חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום, תשכ״ה–1965}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000116}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ה, 279|חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208155.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 10|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_208156.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 327|תיקון מס 7 לחוק מינהל מקרקעי ישראל|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301074.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 21|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783627.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|לפי הודעה בדבר עובדי הציבור (שינוי תארים), תשל״ז–1977, במקום ”שר השיכון“ ובמקום ”שר העבודה“ יבוא ”שר הבינוי והשיכון“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הוראות יסוד}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: אזור שיקום}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: תכנית לבינוי ופינוי של אזור השיקום}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: רכישת מקרקעין לטובת המדינה}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: פינוי ודיור חלוף}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: ארנונת השבחה}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הכרעה בסכסוכים}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הוראות יסוד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין“ – לרבות כל זכות לענין מקרקעין הנובעת מחוזה או המוגנת בתוקף {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|חוק הגנת הדייר, תשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המחזיק“, לענין מקרקעין – כל המחזיק במקרקעין בחזקת בעל, שוכר, בר־רשות וכל התופס אותם בזכות, או אף שלא בזכות אם התפיסה החלה לפני יום י״א באדר ב׳ תשכ״ה (15 במרס 1965), וכל מי שבידיו השימוש או ההנאה במקרקעין שלפני התאריך האמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התכנון“ – {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה מחוזית“, ”ועדה מקומית“, ”תכנית מיתאר“ ו”תכנית מפורטת“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירה“, ”בית עסק“ ו”דייר יוצא“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|בחוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל״ב–1972}}.

{{ח:סעיף|2|הקמת הרשות}}
{{ח:ת}} מוקמת בזה רשות לבינוי ופינוי של אזורי שיקום (להלן – הרשות).

{{ח:סעיף|3|תפקיד הרשות}}
{{ח:ת}} תפקיד הרשות הוא ליזום ולתכנן בינוי, שיקום וכן פינוי לשם בינוי ושיקום של משכנות עוני ושכונות נחשלות ושל מבנים המסכנים יושביהם וכן לבצע כל פעולה שנתייחדה לה בחוק זה.

{{ח:סעיף|4|הרשות תאגיד|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות היא תאגיד הכשר, במסגרת תפקידיו, לפי חוק זה, לכל חובה, זכות ופעולה משפטית.
{{ח:תת|(ב)}} מחוץ לפעולות שנתייחדו לרשות בחוק זה, היא תפעל באמצעות רשויות המדינה, הרשויות המקומיות או גופים אחרים, שנקבעו לכך בכל דין.
{{ח:תת|(ג)}} הרשות רשאית להקים גופים נפרדים, בין לבדה ובין יחד עם אחרים, ולהצטרף לגופים קיימים, ולאצול לכל גוף כאמור מסמכויותיה, למעט הסמכויות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17}} {{ח:פנימי|סעיף 20|ו־20}}, הכל באישור שר הבינוי והשיכון.

{{ח:סעיף|5|הרשות גוף מבוקר}}
{{ח:ת}} הרשות היא גוף מבוקר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 9|בסעיף 9(2) לחוק מבקר המדינה, תשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}.

{{ח:סעיף|6|הרכב הרשות|תיקון: תשמ״ב, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} חברי הרשות יהיו:
{{ח:תתת|(1)}} שר הבינוי והשיכון או מי שהשר מינהו לכך – יושב ראש הרשות;
{{ח:תתת|(2)}} נציג שר הבינוי והשיכון;
{{ח:תתת|(3)}} נציג שר האוצר;
{{ח:תתת|(4)}} נציג שר הבטחון;
{{ח:תתת|(5)}} נציג שר הבריאות;
{{ח:תתת|(6)}} נציג שר החינוך והתרבות;
{{ח:תתת|(7)}} נציג שר העבודה והרווחה;
{{ח:תתת|(8)}} נציג שר הפנים;
{{ח:תתת|(9)}} נציג שר התחבורה;
{{ח:תתת|(10)}} נציג שר הבינוי והשיכון שהוא מומחה לעניני שיכון ותכנון;
{{ח:תתת|(11)}} מנהל רשות מקרקעי ישראל או נציגו;
{{ח:תתת|(12)}} ראשי העיריות בירושלים, חיפה ותל־אביב־יפו או מי שהם מינו כנציגיהם;
{{ח:תתת|(13)}} יושב ראש מרכז השלטון המקומי בישראל או נציגו;
{{ח:תתת|(14)}} שני ראשי רשויות מקומיות שתמנה הממשלה;
{{ח:תתת|(15)}} נציג ”עמידר“ החברה לשיכון עולים בע״מ;
{{ח:תתת|(16)}} שני נציגי ציבור שתמנה הממשלה על פי המלצת שר הבינוי והשיכון.
{{ח:תת|(ב)}} בכל ישיבה של הרשות הנוגעת לתחום של רשות מקומית פלונית, יהיה זכאי להשתתף ראש אותה רשות מקומית ולהצביע בענינים הנוגעים לתחום שיפוטו, אף אם איננו חבר הרשות.

{{ח:סעיף|7|סדרי עבודה}}
{{ח:תת|(א)}} רוב חברי הרשות, וביניהם היושב ראש, יהיו מנין חוקי בישיבות הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} החלטות הרשות או של ועדה מועדותיה יתקבלו ברוב דעות החברים הנוכחים והמשתתפים בהצבעה; היו הדעות שקולות – יכריע היושב ראש.

