חוק לעידוד תעשייה עתירת ידע (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לעידוד תעשייה עתירת ידע (הוראת שעה), התשפ״ג–2023}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2209817}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ג, 564|חוק לעידוד תעשייה עתירת ידע (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3012773.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעלות“, בנכס לא מוחשי מוטב – בעלות מלאה בנכס, לרבות רישיון ייחודי לגביו שתקופת תוקפו אינה מוגבלת מכוח תנאי הרישיון; לעניין זה, ”רישיון ייחודי“ – רישיון המעניק לבעליו זכות ייחודית לפעול לגבי הנכס כאילו הוא בעל הנכס, למעט היכולת להעביר בעלות בנכס, ומגביל את בעל הנכס מלפעול לגבי הנכס כאילו הוא בעל הנכס או להרשות לאחר לפעול כאמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה טכנולוגית“, ”הכנסה טכנולוגית מועדפת“, ”מפעל טכנולוגי“ ו”נכס לא מוחשי מוטב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51כד|בסעיף 51כד לחוק לעידוד השקעות הון}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מועדפת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51|בסעיף 51 לחוק לעידוד השקעות הון}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השקעה בחברת מו״פ“ – השקעה במזומן של משקיע, בחברת מו״פ, אשר בשלה הוקצו לו מניות, לרבות זכות לרכישת מניה, בחברת המו״פ;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה מועדפת“ ו”ידע“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51|בסעיף 51 לחוק לעידוד השקעות הון}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברת מו״פ“ – חברה שהתאגדה בישראל ועיקר פעילותה בישראל, שאינה בת־חברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 76|בסעיף 76(ג) לפקודה}} ושמתקיימים לגביה התנאים המפורטים בפסקאות שלהלן:
{{ח:תתתת|(1)}} מיום התאגדותה לא היה רשום נייר ערך כלשהו שלה למסחר בבורסה;
{{ח:תתתת|(2)}} מתקיים בה האמור {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51|בפסקאות (2) עד (5) להגדרה ”חברה מועדפת“ שבסעיף 51 לחוק לעידוד השקעות הון}};
{{ח:תתתת|(3)}} היקף ההכנסות הטכנולוגיות הכולל של החברה מיום התאגדותה עד תום השנה שקדמה לשנת המס לא עלה על 4.5 מיליון שקלים חדשים, והיקף ההכנסות הכולל של החברה באותה תקופה לא עלה על 12 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(4)}} היקף ההשקעות בחברה, וההלוואות שניתנו לה מיום התאגדותה, אינו עולה על 12 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(5)}} ההוצאות של החברה, המסווגות כהוצאות מחקר ופיתוח לפי כללי החשבונאות המקובלים, בשלוש השנים שקדמו לשנת המס, ואם הוקמה החברה במהלך שלוש שנות המס האמורות – בתקופה שממועד הקמתה, היו בשיעור של 7% לפחות בממוצע לשנה מסך הכנסות החברה, ומתקיים בחברה אחד או יותר מהתנאים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51כד|בפסקאות משנה (א) עד (ד) של פסקה (2) להגדרה ”מפעל טכנולוגי מועדף“ שבסעיף 51כד לחוק לעידוד השקעות הון}};
{{ח:תתתת|(6)}} 70% לפחות מהוצאות החברה, בתקופה שמיום התאגדותה עד תום השנה שקדמה לשנת המס, היו הוצאות שהוצאו, במישרין או בעקיפין, לשם פיתוחו של נכס לא מוחשי מוטב, לרבות בשלב התחלתי של פיתוח, המבוסס על מחקר ופיתוח שבוצעו בחברה (בהגדרה זו – נכס בפיתוח);
{{ח:תתתת|(7)}} הנכס בפיתוח וכל הזכויות הנובעות ממנו הם בבעלות החברה מיום היווצרו; לעניין זה, רכשה או קיבלה החברה את מלוא הזכויות בנכס בפיתוח מאחד מאלה, לשם המשך פיתוחו של הנכס, יראו את החברה כאילו מתקיים בה התנאי האמור בפסקה זו:
{{ח:תתתתת|(א)}} יחיד, אחד או יותר, שהנכס בפיתוח היה בבעלותו באופן בלעדי מיום היווצרו עד העברת מלוא הזכויות בו לחברה;
{{ח:תתתתת|(ב)}} מוסד יוצר שהנכס בפיתוח היה בבעלותו מיום היווצרו עד העברת מלוא הזכויות בו לחברה; לעניין זה, ”מוסד יוצר“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתתתת|(1)}} מוסד להשכלה גבוהה או מוסד מחקרי כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.29|בסעיף 9(29) לפקודה}};
{{ח:תתתתתת|(2)}} בית חולים, או תאגיד בריאות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:תתתתתת|(3)}} חברה העוסקת דרך קבע במסחור ידע שנוצר בגופים כאמור בפסקאות משנה (1) ו־(2);
{{ח:תתתתתת|(4)}} מינהל המחקר החקלאי שבמשרד החקלאות ופיתוח הכפר;
{{ח:תתתתתת|(5)}} מרכז מחקר ופיתוח אזורי הנתמך בידי משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה|בחוק לעידוד מחקר ופיתוח}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק לעידוד השקעות הון“ – {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק לעידוד מחקר ופיתוח“ – {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה|חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה, התשמ״ד–1984}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד ההשקעה“ – המאוחר מבין אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} המועד שבו המשקיע שילם לחברת המו״פ את סכום ההשקעה בחברת המו״פ;
{{ח:תתתת|(2)}} המועד שבו הקצתה חברת המו״פ למשקיע את המניות כנגד השקעתו בחברת המו״פ;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחקר“ ו”פיתוח“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק לעידוד מחקר ופיתוח}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}}, לרבות מי שהמנהל הסמיכו לעניין חוק זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משקיע“ – יחיד, חברת מעטים כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 76|בסעיף 76 לפקודה}}, או שותפות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שותפות“ – שותפות שאושרה לעניין זה על ידי המנהל לפי בקשה שהוגשה לא יאוחר מ־90 ימים ממועד הקמתה או שותפות רשומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|פקודת השותפויות [נוסח חדש], התשל״ה–1975}}, שמתקיימים לגביה שני אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} השותפים בה הם יחידים או חברות מעטים;
{{ח:תתתת|(2)}} היא הוקמה ופועלת לשם השקעה ייעודית בחברה אחת בלבד שהיא חברת מו״פ;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הוראת השעה“ – התקופה שמיום תחילתו של חוק זה {{ח:הערה|(ביום 31.7.2023)}} עד יום כ״א בטבת התשפ״ז (31 בדצמבר 2026).
