חוק לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד-פעמיות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד־פעמיות, התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2002362}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ו, 698|חוק לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד־פעמיות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_338811.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 185|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}, {{ח:תיבה|1037|תיקון מס׳ 8 והוראת שעה לחוק קידום התחרות בענף המזון|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4642909.pdf}}.

''הודעות:'' {{ח:תיבה|י״פ תשע״ח, 4549|הודעה בדבר עדכון סכומי עיצום כספי|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7683.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 4838|הודעה בדבר עדכון סכומי עיצום כספי}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 3308|הודעה בדבר עדכון סכומי עיצום כספי}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 3779|הודעה בדבר עדכון סכומי עיצום כספי}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3280|הודעה בדבר עדכון סכומי עיצום כספי}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 3920|הודעה בדבר עדכון סכומי עיצום כספי}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 3263|הודעה בדבר עדכון סכומי עיצום כספי|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-12022.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2713|הודעה בדבר עדכון סכומי עיצום כספי|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13085.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מטרה והגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: חובות עוסקים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: עיצום כספי}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: הטלת עיצום כספי}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: התראה מינהלית}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מטרה והגדרות}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרת חוק זה להביא לצמצום השימוש בשקיות נשיאה כדי להפחית את כמות הפסולת הנוצרת בעקבות השימוש בהן ואת ההשפעות הסביבתיות השליליות של פסולת זו, בין השאר באמצעות הגבלת החלוקה של שקיות נשיאה חד־פעמיות בידי עוסקים בלא תמורה ובאמצעות הטלת היטל בעד מכירתן, והכול לשם הבטחת קיומה של סביבה נאותה, בהתאם לעקרון הזהירות המונעת, להגנה על המגוון הביולוגי, למניעה ולצמצום של מפגעים סביבתיים ובריאותיים, לשיפור איכות החיים והסביבה, למען הציבור ולמען הדורות הבאים.

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: תשפ״ד, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגנת הצרכן“ – {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|חוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק להסדרת הטיפול באריזות“ – {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הטיפול באריזות|חוק להסדרת הטיפול באריזות, התשע״א–2011}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שמירת הניקיון“ – {{ח:חיצוני|חוק שמירת הניקיון|חוק שמירת הניקיון, התשמ״ד–1984}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הטיפול באריזות|בחוק להסדרת הטיפול באריזות}}, ולעניין {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} – עובד המשרד הכפוף במישרין למנהל הכללי של המשרד, שהשר הסמיכו לעניין {{ח:פנימי|פרק ג|אותו פרק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המשרד“ – המשרד להגנת הסביבה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק“ – מי שעוסק בממכר קמעונאי של מוצרים, לרבות באמצעות עסקת מכר מרחוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקת מכר מרחוק“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|בחוק הגנת הצרכן}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קמעונאי גדול“ – קמעונאי גדול כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם|בחוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם, התשע״ד–2014}}, המנוי ברשימה המתפרסמת לפי {{ח:חיצוני|חוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם#סעיף 4|סעיף 4 לחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקרן לשמירת הניקיון“ – הקרן לשמירת הניקיון שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק שמירת הניקיון#סעיף 10|סעיף 10 לחוק שמירת הניקיון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רבעון“ – תקופה של שלושה חודשים שתחילתה ב־1 בינואר, ב־1 באפריל, ב־1 ביולי או ב־1 באוקטובר של כל שנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שקית נשיאה“ – שקית המיועדת לנשיאת מוצרים הנרכשים מעוסק, למעט –
{{ח:תתת|(1)}} שקית הבאה במגע ישיר עם מזון, ולעניין מזון הנמכר בבית אוכל כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}} – גם שקית המיועדת לנשיאת המזון כשהוא ארוז בשכבה אחת שהיא אריזת שירות כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הטיפול באריזות|בחוק להסדרת הטיפול באריזות}};
{{ח:תתת|(2)}} שקית לנשיאת תרופות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שקית נשיאה חד־פעמית“ – שקית נשיאה שעובייה הוא בין 20 ל־50 מיקרון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – השר להגנת הסביבה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: חובות עוסקים}}

{{ח:סעיף|3|חובות עוסק לעניין מסירה או מכירה של שקיות}}
{{ח:ת}} עוסק לא יעמיד לרשות לקוח, לא ימסור לו ולא ימכור לו שקית נשיאה שעובייה פחות מ־20 מיקרון.

