חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000335}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ד, 70|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}, {{ח:תיבה|150|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-1921.pdf}}, {{ח:תיבה|524|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300999.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 30|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301002.pdf}}, {{ח:תיבה|365|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 96|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2040.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 54|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2007)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300638.pdf}}, {{ח:תיבה|394|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300773.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 290|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301090.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 300|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301149.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: תכנון ובניה}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הטלוויזיה הלימודית}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: דואר}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: בריאות}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: ביטוח לאומי}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: שילוב מקבלי גמלאות בעבודה (הוראת שעה)}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: מרכזי תעסוקה}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: אישור השתתפות}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: ערר וערעור}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|סימן ה׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ו|סימן ו׳: החלת הוראות ומחקר}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ז|סימן ז׳: הוראות שעה}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ח|סימן ח׳: תחילה, תוקף והוראת מעבר}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: מסים}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: רשויות מקומיות}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: פנסיה צוברת לכוחות הביטחון}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} חוק זה בא לתקן חוקים שונים, לדחות תחילתם של חוקים ולבטל חוקים, וכן לקבוע הוראות נוספות, במטרה לאפשר התייעלות מבנית ארוכת טווח של המגזר הציבורי, לבצע רפורמות מבניות בענפי המשק, להשיג את יעדי התקציב ולצמצם את הגירעון הממשלתי, ההוצאה הממשלתית והציבורית והחוב הלאומי, והכל במסגרת המדיניות הכלכלית של הממשלה לשנת הכספים 2004.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: תכנון ובניה}}

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}.}}

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות}}.}}

{{ח:סעיף|4|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|בפקודת המועצות המקומיות}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הטלוויזיה הלימודית}}

{{ח:סעיף|5|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}.}}

{{ח:סעיף|6|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו|בחוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, התש״ן–1990}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: דואר}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק רשות הדואר|בחוק רשות הדואר, התשמ״ו–1986}}.}}

{{ח:סעיף|8|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}.}}

{{ח:סעיף|9|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל|בפקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש״ם–1980}}.}}

{{ח:סעיף|10|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|בחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|11|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי|בחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|12|ביטול {{ח:חיצוני|חוק בנק הדואר|חוק בנק הדואר}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק בנק הדואר|חוק בנק הדואר, התשי״א–1951}} – בטל.

{{ח:סעיף|13|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|בחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|14|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|15|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|16|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|בחוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}.}}

{{ח:סעיף|17|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מילווה המדינה|בחוק מילווה המדינה, התשל״ט–1979}}.}}

{{ח:סעיף|18|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המילוות (הוראות שונות)|בחוק המילוות (הוראות שונות), התשל״ח–1977}}.}}

{{ח:סעיף|19|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|בחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}.}}

{{ח:סעיף|20|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הנזיקין האזרחיים (אחריות המדינה)|בחוק הנזיקין האזרחיים (אחריות המדינה), התשי״ב–1952}}.}}

{{ח:סעיף|21|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|בחוק נכי המלחמה בנאצים, התשי״ד–1954}}.}}

{{ח:סעיף|22|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|בחוק נכי רדיפות הנאצים, התשי״ז–1957}}.}}

{{ח:סעיף|22א||תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, התשי״ד–1954}}.}}

{{ח:סעיף|23|{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: דואר}} – תחילה והוראות מעבר|תיקון: תשס״ד־2, תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, בכפוף להוראות סעיף קטן (א1), ביום שיקבעו שר האוצר ושר התקשורת, בצו (בסעיף זה – יום התחילה).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי צו המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (מועד תחילתו של פרק ד׳ לחוק), התשס״ו–2006 (ק״ת תשס״ו, 526), תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}, בכפוף להוראות סעיף קטן (א1), ביום א׳ באדר התשס״ו (1 במרס 2006).}}
{{ח:תת|(א1)}} תחילתן של {{ח:פנימי|סעיף 7|פסקאות (2)}} – לענין {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 1|ההגדרות ”אמצעי שליטה“, ”בעל רישיון“, ”היתר“, ”השירותים הכספיים“, ”השרים“, ”רישיון“, ”רישיון כללי“, ”רישיון מיוחד“, ”שירותי דואר“, ”שירותי דואר בסיסיים“, ”שירותי דואר בתחום השמור“ ו”תיקון מס׳ 8“}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|(3), (17)}} – לענין ביטול {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 49|סעיפים 49}} {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 50|ו־50}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|(66) ו־(74), שבסעיף 7}} של {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, ביום כ״ח באב התשס״ד (15 באוגוסט 2004).
{{ח:תת|(א2)}} צו לפי סעיף קטן (א) לא ייחתם לפני חתימת ההסכמים, ובלבד שאלו נחתמו עד יום י״ז בחשון התשס״ה (1 בנובמבר 2004); נחתם הצו בטרם נחתמו ההסכמים, יהיה הצו טעון אישור ועדת הכלכלה של הכנסת לצורך כניסתו לתוקף; בסעיף קטן זה, ”ההסכמים“ – הסכם קיבוצי בין החברה לבין הסתדרות העובדים החדשה, לרבות בענין העברת עובדים כאמור {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 111א|בסעיף 111א לחוק הדואר}}, וההסכם שבין הממשלה לבין רשות הדואר בענין הסדרת תשלומי הגמלאות לעובדי הרשות הזכאים לגמלאות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}.
{{ח:תת|(ב)}} ביום התחילה, הרשות כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, כנוסחו {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}} (בסעיף זה – חוק הדואר) – בטלה.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מהוראות סעיפים קטנים (ד) ו־(ה), החל ביום התחילה ועד שיינתן לחברה, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר}} (בסעיף זה – החברה), רישיון כללי לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 5א|סעיף 5א(א) לחוק האמור}}, יחולו על החברה כל ההוראות שחלו לפי כל דין על הרשות כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר}} (בסעיף זה – הרשות) או על בנק הדואר, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בנק הדואר|בחוק בנק הדואר, התשי״א–1951}}, (בסעיף זה – חוק בנק הדואר) כנוסחו ערב יום התחילה (בסעיף זה – בנק הדואר), לפי הענין, בשינויים המחויבים מביטולם של הרשות ושל בנק הדואר והקמת החברה, והחברה תהיה מחויבת לפעול ולתת שירותים בהתאם להוראות האמורות כפי שניתנו ערב יום התחילה.
{{ח:תת|(ד)}} תקנות וכללים שנקבעו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הדואר|חוק הדואר}} כנוסחו ערב יום התחילה, לרבות הוראות וכללים שפורסמו במדריך הדואר כאמור {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 120|בסעיף 120 לחוק הדואר}} כנוסחו כאמור ברישה, וכן תקנות וכללים שנקבעו לענין הרשות לפי כל דין אחר, יעמדו בתוקפם ויחולו על החברה, בשינויים המחויבים מביטול הרשות ומהקמת החברה, כל עוד לא שונו או בוטלו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הדואר|חוק הדואר}} או כל דין אחר, לפי הענין.
{{ח:תת|(ה)}} תקנות וכללים שנקבעו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק בנק הדואר|חוק בנק הדואר}}, כנוסחו ערב יום התחילה, לרבות לענין הכנסות החברה בהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 37א|בסעיף 37א}}, וכן תקנות וכללים שנקבעו לענין בנק הדואר לפי כל דין אחר, יעמדו בתוקפם ויחולו על החברה, בשינויים המחויבים מביטול הרשות ומהקמת החברה, כל עוד לא שונו או בוטלו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הדואר|חוק הדואר}} או כל דין אחר, לפי הענין.
{{ח:תת|(ו)}} שירותי עזר כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק בנק הדואר|בחוק בנק הדואר}}, שניתנו על ידי בנק הדואר כדין ערב יום התחילה, רשאית החברה להמשיך לספקם, אלא אם כן קבעו השרים אחרת, באישור הועדה.
{{ח:תת|(ז)}} היתר שהעניק השר לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 50|סעיף 50 לחוק הדואר}} כנוסחו ערב יום התחילה, יעמוד בתוקפו וימשיך לחול, בשינויים המחויבים, כל עוד לא שונה או בוטל לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הדואר|חוק הדואר}}.
{{ח:תת|(ח)}} תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 115ג|סעיף 115ג לחוק הדואר}} כנוסחו בתיקון מס׳ 8 יותקנו בתוך 12 חודשים מיום העברת הפעילות והנכסים לחברה.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: בריאות}}

{{ח:סעיף|24|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|25|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|בפקודת בריאות העם, 1940}}.}}

{{ח:סעיף|26|{{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי}} – תחולה והוראות מעבר}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 14|סעיף 14 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24(2) לחוק זה}}, יחול על דמי ביטוח בריאות המשתלמים בעד יום ט׳ בשבט התשס״ד (1 בפברואר 2004) ואילך.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: ביטוח לאומי}}

