חוק רשויות נחלים ומעיינות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק רשויות נחלים ומעיינות, תשכ״ה–1965}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001202}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ה, 150|חוק רשויות נחלים ומעיינות|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210348.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 454|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300509.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 119|חוק ייצוג גופים ציבוריים שעניינם בשמירת איכות הסביבה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300615.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 352|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300065.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – השר לאיכות הסביבה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הניקוז“ – {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות, תשי״ח–1957}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המים“ – {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים, תשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – רשות מקומית מכל סוג שהוא – עיריה, מועצה מקומית, מועצה אזורית לפי {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 3|סעיף 5(3) לפקודת המועצות המקומיות, 1941}} – או איגוד ערים שנחל או מקור מים משמש גורם במילוי תפקידם.

{{ח:סעיף|2|הקמת רשות נחל או הטלת תפקידים על רשות ניקוז|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} השר רשאי בצו, לאחר התייעצות עם הרשויות המקומיות הנוגעות בדבר, להקים רשות לנחל פלוני או לחלק ממנו, למעיין או לכל מקור מים אחר (להלן – רשות נחל) ולהגדיר את תחומה של הרשות, בהסכמת שר הפנים ושר החקלאות או להטיל על רשות ניקוז, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות|בחוק הניקוז}}, תפקידים של רשות נחל לפי חוק זה, כולם או מקצתם; אולם לא תוקם רשות נחל פלונית אלא אם לדעת השר אין הצדקה להטיל את תפקידיה על רשות ניקוז קיימת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו רשויות נחלים ומעיינות (הטלת תפקידי רשות נחל על רשויות ניקוז)|צו רשויות נחלים ומעיינות (הטלת תפקידי רשות נחל על רשויות ניקוז), התשס״ג–2003}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו רשות נחל הירקון|צו רשות נחל הירקון, התשמ״ח–1988}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו רשויות נחלים ומעיינות (רשות נחל הקישון)|צו רשויות נחלים ומעיינות (רשות נחל הקישון), התשנ״ה–1994}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו רשויות נחלים ומעיינות (רשות נחל באר שבע)|צו רשויות נחלים ומעיינות (רשות נחל באר שבע), התשע״א–2011}}; רשות נחל באר שבע פורקה ביום 7.8.2023.}}

{{ח:סעיף|3|תפקידי רשות נחל}}
{{ח:תת|(א)}} תפקידה של רשות נחל הוא לתכנן ולבצע את הפעולות המפורטות להלן, כולן או מקצתן, כפי שייקבע בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}:
{{ח:תתת|(1)}} הסדרתה של זרימת המים בנחל, במגמה לשמור על מפלס מים מתאים כל חדשי השנה;
{{ח:תתת|(2)}} ניקוזו הסדיר של תחום הרשות;
{{ח:תתת|(3)}} קביעת תוואי לנחל, או העברתם של מי הנחל או מקור המים לאפיקים אחרים;
{{ח:תתת|(4)}} הסרת מפגעי תברואה הכרוכים בזיהום הנחל או מקור המים או בזרימתם המשתנית של מימיו;
{{ח:תתת|(5)}} שמירת הנוף ומתנות הטבע לאורך הנחל בשתי גדותיו או מסביב למעיין, למעט נחל ומעיין שבתחומי גן לאומי או שמורת טבע, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים ושמורות טבע|בחוק גנים לאומיים ושמורות טבע, תשכ״ג–1963}}, והכשרת שטחים אלה לצרכי גנים, נופש וספורט;
{{ח:תתת|(6)}} הסדרתה של חלוקת המים בין המעוניינים בהם;
{{ח:תתת|(7)}} הסדרת דרכי השימוש בנחל או במקור המים על ידי המעוניינים.
{{ח:תת|(ב)}} תפקידי ניקוז לא יוטלו על רשות נחל אלא ביחד עם תפקיד אחר.

{{ח:סעיף|4|כפיפות לחוקים אחרים}}
{{ח:ת}} רשות נחל תפעל בכפוף {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים}}, לתקנות ולקביעות על פיו ולסמכויותיה של רשות מים ארצית או אזורית שהוקמה על פיו, וכן בכפוף להוראות כל חיקוק אחר, אם אין הוראה אחרת מפורשת בחוק זה.

