תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף), תשל״ג–1973}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תשלום פיצויים בעד נזקי מלחמה ונזק עקיף}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ג, 1682|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3039.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 1180|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4249.pdf}}, {{ח:תיבה|1521|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4272.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 230|תיקון מס׳ 2 [צ״ל: תיקון מס׳ 3]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4282.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 1677|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4642.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 734|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5182.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 566|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5263.pdf}}, {{ח:תיבה|830|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5281.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 176|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5306.pdf}}, {{ח:תיבה|689|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5338.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 524|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5734.pdf}}, {{ח:תיבה|719|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5743.pdf}}, {{ח:תיבה|1534|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5782.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 573|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5824.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 312|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5874.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 34|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6002.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 153|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6068.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 1022|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6503.pdf}}, {{ח:תיבה|1080|הוראת שעה (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6509.pdf}}, {{ח:תיבה|1190|הוראת שעה (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6519.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 966|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6595.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 6|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6615.pdf}}, {{ח:תיבה|634|הוראת שעה (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6657.pdf}}, {{ח:תיבה|1200|הוראת שעה (מס׳ 2) (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6700.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 379|הוראת שעה (מס׳ 2) [תשס״ח] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6744.pdf}}, {{ח:תיבה|518|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6756.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1226|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7128.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 508|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7205.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1592|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7406.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1884|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8153.pdf}}, {{ח:תיבה|3270|הוראת שעה (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8227.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 134|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8295.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 3370|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9440.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 12|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10343.pdf}}, {{ח:תיבה|1994|הוראת שעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10697.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 536|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10906.pdf}}, {{ח:תיבה|1538|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה) (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11117.pdf}}, {{ח:תיבה|1539|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה) (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11117.pdf}}, {{ח:תיבה|1674|הוראת שעה (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11149.pdf}}, {{ח:תיבה|2300|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה) (תיקון מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11241.pdf}}, {{ח:תיבה|2830|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה) (תיקון מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11342.pdf}}, {{ח:תיבה|3284|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה) (תיקון מס׳ 5)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11420.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 392|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה) (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11586.pdf}}, {{ח:תיבה|1050|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה) (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11722.pdf}}, {{ח:תיבה|1552|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה) (תיקון מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11831.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 36|סעיפים 36(א)}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 65|ו־65}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ״א–1961}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|בנוסח זה משולבות הוראות {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה), התשפ״ד–2023}}, החלות לעניין נזק עקיף שאירע בתקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ד׳ בתמוז התשפ״ה (30 ביוני 2025), ולעניין נזק עקיף שאירע בשל היעדרות מהעבודה של עובד או עובד עצמאי, שמתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטות הממשלה ושאירע בתקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד לסיום תקופת הפינוי (להלן – התקופה הקובעת), בכפוף לסייגים המפורטים {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה)|בתקנות האמורות}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״א, תשמ״א־2, תשנ״א־2, תשנ״ו, תשנ״ו־2, תשנ״ו־3, תש״ס, תשס״א, תשס״ו, תשס״ו־2, תשס״ו־3, תשס״ז, תשס״ח, תשס״ח־2, תשס״ח־3, תשס״ט, תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ט, תשע״ט־2, תש״ף, תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד, תשפ״ד־2, תשפ״ד־3, תשפ״ד־5, תשפ״ד־6, תשפ״ד־7, תשפ״ה, תשפ״ה־2, תשפ״ה־3}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שווי הנכס“ – הסכום שהיה מתקבל בעד הנכס במכירה ממוכר ברצון לקונה ברצון ביום קרות הנזק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנזק הממשי“ – ההפרש בין שווי הנכס לפני שניזוק לבין שווי הנכס מיד לאחר שניזוק, או כל הוצאות שיקום הנזק – לפי הנמוך שבין שניהם, בתוספת הוצאות להקטנת הנזק; ובנזק עקיף – לרבות ההפסד או מניעת הריווח שאותם לא יכול היה הניזוק למנוע לו פעל באופן סביר כדי למנעם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוצאות להקטנת הנזק“ – הוצאות שהוציא הניזוק בעד פעולות שנעשו בעת קרות הנזק במטרה להקטין את היקפו, ובלבד שלעת המנהל היה סביר להוציאן, בין היתר בהתחשב בהיקף הנזק שנמנע על־ידי פעולות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזק“ – נזק מלחמה ונזק עקיף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שווי של נזק מלחמה“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי נכסים בישוב ספר – הנזק הממשי;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מלאי – הנזק הממשי;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי יבול על קרקע באזור עירוני – הנזק הממשי, או שווי היבול כפי שנקבע לצורך {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|החוק}} כפול שלושה, הכל לפי הסכום הנמוך יותר;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי מלאי מעבר כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שוויו של מלאי במעבר)|בתקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שוויו של מלאי במעבר), תש״ל–1969}} – הנזק הממשי;
{{ח:תתת|(5)}} לגבי נכסים אחרים – הנזק הממשי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור הכרזה“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור זכאי“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור מוכרז“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור מיוחד“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} האזור הכולל את היישובים והאזורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} או {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}}, המוכרז בזה יישוב ספר בתקופה הקובעת, הכול לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור שנפגע בחודש דצמבר“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} היישובים והאזורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}} או יישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, ואשר ההחלטה האמורה הייתה בתוקף עד לתום שנת 2023;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} היישובים והאזורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} או יישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, ואשר ההחלטה האמורה הייתה בתוקף עד לתום חודש פברואר 2024;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור שנפגע בחודשים מרץ ואפריל“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} היישובים והאזורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} או יישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, ואשר ההחלטה האמורה הייתה בתוקף עד לתום חודש אפריל 2024;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור שנפגע בחודשים מאי ויוני“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} היישובים והאזורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}} או {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}} או יישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, ואשר ההחלטה האמורה הייתה בתוקף עד לתום חודש יוני 2024;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור שנפגע בחודשים יולי ואוגוסט“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} היישובים והאזורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}} או {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}} או יישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, ואשר ההחלטה האמורה הייתה בתוקף עד לתום חודש אוגוסט 2024;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור שנפגע בחודשים ספטמבר ואוקטובר 2024“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} היישובים והאזורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}} או {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}} או {{ח:פנימי|תוספת 7|בתוספת השביעית}} או יישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, ואשר ההחלטה האמורה הייתה בתוקף עד לתום חודש אוקטובר 2024;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור שנפגע בחודשים נובמבר ודצמבר 2024“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} היישובים והאזורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} או {{ח:פנימי|תוספת 9|בתוספת התשיעית}} או יישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, ואשר ההחלטה האמורה הייתה בתוקף עד לתום חודש דצמבר 2024;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר 2025“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} היישובים והאזורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} או יישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, ואשר ההחלטה האמורה הייתה בתוקף עד לתום חודש פברואר 2025;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור שנפגע בחודשים מרץ עד יוני 2025“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} יישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, ואשר ההחלטה האמורה הייתה בתוקף עד לתום חודש פברואר 2025;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור קובע“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראה על סגירת מוסד חינוך“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} הוראה של פיקוד העורף על סגירת מוסד חינוך ברשות מקומית באזור מיוחד, שניתנה בתקופה הקובעת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החלטות הממשלה“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec950-2023|החלטת הממשלה מס׳ 950 מיום כ״ז בתשרי התשפ״ד (12 באוקטובר 2023)}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec975-2023|החלטת הממשלה מס׳ 975 מיום ג׳ בחשוון התשפ״ד (18 באוקטובר 2023)}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec978-2023|החלטת הממשלה מס׳ 978 מיום ד׳ בחשוון התשפ״ד (19 באוקטובר 2023)}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec988-2023|החלטת הממשלה מס׳ 988 מיום ח׳ בחשוון התשפ״ד (23 באוקטובר 2023)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מיסוי מקרקעין“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מס ערך מוסף“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד ציבורי זכאי“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בסעיף 38ג לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס תשומות“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעסיק בפועל“ ו”קבלן כוח אדם“ – {{ח:הערה|(פקעו);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שווי של נזק עקיף“ – {{ח:הערה|(הנוסח הקבוע):}}
{{ח:תתת|(1)}} כשהנזק נגרם כתוצאה מנזק מלחמה, למעט נזק שנגרם בשל תשלום שכר עבודה – הנזק הממשי;
{{ח:תתת|(2)}} כשהנזק נגרם מחמת אי אפשרות לנצל נכסים בענפים שלהלן, למעט נזק שנגרם בשל תשלום שכר עבודה:
{{ח:תתתת|(א)}} בחקלאות – הנזק הממשי;
{{ח:תתתת|(ב)}} בבית מלון, פנסיון, בית מרגוע, בית הארחה או אתר תיירות שקבע שר האוצר בהתייעצות עם שר התיירות – הנזק הממשי;
{{ח:תתתת|(ג)}} בתעשיה – לגבי נזק שמקורו בחומרים שנתקלקלו – הנזק הממשי ואילו לגבי נזק שמקורו אחר – הנזק הממשי ובלבד שהנזק נגרם עקב הפסקת ייצור של למעלה מ־24 שעות;
{{ח:תתתת|(ד)}} באולם שמחות, בגן אירועים או במוסד תרבות ופנאי –
{{ח:תתתתת|(1)}} לגבי נזק שנגרם עקב ביטול של אירוע או פעילות בחצרם בשל הגבלה שהטיל פיקוד העורף – הנזק הממשי בשל הביטול;
{{ח:תתתתת|(2)}} לגבי נזק אחר – הנזק הממשי, ובלבד שהנזק נגרם עקב הפסקת פעילות של למעלה מ־24 שעות;
{{ח:תתתת}} לעניין פסקה זו, ”מוסד תרבות ופנאי“ – עסק בעל רישיון של עינוג ציבורי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 3|בסעיף 3(ב) לחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תתתת|(ה)}} בבתי אוכל –
{{ח:תתתתת|(א)}} לגבי נזק שמקורו בחומרי גלם שהתקלקלו – הנזק הממשי;
{{ח:תתתתת|(ב)}} לגבי נזק אחר – הנזק הממשי, ובלבד שהנזק נגרם עקב הפסקת פעילות של למעלה מ־24 שעות;
{{ח:תתתת}} לעניין פסקה זו, ”בתי אוכל“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת פרט 4.2א|בסעיפים 4.2א}}, {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת פרט 4.2ב|4.2ב}}, {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת פרט 4.6ה|4.6ה}} {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת פרט 4.8|ו־4.8 לתוספת לצו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשע״ג–2013}};
{{ח:תתת|(3)}} כשהנזק נגרם מחמת הפסקת פעילות במסחר ובשירותים, למעט נזק שנגרם בשל תשלום שכר עבודה – הנזק הממשי ובלבד שהנזק נגרם עקב הפסקת פעילות של למעלה משבוע;
{{ח:תתת|(4)}} כשהנזק נגרם למעביד בשל תשלום שכר עבודה לעובד – עלות שכר העבודה היומי למעביד, ששולמה בשל היום שבו לא עבד העובד לפי הוראות כוחות הביטחון; לא עבד העובד עקב הוראות כאמור בחלק מיום העבודה, יהא הנזק החלק היחסי מעלות שכר העבודה היומי, שיחסו לכלל שכר העבודה היומי הוא כיחס מספר השעות שבהן לא עבד העובד כאמור, לסך כל שעות העבודה הרגילות ביום של אותו עובד; לענין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שכר העבודה היומי“ – שכר יום עבודה של העובד אילו היה עובד באותה יממה באופן רגיל, ובלבד שהשכר שולם לו בידי המעביד, אך לא יותר מהשכר המרבי, ובתנאי שבמשך שלושת החודשים שקדמו לחודש שבו אירע הנזק, שילם המעביד תשלומי חובה לפי כל דין בשל שכרו של העובד, ולגבי עובד שהתקבל לעבודה במהלך שלושת החודשים האמורים – בתנאי ששולמו כל תשלומי החובה מיום קבלתו לעבודה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שכר יום עבודה של העובד“ – שכר עבודה רגיל ליום של העובד, בלא תוספות, לפי הממוצע בשלושת החודשים שקדמו לחודש קרות הנזק, ולגבי עובד שהחל לעבוד אצל המעביד במהלך אותם שלושת החודשים – השכר כאמור לפי הממוצע בחודש שקדם לחודש קרות הנזק, ולא פחות משכר המינימום ליום לפי {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|חוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”השכר המרבי“ – שכר השווה לשכר הממוצע למשרת שכיר (בלא עובדים מיהודה, שומרון, חבל עזה ודרום לבנון, אך כולל עובדים שמעבידיהם מדווחים עליהם למוסד לביטוח לאומי), כפי שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לאחרונה לפני קרות הנזק, כשהוא מוכפל בשניים וחצי ומחולק ב־25 ומעוגל לסכום הקרוב, שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מעביד“ – למעט המדינה וגוף מתוקצב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, אך לרבות חברה ממשלתית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף האמור}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מספר השעות שבהן לא עובד העובד“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”אזור הכרזה“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”יום היעדרות בשל מצב ביטחוני“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תתת|(5)}} לענין הגדרה זו – התקופות של 24 שעות או שבוע, יכול שתהיינה תוצאה מצירופן של תקופות קצרות יותר בתוך 30 הימים שקדמו להגשת התביעה לפיצויים, ובלבד שלא תובא בחשבון תקופה כלשהי, בתוך 30 ימים שהובאו בחשבון לענין תשלום פיצויים בשל נזק עקיף אחר; {{ח:הערה|לעניין זה,}} ”הפסקת פעילות“ – הפסקת פעילות מלאה שנגרמה עקב הגבלה שהטיל פיקוד העורף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שווי של נזק עקיף“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} אחד מאלה, לפי בחירת הניזוק, ובלבד שנגרם כתוצאה מנזק מלחמה, מחמת אי־אפשרות לנצל נכסים כתוצאה ממלחמה או מחמת הפסקת פעילות כתוצאה ממלחמה:
{{ח:תתת|(1)}} מסלול שכר עבודה; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ – יום שבו לא עבד עובד בעבודתו אצל ניזוק בכל מקום שהוא בשל המצב הביטחוני בתקופה הקובעת, למעט יום שבו נעדר בשל מחלה, תאונה, חופשה שנתית, מילואים, או בשבת ובחג וביום שישי – למעט מי שעובד באופן רגיל בימים אלה, ואם העובד אינו מתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטות הממשלה בתקופה הקובעת, ובלבד שמתקיים בו גם אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} הוא נעדר מעבודתו עקב הוראה על סגירת מוסד החינוך שבו העובד מועסק או בשל איסור על התקהלות;
