חוק-יסוד: הכנסת

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק־יסוד: הכנסת}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000037}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ח, 69|חוק־יסוד: הכנסת|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208441.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ט, 146|תיקון מס׳ 1|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208442.pdf}}, {{ח:תיבה|158|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208443.pdf}}, {{ח:תיבה|210|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208444.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 24|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208445.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 108|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208446.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 160|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208447.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 168|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211790.pdf}}, {{ח:תיבה|168|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208448.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 196|חוק כינוס הכנסת (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210440.pdf}}, {{ח:תיבה|196|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_211657.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 120|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210455.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 58|חוק כינוס הכנסת (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210744.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 196|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210837.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 90|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210826.pdf}}, {{ח:תיבה|208|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210894.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 162|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210809.pdf}}, {{ח:תיבה|224|חוק־יסוד: הממשלה|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210707.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 140|חוק הכנסת (מספר חברים בועדות)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_203746.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 42|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211009.pdf}}, {{ח:תיבה|316|תיקון מס׳ 18|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211175.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 100|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211249.pdf}}, {{ח:תיבה|106|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211248.pdf}}, {{ח:תיבה|112|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211240.pdf}}, {{ח:תיבה|112|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211241.pdf}}, {{ח:תיבה|234|תיקון מס׳ 23|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211292.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 186|תיקון מס׳ 24|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211435.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 108|תיקון מס׳ 25|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300182.pdf}}, {{ח:תיבה|260|תיקון מס׳ 26|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300246.pdf}}, {{ח:תיבה|261|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300247.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 50|תיקון מס׳ 28|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300284.pdf}}, {{ח:תיבה|114|תיקון מס׳ 29|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300314.pdf}}, {{ח:תיבה|166|חוק־יסוד: הממשלה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300337.pdf}}, {{ח:תיבה|426|תיקון מס׳ 31|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300374.pdf}}, {{ח:תיבה|432|תיקון מס׳ 32|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300389.pdf}}, {{ח:תיבה|494|תיקון מס׳ 33|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300398.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 2|תיקון מס׳ 34|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300419.pdf}}, {{ח:תיבה|410|תיקון מס׳ 35|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300486.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 336|תיקון מס׳ 36|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300994.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 393|תיקון מס׳ 37|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300158.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 158|תיקון מס׳ 38|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300071.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 626|תיקון מס׳ 39|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300731.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 346|תיקון לחוק־יסוד: הממשלה|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301536.pdf}}, {{ח:תיבה|554|תיקון מס׳ 41|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303800.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 248|תיקון מס׳ 42 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_313649.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 338|תיקון מס׳ 43|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_320100.pdf}}, {{ח:תיבה|1086|תיקון מס׳ 44|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_347851.pdf}}, {{ח:תיבה|1154|תיקון מס׳ 45|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348520.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 516|תיקון מס׳ 46|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382385.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 636|תיקון מס׳ 47|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_493816.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 34|תיקון מס׳ 8 והוראת שעה לחוק־יסוד: הממשלה|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_570150.pdf}}, {{ח:תיבה|70|תיקון מס׳ 49|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_573903.pdf}}, {{ח:תיבה|420|תיקון מס׳ 50 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_581313.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 368|תיקון מס׳ 51|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_603565.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 8|תיקון מס׳ 52|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1652182.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 634|תיקון מס׳ 13 לחוק־יסוד: הממשלה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6802943.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|המהות}}
{{ח:ת}} הכנסת היא בית הנבחרים של המדינה.

{{ח:סעיף|2|מקום המושב}}
{{ח:ת}} מקום מושבה של הכנסת הוא ירושלים.

{{ח:סעיף|3|ההרכב}}
{{ח:ת}} הכנסת בהיבחרה תהיה בת מאה ועשרים חבר.

{{ח:סעיף|4|שיטת הבחירות}}
{{ח:ת}} הכנסת תיבחר בבחירות כלליות, ארציות, ישירות, שוות, חשאיות ויחסיות, לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות לכנסת}}; אין לשנות סעיף זה, אלא ברוב של חברי הכנסת.

{{ח:סעיף|5|הזכות לבחור}}
{{ח:ת}} כל אזרח ישראלי בן שמונה עשרה שנה ומעלה זכאי לבחור לכנסת, אם בית משפט לא שלל ממנו זכות זו על פי חוק; חוק הבחירות יקבע את המועד שבו ייחשב אדם בן שמונה עשרה שנה לענין השימוש בזכות הבחירה לכנסת.

{{ח:סעיף|5א|הזכות להגיש רשימת מועמדים|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} רשימת מועמדים לכנסת תוגש על ידי מפלגה בלבד; דרכי התאגדותן ורישומן של מפלגות ותנאים להגשת רשימת מועמדים, ייקבעו בחוק.