{{ח:סעיף|8|ועדות|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית למנות ועדות מבין חבריה או שלא מביניהם, לקבוע תפקידיהן ולאצול להן מסמכויותיה למעט הסמכויות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיפים 17}} {{ח:פנימי|סעיף 20|ו־20}}.
{{ח:תת|(ב)}} כל חבר ועדה רשאי, תוך תקופה שתיקבע בתקנות, להסתייג מהחלטה של הועדה שנתקבלה בניגוד לדעתו ולבקש מהרשות עיון שנית בהחלטה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (תקופת הסתייגות מהחלטת ועדה)|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (תקופת הסתייגות מהחלטת ועדה), תשכ״ז–1966}}, לפיהן התקופה שבה רשאי חבר ועדה להסתייג מהחלטה של הועדה שנתקבלה בניגוד לדעתו ולבקש מהרשות עיון שנית בהחלטה תהיה 15 יום מהיום בו נתקבלה ההחלטה על־ידי הועדה.}}
{{ח:תת|(ג)}} מנין חוקי בישיבות ועדה יהיה רוב חבריה, ובלבד שבהם הרוב הוא מבין חברי הרשות.

{{ח:סעיף|9|גמול}}
{{ח:ת}} חבר הרשות לא יהיה זכאי לשכר בעד השתתפותו בפעולות הרשות או של ועדה מועדותיה, אולם יהיה זכאי להחזרת הוצאותיו.

{{ח:סעיף|10|מנהל הרשות}}
{{ח:תת|(א)}} שר השיכון, לאחר התייעצות עם הרשות, ימנה את מנהל הרשות שלמרותו יהיו נתונים עובדי הרשות, ורשאי הוא באותה דרך למנות סגן מנהל הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תקבע את שכרם של המנהל וסגנו; אם יתמנה המנהל או סגנו מבין חברי הרשות, יהיה זכאי לשכר על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}.

{{ח:סעיף|11|עובדי הרשות}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|וחוק שירות המדינה (משמעת), תשכ״ג–1963}}, יחולו על מינויים של עובדי הרשות בתיאומים ובשינויים שייקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} תנאי עבודתם של עובדי הרשות, התקן, השכר, הגמלאות וסדרי הפיטורים יהיו כשל עובדי המדינה בתיאומים ובשינויים שייקבעו בתקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבינוי והפינוי של אזורי שיקום (תנאי עבודתם של עובדים)|תקנות הבינוי והפינוי של אזורי שיקום (תנאי עבודתם של עובדים), תשכ״ז–1967}}.}}

{{ח:סעיף|12|תקציב הרשות}}
{{ח:ת}} הרשות תכין מדי שנה תקציב להוצאות המינהליות שלה וכן תכנית לפעולותיה במסגרת התקציבים של משרדי הממשלה הנוגעים בדבר; הדיון בתקציב ואישורו על ידי הממשלה והכנסת יהא כדרך הדיון והאישור הנהוגים לגבי התקציבים של משרדי הממשלה.

{{ח:סעיף|13|תכנית פעולה}}
{{ח:ת}} הרשות תציע את תכנית פעולותיה מדי שנה למשרדי הממשלה הנוגעים בדבר לשם הכללה בתקציביהם.

{{ח:סעיף|14|דוחו״ת שנתיים}}
{{ח:ת}} לא יאוחר מששה חדשים לאחר תום שנת התקציב, תערוך ותגיש הרשות לשר השיכון דין וחשבון שיכלול סקירה המשקפת את ביצועם של התקציב ושל הפעולה; שר השיכון יביא את הדו״ח לידיעת ועדת העבודה של הכנסת.

{{ח:סעיף|15|שמירת תוקף}}
{{ח:ת}} קיום הרשות או ועדה מועדותיה, סמכויותיהן ותוקף החלטותיהן, לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר בהן, או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: אזור שיקום}}

{{ח:סעיף|16|אזורי שיקום}}
{{ח:ת}} לשם ביצוע תפקידי השיקום והבינוי רשאית הרשות באישור הממשלה להכריז על אזורי שיקום או מבני שיקום כמתואר {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} (לשניהם ייקרא להלן – אזורי שיקום), ובלבד שלא יוכרז אזור שיקום שטח שאין בו כל מבנה.

{{ח:סעיף|17|הודעה מוקדמת|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} אם יש בדעת הרשות להכריז על אזור פלוני כאזור שיקום תפרסם על כך הודעה המתארת את האזור וגבולותיו (להלן – הודעה מוקדמת); לא תפרסם הרשות הודעה מוקדמת אלא באישור הממשלה ולאחר התייעצות ברשות המקומית שבתחומה יימצא אזור השיקום (להלן – הרשות המקומית המעוניינת).
{{ח:תת|(ב)}} הודעה מוקדמת תפורסם ברשומות, על לוחות המודעות שעליהם מתפרסמות מודעות הרשות המקומית המעוניינת ובכל דרך אחרת שתקבע הרשות, בעתון בוקר ובעתון ערב הנדפסים בשפה העברית ובעתון בוקר הנדפס בשפה הערבית; ואולם באזור שבו האוכלוסיה הערבית אינה עולה על עשרה למאה, תפורסם גם ההודעה השניה שבעתון בוקר – בשפה העברית.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה מוקדמת תפרט את המקרקעין שבאזור השיקום על גושיהם וחלקותיהם בציון שמות הרחובות ומספרי הבתים.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} לא תישמע טענה של אי־חוקיות, פגם או טעות בהודעה המוקדמת, בשל העדר פרט אחד או יותר מהפרטים האמורים או בגלל ניגוד בין פרט לתיאור או מסיבה אחרת, ובלבד שצויינו שם הרחוב, מספר הבית, הגוש והחלקה.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף זה, תשריט האזור בקנה מידה שאינו קטן מ־1:1,200, שהונח במשרדי הרשות המקומית המעוניינת, ישמש ראיה מכרעת לגבי גבולות האזור והמקרקעין שעליהם הוא חל.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיפים קטנים (ג) ו־(ד) יחולו, בשינויים המחוייבים, על אכרזה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20}}.