{{ח:סעיף|5|הרכב רשות נחל|תיקון: תשס״ב, תשס״ג}}
{{ח:ת}} חברים ברשות נחל יהיו –
{{ח:תת|(1)}} נציגים של הממשלה;
{{ח:תת|(2)}} נציגים של רשויות מקומיות שתחומן או חלק מתחומן נמצא בתחום רשות הנחל, ובלבד שלכל סוג של רשות מקומית יהיה נציג אחד לפחות;
{{ח:תת|(3)}} נציגים של תאגידים שהנחל או מקור המים משמש גורם במילוי תפקידיהם או בשימוש בסמכויותיהם;
{{ח:תת|(4)}} נציגים של בעלי מקרקעין הגובלים עם הנחל או עם מקור המים, של מחזיקי מקרקעין כאמור ושל המשתמשים לעיסוקם במי הנחל או מקור המים כשהמקרקעין והעיסוקים אינם בתחום רשות מקומית והבעלים, המחזיקים או המתעסקים אינם תאגיד לפי פסקה (3);
{{ח:תת|(5)}} שלושה נציגי ציבור בעלי השכלה או ניסיון בתחום מתחומי התפקידים והפעולות שעליהם מופקדת רשות הנחל לפי הוראות חוק זה, ובהם נציג אחד של הגופים הציבוריים שענינם בשמירת איכות הסביבה, מתוך רשימת מועמדים שיגישו לשר גופים אלה; לענין זה, ”הגופים הציבוריים שענינם בשמירת איכות הסביבה“ – הגופים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק ייצוג גופים ציבוריים שענינם בשמירת איכות הסביבה (תיקוני חקיקה)#תוספת חלק א|בחלק א׳ בתוספת לחוק ייצוג גופים ציבוריים שענינם בשמירת איכות הסביבה (תיקוני חקיקה), התשס״ג–2002}}.
{{ח:תת|(6)}} נציג של קרן קיימת לישראל;
{{ח:ת}} אולם אם היה תפקידה היחיד של רשות נחל להסדיר את חלוקת המים בין המעוניינים בהם ולהסדיר את דרכי השימוש על ידיהם בנחל או במקור המים, יהא מותר להרכיב את הרשות בהשתתפות נציגי הממשלה ונציגי המעוניינים בלבד.

{{ח:סעיף|6|מינוי חברים לרשות נחל|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} חברי רשות נחל יתמנו על ידי השר, בדרך שתיקבע על ידו.
{{ח:תת|(ב)}} השר יקבע את מספר הנציגים לכל אחד מסוגי הרשויות המקומיות ולכל רשות מקומית שבסוג פלוני ואת מספר הנציגים לכל אחת משאר הקבוצות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}, למעט נציגי הציבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(5)}}, ובלבד שנציגים של הממשלה לא יהוו רוב של חברי הרשות אלא באישור של ועדת הפנים של הכנסת, ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} מינוים של נציגי הרשויות המקומיות יהא על פי המלצת אותן הרשויות המקומיות; נמנעו מלהודיע לשר על המלצתן, יהא מינוים בלא המלצה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} מינוים של נציגי תאגידים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(3)}} יהא בהתייעצות עם אותם תאגידים;
{{ח:תתת|(3)}} מינוי נציגיהם של קבוצות האנשים המנויות {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(4)}} יהא בהתייעצות עם הארגון המייצג, לדעת השר, את המספר הגדול ביותר של האנשים מכל קבוצה כאמור; בהעדר ארגון, יהא המינוי כפי שייראה לשר.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי להחליף מפעם לפעם את נציגי הרשויות המקומיות או חלק מהם, במגמה לתת נציגות במרוצת הזמן לכל הרשויות המקומיות שבתחום רשות הנחל.

{{ח:סעיף|7|הרחבת ההרכב של רשות ניקוז|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} רשות ניקוז שתפקידים של רשות נחל הוטלו עליה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, רשאי השר להוסיף על חבריה, לענין ביצוע תפקידים כאמור, מבין הקבוצות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}, הכל במידה ובדרך שייקבעו בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.

