צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (נקניק ונקניקיות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (נקניק ונקניקיות), תשל״ו–1975}}
{{ח:קטע3||צו בדבר ייצור נקניק ונקניקיות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 262|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (נקניק ונקניקיות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3416.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 2339|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3745.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 1374|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4384.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותינו לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 15|ו־15}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, ולפי כל דין אחר, אנו מצווים לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 325|סעיף 325(א)(13) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}, יראו צו זה כאילו הותקן מכוח {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|החוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ז, תשמ״ב}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית מטבחיים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (שחיטת בהמות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (שחיטת בהמות), תשכ״ד–1964}}, ושהוצא לגביו רשיון לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, תשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית שחיטה לעופות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (בתי שחיטה לעופות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (בתי שחיטה לעופות), תש״ך–1960}}, ושהוצא לגביו רשיון לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, תשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעלי־חיים“ – בהמות כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (שחיטת בהמות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (שחיטת בהמות), תשכ״ד–1964}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעלי־חיים אחרים“ – בעלי־חיים, למעט בקר ועוף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקר“ – פר, פרה, שור, תאו, עגל, עגלה, כבשים ועזים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בשר“ – שרירי השלד של בעלי־חיים או של עוף שנשחטו בבית מטבחיים או בבית שחיטה, לפי הענין, והוחתמו כדין כראויים למאכל אדם וכן שרירי השלד של בקר שיובא מחוץ־לארץ כדין במצב קפוא, והכל בין טרי ובין מקורר או קפוא, טחון או בלתי טחון, קצוץ או בלתי קצוץ, מבושל, מעושן או מעובד בכל דרך אחרת כשהוא מפורק כדין והתמלאו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואיים להובלת בשר, דגים, עופות ומוצריהם)|תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואיים להובלת בשר, דגים, עופות ומוצריהם), תשל״ב–1971}}; למעט –
{{ח:תתת|(1)}} עצמות ושאריות מניקור בשר, ואיברים פנימיים;
{{ח:תתת|(2)}} בשר מבהמה שנשחטה שחיטה דחופה או שחיטת דחק כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (שחיטת בהמות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (שחיטת בהמות), תשכ״ד–1964}};
{{ח:תתת|(3)}} בשר שהועבר ליצרן מקמעונאי;
{{ח:תתת|(4)}} גידים, כלי דם ופסציות הנמצאים בבשר או שהוספו לו;
{{ח:תתת|(5)}} שרירי הראש, שרירי הזנב, ושרירי הרגליים שמתחת לפרק הקפיצה ומתחת לשורש כף היד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפורק כדין“ –
{{ח:תתת|(1)}} הבשר פורק בתוך כתלי המפעל;
{{ח:תתת|(2)}} בשר שיובא מחוץ־לארץ מפורק ובמצב קפוא כדין;
{{ח:תתת|(3)}} בשר שפורק בעסק שניתן לגביו רשיון בר־תוקף והגיע למפעל מלווה בתעודה חתומה ביד רופא וטרינרי כראוי למאכל אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הדפסה“ – הדפסה או הטבעה על מעי, תווית, שקיק או שלט לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, לפי הענין, באותיות שגודל כל אחת מהן הוא לפחות 2.5 מ״מ ושאינן ניתנות למחיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל חטיבת המזון במשרד המסחר והתעשיה ומנהל שירות המזון במשרד הבריאות כאחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”העברה“ – העברה לאחר בכל דרך מדרכי ההעברה של הבעלות או של ההחזקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שם היצרן“ – שם היצרן ומענו, או סימנו המסחרי הרשום כדין ובלבד שנכללו בו אותיות בעברית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר יבש“ – חומר ממנו מורכבים הנקניק או הנקניקיות, ללא המים המצויים בו, כפי שנקבע בתקן מספר 497 חלק 5 מינואר 1964;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיטוי“ – תהליך של השמדת חיידקים באמצעים פיזיים או כימיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלבון מן הצומח“ – חומר מזון המופק מן הצומח והמכיל לפחות חמישים ושניים אחוז חלבון בחומר היבש; לענין זה, ”חומר יבש“ – חומר מזון ללא המים בו, כפי שנקבע בתקן 497 חלק 5 מינואר 1964;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייצור“ {{ח:הערה|-}} לרבות כל העבודות הכרוכות בייצור נקניק או נקניקיות ובאריזתם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – אדם שעסקו או חלק מעסקו הוא ייצור נקניק או נקניקיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעי“ – מעי טבעי או מעי מלאכותי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעי טבעי“ – מעי של בעלי־חיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעי מלאכותי“ – מעי שאינו מעי טבעי, למעט מעי העשוי מחומר הבא מבעלי־חיים שאינם בהמות כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (שחיטת בהמות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (שחיטת בהמות), תשכ״ד–1964}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעי סגור“ – מעי שהוא סגור בשני קצותיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל“ – מקום שבו יצרן מייצר נקניק או נקניקיות, לרבות מקום שבו הוא מחזיק חמרי גלם הדרושים לייצור כאמור או מקום שבו הוא מחזיק נקניק או נקניקיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקי“ – נקי מכל לכלוך הנראה לעין, הניתן למישוש או הנותן ריח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקניק“ ו־”נקניקיות“ – תערובת ארוזה במעי סגור או בלתי סגור, או כל חלק מתערובת כאמור, בין אם הנקניק או הנקניקיות לפי הענין מיובשים, מבושלים, או מעושנים בין אם לאו, לרבות מצרך הנמכר, המוצג או המוצע למכירה כנקניק או כנקניקיות, בין אם הוא ארוז במעי ובין אם לאו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקניק מבשר בקר“ ו־”נקניקיות מבשר בקר“ – נקניק או נקניקיות לפי הענין המכילים בשר של בקר או של עוף, או שניהם כאחד, למעט נקניק או נקניקיות המכילים בשר של בעלי־חיים אחרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקניק מבעלי־חיים אחרים“ ו־”נקניקיות מבעלי־חיים אחרים“ – נקניק או נקניקיות לפי הענין המכילים בשר של בעלי־חיים אחרים, בין אם הם מכילים גם בשר בקר או בשר עוף ובין אם אינם מכילים בשר כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוחר“ – סיטונאי או קמעונאי שעסקו או חלק מעסקו הוא סחר בנקניק או בנקניקיות, לרבות סוכן של יצרן או של סיטונאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוף“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (בתי שחיטה לעופות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (בתי שחיטה לעופות), תש״ך–1960}}, למעט ראש העוף, הרגליים, הצוואר ואיברים פנימיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמילן“ – עמילן הראוי למאכל אדם, לרבות קמח תפוחי־אדמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צבע“ – לרבות כל חומר המכיל צבע מוסף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שומן“ – שומן של בעלי־חיים, של בקר או של עוף, כשהוא טרי, מקורר, קפוא, טחון או בלתי טחון, קצוץ או בלתי קצוץ, מבושל, מעושן או מעובד בכל צורה אחרת, למעט חלב של כליות, של כרס או של מעיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תבלין“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 2|בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (תבלין), תשכ״ג–1963}}, לרבות חרדל, בצל ושום, ותבלין אחר שהמנהל התירו בכתב לשימוש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תערובת“ – תערובת בשר וחמרים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|2|הוראות ייצור של נקניק או נקניקיות|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייצר יצרן נקניק או נקניקיות אלא –
{{ח:תתת|(1)}} מבשר ומהחמרים הנקובים בפריטים {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק א|שבחלק א׳ לתוספת הראשונה}}, כולם או מקצתם, ובלבד שלייצור נקניק כבד ישתמשו בכבד בין יחד עם בשר ובין ללא בשר;
{{ח:תתת|(2)}} מהסוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה בטור א׳}};
{{ח:תתת|(3)}} בתרכובת כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה בטור ב׳}} לפי שיעוריה הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת האמורה}} בצדו של כל סוג נקניק או נקניקיות;
{{ח:תתת|(4)}} אם כמות ניטרט הנתרן וניטרט האשלגן, ניטריט הנתרן וניטריט האשלגן, מבוטאת כניטריט הנתרן, לא תעלה מעל למאתיים חלקי מיליון ממשקל הנקניק או הנקניקיות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאי המנהל להתיר בכתב ייצור נקניק או נקניקיות מסוגים אחרים מאלה המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} וכן להתיר בכתב את השימוש בחמרים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת הראשונה}}, כולם או מקצתם.