{{ח:סעיף|18|זכות התנגדות}}
{{ח:תת|(א)}} פרסמה הרשות הודעה מוקדמת, רשאי כל העשוי להיפגע על־ידי האכרזה המוצעת להגיש לרשות תוך שלושים יום מיום פרסום ההודעה ברשומות, התנגדות בכתב בנימוק שאין להכריז על האזור כולו או מקצתו כאזור שיקום.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תדון ותכריע בהתנגדויות תוך תשעה חדשים מיום פרסום ההודעה המוקדמת ברשומות, ותחליט לחיוב או לשלילה או כל החלטה אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} בתקופת תשעת החדשים האמורים בסעיף קטן (ב), רשאית הרשות לערוך סקרים, מחקרים ומשאלים על האזור שמתכוונים להכריזו כאזור שיקום, תושביו והמבנים שבו, לשם בירור אם מן הדין הוא להכריז עליו כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} לא הכריזה הרשות תוך תקופת תשעת החדשים על האזור כאזור שיקום – בטלה ההודעה המוקדמת.

{{ח:סעיף|19|הזדמנות להשמיע דיעה}}
{{ח:ת}} לפני ההכרזה על אזור שיקום תתן הרשות לתושבי האזור הזדמנות להשמיע תוך חודש דעתם בפניה או בפני ועדה מועדותיה; סדרי השמעת הדיעה ומועדיה יצויינו בהודעה המוקדמת.

{{ח:סעיף|20|אכרזה על אזור שיקום}}
{{ח:תת|(א)}} לאחר הדיון בהתנגדות ובתוצאות הסקרים, המחקרים והמשאלים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18}}, רשאית הרשות, באישור הממשלה ולאחר התייעצות ברשות המקומית המעוניינת, להכריז על האזור כאזור שיקום.
{{ח:תת|(ב)}} האכרזה תפורסם ברשומות, על לוחות המודעות שעליהם מתפרסמות הודעות הרשות המקומית המעוניינת, בשני עתונים יומיים לפחות ובכל דרך נוספת שתקבע הרשות.

{{ח:סעיף|21|תוקף האכרזה}}
{{ח:ת}} תקפה של אכרזה על אזור שיקום יהיה מיום פרסומה ברשומות, אם לא נקבע בה מועד מאוחר יותר לתחילתה.

{{ח:סעיף|22|איסורים|תיקון: תשמ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} החל מפרסום ההודעה המוקדמת וכל עוד לא בוטלו ההודעה או אזור השיקום, לפי הענין, יהיו בטלים כל עסקה במקרקעין, שלא נרשמה עוד בפנקסי המקרקעין, וכל הסכם לעשיית עיסקה במקרקעין, באזור השיקום; אולם מי ששילם תשלום בשל הסכם כאמור יהיה זכאי להחזרתו על ידי מי שקיבל את התשלום או חליפו.
{{ח:תת|(ב)}} אחרי פרסום ההודעה המוקדמת ועד לביטול ההודעה או אזור השיקום, לפי הענין, לא יתיר מנהל רישום המקרקעין כל העברה, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בפקודת העברת קרקעות}}, של מקרקעין באזור השיקום, למעט העברה בתוקף פסק דין לביצוע בעין של הסכם או למימוש משכנתה, או פסק דין המכריז על ירושה, אם קבע בית המשפט, או יושב ראש ההוצאה לפועל, כי ההסכם או המשכנתה נעשו, או שהמוריש נפטר, לפני פרסום ההודעה המוקדמת.
{{ח:תת|(ג)}} האמור בסעיף זה לא יחול אם נתנה הרשות, בתנאים ולפי נוהל שנקבעו בתקנות באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, הסכמתה מראש לעסקה במקרקעין או אם נושא העסקה הוא רכישת מקרקעין בידי המדינה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות אזורי שיקום (בקשות למתן הסכמה לעסקאות)|תקנות אזורי שיקום (בקשות למתן הסכמה לעסקאות), תשכ״ז–1967}}.}}

{{ח:סעיף|23|השהיית תכניות}}
{{ח:תת|(א)}} הכריזה רשות על אזור שיקום –
{{ח:תתת|(1)}} יושהה, עד להכנת תכנית מפורטת ותכנית מיתאר בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ג|הפרק השלישי}}, תקפן של כל תכנית מפורטת או של תכנית מיתאר שקיבלו תוקף על פי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון}} לגבי מקרקעין באזור השיקום לפני תחילת האכרזה;
{{ח:תתת|(2)}} לא תיזקק הועדה המחוזית לכל תכנית שהופקדה לגבי מקרקעין שבאזור השיקום לפני תחילת האכרזה ולא תינתן תוקף לתכנית כאמור, חוץ מתכנית שהוכנה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ג|הפרק השלישי}};
{{ח:תתת|(3)}} לא יינתן עד לאישור התכניות לפי {{ח:פנימי|פרק ג|הפרק השלישי}} – כל היתר לבניה או לשימוש בקרקע באזור השיקום ולא יתחיל אדם בתקופה האמורה בבניה מכוח היתר שניתן לפני תחילת האכרזה, אלא בהסכמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22(ג)}}; האמור בפסקה זו לא יחול על תיקונים לבדק בית בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} השהיית תכניות ואיסור על פעולות בניה או שימוש בקרקע באזור השיקום כאמור בסעיף קטן (א) לא ייזכו בפיצויים על פי כל דין.