{{ח:סעיף|8|התפנות מקום אינה פוסלת}}
{{ח:ת}} שום פעולה של רשות נחל או של רשות ניקוז שתפקידים של רשות נחל הוטלו עליה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, לא תיפסל מחמת זה בלבד, שבשעת הפעולה היה מקומו של חבר מחברי הרשות פנוי מכל סיבה שהיא.

{{ח:סעיף|9|סדרי הנהלה ועבודה של רשות נחל|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקבוע את סדרי הנהלתה ועבודתה של רשות נחל, לרבות אופן אישור תכניות למפעלים, את חלוקת הסמכויות בין גופיה ועובדיה ואת המנין החוקי בגופים השונים; במידה שלא נקבעו סדרי הנהלה ועבודה כאמור, רשאית רשות נחל לקבעם בעצמה.

{{ח:סעיף|10|מינוי עובדים|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} רשות נחל תמנה את עובדיה לפי העקרונות הקבועים {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|בחוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}}, בשינויים ובהתאמות שיראה השר לקבוע בשים לב לאופיה של הרשות.

{{ח:סעיף|11|הוראות מיוחדות לרשות ניקוז}}
{{ח:ת}} רשות ניקוז שתפקידים של רשות נחל הוטלו עליה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, לא יחולו עליה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9}} {{ח:פנימי|סעיף 10|ו־10}} לענין תפקידים אלה והיא תבצע אותם כדרך שהיא מבצעת את תפקידיה על פי {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות|חוק הניקוז}}; ואולם אופן אישור תכניות למפעלים ודרכי ביצוען יהיו לפי הוראות שייכללו בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.

{{ח:סעיף|12|סמכויות נוספות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי, לאחר התייעצות עם הרשויות המקומיות ורשויות הניקוז שתחומן או חלק מתחומן נמצא בתחום רשות נחל, להעניק לרשות הנחל, בכל תחומה או בחלקו, מסמכויותיה של רשות מקומית על פי כל חיקוק במידה שהדבר דרוש למילוי תפקידיה של רשות הנחל, ובלבד –
{{ח:תתת|(1)}} שלא תוענק לרשות הנחל סמכות להטיל תשלומי חובה בנוסף לסמכויות שהוענקו לה לכך על פי הוראות אחרות של חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} שלא יוענקו סמכות או תפקיד שהוענקו לרשות מקומית על פי חיקוק שביצועו בידי שר אחר אלא לאחר התייעצות באותו שר.
{{ח:תת|(ב)}} רשות הנחל רשאית להשתמש בסמכויות שהוענקו לה לפי סעיף זה גם מחוץ לתחום רשות מקומית, אם לא נקבע אחרת בשעת הענקת הסמכות.

{{ח:סעיף|13|סמכויות רשויות בתחום רשות נחל}}
{{ח:ת}} משהוענקו סמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}} והוטלו תפקידים לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} לא יהיו עוד בידי רשויות מקומיות ורשויות ניקוז אותן סמכויות בתחום רשות הנחל ולא יחולו עליהן אותם תפקידים, אלא במידה שנקבע כך בשעת הענקת הסמכויות או הטלת התפקידים או בצו שלאחר מכן.

{{ח:סעיף|14|רשות נחל – תאגיד}}
{{ח:ת}} רשות נחל היא תאגיד, כשר לרכוש כל זכות ולהתחייב בכל חיוב, לרבות שטרי חוב, ולהיות בעל דין בכל משפט וצד לכל חוזה.

{{ח:סעיף|15|מימון}}
{{ח:ת}} לכיסוי תקציבה של רשות נחל ישמשו –
{{ח:תת|(1)}} ארנונות ניקוז או תמורתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}};
{{ח:תת|(2)}} מכסות שיוטלו לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}};
{{ח:תת|(3)}} דמי השתתפות לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}};
{{ח:תת|(4)}} הקצבות הממשלה, מענקים ותקבולים אחרים.