{{ח:סעיף|6|הזכות להיבחר|תיקון: תשמ״א־2, תשמ״ז, תשנ״ו־4, תש״ס־2, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} כל אזרח ישראלי, שביום הגשת רשימת המועמדים הכוללת את שמו הוא בן עשרים ואחת שנה ומעלה, זכאי להיבחר לכנסת, זולת אם בית משפט שלל ממנו זכות זו על פי חוק או שנידון, בפסק דין סופי, לעונש מאסר בפועל לתקופה העולה על שלושה חודשים וביום הגשת רשימת המועמדים טרם עברו שבע שנים מהיום שגמר לרצות את עונש המאסר בפועל, ואם הורשע בעבירת טרור חמורה או עבירת ביטחון חמורה, כפי שייקבע בחוק, נידון, בפסק דין סופי, לעונש מאסר בפועל לתקופה העולה על שבע שנות מאסר, וביום הגשת רשימת המועמדים טרם עברו 14 שנים מהיום שגמר לרצות את עונש המאסר בפועל, אלא אם כן קבע יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית כי אין עם העבירה שבה הורשע, בנסיבות הענין, משום קלון.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|סעיף זה לא יחול על מי שהורשע בעבירה אם לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_493816.pdf|תיקון מס׳ 47}} עברו שבע שנים מהיום שגמר לרצות את עונש המאסר בפועל.}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} מועמד לכנסת שנידון כאמור בסעיף קטן (א) ופסק הדין נעשה סופי אחרי הגשת רשימת המועמדים ולפני שהחל לכהן כחבר הכנסת, דינו כדין מי שהתפטר מרשימת המועמדים שבה כלול שמו, או מחברותו בכנסת, לפי הענין, אלא אם כן קבע יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית שאין עם העבירה שבה הורשע, בנסיבות הענין, משום קלון.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|נוהל הטיפול בבקשות לקביעת העדר קלון|נוהל הטיפול בבקשות לקביעת העדר קלון, התשע״ד–2013}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} קביעת יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לפי סעיפים קטנים (א) ו־(ג) לא תידרש אם קבע בית המשפט, לפי דין, כי יש עם העבירה, בנסיבות הענין, משום קלון.
{{ח:תת|(ה)}} לענין סעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מאסר בפועל“ – סך כל תקופות המאסר בפועל שעל הנידון לרצות ברצף אחד, אף אם הוטלו בגזרי דין שונים, לרבות מאסר על תנאי שהופעל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עבירה“ – כל אחת מהעבירות שעליהן נידון לעונש של מאסר בפועל.

{{ח:סעיף|6א|סייג למועמדות חבר הכנסת שפרש מסיעתו|תיקון: תשנ״א, תשנ״ו־3, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הכנסת שפרש מסיעתו ולא התפטר מכהונתו סמוך לפרישתו, לא ייכלל, בבחירות לכנסת שלאחריה, ברשימת מועמדים שהגישה מפלגה שהיתה מיוצגת על ידי סיעה של הכנסת היוצאת; הוראה זו לא תחול על התפלגות סיעה בתנאים שנקבעו בחוק.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 25|סעיף 25 לחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], תשכ״ט–1969}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|חוק הכנסת#סעיף 61|סעיף 61 לחוק הכנסת, התשנ״ד–1994}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פרישה מסיעה“ – לרבות הצבעה במליאת הכנסת שלא בהתאם לעמדת הסיעה בענין הבעת אמון לממשלה או אי־אמון בה; ואולם הצבעה כאמור לא תיחשב כפרישה אם חבר הכנסת לא קיבל כל תמורה בעד הצבעתו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תמורה“ – במישרין או בעקיפין, בהבטחה או בהתחייבות לעתיד, ולרבות הבטחת מקום ברשימת מועמדים לכנסת, או מינוי חבר הכנסת עצמו או אדם אחר לתפקיד כלשהו.

{{ח:סעיף|7|מי לא יהיה מועמד|תיקון: תשי״ט־2, תשנ״ו־3, תשס״א־6}}
{{ח:ת}} אלה לא יהיו מועמדים לכנסת:
{{ח:תת|(1)}} נשיא המדינה;
{{ח:תת|(2)}} שני הרבנים הראשיים;
{{ח:תת|(3)}} שופט;
{{ח:תת|(4)}} דיין של בית דין דתי;
{{ח:תת|(5)}} מבקר המדינה;
{{ח:תת|(6)}} ראש המטה הכללי, צבא־הגנה לישראל;
{{ח:תת|(7)}} רבנים וכהני דתות אחרות, כשהם משמשים בכהונתם בשכר;
{{ח:תת|(8)}} עובדי מדינה בכירים וקציני צבא בדרגות או בתפקידים שייקבעו בחוק;
{{ח:תת|(9)}} שוטרים וסוהרים בדרגות או בתפקידים שייקבעו בחוק;
{{ח:תת|(10)}} עובדי תאגידים שהוקמו בחוק, בדרגות או בתפקידים שייקבעו בחוק;
{{ח:ת}} זולת אם חדלו לכהן במשרה או בתפקיד כאמור לפני המועד להגשת רשימות המועמדים לכנסת, ואם נקבע בחוק מועד מוקדם מזה, לפני המועד האמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 56|סעיף 56 לחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], תשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|7א|מניעת השתתפות בבחירות|תיקון: תשמ״ה, תשס״ב־2, תשס״ח, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} רשימת מועמדים לא תשתתף בבחירות לכנסת ולא יהיה אדם מועמד בבחירות לכנסת, אם יש במטרותיה או במעשיה של הרשימה או במעשיו של האדם, לרבות בהתבטאויותיו, לפי הענין, במפורש או במשתמע, אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית;
{{ח:תתת|(2)}} הסתה לגזענות;
{{ח:תתת|(3)}} תמיכה במאבק מזוין, של מדינת אויב או של ארגון טרור, נגד מדינת ישראל.
{{ח:תת|(א1)}} לעניין סעיף זה, יראו מועמד ששהה במדינת אויב שלא כדין בשבע השנים שקדמו למועד הגשת רשימת המועמדים כמי שיש במעשיו משום תמיכה במאבק מזוין נגד מדינת ישראל, כל עוד לא הוכיח אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} החלטת ועדת הבחירות המרכזית כי מועמד מנוע מלהשתתף בבחירות טעונה אישור בית המשפט העליון.
{{ח:תת|(ג)}} מועמד יצהיר הצהרה לענין סעיף זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 57|סעיף 57(ט1) לחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], תשכ״ט–1969}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} פרטים לענין הדיון בועדת הבחירות המרכזית ובבית המשפט העליון ולענין הצהרה לפי סעיף קטן (ג), ייקבעו בחוק.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 63א|סעיפים 63א}} {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 64|ו־64 לחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], תשכ״ט–1969}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|נוהל הטיפול בבקשות לפסילת רשימת מועמדים או מועמד לכנסת|נוהל הטיפול בבקשות לפסילת רשימת מועמדים או מועמד לכנסת, התשע״ט–2019}}.}}

{{ח:סעיף|8|תקופת כהונת הכנסת}}
{{ח:ת}} תקופת כהונתה של הכנסת תהיה ארבע שנים מיום היבחרה.