{{ח:סעיף|24|הנוהל כשאין הרשות נותנת הסכמתה}}
{{ח:ת}} ביקש בעל מקרקעין הסכמת הרשות לעיסקה במקרקעין, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22(ג)}}, והוכיח שיש בידו לבצע את העיסקה אם תינתן ההסכמה, ולא הסכימה הרשות תוך זמן סביר, חייבת היא לרכוש את הזכות שהמבקש ביקש להעבירה, במחיר ובתנאי תשלום שייקבעו בהסכם בין הצדדים, ובאין הסכם – על ידי בית המשפט המחוזי שבתחום שיפוטו נמצא אזור השיקום (להלן – בית המשפט).

{{ח:סעיף|24א|אכרזה על מבנה שיקום|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} יועד מבנה להריסה, כולו או חלקו, בהתאם לתכנית מפורטת שאושרה כדין, או קבעה הרשות המקומית המעוניינת, כי המבנה הוא מסוכן או נטוש או אינו ראוי למגורים או לבית עסק מטעמי בריאות או בטיחות, תהא הרשות רשאית, באישור שר הבינוי והשיכון, להכריז על המבנה כמבנה שיקום.
{{ח:תת|(ב)}} לפני שתכריז הרשות על מבנה כמבנה שיקום תודיע על כך לבעל המבנה, למחזיק בו, לרשות הגנים הלאומיים ולאגף העתיקות והמוזיאונים במשרד החינוך והתרבות; הודיעה הרשות כאמור, רשאים מקבלי ההודעה להגיש לה, תוך שלושים ימים מיום מתן ההודעה, התנגדות בכתב להודעה; בתום התקופה האמורה תדון הרשות בכל התנגדות ותחליט בה.
{{ח:תת|(ג)}} הכריזה הרשות על המבנה כמבנה שיקום, יחולו על המבנה הוראות חוק זה בשינויים המחוייבים לפי הענין; {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיפים 17 עד 21}} {{ח:פנימי|פרק ג|ופרק ג׳}} לא יחולו על ההכרזה.
{{ח:תת|(ד)}} שולמו פיצויים לבעל או למחזיק לפי סעיף זה, לא יהיה מקבל הפיצויים זכאי לפיצויים בשל שינוי תכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון}}, ואם קיבל פיצויים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון}} משום שהמבנה נועד להריסה לא יהיה זכאי לפיצויים לפי חוק זה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: תכנית לבינוי ופינוי של אזור השיקום}}

{{ח:סעיף|25|תחזית כללית לבינוי ופינוי}}
{{ח:ת}} הרשות תכין תחזית בינוי ופינוי כללית לאזור השיקום, שתכלול פרטים בדבר בינוי האזור ובדבר פינוי תושביו, כולם או מקצתם, יישובם ושיכונם; התחזית תפורסם בדרך שמתפרסמות הודעה מוקדמת ואכרזה על אזור שיקום.

{{ח:סעיף|26|כללים לתכנון}}
{{ח:תת|(א)}} במסגרת התחזית תתקין הרשות כללים לבינוי אזור השיקום שעל פיהם יוכנו תכניות בנין העיר לאותו אזור.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תביא את הכללים לידיעת הועדה המחוזית והועדה המקומית שבתחומן נמצא אזור השיקום.

{{ח:סעיף|27|אישור שר הפנים}}
{{ח:ת}} כללים לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}} טעונים אישור שר הפנים, לאחר התייעצות עם שר השיכון; לא יאשר שר הפנים כללים כאמור אלא לאחר שנתן לועדה המחוזית ולועדה המקומית הזדמנות להביא הערותיהן בפניו, תוך 30 יום.

{{ח:סעיף|28|הכנת תכניות לתכנון עיר}}
{{ח:ת}} תוך מועד שיקבע שר הפנים תסכם הועדה המקומית דיוניה בתכנית המיתאר או התכנית המפורטת, לפי הענין, שהתקינה הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}, לאזור שיקום, הרשות רשאית, אם הדבר נראה לה דרוש לביצוע הבינוי והפינוי לכלול בתכנית המיתאר או בתכנית המפורטת מקרקעין הגובלים באזור שיקום והדרושים, לדעת הרשות, לתכנון ובינוי יעילים יותר של האזור, או המקילים על תכנונו ובינויו (להלן – מקרקעין סמוכים).