{{ח:סעיף|4|חובות קמעונאי גדול לעניין מסירה או מכירה של שקיות}}
{{ח:תת|(א)}} קמעונאי גדול לא יעמיד לרשות לקוח ולא ימסור לו שקית נשיאה חד־פעמית, אלא אם כן גבה מהלקוח תשלום בעדה שלא יפחת מסכום ההיטל לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, בתוספת מס ערך מוסף החל על המכירה.
{{ח:תת|(ב)}} קמעונאי גדול לא יעמיד לרשות לקוח, לא ימסור לו ולא ימכור לו שקית הבאה במגע ישיר עם מזון שיש לה ידיות.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} קמעונאי גדול יציב במקום העסק, על יד כל קופה, מודעה בדבר כוונתו לגבות תשלום כאמור בסעיף קטן (א) בעד כל שקית נשיאה חד־פעמית שייקח לקוח או שתימסר לו; השר, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין נוסח המודעה, צורתה ואופן הצגתה, וכן מקרים, נסיבות ותנאים שבהם לא תחול חובת הצבת מודעה כאמור, דרך כלל או לסוג מסוים של עוסקים.
{{ח:תתת|(2)}} בעסקת מכר מרחוק, יאפשר קמעונאי גדול ללקוח להודיע לו כמה שקיות נשיאה חד־פעמיות ברצונו לרכוש ולא ימכור לו שקיות נשיאה חד־פעמיות, אלא אם כן הודיע ללקוח מה מספר שקיות הנשיאה הסביר המרבי שבדעתו למכור לו וקיבל את הסכמתו של הלקוח לחיובו בתשלום כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} קמעונאי גדול יציין בחשבונית, בחשבונית מס או בסרט קופה רושמת כהגדרתם בהוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}} (להלן – חשבונית), שהוא מוציא ללקוח, בנפרד, את מספר שקיות הנשיאה החד־פעמיות שמכר לו לפי סעיף קטן (א) ואת המחיר ששולם בעדן.

{{ח:סעיף|5|היטל על שקית נשיאה חד־פעמית}}
{{ח:תת|(א)}} קמעונאי גדול ישלם, בעד כל שקית נשיאה חד־פעמית שמכר, היטל בסכום של 8.54 אגורות.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר האוצר ולאחר התייעצות עם שר הכלכלה והתעשייה, ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את סכום ההיטל הקבוע בסעיף קטן (א), בהתחשב בין השאר במידת צמצום השימוש בשקיות נשיאה חד־פעמיות, ובלבד שסכום ההיטל לא יעלה על 60 אגורות.
{{ח:תת|(ג)}} השר, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, יקבע יעדים לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד־פעמיות.
{{ח:תת|(ד)}} השר יבחן מזמן לזמן, ולפחות אחת לשלוש שנים, את מידת צמצום השימוש בשקיות נשיאה חד־פעמיות, את העמידה ביעדים שנקבעו לפי סעיף קטן (ג), ואת הצורך בעדכון היעדים או בשינוי סכום ההיטל כאמור בסעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|6|ייעוד כספי ההיטל}}
{{ח:תת|(א)}} היטל לפי חוק זה ישולם לקרן לשמירת הניקיון.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} כספי ההיטל שיועברו לקרן לשמירת הניקיון לפי הוראות סעיף זה יתנהלו בחשבון נפרד, וישמשו לעידוד צמצום השימוש בשקיות נשיאה חד־פעמיות ולצמצום ההשפעות הסביבתיות השליליות הנגרמות כתוצאה מהשימוש בהן, בין השאר על ידי עידוד השימוש באמצעי נשיאה חלופיים, הניתנים לשימוש רב־פעמי ואשר פגיעתם בסביבה פחותה, על ידי חינוך והסברה להטמעת מטרותיו של חוק זה בקרב הציבור ועל ידי ביצוע פעולות ניקיון לסילוק פסולת שקיות מהים ומחופיו, וכן יכול שישמשו למתן סיוע ליצרנים של שקיות נשיאה, בין השאר לשם התאמת פעילותם להוראות חוק זה, והכול כפי שיורה השר בהמלצת הקרן לשמירת הניקיון.
{{ח:תתת|(2)}} הוקצו בשנה מסוימת כספים למטרות האמורות בפסקה (1), ובתום אותה שנה נותרה יתרה מכספי ההיטל, תשמש היתרה לשם קידום מטרותיו של {{ח:חיצוני|חוק אוויר נקי|חוק אוויר נקי, התשס״ח–2008}}, או תועבר לתקציב החשבון הנפרד האמור בפסקה (1) של שנת התקציב שלאחרי אותה שנה, למימוש המטרות המנויות בסעיף קטן זה.