{{ח:תת|(ב)}} לכל מונח אחר שאינו מפורש בחוק זה תהיה המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בסעיפים 1}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|ו־88 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|זיכוי ממס בשל השקעה במניות חברת מו״פ}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מניה“ – לרבות זכות לרכישת מניה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ההטבה“ – התקופה שמתחילת שנת המס שבה חל מועד ההשקעה עד תום שלוש שנים מהמועד האמור, ולעניין מכירה שמתקיים לגביה האמור בפסקת משנה (א) או (ב) של סעיף קטן (ב)(5) – עד מועד המכירה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין, משקיע שביצע השקעה בחברת מו״פ רשאי לבקש שיינתן לו זיכוי ממס בסכום כמפורט בסעיף קטן (ג), ובלבד שהתקיימו כל אלה (בסעיף זה – השקעה מזכה):
{{ח:תתת|(1)}} בתקופת הוראת השעה המשקיע שילם במזומן לחברת המו״פ את מלוא סכום ההשקעה בה, וחברת המו״פ הקצתה למשקיע את המניות בשל ההשקעה;
{{ח:תתת|(2)}} רואה החשבון של החברה אישר כי במועד ההשקעה החברה הייתה חברת מו״פ;
{{ח:תתת|(3)}} הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות אינן בין המטרות העיקריות של ההשקעה;
{{ח:תתת|(4)}} המשקיע לא היה קרוב של החברה, בתקופה שממועד התאגדותה עד מועד ההשקעה; לעניין זה, לא יראו משקיע כקרוב של החברה רק בשל כך שקרובו הוא משקיע שביצע בה השקעה מזכה לפי סעיף זה;
{{ח:תתת|(5)}} המשקיע החזיק במישרין במניות שהוקצו לו בתמורה להשקעתו בחברת המו״פ, במשך כל תקופת ההטבה, וכמו כן, אם המשקיע הוא שותפות – במשך כל התקופה שממועד ההשקעה עד מכירת המניות בידי השותפות לא השתנה שיעור הזכויות של השותפים בשותפות; ואולם לא יראו כהפרת התנאי שברישה מכירת מניות שבוצעה לפני תום תקופת ההטבה והיא אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מכירה שלא מרצון כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103|בסעיף 103 לפקודה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מכירה שהמנהל אישר, לבקשת המשקיע, שלא יראו אותה כהפרה, לאחר ששוכנע שאין במכירה הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותה ושהמכירה אינה מרצונו של המשקיע, ובלבד שהמשקיע הגיש את הבקשה למנהל בתוך 90 ימים ממועד המכירה;
{{ח:תתת|(6)}} התקיימו בחברה עד תום תקופת ההטבה התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקאות (2) ו־(5) עד (7) להגדרה ”חברת מו״פ“ שבסעיף 1}}, ולדוח שהגישה החברה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}, לגבי כל אחת משנות המס בתקופת ההטבה, צורף אישור רואה חשבון על התקיימות התנאים כאמור;
{{ח:תתת|(7)}} המשקיע הודיע למנהל כי הוראות סעיף זה יחולו לגבי השקעתו, בהודעה שצירף לדוח שהגיש לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} בשנת המס הראשונה שלאחר השנה שבה חל מועד ההשקעה.
{{ח:תת|(ג)}} זיכוי ממס כאמור בסעיף קטן (ב) יהיה בסכום ההשקעה המזכה או בסכום ההשקעה המרבי, לפי הנמוך, כשהוא מוכפל בשיעור המס על רווח הון שאותו משקיע היה חייב בו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה|חלק ה׳ לפקודה}} אילו היה מוכר ברווח את המניות שהוקצו לו בתמורה לאותה השקעה, בשנת המס שבה בוצעה ההשקעה; היה המשקיע חייב במס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121ב|סעיף 121ב לפקודה}} באותה שנת מס, יתווסף לסכום האמור גם סכום ההשקעה המזכה, כשהוא מוכפל בשיעור המס כאמור או סכום המס שהוא היה חייב בו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121ב|אותו סעיף}} באותה שנת מס, לפי הנמוך; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום ההשקעה המרבי“ – סכום שאינו עולה על 4 מיליון שקלים חדשים, בהפחתת השקעות אחרות של המשקיע, במישרין או בעקיפין, באותה חברת מו״פ, שניתן בשלהן זיכוי ממס לפי סעיף זה או שנוכו בשלהן סכומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}}, ובהפחתת השקעות שביצע קרוב של המשקיע, במישרין או בעקיפין, באותה חברת מו״פ, שניתן בשלהן זיכוי כאמור או שנוכו בשלהן סכומים כאמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בפסקה (1) להגדרה ”קרוב“ שבסעיף 88 לפקודה}}.
{{ח:תת|(ד)}} זיכוי ממס שלא נוצל בשנת מס, יהיה אפשר לנצלו בשנות המס הבאות בזו אחר זו.
{{ח:תת|(ה)}} בחישוב ההכנסה החייבת או רווח ההון במכירת מניות החברה, בידי משקיע שקיבל זיכוי ממס בשל השקעה מזכה לפי סעיף זה, יופחת מהעלות או מהמחיר המקורי, לפי העניין, סכום ההשקעה שניתן בשלו זיכוי ממס כאמור; נמכר חלק מהמניות, יופחת מהעלות או מהמחיר המקורי חלק יחסי של סכום ההשקעה כאמור, כיחס חלקן של המניות שנמכרו לכלל המניות שהוקצו למשקיע תמורת ההשקעה המזכה.