{{ח:תתתתת|(2)}} הוא אדם עם מוגבלות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}}, שמתגורר באזור המיוחד, או שהוא קרוב של אדם כאמור שמתגורר באזור המיוחד, והוא נעדר מעבודתו לצורך השגחה עליו או טיפול בו (בפסקה זו – העובד הקרוב), ובלבד שמתקיימים לגבי האדם עם המוגבלות שני אלה:
{{ח:תתתתתת|(א)}} מוגבלותו או מוגבלות קרובו שעליו הוא משגיח או שבו הוא מטפל, לפי העניין, ידועה למעסיק, או שהוא או העובד הקרוב, לפי העניין, המציא למעסיק אישור או תיעוד רפואי המעיד על מוגבלותו או על מוגבלות קרובו;
{{ח:תתתתתת|(ב)}} הוא אינו יכול להגיע למקום העבודה או לשהות בו משום שמוגבלותו או מוגבלות קרובו שעליו הוא משגיח או שבו הוא מטפל, לפי העניין, מונעת ממנו לפעול לפי הנחיות פיקוד העורף בתקופה הקובעת;
{{ח:תתתתת}} והכול בתנאי שמתקיימים התנאים הקבועים בפסקה (3)(א) ו־(ב), בשינויים המחויבים;
{{ח:תתתתת|(3)}} הוא נעדר מעבודתו לצורך השגחה על ילדו, הנמצא עימו, עקב הוראה על סגירת מוסדות חינוך במקום מגוריו, המצוי באזור המיוחד, אף אם המוסד לא היה פעיל בתקופה הקובעת, או עקב סגירת מוסד החינוך שבו לומד או שוהה הילד, ובלבד שמוסד החינוך מצוי באזור המיוחד, והכול ובלבד שאין במקום העבודה של העובד או של בן זוגו מסגרת נאותה להשגחה על הילד, ומתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתתתת|(א)}} הילד נמצא בהחזקתו הבלעדית של העובד או שהעובד הוא הורה עצמאי של הילד;
{{ח:תתתתתת|(ב)}} בן זוגו של העובד הוא עובד או עובד עצמאי, ולא נעדר מעבודתו, מעסקו או מעיסוקו במשלח ידו, לצורך השגחה על הילד, ואם בן הזוג אינו עובד או עובד עצמאי – נבצר ממנו להשגיח על הילד;
{{ח:תתתתת}} הוראות פסקה זו יחולו לגבי עובד שהוא אומן, ואולם ההיעדרות של עובד כאמור תיחשב כיום היעדרות רק אם לא ניתן פיצוי לפי פסקה זו בעד אותו יום בשל יום היעדרות של הורהו של הילד, לפי העניין, לצורך השגחה על אותו ילד; לעניין זה –
{{ח:תתתתת|סוג=הגדרה}} ”אומן“ – הורה במשפחה שאושרה בידי מי ששר הרווחה והביטחון החברתי הסמיכו לכך לשמש כמשפחת אומנה;
{{ח:תתתתת|סוג=הגדרה}} ”הורה עצמאי“, ”ילד“, ”מוסד חינוך“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הגנה על עובדים בשעת חירום|בחוק הגנה על עובדים בשעת חירום, התשס״ו–2006}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מסלול שכר עבודה“ –
{{ח:תתתתת|(1)}} לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקאות (2) ו־(3) – 520 שקלים חדשים (להלן בהגדרה זו – שווי הנזק) לכל יום עבודה ששילם המעסיק בעד יום היעדרות של העובד בשל המצב הביטחוני בתקופה המזכה לעניין שכר;
{{ח:תתתתת|(2)}} לגבי ניזוק שהוא קיבוץ – שווי הנזק, מוכפל בסך כל ימי ההיעדרות בשל המצב הביטחוני ששולמו לעובד שאינו חבר קיבוץ, בתוספת שווי הנזק מוכפל בסך כל ימי ההיעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה המזכה לעניין שכר של חברי הקיבוץ העובדים בתעשייה, במסחר, בשירותים, בחקלאות או בתיירות בקיבוץ, ולמעט חברי הקיבוץ העוסקים במתן שירותים לחברי הקיבוץ עצמם;
{{ח:תתתתת|(3)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי – השיעור המתקבל מחלוקת סכום הכנסתו לשנת הבסיס, כפי שדווחה בדוח שהגיש לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}, שלא מתמיכות ותרומות, בסכום הכנסתו האמורה, כולל תמיכות ותרומות, מוכפל בשווי הנזק לכל יום עבודה ששילם המעסיק בעד יום היעדרות של העובד בשל המצב הביטחוני בתקופה המזכה לעניין שכר; לעניין זה, ”שנת הבסיס“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בסעיף 38ג לחוק}};
{{ח:תתתתת|(4)}} לגבי ניזוק שהכנסתו היא מעסק או ממשלח יד לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1) לפקודה}} (להלן – עובד עצמאי), שעובד במוסד חינוך ונעדר מעבודתו עקב הוראה על סגירת מוסד החינוך שבו הוא עובד, או לגבי עובד עצמאי המתגורר באזור המיוחד שעסקו אינו מצוי באזור המיוחד ונעדר מעבודתו בשל המצב הביטחוני בתקופה המזכה לעניין שכר, ומחזורו נפגע בשל היעדרות זו – שווי הנזק מוכפל במספר ימי ההיעדרות של העובד העצמאי בשל המצב הביטחוני;
{{ח:תתתת}} לא עבד העובד האמור בחלק מיום העבודה, יהיה הנזק החלק היחסי משווי הנזק שיחסו לכלל שווי הנזק הוא כיחס מספר השעות שבהן לא עבד העובד כאמור, לסך כל שעות העבודה הרגילות ביום של אותו עובד, ובלבד שמספר השעות שבהן לא עבד העובד הוא שעה אחת או יותר;
{{ח:תתתת}} לעובד המועסק במשרה חלקית, יהיה הנזק החלק היחסי משווי הנזק שיחסו לכלל שווי הנזק הוא כיחס מספר שעות העבודה הרגילות ביום של אותו עובד, לסך כל שעות העבודה ליום במשרה מלאה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תקופה מזכה לעניין שכר“ – אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתתת|(1)}} לעניין ניזוק שעסקו מצוי באזור שנפגע בחודש דצמבר, לרבות מי שעסקו אינו מצוי באזור האמור ובלבד שהתקיים בעובדו שנעדר התנאי האמור בפסקה (2) או (3) בהגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ או שעובדו שנעדר מתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, בתקופה הקובעת, ולרבות ניזוק שהוא עובד עצמאי המתגורר באזור שנפגע בחודש דצמבר שעסקו אינו מצוי באזור שנפגע בחודש דצמבר, לעניין פיצוי לפי פסקה (4) להגדרה ”מסלול שכר עבודה“ – התקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023); ואולם לעניין זה יקראו את ההגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ כאילו בכל מקום, במקום ”האזור המיוחד“ בא ”אזור שנפגע בחודש דצמבר“;
{{ח:תתתתת|(1א)}} לעניין ניזוק שעסקו מצוי באזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר, לרבות מי שעסקו אינו מצוי באזור האמור ובלבד שהתקיים בעובדו שנעדר התנאי האמור בפסקה (2) או (3) בהגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ או שעובדו שנעדר מתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, בתקופה הקובעת, ולרבות ניזוק שהוא עובד עצמאי המתגורר באזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר שעסקו אינו מצוי באזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר, לעניין פיצוי לפי פסקה (4) להגדרה ”מסלול שכר עבודה“ – התקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום כ׳ באדר א׳ התשפ״ד (29 בפברואר 2024); ואולם לעניין זה יקראו את ההגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ כאילו בכל מקום, במקום ”האזור המיוחד“ בא ”אזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר“;
{{ח:תתתתת|(1ב)}} לעניין ניזוק שעסקו מצוי באזור שנפגע בחודשים מרץ ואפריל, לרבות מי שעסקו אינו מצוי באזור האמור ובלבד שהתקיים בעובדו שנעדר התנאי האמור בפסקה (2) או (3) בהגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ או שעובדו שנעדר מתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, בתקופה הקובעת, ולרבות ניזוק שהוא עובד עצמאי המתגורר באזור שנפגע בחודשים מרץ ואפריל שעסקו אינו מצוי באזור שנפגע בחודשים מרץ ואפריל, לעניין פיצוי לפי פסקה (4) להגדרה ”מסלול שכר עבודה“ – התקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום כ״ב בניסן התשפ״ד (30 באפריל 2024); ואולם לעניין זה יקראו את ההגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ כאילו בכל מקום, במקום ”האזור המיוחד“ בא ”אזור שנפגע בחודשים מרץ ואפריל“;
{{ח:תתתתת|(1ג)}} לעניין ניזוק שעסקו מצוי באזור שנפגע בחודשים מאי ויוני, לרבות מי שעסקו אינו מצוי באזור האמור, ובלבד שהתקיים בעובדו שנעדר התנאי האמור בפסקה (2) או (3) בהגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ או שעובדו שנעדר מתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, בתקופה הקובעת, ולרבות ניזוק שהוא עובד עצמאי המתגורר באזור שנפגע בחודשים מאי ויוני שעסקו אינו מצוי באזור שנפגע בחודשים מאי ויוני, לעניין פיצוי לפי פסקה (4) להגדרה ”מסלול שכר עבודה“ – התקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום כ״ד בסיוון התשפ״ד (30 ביוני 2024); ואולם לעניין זה יקראו את ההגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ כאילו בכל מקום, במקום ”האזור המיוחד“ בא ”אזור שנפגע בחודשים מאי ויוני“;
{{ח:תתתתת|(1ד)}} לעניין ניזוק שעסקו מצוי באזור שנפגע בחודשים יולי ואוגוסט, לרבות מי שעסקו אינו מצוי באזור האמור ובלבד שהתקיים בעובדו שנעדר התנאי האמור בפסקה (2) או (3) בהגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ או שעובדו שנעדר מתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, בתקופה הקובעת, ולרבות ניזוק שהוא עובד עצמאי המתגורר באזור שנפגע בחודשים יולי ואוגוסט שעסקו אינו מצוי באזור שנפגע בחודשים יולי ואוגוסט, לעניין פיצוי לפי פסקה (4) להגדרה ”מסלול שכר עבודה“ – התקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024); ואולם לעניין זה יקראו את ההגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ כאילו בכל מקום, במקום ”האזור המיוחד“ בא ”אזור שנפגע בחודשים יולי ואוגוסט“;
{{ח:תתתתת|(1ה)}} לעניין ניזוק שעסקו מצוי באזור שנפגע בחודשים ספטמבר ואוקטובר 2024, לרבות מי שעסקו אינו מצוי באזור האמור ובלבד שהתקיים בעובדו שנעדר התנאי האמור בפסקה (2) או (3) בהגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ או שעובדו שנעדר מתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, בתקופה הקובעת, ולרבות ניזוק שהוא עובד עצמאי המתגורר באזור שנפגע בחודשים ספטמבר ואוקטובר 2024 שעסקו אינו מצוי באזור שנפגע בחודשים ספטמבר ואוקטובר 2024, לעניין פיצוי לפי פסקה (4) להגדרה ”מסלול שכר עבודה“ – התקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום כ״ט בתשרי התשפ״ה (31 באוקטובר 2024); ואולם לעניין זה יקראו את ההגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ כאילו בכל מקום, במקום ”האזור המיוחד“ בא ”אזור שנפגע בחודשים ספטמבר ואוקטובר 2024“;
{{ח:תתתתת|(1ו)}} לעניין ניזוק שעסקו מצוי באזור שנפגע בחודשים נובמבר ודצמבר 2024, לרבות מי שעסקו אינו מצוי באזור האמור ובלבד שהתקיים בעובדו שנעדר התנאי האמור בפסקה (2) או (3) בהגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ או שעובדו שנעדר מתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, בתקופה הקובעת, ולרבות ניזוק שהוא עובד עצמאי המתגורר באזור שנפגע בחודשים נובמבר ודצמבר 2024 שעסקו אינו מצוי באזור שנפגע בחודשים נובמבר ודצמבר 2024, לעניין פיצוי לפי פסקה (4) להגדרה ”מסלול שכר עבודה“ – התקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024); ואולם לעניין זה יקראו את ההגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ כאילו בכל מקום, במקום ”האזור המיוחד“ בא ”אזור שנפגע בחודשים נובמבר ודצמבר 2024“;
{{ח:תתתתת|(1ז)}} לעניין ניזוק שעסקו מצוי באזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר 2025, לרבות מי שעסקו אינו מצוי באזור האמור ובלבד שהתקיים בעובדו שנעדר התנאי האמור בפסקה (2) או (3) בהגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ או שעובדו שנעדר מתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, בתקופה הקובעת, ולרבות ניזוק שהוא עובד עצמאי המתגורר באזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר 2025 שעסקו אינו מצוי באזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר 2025, לעניין פיצוי לפי פסקה (4) להגדרה ”מסלול שכר עבודה“ – התקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ל׳ בשבט התשפ״ה (28 בפברואר 2025); ואולם לעניין זה יקראו את ההגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ כאילו בכל מקום, במקום ”האזור המיוחד“ בא ”אזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר 2025“;
{{ח:תתתתת|(1ח)}} לעניין ניזוק שעסקו מצוי באזור שנפגע בחודשים מרץ עד יוני 2025, לרבות מי שעסקו אינו מצוי באזור האמור ובלבד שהתקיים בעובדו שנעדר התנאי האמור בפסקה (2) או (3) בהגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ או שעובדו שנעדר מתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטה מהחלטות הממשלה, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה, בתקופה הקובעת, ולרבות ניזוק שהוא עובד עצמאי המתגורר באזור שנפגע בחודשים מרץ עד יוני 2025 שעסקו אינו מצוי באזור שנפגע בחודשים מרץ עד יוני 2025, לעניין פיצוי לפי פסקה (4) להגדרה ”מסלול שכר עבודה“ – התקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום יום ד׳ בתמוז התשפ״ה (30 ביוני 2025); ואולם לעניין זה יקראו את ההגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ כאילו בכל מקום, במקום ”האזור המיוחד“ בא ”אזור שנפגע בחודשים מרץ עד יוני 2025“;
{{ח:תתתתת|(2)}} לעניין ניזוק שאינו ניזוק כאמור בפסקאות (1) עד (1ח) – התקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום י״ז בכסלו התשפ״ד (30 בנובמבר 2023);
{{ח:תתתתת|(3)}} על אף האמור בפסקאות (1) עד (1ח), לעניין נזק עקיף שאירע בשל היעדרות מעבודה של עובד או עובד עצמאי שמתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטות הממשלה – התקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד לסיום תקופת הפינוי; לעניין זה –
{{ח:תתתתת|סוג=הגדרה}} ”עובד עצמאי“ – כמשמעותו בפסקה (4) להגדרה ”מסלול שכר עבודה“ שבפסקה (1) להגדרה ”שווי של נזק עקיף“;
{{ח:תתתתת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הפינוי“ – לפי החלטת הממשלה שחלה לגבי היישוב שבו מתגורר העובד או העובד העצמאי, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה;
{{ח:תתת|(2)}} מסלול מחזורים ובלבד שהנזק אירע באזור המיוחד; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הפרש המחזורים“ – ההפרש החיובי שבין מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס לבין מחזור עסקאותיו בתקופת הזכאות; ואם היה מחזור עסקאותיו של הניזוק כולל פעילות מכמה סניפים, יופחתו ממנו מחזורי העסקאות של הסניפים שאינם כלולים באזור המיוחד, ואם היה הניזוק רשום כעוסק אחד עם עוסק אחר לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 56|סעיף 56 לחוק מס ערך מוסף}}, יופחת מהמחזור המאוחד מחזורו של העוסק האחר;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות“, ”מחזור עסקאות בשנת הבסיס“, ”מס תשומות“, ”קרוב“, ”תמיכות ותרומות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בסעיף 38ג לחוק}}, ולעניין נזק שאירע בתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום ד׳ בתמוז התשפ״ה (30 ביוני 2025) – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בסעיף 38ג לחוק}} וכפי ששונו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הארכת התקופה הקובעת וקביעת תיאומים)|בתקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הארכת התקופה הקובעת וקביעת תיאומים), התשפ״ד–2024}} (להלן – תקנות התיאומים);
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בסעיף 38ג לחוק}} וכפי ששונה {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הארכת התקופה הקובעת וקביעת תיאומים)|בתקנות התיאומים}}, ואולם לעניין נזק שאירע בתקופת ספטמבר–אוקטובר 2024 או בתקופת נובמבר–דצמבר 2024 או בתקופת ינואר־פברואר 2025 או בתקופת מרץ־אפריל 2025 או בתקופת מאי־יוני 2025, יקראו כאילו בסופה בא:
{{ח:תתתתת|”(5)}} לעניין ניזוק כמפורט להלן, שפתח את עסקו בתקופה שמיום ט״ז בתשרי התשפ״ד (1 באוקטובר 2023) עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024), והודיע לרשות המסים בישראל על פתיחת עסקו עד יום כ“ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024), מחזור העסקאות כמפורט לצידו:
{{ח:תתתתתת|(א)}} לעניין ניזוק שהוא עוסק פטור או מוסד ציבורי זכאי – מחזור עסקאותיו מיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) או מיום שפתח את עסקו, לפי המאוחר, עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024), מחולק במספר חודשי הפעילות ומוכפל ב־2;
{{ח:תתתתתת|(ב)}} לעניין ניזוק אחר – מחזור עסקאותיו מיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) או מיום 1 בחודש שלאחר תום תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיף 67}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|או 67א לחוק מס ערך מוסף}}, לפי המאוחר, עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024), כפי שדווח לרשות המסים בישראל על פי דין, מחולק במספר חודשי הפעילות ומוכפל ב־2;";
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מסלול מחזורים“ –
{{ח:תתתתת|(א)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ט״ז בחשוון התשפ״ד (31 באוקטובר 2023), אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקה (2) – סכום הפרש המחזורים מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי ולגבי ניזוק שבשנת המס 2022 או 2023 או בשתיהן, הוא עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} – ההפרש החיובי שבין מחזור העסקאות בשנת הבסיס מחולק ב־12, לבין סכום הכנסתו בתקופת הזכאות, מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתת}} והכול לא יותר מ־2,500,000 שקלים חדשים, ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני;
{{ח:תתתתת|(ב)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023), אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי נזק שאירע באזור שנפגע בחודש דצמבר –
{{ח:תתתתתתת|(א)}} לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקת משנה (ב) – סכום הפרש המחזורים מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתתתת|(ב)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי ולגבי ניזוק שבשנת המס 2022 או 2023 או בשתיהן, הוא עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} – ההפרש החיובי שבין מחזור העסקאות בשנת הבסיס מחולק ב־6, לבין סכום הכנסתו בתקופת הזכאות, מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתתת}} והכול אך לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים, והכול ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023);
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי נזק שאירע באזור המיוחד, למעט באזור שנפגע בחודש דצמבר – הסכום כאמור בפסקה (1)(א) או (ב), לעניין אותו עוסק מוכפל ב־0.75, אך לא יותר מ־2,500,000 שקלים חדשים, בתוספת סכום התקרה הקבוע {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בהגדרה ”הוצאות מזכות“ בסעיף 38ג לחוק}} לגבי אותו עוסק; והכול ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ז בכסלו התשפ״ד (30 בנובמבר 2023);
{{ח:תתתתתת|(3)}} על אף האמור בפסקה (1), לגבי נזק שאירע לניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – הסכום הקבוע לגבי אותו עוסק בפסקה האמורה מוכפל ב־0.5, אך לא יותר מ־2,500,000 שקלים חדשים; והכול ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023);
{{ח:תתתתתת|(4)}} על אף האמור בפסקה (2), לגבי נזק שאירע לניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – הסכום הקבוע לגבי אותו עוסק בפסקה האמורה מוכפל בשיעור הקבוע בפסקה (2) בהפחתת 0.5, אך לא יותר מסכום התקרה הקבוע {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בהגדרה ”הוצאות מזכות“ בסעיף 38ג לחוק}} לגבי אותו עוסק; והכול ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ז בכסלו התשפ״ד (30 בנובמבר 2023);
{{ח:תתתתת|(ג)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) עד יום כ׳ באדר א׳ התשפ״ד (29 בפברואר 2024), אחת מאלה לפי העניין, והכול ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר:
{{ח:תתתתתת|(א)}} לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקת משנה (ב) – סכום הפרש המחזורים מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתתת|(ב)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי ולגבי ניזוק שבשנת המס 2022 או 2023 או בשתיהן, הוא עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} – ההפרש החיובי שבין מחזור העסקאות בשנת הבסיס מחולק ב־6, לבין סכום הכנסתו בתקופת הזכאות, מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתת}} והכול אך לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים והכול ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) עד יום כ׳ באדר א׳ התשפ״ד (29 בפברואר 2024);