{{ח:סעיף|7|תשלום ההיטל וגבייתו}}
{{ח:תת|(א)}} היטל לפי חוק זה ישולם לא יאוחר מ־30 ימים מתום כל רבעון, בעד שקיות הנשיאה החד־פעמיות שקמעונאי גדול מכר, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(א)}}, באותו רבעון.
{{ח:תת|(ב)}} לא שולם היטל במועד כאמור בסעיף קטן (א), תיווסף עליו, לתקופת הפיגור, ריבית פיגורים בשיעור ריבית פיגורים החשב הכללי, עד למועד תשלומו; בסעיף קטן זה, ”ריבית פיגורים החשב הכללי“ – כמשמעותה בהודעה בדבר שיעור ריבית החשב הכללי כפי שהיא מתפרסמת מזמן לזמן ברשומות.

{{ח:סעיף|8|חובת דיווח למנהל}}
{{ח:תת|(א)}} קמעונאי גדול יגיש למנהל דוח רבעוני ודוח שנתי, על מספר שקיות הנשיאה החד־פעמיות שבעדן הוא חייב בתשלום היטל לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, בתקופה שלגביה מוגש הדוח, מחירן ללקוח, סוגי החומרים שמהם עשויות השקיות, עוביין ומשקלן.
{{ח:תת|(ב)}} דוח רבעוני יוגש למנהל לא יאוחר מ־30 ימים מתום כל רבעון.
{{ח:תת|(ג)}} דוח שנתי יוגש למנהל לא יאוחר משלושה חודשים מתום כל שנת כספים, כשהוא מבוקר בידי רואה חשבון.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל יפרסם באתר האינטרנט של המשרד את המתכונת להגשת הדוחות לפי סעיף זה, וישלח לקמעונאים הגדולים הודעה עליה.
{{ח:תת|(ה)}} המנהל או מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדי המשרד רשאי לדרוש מקמעונאי גדול להמציא לו כל מידע ששימש לעריכת דוח לפי סעיף זה; נדרש קמעונאי גדול להמציא מידע כאמור, ימציאו במועד ובאופן שצוינו בדרישה.

{{ח:סעיף|9|קביעת סכום ההיטל בידי המנהל|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא מסר קמעונאי גדול דוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}}, או שמסר דוח כאמור אך למנהל יש יסוד סביר להניח שהדוח אינו נכון, רשאי המנהל, לאחר שנתן לקמעונאי הגדול הזדמנות לטעון את טענותיו, לקבוע בהחלטה מנומקת את סכום ההיטל שעל הקמעונאי הגדול לשלם לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהגשת עתירה לבית משפט לעניינים מינהליים על החלטת המנהל לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום ההיטל, אלא אם כן הסכים לכך המנהל או שבית המשפט הורה אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט, לאחר ששולם ההיטל, לקבל עתירה כאמור בסעיף קטן (ב) או ערעור על החלטה בעתירה כאמור, והורה על החזרת סכום ההיטל ששולם או על הפחתת ההיטל, יוחזר הסכום ששולם או כל חלק ממנו אשר הופחת בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|10|חובת רישום}}
{{ח:תת|(א)}} קמעונאי גדול ינהל רישום מלא ומפורט של העניינים הכלולים בחובת הדיווח לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל או מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדי המשרד רשאי לעיין ברישום כאמור בסעיף זה ולקבל העתק ממנו.