{{ח:סעיף|3|איסור השימוש בצבע}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישתמש יצרן בצבע לייצור נקניק או נקניקיות.
{{ח:תת|(ב)}} לא ישתמש יצרן לאריזת נקניק או נקניקיות המכילים חלבון מן הצומח, במעיים, אלא אם הם בלתי צבועים או צבועים בצבע להנחת דעתו של המנהל ובלבד שלא יהיו בצבע אדום או ורוד.

{{ח:סעיף|4|הכנת תערובת}}
{{ח:ת}} לא יכין יצרן תערובת במפעלו, לא יקבלה ולא יחזיקה במפעלו, אלא אם היא מכילה רק את החמרים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק א|בחלק א׳ לתוספת הראשונה}}, כולם או מקצתם, ובכפוף להיתר על פי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ב)}} גם החמרים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|5|סימון תערובת}}
{{ח:ת}} לא יחזיק יצרן במפעלו תערובת אלא אם למכל שבו נמצאת התערובת צמוד שלט בולט לעין שעליו רשומים, לפי סדר תכולה יורד, פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} שם הבשר או השומן הנמצאים בתערובת, לפי בעלי־חיים שמהם הופקו;
{{ח:תת|(2)}} יתר הרכיבים הנמצאים בתערובת.

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|7|שימוש במעי טבעי}}
{{ח:ת}} לא ישתמש יצרן במעי טבעי לייצור נקניק או נקניקיות –
{{ח:תת|(1)}} מבשר בקר, אלא במעי של בקר;
{{ח:תת|(2)}} מבשר של בעלי־חיים אחרים, אלא במעי של בקר או של בעלי־חיים אחרים.

{{ח:סעיף|8|שימוש במעי מלאכותי}}
{{ח:ת}} לא ישתמש יצרן במעי מלאכותי לייצור נקניק או נקניקיות אלא אם המעי הוא מעי מלאכותי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}}.

{{ח:סעיף|9|סגירת מעי}}
{{ח:ת}} לא יסגור יצרן את המעי בו ארוז נקניק אלא בחותם עופרת או בחותם מתכת מתאימה אחרת בשני קצותיו של הנקניק, כשעל החותם מוטבע השם.

{{ח:סעיף|10|העברת נקניק}}
{{ח:ת}} לא יעביר יצרן נקניק או נקניקיות בלתי מבושלים או בלתי מעושנים, אלא על פי היתר בכתב מאת המנהל ובהתאם לתנאיו.

{{ח:סעיף|11|החזקת נקניק ארוז במעי טבעי וסימונו}}
{{ח:ת}} לא יחזיק יצרן או סוחר נקניק ארוז במעי טבעי, כשהוא מבושל או מעושן או כשהוא מבושל ומעושן, לא יקבלו ולא יעבירו, אלא אם –
{{ח:תת|(1)}} כאשר הנקניק הוא מבשר בקר – קשורה לחותם לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} תווית עליה צויינו סוג הנקניק והשם וכן, לפי סדר תכולה יורד, שם הבשר והשומן, לפי בעלי־החיים שמהם הופקו, ופירוט יתר החמרים הנמצאים בנקניק;
{{ח:תת|(2)}} כאשר הנקניק הוא מבשר של בעלי־חיים אחרים מודפסים על התווית לכל ארכה – נוסף לסימון כאמור בפסקה (1), ארבעה פסים ברוחב של שלושה מ״מ כל אחד, במרחקים שווים ביניהם;
{{ח:תת|(3)}} כאשר הנקניק מכיל חלבון מן הצומח – צויינו על התווית האמורה בפסקאות (1) ו־(2) פעמים מספר המילים ”מכיל חלבון מן הצומח“, באותיות שגדלן אינו פחות מהאותיות המציינות את יתר המרכיבים, בנוסף לפרטי הסימון הדרושים לפי אותן פסקאות.