{{ח:תת|(ו)}} קיבל המשקיע מחברת המו״פ, במהלך התקופה שממועד ההשקעה עד תום תקופת ההטבה, סכום כלשהו, במישרין או בעקיפין, יופחת הסכום האמור מחישוב סכום ההשקעה המזכה לעניין סעיף זה; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על הכנסה חייבת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1) לפקודה}}, ששולמה למי שאינו עובד החברה; לעניין זה, ”עובד“ – לרבות נושא משרה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}}.
{{ח:תת|(ז)}} זיכוי ממס שניתן למשקיע שהוא שותפות בשל השקעה מזכה, ייוחס לשותפים בשותפות, בהתאם ליחס ההשקעה הכספית של כל שותף בשותפות לכלל ההשקעה הכספית בשותפות.
{{ח:תת|(ח)|(1)}} נודע לחברה כי חדל להתקיים בה, לפני תום תקופת ההטבה, תנאי מהתנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקאות (2) ו־(5) עד (7) להגדרה ”חברת מו״פ“ שבסעיף 1}}, תדווח על כך למשקיע ולמנהל, עד למועד הגשת הדוח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} לגבי השנה שבה נודע לחברה על כך שחדל להתקיים התנאי כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} נודע למשקיע כי חדל להתקיים תנאי מהתנאים האמורים בסעיף קטן (ב) לקבלת זיכוי ממס, או כי סכום ההשקעה המזכה הופחת לפי הוראות סעיף קטן (ו), יודיע על כך לפקיד השומה בתוך 90 ימים מהיום שבו נודע לו על אי־התקיימות התנאי או על הפחתת סכום ההשקעה כאמור.
{{ח:תתת|(3)}} נודע לפקיד השומה כי חדל להתקיים תנאי מהתנאים האמורים בסעיף קטן (ב) לקבלת זיכוי ממס, או כי סכום ההשקעה המזכה הופחת לפי הוראות סעיף קטן (ו), יבטל את הזיכוי ממס שניתן למשקיע או יפחיתו, למפרע, ויתקן את שומות המשקיע בהתאם; תוקנו שומות המשקיע לפי פסקה זו, יחויב המשקיע בתשלום המס הנוסף בשל התיקון כאמור בתוספת הפרשי הצמדה וריבית עד מועד התשלום.
{{ח:תתת|(4)}} לא דיווחה החברה כאמור בפסקה (1) למנהל, רשאי פקיד השומה לחייב את החברה בתשלום מס בגובה סכום הזיכוי במס שניתן למשקיע בשל ההשקעה המזכה, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית ממועד מתן הזיכוי עד מועד התשלום; החברה לא תהיה זכאית לקיזוז, לזיכוי או לפטור מהמס שהיא חייבת בו לפי פסקה זו, ויחולו על המס כאמור הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}} לעניין שומה וגבייה, ובלבד שאם שולם המס בידי החברה לא יבוטל זיכוי המס למשקיע ולא יחולו הוראות סעיף קטן (ה) במכירת המניות, ושאם בוטל זיכוי המס למשקיע לא ישולם המס על ידי החברה.
{{ח:תתת|(5)}} דין החלטת פקיד שומה לפי פסקאות (3) ו־(4), לעניין השגה וערעור לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}, כדין שומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 145|סעיף 145 לפקודה}}; ואולם, ביטל פקיד השומה את הזיכוי ממס שניתן למשקיע בהתאם להודעת החברה כאמור בפסקה (1) או בהתאם להודעת המשקיע כאמור בפסקה (2), ימשיכו לראות את הדוח שהגיש המשקיע לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}, לגבי השנה שבעדה ניתן לו זיכוי ממס, כשומה עצמית.

{{ח:סעיף|3|פטור ממס בחילוף מניות חברה מועדפת בעלת מפעל טכנולוגי}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מכירה מזכה“ – מכירת מניות של חברה מועדפת שהיא בעלת מפעל טכנולוגי, שיום חתימת ההסכם לביצועה (בסעיף זה – יום החתימה) חל בתקופת הוראת השעה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מניות מוקצות“ – מניות, לרבות זכות לרכישת מניה, שהוקצו למשקיע תמורת ההשקעה המוטבת.
{{ח:תת|(ב)}} נבע ליחיד רווח הון ממכירה מזכה, ובתוך תקופה של שנים עשר חודשים לאחר יום החתימה או של ארבעה חודשים לפניו, ביצע היחיד השקעה בחברת מו״פ, אחת או יותר, שמתקיים לגביה האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בפסקאות (1) עד (4) של סעיף 2(ב)}}, רשאי הוא, בחישוב רווח ההון מהמכירה האמורה, לנכות מהתמורה שהתקבלה בעדה, סכום כמפורט בסעיף קטן (ג) (בסעיף זה – השקעה מוטבת); משעשה כן, לעניין חישוב רווח ההון במכירת המניות המוקצות, יופחת המחיר המקורי שלהן בכל סכום של רווח ההון הריאלי שהיה במכירה הקודמת ולא התחייב במס בשל ניכוי סכום כמפורט בסעיף קטן (ג) בידי המשקיע, ובלבד שהמשקיע יחזיק במניות המוקצות לתקופה שלא תפחת משישה חודשים ממועד ההשקעה, ואם מכר את המניות המוקצות לקרוב – במשך כל תקופת ההטבה כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}.