{{ח:סעיף|29|התנגדויות לתכנית}}
{{ח:תת|(א)}} התנגדויות לתכנית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}} יוגשו לועדה המקומית תוך שלושים יום מיום הפקדת התכנית, וזכות זו תהיה גם לרשות ולמחזיק במקרקעין שהתכנית חלה עליהם.
{{ח:תת|(ב)}} תוך עשרים ואחד יום מתום המועד להגשת התנגדויות, או תוך מועד אחר שיקבע שר הפנים, תעביר הועדה המקומית את התכנית ואת ההתנגדויות בצירוף הערותיה לועדה המחוזית.

{{ח:סעיף|30|אישור הועדה המחוזית}}
{{ח:ת}} הועדה המחוזית תבדוק את התכנית ואת ההתנגדויות ותודיע החלטתה בתוך המועד שיקבע שר הפנים, ובלבד שתתן למתנגד הזדמנות להשמיע טענותיו לפניה.

{{ח:סעיף|31|תחולת {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון}}}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון}} יחולו על ההליכים לפני הועדה המקומית והועדה המחוזית על פי {{ח:פנימי|סעיף 28|הסעיפים 28–30}} ועל הפקדתה ופרסומה ואישורה של תכנית מיתאר או תכנית מפורטת, במידה שלא נקבעה הוראה אחרת בחוק זה.

{{ח:סעיף|32|דין תכנית שאושרה}}
{{ח:תת|(א)}} תכנית מיתאר או תכנית מפורטת שאושרו על פי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיפים 30}} {{ח:פנימי|סעיף 31|ו־31}} – דינן כאילו אושרו על פי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון}}.
{{ח:תת|(ב)}} תכנית מיתאר או תכנית מפורטת שאושרו על ידי הועדה המחוזית כאמור לא ישונו, כל עוד לא בוצעה התכנית וכל עוד האזור הוא אזור שיקום, אלא באישור שר הפנים ושר השיכון.

{{ח:סעיף|33|ביצוע תפקידים על יד שר הפנים}}
{{ח:ת}} נוכח שר הפנים, כי הועדה המחוזית או הועדה המקומית נמנעת מלמלא תפקידיה לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} תוך המועד שנקבע בחיקוק או על ידי שר הפנים, לפי הענין, רשאי הוא, אחרי הודעה מוקדמת, לבצע אותם תפקידים במקום הועדה, וכל מעשה שעשה והחלטה שהחליט אגב כך יהא דינם כדין מעשה או החלטה של הועדה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: רכישת מקרקעין לטובת המדינה}}

{{ח:סעיף|34|רכישת האוצר}}
{{ח:תת|(א)}} ביקשה הרשות משר האוצר להפקיע לטובת המדינה מקרקעין באזור שיקום או מקרקעין סמוכים, תשמש הבקשה ראיה כי המקרקעין דרושים לצורך ציבורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|בפקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943}} (להלן – פקודת ההפקעה), והשר יהיה רשאי להשתמש לגביהם בסמכויותיו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 3|סעיף 3 לפקודת ההפקעה}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת ההפקעה}} תחול על הפקעת מקרקעין לפי סעיף קטן (א) במידה שלא נקבעה הוראה אחרת בחוק זה או על פיו.

{{ח:סעיף|35|פרסום הרכישה}}
{{ח:תת|(א)}} הפקעת מקרקעין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 34|בסעיף 34}} תפורסם, בנוסף על הפרסומים שנקבעו {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|בפקודת ההפקעה}}, גם על לוחות המודעות שעליהם מתפרסמות המודעות של הרשות המקומית שבתחומה נמצא אזור השיקום ובשני עתונים יומיים לפחות, תוך ציון שם הרחוב ומספרי הבתים וכן תימסר הודעה, מטעם הרשות ובדרך שתיקבע בתקנות שיאושרו על־ידי ועדת העבודה של הכנסת, לבעל המקרקעין ולמחזיק בהם, אם מענם ידוע לרשות או לרשות המקומית, או לבאי־כוחם – אם מענם ידוע כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות כאמור בסעיף קטן (א) ייקבעו הוראות בדבר תחליף מסירה על ידי שליחת ההודעה בדואר רשום ויצויין המועד שבו יראו את ההודעה כאילו נמסרה לנמען.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (המצאת הודעות הפקעה)|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (המצאת הודעות הפקעה), תשכ״ז–1967}}.}}

{{ח:סעיף|36|מקרקעין שהופקעו – מקרקעי ישראל}}
{{ח:ת}} מקרקעין שהופקעו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 34|בסעיף 34}} (להלן – מקרקעין מופקעים) יקומו לקנין המדינה מיום פרסום הרכישה ברשומות וינהגו בהם כפי שנוהגים ביתר מקרקעי ישראל.

