תקנות החשמל (מיתקני חשמל באתרים רפואיים במתח שאינו עולה על מתח נמוך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החשמל (מיתקני חשמל באתרים רפואיים במתח שאינו עולה על מתח נמוך), התשע״ב–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 1274|תקנות החשמל (מיתקני חשמל באתרים רפואיים במתח שאינו עולה על מתח נמוך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7132.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 28|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7166.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק) ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 21א לחוק־יסוד: הכנסת}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: זינה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: אמצעי הגנה בפני חשמול}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הארקה (PE) והשוואת פוטנציאלים נוספת (PA)}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: ציוד חשמלי}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: מניעת סכנות והפרעות}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: זינות חלופיות למיתקנים או מכשירים חיוניים}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: בדיקות}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: מיתקנים מיוחדים}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה: {{מוקטן|דוגמאות של תכונות הנדרשות ממיתקני חשמל לפי קבוצות השימוש}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 6|תוספת שישית: {{מוקטן|דוגמאות להגנת שנאים מבדלים (IT) בפני קצר בצד זינת השנאי}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אבזר“ – פריט של ציוד חשמלי המשמש לתמסורת (transmission) או לחלוקה (distribution) של אנרגיה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור לטיפול בשעת חירום“ – אתר שהוגדר מראש כמיועד לשמש אתר לקליטה או לטיפול בנפגעים בשעת חירום או בפיגוע המוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איפוס (TN-S)“ – איפוס שבו מוליך האפס ומוליך ההארקה (PE) נפרדים ממקור הזינה עד המכשירים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איפוס (TN-C-S)“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חשמול במתח עד 1000 וולט)|בתקנות הארקות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אספקה חלופית“ – אספקת חשמל חלופית, מלאה או חלקית, בשעת הפסקה של אספקת החשמל הרגילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר לא רפואי“ – חדר במבנה של אתר רפואי שאינו משמש, בדרך כלל, לבדיקות ולטיפולים רפואיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר רפואי“ – חדר או מערך חדרים המיועד לבדיקה, אבחון, אשפוז וטיפול רפואי, לרבות טיפול רפואי־קוסמטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד“ – חומר שמוליכותו החשמלית זניחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד בסיסי“ – בידוד של מוליך או של ציוד חשמלי, המיועד לספק הגנה בסיסית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד כפול“ – בידוד הכולל את הבידוד הבסיסי ואת הבידוד הנוסף גם יחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בידוד מוגבר“ – בידוד יחיד של מוליך או של ציוד חשמלי המספק דרגת הגנה שוות ערך לבידוד כפול, יכול שהבידוד המוגבר עשוי מכמה שכבות שאינן ניתנות לבדיקה בנפרד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביו־פוטינציאלים“ – הפרשי פוטנציאלים המופיעים בגוף אדם חי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גיבוי“ – מקור זינה חלופי המגבה את אספקת החשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גנרטור ייעודי“ – גנרטור המיועד לאספקה חלופית לאתר רפואי מוגדר ומסוים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארקה (PE)“ – חיבור במתכוון למסה הכללית של האדמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארקת הגנה (TT)“ – אמצעי הגנה של גופי מתכת בפני חשמול המאופיין על ידי חיבור מוליכי הארקה של מיתקן החשמל אל אלקטרודת הארקה הנפרדת מאלקטרודת הארקת השיטה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארקת שיטה“ ו”זרם תקלה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חשמול במתח עד 1000 וולט)|בתקנות הארקות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השוואת פוטנציאלים מקומית נוספת (PA)“ – חיבור גלווני בין מכשירים, חלקי מכשירים או חלקי מבנה מתכתיים אל פס השוואת פוטנציאלים מקומית נוספת (PA) (להלן – פס PA), במטרה למנוע או להקטין הופעת מתחים ביניהם; חיבור כאמור בא נוסף על השוואת הפוטנציאלים הנדרשת {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות יסוד)|בתקנות החשמל (הארקות יסוד), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקן מיתוג“ – אמצעי המשמש לחיבור או להפסקה של זינה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זינה“ – הבאת אספקת חשמל למיתקן החשמל לרבות האמצעים הפיזיים לכך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זינה צפה (IT)“ – אמצעי הגנה בפני חשמול המאופיין על ידי העדר הארקת השיטה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חי“ – מצב של מוליך או אבזר המחובר למקור של מתח חשמלי גלווני או השראתי או כשהוא טעון חשמל, לרבות מוליך האפס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשמלאי“ – בעל רישיון לעסוק בביצוע עבודות חשמל לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשמלאי בודק“ – חשמלאי בודק לפי סיווגו, כמוגדר {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (רשיונות)|בתקנות החשמל (רשיונות), התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טעינת