{{ח:תת|(ג)}} הסכום שרשאי משקיע לנכות לפי הוראות סעיף קטן (ב) (בסעיף זה – סכום השקעה מוטב) יהיה, לעניין סך כל ההשקעות המוטבות, סכום שלא יעלה על סכום רווח ההון הריאלי שנבע למשקיע מהמכירה המזכה, ולעניין כל אחת מההשקעות המוטבות – סכום שלא יעלה על הקטן מבין אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסכום ששילם המשקיע במזומן בביצוע אותה השקעה מוטבת;
{{ח:תתת|(2)}} 5.5 מיליון שקלים חדשים, בהפחתת השקעות אחרות של המשקיע, במישרין או בעקיפין, באותה חברת מו״פ, שנוכו בשלהן סכומים לפי סעיף קטן (ב) או שניתן בשלהן זיכוי ממס לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, ובהפחתת השקעות שביצע קרוב של המשקיע, במישרין או בעקיפין, באותה חברת מו״פ, שנוכו בשלהן סכומים כאמור או שניתן בשלהן זיכוי כאמור; לעניין זה, ”קרוב“ – כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בפסקה (1) להגדרה ”קרוב“ שבסעיף 88 לפקודה}}.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ו)}} יחולו, בשינויים המחויבים, על חישוב סכום ההשקעה המוטב.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב) רישה, במכירה מזכה שבה התמורה או חלק ממנה לא שולמו למוכר בתוך 30 ימים מיום החתימה, רשאי פקיד השומה, לבקשת המוכר, לאשר שתקופת 12 החודשים האמורה באותו סעיף קטן תתחיל מיום קבלת התשלום.

{{ח:סעיף|4|מניעת כפל הטבות}}
{{ח:ת}} משקיע שזכאי להטבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} בשל אותה השקעה בחברת מו״פ, הברירה בידו לבחור באחת מהן; הודיע משקיע על בחירתו כאמור, לא יוכל לחזור בו מבחירתו.

{{ח:סעיף|5|התרת השקעה במניות חברה מזכה כהוצאה}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוצאות מחקר ופיתוח“, של חברה – הוצאות המסווגות כהוצאות מחקר ופיתוח לפי כללי החשבונאות המקובלים, של החברה, בהתאם לדוחותיה המאוחדים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה בת“, של חברה מזכה – חבר בני אדם שהחברה המזכה מחזיקה באמצעי שליטה בו בשיעור העולה על 50%, ושבבעלותו נכס לא מוחשי מוטב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה ישראלית מזכה“ – חברה שמתקיימים לגביה שני אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} בשנת הרכישה היא חברה מועדפת בעלת מפעל טכנולוגי או חברת מו״פ;
{{ח:תתתת|(2)}} בשנה שקדמה לשנת הרכישה ועד מועד הרכישה הראשונה, היא אינה קרובה של החברה הרוכשת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה מזכה“ – חברה ישראלית מזכה או חברת חוץ מזכה, שבשנת הרכישה בבעלותה נכס לא מוחשי מוטב, לרבות פיתוח של נכס לא מוחשי מוטב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה (6) להגדרה ”חברת מו״פ“ שבסעיף 1}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה רוכשת“ – חברה שבשנת השגת השליטה היא חברה מועדפת בעלת מפעל טכנולוגי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברת חוץ מזכה“ – חברה תושבת חוץ שמתקיימים לגביה כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מיום התאגדותה ועד מועד הרכישה הראשונה, היא אינה קרובה של החברה הרוכשת;
{{ח:תתתת|(2)}} שיעור הוצאות המחקר והפיתוח של החברה מתוך סך הכנסותיה עלה על 7% בשנת המס שקדמה לשנת השגת השליטה או עלה על 7% בשלוש שנות המס שקדמו לשנת השגת השליטה, בממוצע, ולעניין חברה שהתקיימו בה, בשינויים המחויבים, התנאים שקבע המדען הראשי לחדשנות כאמור {{ח:חיצוני|חוק עידוד השקעות הון#סעיף 51כד|בפסקה (3) להגדרה ”מפעל טכנולוגי מועדף“ שבסעיף 51כד לחוק עידוד השקעות הון}} – עלה על 5% בשנת המס או בשלוש שנות המס כאמור; לעניין זה, ”הכנסות“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51כד|בפסקה (1) להגדרה ”מפעל טכנולוגי מועדף“ שבסעיף 51כד לחוק לעידוד השקעות הון}};
{{ח:תתתת|(3)}} סכום הוצאות המחקר והפיתוח של החברה בשנת המס שקדמה לשנת השגת השליטה עלה על 20 מיליון שקלים חדשים; הסכום האמור יחושב לפי השער היציג, בתום שנת המס, של המטבע שלפיו מוצגים דוחות החברה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד הרכישה הראשונה“ – המועד שבו ביצעה החברה הרוכשת את הרכישה הראשונה של אמצעי שליטה בחברה הישראלית המזכה או בחברת החוץ המזכה, מבין הרכישות האמורות בסעיף קטן (ג)(2), לרבות כפי שהוחל בסעיף קטן (ד)(1);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום רכישה נקי“ – הסכום ששילמה בפועל החברה הרוכשת בעד רכישת אמצעי שליטה בחברה המזכה עד תום ארבע שנים מיום חתימת ההסכם לרכישתם (בסעיף זה – הסכם הרכישה), בהפחתת סכום ההון העצמי של החברה המזכה כשהוא מוכפל בחלק החברה המזכה שנרכש כאמור, ובלבד שסכום ההון העצמי כאמור הוא סכום חיובי, ובהפחתת כל סכום