{{ח:סעיף|37|פיצויים בעד מקרקעין שנרכשו|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לענין הערכת הפיצויים לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 12|סעיף 12 לפקודת ההפקעה}} יש לקרוא ”ערב פרסום ההודעה המוקדמת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17}}“, במקום ”בזמן ששר האוצר פרסם ברשומות את ההודעה על כוונתו לרכוש“, ולענין חישוב הפיצויים לא יובא בחשבון גם כל שינוי בשוויים של המקרקעין הקשור בביצוע פעולות על פי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} שיעור הפיצויים בעד מקרקעין שהופקעו מבעל שאינו מחזיק בהם יהיו בהתאם למחירם במכירה ממוכר מרצון לרוכש מרצון ערב פרסום ההודעה המוקדמת בלי להביא בחשבון את תכנונם החדש של אזורי השיקום או של מקרקעין סמוכים (להלן – המחיר), בתוספת הפרשי הצמדה למדד וריבית לא צמודה בשיעור של 4% לשנה על המחיר בלבד מיום פרסום ההודעה עד יום התשלום בפועל; בסעיף זה, ”הפרשי הצמדה“ – ההפרש בין מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לאחרונה לפני ההודעה המוקדמת ובין המדד האחרון שפרסמה לפני יום התשלום בפועל.
{{ח:תת|(ג)}} שר הבינוי והשיכון ושר האוצר יקבעו בתקנות, באישור ועדת הכספים של הכנסת, את שיעור הפיצויים בעד מקרקעין שהופקעו מהמחזיק בהם, בין אם הוא בעל המקרקעין ובין אם אינו בעלם.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (שיעור הפיצויים בעד מקרקעין שהופקעו מהמחזיק בהם)|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (שיעור הפיצויים בעד מקרקעין שהופקעו מהמחזיק בהם), התשמ״ד–1984}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: פינוי ודיור חלוף}}

{{ח:סעיף|38|פינוי מקרקעין מופקעים}}
{{ח:תת|(א)}} לאחר פרסום ההפקעה ברשומות, לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת ההפקעה}}, רשאית הרשות להורות על פינוי המקרקעין המופקעים על ידי המחזיק בהם, ובלבד שתמציא לו דרישת פינוי בכתב המציינת את התקופה שבה עליו לפנות את המקרקעין שלא תפחת מתשעים יום.
{{ח:תת|(ב)}} דרך המצאת הדרישה למחזיק ותחליף ההמצאה ייקבעו בתקנות שיתקין שר השיכון.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (מסירת דרישת פינוי)|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (מסירת דרישת פינוי), תשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|39|דיור חלוף}}
{{ח:תת|(א)}} מחזיק הגר במקרקעין מופקעים או שיש לו בהם עסק לא יידרש לפנותם אלא אם הוצע לו דיור חלוף באותו אזור או אזור אחר או שיש לו דיור כאמור; ובלבד שלא יהיה הדיור החלוף באזור המיועד לשיקום בעתיד הנראה לעין.
{{ח:תת|(ב)}} דיור חלוף לענין סעיף קטן (א) צריך שיהא ראוי לשמש לייעוד אשר לו שימשו בידי המחזיק המקרקעין המופקעים, ואם שימשו המקרקעין למגורים – ייקבע הדיור החלוף בהתחשב בגודל המשפחה של המחזיק בהתאם לתקנות שיתקין שר השיכון, באישור ועדת העבודה של הכנסת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (דיור חלוף למגורים)|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (דיור חלוף למגורים), תשל״ג–1973}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} הזכות בדיור חלוף הניתן למחזיק לא תהיה פחותה מהזכות שהיתה לו במקרקעין המופקעים, אלא אם הסכים המחזיק אחרת; לענין סעיף קטן זה יראו חכירה לתקופה שאינה פחותה מעשרים וחמש שנים כזכות שאינה פחותה מבעלות.
{{ח:תת|(ד)}} שימשו המקרקעין המופקעים בידי המחזיק כבית עסק, תובטח לו זכות קדימה לדיור חלוף באזור השיקום שבו נמצאים המקרקעין המופקעים, בהתאם לתקנות שיתקין שר השיכון באישור ועדת העבודה של הכנסת.
{{ח:תת|(ה)}} אם עלה שוויו של הדיור החלוף על שווי המקרקעין המופקעים, ישלם המחזיק את ההפרש אם בדרך של תשלום דמי שכירות או בדרך של תשלום התמורה במזומנים או על ידי קבלת אשראי. חישוב ההפרש ותנאי גבייתו וקביעת תנאי התשלום למעוטי יכולת יוסדרו על ידי שר השיכון בתקנות, לאחר התייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת העבודה של הכנסת.

{{ח:סעיף|40|הוצאה לפועל של פינוי}}
{{ח:ת}} דרישת פינוי שניתנה כדין והיתה לסופית, דינה לענין הוצאתה לפועל, כדין פסק דין סופי של בית משפט מוסמך שניתן לטובת הרשות ושלפיו נצטווה המחזיק לפנות את המקרקעין המתוארים בדרישה.

{{ח:סעיף|41|תשלום הפיצויים}}
{{ח:ת}} שר האוצר יתקין לאחר התייעצות עם הרשות תקנות בדבר סדרי תשלום הפיצויים למחזיק, לרבות חובת הפקדה במוסד בנקאי, מועדי התשלום, זיכוי חשבונו של המחזיק, הצמדת הפיצויים למדד יוקר המחיה והוראות כיוצא באלה, ובלבד שיובטח כי הפיצויים לא יינתנו למחזיק במישרין אלא ייזקפו לרכישת הדיור החלוף, זולת אם הוכיח המחזיק, להנחת דעתה של הרשות, כי יש לו דיור חלוף כמשמעותו {{ח:פנימי|פרק ח|בפרק זה}}; כל סכום שהוציאה הרשות תמורת הדיור החלוף ינוכה מסכום הפיצויים המגיעים למחזיק.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (תשלום פיצויים למחזיק)|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (תשלום פיצויים למחזיק), תשל״ג–1972}}.}}

