
* '''עוזי לנדאו'''
השר לביטחון הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות למניעת הונאה בתפילין ובמזוזות (סימון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות למניעת הונאה בתפילין ובמזוזות (סימון), תשל״ה–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סימון כשרותם של תפילין ומזוזות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 1112|תקנות למניעת הונאה בתפילין ובמזוזות (סימון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3306.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת הונאה בתפילין ובמזוזות#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת הונאה בתפילין ובמזוזות|לחוק למניעת הונאה בתפילין ובמזוזות, תשל״ה–1974}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”גוף מאשר“ – הרבנות הראשית, או רבנות מקומית שיש לה לשכת הגהה לתפילין ומזוזות ושאושרה לכך בידי הרבנות הראשית.

{{ח:סעיף|2|סימון הכשרות של תפילין ומזוזות}}
{{ח:תת|(א)}} גוף מאשר שאישר כשרותם של תפילין ומזוזות יסמן אותם בסימן שצורתו נתונה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} הסימן ייודפס על נייר או מתכת ויחובר לגוף התפילין או המזוזות באופן שאי־אפשר יהיה להסירו מגוף התפילין או המזוזות אלא בקריעת הסימן.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות למניעת הונאה בתפילין ובמזוזות (סימון), תשל״ה–1975“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}
{{ח:קטע3||סמל לכשרות מזוזות ותפילין}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

[[Image:כשרות תפילין ומזוזות.png|link=]]

{{ח:חתימות|ג׳ באדר תשל״ה (14 בפברואר 1975).}}
* '''יצחק רפאל'''
שר הדתות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות למניעת מפגעים (בטיחות מקררים) (מנגנון לפתיחת הדלת מבפנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות למניעת מפגעים (בטיחות מקררים) (מנגנון לפתיחת הדלת מבפנים), תשכ״ו–1965}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פתיחת דלתות של מקררים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ו, 511|תקנות למניעת מפגעים (בטיחות מקררים) (מנגנון לפתיחת הדלת מבפנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1812.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים (בטיחות מקררים)#סעיף 5|סעיף 5}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים (בטיחות מקררים)|לחוק למניעת מפגעים (בטיחות מקררים), תשכ״ה–1965}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיבול“ – הקיבול הכולל של כל התאים שבמקרר, אשר נועדו להחסנת מצרכים, אחרי הוצאת כל אצטבאותיהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרר ביתי“ – מקרר שנועד לשימוש ביתי ואשר קיבולו מעל ל־60 ליטר אולם פחות מ־450 ליטר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרר שאינו ביתי“ – מקרר שאינו ביתי ואשר קיבולו הוא מעל ל־60 ליטר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדר קירור“ – מקרר בלתי נייד שאינו ביתי ואשר קיבולו הוא מעל ל־60 ליטר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקן סגירה“ – התקן המשמש לסגירת דלת המקרר.

{{ח:סעיף|2|מנגנון פתיחת דלת מקרר ביתי}}
{{ח:ת}} המנגנון אשר ייקבע בכל מקרר ביתי, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים (בטיחות מקררים)|החוק}}, יאפשר את פתיחת דלתו מבפנים, בכל מצב שהוא של התקן הסגירה של המקרר, על ידי לחיצה על הדלת מבפנים בכוח שלא יעלה על 7 ק״ג, כאשר יופעל בניצב לדלת, בקרבת מקום ידית הדלת.