שהוחזר לחברה הרוכשת; לעניין זה, ”סכום ההון העצמי“, של חברה מזכה – הסכום המתקבל מצירוף הסכומים של כל אלה: עודפים ורווחים, הון מניות, פרמיה על מניות ופריטים אחרים כיוצא באלה, ואם החברה המזכה היא חברת חוץ מזכה – בהפחתת נכסים לא מוחשיים הרשומים בספרי החברה המזכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הרשות לחדשנות“ – הרשות כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה|בחוק לעידוד מחקר ופיתוח}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שנת הרכישה“ – שנת המס שבה חברה רוכשת רכשה אמצעי שליטה בחברה מזכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שנת השגת השליטה“ – שנת המס שבה התבצעה רכישת אמצעי השליטה שלאחריה עמדה החברה הרוכשת בתנאי הקבוע בסעיף קטן (ג)(1), לרבות כפי שהוחל בסעיף קטן (ד)(1);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ההפחתה“ – חמש שנות מס המתחילות בשנה שלאחר שנת השגת השליטה או ביצוע התשלום בפועל, לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין, סכום הרכישה הנקי ששילמה חברה רוכשת בעד רכישת אמצעי שליטה בחברה מזכה, יותר לה ניכויו בשיעורים שנתיים שווים מהכנסתה הטכנולוגית המועדפת בשנת המס, במשך תקופת ההפחתה, ובלבד שאם החברה המזכה היא חברה ישראלית מזכה – התקיים האמור בסעיף קטן (ג), ואם החברה המזכה היא חברת חוץ מזכה – התקיים האמור בסעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ג)}} הייתה החברה המזכה כאמור בסעיף קטן (ב) חברה ישראלית מזכה, יותר לחברה הרוכשת ניכוי כאמור באותו סעיף קטן, אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בתוך 12 חודשים ביצעה החברה הרוכשת רכישות של אמצעי שליטה בחברה המזכה, אשר בסיומן החזיקה החברה הרוכשת ב־80% לפחות מכל סוג של אמצעי השליטה בחברה המזכה;
{{ח:תתת|(2)}} בתקופת הוראת השעה מתקיימים שני אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} החברה הרוכשת שילמה בפועל 25% מסכום הרכישה הוודאי או 10% מסכום הרכישה הנקי שעליה לשלם לחברה המזכה בעד רכישת אמצעי שליטה לפי הסכם הרכישה, לפי הנמוך; לעניין זה, ”סכום הרכישה הוודאי“ – החלק מסכום הרכישה הנקי כאמור שעל החברה הרוכשת לשלם לפי הסכם הרכישה, בלא תנאי;
{{ח:תתתת|(ב)}} נערך הסכם מקדים לקראת הרכישה הראשונה מהרכישות האמורות בפסקה (1); לעניין זה, ”הסכם מקדים“ – הסכם עקרונות, מזכר הבנות, זיכרון דברים או הסכם דומה אף אם כינויו שונה, בין בכתב ובין בעל פה, הכולל את הסכמות הצדדים בנוגע לעיקרי תנאי העסקה;
{{ח:תתת|(3)}} אם יש לחברה המזכה חברה בת שהיא חברה תושבת חוץ – מתקיים לגבי עסקי החברה הבת האמור בסעיף קטן (ד)(4);
{{ח:תתת|(4)}} בכל שנת מס בתקופת ההפחתה –
{{ח:תתתת|(א)}} החברה הרוכשת היא חברה מועדפת בעלת מפעל טכנולוגי;
{{ח:תתתת|(ב)}} לדוח שהגישה החברה הרוכשת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} צורף אישור מאת רואה חשבון על התקיימות התנאים לקבלת הטבה לפי סעיף זה;
{{ח:תתתת|(ג)}} מתקיימים שני אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} הנכס הלא מוחשי המוטב שהיה בבעלות החברה המזכה ביום המכירה נותר בבעלותה או בבעלות החברה הרוכשת;
{{ח:תתתתת|(2)}} אם הייתה לחברה המזכה חברה בת שהיא חברה תושבת חוץ – התקיים האמור בפסקת משנה (1) גם לגבי הנכס הלא מוחשי המוטב שהיה בבעלות החברה הבת ביום המכירה ועבר לבעלות החברה הרוכשת;
{{ח:תתת|(5)}} הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות אינן בין המטרות העיקריות של רכישת אמצעי השליטה בחברה המזכה.
{{ח:תת|(ד)}} הייתה החברה המזכה כאמור בסעיף קטן (ב) חברת חוץ מזכה, יותר לחברה הרוכשת ניכוי כאמור באותו סעיף קטן אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מתקיים האמור בסעיף קטן (ג)(1), (2) ו־(5);
{{ח:תתת|(2)}} הכנסתה הטכנולוגית של החברה הרוכשת בשלוש שנות המס שקדמו לשנת השגת השליטה הייתה 75 מיליון שקלים חדשים או יותר לשנה, בממוצע;
{{ח:תתת|(3)}} סכום הרכישה הנקי היה 20 מיליון דולר של ארצות הברית (להלן – דולר ארה״ב) או יותר; אם סכום הרכישה כאמור היה במטבע שאינו דולר ארה״ב, הוא יומר לדולר ארה״ב לפי שער החליפין של אותו מטבע ביום האחרון של החודש שלפני חתימת הסכם הרכישה; לעניין זה, ”שער החליפין“ – השער היציג של דולר ארה״ב שמפרסם בנק ישראל;
{{ח:תתת|(4)|(א)}} בתוך 12 חודשים מיום השגת השליטה צורפו עסקיה של החברה המזכה ושל כל חברה בת שלה, כעסק חי, לעסקיו של המפעל הטכנולוגי שבבעלות החברה הרוכשת, כך שפעילות העסקים האמורה חדלה להתקיים אצל החברה המזכה או החברה הבת, לפי העניין, והמשיכה להתקיים אצל המפעל הטכנולוגי;
{{ח:תתתת|(ב)}} במסגרת צירוף העסקים כאמור בפסקת משנה (א) הועברו כלל הזכויות שהיו לחברה המזכה או לחברה הבת, לפי העניין, בנכסים לא מוחשיים מוטבים, לבעלות החברה הרוכשת;