{{ח:סעיף|27|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|28|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} כהוראת שעה מיום 1 בפברואר 2004 עד יום 31 בדצמבר 2005.}}

{{ח:סעיף|29|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|בחוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}}.}}

{{ח:סעיף|30|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} – הוראת שעה {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|וחוק הבטחת הכנסה}} – תחולה וביטול הוראות}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 68|סעיף 68(ג) בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27(1) בחוק זה}}, יחול על קצבת ילדים המשתלמת בעד יום י״ב בתמוז התשס״ד (1 ביולי 2004) ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 208|סעיף 208 בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27(2) בחוק זה}}, יחול על מי שהגיש תביעה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ט׳ בחוק הביטוח הלאומי}} ביום ט׳ בשבט התשס״ד (1 בפברואר 2004) (בסעיף זה – יום התחילה) ולאחריו.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 214|סעיף 214(ג) בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27(3) בחוק זה}}, יחול על בקשה לבדיקה מחדש שהוגשה ביום א׳ בתמוז התשס״ג (1 ביולי 2003) ולאחריו.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 222א|סעיף 222א בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27(4) בחוק זה}}, יחול על תביעה או בקשה לבדיקה מחדש, לפי הענין, שהוגשו ביום י׳ בניסן התשס״ד (1 באפריל 2004) ולאחריו.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 345ב|סעיפים 345ב}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 355|355(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 371|ו־371 בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 27|בפסקאות (5) עד (7) של סעיף 27 בחוק זה}}, יחולו על דמי ביטוח המשתלמים בעד יום התחילה ולאחריו.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ד|לוח ד׳ בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27(8) בחוק זה}}, יחול על גמלאות המשתלמות בעד התקופה שמיום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004) עד יום ל׳ בכסלו התשס״ו (31 בדצמבר 2005).
{{ח:תת|(ז)}} {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28 בחוק זה}} יחול על גמלאות המשתלמות בעד התקופה שמיום התחילה ועד יום ל׳ בכסלו התשס״ו (31 בדצמבר 2005).
{{ח:תת|(ח)}} הוראות שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 371|סעיף 371 בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, לענין תשלום דמי ביטוח ודמי ביטוח בריאות, מפנסיה מוקדמת, בטלות מיום התחילה ואילך, ואולם ההוראות האמורות יוסיפו לחול על דמי ביטוח ודמי ביטוח בריאות, מפנסיה מוקדמת, המשתלמים אחרי יום התחילה בעד תקופה שקדמה ליום התחילה; לענין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דמי ביטוח“ ו”דמי ביטוח בריאות“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|ובחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}, לפי הענין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פנסיה מוקדמת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 345ב|בסעיף 345ב בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27(5) בחוק זה}}.
{{ח:תת|(ט)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א) בחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29 בחוק זה}}, יחול על גמלאות המשתלמות בעד יום התחילה ולאחריו.

{{ח:סעיף|31|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300321.pdf|בחוק הבטחת הכנסה (תיקון מס׳ 15), התשס״א–2001}}.}}

{{ח:סעיף|32|{{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300321.pdf|חוק הבטחת הכנסה (תיקון מס׳ 15)}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300321.pdf|תיקון מס׳ 15}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31 בחוק זה}}, ביום י״ד בתשרי התשס״ב (1 באוקטובר 2001).

{{ח:סעיף|33|}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות)|בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} ביטול {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות)#סעיף 14|סעיף 14 בחוק ההסדרים 2001}}, כאמור בסעיף קטן (א), יחול מיום ח׳ בניסן התשס״א (1 באפריל 2001).

{{ח:סעיף|34|}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} ביטול {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 28|סעיף 28 בחוק ההסדרים 2002}}, כאמור בסעיף קטן (א), יחול מיום י״ז בטבת התשס״ב (1 בינואר 2002).

{{ח:סעיף|35|}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004)|בחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו־2004), התשס״ג–2003}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} ביטול {{ח:חיצוני|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004)#סעיף 63|סעיף 63 בחוק תכנית ההבראה}}, כאמור בסעיף קטן (א), יחול מיום א׳ בסיון התשס״ג (1 ביוני 2003).

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: שילוב מקבלי גמלאות בעבודה (הוראת שעה)}}
{{ח:קטע3|פרק ז סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|36|מטרה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} מטרתו לקדם את שילובם של מקבלי גמלאות בעבודה שתמצה את כושר השתכרותם, תוך שיתופם באחריות לכך, כדי לאפשר להם מעבר מתלות בגמלאות לעצמאות חברתית וכלכלית.

{{ח:סעיף|37|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ז|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גמלה“ – לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המוסד“ – המוסד לביטוח לאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבטחת הכנסה“ – {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משתתף“ – תושב אזור שילוב שתובע גמלה או שמשתלמת לו גמלה, ושזכאותו לגמלה האמורה מותנית בהשתתפותו בפעילות של מרכז תעסוקה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודה“ ו”עובד“ – במסגרת יחסי עובד ומעביד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד ציבור“ – עובד המדינה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|בחוק שירות המדינה (משמעת), התשכ״ג–1963}}, וכן עובד שהוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|החוק האמור}}, כולן או חלקן, הוחלו עליו לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 75|סעיף 75 באותו חוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב אזור שילוב“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שמתגורר באזור שהוחלו עליו הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, בצו, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59}};
{{ח:תתת|(2)}} מי שהתגורר באזור כאמור בפסקה (1), בעת שהוחלו על האזור הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} כאמור באותה פסקה, ולאחר מכן שינה את מקום מגוריו, ובלבד שבתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 57|סעיף 57(ב)}} נקבע כי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} יחולו עליו, כולן או חלקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר התעשיה המסחר והתעסוקה.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: מרכזי תעסוקה}}

{{ח:סעיף|38|מרכזי תעסוקה}}
{{ח:תת|(א)}} יוקמו מרכזי תעסוקה שתפקידם לקדם את שילובם של מקבלי גמלאות בעבודה.
{{ח:תת|(ב)}} מרכז תעסוקה יוקם ויופעל בידי תאגיד שהמדינה התקשרה עמו לשם כך; לענין זה, ”תאגיד“ – למעט תאגיד שהוקם בחוק, ולמעט גוף מתוקצב או גוף נתמך, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.
{{ח:תת|(ג)}} תאגיד המפעיל מרכז תעסוקה כאמור בסעיף קטן (ב) יהיה גוף מבוקר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 9|בסעיף 9(6) בחוק מבקר המדינה, התשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}, בכל ענין הקשור בביצועו של {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|39|תקציב מרכז תעסוקה}}
{{ח:ת}} תקציב מרכז תעסוקה יכלול סעיפי תקציב המיועדים למימון הוצאות שכר של עובדי מרכז התעסוקה, הוצאות התפעול השוטפות של מרכז התעסוקה וההוצאות בעבור סיוע, שמרכז תעסוקה רשאי להעניק למשתתפים לשם קידום שילובם בעבודה, לרבות סיוע בהשגחה על ילדים.

{{ח:סעיף|40|מתכנני יעדים תעסוקתיים|תיקון: תשס״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מרכז תעסוקה יפעלו מתכנני יעדים תעסוקתיים; מתכנן יעדים תעסוקתי יבצע את התפקידים המוטלים עליו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} לשם השגת מטרתו.
{{ח:תת|(ב)}} מתכנן יעדים תעסוקתי יהיה עובד התאגיד המפעיל את מרכז התעסוקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38(ב)}}, בעל כישורים כפי שיקבע השר, ושהשר אישר את מינויו כמתכנן יעדים תעסוקתי.
{{ח:תת|(ג)}} אישור כאמור בסעיף קטן (ב) יינתן לתקופה שלא תעלה על שנה; השר רשאי להאריך את תוקף האישור מעת לעת, לתקופות נוספות שכל אחת מהן לא תעלה על שנה, אם נוכח השר שמתכנן היעדים התעסוקתי מילא את תפקידיו לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} להנחת דעתו, בהתאם לכללים שיקבע.

{{ח:סעיף|41|השמה בעבודה}}
{{ח:ת}} מתכנן יעדים תעסוקתי יפנה את המשתתף לעבודה התואמת את מצב בריאותו וכושרו הגופני.

{{ח:סעיף|42|תכנית אישית}}
{{ח:תת|(א)}} משתתף שאינו עובד או העובד בעבודה שההכנסה ממנה נמוכה, שלא הופנה לעבודה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}}, ישתתף בתכנית אישית התואמת את מצב בריאותו וכושרו הגופני, במסגרת מרכז התעסוקה.
{{ח:תת|(ב)}} התכנית האישית למשתתף תוכן בידי מתכנן יעדים תעסוקתי, בהתייעצות עם המשתתף; תכנית כאמור יכול שתכלול הכשרה, לרבות שירות בקהילה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}}, השתלמות, הסבה מקצועית, שיקום תעסוקתי, השלמת השכלה, וכן פעילות לחיפוש עבודה או להקניית כישורי עבודה, והכל במטרה לשלב את המשתתף בעבודה שתמצה את כושר השתכרותו.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”עבודה שההכנסה ממנה נמוכה“ – עבודה שההכנסה ממנה פחותה מהכנסה שבשלה אין לשלם גמלה.

