פקודת הדרכים והמפעלים בכפר

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת הדרכים והמפעלים בכפר}}
{{ח:קטע3||פקודה הקובעת הוראות בענין בנינם והחזקתם של דרכי כפר ושאר מפעלי כפר}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2069944}} {{ח:תיבה|חא״י כרך ב׳ פרק קמ״ט, עמ׳ 1508|פקודת הדרכים והמפעלים בכפר|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563648.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1943, תוס׳ 1, 29|תיקון}}; {{ח:תיבה|1944, תוס׳ 2, 260|תקנות ההגנה (תקון פקודת דרכים ומפעלים בכפר)}}; {{ח:תיבה|1945, תוס׳ 2, 781|תקנות ההגנה (הפקעה)}}, {{ח:תיבה|תוס׳ 1, 125|פקודת תחוקת־הגנה (הכללה בפקודות מסוימות)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562175.pdf}}; {{ח:תיבה|1946, תוס׳ 1, 173|תיקון}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}, {{ח:תיבה|39|פקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, 22|הודעה בדבר סמכויות השרים}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ט, 193|תיקון לפקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208936.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 94|חוק לביטול דינים שנושנו|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210144.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|בסעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|ו־15 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל סמכות שהיתה נתונה על פי החוק בידי הנציב העליון תהא נתונה לממשלה, וכל מקום בו נאמר בחוק ”פלשתינה (א״י)“ ייקרא מעתה ”ישראל“. סמכויות הנציב העליון הועברו לשר העבודה והבינוי (ע״ר תש״ח, 22). מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 11|בסעיף 11 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}} – לפיו החוק הקיים בארץ־ישראל נשאר בתקפו, בשינויים הנובעים מתוך הקמת המדינה ורשויותיה – מקום בו נאמר ”מושל המחוז“ ייקרא מעתה ”הממונה על המחוז“. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf|סעיף 2 לפקודת המטבע, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר ”פונט“ הכוונה היא ללירה ישראלית, ולפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208936.pdf|חוק לתיקון פקודת המטבע, תשי״ט–1959}}, כל מקום בו נאמר סכום במילים או בפרוטות יראו כאילו נאמר בו סכום אגורות השווה לחלק העשירי של סכום הפרוטות או המילים.}}

{{ח:מפריד}}
לפי {{ח:חיצוני|חוק לביטול דינים שנושנו|חוק לביטול דינים שנושנו, התשמ״ד–1984}}, '''פקודת הדרכים והמפעלים בכפר בוטלה ביום 30.3.1984'''.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} פקודה זו תקרא {{ח:הערה|”}}פקודת הדרכים והמפעלים בכפר{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|{{ח:הערה|פירוש}}|תיקון: 1946, תש״ח}}
{{ח:ת}} בפקודה זו יהיו למונחים הבאים הפירושים דלקמן מלבד אם ענין הכתוב יחייב פירוש אחר –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב בר־מסים“ פירושו:
{{ח:תתת|(א)}} כל זכר בריא בגופו מבן שש עשרה שנה ועד בן ששים שנה היושב בקביעות לפנים מתחומי הכפר; וכן
{{ח:תתת|(ב)}} כל שיש לו רכוש לפנים מתחומי הכפר, בין שהוא יושב בכפר ובין שאינו יושב בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כפר“ מובנו {{ח:הערה|-}}
{{ח:תתת|(א)}} מקום שהוכרז, או יוכרז להבא, על שטח שהוא כפר או יחידת־שבט לפי {{ח:חיצוני|דברי-המלך במועצה על ארץ-ישראל#סעיף 11|סעיף 11 של דברי־המלך במועצה על ארץ־ישראל, 1922–1939}}, ושום חלק מאותו שטח אינו נמצא בתחום שיפוטה של מועצת עירייה – כלל אותו שטח, וכן
{{ח:תתת|(ב)}} מקום שחלק של שטח, שהוכרז עליו, או יוכרז עליו להבא, שהוא כפר או יחידת־שבט לפי {{ח:חיצוני|דברי-המלך במועצה על ארץ-ישראל#סעיף 11|סעיף 11 של דברי־המלך במועצה, 1922–1939}}, נמצא בתחום שיפוטה של מועצת עירייה – אותו חלק מאותו שטח, שאינו נמצא בתחום שיפוטה של אותה מועצת עירייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות־כפר“ מובנה –
{{ח:תתת|(א)}} במקרה כפר הנמצא כולו או חלק ממנו בתחומי השטח של מועצה מקומית – המועצה המקומית,
{{ח:תתת|(ב)}} במקרה כפר אחר כל־שהוא, שהובא כולו או מקצתו בגדר פעולתו של חלק ב׳ מפקודת הנהלת הכפרים, 1944 – המועצה הכפרית,
{{ח:תתת|(ג)}} במקרה אחר כל־שהוא – המוכתר והזקנים של אותו כפר באותה שעה.

