תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (אכיפת תשלומים) (יקנעם סומך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (אכיפת תשלומים) (יקנעם סומך), התשע״ג–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 768|תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (אכיפת תשלומים) (יקנעם סומך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7223.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ט, 380|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8083.pdf}}, {{ח:תיבה|471|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8085.pdf}}, {{ח:תיבה|3083|הודעה מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8198.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 45|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8285.pdf}}, {{ח:תיבה|954|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8435.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 78|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8798.pdf}}, {{ח:תיבה|2921|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9314.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 152|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9661.pdf}}, {{ח:תיבה|2613|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10101.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 196|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10373.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1546|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11829.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12|סעיפים 12(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12ב|12ב(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)|לחוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל), התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), ובהסכמת שר האוצר, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הודעות על חיובים וגבייתם}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: חשבונות ומועדי תשלום}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: גביית חוב חלוט}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: פיצוי והחזר הוצאות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: אזהרות}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: ערר}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזהרה“ – הודעה לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12ד|סעיף 12ד לחוק}}, מטעם בעל הזיכיון או רשות הרישוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל הזיכיון“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק}} לעניין כביש אגרה יקנעם סומך, לרבות מי שמפעיל מטעמו את כביש אגרה יקנעם סומך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם“ – הסכם בכתב בין בעל הזיכיון ובין חייב רשום, בנוסח שאישרה הרשות הממונה, שלפיו ייפרעו החיובים באמצעות כרטיס אשראי, הוראת קבע בבנק או פיקדון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיוב“ – חיוב בתשלום אגרה, דמי גבייה או פיצוי והחזר הוצאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייב“ – החייב, לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)|החוק}}, בתשלום אגרה, דמי גבייה או פיצוי והחזר הוצאות, לעניין כביש אגרה יקנעם סומך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייב רגיל“, ”חייב רשום“ ו”כביש אגרה יקנעם סומך“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (סכומי דמי גבייה) (יקנעם סומך)|בתקנות דמי גבייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון“ – הודעה על חיוב או על כמה חיובים בתקופת חיוב מסוימת, לגבי כלי רכב מסוים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון ראשון“ – חשבון הנשלח לחייב אשר עד למועד הוצאתו לא חויב אותו חייב בפיצוי והחזר הוצאות בשל אי־פירעון של חשבון במועד תשלומו, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11(א)(1)}}, בשל נסיעות ברכב מסוים שבבעלותו, בעבור תקופות חיוב קודמות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום החיוב“ – יום בחודש שקבע בעל הזיכיון, לגבי חייב לצורך חיובו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כרטיס אשראי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|בחוק כרטיסי חיוב, התשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד יצירת חיוב“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בחיוב בשל נסיעות – מועד הנסיעה בכביש אגרה יקנעם סומך;
{{ח:תתת|(2)}} בחיוב בפיצוי והחזר הוצאות –
{{ח:תתתת|(א)}} בשל אי־פירעון חשבון – המועד האחרון לפירעונו;
{{ח:תתתת|(ב)}} בשל הפעלת סמכויות אכיפה של עיכוב רכב, גרירה, פינוי ואחסנה – המועד שבוצעו, ואם היתה סמכות האכיפה בעלת אופי מתמשך – מועד תחילת הפעלתה;
{{ח:תתתת|(ג)}} בשל מעשה שיש בו כדי למנוע את זיהוי הרכב או את החיוב באגרה – המועד שבו נודע לבעל הזיכיון על המעשה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס ערך מוסף“ – מס ערך מוסף, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות הרישוי“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיצוי והחזר הוצאות“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12|בסעיף 12(ב)(2) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיקדון“ – סכום שהופקד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת החיוב“ – תקופה המתחילה בחודש שקדם לחודש שבו יום החיוב, ביום שמספרו בחודש כמספר יום החיוב והמסתיימת ביום החיוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות דמי גבייה“ – {{ח:חיצוני|תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (סכומי דמי גבייה) (יקנעם סומך)|תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (סכומי דמי גבייה) (יקנעם סומך), התשע״ג–2013}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הודעות על חיובים וגבייתם}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: חשבונות ומועדי תשלום}}

{{ח:סעיף|2|אופן חיוב חייבים}}
{{ח:ת}} חייב יכול שיחויב באחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} חייב רשום – לפי הסכם;
{{ח:תת|(2)}} חייב רגיל – לפי חשבון, על סמך פרטי הרכב והחייב ברישומי רשות הרישוי;
{{ח:תת|(3)}} בעל פיקדון – בפירעון מתוך הפיקדון, לגבי חלק החיוב שהסכומים בפיקדון מספיקים לכיסויו.