{{ח:סעיף|43|תכנית אישית – היקף שעות}}
{{ח:תת|(א)}} תכנית אישית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42|בסעיף 42}} תהיה בהיקף של שלושים שעות שבועיות לפחות (בסעיף זה – היקף השעות המזערי), ולא יותר מארבעים שעות שבועיות; לענין זה יובאו בחשבון, לגבי משתתף שהוא עובד – שעות עבודתו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), רשאי בוחן מקרים מיוחדים להקטין את היקף השעות המזערי של תכנית אישית שהוכנה למשתתף מסוים עד לחמש עשרה שעות שבועיות (בסעיף זה – היקף השעות המזערי המופחת), בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מתכנן היעדים התעסוקתי שהכין את התכנית האישית בעבור אותו משתתף או שאמור להכינה, קבע כי המשתתף עשה את מרב המאמצים לסייע בהפנייתו לעבודה ובהכנת תכנית אישית בעבורו, ולבצע את התכנית האישית שהוכנה לו, ככל שהוכנה;
{{ח:תתת|(2)}} בוחן המקרים המיוחדים נוכח כי בפני המשתתף קשיים של ממש שהיו מונעים מכל משתתף סביר לבצע תכנית אישית בהיקף השעות המזערי, יהיו מרכיביה של התכנית האישית אשר יהיו;
{{ח:תתת|(3)}} השר או עובד ציבור שהוא הסמיך לכך אישר את הקטנת היקף השעות המזערי בעבור אותו משתתף.
{{ח:תת|(ג)}} בוחן מקרים מיוחדים לא יבחן לפי הוראות סעיף קטן (ב) את הקטנת היקף השעות המזערי של תכנית אישית שהוכנה על ידו או שהוא אמור להכינה.
{{ח:תת|(ד)}} השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי בתקנות, להפחית את היקף השעות המזערי ואת היקף השעות המזערי המופחת, דרך כלל או לסוגי משתתפים שיקבע, ורשאי הוא, בתקנות לפי סעיף קטן זה, לקבוע תנאים להפחתת היקף השעות כאמור; מנהל מרכז תעסוקה וכן ועדת ערר רשאים להמליץ בפני השר על הפחתת היקפי השעות כאמור בסעיף קטן זה לגבי סוגי משתתפים, בהסתמך על הניסיון המצטבר מיישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} במרכז התעסוקה.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”בוחן מקרים מיוחדים“ – מתכנן יעדים תעסוקתי שמנהל מרכז התעסוקה הסמיכו לבחון את הצורך בהפחתת היקף השעות המזערי במקרים מיוחדים, לפי הוראות סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|44|שירות בקהילה|תיקון: תשס״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} שירות בקהילה יהיה שירות שאינו עבודה, שמטרתו הקניית הרגלי עבודה למשתתף, ומתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקופת השירות והיקף השירות שיבצע משתתף אינם עולים על התקופה וההיקף המרביים שקבע השר, ובלבד שהתקופה המרבית שתיקבע לפי פסקה זו לא תעלה על ארבעה חודשים;
{{ח:תתת|(2)}} מקום ביצוע השירות הוא מסוג המקומות שהשר קבע, באישור ועדת הכספים של הכנסת, כי ניתן לבצע בהם את השירות;
{{ח:תתת|(3)}} השירות המבוצע במקום ביצוע השירות על ידי סך כל המשתתפים, אינו עולה על התקופה וההיקף המרביים שקבע השר, לגבי מקום ביצוע השירות;
{{ח:תתת|(4)}} הוכח להנחת דעתו של השר כי המשתתף בשירות מסייע לעובדים במקום ביצוע השירות, ואינו בא במקומם.
{{ח:תת|(ב)}} השר יפרסם ברשומות, מדי שנה, את רשימת המקומות שבהם התבצע שירות בקהילה באותה שנה, ואת מספר המשתתפים בשירות בכל אחד מן המקומות באותה שנה.
{{ח:תת|(ג)}} מעביד שבעסקו מבוצע שירות בקהילה, או שמיועד להיות מבוצע בו שירות בקהילה, לא יפטר עובד כדי שמשתתף המבצע שירות בקהילה יבוא במקומו; פיטר מעביד עובד כאמור – יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 10|סעיף 10 בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ״ח–1988}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} מרכז תעסוקה לא יפנה משתתף לשירות בקהילה במקום פלוני, אם נוכח השר כי באותו מקום בוצע שירות בקהילה ומשתתף שביצע את אותו שירות בא במקומו של עובד אותו מקום, והשר הודיע על כך למרכז התעסוקה; התעורר חשד אצל מתכנן יעדים תעסוקתי כי במקום שבו מבוצע שירות בקהילה בא משתתף שביצע את אותו שירות, במקומו של עובד אותו מקום – יודיע על כך לשר בלא דיחוי.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: אישור השתתפות}}

{{ח:סעיף|45|אישור השתתפות}}
{{ח:תת|(א)}} בתום כל חודש יקבע מתכנן יעדים תעסוקתי, באישור השתתפות שיערוך לגבי כל משתתף –
{{ח:תתת|(1)}} אם הופנה המשתתף לעבודה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 41|בסעיף 41}}, ואם הופנה כאמור – אם סירב לקבל את העבודה שאליה הופנה;
{{ח:תתת|(2)}} אם ביצע המשתתף את התכנית האישית שנקבעה לו לאותו חודש, במלואה, ואם לא ביצעה במלואה – את מספר הימים שבהם נעדר המשתתף מן הפעילות שנקבעה לו באותה תכנית; לענין פסקה זו לא תובא בחשבון היעדרות שניתן לגביה אישור מאת מתכנן יעדים תעסוקתי על פי כללים שקבע השר, בהתייעצות עם שר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} מתכנן יעדים תעסוקתי ימסור למוסד את אישור ההשתתפות שערך לפי הוראות סעיף זה, וכן ימסור מתכנן היעדים התעסוקתי העתק מהאישור כאמור למשתתף, בצירוף נימוקיו לקביעות שבאותו אישור.
{{ח:תת|(ג)}} השר, בהסכמת שר הרווחה, יקבע הוראות בדבר אופן עריכת אישור השתתפות לפי סעיף זה, וכן הדרכים והמועדים למסירתו למוסד ולמשתתף, ורשאי הוא לקבוע בתקנות כאמור פרטים נוספים על אלה המנויים בסעיף זה, שייכללו באישור.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: ערר וערעור}}