{{ח:סעיף|3|מנגנון פתיחת דלת מקררים אחרים}}
{{ח:ת}} המנגנון אשר ייקבע בכל מקרר שאינו ביתי ובחדר קירור, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים (בטיחות מקררים)|החוק}}, יאפשר את פתיחת כל דלת מדלתותיו מבפנים, בכל מצב שהוא של התקן הסגירה של המקרר, בדרך האמורה {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} או על ידי לחיצה בכוח שלא יעלה על 500 גרם על כפתור בולט או ידית אשר הותקנו בצדה הפנימי של כל דלת מדלתות המקרר בגובה של לא יותר מ־100 ס״מ מעל רצפת המקרר.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא –
{{ח:תת|(1)}} לגבי ייצור –
{{ח:תתת|(א)}} מקרר ביתי חשמלי, כתום 15 יום מיום פרסומן ברשומות (להלן – יום הפרסום);
{{ח:תתת|(ב)}} מקרר ביתי לא חשמלי או חדר קירור, כתום 60 יום מיום הפרסום;
{{ח:תתת|(ג)}} מקרר שאינו ביתי, כתום 90 יום מיום הפרסום;
{{ח:תת|(2)}} לגבי העברה לאחר של –
{{ח:תתת|(א)}} מקרר ביתי חשמלי, כתום 60 יום מיום הפרסום;
{{ח:תתת|(ב)}} מקרר ביתי לא חשמלי או חדר קירור, כתום 90 יום מיום הפרסום;
{{ח:תתת|(ג)}} מקרר שאינו ביתי, כתום 120 יום מיום הפרסום.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות למניעת מפגעים (בטיחות מקררים) (מנגנון לפתיחת הדלת מבפנים), תשכ״ו–1965“.

{{ח:חתימות|כ״א בכסלו תשכ״ו (15 בדצמבר 1965)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המסחר והתעשיה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות למניעת מפגעים (זיהום אויר מחצרים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות למניעת מפגעים (זיהום אויר מחצרים), תשכ״ב–1962}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר מניעת זיהום אויר}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2168|תקנות למניעת מפגעים (זיהום אויר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1328.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 1795|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1472.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 2120|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1731.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים#סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים#סעיף 18|ו־18}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|לחוק למניעת מפגעים, תשכ״א–1961}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק אוויר נקי#סעיף 96|סעיף 96(2) לחוק אוויר נקי, התשס״ח–2008}}, יראו תקנות אלו כאילו הותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק אוויר נקי#סעיף 13|סעיף 13 לחוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עשן“ – לרבות אפר, פיח, אד, גאז ואבק הנוצרים על ידי שריפה, או שריפה בלתי שלמה, באש פתוחה, בתנור או בכל מתקן לשריפה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עשן שחור“ – עשן בגוון מספר 2 בלוח למדידת עשן ”רינגלמן“ או ”מיקרו־רינגלמן“, או עשן כהה הימנו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התנעה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנעה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טמפרטורת עבודה“ – {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|2|זיהום אוויר בלתי סביר|תיקון: תשכ״ג, תשכ״ה}}
{{ח:ת}} פליטת עשן שחור לרשות הרבים או לרשותם של אחרים היא זיהום אויר בלתי סביר.

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5|איסור פליטת עשן שחור}}
{{ח:ת}} לא יגרום אדם ולא ירשה לגרום פליטת עשן שחור מחצריו לרשות הרבים או לרשותם של אחרים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|צו עבירת קנס (זיהום אויר)|צו עבירת קנס (זיהום אויר), תשל״ז–1977}}.}}

{{ח:סעיף|6|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5}} לא יחולו על המדליק או המנקה תנור או דוד במשך לא יותר משש דקות בכל שעה.

{{ח:סעיף|7|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה אינן באות לגרוע אלא להוסיף על כל דין שמטרתו מניעת זיהום אויר.

{{ח:סעיף|7א|סייג|תיקון: תשכ״ה}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה לא יחולו על פליטת עשן מכלי שיט.

{{ח:סעיף|8|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא כתום ששה חדשים מיום פרסומן ברשומות.