{{ח:סעיף|11|חובות נושא משרה בתאגיד}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל הכללי של עוסק שהוא תאגיד וכן שותף בתאגיד שהוא שותפות, למעט שותף מוגבל, חייבים לפקח ולנקוט את כל האמצעים הסבירים בנסיבות העניין למניעת הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף קטן (א), המנהל הכללי או שותף כאמור באותו סעיף קטן יקבע כללים ונהלים שיש בהם כדי למנוע הפרה של ההוראות לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|12|דיווח לכנסת}}
{{ח:תת|(א)}} השר יגיש לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, מדי שנה, לא יאוחר מ־30 ביוני, דוח המתייחס לשנה שקדמה למועד הגשתו, שיכלול בין השאר את כל אלה, ובלבד שלא יכלול נתונים שניתן לזהותם עם עוסק מסוים:
{{ח:תתת|(1)}} סיכום הנתונים שדווחו למנהל בדוחות השנתיים והרבעוניים לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}};
{{ח:תתת|(2)}} מגמות בולטות בנתונים וניתוח והערכה נוספים של הנתונים ככל שנערכו על ידי המשרד;
{{ח:תתת|(3)}} עמידה ביעדים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ג)}};
{{ח:תתת|(4)}} מחירים מרביים, מזעריים וממוצעים שבהם נמכרו שקיות נשיאה חד־פעמיות.
{{ח:תת|(ב)}} דוח לפי סעיף זה יפורסם באתר האינטרנט של המשרד.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/reports/plastic_bags_annual_supermarkets_reports|דוחות יישום החוק לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד־פעמיות}} באתר המשרד להגנת הסביבה.}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: עיצום כספי}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: הטלת עיצום כספי}}

{{ח:סעיף|13|עיצום כספי|תיקון: [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט להלן, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, בסכום של 20,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2017; בשנת 2025, 23,320 ש״ח)}}, ואם הוא תאגיד – בסכום של 40,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2017; בשנת 2024, 45,100 ש״ח)}}:
{{ח:תתת|(1)}} קמעונאי גדול שהעמיד לרשות לקוח או מסר לו שקית נשיאה חד־פעמית, בלי שגבה מהלקוח תשלום בעדה או שהתשלום שגבה נמוך מהסכום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(א)}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|אותו סעיף}};
{{ח:תתת|(2)}} קמעונאי גדול שלא הגיש למנהל דוח או לא המציא למנהל או למי שהוא הסמיכו לכך מידע ששימש לעריכת הדוח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}};
{{ח:תתת|(3)}} קמעונאי גדול שלא ניהל רישום מלא ומפורט או לא נתן למנהל או למי שהוא הסמיכו לכך לעיין ברישום, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט להלן, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, בסכום של 10,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2017; בשנת 2025, 11,660 ש״ח)}}, ואם הוא תאגיד – בסכום של 20,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2017; בשנת 2025, 23,320 ש״ח)}}:
{{ח:תתת|(1)}} קמעונאי גדול שבעסקת מכר מרחוק לא אפשר ללקוח להודיע לו כמה שקיות נשיאה חד־פעמיות ברצונו לרכוש, לא הודיע ללקוח מה מספר שקיות הנשיאה הסביר המרבי שבדעתו למכור לו או לא קיבל את הסכמת הלקוח לחיובו בתשלום, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ג)(2)}};
{{ח:תתת|(2)}} קמעונאי גדול שלא ציין בחשבונית שהוציא ללקוח, בנפרד, את מספר שקיות הנשיאה החד־פעמיות שמכר לו ואת המחיר ששולם בעדן, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ד)}}.
{{ח:תת|(ג)}} עוסק שהעמיד לרשות לקוח, מסר לו או מכר לו שקית נשיאה שעובייה פחות מ־20 מיקרון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} בסכום של 1,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2017; בשנת 2025, 1,170 ש״ח)}}, אם הוא תאגיד – בסכום של 2,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2017; בשנת 2025, 2,330 ש״ח)}}, ואם הוא קמעונאי גדול – בסכום של 5,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2017; בשנת 2025, 5,830 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ד)}} קמעונאי גדול שהעמיד לרשות לקוח, מסר לו או מכר לו שקית הבאה במגע ישיר עם מזון שיש לה ידיות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}}, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} בסכום של 5,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2017; בשנת 2025, 5,830 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ה)}} נושא משרה בתאגיד שלא קבע כללים ונהלים לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)}}, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, בסכום של 10,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2017; בשנת 2025, 11,660 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ו)}} מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} בסכום המפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} לעניין אותה הפרה.

{{ח:סעיף|14|הפרה בנסיבות מחמירות}}
{{ח:ת}} היה למנהל יסוד סביר להניח כי קמעונאי גדול או עוסק הפר הוראה מההוראות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} או {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, בנסיבות מחמירות, רשאי הוא להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} בסכום השווה לפי 1.5 מסכום העיצום הכספי שניתן להטיל בשל אותה הפרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} או לפי {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}; בסעיף זה, ”נסיבות מחמירות“ – הפרה הנוגעת לכמה חנויות או נקודות מכירה של העוסק.