{{ח:סעיף|46|ערר}}
{{ח:תת|(א)}} הרואה את עצמו נפגע מהחלטת מתכנן יעדים תעסוקתי, ובכלל זה מקביעה באישור השתתפות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}}, רשאי לערור על ההחלטה בפני ועדת ערר, לפי הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת ערר תמונה בידי השר, בהסכמת שר האוצר, ותהיה בת שלושה חברים, שניים מהם לפחות עובדי ציבור, ואלה הם:
{{ח:תתת|(1)}} עובד ציבור שהוא מומחה בתחום התעסוקה, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} עובד סוציאלי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העובדים הסוציאליים|בחוק העובדים הסוציאליים, התשנ״ו–1996}}, שימונה בהתייעצות עם שר הרווחה;
{{ח:תתת|(3)}} איש משק וכלכלה.
{{ח:תת|(ג)}} ערר כאמור בסעיף קטן (א) יוגש בתוך עשרה ימים מן המועד שבו נודע לעורר על החלטת מתכנן היעדים התעסוקתי; הסכים מתכנן יעדים תעסוקתי, בכתב, כי תוארך התקופה להגשת הערר בתקופה נוספת שעליה הסכים כאמור (בסעיף קטן זה – תקופת ההארכה), בניסיון להגיע לידי הסכמה ליישוב המחלוקת נושא הערר, ולא הושגה הסכמה כאמור בתקופת ההארכה, רשאי העורר להגיש את הערר בתוך עשרה ימים מתום תקופת ההארכה.
{{ח:תת|(ד)}} בכפוף להוראות סעיף זה, יחולו על ועדת ערר הוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים|חוק בתי דין מינהליים, התשנ״ב–1992}}, למעט הוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 5|סעיפים 5}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 7|7}} {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 45|ו־45 בחוק האמור}}, ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 29|סעיף 29 בחוק האמור}}, ועדת ערר תמנה מומחה מטעמה רק אם נוכחה כי התקיימו נסיבות מיוחדות המצדיקות מינוי כאמור, ורשמה את נימוקיה; הוראות פסקה זו לא יחולו לענין מינוי מומחה רפואי לבדיקת מצב בריאותו וכושרו הגופני של המשתתף;
{{ח:תתת|(2)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 39|סעיף 39 בחוק האמור}}, ועדת ערר לא תהיה מוסמכת לפסוק לבעל דין הוצאות.
{{ח:תת|(ה)}} נדחו שלושה עררים שהגיש משתתף, תותנה כל הגשת ערר נוסף על ידי אותו משתתף, בתשלום אגרה בסכום שיקבע השר בהתייעצות עם שר המשפטים, ובלבד שלא יעלה על ארבעים וחמישה שקלים חדשים; שולמה אגרה לפי סעיף קטן זה ונתקבל הערר – יוחזר לעורר סכום האגרה ששילם, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}, מיום תשלומו ועד יום החזרתו.
{{ח:תת|(ו)}} הסכום הנקוב בסעיף קטן (ה) יעודכן ב־1 בינואר של כל שנה, לפי העליה במדד הידוע באותו מועד ביחס למדד שהיה ידוע ב־1 בינואר של השנה שקדמה לה; לענין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ז)|(1)}} תאגיד המפעיל מרכז תעסוקה, בעל זיקה אליו ועובדיו, לא יעניקו לחברי ועדת הערר, לעובדיה ולמי שנותן לה שירות, כל הטבה או תגמול, בכסף או בשווה כסף, במישרין או בעקיפין.
{{ח:תתת|(2)}} דיוני ועדת הערר לא ייערכו במרכז התעסוקה או בחצרים של התאגיד המפעיל את מרכז התעסוקה או של בעל זיקה אליו.
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף קטן זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”בעל זיקה“ – מי שנשלט בידי התאגיד, בעל השליטה בתאגיד ותאגיד אחר שנשלט בידי בעל השליטה בתאגיד;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|47|ערעור}}
{{ח:תת|(א)}} החלטת ועדת ערר ניתנת לערעור בפני בית דין אזורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|בחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעלי הדין בערעור יהיו המשתתף והמדינה.
{{ח:תת|(ג)}} ערעור לפי סעיף זה יוגש בתוך שישים ימים מיום שנודע למערער על החלטת ועדת הערר.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ה|סימן ה׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|48|אי־תחולה|תיקון: תשס״ז, תשס״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, למעט הוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ז|סימן ז׳ שבו}}, לא יחולו על תושב אזור שילוב שבעת שהתקיימו לגביו התנאים האמורים בהגדרה ”משתתף“ או ביום י׳ בטבת התשס״ז (31 בדצמבר 2006) עבד במסגרת שיקומית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|בחוק הבטחת הכנסה}} או היה מצוי בהכשרה במסגרת שיקומית כאמור – כל עוד הוא עובד כאמור או מצוי בהכשרה כאמור.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} השר רשאי לקבוע, בצו, כי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, למעט הוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ז|סימן ז׳ שבו}}, לא יחולו על תושבי אזור שילוב שמלאו להם 45 שנים, כולם או חלקם, לפי כללים ותנאים שיקבע.
{{ח:תתת|(2)}} קבע השר צו לפי הוראות פסקה (1), לא יחול הצו, בתקופה הקובעת, על תושב אזור שילוב שמתקיימים לגביו כל התנאים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא תובע גמלה או משתלמת לו גמלה ולא מתקיים בו האמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|בפסקאות (1), (2א), (4), (5), (7) ו־(8) של סעיף 2(א) לחוק הבטחת הכנסה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} טרם מלאו לו 50 שנים;
{{ח:תתתת|(ג)}} במשך ששת החודשים שקדמו לחודש שבו הוא תובע גמלה או משתלמת לו גמלה, כאמור בפסקת משנה (א), כולם או חלקם, לא התקיים לגביו האמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|בפסקאות (2) ו־(3) של סעיף 2(א) לחוק הבטחת הכנסה}}; התנאי לפי פסקת משנה זו נדרש רק לגבי מי שהיה תושב אזור שילוב בחודש שקדם לחודש שבו הוא תובע גמלה או משתלמת לו גמלה כאמור בפסקת משנה (א).
{{ח:תתת|(3)}} הוציא השר צו לפי פסקה (1) רשאי הוא, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לבטל את הצו או לקבוע כי הצו האמור לא יחול עוד על תושבי אזור שילוב כאמור בפסקה (1), כולם או חלקם, לפי כללים ותנאים שיקבע.
{{ח:תתת|(4)}} בסעיף קטן זה, ”התקופה הקובעת“ – תקופה של חודשיים שתחילתה באחד ממועדים אלה, לפי העניין –
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי תושב אזור שילוב שנקבעה לו תכנית אישית ב־1 בחודש מסוים עד ה־7 באותו חודש – ב־1 בחודש שבו נקבעה התכנית כאמור;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי תושב אזור שילוב שנקבעה לו תכנית אישית ב־8 בחודש מסוים עד סיומו של אותו חודש – ה־1 בחודש שלאחר החודש שבו נקבעה התכנית כאמור.

{{ח:סעיף|48א|משתתף מבחירה|תיקון: תשס״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוציא השר צו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48(ב)(1)}}, רשאי תושב אזור שילוב שהוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, למעט {{ח:פנימי|פרק ז סימן ז|סימן ז׳ שבו}}, אינן חלות עליו בשל הצו האמור, אשר תובע גמלה או שמשתלמת לו גמלה, ושלא מתקיים לגביו האמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|בפסקאות (1), (2א), (4), (5), (7) או (8) של סעיף 2(א) לחוק הבטחת הכנסה}}, לבחור כי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} יחולו עליו, בהודעה בכתב, בטופס שאישר השר, שיגיש למוסד; בחר כאמור, יראו אותו כמשתתף לענין {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} החל ב־1 בחודש שלאחר הגשת ההודעה (בסעיף זה – משתתף מבחירה), ואולם על אף ההוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}}, היקף השעות של התכנית האישית שתיקבע לו לראשונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42}}, יהיה חמש עשרה שעות שבועיות לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} משתתף מבחירה רשאי לחזור בו מבחירתו לפי הוראות סעיף קטן (א), בכל עת, בהודעה בכתב, בטופס שאישר השר, שיגיש למוסד; חזר בו מבחירתו כאמור, לא יהיה זכאי לבחור פעם נוספת, לפי הוראות סעיף קטן (א), שהוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} יחולו עליו.
{{ח:תת|(ג)}} התקיים במשתתף מבחירה תנאי מן התנאים המפורטים להלן, יחדל להיות משתתף מבחירה כאמור בסעיף זה, החל ב־1 בחודש שלאחר התקיימות התנאי:
{{ח:תתת|(1)}} הוא חזר בו מבחירתו, בהודעה שהגיש לפי הוראות סעיף קטן (ב);
{{ח:תתת|(2)}} היקף השעות של תכניתו האישית פחת מחמש עשרה שעות שבועיות.

{{ח:סעיף|49|פיקוח השר}}
{{ח:ת}} מרכזי התעסוקה יעמדו לפיקוחו של השר.

{{ח:סעיף|50|עובד ציבור מלווה}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח השר כי מתכנן יעדים תעסוקתי אינו מבצע, להנחת דעתו של השר, את התפקידים המוטלים עליו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} לשם השגת מטרתו, רשאי הוא למנות, לתקופה שיקבע, עובד ציבור שיפקח על מתכנן היעדים התעסוקתי במילוי תפקידיו כאמור, כולם או חלקם (בסעיף זה – עובד ציבור מלווה).
{{ח:תת|(ב)}} מונה למתכנן יערים תעסוקתי עובר ציבור מלווה, לא יקבל מתכנן היעדים התעסוקתי, בתקופת המינוי, כל החלטה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, במסגרת התפקידים שלגביהם מונה עובד הציבור המלווה, אלא באישורו.

{{ח:סעיף|51|חובת נאמנות}}
{{ח:ת}} בפעילותם לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} יפעלו מתכנן יעדים תעסוקתי ועובד תאגיד המפעיל מרכז תעסוקה בתום לב ולפי הוראות כל דין.

{{ח:סעיף|52|החלת דינים}}
{{ח:ת}} דינם של מתכנן יעדים תעסוקתי ושל עובד תאגיד המפעיל מרכז תעסוקה כדין עובדי המדינה לענין חיקוקים אלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (מתנות)|חוק שירות הציבור (מתנות), התש״ם–1980}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}} – ההוראות הנוגעות לעובדי ציבור;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ״ט–1969}}.