{{ח:סעיף|9|השם|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות למניעת מפגעים (זיהום אויר מחצרים), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|כ״ג בסיון תשכ״ב (25 ביוני 1962)}}
* '''חיים משה שפירא'''
שר הבריאות ושר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות למניעת מפגעים (זיהום אויר ממבערי מזוט להסקה ביתית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות למניעת מפגעים (זיהום אויר ממבערי מזוט להסקה ביתית), תשל״ג–1972}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מניעת זיהום אויר ממבערי מזוט להסקה בבתים ובדירות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ג, 200|תקנות למניעת מפגעים (זיהום אויר ממבערי מזוט להסקה ביתית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2927.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים#סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים#סעיף 18|ו־18}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|לחוק למניעת מפגעים, תשכ״א–1961}}, אנו מתקינים תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק אוויר נקי#סעיף 96|סעיף 96(6) לחוק אוויר נקי, התשס״ח–2008}}, יראו תקנות אלו כאילו הותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק אוויר נקי#סעיף 13|סעיף 13 לחוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזוט“ – תערובת פחמימנית נוזלית המהווה שארית הזיקוק של נפט גלמי לאחר הפרדת השמנים הקלים יותר, ונקודת הבזקתה אינה נמוכה מ־65.6 מעלות צלזיוס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבער מזוט“ – מבער של תנור הסקה ביתי או דירתי הנועד לשריפת מזוט.

{{ח:סעיף|2|זיהום אויר חזק או בלתי־סביר}}
{{ח:ת}} פליטת גזי שריפה ממבער מזוט לרשות הרבים או לרשותם של אחרים היא זיהום אויר חזק או בלתי סביר.

{{ח:סעיף|3|מניעת זיהום אויר}}
{{ח:ת}} לא יגרום אדם ולא ירשה לגרום לפליטת גזי שריפה ממבער מזוט לרשות הרבים או לרשותם של אחרים.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה לא יחולו לגבי מבער מזוט שביום פרסום התקנות היה מותקן בבית או בדירה.

{{ח:סעיף|5|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} תקנות אלו באות להוסיף על כל דין אחר ולא לגרוע ממנו.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות למניעת מפגעים (זיהום אויר ממבערי מזוט להסקה ביתית), תשל״ג–1972“.

{{ח:חתימות|י״ג בתשרי תשל״ג (21 בספטמבר 1972)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
* '''ויקטור שם־טוב'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לניהול מוסדות (מקרים מיוחדים) (סדרי דין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לניהול מוסדות (מקרים מיוחדים) (סדרי דין), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי דין}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1414|תקנות לניהול מוסדות (מקרים מיוחדים) (סדרי דין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3513.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 734|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6242.pdf}}, {{ח:תיבה|740|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6243.pdf}}, {{ח:תיבה|818|הודעת מערכת|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6247.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ניהול מוסדות (מקרים מיוחדים)#סעיף 14|סעיף 14}} {{ח:חיצוני|חוק ניהול מוסדות (מקרים מיוחדים)|לחוק ניהול מוסדות (מקרים מיוחדים), תשי״ב–1952}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|וסעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”בקשה“ – בקשה שהוגשה על פי {{ח:חיצוני|חוק ניהול מוסדות (מקרים מיוחדים)#סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:חיצוני|חוק ניהול מוסדות (מקרים מיוחדים)#סעיף 3|3}}, {{ח:חיצוני|חוק ניהול מוסדות (מקרים מיוחדים)#סעיף 6|6}} {{ח:חיצוני|חוק ניהול מוסדות (מקרים מיוחדים)#סעיף 8|ו־8 לחוק}}, לרבות ערעור שהוגש על פי {{ח:חיצוני|חוק ניהול מוסדות (מקרים מיוחדים)#סעיף 8|סעיף 8(ב) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הגשת הבקשה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הבקשה תהיה בצורת בקשה בכתב, לפי {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק ח|פרק כ׳ לתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}} (להלן – תקנות סדר הדין האזרחי).
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה שהוגשה על ידי היועץ המשפטי לממשלה אין חובה לצרף תצהיר.