{{ח:תתתתת|(ד)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״א באדר א׳ התשפ״ד (1 במרץ 2024) עד יום כ״ב בניסן התשפ״ד (30 באפריל 2024), אחת מאלה לפי העניין, והכול ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים מרץ ואפריל:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקת משנה (2) – סכום הפרש המחזורים מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי ולגבי ניזוק שבשנת המס 2022 או 2023 או בשתיהן, הוא עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} – ההפרש החיובי שבין מחזור העסקאות בשנת הבסיס מחולק ב־6, לבין סכום הכנסתו בתקופת הזכאות, מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתת}} והכול אך לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים, והכול ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום כ״א באדר א׳ התשפ״ד (1 במרץ 2024) עד יום כ״ב בניסן התשפ״ד (30 באפריל 2024);
{{ח:תתתתת|(ה)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״ג בניסן התשפ״ד (1 במאי 2024) עד יום כ״ד בסיוון התשפ״ד (30 ביוני 2024), אחת מאלה לפי העניין, והכול ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים מאי ויוני:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקת משנה (2) – סכום הפרש המחזורים מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי ולגבי ניזוק שבשנת המס 2022 או 2023 או בשתיהן, הוא עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} – ההפרש החיובי שבין מחזור העסקאות בשנת הבסיס מחולק ב־6, לבין סכום הכנסתו בתקופת הזכאות, מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתת}} והכול אך לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים, והכול ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום כ״ג בניסן התשפ״ד (1 במאי 2024) עד יום כ״ד בסיוון התשפ״ד (30 ביוני 2024);
{{ח:תתתתת|(ו)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״ה בסיוון התשפ״ד (1 ביולי 2024) עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024), אחת מאלה לפי העניין, והכל ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים יולי ואוגוסט:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקת משנה (2) – סכום הפרש המחזורים מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי ולגבי ניזוק שבשנת המס 2022 או 2023 או בשתיהן, הוא עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} – ההפרש החיובי שבין מחזור העסקאות בשנת הבסיס מחולק ב־6, לבין סכום הכנסתו בתקופת הזכאות, מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתת}} והכול אך לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים, והכול ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום כ״ה בסיוון התשפ״ד (1 ביולי 2024) עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024);
{{ח:תתתתת|(ז)}} לעניין נזק שאירע בתקופת ספטמבר–אוקטובר 2024, אחת מאלה לפי העניין, והכול ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים ספטמבר ואוקטובר 2024:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקת משנה (2) – סכום הפרש המחזורים מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי ולגבי ניזוק שבאחת או יותר משנות המס 2022, 2023 או 2024, הוא עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} – ההפרש החיובי שבין מחזור העסקאות בשנת הבסיס מחולק ב־6, לבין סכום הכנסתו בתקופת הזכאות, מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתת}} והכול אך לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים, והכול ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופת ספטמבר–אוקטובר 2024;
{{ח:תתתתת|(ח)}} לעניין נזק שאירע בתקופת נובמבר–דצמבר 2024, אחת מאלה לפי העניין, והכול ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים נובמבר ודצמבר 2024:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקת משנה (2) – סכום הפרש המחזורים מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי ולגבי ניזוק שבאחת או יותר משנות המס 2022, 2023 או 2024, הוא עוסק פטור כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף – ההפרש החיובי שבין מחזור העסקאות בשנת הבסיס מחולק ב־6, לבין סכום הכנסתו בתקופת הזכאות, מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתת}} והכול אך לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים, והכול ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופת נובמבר–דצמבר 2024;
{{ח:תתתתת|(ט)}} לעניין נזק שאירע בתקופת ינואר־פברואר 2025, אחת מאלה, לפי העניין, והכול ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר 2025:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקת משנה (2) – סכום הפרש המחזורים מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי ולגבי ניזוק שבאחת או יותר משנות המס 2022, 2023, 2024 או 2025, הוא עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} – ההפרש החיובי שבין מחזור העסקאות בשנת הבסיס מחולק ב־6, לבין סכום הכנסתו בתקופת הזכאות, מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתת}} והכול אך לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים, והכול ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופת ינואר־פברואר 2025;
{{ח:תתתתת|(י)}} לעניין נזק שאירע בתקופת מרץ־אפריל 2025, אחת מאלה, לפי העניין, והכול ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים מרץ עד יוני 2025:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקת משנה (2) – סכום הפרש המחזורים מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי ולגבי ניזוק שבאחת או יותר משנות המס 2022, 2023, 2024 או 2025, הוא עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} – ההפרש החיובי שבין מחזור העסקאות בשנת הבסיס מחולק ב־6, לבין סכום הכנסתו בתקופת הזכאות, מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתת}} והכול אך לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים, והכול ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופת מרץ־אפריל 2025;
{{ח:תתתתת|(יא)}} לעניין נזק שאירע בתקופת מאי־יוני 2025, אחת מאלה, לפי העניין, והכול ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים מרץ עד יוני 2025:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקת משנה (2) – סכום הפרש המחזורים, מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי ולגבי ניזוק שבאחת או יותר משנות המס 2022, 2023, 2024 או 2025, הוא עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} – ההפרש החיובי שבין מחזור העסקאות בשנת הבסיס מחולק ב־6, לבין סכום הכנסתו בתקופת הזכאות, מוכפל במשלים ההוצאה הנחסכת;
{{ח:תתתתת}} והכול אך לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים, והכול ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופת מאי־יוני 2025;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”משלים ההוצאה הנחסכת“ – התוצאה המתקבלת מהפחתת שיעור ההוצאה הנחסכת, לפי העניין, מ־1, ובלבד שאם היא נמוכה מאפס היא תיחשב כאפס, ולגבי מי שעיסוקו במסחר סיטונאי או קמעונאי בדלק – לא יותר מ־7.5%; ולגבי קבלן כוח אדם כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}} – לא יותר מ־12%; או שיעור אחר שהחליט עליו המנהל במקרים שבהם שוכנע כי שיעור ההוצאה הנחסכת אינו משקף את ההוצאות שנחסכות במקרה של אי־הפעלת עסקו של הניזוק;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”סכום הוצאות השכר הנחסכות“ – סכום השכר הקובע לתקופת הזכאות בעבור כלל העובדים שהוצאו לחופשה ללא תשלום, שפוטרו או שעבודתם הופסקה בדרך אחרת, מוכפל במספר הקובע, לפי העניין; לעניין זה, ”המספר הקובע“ – 12 מחולק במספר החודשים בתקופת הזכאות;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”סכום השכר הקובע לתקופת הזכאות“ – אחד מאלה, לפי העניין, ובלבד שהוא סכום חיובי:
{{ח:תתתתת|(1)}} לגבי ניזוק כאמור בפסקה (1) להגדרת ”מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס“ – סכום השווה לשכר העבודה ששולם בתקופה שהובאה בחשבון לצורך חישוב מחזור עסקאות לעניין תקופת הבסיס כפי שדווח לרשות המסים בטופס 0102, בהפחתת השכר כאמור אשר שולם בתקופה שהובאה בחשבון לצורך חישוב מחזור העסקאות בתקופת הזכאות, והתוצאה המתקבלת מוכפלת ב־1.25;
{{ח:תתתתת|(2)}} לגבי ניזוק כאמור בפסקה (2) להגדרת ”מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס“ – סכום השווה לשכר העבודה הממוצע בתקופת הבסיס כפי שדווח לרשות המסים בטופס 0102, בהפחתת השכר כאמור אשר שולם בתקופה שהובאה בחשבון לצורך חישוב מחזור העסקאות בתקופת הזכאות, והתוצאה המתקבלת מוכפלת ב־1.25; לעניין זה, ”שכר העבודה הממוצע בתקופת הבסיס“ – שכר העבודה ששולם בתקופה שהובאה בחשבון לצורך חישוב מחזור עסקאות בתקופת הבסיס, מחולק במספר חודשי הפעילות שלו באותה תקופה, ומוכפל במספר החודשים בתקופת הזכאות;
{{ח:תתתתת|(3)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי – סכום השווה לשכר העבודה השנתי הממוצע בתקופת הבסיס כפי שדווח לרשות המסים בטופס 0102, בהפחתת השכר כאמור אשר שולם בתקופה שהובאה בחשבון לצורך חישוב מחזור העסקאות בתקופת הזכאות, והתוצאה המתקבלת מוכפלת ב־1.25; לעניין זה, ”שכר העבודה השנתי הממוצע בתקופת הבסיס“ – שכר העבודה ששולם בשנת הבסיס, מחולק במספר חודשי הפעילות שלו באותה תקופה ומוכפל במספר החודשים בתקופת הזכאות;
{{ח:תתתת}} בהגדרה זו, ”שכר העבודה ששולם“ – בהפחתת סכומים שהמוסד לביטוח לאומי שילם למעסיק לשם החזר תגמולי מילואים שהמעסיק שילם לעובד לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יב|פרק י״ב לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”עוסק המדווח על בסיס מזומן“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בסעיף 38ג לחוק}}, ואולם לעניין נזק שאירע בתקופת ספטמבר–אוקטובר 2024 או בתקופת נובמבר–דצמבר 2024 או בתקופת ינואר־פברואר 2025 או בתקופת מרץ־אפריל 2025 או בתקופת מאי־יוני 2025, יקראו כאילו בפסקה (3), במקום ”אוקטובר 2023“ בא ”אוקטובר 2023, ולעניין ניזוק שפתח את עסקו בתקופה שמיום ט״ז בתשרי התשפ״ד (1 באוקטובר 2023) עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024) – בתקופת הדיווח הכוללת את חודש ספטמבר 2024,“;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שיעור ההוצאה הנחסכת“ –
{{ח:תתתתת|(1)}} לגבי ניזוק שאינו ניזוק המפורט בפסקאות (2) עד (4) – סך כל התשומות השוטפות בשנת הבסיס, מחולק במחזור העסקאות של הניזוק בשנת הבסיס ומוכפל ב־0.85 ובתוספת סכום הוצאות השכר הנחסכות מחולק במחזור העסקאות של הניזוק בתקופה האמורה;
{{ח:תתתתת|(2)}} לגבי ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי – ההוצאות הקשורות למכירות בשנת הבסיס, מחולק בסך כל הכנסתו בשנת הבסיס, ובתוספת סכום הוצאות השכר הנחסכות מחולק בסכום ההכנסה בשנת הבסיס; לעניין זה, ”ההוצאות הקשורות למכירות בשנת הבסיס“ – סך כל ההוצאות הקשורות למכירת שירותים או מוצרים המסופקים באופן שוטף ובמהלך רוב חודשי השנה שהוצאו בשנת הבסיס, מחולק במספר חודשי הפעילות בשנת הבסיס ומוכפל ב־12;
{{ח:תתתתת|(3)}} לגבי ניזוק שבשנת המס 2022 או 2023 או בשתיהן הוא עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} – סך כל התשומות שהיה מדווח לרשות המסים בישראל בשל שנת הבסיס, למעט תשומות ציוד כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}}, והכול אילולא היה עוסק פטור כאמור, מחולק בסכום הכנסתו בשנת הבסיס ומוכפל ב־0.85;
{{ח:תתתתת|(4)}} לגבי ניזוק הרשום כעוסק אחד עם עוסק אחר לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 56|סעיף 56 לחוק מס ערך מוסף}} – סך כל התשומות שהיה מדווח לרשות המסים בישראל בשל שנת הבסיס, למעט תשומות ציוד כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}}, והכול אילולא היה רשום כעוסק אחד עם עוסק אחר, מחולק בסכום הכנסתו בשנת הבסיס ומוכפל ב־0.85, ובתוספת סכום הוצאות השכר הנחסכות מחולק במחזור העסקאות של הניזוק בתקופה האמורה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שנת הבסיס“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בסעיף 38ג לחוק}}, ואולם לעניין נזק שאירע בתקופת ספטמבר–אוקטובר 2024 או בתקופת נובמבר–דצמבר 2024 או בתקופת ינואר־פברואר 2025 או בתקופת מרץ־אפריל 2025 או בתקופת מאי־יוני 2025, יקראו כאילו בסופה בא:
{{ח:תתתתת|”(3)}} לעניין ניזוק שפתח את עסקו בתקופה שמיום ט״ז בתשרי התשפ״ד (1 באוקטובר 2023) עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024), התקופה שמיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) או מיום שפתח את עסקו, לפי המאוחר, עד ליום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024);“;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הבסיס“ – התקופה המקבילה לתקופת הזכאות בשנת המס הקודמת, ואולם –
{{ח:תתתתת|(1)}} אם תקופת הזכאות היא בתקופה שמיום כ״ח באב התשפ״ד (1 בספטמבר 2024) עד יום כ״ט בתשרי התשפ״ה (31 באוקטובר 2024) או בתקופה שמיום ל׳ בתשרי התשפ״ה (1 בנובמבר 2024) עד יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024) – התקופה המקבילה בשנת 2022 לתקופת הזכאות;
{{ח:תתתתת|(2)}} אם תקופת הזכאות היא בתקופה שמיום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025) עד יום ל׳ בשבט התשפ״ה (28 בפברואר 2025) או התקופה שמיום א׳ באדר התשפ״ה (1 במרץ 2025) עד יום ב׳ באייר התשפ״ה (30 באפריל 2025) או התקופה שמיום ג׳ באייר התשפ״ה (1 במאי 2025) עד יום ד׳ בתמוז התשפ״ה (30 ביוני 2025) או התקופה שמיום ה׳ בתמוז התשפ״ה (1 ביולי 2025) עד יום ז׳ באלול התשפ״ה (31 באוגוסט 2025) – התקופה המקבילה בשנת 2023 לתקופת הזכאות;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הזכאות“ – אחת מאלה, לפי העניין;
{{ח:תתתתת|(א)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ט״ז בחשוון התשפ״ד (31 באוקטובר 2023), כל אחת מאלה לפי העניין:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד־חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום ט״ז בתשרי התשפ״ד (1 באוקטובר 2023) עד יום ט״ז בחשוון התשפ״ד (31 באוקטובר 2023);
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – התקופה שמיום ט״ו באלול התשפ״ג (1 בספטמבר 2023) עד יום ט״ז בחשוון התשפ״ד (31 באוקטובר 2023);
{{ח:תתתתתת|(3)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד־חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ז בכסלו התשפ״ד (30 בנובמבר 2023);
{{ח:תתתתתת|(4)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – התקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023);
{{ח:תתתתת|(ב)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023), אחת מאלה, לפי העניין –
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד־חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023);
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – התקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023);
{{ח:תתתתתת|(3)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד־חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום י״ח בכסלו התשפ״ד (1 בדצמבר 2023) עד יום כ״א בשבט התשפ״ד (31 בינואר 2024);
{{ח:תתתתתת|(4)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – התקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023);
{{ח:תתתתת|(ג)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) עד יום כ׳ באדר א׳ התשפ״ד (29 בפברואר 2024), אחת מאלה לפי העניין:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד־חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) עד יום כ׳ באדר א׳ התשפ״ד (29 בפברואר 2024);
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – התקופה שמיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) עד יום כ׳ באדר א׳ התשפ״ד (29 בפברואר 2024);
{{ח:תתתתתת|(3)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד־חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום כ״ב בשבט התשפ״ד (1 בפברואר 2024) עד יום כ״א באדר ב׳ התשפ״ד (31 במרץ 2024);
{{ח:תתתתתת|(4)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – התקופה שמיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) עד יום כ׳ באדר א׳ התשפ״ד (29 בפברואר 2024);
{{ח:תתתתת|(ד)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״א באדר א׳ התשפ״ד (1 במרץ 2024) עד יום כ״ב בניסן התשפ״ד (30 באפריל 2024), אחת מאלה לפי העניין:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד־חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום כ״א באדר א׳ התשפ״ד (1 במרץ 2024) עד יום כ״ב בניסן התשפ״ד (30 באפריל 2024);
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – התקופה שמיום כ״א באדר א׳ התשפ״ד (1 במרץ 2024) עד יום כ״ב בניסן התשפ״ד (30 באפריל 2024);
{{ח:תתתתתת|(3)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד־חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום כ״ב באדר ב׳ התשפ״ד (1 באפריל 2024) עד יום כ״ג באייר התשפ״ד (31 במאי 2024);
{{ח:תתתתתת|(4)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – התקופה שמיום כ״א באדר א׳ התשפ״ד (1 במרץ 2024) עד יום כ״ב בניסן התשפ״ד (30 באפריל 2024);
{{ח:תתתתת|(ה)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״ג בניסן התשפ״ד (1 במאי 2024) עד יום כ״ד בסיוון התשפ״ד (30 ביוני 2024), אחת מאלה לפי העניין:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד־חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום כ״ג בניסן התשפ״ד (1 במאי 2024) עד יום כ״ד בסיוון התשפ״ד (30 ביוני 2024);
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – התקופה שמיום כ״ג בניסן התשפ״ד (1 במאי 2024) עד יום כ״ד בסיוון התשפ״ד (30 ביוני 2024);
{{ח:תתתתתת|(3)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד־חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום כ״ד באייר התשפ״ד (1 ביוני 2024) עד יום כ״ה בתמוז התשפ״ד (31 ביולי 2024);
{{ח:תתתתתת|(4)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – התקופה שמיום כ״ג בניסן התשפ״ד (1 במאי 2024) עד יום כ״ד בסיוון התשפ״ד (30 ביוני 2024);
{{ח:תתתתת|(ו)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״ה בסיוון התשפ״ד (1 ביולי 2024) עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024), אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד־חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום כ״ה בסיוון התשפ״ד (1 ביולי 2024) עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024);
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – התקופה שמיום כ״ה בסיוון התשפ״ד (1 ביולי 2024) עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024);
{{ח:תתתתתת|(3)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה חד־חודשית, עוסק פטור ומוסד ציבורי זכאי – התקופה שמיום כ״ו בתמוז התשפ״ד (1 באוגוסט 2024) עד יום כ״ז באלול התשפ״ד (30 בספטמבר 2024);
{{ח:תתתתתת|(4)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, המדווח בשיטה דו־חודשית – התקופה שמיום כ״ה בסיוון התשפ״ד (1 ביולי 2024) עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024);
{{ח:תתתתת|(ז)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״ח באב התשפ״ד (1 בספטמבר 2024) עד יום כ״ט בתשרי התשפ״ה (31 באוקטובר 2024), אחת מאלה לפי העניין:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן או קבלן ביצוע – התקופה שמיום כ״ח באב התשפ״ד (1 בספטמבר 2024) עד יום כ״ט בתשרי התשפ״ה (31 באוקטובר 2024);
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן, וקבלן ביצוע – התקופה שמיום ל׳ בתשרי התשפ״ה (1 בנובמבר 2024) עד יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024);