{{ח:סעיף|16|הקמת מפעל ניקוז והטלת ארנונות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} הוטל על רשות נחל לנקז את תחומה, רשאית היא להקים לשם כך מפעלי ניקוז ולהטיל ארנונות או מכסות, ולענין זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות#סעיף 17|סעיפים 17 עד 43ג}}, {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות#סעיף 49|49}} {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות#סעיף 52|ו־52 לחוק הניקוז}} כאילו רשות הנחל היתה רשות ניקוז שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות|החוק האמור}}, ובלבד שכל סמכות הניתנת {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות|בחוק הניקוז}} לשר החקלאות או לנציב המים תהא לענין זה בידי השר.

{{ח:סעיף|17|הפקעת מקרקעין שלא לצרכי מפעל ניקוז}}
{{ח:ת}} מקרקעין שאינם דרושים להקמת מפעל ניקוז והם מיועדים לפי תכנית לתפיסה צמיתה על ידי רשות נחל או על ידי רשות ניקוז שתפקידים של רשות נחל הוטלו עליה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, יירכשו על פי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקע (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקע (רכישה לצרכי ציבור), 1943}}; ואולם לענין המועד להערכת פיצויים לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקע (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 12|סעיף 12 לפקודה}} יבוא במקום מועד הפרסום של ההודעה על הכוונה לרכוש אותם מקרקעין – המועד הקובע לענין הערכת פיצויים, לפי החוק הנוהג מזמן לזמן, בשל מקרקעין שנרכשו לצרכי ציבור לפי תכנית בנין עיר.

{{ח:סעיף|18|מכסות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף לאמור בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} או בצו שלאחר מכן רשאית רשות נחל, באישור השר, להטיל תשלומי כסף על הרשויות המקומיות שבתחומה ועל התאגידים שנציגיהם הם חבריה או כשירים להיות חבריה, לפי מכסות שתקבע, למימון תקציבה, למעט הוצאות ניקוז; קביעת המכסות תיעשה בשים לב, בין השאר, למידת ההנאה המופקת על ידי מי שחוייב בתשלום המכסה.
{{ח:תת|(ב)}} אישור לפי סעיף קטן (א) לא יינתן אלא לאחר שניתנה לרשויות המקומיות הנוגעות בדבר הזדמנות להביא את טענותיהן לפני השר.

{{ח:סעיף|19|דמי השתתפות מיוחדת|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} רשות נחל רשאית, בחוק עזר ובאישור השר, להטיל על בעלי מקרקעין הגובלים עם הנחל או עם מקור המים, על מחזיקיהם ועל המשתמשים לעיסוקם במי הנחל או מקור המים, דמי השתתפות בהוצאות עבודה מיוחדת שבוצעה על ידיה, למעט עבודות ניקוז, לפי מבחנים שייקבעו בחוק העזר.
{{ח:תת|(ב)}} המבחנים ייקבעו כאמור במגמה שלא יהא חייב בתשלום מי שאינו נהנה מביצוע העבודה המיוחדת.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 250|סעיפים 250 עד 260 לפקודת העיריות}}, יחולו על חוקי עזר לפי סעיף זה, בשינויים המחוייבים לפי הענין.
{{ח:תת|(ד)}} הרואה את עצמו נפגע מדרישת תשלום דמי השתתפות לפי חוק עזר כאמור רשאי לערער עליה לפני בית המשפט המחוזי תוך שלושים יום מיום שהומצאת לו הדרישה.

{{ח:סעיף|20|כיסוי תקציבה של רשות ניקוז}}
{{ח:ת}} לכיסוי תקציבה של רשות ניקוז לביצוע התפקידים שהוטלו עליה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, ישמשו מקורות המימון לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(2)(3) ו־(4)}}, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}}, בשינויים המחוייבים לפי הענין.

{{ח:סעיף|21|הלוואות וערבויות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} רשות נחל רשאית, באישור השר, ללוות כספים לביצוע תפקידיה, לערוב להלוואות למטרות אלה, ולשעבד לשם כך את הכנסותיה ואת נכסיה, כולם או מקצתם; מטרת ההלוואה תפורש בהחלטת הרשות ובאישור השר.