{{ח:סעיף|3|שמיעת הבקשה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק ח|בפרק כ׳ לתקנות סדר הדין האזרחי}}, בבקשה לפי תקנות אלה ייערך דיון בבקשה תוך שבעה ימים מיום הגשתה, אולם בקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניהול מוסדות (מקרים מיוחדים)#סעיף 8|סעיף 8(א) לחוק}} תידון תוך עשרים וארבע שעות מיום הגשתה.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות לניהול מוסדות (מקרים מיוחדים) (סדרי הדין), תשי״ב–1952 – בטלות.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות לניהול מוסדות (מקרים מיוחדים) (סדרי דין), תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|י״ב בניסן תשל״ו (12 באפריל 1976)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לעידוד השקעות הון (כללים בדבר שינוי שיעור ההצמדה לעניין חישוב ההכנסה החייבת של חלק מאושר במפעל מעורב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לעידוד השקעות הון (כללים בדבר שינוי שיעור ההצמדה לעניין חישוב ההכנסה החייבת של חלק מאושר במפעל מעורב), התשנ״ח–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 117|תקנות לעידוד השקעות הון (כללים בדבר שינוי שיעור ההצמדה לעניין חישוב ההכנסה החייבת של חלק מאושר במפעל מעורב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5865.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 74|סעיף 74(ב)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|לחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}} (להלן – החוק), אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שער החליפין“ – שערו היציג של מטבע חוץ כפי שיקבע בנק ישראל מזמן לזמן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המטבע העיקרי“ – המטבע שבו התקבל עיקר תמורת היצוא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 74|בסעיף 74(ב)(1) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזור מתואם“ – המחזור של השנה האחרונה שקדמה להפעלה המשמעותית של ההרחבה, כשהוא צמוד עד לתום שנת המס הקודמת בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} או לאמור {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 74|בסעיף 74(ב) לחוק}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|2|שיעור ההצמדה}}
{{ח:תת|(א)}} שיעור ההצמדה במפעל מעורב, שלפחות שבעים אחוזים מערך תוצרתו נמכרו מחוץ לישראל בשנת המס, לא יעלה על שיעור השינוי בשער החליפין של המטבע העיקרי באותה תקופה.
{{ח:תת|(ב)}} לא התקבל עיקר תמורת היצוא בשנת המס במפעל מעורב כאמור בסעיף קטן (א) במטבע אחד, לא יעלה שיעור ההצמדה על שיעור השינוי בשער החליפין של סל המטבעות שמפרסם בנק ישראל באותה תקופה.

{{ח:סעיף|3|שינוי אופן החישוב}}
{{ח:תת|(א)}} חדל מפעל לייצא שבעים אחוזים מערך תוצרתו, יחושב הגידול במחזור לעניין {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 74|סעיף 74 לחוק}}, באופן שהמחזור המתואם יוצמד לשיעור עליית המדד, החל בשנה הראשונה שבה חדל המפעל לייצא כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} היה שינוי בעיקר תמורת היצוא בשנת המס כך שההצמדה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 2|לתקנה 2}} הינה לפי שער חליפין של מטבע חוץ אחר או של סל המטבעות, וזאת בשונה משנת המס הקומדת {{ח:הערה|[צ״ל: הקודמת]}}, יחושב הגידול במחזור לעניין {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 74|סעיף 74 לחוק}}, באופן שהמחזור המתואם יוצמד לשער החליפין של המטבע העיקרי החדש, החל בשנה הראשונה שבה חל שינוי במטבע כאמור.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ב בטבת התשנ״ז (1 בינואר 1997).