{{ח:סעיף|8א||תיקון: תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|9|מועד הבחירות|תיקון: תשי״ט}}
{{ח:ת}} הבחירות לכנסת יהיו ביום ג׳ השלישי לחודש חשון של השנה שבה תמה כהונתה של הכנסת היוצאת, אולם אם היתה השנה שלפניה שנה מעוברת, יהיו הבחירות ביום ג׳ הראשון לאותו חודש.

{{ח:סעיף|9א|הארכת תקופת כהונה|תיקון: תשנ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסת לא תאריך את תקופת כהונתה אלא בחוק שנתקבל ברוב של שמונים חברי הכנסת ואם נתקיימו נסיבות מיוחדות המונעות עריכת בחירות בעיתן; תקופת ההארכה לא תעלה על הזמן המתחייב מהנסיבות האמורות; בחוק כאמור ייקבע מועד הבחירות.
{{ח:תת|(ב)}} מבלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34}}, רשאית הכנסת, בהחלטה ברוב חבריה, להקדים את מועד הבחירות שנקבע לפי סעיף קטן (א), ובלבד שהמועד החדש לא יהיה מוקדם מהמועד לקיום הבחירות לכנסת לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}.

{{ח:סעיף|10|יום הבחירות – שבתון}}
{{ח:ת}} יום הבחירות יהיה יום שבתון, אך שירותי התחבורה ושאר שירותים ציבוריים יפעלו כסדרם.

{{ח:סעיף|11|פרסום תוצאות הבחירות|תיקון: תשנ״ו־2}}
{{ח:ת}} תוצאות הבחירות יפורסמו ברשומות תוך שמונה ימים מיום הבחירות.

{{ח:סעיף|12|כינוס הכנסת|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} הכנסת תתכנס לישיבתה הראשונה, לאחר פרסום תוצאות הבחירות, בתוך ארבעה עשר ימים מיום הבחירות לכנסת במועד שייקבע בחוק, אלא אם כן נקבע בחוק מועד סמוך אחר בשל יום מנוחה, חג, מועד, יום זיכרון או בשל סמיכות לאחד מהם, או בשל חול המועד.

{{ח:סעיף|13||תיקון: תש״ס־2, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|14|ישיבת הפתיחה|תיקון: תשנ״ו־5}}
{{ח:ת}} סדרי ישיבת הפתיחה ייקבעו בחוק, והם יבטאו את אופיה של מדינת ישראל ומורשתה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|חוק הכנסת|חוק הכנסת, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|15|הצהרת אמונים של חבר הכנסת|תיקון: תשנ״ו־5}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הכנסת יצהיר אמונים; ואלה דברי ההצהרה:
{{ח:תתת}} ”אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל ולמלא באמונה את שליחותי בכנסת“.
{{ח:תת|(ב)}} סדרי ההצהרה ייקבעו בחוק.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|חוק הכנסת|חוק הכנסת, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|16|אי־הצהרה}}
{{ח:ת}} קרא יושב ראש הכנסת לחבר הכנסת להצהיר הצהרת אמונים והחבר לא עשה כן, לא יהנה החבר מזכויותיו של חבר הכנסת כל עוד לא הצהיר.

{{ח:סעיף|16א|אי הצהרה בשל אזרחות כפולה|תיקון: תשנ״ו־4}}
{{ח:ת}} היה חבר הכנסת בעל אזרחות נוספת שאינה ישראלית, ודיני המדינה שהוא אזרח שלה, מאפשרים את שחרורו מאזרחות זו, לא יצהיר אמונים אלא לאחר שעשה את כל הדרוש מצדו לשם שחרורו ממנה, והוא לא ייהנה מזכויותיו של חבר הכנסת כל עוד לא הצהיר.

{{ח:סעיף|17|חסינות חברי הכנסת}}
{{ח:ת}} לחברי הכנסת תהיה חסינות; פרטים ייקבעו בחוק.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם|חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם, תשי״א–1951}}.}}

{{ח:סעיף|18|חסינות בנייני הכנסת}}
{{ח:ת}} לבנייני הכנסת תהיה חסינות; פרטים ייקבעו בחוק.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת|חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת, תשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|19|סדרי העבודה והתקנון}}
{{ח:ת}} הכנסת תקבע סדרי עבודתה; במידה שסדרי העבודה לא נקבעו בחוק תקבעם הכנסת בתקנון; כל עוד לא נקבעו סדרי העבודה כאמור, תנהג הכנסת לפי הנוהג והנוהל המקובלים בה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|תקנון הכנסת|תקנון הכנסת}}.}}