{{ח:תתתתת|(ח)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום ל׳ בתשרי התשפ״ה (1 בנובמבר 2024) עד יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024), אחת מאלה לפי העניין:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן או קבלן ביצוע – התקופה שמיום ל׳ בתשרי התשפ״ה (1 בנובמבר 2024) עד יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024);
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן וקבלן ביצוע – התקופה שמיום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025) עד יום ל׳ בשבט התשפ״ה (28 בפברואר 2025);
{{ח:תתתתת|(ט)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025) עד יום ל׳ בשבט התשפ״ה (28 בפברואר 2025), אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן או קבלן ביצוע – התקופה שמיום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025) עד יום ל׳ בשבט התשפ״ה (28 בפברואר 2025);
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן וקבלן ביצוע – התקופה שמיום א׳ באדר התשפ״ה (1 במרץ 2025) עד יום ב׳ באייר התשפ״ה (30 באפריל 2025);
{{ח:תתתתת|(י)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום א׳ באדר התשפ״ה (1 במרץ 2025) עד יום ב׳ באייר התשפ״ה (30 באפריל 2025), אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן או קבלן ביצוע – התקופה שמיום א׳ באדר התשפ״ה (1 במרץ 2025) עד יום ב׳ באייר התשפ״ה (30 באפריל 2025);
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן וקבלן ביצוע – התקופה שמיום ג׳ באייר התשפ״ה (1 במאי 2025) עד יום ד׳ בתמוז התשפ״ה (30 ביוני 2025);
{{ח:תתתתת|(יא)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום ג׳ באייר התשפ״ה (1 במאי 2025) עד יום ד׳ בתמוז התשפ״ה (30 ביוני 2025), אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ניזוק שאינו עוסק המדווח על בסיס מזומן או קבלן ביצוע – התקופה שמיום ג׳ באייר התשפ״ה (1 במאי 2025) עד יום ד׳ בתמוז התשפ״ה (30 ביוני 2025);
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ניזוק המדווח על בסיס מזומן וקבלן ביצוע – התקופה שמיום ה׳ בתמוז התשפ״ה (1 ביולי 2025) עד יום ז׳ באלול התשפ״ה (31 באוגוסט 2025);
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תשומות שוטפות“ – סך כל התשומות, שנוכה בשלהן מס תשומות בהתאם {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|לחוק מס ערך מוסף}}, כפי שדווח לרשות המסים בישראל באמצעות דוח תקופתי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיף 67}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|או 67א לחוק מס ערך מוסף}}, לפי העניין, לרבות תשומות החייבות בשיעור מס ערך מוסף אפס, ולרבות הוצאות שדווחו בדוח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} שאינן תשומות, ובלבד שאם העוסק פתח את עסקו לפני יום ט״ו באלול התשפ״ג (1 בספטמבר 2023), הדוח כאמור הוגש עד יום כ״א בתשרי התשפ״ד (6 באוקטובר 2023), ולמעט אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} תשומות של עוסק בשל רכישת טובין או קבלת שירות מעוסק שהוא קרובו, זולת אם אישר המנהל, לבקשת העוסק, כי מתקיימים לגבי התשומה אותם מאפיינים המתקיימים לגבי תשומה כאמור בשל רכישה או קבלת שירות בידי העוסק מאדם שאינו קרובו;
{{ח:תתתתת|(2)}} תשומות ציוד כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} שנרכש לצורכי העסק;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תשומות שוטפות בשנת הבסיס“ – סך כל התשומות השוטפות כפי שדווח לרשות המסים בישראל בשנת הבסיס, מחולק במספר חודשי הפעילות בשנת הבסיס ומוכפל ב־12;
{{ח:תתת|(3)}} מסלול חקלאות, ובלבד שהנזק אירע לגידולים חקלאיים באזור המיוחד; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ – כהגדרתו בפסקה (1) להגדרה ”שווי של נזק עקיף“;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מסלול חקלאות“ –
{{ח:תתתתת|(א)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ט״ז בחשוון התשפ״ד (31 באוקטובר 2023), אחד מאלה, והכול לא יותר מ־3,000,000 שקלים חדשים:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי ניזוק חקלאי שיש לו נזק לגידולים חקלאיים באזור המיוחד – סכום של 12,844 שקלים חדשים מוכפל במספר העובדים של הניזוק המועסקים בשטחים האמורים;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי ניזוק חקלאי שיש לו נזק לגידולים חקלאיים באזור הכולל את היישובים והאזורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} – הסכום כאמור בפסקה (1) או הנזק הממשי, לפי בחירתו של הניזוק,
{{ח:תתתתת}} והכול ובלבד שבכל מקרה הניזוק שילם את שכר העבודה היומי לעובדו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ט״ז בחשוון התשפ״ד (31 באוקטובר 2023);
{{ח:תתתתת|(ב)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023) –
{{ח:תתתתתת|(1)}} אם הנזק היה לגידולים חקלאיים באזור שנפגע בחודש דצמבר – תוצאת המכפלה כאמור בפסקה (א)(1), מוכפלת ב־2, ולגבי ניזוק כאמור בפסקה (א)(2) – תוצאת המכפלה כאמור בפסקה (א)(1), מוכפלת ב־2 או הנזק הממשי, לפי בחירתו של הניזוק כאמור, והכול אך לא יותר מ־6,000,000 שקלים חדשים, והכול ובלבד שבכל מקרה הניזוק שילם את שכר העבודה היומי לעובדו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023);
{{ח:תתתתתת|(2)}} אם הנזק היה לגידולים חקלאיים באזור המיוחד למעט באזור שנפגע בחודש דצמבר – תוצאת המכפלה כאמור בפסקה (א)(1), ולגבי ניזוק כאמור בפסקה (א)(2) – תוצאת המכפלה כאמור בפסקה (א)(1) או הנזק הממשי שנגרם לו בשל נזקים לגידולים חקלאיים בתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ז בכסלו התשפ״ד (30 בנובמבר 2023), לפי בחירתו של הניזוק כאמור, והכול אך לא יותר מ־3,000,000 שקלים חדשים, בתוספת סכום התקרה הקבוע {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בהגדרה ”הוצאות מזכות“ בסעיף 38ג לחוק}} לגבי אותו עוסק,
{{ח:תתתתת}} והכול ובלבד שבכל מקרה הניזוק שילם את שכר העבודה היומי לעובדו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני בתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ז בכסלו התשפ״ד (30 בנובמבר 2023);
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שכר העבודה היומי“ – כהגדרתו בפסקה (4) להגדרה ”שווי של נזק עקיף“, כנוסחה ערב תחילתן של {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) (חרבות ברזל) (הוראת שעה), התשפ״ד–2023}}; ואולם לעניין זה יקראו את ההגדרה ”השכר המרבי“ שבפסקה (4) האמורה כאילו במקום ”25“ בא ”22“;
{{ח:תתת|(4)}} מסלול קבלן ביצוע, ובלבד שהנזק אירע באזור המיוחד; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הוצאות קבועות“ ו”קבלן ביצוע“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בסעיף 38ג לחוק}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”חלק השכר המזכה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בסעיף 38ג לחוק}}, ואולם לעניין ”הוצאות השכר בתקופת הזכאות“ –
{{ח:תתתתת|(1)}} לעניין פסקה (א) בהגדרה ”מסלול קבלן ביצוע“ – תקופת הזכאות היא חודש אוקטובר 2023 בלבד;
{{ח:תתתתת|(2)}} לעניין פסקה (ב) בהגדרה ”מסלול קבלן ביצוע“ – תקופת הזכאות היא חודשים נובמבר 2023 ודצמבר 2023 בלבד;
{{ח:תתתתת|(3)}} לעניין פסקה (ג) בהגדרה ”מסלול קבלן ביצוע“ – תקופת הזכאות היא חודשים ינואר 2024 ופברואר 2024 בלבד;
{{ח:תתתתת|(4)}} לעניין פסקה (ד) בהגדרה ”מסלול קבלן ביצוע“ – תקופת הזכאות היא חודשים מרץ 2024 ואפריל 2024 בלבד;
{{ח:תתתתת|(5)}} לעניין פסקה (ה) בהגדרה ”מסלול קבלן ביצוע“ – תקופת הזכאות היא חודשים מאי 2024 ויוני 2024 בלבד;
{{ח:תתתתת|(6)}} לעניין פסקה (ו) בהגדרה ”מסלול קבלן ביצוע“ – תקופת הזכאות היא חודשים יולי 2024 ואוגוסט 2024 בלבד;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מסלול קבלן ביצוע“ – לגבי ניזוק שהוא קבלן ביצוע –
{{ח:תתתתת|(א)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ט״ז בחשוון התשפ״ד (31 באוקטובר 2023) – ההוצאות הקבועות בתוספת חלק השכר המזכה, והכול לא יותר מ־2,500,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתתתת|(ב)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023) –
{{ח:תתתתתת|(1)}} באזור שנפגע בחודש דצמבר – ההוצאות הקבועות בתוספת חלק השכר המזכה, והכול לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתתתתת|(2)}} באזור המיוחד, למעט באזור שנפגע בחודש דצמבר – ההוצאות הקבועות בתוספת חלק השכר המזכה, והכול לא יותר מ־2,500,000 שקלים חדשים בתוספת סכום התקרה הקבוע {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בהגדרה ”הוצאות מזכות“ בסעיף 38ג לחוק}} לגבי אותו עוסק;
{{ח:תתתתת|(ג)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) עד יום כ׳ באדר א׳ התשפ״ד (29 בפברואר 2024) – ההוצאות הקבועות בתוספת חלק השכר המזכה, והכול לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים, ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר;
{{ח:תתתתת|(ד)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״א באדר א׳ התשפ״ד (1 במרץ 2024) עד יום כ״ב בניסן התשפ״ד (30 באפריל 2024) – ההוצאות הקבועות בתוספת חלק השכר המזכה, והכול לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים, ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים מרץ ואפריל;
{{ח:תתתתת|(ה)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״ג בניסן התשפ״ד (1 במאי 2024) עד יום כ״ד בסיוון התשפ״ד (30 ביוני 2024) – ההוצאות הקבועות בתוספת חלק השכר המזכה, והכול לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים, ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים מאי ויוני;
{{ח:תתתתת|(ו)}} לעניין נזק שאירע בתקופה שמיום כ״ה בסיוון התשפ״ד (1 ביולי 2024) עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024) – ההוצאות הקבועות בתוספת חלק השכר המזכה, והכול לא יותר מ־5,000,000 שקלים חדשים, ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים יולי ואוגוסט;
{{ח:תתתתת|(ז)}} לעניין נזק שאירע בתקופת ספטמבר–אוקטובר 2024 – מסלול הוצאות מזכות כהגדרתו בפסקה (5), ואולם עד לסכום של 5,000,000 שקלים חדשים, ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים ספטמבר ואוקטובר 2024;
{{ח:תתתתת|(ח)}} לעניין נזק שאירע בתקופת נובמבר–דצמבר 2024 – מסלול הוצאות מזכות כהגדרתו בפסקה (5), ואולם עד לסכום של 5,000,000 שקלים חדשים, ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים נובמבר ודצמבר 2024;
{{ח:תתתתת|(ט)}} לעניין נזק שאירע בתקופת ינואר־פברואר 2025 – מסלול הוצאות מזכות כהגדרתו בפסקה (5), ואולם עד לסכום של 5,000,000 שקלים חדשים, ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר 2025, ואולם –
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ”הוצאות השכר בתקופת הזכאות“ – תקופת הזכאות היא תקופת ינואר־פברואר 2025 בלבד;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ”מחזור העסקאות בתקופת הזכאות“ – תקופת הזכאות היא התקופה הקבועה בפסקה (ט) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבפסקה (2) להגדרה ”שווי של נזק עקיף“ בתקנות אלה, שעניינה מסלול מחזורים;
{{ח:תתתתת|(י)}} לעניין נזק שאירע בתקופת מרץ־אפריל 2025 – מסלול הוצאות מזכות כהגדרתו בפסקה (5), ואולם עד לסכום של 5,000,000 שקלים חדשים, ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים מרץ עד יוני 2025, ואולם –
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ”הוצאות השכר בתקופת הזכאות“ – תקופת הזכאות היא תקופת מרץ־אפריל 2025 בלבד;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ”מחזור העסקאות בתקופת הזכאות“ – תקופת הזכאות היא התקופה הקבועה בפסקה (י) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבפסקה (2) להגדרה ”שווי של נזק עקיף“ בתקנות אלה, שעניינה מסלול מחזורים;
{{ח:תתתתת|(יא)}} לעניין נזק שאירע בתקופת מאי־יוני 2025 – מסלול הוצאות מזכות כהגדרתו בפסקה (5), ואולם עד לסכום של 5,000,000 שקלים חדשים, ובלבד שהנזק אירע באזור שנפגע בחודשים מרץ עד יוני 2025, ואולם –
{{ח:תתתתתת|(1)}} לעניין ”הוצאות השכר בתקופת הזכאות“ – תקופת הזכאות היא תקופת מאי־יוני 2025 בלבד;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לעניין ”מחזור העסקאות בתקופת הזכאות“ – תקופת הזכאות היא התקופה הקבועה בפסקה (יא) להגדרה ”תקופת הזכאות“ שבפסקה (2) להגדרה ”שווי של נזק עקיף“ בתקנות אלה, שעניינה מסלול מחזורים;
{{ח:תתת|(5)}} מסלול הוצאות מזכות, ובלבד שהנזק הוא אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} נזק שאירע בתקופת ספטמבר–אוקטובר 2024 באזור הדרומי של הצפון או באזור שנפגע בחודשים ספטמבר ואוקטובר 2024;
{{ח:תתתת|(2)}} נזק שאירע בתקופת נובמבר–דצמבר 2024 באזור הכולל את הגליל העליון ויישובי המפרץ או באזור שנפגע בחודשים נובמבר ודצמבר 2024;
{{ח:תתת}} לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”האזור הדרומי של הצפון“ – האזור הכולל את היישובים והאזורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 8|בתוספת השמינית}}, המוכרז בזה יישוב ספר בתקופת ספטמבר–אוקטובר 2024;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”האזור הכולל את הגליל העליון ויישובי המפרץ“ – האזור הכולל את היישובים והאזורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 10|בתוספת העשירית}}, המוכרז בזה יישוב ספר בתקופת נובמבר–דצמבר 2024;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הוצאות מזכות“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בסעיף 38ג לחוק}} וכפי ששונו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הארכת התקופה הקובעת וקביעת תיאומים)|בתקנות התיאומים}}, ואולם –
{{ח:תתתתת|(1)}} לעניין ”הוצאות השכר בתקופת הזכאות“ –
{{ח:תתתתתת|(א)}} לעניין נזק שאירע בתקופת ספטמבר–אוקטובר 2024 – תקופת הזכאות היא תקופת ספטמבר–אוקטובר 2024 בלבד;
{{ח:תתתתתת|(ב)}} לעניין נזק שאירע בתקופת נובמבר–דצמבר 2024 – תקופת הזכאות היא תקופת נובמבר–דצמבר 2024 בלבד;
{{ח:תתתתת|(2)}} ”מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס“, ”עוסק על בסיס מזומן“, ”שנת הבסיס“ ו”תקופת הבסיס“ – כהגדרתם בפסקה (2) להגדרה ”שווי של נזק עקיף“ בתקנות אלה שעניינה מסלול מחזורים;
{{ח:תתתתת|(3)}} לעניין ”מחזור העסקאות בתקופת הזכאות“ –
{{ח:תתתתתת|(א)}} לעניין נזק שאירע בתקופת ספטמבר–אוקטובר 2024 – תקופת הזכאות היא התקופה הקבועה בפסקה (ז) להגדרת ”תקופת הזכאות“ שבפסקה (2) להגדרה ”שווי של נזק עקיף“ בתקנות אלה, שעניינה מסלול מחזורים;
{{ח:תתתתתת|(ב)}} לעניין נזק שאירע בתקופת נובמבר–דצמבר 2024 – תקופת הזכאות היא התקופה הקבועה בפסקה (ח) להגדרת ”תקופת הזכאות“ האמורה בפסקת משנה (א);
{{ח:תתתתת|(4)}} לעניין ”השנה הקודמת“, יקראו את ההגדרה האמורה {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|שבסעיף 38ג לחוק}} כאילו בסופה בא:
{{ח:תתתתתת|”(4)}} לעניין ניזוק שפתח את עסקו בתקופה שמיום ט״ז בתשרי התשפ״ד (1 באוקטובר 2023) עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024) – התקופה שמיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) או מיום שפתח את עסקו, לפי המאוחר, עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024);“;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מסלול הוצאות מזכות“ – לעניין נזק כאמור בפסקאות (1) או (2) להלן, לפי העניין, ובלבד שהתקיימו לגבי הניזוק התנאים {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ד|שבפסקאות (1) עד (3) ו־(6) שבסעיף 38ד(א) לחוק}}, ולעניין זה, ”שנת הבסיס“ ו”מחזור העסקאות בשנת הבסיס“ כהגדרתם בפסקה (2) להגדרה ”שווי של נזק עקיף“ בתקנות אלה, שעניינה מסלול מחזורים –
{{ח:תתתתת|(1)}} לעניין ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עלה על 300 אלף שקלים חדשים – ההוצאות המזכות, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ד|סעיף 38ד(ג) לחוק}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תתתתת|(2)}} לעניין ניזוק שמחזור עסקאותיו בשנת הבסיס עלה על 12 אלף שקלים חדשים ולא עלה על 300 אלף שקלים חדשים, הסכום כמפורט {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ד|בפסקאות (1) עד (7) שבסעיף 38ד(ב) לחוק}}, לפי העניין, מוכפל ב־2;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”ניזוק“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בסעיף 38ג לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספת בעד חומרי גלם שהתקלקלו“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הבסיס“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הזכאות“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה המזכה“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הפיצוי“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} התקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ד׳ בתמוז התשפ״ה (30 ביוני 2025);
{{ח:תתת|(2)}} לעניין פיצוי לפי פסקה (1) להגדרה ”שווי של נזק עקיף“, לעניין נזק עקיף שאירע בשל היעדרות מהעבודה של עובד או עובד עצמאי שמתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטות הממשלה – התקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד לסיום תקופת הפינוי; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”עובד עצמאי“ – כמשמעותו בפסקה (4) להגדרה ”מסלול שכר עבודה“ שבפסקה (1) להגדרה ”שווי של נזק עקיף“;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הפינוי“ – תקופת הפינוי לפי החלטת הממשלה שחלה לגבי היישוב שבו מתגורר העובד או העובד העצמאי, לרבות החלטת הממשלה המאריכה אותה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ספטמבר–אוקטובר 2024“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} התקופה שמיום כ״ח באב התשפ״ד (1 בספטמבר 2024) עד יום כ״ט בתשרי התשפ״ה (31 באוקטובר 2024);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת נובמבר–דצמבר 2024“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} התקופה שמיום ל׳ בתשרי התשפ״ה (1 בנובמבר 2024) עד יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ינואר־פברואר 2025“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} התקופה שמיום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025) עד יום ל׳ בשבט התשפ״ה (28 בפברואר 2025);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת מרץ־אפריל 2025“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} התקופה שמיום א׳ באדר התשפ״ה (1 במרץ 2025) עד יום ב׳ באייר התשפ״ה (30 באפריל 2025);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת מאי־יוני 2025“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} התקופה שמיום ג׳ באייר התשפ״ה (1 במאי 2025) עד יום ד׳ בתמוז התשפ״ה (30 ביוני 2025);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשומות שוטפות“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיקום נזק“ – החזרת הנכס למצבו שלפני הנזק, ואם הנכס אינו ניתן לשיקום כאמור – הקמתו או רכישתו של נכס דומה במקומו, הכל לפי הענין ובאישור המנהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניזוק“ – {{ח:הערה|(הנוסח הקבוע):}} מי שהיה בעל הנכס ביום שנגרם לו הנזק או מי שהוכיח, להנחת דעתו של המנהל, כי הוא הנושא בהוצאות שיקום הנזק, או שניהם ביחד, הכל כפי שקבע המנהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניזוק“ – {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} מי שהיה בעל הנכס ביום שנגרם לו הנזק או מי שהוכיח, להנחת דעתו של המנהל, כי הוא הנושא בהוצאות שיקום הנזק, או שניהם ביחד, הכל כפי שקבע המנהל, ולעניין ההגדרה ”שווי של נזק עקיף“, למעט מי שעסקו אינו מצוי באזור המיוחד, ואולם לעניין פסקה (1) בהגדרה האמורה – לרבות מי שעסקו אינו מצוי באזור המיוחד ובלבד שהתקיים בעובדו שנעדר התנאי האמור בפסקה (2) או (3) בהגדרה ”יום היעדרות בשל המצב הביטחוני“ או שהוא מתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטות הממשלה בתקופה הקובעת, ולרבות מי שהוא עובד עצמאי שעסקו אינו מצוי באזור המיוחד לעניין פיצוי לפי פסקה (4) להגדרה ”מסלול שכר עבודה“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוצאות שיקום הנזק“ – כולן או מקצתן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירת מגורים“ – דירה שביום קרות הנזק שימשה למגורים.