{{ח:סעיף|15|הודעה על כוונת חיוב}}
{{ח:תת|(א)}} היה למנהל יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|אותו סעיף}}, ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – הודעה על כוונת חיוב).
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה על כוונת חיוב יציין המנהל, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המעשה או המחדל ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – המעשה) המהווה את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(3)}} זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני המנהל לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}};
{{ח:תתת|(4)}} הסמכות להוסיף על סכום העיצום הכספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}, והמועד שממנו יראו הפרה כהפרה נמשכת לעניין {{ח:פנימי|סעיף 18|הסעיף האמור}}.

{{ח:סעיף|16|זכות טיעון}}
{{ח:ת}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} רשאי לטעון את טענותיו, בכתב, לפני המנהל, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה, ורשאי המנהל להאריך את התקופה האמורה בתקופה נוספת שלא תעלה על 30 ימים.

{{ח:סעיף|17|החלטת המנהל ודרישת תשלום}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}}, אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}}.
{{ח:תת|(ב)}} החליט המנהל לפי הוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה, בכתב, לשלם את העיצום הכספי ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – דרישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(2)}} שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על כך, בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} בדרישת התשלום או בהודעה לפי סעיף קטן (ב), יפרט המנהל את נימוקי החלטתו.
{{ח:תת|(ד)}} לא טען המפר את טענותיו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}}, בתוך התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 16|באותו סעיף}}, יראו את ההודעה על כוונת חיוב, בתום אותה תקופה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

{{ח:סעיף|18|הפרה נמשכת והפרה חוזרת}}
{{ח:תת|(א)}} בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
{{ח:תת|(ב)}} בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, ”הפרה חוזרת“ – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי.
{{ח:תת|(ג)}} הופרה הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}, שלוש פעמים או יותר בתוך חמש שנים, ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, סכום השווה לכפל העיצום הכספי כאמור.

{{ח:סעיף|19|סכומים מופחתים}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} או {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} או {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, ובשיעורים שיקבע.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד-פעמיות (הפחתה של סכומי עיצום כספי)|תקנות לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד־פעמיות (הפחתה של סכומי עיצום כספי), התשפ״א–2020}}.}}

{{ח:סעיף|20|סכום מעודכן של העיצום הכספי}}
{{ח:תת|(א)}} העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני המנהל, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(ד)}} – ביום מסירת ההודעה על כוונת החיוב; הוגש ערעור על דרישת התשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}} ועוכב תשלומו של העיצום הכספי בידי המנהל או בית המשפט, יהיה העיצום הכספי לפי הסכום המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
{{ח:תת|(ב)}} סכומי העיצום הכספי הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} או {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} יתעדכנו ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ב־1 בינואר של השנה הקודמת; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של עשרה שקלים חדשים; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל יפרסם ברשומות הודעה על סכומי העיצום הכספי המעודכנים לפי סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|21|המועד לתשלום העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17}}.

{{ח:סעיף|22|פריסת תשלום העיצום הכספי}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי, על פי בקשתו של המפר, להחליט על פריסת התשלום של העיצום הכספי, ובלבד שמספר התשלומים לא יעלה על עשרה תשלומים חודשיים.
{{ח:תת|(ב)}} לא שילם המפר תשלום חודשי במועדו, יראו את החלטת המנהל על פריסת התשלום כאמור בסעיף קטן (א) כבטלה, ועל יתרת התשלום של העיצום הכספי יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}}.

{{ח:סעיף|23|ריבית שקלית ודמי פיגורים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הפיגור, ריבית שקלית ודמי פיגורים עד לתשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: התראה מינהלית}}

{{ח:סעיף|24|התראה מינהלית}}
{{ח:תת|(א)}} היה למנהל יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} והתקיימו נסיבות המנויות בנהלים שהורה עליהם המנהל, באישור היועץ המשפטי לממשלה, רשאי הוא להמציא למפר, במקום הודעה על כוונת חיוב, התראה מינהלית לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן זה}}; נהלים כאמור יפורסמו באתר האינטרנט של המשרד; {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|בסימן זה}}, ”היועץ המשפטי לממשלה“ – לרבות משנה ליועץ המשפטי לממשלה שהוא הסמיכו לעניין זה.
{{ח:תת|(ב)}} בהתראה מינהלית יציין המנהל מהו המעשה המהווה את ההפרה, יודיע למפר כי עליו להפסיק את ההפרה וכי אם ימשיך בהפרה או יחזור עליה יהיה צפוי לעיצום כספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת, לפי העניין, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18}}, וכן יציין את זכותו של המפר לבקש את ביטול ההתראה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}.