{{ח:סעיף|12|החזקת נקניק ארוז במעי מלאכותי וסימונו}}
{{ח:ת}} לא יחזיק יצרן או סוחר נקניק ארוז במעי מלאכותי כשהוא מבושל או מעושן או כשהוא מבושל ומעושן, לא יקבלו ולא יעבירו, אלא אם –
{{ח:תת|(1)}} כאשר הנקניק הוא מבשר בקר – צויינו על המעי, פעמים מספר לכל ארכו, סוג הנקניק והשם וכן, לפי סדר תכולה יורד, שם הבשר והשומן לפי בעלי־החיים שמהם הופקו, ופירוט יתר החמרים הנמצאים בנקניק;
{{ח:תת|(2)}} כאשר הנקניק הוא מבשר של בעלי־חיים אחרים מודפסים על המעי לכל ארכו, נוסף לסימון כאמור בפסקה (1), ארבעה פסים לבנים ברוחב של ס״מ כל אחד, במרחקים שווים ביניהם, ובין הפסים האמורים, בשורות ניצבות להם, מודפסים פעם או פעמיים פרטי הסימון לפי פסקה (1), ובלבד שבכל אורך של עשרה ס״מ צויינו שם הבשר והשומן, לפי בעלי־החיים שמהם הופקו;
{{ח:תת|(3)}} כאשר הנקניק מכיל חלבון מן הצומח – צויינו פעמים מספר, לכל ארכו של המעי המלים ”מכיל חלבון מן הצומח“ באותיות שגדלן לפחות 2/3 מגודל האותיות המציינות את שם המוצר בנוסף לפרטי הסימון לפי פסקאות (1) ו־(2).

{{ח:סעיף|13|סימון סוג הנקניק}}
{{ח:תת|(א)}} לא יסמן יצרן על המעי או על התווית את סוג הנקניק אלא בשמות הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 1|בפריטים 1 עד 14 של טור א׳ בתוספת השניה}} (להלן – שם המוצר).
{{ח:תת|(ב)}} השתמש יצרן גם בחלבון מן הצומח לייצור הנקניק או הנקניקיות יכלול לצד שם המוצר את המלים ”בתוספת חלבון מן הצומח“ באותיות שגדלן אינו פחות מ־2⁄3 מהאותיות המציינות את שם המוצר.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מותר –
{{ח:תתת|(1)}} להוסיף לשם של סוג הנקניק הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 1|בפריט 1 בטור א׳ בתוספת השניה}} מלים נוספות לסימון סוג הנקניק המפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 1|באותו פריט}}, למעט המלים המופיעות בשמות הסוגים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2|שבפריטים 2 עד 14}} ובלבד שתרכובתו של הנקניק המסומן כאמור תתאים למפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 1|בטור ב׳ של התוספת השניה לצדו של פריט 1}};
{{ח:תתת|(2)}} להוסיף לשם של סוג הנקניק הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3|בפריט 3 בתוספת השניה}} את המלים ”אווז“ או ”עוף ממולא“ ובלבד שתרכובתו של הנקניק המסומן כאמור תתאים למפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3|בטור ב׳ של התוספת השניה לצדו של פריט 3}}.

{{ח:סעיף|14|מעי מלאכותי בייצור נקניקיות}}
{{ח:ת}} לא ישתמש יצרן במעי מלאכותי לייצור נקניקיות אלא אם נתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} לא מודפס עליו דבר;
{{ח:תת|(2)}} מודפסים עליו שני פסים שחורים לכל ארכו;
{{ח:תת|(3)}} מודפסים עליו שם היצרן ולפי סדר תכולה יורד – שם הבשר והשומן לפי בעלי־החיים שמהם הופקו, פירוט יתר החמרים הנמצאים בנקניקיות, והמלים ”המעי מלאכותי – לקלף לפני האכילה“.