{{ח:סעיף|2|פיצויים|תיקון: תשנ״א־2, תשנ״ו, תשס״ו, תשס״ו־2, תשס״ו־3, תשע״ב, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ניזוק זכאי לפיצויים בשיעור שנקבע {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} ניזוק זכאי לפיצויים בשיעור שנקבע {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ב)}} פיצויים בעד נזק עקיף שנגרם כתוצאה מנזק מלחמה בתחום ישוב ספר, ישולמו לתקופת הזמן הדרושה באופן סביר לשיקומו של הנכס.
{{ח:תת|(ג)}} נגרם נזק מלחמה לדירת מגורים ושוכנע המנהל כי בשל הנזק האמור לא ניתן להתגורר בה, רשאי המנהל, בהתחשב באפשרויות הדיור הקיימות לדייר שגר בדירת המגורים ביום קרות הנזק, לקבוע את זכאותו של הדייר לדיור חלופי או לתשלום למימון דיור חלופי, לתקופה שקבע המנהל.

{{ח:סעיף|2א|חישוב מחזור עסקאות לפי מחזור עסקאות חליפי|תיקון: תשפ״ד־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} ניזוק שהוא עוסק עצמאי שהייתה לו פעילות מופחתת באחד מהחודשים שנלקחו בחשבון לצורך קביעת מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס, רשאי להגיש למנהל בקשה, ולפיה לצורך חישוב הפיצויים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, יראו את מחזור עסקאותיו בתקופה החליפית, מחולק במספר החודשים בתקופה החליפית מוכפל במספר החודשים בתקופת הזכאות, כמחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס; לעניין זה, ””פעילות מופחתת“, בחודש“ ו”התקופה החליפית“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (מחזור עסקאות חליפי)|בתקנות מס רכוש וקרן פיצויים (מחזור עסקאות חליפי), התשפ״ד–2024}}.