{{ח:סעיף|3|פיקדון|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רכב רשאי להפקיד מראש, מזמן לזמן, סכום בחשבון אצל בעל הזיכיון לכיסוי חיובים בשל נסיעה בכלי רכב בכביש אגרה יקנעם סומך; הפקדה כאמור אינה מחייבת מסירת שמו ומענו של בעל הרכב.
{{ח:תת|(ב)}} הפקדה כאמור בתקנת משנה (א) יכולה להתבצע באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בכרטיס אשראי – באמצעות הטלפון, אתר האינטרנט של בעל הזיכיון או בנקודות המכירה של בעל הזיכיון;
{{ח:תתת|(2)}} בתשלום מזומן בנקודות המכירה של בעל הזיכיון.
{{ח:תת|(ג)}} סכום ההפקדה המזערי שבעל רכב יהיה רשאי להפקיד כאמור בתקנת משנה (א) יהיה 50 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לדצמבר 2012; החל מאפריל 2025, 59 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ד)}} הופקד פיקדון כאמור, ינכה ממנו בעל הזיכיון כל חיוב המגיע לו מבעל הרכב, ואם לא נמצאו די סכומים בפיקדון לכיסוי החיוב, ייגבו מבעל הרכב החיוב או יתרת החיוב, לפי העניין, כאילו היה חייב רגיל.
{{ח:תת|(ה)}} בעל פיקדון זכאי לקבל, בכל עת, פרטים על חיוביו ועל הסכומים שנותרו בפיקדונו; מסירת פרטים כאמור לבעל פיקדון שלא מסר את שמו ומענו תהיה באמצעות קוד זיהוי בלבד.

{{ח:סעיף|4|המצאת חשבון|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} לכל חייב, למעט בעל פיקדון שלא מסר את שמו ומענו, ימציא בעל הזיכיון חשבון בשל חיובים שלו שנוצרו בתקופת החיוב בסמוך לאחר סיומה, ובשל חיובים שנצברו עד יום החיוב ולא נפרעו; ואולם בעל הזיכיון רשאי להמציא חשבון אחד בשל חיובים שנוצרו בשתי תקופות חיוב רצופות, בסמוך לאחר סיומן, אם סך החיובים בתקופת החיוב הראשונה לא עלה על 30 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לדצמבר 2012; החל מאפריל 2025, 35 ש״ח)}} כולל מס ערך מוסף וכן יהיה רשאי, אם נשמט מחשבון חיוב שנוצר בתקופת החיוב, לכלול את החיוב בחשבון מאוחר יותר שיישלח לחייב.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי כל רכב יומצא חשבון נפרד, זולת אם נקבע אחרת בהסכם.
{{ח:תת|(ג)}} בחשבון יפורטו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר רישוי של הרכב, שם החייב, מספר זהותו ומענו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}};
{{ח:תתת|(2)}} תקופת החיוב בחשבון;
{{ח:תתת|(3)}} תאריך הוצאת החשבון והמועד האחרון לתשלום;
{{ח:תתת|(4)}} מספר הנסיעות שבשלהן נדרשים אגרה ודמי גבייה וסכום החיוב של כל אחת מהנסיעות;
{{ח:תתת|(5)}} מספר הקטעים המחויבים באגרה שהרכב נסע בכל נסיעה, סכום האגרה בשל כל אחד מהם וכן תאריך ושעה של כניסת הרכב לכל אחד מהם;
{{ח:תתת|(6)}} סכום החיוב הכולל לתשלום;
{{ח:תתת|(7)}} האירועים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11}} שבשלהם נדרשים פיצוי והחזר הוצאות, הסכום הנדרש בשל כל אחד מהם והסכום הכולל לתשלום בשל חיובים בפיצוי והחזר הוצאות;
{{ח:תתת|(8)}} התראה כי לחיוב בשל תשלום אגרה או דמי גבייה שלא ישולם במועדו, ייווספו פיצוי והחזר הוצאות;
{{ח:תתת|(9)}} התראה כי לחיוב שלא ישולם במועדו, ייווספו הפרשי הצמדה, תוספת פיגור וריבית פיגורים לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12ג|סעיף 12ג לחוק}};
{{ח:תתת|(10)}} סכום הפרשי הצמדה, תוספת פיגור ותוספת ריבית פיגורים, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12ג|בסעיף 12ג לחוק}};
{{ח:תתת|(11)}} הודעה על זכותו של החייב לפנות לוועדת הערר לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12ב|סעיף 12ב לחוק}} במקרה שהוא חולק על חיובים בחשבון וכן את פרטי ההתקשרות עם ועדת הערר.