{{ח:סעיף|42|דיור ארעי}}
{{ח:תת|(א)}} אדם הזכאי לדיור חלוף רשאית הרשות להעמיד לרשותו דיור ארעי עד שיעמוד לרשותו דיור חלוף קבוע, ודין דיור ארעי לענין {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א)}} כדין דיור חלוף.
{{ח:תת|(ב)}} העמדת הדיור הארעי לרשות הזכאי תהיה על חשבון הרשות, פרט לתשלום דמי השימוש בו.
{{ח:תת|(ג)}} סדרי העמדת הדיור הארעי לרשות הזכאי לו, לרבות מקומו ותשלום דמי השימוש בו, ייקבעו על ידי הרשות, דרך כלל, לאזור שיקום פלוני או למקרה פלוני, ובלבד שמקומו של הדיור הארעי יהיה באותו אזור, או באזור אחר המרוחק לא יותר מ־10 ק״מ, זולת אם הסכים הזכאי למרחק גדול יותר.
{{ח:תת|(ד)}} מי שקיבל דיור ארעי, תמלא לגביו הרשות את המוטל עליה על פי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}} תוך שתי שנים, זולת אם הוסכם בין הזכאי לדיור החלוף ובין הרשות על מועד מאוחר יותר; שר השיכון רשאי לקבוע בתקנות ובאישור ועדת העבודה של הכנסת הארכת המועד בשנה נוספת בנסיבות מיוחדות שיוגדרו בתקנות האמורות.
{{ח:תת|(ה)}} סירב הזכאי לדיור חלוף לעבור אליו, תוך שנה מהיום שבו הועמד הדיור החלוף לרשותו, תפקע זכותו לדיור חלוף. הוגש ערעור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 48|בסעיף 48}}, תיחשב השנה מהיום שבו נעשה פסק דין של בית משפט הקובע את הדיור החלוף לתקף.

{{ח:סעיף|43|אי תחולת {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|חוק הגנת הדייר}}|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|חוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל״ב–1972}}, לא יחול על דיור ארעי.

{{ח:סעיף|44|דמי העברה ממקום למקום}}
{{ח:תת|(א)}} מחזיק במקרקעין מופקעים זכאי לכיסוי דמי ההעברה מהמקרקעין המופקעים למקום הדיור החלוף, ואם ניתן לו דיור ארעי – לדמי העברה מהמקרקעין המופקעים למקום הדיור הארעי, ומשם למקום הדיור החלוף.
{{ח:תת|(ב)}} שר השיכון יקבע, בתקנות ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, סדרי תשלומם של דמי העברה דרך כלל או לאזור שיקום פלוני.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: ארנונת השבחה}}

{{ח:סעיף|45|הטלת ארנונה}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר רשאי להטיל ארנונה (שתיקרא ארנונת השבחה) על בעלים וחוכרים של מקרקעין באזור השיקום שלא הופקעו, ושל מקרקעין הסמוכים לאזור השיקום, ושלדעת הרשות עלה שוויים עקב האכרזה על אזור השיקום והפעלת הבינוי והפינוי, ומשהוטלה ארנונה כאמור לא תוטל ארנונת השבחה לפי חיקוק אחר.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר יקבע, בתקנות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, הוראות בדבר שיעורי ארנונת ההשבחה, דרכי חישובם והטלתם בעת מימוש עודף השווי ומועדי התשלום, וכן את תחום המקרקעין שיראו אותם הסמוכים במקרקעין השיקום לאזור לענין סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר יקבע, לאחר התייעצות בשר הפנים, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, את חלוקתם של הכספים שנגבו כארנונת ההשבחה, בין אוצר המדינה לבין הרשות המקומית.
{{ח:תת|(ד)}} כל תשלום לארנונת השבחה יהיה ניכוי מותר לפי {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 39|סעיף 39 לחוק מס שבח מקרקעין, תשכ״ג–1963}}.

{{ח:סעיף|46|הכרעה של בית משפט}}
{{ח:ת}} נתגלעו חילוקי דעות אם עלה שוויים של מקרקעין פלוניים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 45|בסעיף 45}}, ובאיזה שיעור עלה – יכריע בית המשפט לפי בקשת היועץ המשפטי לממשלה או לפי בקשת מי שנדרש לשלם ארנונה.

{{ח:סעיף|47|גביית הארנונה}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}} תחול על גביית האמורה ארנונת השבחה, אלא {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)#סעיף 12|שסעיף 12 לפקודה האמורה}} לא יחול.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הכרעה בסכסוכים}}

{{ח:סעיף|48|ערעור לבית משפט}}
{{ח:ת}} הרואה עצמו נפגע על ידי הפקעת מקרקעין, דרישת פינוי, קביעת הפיצויים, קביעת הדיור החלוף או הדיור הארעי או קביעת דמי ההעברה ממקום למקום, רשאי לערער לבית המשפט.

{{ח:סעיף|49|הדיון לזכות הערעור}}
{{ח:תת|(א)}} פסק הדין של בית המשפט יהיה נתון לערעור לבית המשפט העליון.
{{ח:תת|(ב)}} בערעורים לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} יכול שידון שופט אחד אם הורה על כך נשיא בית המשפט שלפניו נידון הערעור.