{{ח:חתימות|י״ט בחשון התשנ״ח (19 בנובמבר 1997)}}
* '''נתן שרנסקי'''
שר התעשיה והמסחר
* '''יעקב נאמן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לעידוד השקעות הון (מתן פטור מתשלום אגרת בניה לבנינים להשכרה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לעידוד השקעות הון (מתן פטור מתשלום אגרת בניה לבנינים להשכרה), תשל״א–1971}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור מאגרת היתר בניה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 594|תקנות לעידוד השקעות הון (מתן פטור מתשלום אגרת בניה לבנינים להשכרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2668.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 53ד|סעיף 53ד}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|לחוק לעידוד השקעות הון, תשי״ט–1959}}, ובהתייעצות עם שר האוצר, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור מאגרת היתר לבניה}}
{{ח:ת}} היתר לבנייתו של בנין להשכרה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 53א|בסעיף 53א לחוק}} יהיה פטור ממחצית האגרה בעד חלק הבנין המיועד להשכרה.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות לעידוד השקעות הון (מתן פטור מתשלום אגרת בניה לבנינים להשכרה), תשל״א–1971“.

{{ח:חתימות|ט״ו בשבט תשל״א (10 בפברואר 1971)}}
* '''זרח ורהפטיג'''
שר הדתות
ממלא מקום שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לעידוד השקעות הון (ערעורים לפי סעיף 25א לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לעידוד השקעות הון (ערעורים לפי סעיף 25א לחוק), תשל״ב–1972}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי הדין בערעור לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 25א|סעיף 25א לחוק}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 840|תקנות לעידוד השקעות הון (ערעורים לפי סעיף 25א לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2824.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 25א|סעיף 25א(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|לחוק לעידוד השקעות הון, תשי״ט–1959}}, ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בית המשפט המוסמך}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטות המינהלה על פי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 75|סעיף 75(ב)}} או על פי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 75ב|סעיף 75ב(ג) לחוק}} (להלן – הערעור) יוגש לבית המשפט המחוזי בירושלים.

{{ח:סעיף|2|צורת הערעור}}
{{ח:ת}} הערעור יוגש ויתברר בצורת בקשה בדרך המרצה, והוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, תשכ״ג–1963}}, יחולו על הבקשה והדיון בה, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות לעידוד השקעות הון (ערעורים לפי סעיף 25א לחוק), תשל״ב–1972“.

{{ח:חתימות|כ״ח באדר תשל״ב (14 במרס 1972)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לעידוד השקעות הון (פטור ממס בולים) (תשכ"א)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לעידוד השקעות הון (פטור ממס בולים), תשכ״א–1961}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור ממס בולים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״א, 1304|תקנות לעידוד השקעות הון (פטור ממס בולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1122.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 76|סעיף 76(2)}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|לחוק לעידוד השקעות הון, תשי״ט–1959}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור}}
{{ח:ת}} סדרת איגרות חוב הפטורה ממס בולים על פי הוראות כל דין כשלהבטחת פרעונן של האיגרות ניתנה ערבות המדינה, תהיה פטורה ממס בולים גם אם לא ניתנה ערבות המדינה לפרעון האיגרות.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות לעידוד השקעות הון (פטור ממס בולים), תשכ״א–1961“.

{{ח:חתימות|כ״ד באדר תשכ״א (12 במרס 1961)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לעידוד השקעות הון (פטור ממס בולים) (תשכ"ב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לעידוד השקעות הון (פטור ממס בולים), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור ממס בולים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 1529|תקנות לעידוד השקעות הון (פטור ממס בולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1283.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 76|סעיף 76(2)}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|לחוק לעידוד השקעות הון, תשי״ט–1959}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור}}
{{ח:ת}} סדרת איגרות חוב שהוצאה באישור המינהלה לשם מכירתה בשלמותה לתושבי־חוץ ובתמורת מטבע־חוץ בלבד תהיה פטורה ממס בולים, אם אישר מנהל המכס והבלו בכתב כי ניתנו בטחונות להנחת דעתו כי מטבע־החוץ יומר למטבע ישראל בשער החליפין הרשמי וכי התמורה תושקע באופן ובתנאים שקבעה המינהלה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו גם על סדרות איגרות חוב שהוצאו לפני תחילתן אך אחרי י״ז באב תשי״ט (21 באוגוסט 1959).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות לעידוד השקעות הון (פטור ממס בולים), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|ה׳ באדר ב׳ תשכ״ב (11 במרס 1962)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה (הפחתה בסכום הבסיסי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה (הפחתה בסכום הבסיסי), התשס״ו–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 711|תקנות לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה (הפחתה בסכום הבסיסי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6475.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה#סעיף 19ב|סעיפים 19ב(ז)}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה#סעיף 52|ו־52}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה|לחוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה, התשמ״ד–1984}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''{{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה#סעיף 19ב|סעיף 19ב לחוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה, התשמ״ד–1984}} בוטל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_313651.pdf|בחוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה (תיקון מס׳ 7), התשע״ה–2015}}, ולכן תקנות לעידוד מחקר ופיתוח בתעשיה (הפחתה בסכום הבסיסי), התשס״ו–2006 בוטלו מכללא.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת ההפחתה}}
{{ח:ת}} התקופה שבמהלכה יופחת הסכום הבסיסי תחל בתום השנה השלישית לסיום ביצוע התכנית המאושרת ותימשך 7 שנים.