{{ח:תתתת|(ג)}} בפסקה זו, ”יום השגת השליטה“ – היום שבו השלימה החברה הרוכשת ביצוע רכישות כאמור בסעיף קטן (ג)(1), כפי שהוחל בפסקה (1) שלאחריהן החזיקה באמצעי שליטה כאמור באותו סעיף קטן;
{{ח:תתת|(5)|(א)}} הרשות לחדשנות אישרה לחברה הרוכשת, לבקשתה, לפני החתימה על הסכם הרכישה או בתוך 90 ימים ממועד החתימה על הסכם הרכישה, כי רכישת אמצעי השליטה בחברה המזכה צפויה לשמש לפיתוחו או לקידומו של מפעל טכנולוגי בישראל שנמצא בבעלות החברה הרוכשת;
{{ח:תתתת|(ב)}} החברה הרוכשת פעלה בהתאם לאמור בבקשה כאמור בפסקת משנה (א);
{{ח:תתתת|(ג)}} החברה הרוכשת הודיעה למנהל רשות המסים על כוונתה לרכוש אמצעי שליטה בחברה המזכה, לפני החתימה על הסכם הרכישה או על רכישת אמצעי שליטה בחברה המזכה, בתוך 90 ימים ממועד החתימה על הסכם הרכישה;
{{ח:תתת|(6)}} בכל שנת מס בתקופת ההפחתה –
{{ח:תתתת|(א)}} מתקיים האמור בפסקאות משנה (א) ו־(ב) שבסעיף קטן (ג)(4);
{{ח:תתתת|(ב)}} לא התקיים במפעל הטכנולוגי של החברה הרוכשת אף אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} מספר עובדיו בישראל בשנת המס האמורה קטן ב־20% או יותר מממוצע מספר עובדיו בישראל בשתי שנות המס שקדמו לשנת השגת השליטה, אלא אם כן הוא קטן בשיעור הצמצום במספר העובדים הכולל בקבוצת החברות שהמפעל נמנה עימה, בישראל ומחוץ לישראל, בשנת המס האמורה, ביחס לממוצע מספר העובדים האמור בשתי שנות המס שקדמו לשנת השגת השליטה;
{{ח:תתתתת|(2)}} עלות שכר עובדיו בישראל בשנת המס האמורה הייתה קטנה ב־20% או יותר מממוצע עלות השכר האמורה בשתי שנות המס שקדמו לשנת השגת השליטה, אלא אם כן היא קטנה בשיעור הצמצום בעלות הכוללת של שכר העובדים בקבוצת החברות שהמפעל נמנה עימה, בישראל ומחוץ לישראל, בשנת המס האמורה, ביחס לממוצע עלות השכר האמורה בשתי שנות המס שקדמו לשנת השגת השליטה;
{{ח:תתת|(7)}} הנכס הלא מוחשי המוטב שהועבר לבעלות החברה הרוכשת כאמור בפסקה (4), נשאר בבעלותה עד תום תקופת ההפחתה.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} לשם קבלת אישור כאמור בסעיף קטן (ד)(5)(א), תגיש החברה הרוכשת לרשות לחדשנות בקשה הכוללת, בין היתר, את פרטי הסכם הרכישה וכן תיאור מפורט של הפעולות שבכוונתה לבצע לגבי העסק של חברת החוץ המזכה, והכול כפי שתקבע הרשות לחדשנות בנהלים שיפורסמו באתר האינטרנט שלה.
{{ח:תתת|(2)}} הרשות לחדשנות תודיע לחברה הרוכשת על החלטתה ונימוקיה בתוך90 ימים מהיום שבו אישרה כי הבקשה וכל המסמכים הנלווים אליה התקבלו, או מהיום שבו אישר המנהל כי התקבלה ההודעה כאמור בסעיף קטן (ד)(5)(ג), לפי המאוחר.
{{ח:תתת|(3)}} לא הודיעה הרשות לחדשנות לחברה הרוכשת על החלטתה בבקשה שהוגשה לפי סעיף זה עד המועד האמור בפסקה (2), יראו את הרכישה נושא הבקשה כאילו אושרה לפי סעיף קטן (ד)(5)(א).
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב) –
{{ח:תתת|(1)}} לא התקיים תנאי מהתנאים המנויים בסעיפים קטנים (ג)(4) או (ד)(6) בשנת מס כלשהי במהלך תקופת ההפחתה (בסעיף זה – שנת ההפרה), לא תהיה החברה הרוכשת זכאית, בשנת ההפרה, לניכוי כאמור בסעיף קטן (ב); ואולם לא יהיה בכך כדי לפגוע בזכאותה לניכוי כאמור בשנה שאחרי שנת ההפרה או בשנה שלפניה, אם התקיימו באותה שנה התנאים לזכאות כאמור, ובלבד שטרם הסתיימה תקופת ההפחתה ושסכום שלא נוכה בשנת ההפרה לא ינוכה בשנות המס שלאחריה;
{{ח:תתת|(2)}} מצא פקיד השומה כי לא התקיים התנאי שבסעיף קטן (ד)(7), יודיע על כך לחברה הרוכשת; ניתנה הודעה כאמור, תבוטל זכאותה של החברה הרוכשת לניכוי, למפרע, ושומות המס שלה יתוקנו בהתאם; תוקנו שומות המס של החברה הרוכשת, תחויב החברה הרוכשת בתשלום המס הנוסף בשל התיקון, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית עד מועד התשלום; פקיד השומה יודיע לחברה הרוכשת על סכום המס הנוסף שהיא חייבת בו, ועל הודעה כאמור ועל תיקון השומות בהתאם יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103י|סעיף 103י(ב) לפקודה}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בפסקה (1), לא התקיים תנאי מהתנאים המנויים בסעיפים קטנים (ג)(4) או {{ח:הערה|(}}ד{{ח:הערה|)}}(6) בשנת מס אחת בלבד במהלך תקופת ההפחתה, תהיה זכאית החברה הרוכשת לניכוי הסכום שלא הותר בניכוי לפי הוראות פסקה (1), בשנה שלאחר תום תקופת ההפחתה.
{{ח:תת|(ז)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), ברכישת חברת חוץ מזכה, הסכום שיותר לחברה הרוכשת לנכות, לפי אותו סעיף קטן, בכל שנת מס בשנות ההפחתה, לא יעלה על הסכום שבו גדלה ההכנסה הטכנולוגית או ההכנסה המועדפת של החברה הרוכשת באותה שנה, לעומת סכום ההכנסה כאמור בשנת המס שקדמה לשנת השגת השליטה.