{{ח:סעיף|20|היושב ראש והסגנים|תיקון: תשנ״ז, תש״ס־2, תשס״ב, תשס״ו, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסת תבחר מבין חבריה יושב ראש וסגנים ליושב ראש. עד לבחירת יושב ראש הכנסת, ימשיך לכהן בתפקידו יושב ראש הכנסת היוצאת אם שב ונבחר כחבר הכנסת, ואם לא שב ונבחר – יכהן הותיק שבחברי הכנסת, שאינו ראש הממשלה, שר או סגן שר, כיושב ראש הכנסת בפועל. בסעיף זה, ”ותיק“ – מי שתקופת כהונתו בכנסת היא הארוכה ביותר, ברציפות או שלא ברציפות, ומבין בעלי ותק שווה – המבוגר שבהם.
{{ח:תת|(ב)}} הכנסת רשאית, בתקנונה, לקבוע סייגים לבחירתו של חבר הכנסת לכהונת יושב ראש הכנסת או סגן ליושב ראש הכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} הכנסת רשאית, בהחלטה ברוב חבריה, להשעות מכהונתו את יושב ראש הכנסת או סגן ליושב ראש הכנסת או לקבוע סייגים לכהונתם; פרטים ייקבעו בחוק.
{{ח:תת|(ד)}} הכנסת רשאית, בהחלטה ברוב חבריה או ברוב גדול יותר שייקבע בחוק, להעביר מכהונתו את יושב ראש הכנסת או סגן ליושב ראש הכנסת; פרטים ייקבעו בחוק.

{{ח:סעיף|20א|ממלא מקום של יושב ראש הכנסת ויושב ראש הכנסת בפועל|תיקון: תשכ״ז, תשנ״ז, תש״ס־2}}
{{ח:תת|(א)}} יצא יושב ראש הכנסת את גבולות המדינה, ימלא סגן ליושב ראש את מקומו עד שישוב היושב ראש.
{{ח:תת|(ב)}} הודיע יושב ראש הכנסת לועדת הכנסת או שקבעה ועדת הכנסת כי מטעמי בריאות נבצר מיושב ראש הכנסת דרך ארעי למלא תפקידו, או הודיע יושב ראש הכנסת כי נבצר ממנו דרך ארעי למלא את תפקידו וועדת הכנסת אישרה את הודעתו, ימלא סגן ליושב ראש את מקומו עד שיודיע יושב ראש הכנסת לועדת הכנסת או עד שתקבע ועדת הכנסת כי לא נבצר עוד ממנו למלא תפקידו.
{{ח:תת|(ג)}} נתפנתה משרתו של יושב ראש הכנסת – מפני שהתפטר או נפטר או מפני שקבעה ועדת הכנסת כי מטעמי בריאות נבצר ממנו דרך קבע למלא תפקידו – יכהן סגן ליושב ראש כיושב ראש הכנסת בפועל עד שתבחר הכנסת יושב ראש חדש.
{{ח:תת|(ג1)|(1)}} הושעה יושב ראש הכנסת מכהונתו בהחלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(ג)}}, יכהן סגן ליושב ראש הכנסת כיושב ראש הכנסת בפועל, עד לביטול ההשעיה או עד לבחירת יושב ראש חדש, לפי הענין.
{{ח:תתת|(2)}} הועבר יושב ראש הכנסת מכהונתו בהחלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(ד)}}, יכהן סגן ליושב ראש הכנסת כיושב ראש הכנסת בפועל עד לבחירת יושב ראש חדש.
{{ח:תת|(ד)}} הסגן ליושב ראש שיכהן כממלא מקום של יושב ראש הכנסת או כיושב ראש הכנסת בפועל הוא הסגן שנבחר לכך על ידי ועדת הכנסת.
{{ח:תת|(ה)}} בכהונתו כממלא מקום של יושב ראש הכנסת או כיושב ראש הכנסת בפועל יכהן הסגן ליושב ראש בכל כהונה המיועדת ליושב ראש הכנסת על פי דין, ימלא כל תפקיד המוטל על יושב ראש הכנסת על פי דין וישתמש בכל סמכות הנתונה ליושב ראש הכנסת על פי דין.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף זה יחולו, בשינויים המחוייבים, גם אם הנסיבות האמורות בסעיפים קטנים (א), (ב), (ג) או (ג1) לגבי יושב ראש הכנסת נתקיימו במי שמכהן כממלא מקום של יושב ראש הכנסת או כיושב ראש הכנסת בפועל.

{{ח:סעיף|21|ועדות|תיקון: תשנ״א־2, תשנ״ב, תשנ״ד, תשס״א}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסת תבחר מבין חבריה ועדות קבועות, והיא רשאית לבחור מבין חבריה גם ועדות לענינים מסויימים; תפקידי הועדות, סמכויותיהן וסדרי עבודתן, במידה שלא נקבעו בחוק, ייקבעו בתקנון.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנון ניתן לקבוע הוראות בדבר סמכותן של הועדות לזמן נושא משרה או ממלא תפקיד בשירות המדינה, ברשות מקומית, במועצה דתית, בתאגיד שהוקם בחוק או בחברה ממשלתית, ולחייבו למסור מידע שבידו על פעילות הגוף שבו הוא מכהן, זולת אם יש בגילוי משום פגיעה בחוק, בחובה מקצועית או בחובת אמונים שהוא חב בה על פי דין, וכן שיובטחו לו הזכויות של עד בבית המשפט; הזימון ייעשה באמצעות השר הנוגע בדבר או בידיעתו, ובמי שאינו בשירות המדינה – באמצעות ראש הגוף שהמוזמן פועל בשירותו; ואולם רשאי השר הממונה או ראש הגוף שהמוזמן פועל בשירותו, להודיע לועדה כי הוא עצמו יופיע במקום מי שזומן.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|21א||תיקון: תשס״א־3, תשע״ו־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|22|ועדות חקירה}}
{{ח:ת}} הכנסת רשאית למנות ועדות חקירה, אם על ידי הסמכת אחת הועדות הקבועות ואם על ידי בחירת ועדה מבין חבריה, כדי לחקור דברים שהכנסת קבעה; סמכויותיה ותפקידיה של ועדת חקירה ייקבעו על ידי הכנסת; בכל ועדת חקירה יהיו גם נציגים של סיעות שאינן משתתפות בממשלה, לפי יחסי הכוחות של הסיעות בכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|תקנון הכנסת#סעיף 128|סעיף 128 לתקנון הכנסת}}.}}

{{ח:סעיף|23|דינם של שר וסגן שר שאינם חברי הכנסת|תיקון: תשע״ה־2, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} שר או סגן שר שאינם חברי הכנסת, דינם לכל דבר הנוגע לכנסת כדין שר או סגן שר שהם חברי הכנסת, אולם לא תהא להם זכות הצבעה.