{{ח:סעיף|15|נקניקיות מבושלות או מעושנות במעי מלאכותי|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} לא יחזיק יצרן או סוחר נקניקיות ארוזות במעי מלאכותי כשהן מבושלות או מעושנות או כשהן מבושלות ומעושנות, לא יקבלן ולא יעבירן, אלא אם מתקיימים אלה:
{{ח:תת|(1)}} כאשר הנקניקיות הן מבשר בקר – קשורה לצרור הנקניקיות תווית שעליה צויינו פרטי הסימון לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|פסקה (1) לסעיף 12}};
{{ח:תת|(2)}} כאשר הנקניקיות הן מבשר של בעלי־חיים אחרים מודפסים על התווית לכל ארכה, נוסף לסימון כאמור בפסקה (1), ארבעה פסים ברוחב של שלושה מ״מ כל אחד, במרחקים שווים ביניהם;
{{ח:תת|(3)}} כאשר הנקניקיות מכילות חלבון מן הצומח – צויינו על התווית האמורה בפסקאות (1) ו־(2) גם המלים ”מכיל חלבון מן הצומח“.

{{ח:סעיף|16|העברת נקניקיות במעי מלאכותי}}
{{ח:ת}} לא יעביר יצרן נקניקיות ארוזות במעי מלאכותי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14(1)}} אלא אם המעי קולף לפני ההעברה.

{{ח:סעיף|17|אריזת נקניק ונקניקיות מקולפים}}
{{ח:ת}} לא יעביר יצרן נקניק או נקניקיות מקולפים, פרוסים או בלתי פרוסים, ולא יקבלם סוחר, לא יחזיקם ולא יעבירם, אלא אם הנקניק או הנקניקיות כאמור ארוזים בשקיק סגור העשוי מחומר שקוף (להלן – השקיק), להנחת דעתו של המנהל, ונתקיימו אלה:
{{ח:תת|(1)}} כאשר הנקניק או הנקניקיות כאמור הן מבשר בקר – מודפסים על השקיק השם, ולפי סדר תכולה יורד שם הבשר והשומן, לפי בעלי־החיים שמהם הופקו ופירוט יתר החמרים הנמצאים בנקניק או בנקניקיות;
{{ח:תת|(2)}} כאשר הנקניק או הנקניקיות כאמור הן מבשר של בעלי־חיים אחרים מודפסים על השקיק לכל ארכו, נוסף לסימון כאמור בפסקה (1), ארבעה פסים ברוחב של שלושה מ״מ כל אחד, במרחקים שווים ביניהם;
{{ח:תת|(3)}} כאשר הנקניק או הנקניקיות מכילים חלבון מן הצומח – מודפסים על השקיק לכל ארכו, נוסף לסימון כאמור בפסקאות (1) ו־(2), המלים ”בתוספת חלבון מן הצומח“.

{{ח:סעיף|18|החזקת נקניק ונקניקיות}}
{{ח:תת|(א)}} לא יחזיק אדם נקניק, נקניקיות או כל חומר הדרוש לצורך ייצורם אלא בכלים שלמים, נקיים ומחוטים והעשויים מחומר שאינו מחליד ואינו עלול להזיק לבריאות.
{{ח:תת|(ב)}} לא יניח אדם כלים המכילים נקניק, נקניקיות או כל חומר הדרוש לצורך ייצורם, אלא על גבי מדפים מוגבהים מהרצפה.

{{ח:סעיף|19|כלי ייצור ואבזרים}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם נקניק או נקניקיות אלא בכלים ואבזרים נקיים, מחוטים ובלתי פגומים והעשויים מחומר שאינו עלול להזיק לבריאות.