{{ח:סעיף|3|סייג לגובה תשלום הפיצויים}}
{{ח:ת}} היה הסכום המגיע לניזוק לפי תקנות אלה יחד עם הסכומים שהניזוק זכאי לקבל או קיבל כפיצוי בעד הנזק, מחברת ביטוח או מאדם אחר, עולה על הנזק הממשי, ישולם לו רק אותו סכום שהוא ההפרש שבין הפיצוי כאמור לבין הנזק הממשי. האמור בתקנה זו לא יחול על סכום המגיע לניזוק כפיצוי בעד נזק לכלי טיס.

{{ח:סעיף|4|ניכויים|תיקון: תשע״ג, תשע״ד, תשע״ט, תשע״ט־2, תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} מסכום הפיצויים המגיעים לניזוק לפי תקנות אלה ינוכה סכום המס שהניזוק חייב בתשלומו עד יום תשלום הפיצויים בפועל, זולת אם החליט המנהל החלטה אחרת; {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} לעניין זה, ”מס“ – סכום אשר רואים אותו כחוב מס לפי {{ח:חיצוני|חוק קיזוז מסים|חוק קיזוז מסים, התש״ם–1980}}.

{{ח:סעיף|5|מסירת הודעה והגשת תביעה|תיקון: תשס״ו, תשס״ו־2, תשס״ו־3, תשס״ח־2, תשס״ט, תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ט, תשע״ט־2, תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על נזק תוגש למנהל בטופס שקבע, תוך שבועיים מיום קרות הנזק.
{{ח:תת|(ב)}} תביעה לפיצויים תוגש למנהל בטופס שקבע, תוך חודש מיום קרות הנזק.
{{ח:תת|(ב1)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תת|(ב2)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי להאריך את המועדים לפי תקנות משנה (א) ו־(ב) אם נוכח כי ישנה סיבה סבירה לכך.

{{ח:סעיף|5|תביעה לקבלת פיצויים|תיקון: תשס״ו, תשס״ו־2, תשס״ו־3, תשס״ח־2, תשס״ט, תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ט, תשע״ט־2, תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}}
{{ח:תת|(א)}} תביעה לפי תקנות אלה תוגש באופן מקוון, ותכלול את הפרטים הדרושים לשם בחינת עמידתו של העוסק בתנאים לקבלת הפיצויים לפי תקנות אלה ולשם תשלום הפיצויים לפיהן.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק המבקש פיצויים לפי תקנות אלה יגיש למנהל תביעה לפיצויים כאמור החל מ־16 בחודש העוקב לתום תקופת הזכאות הנוגעת לעניין ועד תום ארבעה חודשים מהמועד האמור; אם מתקיימות נסיבות שבשלהן לא ניתן להגיש את התביעה באופן מקוון החל מהמועד האמור, יודיע על כך המנהל מראש, ויידחה המועד להגשת התביעה לתקופה של 15 ימים או עד שיודיע המנהל שנסתיימו הנסיבות האמורות, לפי המוקדם; הודעת המנהל על דחיית המועד או על סיום הנסיבות כאמור, לפי העניין, תפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט של רשות המסים.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי להאריך את התקופה המרבית להגשת תביעה כאמור בתקנת משנה (ב), בתקופה נוספת, אחת או יותר, לעוסק מסוים, אם מצא כי יש סיבה מספקת לכך, ובלבד שסך כל תקופות ההארכה לא יעלה על 180 ימים.

{{ח:סעיף|6|ראיות}}
{{ח:ת}} תעודה מאת שר הבטחון או מאת מי שהוא מינה לכך, המעידה שנכס פלוני ניזק נזק מלחמה, תשמש ראיה לכאורה לדבר.

{{ח:סעיף|7|רשלנות בשמירת נכסים|תיקון: תשמ״ט, תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} לא יראו נזק כ”נזק מלחמה“ אם נגרם כתוצאה מכך שהניזוק נהג ברשלנות או שלא בהתאם להוראות שבדין, או שלא לפי הוראות המנהל, ואולם המנהל יהיה רשאי בנסיבות המצדיקות זאת לקבוע פיצויים מופחתים במקרים כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי לקבוע פיצויים מופחתים אם נוכח כי הניזוק לא פעל באופן סביר להקטנת הנזק.

{{ח:סעיף|8|החלטת המנהל ותשלום פיצויים|תיקון: תשמ״ד, תשנ״ז, תש״ס, תשס״ו־2, תשס״ו־3, תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ט, תשע״ט־2, תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה תביעה לפיצויים, יחליט המנהל בדבר זכותו של הניזוק לפיצויים בדבר שיעורם ודרך תשלומם, וכן בדבר שיקום הנזק, והוא רשאי לחלק את סכום הפיצויים בין ניזוקים ולהתנות את תשלום הפיצויים בשיקום הנזק, הכל לפי נסיבות הענין.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על החלטת המנהל לפי תקנת משנה (א) תישלח לניזוק תוך ששה חדשים מיום הגשת התביעה, אולם אם המציא הניזוק למנהל תעודה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}} תישלח לו ההודעה על החלטת המנהל תוך ארבעים וחמישה ימים מהיום שבו נמסרה התעודה האמורה.
{{ח:תת|(ב1)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תת|(ב2)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תת|(ג)}} הפיצויים שייקבעו בהחלטה ישולמו לניזוק תוך שלושים יום מיום ההחלטה; אולם אם הותנה תשלום הפיצויים בשיקום הנזק, ישולם סכום הפיצויים שנקבע תוך שלושים יום מיום שהוכח, להנחת דעתו של המנהל, כי הניזוק עומד לשקם את הנזק.
{{ח:תת|(ד)}} לסכום הפיצויים המשולמים על פי תקנת משנה (ג) תיווסף ריבית בשיעור הקבוע {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 33|בסעיף 33(א)(1) לחוק}} החל בתום 30 ימים מיום קרות הנזק עד יום התשלום.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|8|קביעת הזכאות לפיצויים, תשלום הפיצויים ותשלום המקדמות|תיקון: תשמ״ד, תשנ״ז, תש״ס, תשס״ו־2, תשס״ו־3, תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ט, תשע״ט־2, תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}}
{{ח:תת|(א)}} לעניין קביעת הזכאות לפיצויים, תשלום הפיצויים ותשלום המקדמות לפי תקנות אלה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ז|סעיפים 38ז}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ח|ו־38ח לחוק}}, כנוסחם {{ח:חיצוני|חוק התוכנית לסיוע כלכלי (הוראת שעה – חרבות ברזל) (תשפ"ד)#סעיף 1|בסעיף 1(2) לחוק התוכנית לסיוע כלכלי (הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ״ד–2023}} (להלן – חוק הסיוע הכלכלי), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} דחה המנהל את התביעה או דחה את אופן החישוב של הפיצוי על ידי הניזוק לפי המסלול שבחר – ינמק המנהל את החלטתו בכתב.

{{ח:סעיף|9|תיקון החלטת המנהל|תיקון: תשנ״ח, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ט, תשע״ט־2, תשפ״ג, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי לתקן החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8}} תוך ארבע שנים מיום שניתנה, אם נתגלו עובדות חדשות או אם ראה כי היתה בה טעות.
{{ח:תת|(ב)}} על תיקון החלטה לפי תקנת משנה (א), יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8}} בשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ג)}} שולמו לניזוק פיצויים, לרבות מקדמה, בסכום העולה על סכום הפיצויים שהוא זכאי להם על פי תקנות אלה, יוחזר סכום היתר תוך תשעים יום מיום שנמסרה לניזוק דרישה להחזר, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית על סכום היתר, מיום ששולם סכום היתר ועד ליום ההחזר.
{{ח:תת|(ג1)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תת|(ד)}} סכום היתר כאמור בתקנת משנה (ג) ייראה כאילו היה מס ויחולו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 33א|סעיף 33א לחוק}} והוראות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}}.

{{ח:סעיף|10||תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|11|ערר|תיקון: תשמ״ט, תשנ״א, תשנ״ח, תשפ״ד, תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} הרואה עצמו מקופח עקב החלטת המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנה 7}} {{ח:פנימי|סעיף 8|או 8(א)}}, או בהוראת המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנה 7(א)}}, או בתיקון החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9}}, רשאי תוך שלושים ימים מיום שנמסרה לו ההחלטה לערור עליה לפני ועדת ערר.

{{ח:סעיף|11|השגה וערר|תיקון: תשמ״ט, תשנ״א, תשנ״ח, תשפ״ד, תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}}
{{ח:תת|(א)}} הרואה את עצמו נפגע מהחלטת המנהל בנוגע לפיצויים הניתנים לפי תקנות אלה, רשאי להגיש השגה למנהל, בתוך 60 ימים מיום קבלת ההחלטה; החלטה בהשגה תהיה מנומקת ותינתן בכתב בתוך 8 חודשים; ביקש המנהל מהניזוק פרטים נוספים – רשאי הוא להאריך את התקופה האמורה בתקופות נוספות שלא יעלו יחד על 30 ימים; לא נתן המנהל את החלטתו במהלך התקופה האמורה, לרבות תקופה שהוארכה, יראו את התביעה כאילו התקבלה.
{{ח:תת|(ב)}} ביקש המנהל מהעוסק פרטים נוספים כאמור בתקנת משנה (א), לא יובא במניין התקופה למתן החלטה כאמור באותה תקנת משנה, פרק הזמן שבו העוסק לא מסר למנהל את הפרטים כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} השגה תוגש בטופס מקוון שיקבע המנהל ותכלול את הפרטים הדרושים לשם בחינת טענותיו של מבקש הפיצויים ועמידתו בתנאי הזכאות לפיצויים.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל רשאי לדון בהשגה ולהכריע בה על פי טענות וראיות שיוגשו בכתב.
{{ח:תת|(ה)}} הרואה את עצמו מקופח עקב החלטת המנהל, רשאי בתוך 60 ימים מיום שנמסרה לו ההחלטה, לערור עליה לפני ועדת ערר.

{{ח:סעיף|12|ועדות ערר|תיקון: תש״ן, תש״ן־2}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת ערר לענין {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}} תוקם בין בכלל ובין לאזורים מסויימים או לסוגי נזקים, ושניים לפחות מבין חבריה לא יהיו עובדי המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} בועדת ערר כאמור יהיו חברים –
{{ח:תתת|(1)}} מי שנתקיימו בו הדרישות המנויות {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, מתוך רשימה שקבע שר המשפטים והוא יהיה יושב ראש הועדה;
{{ח:תתת|(2)}} חבר מתוך רשימה שקבע שר הבטחון והודיע עליה לשר המשפטים;
{{ח:תתת|(3)}} חבר מתוך רשימה שקבע שר האוצר והודיע עליה לשר המשפטים.
{{ח:תת|(ג)}} רשימות כאמור בתקנת משנה (ב) יכילו חברים עובדי המדינה וחברים שאינם עובדי המדינה, יצויין בהן מי מהחברים הינו עובד המדינה והן יפורסמו בידי שר המשפטים ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} מתוך רשימת האנשים שנקבעו לפי תקנת משנה (ב)(1) ימנה שר המשפטים יושבי ראש תורניים שירכיבו את המותבים של ועדת ערר.
{{ח:תת|(ה)}} ועדת ערר תכריע בכל ערר שיוגש לפניה והיא רשאית לבטל, להפחית, לאשר או להגדיל את סכום הפיצויים שקבע המנהל, לשנות חלוקתו בין הניזוקים, או לשנות החלטתו בדבר שיקום הנזק.
{{ח:תת|(ו)}} לועדת ערר יהיו כל הסמכויות שיש לועדות חקירה לפי {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 8|סעיפים 8 עד 11 לחוק ועדות חקירה, תשכ״ט–1968}}, וכן הסמכות להיכנס, או להרשות לאדם אחר להיכנס, בכל עת סבירה, לכל מקום ולערוך בו בדיקות ומדידות, וכן לדרוש מבעל המקום או המחזיק בו למסור לה כל ידיעה או מסמך הנמצאים ברשותו והדרושים לה למילוי תפקידיה, וכל בעל מקום או מחזיק כאמור חייב למלא אחר דרישת ועדת הערר.