{{ח:סעיף|24|מנין|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} הכנסת תדון ותחליט בכל מספר חברים אם אין בחוק הוראה אחרת לענין זה.

{{ח:סעיף|25|רוב}}
{{ח:ת}} הכנסת תחליט ברוב דעות של המשתתפים בהצבעה, כשהנמנעים אינם באים במנין המשתתפים בהצבעה; סדרי ההצבעה ייקבעו בתקנון; והכל כשאין בחוק הוראה אחרת לענין זה.

{{ח:סעיף|26|ישיבות}}
{{ח:ת}} ישיבות הכנסת יהיו במקום מושבה, אולם בנסיבות מיוחדות רשאי יושב ראש הכנסת, בהתייעצות עם הסגנים, לכנס את הכנסת במקום אחר; ישיבות הכנסת מתקיימות בימי חול.

{{ח:סעיף|27|פומביות|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} הכנסת תשב בפומבי.

{{ח:סעיף|28|פרסום|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} ההליכים בישיבת הכנסת והדברים שנאמרו בה – פרסומם אינו מוגבל ואינו גורר אחריות פלילית או אזרחית.

{{ח:סעיף|29||תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|30||תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|31|כנסים|תיקון: תשל״ד, תשס״א־2}}
{{ח:ת}} הוראות בדבר מועדי הכנסים של הכנסת ובדבר כינוס הכנסת שלא בתקופת הכנסים ייקבעו בחוק.

{{ח:סעיף|32||תיקון: תשס״א־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|33||תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|34|התפזרות הכנסת|תיקון: תשנ״ב־2}}
{{ח:ת}} לא תחליט הכנסת להתפזר לפני גמר תקופת כהונתה, אלא בדרך קבלת חוק לענין זה, ברוב חברי הכנסת.

{{ח:סעיף|35|מועד הבחירות לאחר התפזרות הכנסת|תיקון: תשס״א־3}}
{{ח:ת}} החוק על התפזרות הכנסת יכלול הוראה על מועד הבחירות לכנסת שלאחריה, שלא יהיה מאוחר מחמישה חודשים מיום קבלת החוק.

{{ח:סעיף|36|תקופת כהונת הכנסת לאחר התפזרות}}
{{ח:ת}} החליטה הכנסת להתפזר, תהיה תקופת כהונתה של הכנסת שלאחריה עד לחודש חשון הקרוב שלאחר גמר ארבע שנים מיום הבחירה.

{{ח:סעיף|36א|התפזרות בשל אי קבלת חוק תקציב|תיקון: תשס״א־3, תשע״ד, תש״ף, תש״ף־3, תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} לא נתקבל חוק התקציב בתוך שלושה חודשים מיום תחילתה של שנת הכספים, יראו ביום שאחרי סיום התקופה האמורה (להלן – היום הקובע) כאילו החליטה הכנסת על התפזרותה לפני גמר תקופת כהונתה, וייערכו בחירות מוקדמות ביום ג׳ האחרון שלפני תום 90 הימים מהיום הקובע, אלא אם כן החליטה הכנסת ברוב חבריה, בתוך חמישה ימים מהיום הקובע, בשל סמיכות מועד הבחירות ליום חג, מועד או זיכרון, על קיום הבחירות במועד מאוחר יותר, אך לא יאוחר מ־100 ימים מהיום הקובע.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), פתח נשיא המדינה בהליכים להרכבת ממשלה חדשה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 30|סעיף 30 לחוק־יסוד: הממשלה}}, הביעה הכנסת אמון בממשלה חדשה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 28|סעיף 28 לחוק־יסוד: הממשלה}}, או התקבל חוק על התפזרות הכנסת, או התקיימו בחירות לכנסת, אחרי המועד להגשת הצעת התקציב לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 3|סעיף 3 לחוק־יסוד: משק המדינה}}, ולפני תום שלושת החודשים שמיום תחילת שנת הכספים, יהיה היום הקובע כאמור בסעיף קטן (א), היום שאחרי תום שלושה חודשים מיום תחילת שנת הכספים או היום שאחרי תום 145 ימים מיום כינון הממשלה, לפי המאוחר; קבעה ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 3|סעיף 3(ב)(1) לחוק־יסוד: משק המדינה}} כי הצעת חוק התקציב תונח על שולחן הכנסת לפני היום ה־85 מיום כינון הממשלה, יהיה היום הקובע היום שאחרי תום 60 ימים מהיום שבו הניחה הממשלה את ההצעה; במניין התקופות של 145 ימים, 85 ימים ו־60 ימים כאמור, לא יובאו בחשבון מועדי ישראל וערביהם כפי שייקבע בחוק.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|37|רציפות הכנסת}}
{{ח:ת}} הכנסת היוצאת תוסיף לכהן עד לכינוסה של הכנסת הנכנסת.

{{ח:סעיף|38|הארכת תקפם של חיקוקים}}
{{ח:ת}} כל חיקוק שתקפו היה פוקע תוך שני החדשים האחרונים לתקופת כהונתה של הכנסת היוצאת, או תוך ארבעה חדשים לאחר שהכנסת החליטה להתפזר, או תוך שלושת החדשים הראשונים לתקופת כהונתה של הכנסת הנכנסת – יעמוד בתקפו עד תום שלושת החדשים האמורים.