{{ח:סעיף|5|דרך המצאת חשבון}}
{{ח:תת|(א)}} חשבון יומצא לחייב –
{{ח:תתת|(1)}} אם הוא כולל חיובים בשל נסיעות בלבד –
{{ח:תתתת|(א)}} חייב רגיל – בדואר רגיל;
{{ח:תתתת|(ב)}} חייב רשום למעט בעל פיקדון שלא מסר את שמו ומענו – בכל דרך שנקבעה בהסכם להמצאת החשבון;
{{ח:תתת|(2)}} אם הוא כולל חיוב בשל פיצוי והחזר הוצאות –
{{ח:תתתת|(א)}} חייב רגיל – בדואר רשום;
{{ח:תתתת|(ב)}} חייב רשום למעט בעל פיקדון שלא מסר את שמו ומענו – בכל דרך שנקבעה בהסכם להמצאת החשבון וכן בדואר רשום.
{{ח:תת|(ב)}} חשבון שנשלח בדואר רגיל, לפי המען כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}}, ושולמו בעדו, מראש, דמי הדואר, יראו כאילו הגיע לתעודתו ביום הרביעי שלאחר תאריך משלוח החשבון.
{{ח:תת|(ג)}} חשבון שנשלח בדואר רשום, רואים כאילו הגיע לתעודתו ביום השביעי שלאחר תאריך משלוח החשבון, אף אם סירב או נמנע החייב מלקבלו; הערת פקיד הדואר או חותמת בית הדואר בדבר הסירוב או ההימנעות, יהיו ראיה לדבר.
{{ח:תת|(ד)}} חשבון יכול שיומצא גם במסירה אישית, ויראו אותו כחשבון שהומצא כדין, אם הוכיח בעל הזיכיון את המצאתו.

{{ח:סעיף|6|המען להמצאת חשבון}}
{{ח:תת|(א)}} המען להמצאת חשבון לחייב הוא אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} חייב רשום – המען שמסר בהסכם;
{{ח:תתת|(2)}} חייב רגיל – מענו הרשום ברישומי רשות הרישוי, במועד יצירת החיוב האחרון מבין החיובים הכלולים בחשבונו.

{{ח:סעיף|7|מועדי תשלום}}
{{ח:ת}} המועד לתשלום חיוב הוא אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תת|(1)}} נגבה חיוב, לפי הסכם, באמצעות כרטיס אשראי – המועד שבו נפרעים תשלומים לפי אותו כרטיס אשראי ושלא יקדם מ־15 ימים מיום הוצאת החשבון;
{{ח:תת|(2)}} נגבה החיוב, לפי הסכם, באמצעות הוראת קבע או מתוך פיקדון – במועד שקבע בעל הזיכיון ושלא יקדם מ־15 ימים מיום הוצאת החשבון;
{{ח:תת|(3)}} נגבה החיוב, מחייב רגיל – עד היום ה־30 מתאריך הוצאת החשבון ובלבד שהמועד לתשלום החיוב לא יקדם מ־25 ימים ממועד משלוח החשבון בדואר או מ־21 ימים ממועד המצאתו במסירה אישית.