{{ח:סעיף|53|חובות משתתף}}
{{ח:תת|(א)}} לצורך ביצוע הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, חייב משתתף, לפי דרישת מתכנן יעדים תעסוקתי –
{{ח:תתת|(1)}} למסור למתכנן היעדים התעסוקתי ידיעה או מסמך שברשותו או שבאפשרותו לקבלם, לרבות תצהירים;
{{ח:תתת|(2)}} לעמוד לבדיקה רפואית או לבדיקה של פסיכולוג מטעם מרכז התעסוקה הנערכת בידי מי שהשר אישר לענין {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} וכן לעמוד לבדיקה של מומחה תעסוקה או של מומחה אחר מטעם מרכז התעסוקה.
{{ח:תת|(ב)}} כל עוד לא קיים משתתף דרישה לפי סעיף קטן (א), יראו אותו כמי שסירב להשתתף בתכנית האישית שנקבעה לו לחודש שבו לא קיים את אותה דרישה.
{{ח:תת|(ג)}} התייעצות עם רופא לענין מצבו הבריאותי של משתתף, ובכלל זה לענין בחינת תעודה רפואית שהציג המשתתף, תיעשה בידי רופא שאישר השר כאמור בסעיף קטן (א)(2).

{{ח:סעיף|54|הכרה בתעודה רפואית}}
{{ח:ת}} השר יקבע כללים ותנאים לענין הכרה בתעודה רפואית שהמציא משתתף.

{{ח:סעיף|55|סודיות}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שהגיע אליו מידע לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, תוך כדי מילוי תפקידו או במהלך עבודתו, ישמרנו בסוד, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} או אם הותר הדבר לפי כל דין אחר.
{{ח:תת|(ב)}} העובר על הוראות סעיף קטן (א), דינו – מאסר שנה.

{{ח:סעיף|56|מסירת מידע}}
{{ח:תת|(א)}} עובד המוסד שהמנהל הכללי של המוסד הסמיך לכך רשאי למסור למתכנן יעדים תעסוקתי ולעובד אחר של מרכז התעסוקה שהשר הסמיך לענין זה, ידיעה או מסמך שבידי המוסד הנדרשים לשם ביצוע הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} מתכנן יעדים תעסוקתי ועובד מרכז תעסוקה רשאים למסור למוסד ידיעה או מסמך שבידם לשם ביצוע הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}} ולמילוי תפקידיו.
{{ח:תת|(ג)}} עובד המוסד שהמנהל הכללי של המוסד הסמיך לכך, מתכנן יעדים תעסוקתי ועובד אחר של מרכז תעסוקה שהשר הסמיכו לענין זה, רשאים להעביר ידיעה או מסמך שברשותם למי שעורך מחקר לענין מימוש מטרתו של {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} ואופן יישומו, ובלבד שהשר אישר כי ניתן להעביר לעורך המחקר מידע כאמור; המידע יועבר, ככל הניתן, בלא פרטים מזהים של המשתתפים, ופרסום המחקר לא יכלול פרטים מזהים כאמור.

{{ח:סעיף|57|שינוי מקום מגורים|תיקון: תשס״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} משתתף יודיע בכתב למתכנן יעדים תעסוקתי על שינוי במקום מגוריו, בתוך שבעה ימים מיום השינוי.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, יקבע הוראות לענין משתתף ששינה את מקום מגוריו; בתקנות לפי סעיף קטן זה רשאי השר לקבוע כי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, כולן או חלקן, יחולו על משתתף כאמור, בשינויים כפי שיקבע, או לקבוע הוראות השונות מהוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} שיחולו על אותו משתתף.

{{ח:סעיף|58|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצועו של {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו; תקנות לפי {{ח:פנימי|פרק ז סימן א|סימנים א׳ עד ה׳ בפרק זה}} יותקנו באישור ועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ו|סימן ו׳: החלת הוראות ומחקר}}

{{ח:סעיף|59|קביעת אזורים והקמת מרכזי תעסוקה}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} יחול באזור שיקבע השר בהסכמת שר האוצר ובהתייעצות עם שר הרווחה; הודעה על קביעת אזור תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} מספר האזורים לא יעלה על ארבעה והם ייקבעו מבין האזורים שעליהם תחליט ועדת מומחים שהוקמה לפי הוראות סעיף קטן (ו); בהחלטתה תתחשב ועדת המומחים, בין השאר, בייצוגן ההולם של מגוון קבוצות האוכלוסיה, במאפיינים שונים של שוק העבודה ובמעורבותה הצפויה של הרשות המקומית בפעילות לשם השגת מטרתו של {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי, בהסכמת שר האוצר בהתייעצות עם שר הרווחה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע כאמור בסעיף קטן (ב) יותר מארבעה אזורים.
{{ח:תת|(ד)}} בכל אזור יוקם מרכז תעסוקה אחד בלבד.
{{ח:תת|(ה)}} השר יקבע בדרך האמורה בסעיף קטן (א), בצו, את המועד שהחל בו יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} באזור שהודעה לגביו פורסמה לפי הוראות סעיף קטן (א), ושמרכז תעסוקה יוקם בו לפי סעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ו)|(1)}} ועדת המומחים תוקם בידי השר בהסכמת שר הרווחה ושר האוצר ואלה חבריה:
{{ח:תתתת|(א)}} עובד משרד התעשיה המסחר והתעסוקה המומחה בתחום התעסוקה;
{{ח:תתתת|(ב)}} עובד משרד האוצר האחראי על תחום התעסוקה או על תחום הגמלאות;
{{ח:תתתת|(ג)}} עובד המוסד לביטוח לאומי שהוא מומחה לתכנון ולמחקר;
{{ח:תתתת|(ד)}} נציג הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תתתת|(ה)}} נציג ציבור שהוא מומחה לשוק העבודה.
{{ח:תתת|(2)}} הועדה תקבע את סדרי עבודתה.

{{ח:סעיף|60|מחקר}}
{{ח:תת|(א)}} פעולות מרכזי התעסוקה בתקופת תוקפו של {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} ועל פי הוראותיו, באזורים שנקבעו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59}}, ייעשו כתכנית התנסות.
{{ח:תת|(ב)}} תכנית ההתנסות תלווה בבקרה ובמחקר אשר יבחן, בין השאר, את הגשמת מטרתו של {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ז|סימן ז׳: הוראות שעה}}

{{ח:סעיף|61||תיקון: תשס״ז־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|בחוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}} כהוראת שעה בתקופת תוקפו של {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}.}}

{{ח:סעיף|62|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} כהוראת שעה בתקופת תוקפו של {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}.}}

{{ח:סעיף|63|תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61 בחוק זה}}, יחול על גמלה המשתלמת בעד תקופת תוקפו של {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 287|סעיף 287(9) בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 62|בסעיף 62 בחוק זה}}, יחול על פגיעה שאירעה למשתתף בתקופת תוקפו של {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ח|סימן ח׳: תחילה, תוקף והוראת מעבר}}

{{ח:סעיף|64|תחילה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} ייכנס לתוקף במועד שנקבע בצו הראשון שניתן, לפי {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59(ה)}} ({{ח:פנימי|פרק ז|בפרק זה}} – יום התחילה); הודעה על יום התחילה תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|65|תוקף|תיקון: תשס״ז־2, תשס״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} יעמוד בתוקפו עד ליום ט״ו באייר התש״ע (29 באפריל 2010).

{{ח:סעיף|66|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} מי שערב היותו תושב אזור שילוב, החל בהכשרה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|בפסקה (3)(א) של סעיף 2(א) בחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61(2) בחוק זה}}, יראו אותו, לענין {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(א) בחוק זה}}, וכן לענין {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|פסקה (3)(ב) של סעיף 2(א) בחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61(2) בחוק זה}}, כמי שעובד בעבודה בשעות שבהן הוא משתתף באותה הכשרה באופן סדיר.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: מסים}}

{{ח:סעיף|67|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} ({{ח:פנימי|פרק ח|בפרק זה}} – הפקודה).}}

{{ח:סעיף|68|}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} כהוראת שעה לשנות המס 2005 עד 2008.}}
{{ח:תת|(ב)}} עלה המדד במועד כלשהו באחת משנות המס המנויות בסעיף קטן (א) ב־5% יותר לעומת המדד הידוע ב־1 בינואר 2004, החל בשנת המס שלאחר שנת המס שבה עלה המדד כאמור (בסעיף זה – שנת העדכון), לא יקראו את {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 33א|סעיפים 33א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|ו־120ב(א) לפקודה}} כאמור בסעיף קטן (א); ואולם על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|בסעיף 120ב(ב) לפקודה}}, תתואם נקודת הזיכוי לפי שיעור עליית המדד כפי שעלה מ־1 בינואר 2004 עד ל־1 בינואר בשנת העדכון.

{{ח:סעיף|69|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300304.pdf|בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (הוראת שעה), התשס״א–2000}}.}}

{{ח:סעיף|70|{{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300304.pdf|חוק לתיקון פקודת מס הכנסה}} – תחילה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 66|בסעיף 66(ה)(2)(ג) לפקודת מס הכנסה}} כנוסחו {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300304.pdf|בסעיף 1 לחוק לתיקון פקודת מס הכנסה – הוראת שעה}}, ניתן יהיה למסור הודעה לפקיד שומה על תביעה כאמור {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300304.pdf|בחוק האמור}} עד 30 ימים לאחר פרסומו של חוק זה.