{{ח:סעיף|2|שיעור ומועד ההפחתה}}
{{ח:ת}} מועד ההפחתה הוא בסיום כל שנה בתקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, ובשיעור השווה לחלק השביעי של סכום ההפחתה.

{{ח:חתימות|י״ג בכסלו התשס״ו (14 בדצמבר 2005)}}
* '''אהוד אולמרט'''
שר התעשיה המסחר והתעסוקה ושר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה (כללים בדבר התקשרות בהסכמים הדדיים לעידוד שיתוף פעולה בתחום המחקר והפיתוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה (כללים בדבר התקשרות בין ממשלת ישראל לבין ערים ממדינות אחרות בהסכמים הדדיים לעידוד שיתוף פעולה בתחום המחקר והפיתוח), התשע״ג–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 34|תקנות לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה (כללים בדבר התקשרות בין ממשלת ישראל לבין ערים ממדינות אחרות בהסכמים הדדיים לעידוד שיתוף פעולה בתחום המחקר והפיתוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7168.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה#סעיף 42|סעיף 42}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה|לחוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה, התשמ״ד–1984}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר התעשייה המסחר והתעסוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ראש המינהל“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תנאים ביחס לערים}}
{{ח:ת}} המלצת השר לממשלת ישראל בדבר התקשרות עם עיר במדינה אחרת לא תינתן זולת אם מתקיימים התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} לעיר סמכות לנהל –
{{ח:תתת|(א)}} תקציבים ייעודיים בהיקף מספיק למימון ולתמיכה בתעשייה ובכלל זה שיתוף פעולה בין־לאומי במחקר ופיתוח תעשייתי;
{{ח:תתת|(ב)}} מנגנון מיון והערכה ביחס לבחינת איכות וחדשנות של תכניות המחקר והפיתוח התעשייתי במסגרת שיתופי הפעולה הבין־לאומיים;
{{ח:תת|(2)}} בתחומה של העיר תאגידים תעשייתיים או תאגיד תעשייתי משמעותי שמקיימים מחקר ופיתוח תעשייתי.

{{ח:סעיף|3|המלצת ראש המינהל לשר}}
{{ח:תת|(א)}} ראש המינהל יבדוק התקשרות עם עיר לפי תקנות אלה ורשאי הוא שלא לפתוח בהליך בדיקה אם שוכנע כי אין הצדקה לחתימה על הסכם עם אותה עיר.
{{ח:תת|(ב)}} ראש המינהל רשאי לפנות לגורמים במשרד החוץ, משרד התעשייה המסחר והתעסוקה או שגרירות המדינה שבה שוכנת העיר ולבקש מהם מידע הדרוש לו לצורך גיבוש המלצתו לעניין תקנות אלה.
{{ח:תת|(ג)}} סבר ראש המינהל כי על מדינת ישראל להתקשר בהסכם יעביר לשר את המלצתו בנוגע להתקשרות עם אותה עיר.