{{ח:סעיף|20|השרית בשר במים לצרכי הכשרה}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישרה אדם בשר המיועד לטחינה במים אלא לצרכי הכשרה בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} טמפרטורת המים לצרכי הכשרה לא תעלה על 7 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף|21|הדחת בשר}}
{{ח:ת}} לא ידיח אדם בשר שנמלח אלא בדרכים האלה:
{{ח:תת|(1)}} הטבלתו במים זורמים שהטמפרטורה שלהם אינה עולה על 7 מעלות צלזיוס;
{{ח:תת|(2)}} שטיפתו שלוש פעמים במים כשהוא תלוי על וו.

{{ח:סעיף|22|התווית}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישתמש יצרן בתווית לצורך סימון נקניק או נקניקיות לפי הוראות צו זה, אלא אם התווית היא מקרטון בהיר או מחומר פלסטי בהיר, שלא ניתן לקריעה בנקל, כשהיא מנוקבת באחד מקצותיה, ושפת הנקב מצופה מתכת.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מותר להשתמש בתווית מתכת לצורך סימון נקניק, אם על התווית מצויינים פרטי הסימון הנדרשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(1)}}, ובלבד שלא ישתמשו בתווית מתכת לצורך סימון נקניק מבשר של בעלי־חיים אחרים אלא אם מודפסים על התווית גם ארבעה פסים.

{{ח:סעיף|23|איסור החזקת חמרים וחפצים}}
{{ח:ת}} לא יחזיק יצרן במפעלו –
{{ח:תת|(1)}} חמרים שאינם מותרים לשימוש לייצור נקניק או נקניקיות בהתאם להוראות צו זה;
{{ח:תת|(2)}} ציוד וחפצים שאינם דרושים לצרכי הייצור של נקניק או נקניקיות.

{{ח:סעיף|24|צבע אריזת נקניק או נקניקיות המכילים חלבון מן הצומח}}
{{ח:ת}} לא יסמן יצרן, לא ידפיס ולא יטביע כל אות על תווית, על שקיק ועל מעי בהם ארוזים נקניק או נקניקיות המכילים חלבון מן הצומח ולא יטביע כל צבע אלא אם הוא להנחת דעתו של המנהל, ובלבד שלא יהיה צבע אדום או ורוד.

{{ח:סעיף|25|צבע הדפסה}}
{{ח:ת}} לא ישתמש יצרן במעי לייצור נקניק או נקניקיות, אלא אם צבע ההדפסה שעל המעי אינו חודר לתערובת.

{{ח:סעיף|26|שמירה על תנאים תברואיים}}
{{ח:ת}} לא ישתמש יצרן לצורך ייצור נקניק או נקניקיות, החסנתם, הובלתם או שיווקם, או לצורך החסנת חמרים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, אלא במקום ובציוד נקיים המתאימים מבחינה תברואית ומוחזקים בהתאם לכך. לענין זה, ”ציוד“ – כל חפץ, רהיט, בגדי עבודה, מכשיר, מכונה או דבר אחר.

{{ח:סעיף|27|סימון במלה ”ייצוא“}}
{{ח:ת}} לא יסמן אדם נקניק או נקניקיות במלים ”ייצוא“ או ”סחורות ייצוא“ או ”איכות ייצוא“ או ”טיב ייצוא“ או כיוצא באלה.

{{ח:סעיף|28|הסדרת הסחר}}
{{ח:ת}} לא יקבל אדם במהלך עסקו את הבעלות על נקניק או על נקניקיות או את ההחזקה בהם, לא יחזיקם ולא יעבירם, אלא אם הם מיוצרים, ארוזים ומסומנים בהתאם להוראות צו זה ואלא אם קיבל חשבון המכיל את הפרטים האמורים {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 174|בסעיף 25 לחוק}}.

{{ח:סעיף|29|החזקת חלק מנקניק}}
{{ח:ת}} לא יחזיק סוחר חלק מנקניק {{ח:פנימי|סעיף 11|שסעיף 11}} חל עליו, אלא אם קשורה לקצהו תווית המכילה את הפרטים בהתאם להוראות צו זה או תווית מתכת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22(ב)}}.