{{ח:סעיף|71|{{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}} – תחולה והוראת מעבר|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגמלאות“ – אחד מאלה, לפי הענין:
{{ח:תתתת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}} (בסעיף זה – חוק שירות המדינה גמלאות);
{{ח:תתתת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל (גמלאות)|חוק שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}} (בסעיף זה – חוק שירות הקבע גמלאות);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חייל“ – מי שמשרת בצבא הגנה לישראל על פי התחייבות לשירות קבע;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”לוחם“ – חייל, עובד שירותי הביטחון או שוטר שמתקיימים בו שני אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוא השלים חמש שנות שירות, ולענין חייל – חמש שנות שירות קבע, וקיבל בתקופה האמורה תוספת פעילות רמה א׳ או תוספת אחרת גבוהה יותר, כהגדרתן על פי הדין החל לגביו;
{{ח:תתתת|(2)}} ביום י״ח באלול התשס״ג (15 בספטמבר 2003) הוא היה חייל, שוטר או עובד שירותי הביטחון, לפי הענין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”לוחם שפרש מחמת נכות“ – חייל, עובד שירותי הביטחון או שוטר שמתקיימים בו שני אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} ביום י״ח באלול התשס״ג (15 בספטמבר 2003) הוא היה חייל, שוטר או עובד שירותי הביטחון, לפי הענין;
{{ח:תתתת|(2)}} הוא פרש מחמת נכות שאירעה במהלך ועקב שירותו בתפקיד, שזיכה אותו בתוספת פעילות רמה א׳ או בתוספת אחרת גבוהה יותר, כהגדרתן על פי הדין החל לגביו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד שירותי הביטחון“ – עובד שירות הביטחון הכללי או המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פורש זכאי“ – מי שהיה חייל, עובד שירותי הביטחון, שוטר או לוחם, שפרש לפני גיל פרישה, ושמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוא פרש על פי חוק הגמלאות;
{{ח:תתתת|(2)}} הוא היוון לפי חוק הגמלאות את הקצבה המגיעה לו לפי החוק האמור בשנת המס שבה פרש או בשנת המס שלאחריה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פורש מחמת נכות“ – אחד מאלה, לפי הענין –
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי חייל – פורש על פי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 10|סעיפים 10(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 10|ו־10(א)(3) לחוק שירות הקבע גמלאות}};
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי שוטר – מי שקצבתו מחושבת על פי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 78|סעיף 78(ב) לחוק שירות המדינה גמלאות}};
{{ח:תתתת|(3)}} לגבי עובד שירות הביטחון – מי שקצבתו מחושבת על פי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 63ד|סעיף 63ד לחוק שירות המדינה גמלאות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שוטר“ – לרבות שוטר במשמר הגבול שבמשטרת ישראל וכן סוהר בשירות בתי הסוהר.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9א|סעיף 9א(א) ו־(ב) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67(1)(א) ו־(ב) לחוק זה}}, יחול על קצבה המשתלמת לתקופה שתחילתה ביום התחילה ואילך.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9א|סעיף 9א(ה) לפקודה}}, כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, ימשיכו לחול על מי שפרש עד יום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003) והיוון את הקצבה כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9א|באותו סעיף}} עד למועד האמור, והכל לגבי סכום ששולם לו עקב היוון הקצבה לא יאוחר מ־60 ימים מיום התחילה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9א|סעיף 9א(ה)(1) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 67|בפסקת משנה (ג) של סעיף 67(1) לחוק זה}}, פורש זכאי המפורט בפסקה מהפסקאות שלהלן, שהיוון קצבה, יהיה זכאי לפטור ממס לגבי הסכום המתקבל עקב ההיוון, ובלבד שסכום זה לא יעלה על הסכום שהיה מתקבל מהיוון הקצבה המוכרת, או מהיוון של שיעור מהקצבה המזכה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 67|בפסקת משנה (ג) האמורה}}, לפי הנמוך מביניהם:
{{ח:תתת|(1)}} פורש זכאי שהיה חייל או עובד שירותי הביטחון ונולד עד יום כ״ו בטבת התשכ״ה (31 בדצמבר 1964), או פורש זכאי שהיה שוטר ונולד עד יום כ״ז בטבת התשי״ז (31 בדצמבר 1956) – 35% מהקצבה המזכה;
{{ח:תתת|(2)}} פורש זכאי שהיה חייל או עובד שירותי הביטחון ונולד בתקופה שמיום כ״ז בטבת התשכ״ה (1 בינואר 1965) עד יום י״ח בטבת התשכ״ז (31 בדצמבר 1966), פורש זכאי שהיה שוטר ונולד בתקופה שמיום כ״ח בטבת התשי״ז (1 בינואר 1957) עד יום כ׳ בטבת התשי״ט (31 בדצמבר 1958), פורש זכאי שהיה לוחם או פורש שהיה לוחם שפרש מחמת נכות – 30% מהקצבה המזכה;
{{ח:תתת|(3)}} פורש זכאי שהיה חייל או עובד שירותי הביטחון ונולד בתקופה שמיום י״ט בטבת התשכ״ז (1 בינואר 1967) עד יום ג׳ בטבת התשל״א (31 בדצמבר 1970), או פורש זכאי שהיה שוטר ונולד בתקופה שמיום כ״א בטבת התשי״ט (1 בינואר 1959) עד יום ד׳ בטבת התשכ״ג (31 בדצמבר 1962) – 25% מהקצבה המזכה;
{{ח:תתת|(4)}} פורש זכאי שהיה חייל או עובד שירותי הביטחון ונולד בתקופה שמיום ד׳ בטבת התשל״א (1 בינואר 1971) עד יום י״ז בטבת התשל״ה (31 בדצמבר 1974), או פורש זכאי שהיה שוטר ונולד בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשכ״ג (1 בינואר 1963) עד יום י״ח בטבת התשכ״ז (31 בדצמבר 1966) – 14% מהקצבה המזכה.
{{ח:תת|(ה)}} לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9א|סעיף 9א(ה) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67(ג) לחוק זה}}, יראו את הסכום הפטור ממס לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9א|סעיף קטן 9א(ה)}} כקצבה החודשית הפטורה.
{{ח:תת|(ו)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 57|סעיף 57(ב)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67(2) לחוק זה}}, ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 66|סעיף 66(ה) לפקודה}}, והוא יעמוד בתוקפו בשנות המס שבהן חל {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 66|הסעיף האמור}}, ואולם בשנות המס 2004 ו־2005 רשאי הקיבוץ לתבוע שייעשה חישוב נפרד על הכנסתו כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 57|בסעיף 57(ב) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67(2) לחוק זה}}, ובלבד שחישוב כאמור ייעשה לגבי שנת המס 2004 על הכנסה שאינה עולה על 23,040 שקלים חדשים בשנת המס, ובשנת המס 2005 – על הכנסה שאינה עולה על 25,008 שקלים חדשים בשנת המס, לכל זוג נשוי מחברי הקיבוץ שמתקיימים בהם תנאי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 57|סעיף 57(ב) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67(2) לחוק זה}}, ולא יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 38|סעיפים 38}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 39|ו־39 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|72|תקנות בדבר זכאותו של פורש מחמת נכות}}
{{ח:ת}} שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי בתקנות לקבוע תנאים בדבר זכאותו של פורש מחמת נכות לפטור ממס בשיעורים שייקבעו לגבי הקצבה המגיעה לפורש כאמור, לפי חוק הגמלאות, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 71|בסעיף 71}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (זכאותו של פורש מחמת נכות לפטור ממס)|תקנות המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (זכאותו של פורש מחמת נכות לפטור ממס), התשס״ו–2005}}.}}

{{ח:סעיף|73|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת המכס|בפקודת המכס}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: רשויות מקומיות}}

{{ח:סעיף|74|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות}}.}}

{{ח:סעיף|75|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|בפקודת המועצות המקומיות}}.}}

{{ח:סעיף|76|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פטורין)|בפקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פטורין), 1938}}.}}

{{ח:סעיף|77|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם)|בחוק הרשויות המקומיות (בחירת ראש הרשות וסגניו וכהונתם), התשל״ה–1975}}.}}

{{ח:סעיף|78|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|בחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}}.}}

{{ח:סעיף|79|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|בחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ״ג–1992}}.}}

{{ח:סעיף|80|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ערר על קביעת ארנונה כללית)|בחוק הרשויות המקומיות (ערר על קביעת ארנונה כללית), התשל״ו–1976}}.}}

{{ח:סעיף|81|ארנונה – הוראת שעה לשנת הכספים 2004}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|תקנות הסדרים במשק המדינה (ארנונה כללית ברשויות המקומיות בשנת 2000)|בתקנות הסדרים במשק המדינה (ארנונה כללית ברשויות המקומיות בשנת 2000), התש״ס–2000}} כהוראת שעה לשנת הכספים 2004.}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין –
{{ח:תתת|(1)}} החלטת מועצת רשות מקומית לענין הטלת ארנונה כללית לשנת 2004, שהתקבלה לפני פרסום חוק זה, בהתאם לתקנות, בשינויים המפורטים בסעיף קטן (א), תעמוד בתוקפה בשנת הכספים 2004;
{{ח:תתת|(2)}} מועצת רשות מקומית רשאית לקבל או לתקן, ולפרסם החלטה בדבר הטלת ארנונה כללית לשנת 2004, ככל שיידרש להתאמתה לתקנות, בשינויים המפורטים בסעיף קטן (א) עד יום ז׳ בשבט התשס״ד (30 בינואר 2004) תחילת תוקפה של החלטה או תיקון החלטה כאמור, ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).
{{ח:תת|(ג)}} החלטה כאמור בסעיף קטן (ב) תפורסם, על אף האמור בכל דין, לא יאוחר מיום ז׳ באדר התשס״ד (29 בפברואר 2004).