{{ח:תתת|(2)}} סכום שלא היה ניתן לנכות בשנת מס כלשהי בשל ההגבלה בפסקה (1), יותר בניכוי בשנות המס הבאות בזו אחר זו, ובכפוף לאמור באותה פסקה.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בפסקאות (1) ו־(2), סכום שלא נוכה עד תום תקופת ההפחתה בשל המגבלה שבאותן פסקאות, יהיה ניתן לנכותו החל מהשנה שלאחר תום תקופת ההפחתה.
{{ח:תת|(ח)}} בחישוב רווח ההון במכירת מניות החברה המזכה בידי החברה הרוכשת שהותר לה ניכויו של סכום הרכישה הנקי לפי סעיף זה, יופחת המחיר המקורי שלהן בכל הסכום שניכויו הותר כאמור.
{{ח:תת|(ט)}} חברה רוכשת שהותר לה ניכויו של סכום הרכישה הנקי לפי סעיף זה, לא תהיה זכאית לניכוי או להפחתה של סכומים שהוציאה בעד רכישת נכסים שהיו בבעלות החברה המזכה בתחילת שנת השגת השליטה, או בעד רכישת נכסים מהחברה המזכה בתקופה שממועד הרכישה הראשונה עד תום תקופת ההפחתה, וכן לא תהיה זכאית לניכוי סכומים שהוציאה לתשלום תמלוגים או דמי שכירות בעד קבלת זכות שימוש בנכס כאמור; בחישוב רווח ההון או השבח במכירת נכסים כאמור, יראו כאילו המחיר המקורי או יתרת שווי הרכישה, לפי העניין, של הנכס, בידי החברה הרוכשת, הם בסכום השווה לאפס; בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק מיסוי מקרקעין“ – {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יתרת שווי הרכישה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 47|בסעיף 47 לחוק מיסוי מקרקעין}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שבח“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|בחוק מיסוי מקרקעין}}.

{{ח:סעיף|6|פטור ממס לריבית לגוף פיננסי זר}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף פיננסי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} תאגיד בנקאי ותאגיד עזר כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:תתתת|(2)}} בעל רישיון מנהל תיקים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תתתת|(3)}} גוף מוסדי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:תתתת|(4)}} בעל רישיון למתן אשראי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 11א|בסעיף 11א לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}} (להלן – חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים);
{{ח:תתתת|(5)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 25א|בסעיף 25א לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף פיננסי תושב חוץ“ – גוף העוסק בפעילות דומה לפעילות שבה עוסק גוף מהגופים המנויים בהגדרה ”גוף פיננסי“, שהוא תושב מדינה גומלת כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 196|בסעיף 196 לפקודה}}, ושאין לו או לקרובו תאגיד או מפעל קבע בישראל שעיסוקם מתן הלוואות בסכומים מהותיים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הון מניות“ – הון המניות שהונפק ונפרע;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הלוואה“ – לרבות הלוואה שנתנו כמה מלווים באותו חוזה הלוואה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה מוטבת“ – חברה מועדפת בעלת מפעל טכנולוגי שמתקיים בה אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מניותיה אינן רשומות למסחר בבורסה בישראל, ומתקיים בה אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(א)}} יחידים תושבי ישראל מחזיקים, ביום הקובע, במישרין או בעקיפין, ב־5% לפחות מהון המניות שלה;
{{ח:תתתתת|(ב)}} אם מניותיה רשומות למסחר בבורסה מחוץ לישראל – יחידים תושבי ישראל מחזיקים, ביום הקובע, במישרין או בעקיפין, ב־5% לפחות מהון המניות שלה שאינו רשום למסחר כאמור;
{{ח:תתתת|(2)}} מניותיה רשומות למסחר בבורסה בישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין מניות הרשומות למסחר בבורסה מחוץ לישראל – היום האחרון של הרבעון שקדם למועד מתן ההלוואה;
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין מניות שאינן רשומות למסחר בבורסה מחוץ לישראל – כל יום ב־12 החודשים שקדמו למועד מתן ההלוואה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחסים מיוחדים“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.י|בסעיף 3(י) לפקודה}}, ואולם יקראו את {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.י|ההגדרה ”שליטה“ שבאותו סעיף קטן}} כך שבמקום ”ב־5%“ יבוא ”ב־10%“;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מניה“ – לרבות זכות לרכישת מניה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ריבית“ – לרבות הפרשי הצמדה ודמי ניכיון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ההלוואה“ – תקופה שתחילתה בשנת המס שבה חל מועד מתן ההלוואה, וסיומה בסוף שנת המס שבה הסתיים פירעון ההלוואה.