{{ח:סעיף|39|שכר חברי הכנסת}}
{{ח:ת}} חברי הכנסת יקבלו שכר כפי שנקבע בחוק.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|חוק הכנסת#פרק ט|פרק ט׳ לחוק הכנסת, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|40|התפטרות של חבר כנסת}}
{{ח:ת}} חבר הכנסת רשאי להתפטר מכהונתו; ההתפטרות תהיה בהגשה אישית של כתב התפטרות על ידי המתפטר ליושב ראש הכנסת, ואם נבצר ממנו להגישו אישית – על ידי משלוח בדרך שנקבעה בתקנון; כתב ההתפטרות יהיה חתום ביום ההגשה או המשלוח.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|תקנון הכנסת#סעיף 15|סעיף 15 לתקנון הכנסת}}.}}

{{ח:סעיף|41|תוצאות ההתפטרות|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:ת}} חבר הכנסת שהגיש התפטרותו, חברותו בכנסת נפסקת כעבור ארבעים ושמונה שעות לאחר שכתב ההתפטרות הגיע לידי יושב ראש הכנסת, זולת אם חזר בו מהתפטרותו לפני כן. הסתיימה התקופה האמורה ביום מנוחה, יידחה סיומה ליום שלאחר מכן שאינו יום מנוחה, והכל כפי שייקבע בחוק.

{{ח:סעיף|42|פקיעת כהונה או מועמדות|תיקון: תשס״א־6}}
{{ח:ת}} חבר הכנסת או מועמד לכנסת שנבחר או נתמנה לאחד התפקידים שנושאיהם מנועים מהיות מועמדים לכנסת, חברותו בכנסת או מועמדותו לכנסת, לפי הענין, נפסקת עם בחירתו או עם התמנותו לאחד התפקידים כאמור; לענין זה, ”מועמד לכנסת“ – מי ששמו כלול ברשימת מועמדים לכנסת, מיום הגשת רשימה עד יום תחילת כהונתו כחבר הכנסת.

{{ח:סעיף|42א|הפסקת חברות של חבר הכנסת|תיקון: תשמ״א, תשנ״ה־2, תש״ס, תשס״א־5, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הכנסת שהורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית, וקבע בית המשפט, ביוזמתו או לבקשת היועץ המשפטי לממשלה, שיש עם העבירה קלון, תיפסק חברותו בכנסת ביום שפסק הדין נעשה סופי, ואין נפקא מינה אם העבירה נעברה בזמן שהיה חבר אותה הכנסת, חבר כנסת קודמת או לפני שהיה לחבר הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} סעיף קטן (א) יחול גם על חבר הכנסת שפסק הדין בענינו נעשה סופי לאחר שהחל לכהן כחבר הכנסת; בקשת היועץ המשפטי לפי סעיף קטן (א) יכול שתוגש כל עוד פסק הדין לא נעשה סופי; הבקשה תוגש לבית המשפט שנתן את גזר הדין, ואם הוגש ערעור, לבית המשפט שלערעור.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הכנסת רשאית, ברוב של 90 חברי הכנסת, להחליט להפסיק את חברותו של חבר הכנסת אם קבעה שהתקיים בו, לאחר היבחרה של אותה כנסת, האמור {{ח:פנימי|סעיף 7א|בסעיף 7א(א)(2) או (3)}} לגבי מועמד.
{{ח:תתת|(2)}} החלטה כאמור בפסקה (1) תתקבל לפי הצעת ועדת הכנסת שהתקבלה ברוב של שלושה רבעים מחבריה, על בסיס בקשה של 70 חברי הכנסת, מתוכם 10 לפחות חברי כנסת בסיעות שאינן צדדים להסכמים המחייבים תמיכה בממשלה.
{{ח:תתת|(3)}} מי שחברותו בכנסת הופסקה לפי פסקה (1), משרתו תתפנה כעבור 14 ימים מיום החלטת הכנסת, ואולם בתקופה שמהחלטת הכנסת ועד יום הפסקת החברות הוא לא יהיה רשאי להשתתף בישיבות הכנסת או בישיבות ועדה של הכנסת אלא לשם הצבעה בלבד.
{{ח:תתת|(4)}} על החלטת הכנסת להפסיק את חברותו רשאי חבר הכנסת לערער לבית המשפט העליון.
{{ח:תתת|(5)}} סעיף קטן זה לא יחול בתקופת בחירות, כפי שתיקבע בחוק.
{{ח:תתת|(6)}} פרטים לעניין הגשת הבקשה, הדיון בה וההשגה על ההחלטה ייקבעו בחוק או בתקנון הכנסת.