{{ח:סעיף|3|אילו הם מפעלים הצריכים להעשות|תיקון: 1943, תש״ח}}
{{ח:ת}} מותר לעשות המפעלים דלקמן עפ״י הוראות פקודה זו:–
{{ח:תת|(א)}} בנינם, החזקתם ותיקונם של כל כביש, נתיב או שביל המחברים את הכפר אל הכביש הראשי או אל כפר אחר או אל כפרים אחרים;
{{ח:תת|(ב)}} נקוי כל תעלה, ברכה, בור, אמת מים צבורית, הסמוכים לכפר, אם הם נתונים במצב שיש בו כדי להזיק לבריאותם של האוכלוסין;
{{ח:תת|(ג)}} כל מפעל לשם השבחת הנקיון והבריאות בכפר;
{{ח:תת|(ד)}} כל מפעל, מלבד מפעל המפורט בפסקא (א), (ב) או (ג), שהממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל המחוז]}} העיד עליו שהוא לתועלת הכפר.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} רשות הכפר תגיש לממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל המחוז]}}, קודם לתאריך שיפורסם על ידו, תכנית העבודות שעומדים להוציאן לפועל על חשבון הכפר במשך השנה, ובתכנית יפורטו:–
{{ח:תתת|(א)}} מקומות העבודות העומדות להעשות, טיבן והיקפן;
{{ח:תתת|(ב)}} הסכום שעומדים להקציב לביצוען של אותן עבודות;
{{ח:תתת|(ג)}} באיזה תאריך, לערך, תוצא לפועל כל עבודה ועבודה;
{{ח:תתת|(ד)}} מספר התושבים בני־מסים.
{{ח:תת|(2)}} התרשלה רשות כפר להגיש בזמן שנקבע לכך את תכנית העבודות הצריכות להעשות, או הגישה תכנית שלדעת הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל המחוז]}} היא לקוייה או בלתי מספיקה, יקבע הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל המחוז]}} מה הן העבודות הצריכות להעשות על חשבון הכפר במשך השנה ויכין תכנית של עבודות אלה וישלח את התכנית לרשות הכפר בצירוף הוראות להוצאתה לפועל.

{{ח:סעיף|5|הסמכות לדרוש השתתפות כספית|תיקון: 1944, 1945, תש״ח, תש״ח־2}}
{{ח:תת|(1)}} משעה שנקבעה תכנית העבודות הצריכות להעשות על חשבון הכפר יכין הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל המחוז]}} אפשרות כספית לביצועה של העבודה בדרשו מכל תושב בר־מסים בכפר לתרום סכום שייקבע על ידו מתוך שימלך בדעת רשות הכפר, ובלבד שלא יעלה הסכום על חמש לירות.
{{ח:תת|(2)}} הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל המחוז]}} יודיע את דרישתו זאת בהדביקו במקום בולט בכפר הנוגע בדבר מודעה חתומה על ידו ובה יפורש מהי העבודה שצריך לבצעה ומהו סכום התרומה שכל תושב בר־מסים יהא חייב לתרום: כמו כן יפורש בהודעה שכל תושב בר־מסים הרוצה שיעסיקוהו במפעל חייב להודיע על כך לרשות הכפר.

{{ח:סעיף|6|תרומת עבודה תחת תרומת כסף|תיקון: תש״ח, תשי״ט}}
{{ח:ת}} יכולה רשות הכפר להעביד בבצועו של המפעל כל תושב בר־מסים שמסר את ההודעה המוזכרת {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף הקודם}}, והיא תשלם את שכרו, ככל אשר ייקבע ע״י הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל המחוז]}}, מתוך התיעצות בדעת רשות הכפר, ובלבד שלא יעלה השכר על עשר אגורות ליום {{ח:הערה|[במקור: מאה מיל ליום]}}, והסכום המגיע מאיש כזה לחשבון תרומת הכסף ינוכה מן השכר המגיע לו.

{{ח:סעיף|7|גבית התרומות}}
{{ח:תת|(1)}} רשות הכפר תמסור לכל תושב בר־מסים שלא מסר לה את המודעה הנזכרת {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(2)}} או שאינו עובד במפעל, מודעה הדורשת מאתו לפרוע את התרומה המגיעה ממנו.
{{ח:תת|(2)}} אם לא שולמה התרומה במשך עשרים יום מיום מסירת המודעה, גובין אותה כדרך שגובין מסים המגיעים לממשלה.

{{ח:סעיף|8|ישוב מחלוקות|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} נפלה מחלוקת בין שתי רשויות כפר בנוגע לכפר שעל חשבונו יבוצע איזה מפעל שיהא דרוש לבצעו, יביאוה לפני הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל המחוז]}} והחלטתו של הממונה {{ח:הערה|[במקור: המושל]}} תהא החלטת גמר.

{{ח:סעיף|9|כוח לדַחות ביצוע עבודות|תיקון: 1944, 1945, 1945-2, תש״ח}}
{{ח:ת}} הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל המחוז]}} רשאי להורות – מזמן לזמן, בהודעה שבכתב, בחתימת ידו, המכוונת לרשות כפרית כל־שהיא, – כי תדוחה – לאותה תקופה שיראה אותה נכונה – הוצאתה לפועל של עבודה כל־שהיא הכלולה בתכנית־עבודות, שהובאה לפניו על־ידי אותה רשות כפרית לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף־קטן (1) של סעיף {{ח:הערה|(}}4{{ח:הערה|)}}}}, ומשניתנה הוראה כזאת, תהיה לפקודה הזאת נפקות ביחס לאותה עבודה כאילו –
{{ח:תת|(א)}} הושמטו {{ח:פנימי|סעיף 6|מסעיף 6}} המלים מן ”והסכום המגיע מאיש כזה“ עד ”מן השכר המגיע לו“;
{{ח:תת|(ב)}} הושמטו {{ח:פנימי|סעיף 7|מסעיף־קטן (1) של סעיף 7}} המלים מן ”שלא מסר לה את המודעה“ עד ”שאינו עובד בפועל“.

{{ח:סעיף|10|סייג|תיקון: 1945-2}}
{{ח:ת}} כל הודעה, שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} כפי שחוקק בתקנות ההגנה (תיקון פקודת דרכים ומפעלים בכפר), 1944, ועמדה בתקפה סמוך לפני תחילת תקפן של תקנות ההגנה (הפקעה), 1945, יהיו רואים אותה כאילו ניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} כפי שחוקק {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562175.pdf|בפקודת תחיקת־ההגנה (הכללה בפקודות מסויימות), 1945}}.

{{ח:חתימות|16 בינואר 1927.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]