{{ח:תת|(ב)}} ריבית שמשלמת חברה מוטבת לגוף פיננסי תושב חוץ בשל הלוואה שקיבלה ממנו תהיה פטורה ממס, אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החברה המוטבת הודיעה לפקיד השומה כי היא בוחרת שיחולו לגביה הוראות סעיף זה, בהודעה שצורפה לדוח שהגישה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} לגבי שנת המס שבה שילמה לראשונה ריבית לגוף הפיננסי בשל ההלוואה;
{{ח:תתת|(2)}} הכנסתה הטכנולוגית של החברה המוטבת בשנת המס שקדמה לתקופת ההלוואה עלתה על 30 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} הסכום שניתן כהלוואה, במזומן, הוא 10 מיליון דולר ארה״ב או יותר; אם הסכום אשר ניתן כהלוואה כאמור היה במטבע שאינו דולר ארה״ב, הוא יומר לדולר ארה״ב לפי שער החליפין של אותו מטבע ביום האחרון של החודש שלפני מתן ההלוואה; לעניין זה, ”שער החליפין“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(ד)(3)}};
{{ח:תתת|(4)}} לא התקיימו יחסים מיוחדים בין החברה המוטבת לגוף הפיננסי בכל תקופת ההלוואה, ובמהלך ארבע השנים שקדמו לתקופת ההלוואה;
{{ח:תתת|(5)}} הסכום שניתן לחברה המוטבת כהלוואה משמש אותה למימון פעילותה, לרבות לשם רכישת חברות;
{{ח:תתת|(6)}} לא התקיים במפעל הטכנולוגי שבבעלות החברה המוטבת, בתקופת ההלוואה, אף אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מספר עובדיו בישראל בשנת המס האמורה קטן ב־30% או יותר ממספר עובדיו בישראל בשנת המס שקדמה לתקופת ההלוואה, אלא אם כן הוא קטן בשיעור הצמצום במספר העובדים הכולל בקבוצת החברות שהמפעל נמנה עימה, בישראל ומחוץ לישראל, בשנת המס האמורה, ביחס למספר העובדים האמור בשנת המס שקדמה לתקופת ההלוואה;
{{ח:תתתת|(ב)}} עלות שכר עובדיו בישראל בשנת המס האמורה הייתה קטנה ב־30% או יותר מעלות השכר האמורה בשנת המס שקדמה לתקופת ההלוואה, אלא אם כן היא קטנה בשיעור הצמצום בעלות הכוללת של שכר העובדים בקבוצת החברות שהמפעל נמנה עימה, בישראל ומחוץ לישראל, בשנת המס האמורה, ביחס לעלות השכר האמורה בשנת המס שקדמה לתקופת ההלוואה;
{{ח:תתת|(7)}} בתקופת הוראת השעה תנאי ההלוואה אושרו על ידי הצדדים לחוזה ההלוואה, וסכום ההלוואה הועבר במלואו לחברה המוטבת;
{{ח:תתת|(8)}} לדוח שהגישה החברה המוטבת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}, לגבי כל אחת משנות המס בתקופת ההלוואה, צורף אישור רואה חשבון על התקיימות התנאים שבסעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ח פרק 1 סימן 2|בסימנים ב׳}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק י פרק 1 סימן ג|ו־ג׳ בפרק ראשון לחלק י׳ לפקודה}}, בעת תשלום ריבית הפטורה ממס לפי סעיף זה למוסד פיננסי תושב חוץ, תנכה החברה המוטבת מס בשיעור של 0%.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} לא התקיים תנאי מהתנאים האמורים בסעיף קטן (ב)(5) עד (7), תהיה החברה המוטבת חייבת במס בסכום שהייתה חייבת לנכות לולא האמור בסעיף קטן (ג), בתוספת הפרשי הצמדה וריבית ממועד הניכוי עד מועד התשלום בפועל.
{{ח:תתת|(2)}} מצא פקיד השומה כי לא התקיים תנאי מהתנאים האמורים בסעיף קטן (ב)(5) עד (7), יודיע על כך לחברה המוטבת ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ו)(2)}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(3)}} יראו חוב של החברה המוטבת לפי פסקה (1) כחוב מס כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}}, ויחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}} לעניין שומה וגבייה.

{{ח:סעיף|7|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:סעיף|8|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 220 והוראות שעה), התשע״ו–2016}}.}}

{{ח:סעיף|9|דיווח לכנסת}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל רשות המסים והמנהל הכללי של הרשות לחדשנות ידווחו לוועדת הכספים של הכנסת, לא יאוחר מיום ט״ז בתמוז התשפ״ו (1 ביולי 2026), על יישום הוראות חוק זה, ובכלל זה על העניינים שלהלן, לגבי כל שנה בתקופת הוראת השעה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר ההשקעות שהתקבל בשלהן זיכוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} או ניכוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, הסכום הכולל של ההשקעות כאמור והסכום הכולל של הזיכוי או הניכוי, לפי העניין, שניתן בשל השקעות כאמור, וכן מספר המשקיעים שביצעו השקעות כאמור ומספר החברות שבהן בוצעו השקעות כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} מספר הרכישות שהתקבל בשלהן ניכוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, הסכום הכולל של רכישות כאמור, והסכום הכולל של הניכוי שניתן בשל רכישות כאמור, בחלוקה לפי רכישות של חברה תושבת ישראל וחברה תושבת חוץ, וכן מספר החברות שנרכשו כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} מספר ההלוואות שהריבית ששולמה בשלהן הייתה פטורה ממס לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, הסכום הכולל של ההלוואות כאמור והסכום הכולל של הריבית שהייתה פטורה ממס;
{{ח:תתת|(4)}} מספר ההשקעות שבשלהן הוכר סכום כהפסד הון לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, הסכום הכולל שהוכר כהפסד הון, וכן מספר המשקיעים שביצעו השקעות כאמור ומספר החברות שבהן בוצעו השקעות כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} הסכום הכולל של הטבות המס שניתנו עקב יישום הוראות חוק זה;
{{ח:תתת|(6)}} מידת המימוש של הטבות המס לפי חוק זה לאור ההערכות בעת חקיקתו, התועלת שנצמחה מחוק זה, ואם מן הראוי להמשיך להחיל את הוראות חוק זה, כולן או חלקן; דיווח כאמור יכלול התייחסות למאפייני החברות שקיבלו הטבות מס כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} דיווח כאמור בסעיף קטן (א) יכלול השוואה להטבות המס כפי שניתנו לפי {{ח:חיצוני|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה)#פרק ז|פרק ז׳ לחוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה), התשע״א–2011}}.

{{ח:סעיף|10|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ב)(6)}}, לגבי חברה מוטבת ששנת המס הראשונה בתקופת ההלוואה שלה הייתה שנת 2023, יקראו את {{ח:פנימי|סעיף 6|פסקה (6) שבסעיף 6(ב)}} כך שבכל מקום, במקום ”בשנת המס שקדמה לתקופת ההלוואה“ יבוא ”בשנת המס 2023“.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ז׳ באב התשפ״ג (25 ביולי 2023).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''בצלאל סמוטריץ׳'''
שר האוצר
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]