{{ח:סעיף|50|סדרי הדין}}
{{ח:ת}} שר המשפטים יתקין תקנות הקובעות סדרי דין בבית המשפט בערעורים לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}}, לרבות המועדים להגשתם וסדרי הפטור מאגרה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (סדר הדין בערעורים בעניני פינוי)|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (סדר הדין בערעורים בעניני פינוי), התשכ״ז–1966}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|51|סייג להריסת אתרים הסטוריים}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפונה ולא ייהרס תוך ביצוע הבינוי והפינוי מקום קדוש כמשמעותו {{ח:חיצוני|דבר המלך במועצה על ארץ-ישראל (המקומות הקדושים)|בדבר המלך במועצה על א״י (המקומות הקדושים) 1924}}, אלא באישור שר הדתות.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפונה ולא ייהרס תוך ביצוע הבינוי והפינוי אתר הסטורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק העתיקות|בפקודת העתיקות}}, אלא באישור שר החינוך והתרבות.

{{ח:סעיף|52|הוראות מיוחדות לבתי תפילה}}
{{ח:תת|(א)}} הופקעו על פי הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|הפרק הרביעי}} מקרקעין המשמשים באופן קבוע לצרכי תפילה, יינתן דיור חלוף ששטחו הבנוי אינו קטן מהשטח הבנוי ששימש למקום התפילה, או ישולמו פיצויים, לפי בחירתו של שר הדתות.
{{ח:תת|(ב)}} הופקע יותר ממקום תפילה אחד רשאי שר הדתות להורות, כי יינתן תמורת דיור חלוף אחד בשטח בנוי שלא יפחת מהשטח הכולל של כולם, או פיצויים בסכום הכולל המגיע תמורת ההפקעה, הכל לפי בחירת שר הדתות.

{{ח:סעיף|53|אחריות בנזיקין}}
{{ח:ת}} לענין אחריות בנזיקין, דין הרשות כדין המדינה.

{{ח:סעיף|54|אחריות למורשים}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 53|בסעיף 53}} לא תישא הרשות באחריות בנזיקין למעשים או למחדלים של מי שפועל מכוח חוזה עמה, בגלל זה בלבד שהוא מבצע תפקידים על פי חוק זה בתוקף חוזה כאמור, ובלבד שהדבר הובטח בחוזה שבינו לבין הרשות.

{{ח:סעיף|55|דין חברי הרשות ועובדיה}}
{{ח:ת}} דין חברי הרשות ועובדיה כדין עובדי המדינה כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני העונשין (עובדי ציבור)|בחוק לתיקון דיני העונשין (עובדי ציבור), תשי״ז–1957}} {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|ופקודת העדות}}.

{{ח:סעיף|56|מסים}}
{{ח:ת}} לענין תשלום מסים, מס בולים, אגרות, ארנונות, היטלים ותשלומי חובה אחרים, דין הרשות כדין המדינה.

{{ח:סעיף|57|רישום מקרקעין מופקעים}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק רישום שיכונים ציבוריים#סעיף 10|הסעיפים 10}} {{ח:חיצוני|חוק רישום שיכונים ציבוריים#סעיף 11|ו־11 לחוק רישום שיכונים ציבוריים, תשכ״ד–1964}}, יחולו בשינויים המחוייבים על מקרקעין מסוג ”מתרוכה“ שבאזור שיקום.

{{ח:סעיף|58|סמכויות עזר}}
{{ח:ת}} הרשות מוסמכת לבצע כל פעולה משלימה וכל פעולת לווי הדרושות לביצוע תפקידיה לפי חוק זה ולשימוש בסמכויותיה לפיו לרבות קביעת מפרטים למבנים שייבנו על פי תכנית הבינוי והפינוי, עריכת סקרים, משאלים ומחקרים ופיקוח על ביצוע תפקידים על ידי מי שפועל מכוח חוזה עם הרשות.

{{ח:סעיף|59|סמכות כניסה}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהוסמך לכך בכתב על ידי הרשות רשאי, בכל עת סבירה, להיכנס למקרקעין שבאזור שיקום ולמקרקעין סמוכים ככל שהדבר דרוש לדעת הרשות לביצוע תפקידים לפי חוק זה או להקלת ביצועם.
{{ח:תת|(ב)}} הסמכות האמורה בסעיף קטן (א) תהיה נתונה גם לגבי אזור שהרשות עורכת לגביו סקר, שתכליתו לברר אם יש להכריז עליו כאזור שיקום.

{{ח:סעיף|60|שמירת סמכויות}}
{{ח:ת}} אין האמור בחוק זה בא לפגוע בכל סמכות הנתונה {{ח:חיצוני|חוק העתיקות|בפקודת העתיקות}}.

{{ח:סעיף|61|פרסום ברשומות}}
{{ח:ת}} כל מינוי וכל הסמכה לפי חוק זה יפורסמו ברשומות.

{{ח:סעיף|62|עונשים}}
{{ח:תת|(א)}} מי שקרע, השחית או השמיד הודעה שפורסמה על ידי הרשות או מטעמה, במטרה להכשיל או להקשות ביצוע תכנית שנקבעה לפי חוק זה, דינו – מאסר שלושה חדשים או קנס אלף לירות.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהפריע בהוצאה לפועל של דרישת פינוי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40}} כלפי אדם אחר, או עשה מעשה אחר בניגוד להוראות חוק זה בכוונה להכשיל את ביצועו, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס חמשת אלפים לירות.

{{ח:סעיף|63|פיקוח על הרשות, ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תעמוד לפיקוחו הכללי של שר השיכון.
{{ח:תת|(ב)}} שר השיכון ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ב בתמוז תשכ״ה (22 ביולי 1965).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''לוי אשכול'''
שר השיכון
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי מקרקעין}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]