{{ח:סעיף|12א|ערעור לבית משפט מחוזי|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על החלטת ועדת הערר ניתן לערער, בבעיה משפטית, לבית המשפט המחוזי תוך 30 ימים מיום שהובאה ההחלטה לידי המערער.
{{ח:תת|(ב)}} הערעור יוגש לבית המשפט המחוזי שבאזור שיפוטו נמצא מענה של ועדת הערר.
{{ח:תת|(ג)}} הערעור יוגש ויתברר בצורת בקשה בדרך המרצה והוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, התשכ״ג–1963}}, יחולו על הבקשה והדיון בה, בשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ד)}} משהוגש ערעור, יודיע מזכיר בית המשפט המחוזי לועדת הערר על הגשתו, ויושב ראש הועדה יעביר לבית המשפט את פרוטוקול הועדה וכל חומר שהועדה נזקקה לו בקשר לענין המשמש נושא לערעור.

{{ח:סעיף|13|ערבות למילווה}}
{{ח:ת}} היה ניזוק זכאי לקבל פיצויים לפי תקנות אלה אך סכומם טרם נקבע, רשאי המנהל לעשות אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} לערוב בעדו הלוואה ולקבוע תנאים וערובה לערבותו, אם בדרך כלל, אם להלוואה מסויימת או לסוג מסויים של הלוואה;
{{ח:תת|(2)}} לשלם לו מקדמה שלא תעלה על 50% מסכום הפיצויים שלפי דעת המנהל יגיע לו.

{{ח:סעיף|14|סמכויות}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי לדרוש מניזוק שימסור לו, תוך תקופה שיקבע, ידיעות, הצהרות או חשבונות ויראה לו, במקום ובשעה שיקבע, כל נכס מנכסיו וכל מסמך או תעודה שימצא לנכון לשם מילוי תפקידיו לפי תקנות אלה, ועל הניזוק למלא אחר דרישות המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי גם להיכנס, או להרשות לאדם אחר להיכנס, בכל עת סבירה לכל מקום ולערוך בו בדיקות ומדידות.

{{ח:סעיף|15|אצילת סמכויות}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לאצול לאדם אחר מסמכויותיו לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|16|עונשין}}
{{ח:ת}} מי שעשה אחת מאלה, דינו – קנס 500 לירות או מאסר ששה חדשים:
{{ח:תת|(1)}} מסר ביודעין הודעה או הצהרה בלתי נכונה בכל ענין או דבר הנוגע לקבלת פיצויים לפי תקנות אלה;
{{ח:תת|(2)}} השיב ביודעין תשובה בלתי נכונה לשאלה שנשאלה, או לידיעה שנדרשה בהתאם להוראות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|17|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה, למעט {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9}}, ביום י״ז בניסן תשל״ב (1 באפריל 1972).

{{ח:סעיף|18|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזקי מלחמה ונזק עקיף), תשכ״ז–1967 – בטלות.

{{ח:סעיף|19|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף), תשל״ג–1973“.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשס״ו, תשס״ו־2, תשס״ו־3, תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ט, תשע״ט־2, תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת נקראת ”תוספת ראשונה“; בנוסח הקבוע נקראת ”תוספת“).}}

{{ח:סעיף*|1||תיקון: תשנ״א־2, תשס״ו, תשס״ו־2, תשס״ו־3|עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:תת|(א)}} לגבי נזק מלחמה שהוא נזק לגופו של כלי טיס שעיקר פעולתו בקווים בין־לאומיים, למעט כלי טיס כאמור שאינו רשום בישראל או אינו חייב רישום בישראל והנמצא בשטח המדינה לצרכי תיקון, שיפוץ, עיבוד או הרכבה בלבד – 50% משווי הנזק.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי נזק מלחמה לנכס אחר – 100% משווי הנזק העקיף.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשס״ו, תשס״ו־2, תשס״ו־3, תשס״ח־2, תשס״ט, תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ט, תשע״ט־2, תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד|עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנוסח הקבוע):}} לגבי נזק עקיף – 100% משווי הנזק.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}} לגבי נזק עקיף – 100% משווי של נזק עקיף.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשס״ו, תשס״ו־2, תשס״ו־3, תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ט, תשע״ט־2, תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 – ההגדרה ”אזור מיוחד“}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}}
{{ח:ת}} {{עמודות|4|שדרות {{ש}} אבשלום {{ש}} אוהד {{ש}} בארי {{ש}} בני נצרים {{ש}} דקל {{ש}} חולית {{ש}} יבול {{ש}} ישע {{ש}} יתד {{ש}} כיסופים {{ש}} כרם שלום {{ש}} מבטחים {{ש}} מגן {{ש}} נווה {{ש}} ניר יצחק {{ש}} ניר עוז {{ש}} נירים {{ש}} סופה {{ש}} עין הבשור {{ש}} עין השלושה {{ש}} עמיעוז {{ש}} פרי גן {{ש}} צוחר {{ש}} רעים {{ש}} שדי אברהם {{ש}} שדה ניצן {{ש}} שלומית {{ש}} תלמי אליהו {{ש}} תלמי יוסף {{ש}} גברעם {{ש}} זיקים {{ש}} יד מרדכי {{ש}} כרמיה {{ש}} נתיב העשרה {{ש}} זמרת {{ש}} כפר מימון {{ש}} סעד {{ש}} עלומים {{ש}} שובה {{ש}} שוקדה {{ש}} תושיה {{ש}} תקומה {{ש}} אור הנר {{ש}} איבים {{ש}} ארז {{ש}} גבים {{ש}} יכיני {{ש}} כפר עזה {{ש}} מפלסים {{ש}} נחל עוז {{ש}} ניר עם {{ש}} אופקים {{ש}} נתיבות {{ש}} אורים {{ש}} גבולות {{ש}} צאלים {{ש}} ברוש {{ש}} תאשור {{ש}} תדהר {{ש}} אשבול {{ש}} בטחה {{ש}} גילת {{ש}} מבועים {{ש}} מסלול {{ש}} ניר משה {{ש}} ניר עקיבא {{ש}} פדויים {{ש}} פטיש {{ש}} פעמי תש״ז {{ש}} קלחים {{ש}} רנן {{ש}} שבי דרום {{ש}} שדה צבי {{ש}} תלמי ביל״ו {{ש}} תפרח {{ש}} בית הגדי {{ש}} גבעולים {{ש}} זרועה {{ש}} יושיביה {{ש}} מעגלים {{ש}} מלילות {{ש}} שיבולים {{ש}} שרשרת {{ש}} ברור חיל {{ש}} דורות {{ש}} רוחמה {{ש}} באר שבע {{ש}} חורה {{ש}} להבים {{ש}} לקיה {{ש}} מיתר {{ש}} נאות חובב {{ש}} עומר {{ש}} רהט {{ש}} שגב שלום {{ש}} תל שבע {{ש}} אום בטין {{ש}} א־סייד {{ש}} תראבין א־צאנע {{ש}} בית קמה {{ש}} גבעות בר {{ש}} דבירה {{ש}} חצרים {{ש}} להב {{ש}} כרמים {{ש}} משמר הנגב {{ש}} נבטים {{ש}} שובל {{ש}} אשכולות {{ש}} סנסנה {{ש}} אשקלון {{ש}} באר גנים {{ש}} בית שקמה {{ש}} ברכיה {{ש}} בת הדר {{ש}} גיאה {{ש}} הודיה {{ש}} חלץ {{ש}} כוכב מיכאל {{ש}} כפר סילבר {{ש}} מבקיעים {{ש}} משען {{ש}} ניצן א׳ {{ש}} ניצן ב׳ {{ש}} ניצנים {{ש}} ניר ישראל {{ש}} תלמי יפה {{ש}} אשדוד {{ש}} בני עי״ש {{ש}} גדרה {{ש}} גן יבנה {{ש}} יבנה {{ש}} קריית גת {{ש}} קריית מלאכי {{ש}} אביגדור {{ש}} אורות {{ש}} אחווה {{ש}} אמונים {{ש}} באר טוביה {{ש}} ביצרון {{ש}} בית עזרא {{ש}} גבעתי {{ש}} חצב {{ש}} חצור {{ש}} יינון {{ש}} כנות {{ש}} כפר אחים {{ש}} כפר ורבורג {{ש}} נווה מבטח {{ש}} ניר בנים {{ש}} עזר {{ש}} עזריקם {{ש}} ערוגות {{ש}} שדה עוזיהו {{ש}} שתולים {{ש}} תימורים {{ש}} תלמי יחיאל {{ש}} בית אלעזרי {{ש}} בניה {{ש}} גבעת ברנר {{ש}} קדרון {{ש}} גן הדרום {{ש}} כפר אביב {{ש}} כפר מרדכי {{ש}} מישר {{ש}} משגב דב {{ש}} עשרת {{ש}} שדמה {{ש}} כפר הנגיד {{ש}} פלמחים {{ש}} בית גמליאל {{ש}} בן זכאי {{ש}} בני דרום {{ש}} ניר גלים {{ש}} צופיה {{ש}} קבוצת יבנה {{ש}} בית חלקיה {{ש}} בני ראם {{ש}} גני טל {{ש}} חפץ חיים {{ש}} יד בנימין {{ש}} אלעזי {{ש}} גת {{ש}} ורדון {{ש}} כפר הרי״ף {{ש}} נגבה {{ש}} נחלה {{ש}} סגולה {{ש}} קדמה {{ש}} רבדים {{ש}} שדה יואב {{ש}} אחוזם {{ש}} זוהר {{ש}} יד נתן {{ש}} לכיש {{ש}} מנוחה {{ש}} נהורה {{ש}} נוגה {{ש}} ניר ח״ן {{ש}} עוצם {{ש}} שדה דוד {{ש}} שדה משה {{ש}} שחר {{ש}} תלמים {{ש}} אבן שמואל {{ש}} איתן {{ש}} אלומה {{ש}} זבדיאל {{ש}} זרחיה {{ש}} מרכז שפירא {{ש}} משואות יצחק {{ש}} נועם {{ש}} עוזה {{ש}} עין צורים {{ש}} קוממיות {{ש}} רווחה {{ש}} שלווה {{ש}} שפיר {{ש}} חוות השקמים {{ש}} תעשיות ספירים {{ש}} אזור התעשייה מבקיעים {{ש}} חוות יזרעם {{ש}} כרמית {{ש}} אשל הנשיא {{ש}} עד הלום {{ש}} כרם ביבנה}}

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשס״ו־2, תשס״ו־3, תשע״ב, תשע״ד, תשפ״ג, תשפ״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 – פסקה (3) להגדרת "”שווי של נזק עקיף“}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}}
{{ח:ת}} {{עמודות|4|שדרות {{ש}} אבשלום {{ש}} אוהד {{ש}} בארי {{ש}} בני נצרים {{ש}} דקל {{ש}} חולית {{ש}} יבול {{ש}} ישע {{ש}} יתד {{ש}} כיסופים {{ש}} כרם שלום {{ש}} מבטחים {{ש}} מגן נווה {{ש}} ניר יצחק {{ש}} ניר עוז {{ש}} נירים {{ש}} סופה {{ש}} עין הבשור {{ש}} עין השלושה {{ש}} עמיעוז {{ש}} פרי גן {{ש}} צוחר {{ש}} רעים {{ש}} שדי אברהם {{ש}} שדה ניצן {{ש}} שלומית {{ש}} תלמי אליהו {{ש}} תלמי יוסף {{ש}} גברעם {{ש}} זיקים {{ש}} יד מרדכי {{ש}} כרמיה {{ש}} נתיב העשרה {{ש}} זמרת {{ש}} כפר מימון {{ש}} סעד {{ש}} עלומים {{ש}} שובה {{ש}} שוקדה {{ש}} תושיה {{ש}} תקומה {{ש}} אור הנר {{ש}} איבים {{ש}} ארז {{ש}} גבים {{ש}} יכיני {{ש}} כפר עזה {{ש}} מפלסים {{ש}} נחל עוז {{ש}} ניר עם {{ש}} אופקים {{ש}} נתיבות {{ש}} אורים {{ש}} גבולות {{ש}} צאלים {{ש}} ברוש {{ש}} תאשור {{ש}} תדהר {{ש}} אשבול {{ש}} בטחה {{ש}} גילת {{ש}} מבועים {{ש}} מסלול {{ש}} ניר משה {{ש}} ניר עקיבא {{ש}} פדויים {{ש}} פטיש {{ש}} פעמי תש״ז {{ש}} קלחים {{ש}} רנן {{ש}} שבי דרום {{ש}} שדה צבי {{ש}} תלמי ביל״ו {{ש}} תפרח {{ש}} בית הגדי {{ש}} גבעולים {{ש}} דורות {{ש}} רוחמה {{ש}} אשקלון {{ש}} באר גנים {{ש}} בית שקמה {{ש}} ברכיה {{ש}} בת הדר {{ש}} גיאה {{ש}} הודיה {{ש}} חלץ {{ש}} כוכב מיכאל {{ש}} כפר סילבר {{ש}} מבקיעים {{ש}} משען {{ש}} ניצן א׳ {{ש}} ניצן ב׳ {{ש}} זרועה {{ש}} יושיביה {{ש}} מעגלים {{ש}} מלילות {{ש}} שיבולים {{ש}} שרשרת {{ש}} ברור חיל {{ש}} ניצנים {{ש}} ניר ישראל {{ש}} תלמי יפה {{ש}} חוות השקמים {{ש}} תעשיות ספירים {{ש}} אזור התעשייה מבקיעים {{ש}} חוות יזרעם}}