{{ח:סעיף|82|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירותי הכבאות|בחוק שירותי הכבאות, התשי״ט–1959}}.}}

{{ח:סעיף|83|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ייעוץ משפטי)|בחוק הרשויות המקומיות (ייעוץ משפטי), התשל״ו–1975}}.}}

{{ח:סעיף|84|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הותיקים|בחוק האזרחים הותיקים, התש״ן–1989}}.}}

{{ח:סעיף|85|רשויות מקומיות – חובת התקנת תקנות ותחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 143א|סעיף 143א}} כנוסחן {{ח:פנימי|סעיף 74|בסעיף 74(4)(ג)}} ותקנות לפי {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 38א|סעיף 38א}} כנוסחן {{ח:פנימי|סעיף 75|בסעיף 75(4)(ג)}} יותקנו בתוך 75 ימים מיום פרסומו של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתן של הוראות {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 269|סעיף 269 לפקודת העיריות}}, כנוסחן {{ח:פנימי|סעיף 74|בסעיף 74(21) לחוק זה}}, ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).
{{ח:תת|(ג)}} תחילתן של הוראות {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 8|סעיפים 8(ב1)}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 8א|ו־8א לחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 78|בסעיף 78(3)(א) ו־(4) לחוק זה}}, בתום שישה חודשים מיום תחילתו של חוק זה (בסעיף זה – יום התחילה).
{{ח:תת|(ד)}} תחילתן של הוראות {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 10|סעיף 10 לחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 78|בסעיף 78(5) לחוק זה}}, בתום שישה חודשים מיום התחילה; ואולם רשאי שר הפנים, אם ראה צורך בכך, להאריך תקופה זו לגבי איגוד ערים מסוים, בתקופה שלא תעלה על שישה חודשים נוספים.

{{ח:סעיף|86|רשויות מקומיות {{ח:הערה|-}} תחולה והוראת מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} רשות מקומית שביום התחילה לא מועסק בה גזבר, ימנה לה ראש הרשות המקומית גזבר, בתוך שלושה חודשים מיום התחילה; ואולם רשאי שר הפנים להאריך תקופה זו בתקופה נוספת שלא תעלה על שלושה חודשים, ובלבד שנוכח כי מועצת הרשות המקומית נוקטת את כל הפעולות הדרושות למינוי גזבר וכי הארכה כאמור דרושה לשם השלמת הליך המינוי.
{{ח:תת|(ב)}} לא מינתה מועצת הרשות המקומית גזבר בתוך התקופה האמורה בסעיף קטן (א), ידרוש שר הפנים מהמועצה, בצו, כי תמנה גזבר לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 167|סעיף 167(ה) לפקודת העיריות}} כנוסחן {{ח:פנימי|סעיף 74|בסעיף 74(7)(ב) לחוק זה}}, או לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 34א|סעיף 34א לפקודת המועצות המקומיות}}, כנוסחן {{ח:פנימי|סעיף 75|בסעיף 75(2) לחוק זה}}, לפי הענין, בתוך תקופה שיקבע ושלא תעלה על 21 ימים; לא מילאה המועצה אחרי הצו בתוך התקופה שנקבעה בו, ימנה השר אדם מתאים למילוי חובת המועצה למנות גזבר, ויחולו על המינוי כאמור כל ההוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|פקודת העיריות}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|פקודת המועצות המקומיות}}, לפי הענין, החלות לענין מינוי הגזבר על ידי המועצה, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: פנסיה צוברת לכוחות הביטחון}}

{{ח:סעיף|87|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|בחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}.}}

{{ח:סעיף|88|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}}.}}

{{ח:סעיף|89|{{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות)}} – הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} כל עוד לא קבעה הממשלה, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 108ה|סעיף 108ה(ג)(2) לחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}} (בסעיף זה – חוק שירות המדינה (גמלאות)), כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 87|בסעיף 87(4) לחוק זה}}, את הרכיבים שיהוו את המשכורת המבוטחת של עובד חדש בשירותי הביטחון, תכלול המשכורת המבוטחת שלי העובד החדש בשירותי הביטחון את הרכיבים המשולמים לו והמקבילים לאלה שהיו מובאים בחשבון בפועל, ערב תחילתו של חוק זה, בחישוב המשכורת הקובעת של עובד שירותי הביטחון {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|שחוק שירות המדינה (גמלאות)}} חל עליו.
{{ח:תת|(ב)}} כל עוד לא קבע שר האוצר, לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 108ז|סעיף 108ז לחוק שירות המדינה (גמלאות)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 87|בסעיף 87(4) לחוק זה}}, הוראות לענין תשלום גמלאות לעובד ביטחון חדש שפרש לגמלאות לפני גיל הפרישה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}}, רשאי עובד הביטחון החדש לפרוש בגיל הפרישה שהיה חל עליו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#פרק ה|פרק ה׳ בחוק שירות המדינה (גמלאות)}}, אילו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|החוק האמור}} היו חלות עליו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 108ו|סעיף 108ו לחוק שירות המדינה (גמלאות)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 87|בסעיף 87(4) בחוק זה}}, והוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 67ה|סעיף 67ה בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}} (בסעיף זה – חוק שירות הקבע) כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 88|בסעיף 88(2) בחוק זה}}, ההודעה שיש למסור לעובד הביטחון החדש או לחייל החדש, שהתחיל בעבודתו או בשירותו, לפי הענין, לפני יום ט״ז בתשרי התשס״ה (1 באוקטובר 2004) תימסר לו מוקדם ככל האפשר ולא יאוחר ממועד תחילת שירותו.
{{ח:תת|(ד)}} בשנת הכספים 2004 הסכומים המועברים לקרן פנסיה או לקופת הביטוח יועברו לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות)}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|חוק שירות הקבע}} כנוסחם בחוק זה; סכומים כאמור שלא שולמו בתוך 45 ימים ממועד תשלום המשכורת, ישולמו בתוספת הפרשי הצמדה ובתוספת ריבית צמודה למדד, בשיעור הריבית המשתלמת על איגרות חוב מסוג ”ערד“, מהמועד האמור ועד למועד שבו הועברו בפועל.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המשכורת המבוטחת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 108ה|בסעיף 108ה(ג) לחוק שירות המדינה (גמלאות)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 87|בסעיף 87 לחוק זה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המשכורת הקובעת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 63א1|בסעיף 63א1 לחוק שירות המדינה (גמלאות)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד ביטחון חדש“, ”עובד חדש בשירותי הביטחון“ ו”עובד שירותי הביטחון“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 108ב|בסעיף 108ב לחוק שירות המדינה (גמלאות)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 87|בסעיף 87 לחוק זה}}.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: שונות}}

{{ח:סעיף|90|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה|בחוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה, התשנ״ז–1997}}.}}

{{ח:סעיף|91|{{ח:חיצוני|חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה|חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה}} – תחילה ואי תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה#סעיף 4|סעיף 4(א) לחוק יום חינוך ארוך}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 90|בסעיף 90 לחוק זה}}, ביום תחילתה של שנת הלימודים התשס״ד.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה#סעיף 4|סעיף 4(א) לחוק יום חינוך ארוך}} כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, הוראות {{ח:חיצוני|חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה|החוק האמור}} לא יחולו בתקופה שמיום תחילתה של שנת הלימודים התשס״ד עד יום תחילתו של חוק זה; ואולם הוראות {{ח:חיצוני|חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה|חוק יום חינוך ארוך}} יחולו ביישובים ובשכונות שקבע השר בצו לפי {{ח:חיצוני|חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה#סעיף 4|הסעיף האמור}} לפני יום תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|92|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים|בחוק החומרים המסוכנים, התשנ״ג–1993}}.}}

{{ח:סעיף|93|תקנות לענין {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים|חוק החומרים המסוכנים}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים#סעיף 14א|סעיף 14א לחוק החומרים המסוכנים, התשנ״ג–1993}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 93|בסעיף 93 לחוק זה}} לא תהיה לפני יום פרסומו של חוק זה.