{{ח:סעיף|8|אי־פירעון חשבון}}
{{ח:תת|(א)}} חייב שלא פרע חשבון במועד התשלום יחויב בפיצוי ובהחזר הוצאות בשל כל נסיעה בתקופת החיוב, נושא החשבון שלא נפרע; ואולם קדם מועד תשלום החיוב מ־25 ימים ממועד משלוח החשבון בדואר או מ־21 ימים ממועד המסירה האישית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בתקנה 7(3)}}, לא יחויב החייב בפיצוי והחזר הוצאות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} בעל הזיכיון יודיע לחייב על חיובו בפיצוי ובהחזר הוצאות כאמור, בחשבון שישלח למענו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}}, בין יחד עם חיובים חדשים שנוצרו ובין בנפרד, ואולם חיוב בפיצוי והחזר הוצאות בשל אי־תשלום חשבון ראשון, יהיה נפרד מחיובים חדשים שנוצרו כאמור, אף שיכול שיישלחו, כחשבונות נפרדים, במשלוח אחד בדרך האמורה {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5(א)(2)}}; חיוב נפרד כאמור בתקנת משנה זו יכלול את הפרטים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4(ג)(1), (3), (7), (9) ו־(11)}}.

{{ח:סעיף|9|חייב שמכר את רכבו}}
{{ח:תת|(א)}} התברר לבעל הזיכיון כי רכב, שחיוב בשל נסיעות בו לא נפרע, אינו עוד בבעלות החייב, רשאי הוא, בלי לגרוע מכל תרופה אחרת העומדת לו לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)|החוק}} או לפי תקנות אלה, להודיע לחייב שאם לא ישולם החיוב עד המועד שיצוין בהודעה, הוא ייווסף לחשבון שיישלח לגבי רכב אחר שבבעלותו שצוין בהודעה, ואם באותה שעה לא היה בבעלותו רכב אחר – לגבי רכב שיהיה בבעלותו.
{{ח:תת|(ב)}} בתוך 30 ימים מיום שהומצאה לו הודעת בעל הזיכיון כאמור בתקנת משנה (א), רשאי החייב לבקש מבעל הזיכיון, בכתב, כי החיוב שלא נפרע ייווסף לחשבון שיישלח בשל רכב אחר שבבעלותו, שאינו זה שצוין בהודעה, ובעל הזיכיון יפעל כמבוקש.
{{ח:תת|(ג)}} לא פרע החייב את החיוב עד המועד שצוין בהודעה או לא פעל כאמור בתקנת משנה (ב), ייווסף סכום החיוב לחשבון שיישלח לגבי הרכב שצוין בהודעה לפי תקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ד)}} החיוב שייווסף לחשבון הנשלח לגבי רכב אחר כאמור, יהיה בסכומו הכולל ביום ההוספה.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: גביית חוב חלוט}}

{{ח:סעיף|10|עיכוב רכב, גרירה, פינוי ואחסנה}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש בעל הזיכיון למנוע כניסת רכב לכביש אגרה יקנעם סומך או לעכב את יציאתו ממנו עקב חוב חלוט בשל נסיעה באותו רכב, או ששויך לאותו רכב לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9}}, לא יעשה כן אלא אם כן איפשר לנהג, לנוסע ברכב או לאדם אחר לפרוע לאלתר את החיוב, אף אם אינו החייב; פירעון כאמור ייעשה במזומן, בכרטיס חיוב, או באמצעי תשלום אחר שאישרה הרשות הממונה; אם מי שאינו החייב פרע את החוב החלוט הוא יהיה מנוע מלתבוע את השבת מה שפרע מבעל הזיכיון.
{{ח:תת|(ב)}} לא נפרע החיוב כאמור בתקנת משנה (א), רשאי בעל הזיכיון להורות לנהג לפנות את הרכב ממקום הימצאו לדרך שיורה לו, ואם סירב לפנות כאמור, רשאי בעל הזיכיון, באמצעות גורר מורשה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 70א|בסעיף 70א(ג) לפקודת התעבורה}}, לגרור את הרכב ולפנותו למקום אחסנה; לעניין זה, ”מקום אחסנה“ – מקום לאחסנת כלי רכב סמוך לכביש אגרה יקנעם סומך, שאישרה הרשות הממונה.
{{ח:תת|(ג)}} רכב, שפונה ואוחסן כאמור בתקנת משנה (ב), לא ישוחרר מאחסנתו עד לתשלום הפיצוי והחזר ההוצאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11(א)(3) ו־(4)}}; שולמו החיובים כאמור, ישוחרר הרכב לידי בעל הרכב, לא יאוחר משעתיים לאחר התשלום.
{{ח:תת|(ד)}} פונה רכב למקום אחסנה כאמור בתקנת משנה (ב), בעל הזיכיון –
{{ח:תתת|(1)}} יאפשר לנהג או למי מנוסעי הרכב, למסור הודעה על פינוי הרכב מכביש אגרה יקנעם סומך ועל מקום הימצאו, לאדם אחר שניתן לאתרו באמצעי תקשורת הנמצא במקום;
{{ח:תתת|(2)}} יגרום להבאת הנהג ונוסעיו, או מי מהם, למקום שעוברת בו תחבורה ציבורית, אם אין בידם אפשרות להגיע אליו בכוחות עצמם.
{{ח:תת|(ה)}} לא תעוכב יציאת רכב מכביש אגרה יקנעם סומך ולא יפונה הרכב ממנו בידי בעל הזיכיון, אם נסיעתו בכביש האגרה, באותה שעה, היתה הכרחית להבאת אדם הנמצא ברכב לטיפול רפואי דחוף.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: פיצוי והחזר הוצאות}}