{{ח:סעיף|30|שיטות בדיקה}}
{{ח:ת}} הבדיקות המעבדתיות, לצורך קביעת קיום הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2|שבטור ב׳ בתוספת השניה}}, ייעשו בהתאם לתקן ישראלי 497, חלקים 1, 2, 3 ו־4 מדצמבר 1963 וחלקים 5 ו־6 מינואר 1964, המופקד לעיון במכון התקנים הישראלי, רמת אביב, תל־אביב, במשרד המסחר והתעשיה, רחוב אגרון, ירושלים, במשרדים המחוזיים של משרד המסחר והתעשיה, במשרד הבריאות, ירושלים, ובלשכות המחוזיות של משרד הבריאות.

{{ח:סעיף|31|איסור החזקת חומר מסויים}}
{{ח:ת}} לא יחזיק יצרן במפעלו מעי, תווית או חומר אריזה שצויין עליהם שם שאינו השם של אותו יצרן או שהסימון בהם הוא בניגוד להוראות צו זה.

{{ח:סעיף|32|סייג}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31}}, רשאי יצרן להחזיק במפעלו מעי, תווית וחומר אריזה שצויין עליהם שם של אדם אחר, אם אותו אדם הוא בעל התר על פי {{ח:חיצוני|צו סימון מוצרים#סעיף 3|סעיף 3(ב) לצו סימון מוצרים, תש״י–1950}}.

{{ח:סעיף|33|מתן התר וביטולו}}
{{ח:ת}} מתן התר לפי צו זה, סירוב לתתו וקביעת תנאי נתינתו, מסורים לשיקול דעתו של המנהל.

{{ח:סעיף|34|שמירת דינים אחרים}}
{{ח:ת}} צו זה אינו בא לגרוע מכל דין אחר ובלבד {{ח:חיצוני|צו סימון מוצרים|שצו סימון מוצרים, תש״י–1950}}, לא יחול במידה שהוראותיו סותרות הוראות צו זה.

{{ח:סעיף|35|ביטול}}
{{ח:ת}} צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (נקניק ונקניקיות), תשכ״ז–1967 – בטל.

{{ח:סעיף|36|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה היא ביום השלושים לאחר פרסומו.

{{ח:סעיף|37|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (נקניק ונקניקיות), תשל״ו–1975“.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*|1||תיקון: תשל״ז|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} שומן.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} עמילן מאכל – ת״י 331.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} אבקת סלק, רק לגיוון התערובת של בשר עוף.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} ביצי תרנגולת טריות או ביצים כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (צרכי מזון) (פיסטור ביצים, ייבושן, הקפאתן והשימוש בהן)|בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (פיסטור ביצים, ייבושן, הקפאתן והשימוש בהן), תשל״ב–1972}}.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 6}}
{{ח:ת}} מלח מאכל כמשמעותו בתקן ישראלי ת״י 411, שהוכרז כתקן רשמי באכרזת תקנים (תקן ישראלי 411 – סיון תשל״ג, יוני 1973) (מלח למזון), תשל״ה–1974.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 7}}
{{ח:ת}} חומצה אסקורבית וחומצה איזו־אסקורבית.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 8}}
{{ח:ת}} פוספטים ראויים לייצור נקניק ונקניקיות.

{{ח:סעיף*|9||תיקון: תשל״ז|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 9}}
{{ח:ת}} ניטרט הנתרן וניטרט האשלגן.

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 10}}
{{ח:ת}} מי שתיה כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי שתייה ומיתקני מי שתייה)|בתקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי שתיה), תשל״ה–1974}}.

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 11}}
{{ח:ת}} קרח שיוצר ממים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק א פרט 10|בפריט 10}}.

{{ח:סעיף*|12||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 12}}
{{ח:ת}} סכרוזה, גלוקוזה, דקסטרוזה.

{{ח:סעיף*|13||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 13}}
{{ח:ת}} תבלין כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 2|בחוק {{ח:הערה|[צ״ל: בצו]}} הפיקוח על מצרכים ושירותים (תבלין), תשכ״ב–1963}}.