{{ח:סעיף|4|המלצת השר}}
{{ח:ת}} שוכנע השר כי קיים עניין לחתימה על הסכם עם אותה עיר ומתקיימים התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, יעביר את המלצתו לממשלה.

{{ח:חתימות|י״א בתשרי התשע״ג (27 בספטמבר 2012)}}
* '''שלום שמחון'''
שר התעשייה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לפיצוי נפגעי גזזת (תשלום פיצוי חד פעמי, קיצבה ומענק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לפיצוי נפגעי גזזת (תשלום פיצוי חד פעמי, קיצבה ומענק), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1203|תקנות לפיצוי נפגעי גזזת (תשלום פיצוי חד פעמי, קיצבה ומענק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5668.pdf}}, {{ח:תיבה|1456|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5681.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי גזזת#סעיף 13|סעיף 13(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי גזזת|לחוק לפיצוי נפגעי גזזת, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם שר הבריאות, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גימלה“ – פיצוי חד־פעמי, קיצבה חודשית, מענק במקום קיצבה ומענק לשאירים כמשמעותם בחוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תביעה“ – תביעה לגימלה, שהוגשה למשרד הבריאות כאמור {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי גזזת#סעיף 6|בסעיף 6 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תובע“ – נפגע או שאיר התובעים גימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי גזזת|החוק}}.

{{ח:סעיף|2|השלמת פרטים}}
{{ח:תת|(א)}} משרד הבריאות יעביר למוסד כל תביעה שאושרה בצירוף החלטות הועדות כאמור {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי גזזת#סעיף 12|בסעיף 12(א) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} ראה המוסד שפרטי התביעה או המסמכים המצורפים לה אינם מספיקים כדי לברר את זכות התובע לגימלה או כדי לקבוע את שיעורה, יבקש המוסד מהתובע השלמת הפרטים החסרים; לא השלים התובע את הפרטים הנדרשים תוך 90 ימים מיום שביקש זאת המוסד – יפסיק המוסד את הטיפול בתביעה ויודיע על כך לתובע.
{{ח:תת|(ג)}} השלים התובע את הפרטים החסרים לאחר שהטיפול בתביעה הופסק כאמור בתקנת משנה (ב), יחודש הטיפול בתביעה.

{{ח:סעיף|3|תקופות ומועדי תשלום גימלה}}
{{ח:תת|(א)}} פיצוי חד־פעמי וכן מענק לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי גזזת#סעיף 4|סעיף 4}} או {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי גזזת#סעיף 10|סעיף 10 לחוק}} ישולמו בחודש שלאחר החודש שבו התקבלה במוסד החלטת משרד הבריאות בתביעה ולא לפני ה־15 בחודש, ובלבד שהתובע המציא למוסד את כל הפרטים הנדרשים לצורך ביצוע התשלום.
{{ח:תת|(ב)}} קיצבה חודשית לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי גזזת#סעיף 3|סעיף 3 לחוק}} תשולם במועד תשלום הגימלאות שלפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} ובעד תקופה המתחילה ב־1 בחודש שבו היה התובע לנפגע, ואולם לא תשולם קיצבה בעד תקופה שקדמה ליום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי גזזת|החוק}}.

{{ח:סעיף|4|תשלום הגימלה|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} גימלה לפי תקנות אלה תשולם לחשבון הבנק שאת פרטיו מסר התובע, בכתב, בטופס התביעה, ויראו תשלום כאמור כתשלום לזכאי לקיצבה.
{{ח:תת|(ב)}} שוהה התובע בחוץ לארץ, תשולם הגימלה המגיעה לו לחשבון בנק בישראל שאת פרטיו מסר התובע כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|5|הודעה על שינויים}}
{{ח:ת}} מקבל קיצבה לפי תקנות אלה יודיע למוסד, בכתב, אם שהה מחוץ לישראל תקופה העולה על ששה חודשים.

{{ח:חתימות|י״ב באדר א׳ התשנ״ה (12 בפברואר 1995)}}
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]