{{ח:סעיף|11|תשלום פיצוי והחזר הוצאות}}
{{ח:תת|(א)}} חייב יחויב בפיצוי ובהחזר הוצאות, בעד כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אי־פירעון של חשבון במועד תשלומו, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8}};
{{ח:תתת|(2)}} עיכוב רכב שלא שולם בשלו חוב חלוט;
{{ח:תתת|(3)}} גרירת רכב ופינויו;
{{ח:תתת|(4)}} אחסנת רכב שפונה;
{{ח:תתת|(5)}} מעשה שעשה ושיש בו כדי למנוע זיהוי רכב, או חיובו באגרה;
{{ח:תתת|(6)}} שימוש בתג חיוב שאינו מתאים לרכב, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 19|בתקנה 19(ג)}}.
{{ח:תת|(ב)}} השתנה מענו של חייב רגיל, והוא הודיע על כך לבעל הזיכיון או למשרד הפנים, בתוך 30 ימים מיום השינוי – לא יחויב בפיצוי ובהחזר הוצאות בשל אי־פירעון חשבון שנשלח למענו הישן, בין יום שינוי המען ליום מתן הודעתו כאמור.

{{ח:סעיף|12|סכומי פיצוי והחזר הוצאות}}
{{ח:ת}} סכומי פיצוי והחזר הוצאות שישלם חייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}}, יהיו כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, בתוספת מס ערך מוסף.

{{ח:סעיף|13|עדכון סכומים}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(ג)}}{{ח:הערה|,}} {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4(א)}} {{ח:פנימי|תוספת 1|ובתוספת הראשונה}}, יעודכנו ב־1 באפריל וב־1 באוקטובר של כל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור השינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שהשתנה כאמור בתקנת משנה (א), יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב, וסכום של מחצית השקל החדש יעוגל כלפי מעלה; המנהל הכללי של משרד התחבורה התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים יפרסם בהודעה ברשומות את הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ובתקנה 4(א)}} ואת נוסח {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}} כפי שעודכנו לפי תקנה זו.

{{ח:סעיף|14|שינוי סכומים}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות הממונה רשאית להגיש לשר המלצות לשינוי סכומי הפיצוי והחזר ההוצאות {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}}, באופן שסכומי הפיצוי והחזר ההוצאות שייקבעו יהיו תואמים את סכומן הכולל של ההוצאות הכרוכות באכיפת הגבייה של האגרה, אכיפת התשלומים ופיצוי בשל נזק שנגרם.
{{ח:תת|(ב)}} בעל הזיכיון ימציא לרשות הממונה, לפי דרישתה, את מלוא הנתונים והתחזיות לעניין פעילויות האכיפה, לרבות עלויות האכיפה, ההכנסות מאכיפה והיקף סרבנות התשלום, וזאת לא יאוחר מ־21 ימים ממועד הדרישה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} הפסד הכנסות בשל אי־גבייה או אי־אכיפה, לא יוכר כעלויות אכיפה, לצורך המלצת הרשות הממונה לשינוי סכומים.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: אזהרות}}