{{ח:סעיף|25|בקשה לביטול התראה מינהלית}}
{{ח:תת|(א)}} נמסרה למפר התראה מינהלית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24}} רשאי הוא לפנות למנהל בכתב, בתוך 30 ימים, בבקשה לבטל את ההתראה בשל כל אחד מטעמים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המפר לא ביצע את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} המעשה שביצע המפר, המפורט בהתראה, אינו מהווה הפרה.
{{ח:תת|(ב)}} קיבל המנהל בקשה לביטול התראה מינהלית, לפי הוראות סעיף קטן (א), רשאי הוא לבטל את ההתראה או לדחות את הבקשה ולהשאיר את ההתראה על כנה; החלטת המנהל תינתן בכתב, ותימסר למפר בצירוף נימוקים.

{{ח:סעיף|26|הפרה נמשכת והפרה חוזרת לאחר התראה}}
{{ח:תת|(א)}} נמסרה למפר התראה מינהלית לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן זה}} והמפר המשיך להפר את ההוראה שבשלה נמסרה לו ההתראה, ימסור לו המנהל דרישת תשלום בשל הפרה נמשכת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18(א)}}; מפר שנמסרה לו דרישת תשלום כאמור, רשאי לטעון את טענותיו לפני המנהל, לעניין הימשכות ההפרה וסכום העיצום הכספי, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיפים 16}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} נמסרה למפר התראה מינהלית לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן זה}} והמפר חזר והפר את ההוראה שבשלה נמסרה לו ההתראה, בתוך שנתיים מיום מסירת ההתראה, יראו את ההפרה הנוספת כאמור כהפרה חוזרת לעניין {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ב) או (ג)}}, והמנהל ימסור למפר הודעה על כוונת חיוב בשל ההפרה החוזרת; מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} בשל ההפרה החוזרת, רשאי לטעון את טענותיו לפני הממונה ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיפים 16}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|27|ערעור|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על החלטה סופית של המנהל לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום; ערעור כאמור יוגש בתוך 45 ימים מיום שנמסרה למפר הודעה על ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהגשת ערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך המנהל או שבית המשפט הורה על כך.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א), לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת סכום העיצום הכספי, יוחזר הסכום ששולם או כל חלק ממנו אשר הופחת, בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|28|פרסום}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל המנהל עיצום כספי או המציא התראה מינהלית לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, יפרסם באתר האינטרנט של המשרד, את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו:
{{ח:תתת|(1)}} דבר הטלת העיצום הכספי או המצאת ההתראה המינהלית והנימוקים להחלטה;
{{ח:תתת|(2)}} מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי או הומצאה ההתראה המינהלית ונסיבות ההפרה;
{{ח:תתת|(3)}} אם הוטל עיצום כספי – סכום העיצום הכספי שהוטל;
{{ח:תתת|(4)}} אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום הכספי ושיעור ההפחתה;
{{ח:תתת|(5)}} פרטים על אודות המפר, הנוגעים לעניין;
{{ח:תתת|(6)}} שמו של המפר – אם המפר הוא תאגיד.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש ערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}}, יפרסם המנהל את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(6), המנהל רשאי לפרסם את שמו של מפר שהוא יחיד, אם סבר שהדבר נחוץ לצורך אזהרת הציבור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם המנהל פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}, וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה, שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ה)}} פרסום לפי סעיף זה לעניין תאגיד יהיה לתקופה של ארבע שנים, ולעניין יחיד – לתקופה של שנתיים; המנהל יפעל לכך שיינקטו אמצעים שימנעו, ככל האפשר, את אפשרות העיון בפרטים שפורסמו לפי סעיף זה לאחר שחלפה התקופה האמורה בסעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ו)}} השר רשאי לקבוע דרכים נוספות לפרסום הפרטים האמורים בסעיף זה.

{{ח:סעיף|29|עיצום כספי בשל הפרה לפי חוק זה ולפי חוק אחר}}
{{ח:ת}} על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר, לא יוטל יותר מעיצום כספי אחד.