{{ח:סעיף|42ב|השעיה|תיקון: תשמ״א, תש״ס, תשס״ז}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הכנסת שהורשע בעבירה פלילית וקבע בית המשפט, ביזמתו או לבקשת היועץ המשפטי לממשלה, שיש עם העבירה קלון, יושעה מכהונתו בכנסת מיום קביעת בית המשפט ועד למועד שבו פסק הדין נעשה סופי.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הכנסת שהורשע בעבירה פלילית ונידון למאסר, יושעה מכהונתו בכנסת למשך הזמן שהוא נושא את עונש המאסר.
{{ח:תת|(ב1)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על חבר הכנסת שהורשע בעבירה כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב) לפני היותו חבר הכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|42ג|הפסקת חברות בכנסת של שר או סגן שר|תיקון: תשע״ה, תש״ף־2, תשפ״א, תשפ״ג, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הכנסת המכהן כשר או כסגן שר רשאי להפסיק את חברותו בכנסת לפי הוראות סעיף זה; הפסקת חברות כאמור תהיה בהודעה בכתב ליושב ראש הכנסת, בצירוף הסכמתו בכתב של יושב ראש סיעתו של חבר הכנסת, ויחולו עליה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40}}; הוראות סעיף זה לא יחולו על חבר הכנסת המכהן כראש הממשלה, ממלא מקומו, ראש הממשלה החלופי או ראש הממשלה בפועל.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} חבר הכנסת המכהן כשר או כסגן שר רשאי להפסיק את חברותו בכנסת לפי הוראות סעיף זה; הפסקת חברות כאמור תהיה בהודעה בכתב ליושב ראש הכנסת, בצירוף הסכמתו בכתב של יושב ראש סיעתו של חבר הכנסת, ויחולו עליה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40}}; הוראות סעיף זה לא יחולו על חבר הכנסת המכהן כראש הממשלה, ממלא מקומו, או ראש הממשלה בפועל.
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), חבר הכנסת המכהן כשר או כסגן שר אינו רשאי להפסיק את חברותו בכנסת לפי סעיף זה בתקופה שמתחילת כהונתה של כנסת חדשה ועד לכינון ממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 13א|או 13א(ה) לחוק־יסוד: הממשלה}}, ומהיום ה־90 שלפני יום הבחירות לכנסת לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} או מיום היווצרות עילה לקיום בחירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34}} {{ח:פנימי|סעיף 36א|או 36א}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 11|סעיף 11(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 29|או 29(ו) לחוק־יסוד: הממשלה}}, לפי העניין.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} על אף האמור בסעיף קטן (א), חבר הכנסת המכהן כשר או כסגן שר אינו רשאי להפסיק את חברותו בכנסת לפי סעיף זה בתקופה שמתחילת כהונתה של כנסת חדשה ועד לכינון ממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 13|סעיף 13 לחוק־יסוד: הממשלה}}, ומהיום ה־90 שלפני יום הבחירות לכנסת לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} או מיום היווצרות עילה לקיום בחירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34}} {{ח:פנימי|סעיף 36א|או 36א}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 11|סעיף 11(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 29|או 29(ו) לחוק־יסוד: הממשלה}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הכנסת שמסר הודעה כאמור בסעיף קטן (א), חברותו בכנסת נפסקת כעבור 48 שעות לאחר שההודעה הגיעה לידי יושב ראש הכנסת, זולת אם חזר בו מהודעתו קודם לכן בהודעה בכתב ליושב ראש הכנסת; הסתיימה התקופה האמורה ביום מנוחה, יידחה סיומה ליום שלאחר מכן שאינו יום מנוחה, והכול כפי שייקבע בחוק.
{{ח:תת|(ג)}} נפסקה חברותו בכנסת של שר או סגן שר לפי הוראות סעיף זה, תתחדש חברותו בכנסת שאליה נבחר בהתקיים אחד מאלה, והוא לא יידרש לשוב ולהצהיר אמונים לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}:
{{ח:תתת|(1)}} הוא חדל לכהן כשר או כסגן שר;
{{ח:תתת|(2)}} הוא היה לראש הממשלה {{ח:הערה|(הסיפה תימחק החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} או לראש הממשלה החלופי;
{{ח:תתת|(3)}} הוא נקבע לכהן כראש הממשלה בפועל;
{{ח:תתת|(4)}} הוא היה לממלא מקום ראש הממשלה.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הוראות אלה יחולו לעניין מספר חברי הכנסת המרבי באותה סיעה שרשאים להפסיק את חברותם בכנסת לפי סעיף זה:
{{ח:תתתת|(א)}} מנתה הסיעה בין חבר כנסת אחד לשלושה חברי הכנסת – רשאים להפסיק את חברותם מחצית מחברי הסיעה; תוצאת חישוב כאמור שאינה מספר שלם תעוגל למספר השלם הגבוה הקרוב;
{{ח:תתתת|(א1)}} מנתה הסיעה בין ארבעה לשישה חברי הכנסת – רשאים להפסיק את חברותם שלושה חברי הכנסת;
{{ח:תתתת|(ב)}} מנתה הסיעה בין שבעה לתשעה חברי הכנסת – רשאים להפסיק את חברותם ארבעה חברי הכנסת;
{{ח:תתתת|(ג)}} מנתה הסיעה בין עשרה לשבעה עשר חברי הכנסת – רשאים להפסיק את חברותם חמישה חברי הכנסת;
{{ח:תתתת|(ד)}} מנתה הסיעה שמונה עשר חברי הכנסת לפחות – רשאים להפסיק את חברותם שליש מחברי הסיעה; תוצאת חישוב כאמור שאינה מספר שלם תעוגל למספר השלם הגבוה הקרוב.
{{ח:תתת|(2)}} אין בשינוי מספר חברי סיעה, ובכלל זה בשל התפלגות או מיזוג עם סיעה אחרת, כדי להשפיע על הפסקת החברות בכנסת של חבר הכנסת שנעשתה לפני שינוי כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} נפסקה חברותו בכנסת של חבר הכנסת לפי סעיף זה והתחדשה חברותו בכנסת משום שחדל לכהן כשר או שחדל לכהן כסגן שר שלא בנסיבות המנויות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 26|בסעיף 26(2) לחוק־יסוד: הממשלה}}, לא תיפסק שוב חברותו בכנסת לפי הוראות סעיף זה בתקופת כהונתה של אותה הכנסת.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), שר או סגן שר שהפסיק את חברותו בכנסת לפי סעיף זה וחבר הכנסת שהוא שר או סגן שר החברים באותה סיעה רשאים להודיע ליושב ראש הכנסת בהודעה משותפת בכתב, בצירוף הסכמתו בכתב של יושב ראש סיעתם, על חידוש חברותו בכנסת של השר או סגן השר שחברותו נפסקה ועל הפסקת חברותו של חבר הכנסת האחר באותו מועד (בחוק־יסוד זה – הודעת החלפה).
{{ח:תתת|(2)}} על חידוש החברות והפסקת החברות בכנסת בהתאם להודעת החלפה יחולו הוראות סעיף קטן (ב), בשינויים המחויבים, אולם חזרה מהודעת ההחלפה תהיה רק בהודעה משותפת בכתב של מגישי הודעת ההחלפה ליושב ראש הכנסת.
{{ח:תתת|(3)}} לא ימסור חבר הכנסת שחברותו בכנסת נתחדשה לפי פסקה (1) הודעת החלפה נוספת בתקופת כהונתה של אותה הכנסת.
{{ח:תת|(ז)}} שר או סגן שר שהפסיק את חברותו בכנסת לפי סעיף זה והגיש כתב התפטרות לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 22|סעיף 22(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 26|או 26(1) לחוק־יסוד: הממשלה}}, או שנמסר לידיו כתב העברה מכהונה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 22|סעיף 22(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 26|26(3)}}, {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 43ד|43ד(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 43ה|או 43ה(ב) לחוק־יסוד: הממשלה}}, לפי העניין, רשאי להודיע ליושב ראש הכנסת בסמוך לאחר מועד ההגשה או המסירה כאמור כי לא תתחדש חברותו בכנסת, ויראו אותו כמי שהתפטר מהכנסת במועד הפסקת כהונתו בממשלה; על הודעה ליושב ראש הכנסת כאמור בסעיף קטן זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 22|סעיף 22(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 26|או 26(3) לחוק־יסוד: הממשלה}}, לפי העניין, רשאי להודיע ליושב ראש הכנסת בסמוך לאחר מועד ההגשה או המסירה כאמור כי לא תתחדש חברותו בכנסת, ויראו אותו כמי שהתפטר מהכנסת במועד הפסקת כהונתו בממשלה; על הודעה ליושב ראש הכנסת כאמור בסעיף קטן זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|43|חילופים של חברי כנסת|תיקון: תשמ״א, תשע״ה, תש״ף־2}}
{{ח:תת|(א)}} נתפנתה משרתו של חבר הכנסת, יבוא במקומו – מתוך רשימת המועמדים שכללה את שמו – המועמד ששמו נקוב ראשון אחרי שמו של אחרון הנבחרים.
{{ח:תת|(ב)}} מי שחברותו בכנסת הושעתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ב|סעיף 42ב}}, משרתו תתפנה לתקופת ההשעיה ויבוא במקומו המועמד כאמור בסעיף קטן (א); חזר למלא את משרתו, יחדל לכהן האחרון שנהיה לחבר הכנסת מתוך רשימת המועמדים, ולא תיפגע בשל כך בלבד זכותו של האחרון לשוב ולהיות לאחר מכן חבר הכנסת מכוח הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} מי שחברותו בכנסת נפסקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ג|סעיף 42ג(א)}}, תתפנה משרתו ויבוא במקומו המועמד כאמור בסעיף קטן (א); נתחדשה חברותו בכנסת לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ג|סעיף 42ג(ג)}}, יחולו הוראות סעיף קטן (ב) סיפה.
{{ח:תת|(ד)}} מי שחברותו בכנסת נפסקה בהתאם להודעת החלפה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ג|סעיף 42ג(ו)}} (בסעיף זה – חבר הכנסת המוחלף), תתפנה משרתו ויבוא במקומו מי שהגיש עמו את הודעת ההחלפה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42ג|באותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ה)}} נתחדשה חברותו בכנסת של חבר הכנסת המוחלף לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ג|סעיף 42ג(ג)}}, יחולו הוראות סעיף קטן (ב) סיפה.
{{ח:תת|(ו)}} נתחדשה חברותו בכנסת של חבר הכנסת המוחלף בהתאם להודעת החלפה נוספת לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ג|סעיף 42ג(ו)}}, יחולו הוראות סעיף קטן (ד).