{{ח:סעיף|94|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.}}

{{ח:סעיף|95|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגרעון|בחוק הפחתת הגרעון, התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:סעיף|96|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001)|בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001), התשס״א–2001}}.}}

{{ח:סעיף|97|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות)|בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות), התשס״א–2001}}.}}

{{ח:סעיף|98|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המים|בחוק המים, התשי״ט–1959}}.}}

{{ח:סעיף|99|העברת סכומים מאבנר לקרנית ומקרנית לאוצר המדינה}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אבנר“ ו”הרשות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת, הסדרים לתקופת מעבר והוראות לענין אבנר)#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק תנאי תחרות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”התחייבויות אבנר“ – לרבות התחייבויות שאבנר צפוי לצבור בעתיד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק תנאי תחרות“ – {{ח:חיצוני|חוק ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת, הסדרים לתקופת מעבר והוראות לענין אבנר)|חוק ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת, הסדרים לתקופת מעבר והוראות לענין אבנר), התשנ״ז–1997}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכסי אבנר“ – לרבות נכסים שאבנר צפוי לצבור בעתיד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכומי המס“ – סכומי מס שבהם יחוב אבנר בשנת המס 2004, וכן סכומי מס שבהם יחוב בשל העברת כספים לפי הוראת סעיף זה אף לאחר שנת המס האמורה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עודף אקטוארי“ – הפרש חיובי בין כלל נכסי אבנר לבין כלל התחייבויותיו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרנית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת, הסדרים לתקופת מעבר והוראות לענין אבנר)#סעיף 10א|בסעיף 10א לחוק תנאי תחרות}}.
{{ח:תת|(ב)}} עד יום י״ז בכסלו התשס״ד (50 בנובמבר 2004) יעביר אבנר לקרנית סכום של 1,200 מיליון שקלים חדשים, בניכוי סכומי המס; ואולם אם עלה סכום העודף האקטוארי באבנר כפי שדווחה עליו הרשות לפי הוראת סעיף קטן (ג) על 1,200 מיליון שקלים חדשים, יעביר אבנר לקרנית עד המועד האמור את סכום העודף האקטוארי, אך לא יותר מ־1,600 מיליון שקלים חדשים, בניכוי סכומי המס.
{{ח:תת|(ג)}} לא יאוחר מיום ט״ו באלול התשס״ד (1 בספטמבר 2004) תדווח הרשות לשר האוצר על סכום העודף האקטוארי באבנר.
{{ח:תת|(ד)}} קרנית תעביר לאוצר המדינה את הסכום שקיבלה לפי הוראת סעיף קטן (א) סמוך לאחר קבלתו, ולא יאוחר מיום כ״ב בכסלו התשס״ה (5 בדצמבר 2004).
{{ח:תת|(ה)}} בוצעה העברה של נכסי אבנר ויתרת התחייבויותיו לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת, הסדרים לתקופת מעבר והוראות לענין אבנר)#סעיף 10ה|סעיף 10ה לחוק תנאי תחרות}}, ועלו התחייבויות אבנר על נכסיו באותו מועד, תעביר המדינה לקרנית את ההפרש שבין התחייבויות אבנר לנכסיו, אך לא יותר מגובה הסכום שהעבירה קרנית לאוצר המדינה, לפי הוראת סעיף קטן (ד) בתוספת הפרשי הצמדה, מן המדד הידוע במועד העברת הסכום כאמור לאוצר המדינה לעומת המדד הידוע במועד העברת הסכום לפי הוראות סעיף זה לקרנית, ובתוספת ריבית בשיעור של 4% לשנה.
{{ח:תת|(ו)}} העברת סכומים מאבנר לקרנית לפי סעיף זה לא תוכר כהוצאה לענין קביעת חבותו של אבנר במס לפי כל דין.

{{ח:סעיף|100|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|בחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל״ה–1975}}.}}

{{ח:סעיף|101|{{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים}} – תחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים#סעיף 17ב|סעיף 17ב לחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל״ה–1975}} כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, יחול על דמי ביטוח המשתלמים בעד פוליסות שהוציא מבטח לפי {{ח:חיצוני|פקודת ביטוח רכב מנועי|פקודת ביטוח רכב מנועי [נוסח חדש], התש״ל–1970}}, אשר נכנסו לתוקף לא יאוחר מיום ז׳ באדר התשס״ד (29 בפברואר 2004).

{{ח:סעיף|102|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|בחוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ״ו–1996}}.}}

{{ח:סעיף|103|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים|בחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל״א–1971}}.}}

{{ח:סעיף|104|{{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים|חוק שירותי הדת היהודיים}} – הוראת שעה}}
{{ח:ת}} על אף הוראת {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 6|סעיף 6 לחוק שירותי הדת היהודיים}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 103|בסעיף 103 לחוק זה}}, לגבי רשויות מקומיות שבהן התקיימו בחירות כלליות לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (בחירות)|חוק הרשויות המקומיות (בחירות), התשכ״ה–1965}} ({{ח:פנימי|סעיף 103|בסעיף 103}} ובסעיף זה – הבחירות הכלליות) ביום ב׳ בחשון התשס״ד (28 באוקטובר 2003), וכן לגבי רשויות מקומיות שבהן התקיימו הבחירות הכלליות האחרונות לפני המועד האמור, ושעד יום תחילתו של חוק זה טרם חורש הרכב המועצה שבהן, יקראו את הוראת {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 6|סעיף 6}} כך: {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 6|בסעיף קטן (א) שבו}}, במקום ”עד תום שישה חודשים מיום בחירת המועצה של הרשות המקומית“ יקראו ”עד יום י״א באייר התשס״ד (2 במאי 2004)“.

{{ח:סעיף|105|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:סעיף|106|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)|בחוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים), התשנ״א–1991}}.}}

{{ח:סעיף|107|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק העבירות המינהליות|בחוק העבירות המינהליות, התשמ״ו–1985}}.}}

{{ח:סעיף|108|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים)|בחוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים) (תיקון מס׳ 9), התשס״ב–2002}}.}}

{{ח:סעיף|109|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות, תשלום חובות מס ושכר מינימום והעסקת עובדים זרים כדין)|בחוק עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות, תשלום חובות מס ושכר מינימום והעסקת עובדים זרים כדין), התשל״ו–1976}}.}}

{{ח:סעיף|110|{{ח:חיצוני|חוק עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות, תשלום חובות מס ושכר מינימום והעסקת עובדים זרים כדין)|חוק עסקאות גופים ציבוריים}} – תחולה והוראת מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות, תשלום חובות מס ושכר מינימום והעסקת עובדים זרים כדין)|חוק עסקאות גופים ציבוריים}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 109|בסעיף 109 בחוק זה}}, יחול על התקשרויות שנערכו ביום תחילתו של חוק זה (בסעיף זה – יום התחילה) ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), אין בהוראות {{ח:חיצוני|חוק עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות, תשלום חובות מס ושכר מינימום והעסקת עובדים זרים כדין)|חוק עסקאות גופים ציבוריים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 109|בסעיף 109 בחוק זה}}, כדי לגרוע מהחלטת ועדת מכרזים של גוף ציבורי שהתקבלה לפני יום התחילה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות, תשלום חובות מס ושכר מינימום והעסקת עובדים זרים כדין)|חוק עסקאות גופים ציבוריים}}, כנוסחו ערב יום התחילה.

{{ח:סעיף|111|}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (תיקון), התש״ס–2000}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300240.pdf|סעיף 6 לחוק המתקן}}, כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, כל תקופת העסקה של עובד קבלן כוח אדם מיום ל׳ בסיון התשס״ג (30 ביוני 2003) עד יום תחילתו של חוק זה, לא תבוא במנין לענין הוראות {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#סעיף 12א|סעיף 12א בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}}.

{{ח:סעיף|112|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ערי ואזורי פיתוח|בחוק ערי ואזורי פיתוח, התשמ״ח–1988}}.}}

{{ח:סעיף|113|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים|בחוק ההגבלים העסקיים, התשמ״ח–1988}}.}}

{{ח:סעיף|114||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004)|בחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו־2004), התשס״ג–2003}}.}}

{{ח:סעיף|115|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004), אלא אם כן נקבע בו אחרת.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י״ג בטבת התשס״ד (7 בינואר 2004).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''ראובן ריבלין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]