{{ח:סעיף|30|שמירת אחריות פלילית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום עיצום כספי או המצאת התראה מינהלית לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} לא יגרעו מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה, המנויות {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}, המהווה עבירה.
{{ח:תת|(ב)}} מסר המנהל למפר הודעה על כוונת חיוב או המציא לו התראה מינהלית, בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות חדשות, המצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ג)}} הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו המנהל הליכים לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} בשל אותה הפרה, ואם הוגש כתב האישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לאחר שהמפר שילם עיצום כספי, יוחזר לו הסכום ששולם, בתוספת ריבית שקלית מיום תשלום הסכום עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|31|ייעוד כספים}}
{{ח:ת}} עיצום כספי ששולם לפי חוק זה יועבר לקרן לשמירת הניקיון לחשבון הנפרד האמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|32|גבייה}}
{{ח:ת}} על גבייה של היטל ועיצום כספי לפי חוק זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|33|תחולה על המדינה}}
{{ח:ת}} חוק זה יחול על המדינה.

{{ח:סעיף|34|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה באות להוסיף על הוראות כל דין אחר ולא לגרוע מהן, ובכלל זה הוראות {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הטיפול באריזות|חוק להסדרת הטיפול באריזות}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|וחוק הגנת הצרכן}}.

{{ח:סעיף|35|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|36|הרחבת התחולה על עוסקים נוספים}}
{{ח:תת|(א)}} בהתבסס על הנתונים שנמסרו בדיווחים לפי חוק זה ואם היה לשר יסוד סביר להניח כי לשם קידום מטרותיו של חוק זה יש להחיל הוראות חוק זה על עוסקים נוספים שאינם קמעונאים גדולים, רשאי הוא, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, לקבוע כאמור, ובלבד שלא יקבע כן לגבי עוסקים קטנים.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי לקבוע בתוספת כי סכומי העיצום הכספי שהמנהל רשאי להטיל על עוסקים שנקבע לפי סעיף קטן (א) שחוק זה יחול עליהם, יהיו נמוכים מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}, בשים לב לסוגי העוסקים ולגודלם, בהתחשב בין השאר במחזור העסקאות השנתי שלהם.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עוסק קטן“ – עוסק שמעסיק פחות מעשרים עובדים ומחזור העסקאות השנתי שלו, ובכלל זה מחזור העסקאות של אדם קשור לו, אינו עולה על 10 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אדם קשור“, לעוסק – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} בעל השליטה בו;
{{ח:תתתת|(2)}} תאגיד הנשלט על ידו או על ידי בעל השליטה בו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות“ – מחזור עסקאות של עוסק כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, ולעניין מוסד ללא כוונת רווח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק האמור}} – מחזור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העמותות#תוספת 2|בתוספת השנייה לחוק העמותות, התש״ם–1980}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף|37|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|38|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה)|בחוק הגנת הסביבה (סמכויות פיקוח ואכיפה), התשע״א–2011}}.}}

{{ח:סעיף|39|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה ביום ג׳ בטבת התשע״ז (1 בינואר 2017) (להלן – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בתקופה שמיום פרסומו של חוק זה ועד יום התחילה, ימסור קמעונאי גדול למנהל מדי שלושה חודשים, דוח על מספר שקיות הנשיאה החד־פעמיות שרכש במהלך התקופה שלגביה מוגש הדוח או במועד הרכישה האחרון שלפני תחילת התקופה שלגביה מוגש הדוח, בהתבסס על תנועות המלאי כפי שיש לרשמן בספרי החשבונות שלו לפי כל דין; דוח ראשון לפי פסקה זו יימסר לא יאוחר מיום כ״ה בסיוון התשע״ו (1 ביולי 2016).
{{ח:תתת|(2)}} המנהל או מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדי המשרד רשאי לדרוש מקמעונאי גדול להמציא לו כל מידע ששימש לעריכת דוח לפי סעיף קטן זה; נדרש קמעונאי גדול להמציא מידע כאמור, ימציאו במועד ובאופן שצוינו בדרישה.

{{ח:סעיף|40|קביעת יעדים ראשונים לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד־פעמיות}}
{{ח:ת}} יעדים ראשונים לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד־פעמיות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(ג)}} ייקבעו עד יום י״ז בתמוז התשע״ח (30 ביוני 2018).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

העוסק	ההפרה	סכום העיצום

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י״ט באדר ב׳ התשע״ו (29 במרס 2016).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''אבי גבאי השר'''
להגנת הסביבה
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
{{ויקיפדיה|חוק לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד־פעמיות}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]