{{ח:סעיף|22|תקציב|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא תחליט רשות נחל על ביצוע מפעל מסויים, אף שאינו מפעל ניקוז, אלא אם ערכה לפני כן אומדן הכנסותיו והוצאותיו של המפעל והאומדן אושר על ידי השר.
{{ח:תת|(ב)}} רשות נחל תערוך לכל שנת כספים, במועד ובצורה שייקבעו בתקנות, הצעת תקציב המראה אומדן הכנסותיה והוצאותיה; הצעת התקציב תוגש לשר לאישור.
{{ח:תת|(ג)}} לא ישולם סכום מכספי רשות נחל אלא על פי התקציב שאושר כאמור ולא תתחייב רשות נחל בשום התחייבות אלא לפיו או לפי החלטת רשות הנחל שנתקבלה כדין ואושרה על ידי השר.

{{ח:סעיף|23|פיצויים|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} פעולה של רשות נחל, לרבות פעולה של רשות ניקוז שנערכה לצורך ביצוע תפקידים שהוטלו עליה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, שהיתה מזכה את הנפגע על ידיה בפיצויים לפי {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים}} אילו נעשתה על ידי רשות מים, תזכה את הנפגע בפיצויים, והוראות {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים}} יחולו על הפיצויים כאילו היתה רשות מים וכאילו נאמר {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 94|בסעיף 94 לחוק המים}} במקום ”בית הדין“ – ”בית המשפט המחוזי“ ובמקום ”נציב המים“ – ”מי שנתמנה לכך על ידי השר“.

{{ח:סעיף|24|רכוש הרשות כנכס המדינה}}
{{ח:ת}} דין רכושה של רשות נחל, לענין ארנונות, מסים ותשלומי חובה אחרים, כדין נכסי המדינה.

{{ח:סעיף|25|אצילת סמכויות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} השר רשאי, בהודעה ברשומות, לאצול מסמכויותיו לפי חוק זה חוץ מן הסמכות להתקין תקנות בנות־פעל תחיקתי והסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|הסעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20}} {{ח:פנימי|סעיף 26|ו־26}}.

{{ח:סעיף|26|שינויים בתחום|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} השר, בהסכמת שר הפנים ושר החקלאות, רשאי בצו, לאחר התייעצות ברשויות המקומיות הנוגעות בדבר, לשנות את תחומה של רשות נחל, ומשעשה כך, רשאי הוא, בדרך הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}, לשנות את הרכב הרשות.

{{ח:סעיף|27|הוראות שאפשר לכלול בצו|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקבוע, בצו המקים רשות נחל לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} או בצו שלאחר מכן, הוראות בדבר הגשת דינים וחשבונות ומתן ידיעות בדבר פעולותיה של הרשות, הקניית רכוש והטלת חובות בקשר להקמת הרשות, דרכי ההצטרפות לרשות והפרישה ממנה, דרכי הבירור של חילוקי דעות בין חברי הרשות לבין עצמם וביניהם לבין הרשות, דרכי פירוקה של הרשות, הקניית רכוש הרשות וזכויות וחובות בשעת פירוקה.

{{ח:סעיף|28|כפיית ביצוע|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא מילאה רשות נחל תפקיד מתפקידיה, רשאי השר לצוות עליה לעשות את הדרוש לביצוע אותו תפקיד בדרך שקבע בצו, ואם לא קיימה רשות הנחל את הוראות הצו תוך מועד סביר שפורש בו, רשאי השר להטיל את קיומו על אדם אחר ולגבות מרשות הנחל את ההוצאות שהוצאו לענין זה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על כפיית ביצוע תפקידים שהוטלו על רשות ניקוז לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.

{{ח:סעיף|29|עבירות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} המפריע לרשות נחל, למי שפועל בשמה או למי שמונה על ידי השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} במילוי תפקידם, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס 5,000 לירות; היתה העבירה נמשכת, דינו – מאסר נוסף שבוע או קנס נוסף 50 לירות בעד כל יום שבו נמשכת העבירה אחרי ההרשעה בדין.

{{ח:סעיף|30|ביצוע ותקנות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|31|תחילה}}
{{ח:ת}} חוק זה תחילתו כעבור שלושה חדשים מיום קבלתו בכנסת.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ח בסיון תשכ״ה (28 ביוני 1965).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''חיים משה שפירא'''
שר הפנים
* '''חיים גבתי'''
שר החקלאות
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]