{{ח:סעיף|15|הודעת בעל הזיכיון לרשות הרישוי}}
{{ח:ת}} 14 ימים לפחות לפני המועד למשלוח הודעות הקבוע {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12ד|בסעיף 12ד לחוק}}, ישלח בעל הזיכיון הודעה לרשות הרישוי על הצורך במתן אזהרה לבעל רכב, שצוינו בה שם החייב ומספר זהותו, מענו הידוע לבעל הזיכיון במועד ההודעה וכן מספר הרישוי של הרכב, שבשלו נדרשת אזהרה.

{{ח:סעיף|16|דרך המצאת אזהרות}}
{{ח:תת|(א)}} אזהרה לחייב בדבר אי־חידוש רישיון רכבו כל עוד לא שולם מלוא החוב החלוט, שיש להמציאה לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)|החוק}} 90 ימים לפחות לפני מועד החידוש, תומצא –
{{ח:תתת|(1)}} מטעם בעל הזיכיון – בדואר רשום;
{{ח:תתת|(2)}} מטעם רשות הרישוי – בדואר רגיל.
{{ח:תת|(ב)}} המען למשלוח אזהרה יהיה המען של החייב ברישומי רשות הרישוי, או המען שמסר לבעל הזיכיון בהסכם, כפי שהיה רשום או שנמסר, לפי העניין, 3 ימים לפני המועד שבו שלח בעל הזיכיון אזהרה לחייב או הודעה לרשות הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15}}.
{{ח:תת|(ג)}} על המצאת אזהרות יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5(ב) עד (ד)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: ערר}}

{{ח:סעיף|17|מושבן של ועדות ערר}}
{{ח:ת}} מקום מושבן של ועדות הערר שהתמנו לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12ב|סעיף 12ב(ב) לחוק}} יהיה ירושלים, תל אביב וחיפה, ואזור שיפוטן יהיה בכל הארץ.

{{ח:סעיף|18|מועדים לערעור}}
{{ח:תת|(א)}} המועד להגשת בקשת רשות ערעור לבית משפט מחוזי, על החלטה סופית של ועדת ערר, הוא 15 ימים מיום שניתנה ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} המועד להגשת ערעור, הוא 15 ימים מיום שניתנה הרשות לערער.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: שונות}}

{{ח:סעיף|19|שימוש בתג חיוב}}
{{ח:תת|(א)}} תג חיוב יותקן על השמשה הקדמית של הרכב, או במקום אחר ברכב, לפי הוראות בעל הזיכיון שיינתנו מזמן לזמן.
{{ח:תת|(ב)}} השימוש בתג חיוב יהיה בהתאם לסוג הרכב, לפי הוראות בעל הזיכיון שאישרה הרשות הממונה.
{{ח:תת|(ג)}} בשל שימוש בתג חיוב שאינו מתאים לסוג הרכב, באופן שהחיוב הנגבה לפיו נמוך מהחיוב שהיה נגבה בשל שימוש בתג חיוב מתאים, ישולמו פיצוי והחזר הוצאות.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 12|תקנה 12}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} סכומי הפיצוי והחזר הוצאות הם כמפורט להלן: {{ח:הערה|(הסכומים מעודכנים לאפריל 2025)}} {{מוקטן|

בשקלים חדשים

}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} בשל אי־פירעון חשבון במועד, לגבי כל נסיעה בכביש האגרה בתקופת החיוב נושא החשבון הכלולה –
{{ח:תת|(א)}} בחשבון ראשון 8

{{ח:תת|(ב)}} בחשבון שאינו חשבון ראשון 16

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} בשל עיכוב רכב 129

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} בשל גרירת רכב ופינויו 141

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} בשל אחסנת רכב שפונה, בשל כל 24 שעות או חלק מהן — 55

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} בשל מעשה שיש בו כדי למנוע את זיהוי הרכב או את חיובו באגרה 881

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} בשל שימוש בתג חיוב שאינו מתאים לרכב לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|תקנה 19}} 176

{{ח:חתימות|כ״ג בשבט התשע״ג (3 בפברואר 2013)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]