{{ח:סעיף|44|יציבות החוק}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין אחר, אין בכוחן של תקנות־שעת־חירום לשנות חוק זה, להפקיע זמנית את תקפו או לקבוע בו תנאים.

{{ח:סעיף|45|נוקשות סעיפים}}
{{ח:ת}} אין לשנות {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}} או סעיף זה, אלא ברוב של שמונים חברי כנסת.

{{ח:סעיף|45א|תחולת נוקשות|תיקון: תשנ״ב־2}}
{{ח:ת}} הוראת {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}} תחול גם לענין שינוי {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א(א)}}.

{{ח:סעיף|46|מתי דרוש רוב מיוחד|תיקון: תשי״ט־3, תש״ן, תשנ״ב־2}}
{{ח:ת}} הרוב הדרוש לפי חוק זה לשינוי {{ח:פנימי|סעיף 4|הסעיפים 4}}, {{ח:פנימי|סעיף 9א|9א}}, {{ח:פנימי|סעיף 34|34}}, {{ח:פנימי|סעיף 44|44}} {{ח:פנימי|סעיף 45|או 45}} יהא דרוש להחלטות מליאת הכנסת בקריאה הראשונה, בקריאה השניה ובקריאה השלישית. לענין סעיף זה ”שינוי“ – בין מפורש ובין משתמע.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ב בשבט תשי״ח (12 בפברואר 1958).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי יסוד}}
{{מיזמים|ויקיפדיה=חוק יסוד: הכנסת}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]