{{ח:סעיף*|14||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 14}}
{{ח:ת}} חלבון מן הצומח.

{{ח:סעיף*|15||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 15}}
{{ח:ת}} כבד לייצור נקניק כבד.

{{ח:סעיף*|16||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 16}}
{{ח:ת}} דם לייצור נקניק דם.

{{ח:סעיף*|17||תיקון: תשל״ז|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 17}}
{{ח:ת}} ניטריט הנתרן או ניטריט האשלגן בריכוז שלא יעלה על 0.6%.

{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} תבלין אחר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בהגדרת ”תבלין“ שבסעיף 1}}.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשל״ז|עוגן=תוספת 1 חלק ב פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1 חלק ב פרט 3}}
{{ח:ת}} חמרי עזר אחרים הראויים לייצור נקניק או נקניקיות למעט חמרי עזר נותני צבע.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשל״ז, תשמ״ב}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}

סוגי הנקניק והנקניקיות (שם המוצר)	תרכובת

מים באחוזי משקל לא יותר מ-	חלבון באחוזים בחומר היבש לא פחות מ-	עמילן בחומר יבש באחוזים – לא יותר מ-	אפר בחומר היבש – באחוזים

אפר כללי לא יותר מ-	אפר ממלח מאכל מאפר הכללי לא יותר מ-

1	נקניק	אחוז החלבון שנמצא בבדיקה בנקניק, כפול 4	31.8	11.4	9.1	6.8

2	נקניק יבש	40	31.8	8.0	9.1	6.8

3	נקניק עממי	אחוז החלבון שנמצא בבדיקה בנקניק כפול 4 ועוד 8	27.3	11.4	9.1	6.8

4	נקניק קבנוס	45	27.1	10.4	8.3	6.2

5	נקניק תה	אחוז החלבון שנמצא בבדיקה בנקניק, כפול 4 ועוד 8	27.3	11.4	9.1	6.8

6	נקניק תה ש׳	אחוז החלבון שנמצא בבדיקה בנקניק, כפול 4 ועוד 16	22.7	8.0	9.1	6.8

7	נקניק מורטדלה	אחוז החלבון שנמצא בבדיקה בנקניק, כפול 4 ועוד 8	27.3	11.4	9.1	6.8

8	נקניק מורטדלה ש׳	אחוז החלבון שנמצא בבדיקה בנקניק, כפול 4 ועוד 16	22.7	8.0	9.1	6.8

9	נקניק פריזר	אחוז החלבון שנמצא בבדיקה בנקניק, כפול 4 ועוד 8	27.3	11.4	9.1	6.8

10	נקניק פריזר ש׳	אחוז החלבון שנמצא בבדיקה בנקניק, כפול 4 ועוד 16	22.7	8.0	9.1	6.8

11	נקניק בייגל	אחוז החלבון שנמצא בבדיקה בנקניק, כפול 4 ועוד 8	27.3	11.4	9.1	6.8

12	נקניק בייגל ש׳	אחוז החלבון שנמצא בבדיקה בנקניק, כפול 4 ועוד 16	22.7	8.0	9.1	6.8

13	נקניק ממרח מאט	32	11.8	5.1	4.4	3.7

14	נקניק ממרח כבד	אחוז החלבון שנמצא בבדיקה בנקניק, כפול 4 ועוד 8	27.3	8.0	6.8	5.7

15	נקניקיות	אחוז החלבון שנמצא בבדיקה בנקניקיות, כפול 4 ועוד 20	25.0	12.5	10.0	7.5

16	נקניקיות ש׳	אחוז החלבון שנמצא בבדיקה בנקניקיות, כפול 4 ועוד 10	20.0	7.0	8.0	6.0

{{ח:חתימות|ז׳ בתשרי תשל״ו (12 בספטמבר 1975)}}
* '''ויקטור שם־טוב'''
שר הבריאות
* '''חיים בר־לב'''
שר המסחר והתעשיה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]