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשס״ו־3, תשפ״ד, תשפ״ד־2, תשפ״ד־3, תשפ״ד־5, תשפ״ד־6, תשפ״ד־7, תשפ״ה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 – ההגדרות ”אזור מיוחד“, ”אזור שנפגע בחודשים מאי ויוני“, ”אזור שנפגע בחודשים יולי ואוגוסט“ ו”אזור שנפגע בחודשים ספטמבר ואוקטובר 2024“}})}}|תיקון: תשפ״ד־7, תשפ״ה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} {{עמודות|4|אביבים {{ש}} אבירים {{ש}} אבן מנחם {{ש}} אדמית {{ש}} אילון {{ש}} אלקוש {{ש}} בית הלל {{ש}} בן עמי {{ש}} בצת {{ש}} ברעם {{ש}} ג׳יש (גוש חלב) {{ש}} גונן {{ש}} גורן {{ש}} געתון {{ש}} גורנות הגליל {{ש}} גשר הזיו {{ש}} דובב {{ש}} דישון {{ש}} דלתון {{ש}} דן {{ש}} דפנה {{ש}} הגושרים {{ש}} הילה {{ש}} זרעית {{ש}} חוסן {{ש}} חורפיש {{ש}} חניתה {{ש}} יובל {{ש}} יחיעם {{ש}} יערה {{ש}} יפתח {{ש}} יראון {{ש}} כברי {{ש}} כפר בלום {{ש}} כפר גלעדי {{ש}} כפר ורדים {{ש}} כפר סאלד {{ש}} כרם בן זמרה {{ש}} להבות הבשן {{ש}} לימן {{ש}} מטולה {{ש}} מלכיה {{ש}} מנות {{ש}} מנרה {{ש}} מעונה {{ש}} מעליא {{ש}} מעיין ברוך {{ש}} מעלות–תרשיחא {{ש}} מצובה {{ש}} מרגליות {{ש}} מרכז כ״ח {{ש}} משגב עם {{ש}} מתת {{ש}} נאות מרדכי {{ש}} נהריה {{ש}} נווה זיו {{ש}} נטועה {{ש}} סאסא {{ש}} סער {{ש}} ר׳ג׳ר {{ש}} עבדון {{ש}} עברון {{ש}} עין יעקב {{ש}} עלמה {{ש}} עמיר {{ש}} ערב אל־עראמשה {{ש}} פסוטה {{ש}} פקיעין {{ש}} פקיעין החדשה {{ש}} צבעון {{ש}} צוריאל {{ש}} קריית שמונה {{ש}} ראש הנקרה {{ש}} ריחאנייה {{ש}} רמות נפתלי {{ש}} שאר ישוב {{ש}} שדה נחמיה {{ש}} שומרה {{ש}} שלומי {{ש}} שמיר {{ש}} שניר {{ש}} שתולה {{ש}} נווה אטיב {{ש}} אלוני הבשן {{ש}} רמת מגשימים {{ש}} חספין {{ש}} נוב {{ש}} אבני איתן {{ש}} אליעד {{ש}} מיצר {{ש}} מבוא חמה {{ש}} קשת יונתן {{ש}} נטור {{ש}} כנף {{ש}} מעלה גמלא {{ש}} רמות {{ש}} נמרוד {{ש}} אלרום {{ש}} מרום גולן {{ש}} עין זיוון {{ש}} מגדל שמס {{ש}} מסעדה {{ש}} בוקעתה {{ש}} עין קיניה {{ש}} שעל {{ש}} גשור {{ש}} בני יהודה {{ש}} גבעת יואב {{ש}} נאות גולן {{ש}} אפיק {{ש}} כפר חרוב {{ש}} קדמת צבי {{ש}} קצרין {{ש}} אניעם {{ש}} חד נס {{ש}} אודם {{ש}} אורטל {{ש}} רמת טראמפ {{ש}} קלע אלון {{ש}} שבי ציון {{ש}} כיסרא–סמיע {{ש}} בית ג׳אן {{ש}} יאנוח–ג׳ת {{ש}} שדה אליעזר {{ש}} יסוד המעלה {{ש}} אור גנוז {{ש}} בר יוחאי {{ש}} מירון}}

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית|תיקון: תשפ״ד־5, תשפ״ד־6, תשפ״ד־7, תשפ״ה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 – ההגדרות ”אזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר“, ”אזור שנפגע בחודשים מרץ ואפריל“ ו”אזור שנפגע בחודשים נובמבר ודצמבר 2024“ ו{{מוקטן|”}}אזור שנפגע בחודשים ינואר ופברואר 2025{{מוקטן|“}}}})}}|תיקון: תשפ״ד־6, תשפ״ד־7, תשפ״ה־2, תשפ״ה־3}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}}
{{ח:ת}} {{עמודות|4|אביבים {{ש}} אבירים {{ש}} אבן מנחם {{ש}} אדמית {{ש}} אור הגנוז {{ש}} אילון {{ש}} אלקוש {{ש}} בית הלל {{ש}} בן עמי {{ש}} בצת {{ש}} ברעם {{ש}} בר יוחאי {{ש}} ג׳יש (גוש חלב) {{ש}} גונן {{ש}} גורן {{ש}} געתון {{ש}} גורנות הגליל {{ש}} גשר הזיו {{ש}} דובב {{ש}} דישון {{ש}} דלתון {{ש}} דן {{ש}} דפנה {{ש}} הגושרים {{ש}} הילה {{ש}} זרעית {{ש}} חוסן {{ש}} חורפיש {{ש}} חניתה {{ש}} יובל {{ש}} יחיעם {{ש}} יסוד המעלה {{ש}} יערה {{ש}} יפתח {{ש}} יראון {{ש}} כברי {{ש}} כפר בלום {{ש}} כפר גלעדי {{ש}} כפר ורדים {{ש}} כפר סאלד {{ש}} כרם בן זמרה {{ש}} להבות הבשן {{ש}} לימן {{ש}} מטולה {{ש}} מירון {{ש}} מלכיה {{ש}} מנות {{ש}} מנרה {{ש}} מעונה {{ש}} מעליא {{ש}} מעיין ברוך {{ש}} מעלות–תרשיחא {{ש}} מצובה {{ש}} מרגליות {{ש}} מרכז כ״ח {{ש}} משגב עם {{ש}} מתת {{ש}} נאות מרדכי {{ש}} נהריה {{ש}} נווה זיו {{ש}} נטועה {{ש}} סאסא {{ש}} סער {{ש}} ספסופה {{ש}} ר׳ג׳ר {{ש}} עבדון {{ש}} עברון {{ש}} עין יעקב {{ש}} עלמה {{ש}} עמיר {{ש}} ערב אל־עראמשה {{ש}} פסוטה {{ש}} פקיעין {{ש}} פקיעין החדשה {{ש}} צבעון {{ש}} צוריאל {{ש}} קדיתא {{ש}} קריית שמונה {{ש}} ראש הנקרה {{ש}} ריחאנייה {{ש}} רמות נפתלי {{ש}} שאר ישוב {{ש}} שדה אליעזר {{ש}} שבי ציון {{ש}} שדה נחמיה {{ש}} שומרה {{ש}} שלומי {{ש}} שמיר {{ש}} שניר {{ש}} שתולה}}

{{ח:קטע2|תוספת 6|תוספת שישית|תיקון: תשפ״ד־7, תשפ״ה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 – ההגדרות ”אזור שנפגע בחודשים מאי ויוני“, ”אזור שנפגע בחודשים יולי ואוגוסט“ ו”אזור שנפגע בחודשים ספטמבר ואוקטובר 2024“}})}}|תיקון: תשפ״ה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}}
{{ח:ת}} {{עמודות|4|אבו סנאן {{ש}} אחיהוד {{ש}} איילת השחר {{ש}} אליפלט {{ש}} אמירים {{ש}} אמנון {{ש}} אפק {{ש}} אשרת {{ש}} בוסתן הגליל {{ש}} ביריה {{ש}} בית העמק {{ש}} בענה {{ש}} בר־לב {{ש}} גדות {{ש}} ג׳דיידה־מכר {{ש}} ג׳וליס {{ש}} גילון {{ש}} גיתה {{ש}} דיר אל־אסד {{ש}} הר חלוץ {{ש}} חולתה {{ש}} חצור הגלילית {{ש}} חרשים {{ש}} טובא־זנר׳רייה {{ש}} טל־אל {{ש}} יסעור {{ש}} ירכא {{ש}} כורזים {{ש}} כחל {{ש}} כישור {{ש}} כליל {{ש}} כמון {{ש}} כמאנה {{ש}} כפר יאסיף {{ש}} כפר הנשיא {{ש}} כפר שמאי {{ש}} כרי דשא {{ש}} כרכום {{ש}} כרמיאל {{ש}} לבון {{ש}} לוחמי הגטאות {{ש}} לפידות {{ש}} מג׳ד אל־כרום {{ש}} מגדל תפן {{ש}} מזרעה {{ש}} מחניים {{ש}} מכמנים {{ש}} מסריק {{ש}} משמר הירדן {{ש}} נחף {{ש}} נס עמים {{ש}} נתיב השיירה {{ש}} סאג׳ור {{ש}} עין המפרץ {{ש}} עין אל־אסד {{ש}} עכו {{ש}} עמוקה {{ש}} עמיעד {{ש}} עמקה {{ש}} פלך {{ש}} פרוד {{ש}} צורית {{ש}} צפת {{ש}} קדרים {{ש}} ראמה {{ש}} ראש פינה {{ש}} רגבה {{ש}} שבי ציון {{ש}} שמרת {{ש}} שזור {{ש}} שיח׳ דנון {{ש}} שפר {{ש}} תובל}}

{{ח:קטע2|תוספת 7|תוספת שביעית|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 – ההגדרה ”אזור שנפגע בחודשים ספטמבר ואוקטובר 2024“}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}}
{{ח:ת}} קריית אתא {{ש}} קריית ביאליק {{ש}} קריית ים {{ש}} קריית מוצקין

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} האזור של השכונות קריית חיים מערבית, קריית חיים מזרחית וקריית שמואל בחיפה כפי שמסומן במפה שלהלן:
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:שכונות קריות חיפה.jpg|450px|link=]]}}

{{ח:קטע2|תוספת 8|תוספת שמינית|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 – ההגדרה ”האזור הדרומי של הצפון“ בפסקה (5) להגדרה ”שווי של נזק עקיף“}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}}
{{ח:ת}} אבטליון, אושה, אחוזת ברק, איבטין, אילנייה, אכסאל, אלומות, אלוני אבא, אלונים, אלון הגליל, אלמגור, אעבילין, אפיקים, ארבל, אשבל, אשדות יעקב (איחוד), אשדות יעקב (מאוחד), אשחר, ביר אל־מכסור, בית זייד, בית זרע, בית לחם הגלילית, בית קשת, בית רימון, בית שערים, בלפוריה, בסמת טבעון, בעינה–נג׳ידאת, גבעת אבני, גבעת אלה, גבת, גינוסר, גיניגר, דבוריה, דברת, דגניה א׳, דגניה ב׳, דיר חנא, דמידה, האון, הודיות, הושעיה, הזורעים, החותרים, היוגב, הסוללים, הרדוף, הררית, ואדי אל־חמאם, זרזיר, חג׳יראת (זהרה), ח׳וואליד, חוסנייה, חוקוק, חזון, חיפה, חנתון, טבריה, טורעאן, טירת כרמל, טמרה, טפחות, יבנאל, יגור, יובלים, יודפת, יעד, יפיע, יפעת, כאבול, כדורי, כווכב אבו אל־היג׳א, כינרת (מושבה), כינרת (קבוצה), כלנית, כעבייה–טבאש–חג׳אג׳רה, כפר ביאליק, כפר ברוך, כפר גדעון, כפר גלים, כפר החורש, כפר המכבי, כפר הנוער הדתי, כפר זיתים, כפר חיטים, כפר חנניה, כפר חסידים א׳, כפר חסידים ב׳, כפר יהושע, כפר כמא, כפר כנא, כפר מנדא, כפר קיש, לביא, לבנים, לוטם, מגדל, מגדל העמק, מורן, מורשת, מזרע, מנוף, מנשיית א־זבדה, מסד, מסדה, מעגן, מצפה, מצפה אבי״ב, מצפה נטופה, מר׳אר, משהד, נהלל, נופית, נוף הגליל, נצרת, נשר, סוואעד (חמירה), סח׳נין, סלאמה, עדי, עזיר, עילבון, עילוט, עין מאהל, ענבר, עצמון–שגב, עראבה, ערב אל־נעים, פורייה (כפר עבודה), פורייה (נווה עובד), פורייה עילית, עין גב, צבייה, ציפורי, קורנית, קריית טבעון, ראס אל־עין, ראס עלי, רביד, רומאנה, רומת אל־היב, רינה, רכסים, רמת דוד, רמת יוחנן, רמת ישי, רקפת, שדה אילן, שדה יעקב, שדמות דבורה, שורשים, שכניה, שמשית, שעב, שער הגולן, שער העמקים, שפרעם, שרונה, שריד, תל עדשים, תל קציר, תמרת.

{{ח:קטע2|תוספת 9|תוספת תשיעית|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 – ההגדרה ”אזור שנפגע בחודשים נובמבר ודצמבר 2024“}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}}
{{ח:ת}} {{עמודות|4|אודם {{ש}} אורטל {{ש}} איילת השחר {{ש}} אל־רום {{ש}} בוקעאת׳א {{ש}} מג׳דל שמס {{ש}} מסעדה {{ש}} מצוק עורבים {{ש}} מרום גולן {{ש}} נווה אטי״ב {{ש}} נמרוד {{ש}} עין זיוון {{ש}} עין קיניה {{ש}} קדמת צבי {{ש}} קלע אלון {{ש}} קצרין {{ש}} רמת טראמפ {{ש}} שעל.}}

{{ח:קטע2|תוספת 10|תוספת עשירית|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 – ההגדרה ”האזור הכולל את הגליל העליון ויישובי המפרץ“ בפסקה (5) להגדרה ”שווי של נזק עקיף“}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בתקופת התקופה הקובעת):}}
{{ח:ת}} {{עמודות|4|אבו סנאן {{ש}} אחיהוד {{ש}} אליפלט {{ש}} אמירים {{ש}} אמנון {{ש}} אפק {{ש}} אשרת בוסתן הגליל {{ש}} ביריה {{ש}} בית ג׳ן {{ש}} בית העמק {{ש}} בענה {{ש}} בר־לב {{ש}} גדות {{ש}} ג׳דידה–מכר {{ש}} ג׳וליס {{ש}} גילון {{ש}} גיתה {{ש}} דיר אל־אסד {{ש}} הר חלוץ {{ש}} חולתה {{ש}} חיפה {{ש}} חצור הגלילית {{ש}} חרשים {{ש}} טובא–זנגרייה {{ש}} טל־אל {{ש}} יאנוח–ג׳ת {{ש}} יירכא {{ש}} יסעור {{ש}} כורזים {{ש}} כחל {{ש}} כישור {{ש}} כיסרא–סמיע {{ש}} כליל {{ש}} כמאנה {{ש}} כמון {{ש}} כפר ביאליק {{ש}} כפר הנשיא {{ש}} כפר יאסיף {{ש}} כפר מסריק {{ש}} כפר שמאי {{ש}} כרי דשא {{ש}} כרכום {{ש}} כרמיאל {{ש}} לבון {{ש}} לוחמי הגטאות {{ש}} לפידות {{ש}} מג׳ד אל־כרום {{ש}} מגדל תפן {{ש}} מזרעה {{ש}} מחניים {{ש}} מכמנים {{ש}} משמר הירדן {{ש}} נחף {{ש}} נס עמים {{ש}} נשר {{ש}} נתיב השיירה {{ש}} סאג׳ור {{ש}} עין אל־אסד {{ש}} עין המפרץ {{ש}} עכו {{ש}} עמוקה {{ש}} עמיעד {{ש}} עמקה {{ש}} פלך {{ש}} פרוד {{ש}} צורית {{ש}} צפת {{ש}} קדרים {{ש}} קריית אתא {{ש}} קריית ביאליק {{ש}} קריית ים {{ש}} קריית מוצקין {{ש}} ראמה {{ש}} ראש פינה {{ש}} רגבה {{ש}} שבי ציון {{ש}} שיח׳ דנון {{ש}} שזור {{ש}} שמרת {{ש}} שפר {{ש}} תובל.}}

{{ח:חתימות|ח׳ בתמוז תשל״ג (8 ביולי 1973)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]