ציפה“ – טעינה איטית שתפקידה להשלים את ההפסדים של המצבר במצב המתנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כשל באספקה“ – כשל באספקת חשמל כשהמתח במופע אחד או יותר סוטה ב־10% או יותר מהערך הנקוב שלו למשך שלוש שניות לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוח“ – מסד והציוד החשמלי המורכב עליו להבטחה של מיתקן החשמל, לפיקוד ולבקרה, למעט בתי תקע ומפסקים שבמהלך של מעגל סופי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוח משנה“ – לוח הניזון מלוח אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוח ראשי“ – לוח הניזון במישרין ממקור האספקה ומיועד להזין את מיתקן החשמל בשלמותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לולאת תקלה“ – מסלול זרם תקלה ממקור הזינה וחזרה אליו דרך מוליכי זינה, מוליכי הארקה (PE), מוליכי PEN, אלקטרודת הארקה, המסה הכללית של האדמה, הארקת השיטה של מקור הזינה, כולם או מקצתם, כשהם מחוברים בטור או במקביל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה“ – מבנה הכולל בתוכו אתר רפואי אחד לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – אבזר הגנה להפסקה אוטומטית של זרם יתר במעגל או בקו; מבטח יכול שיהיה נתיך או מפסק אוטומטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך“ – גוף המיועד להעברת זרם חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך אפס (N)“ – מוליך המחובר לנקודת האפס של מקור הזינה ונוטל חלק בתמסורת או בחלוקה של אנרגיה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך הארקה (PE)‏“ (Protective Earth conductor) – מוליך המחבר אלקטרודת הארקה במישרין או בעקיפין אל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} גופי מתכת החייבים בהארקת הגנה;
{{ח:תתת|(2)}} נקודה בשיטה המיועדת להארקת השיטה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך PA“ – מוליך המשמש במערכת השוואת הפוטנציאלים המקומית הנוספת (PA);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחבר“ – אבזר הנועד לחיבור חשמלי ומכני בין שני קטעי מוליך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחבר PA“ – התקן המיועד לחבר או לנתק, בלא עזרת כלים, בין שני מוליכים המשמשים להשוואת פוטנציאלים מקומית נוספת (PA); המחבר יהיה החלק המיטלטל המחובר לפתיל, ובית מחבר יותקן דרך קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן חשמלי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן לתקשורת“ – מיתקן למערכות תקשורת למיניהן, כגון טלפון, מחשבים, קריאת חולה־אחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר“ – ציוד חשמלי המיועד להמרה במתכוון של אנרגיה חשמלית באנרגיה חשמלית אחרת או באנרגיה מסוג אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר חיוני“ – מכשיר רפואי חשמלי שהפסקה בלתי מבוקרת של פעולתו מעל פרק זמן מסוים עלולה לגרום נזק למטופל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר רפואי חשמלי“ – מכשיר חשמלי המשמש לבדיקה, לניטור או לטיפול רפואי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל“ – מכלול של ציוד חשמלי המוזן מאותו מקור ומוגן בפני זרם יתר על ידי אותו מבטח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל סופי“ – מעגל שתחילתו במבטח שבלוח הקרוב ביותר במעלה הזינה וסיומו במכשיר המחובר באופן קבוע או בבית תקע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערך חדרים“ – כמה חדרים סמוכים המשמשים למטרה רפואית משותפת או שימוש במכשור רפואי משותף כגון חדר ניתוח והחדרים הצמודים לו והמשותפים עמו בתפקודם כגון הכנה לניתוח או התעוררות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק מגן“ – מפסק המיועד להפסיק אוטומטית את המיתקן המוגן באמצעותו ממקור הזינה במקרה של הופעת זרם דלף לאדמה; לעניין הגדרה זו, ”זרם דלף“ (Residual current) – סכום וקטורי של הזרמים במוליכים חיים (מוליכי מופע ומוליך האפס) של מעגל, בנקודה כלשהי בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק מחלף“ – מפסק המחליף בין קווי זינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משגוח בידוד“ – מכשיר המיועד לבקר את תקינות הבידוד בין מוליכי המיתקן לבין המסה הכללית של האדמה או בין מוליכי המיתקן לבין גופי המתכת של ציוד המיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתאם“ – אבזר המאפשר חיבור תקע בעל צורה אחת לבית תקע בעל צורה אחרת בלא שימוש בכלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח“ – בזרם חילופין – שיעורו האפקטיבי; בזרם ישר – שיעורו כאשר תכולת האדוות בו אינה עולה על 10%;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח מגע“ – מתח המופיע בין גוף מחושמל בעת תקלה לבין מקום העמידה של אדם הנוגע בגוף האמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך“ – מתח העולה על מתח נמוך מאוד ואינו עולה על 1,000 וולט בזרם חילופין או על 1,500 וולט בזרם ישר בין שני מוליכים באותה שיטת אספקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך מאוד“ – מתח שאינו עולה על 24 וולט בזרם חילופין או 60 וולט בזרם ישר בין שני מוליכים באותה שיטת אספקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נעל כבל“ – התקן מתכתי שנועד לחבר בין מוליך לבורג או להדק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סביבת מטופל“ – מרחב באתר רפואי הסובב את המקום שנקבע כמקום הימצאו של מטופל, הכל לפי המידות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|שבאיור מס׳ 1 שבתוספת הראשונה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג I“ – סוג ציוד המיועד לזינה במתח נמוך, אשר חלקיו החיים מבודדים בבידוד בסיסי בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג II“ – סוג ציוד המיועד לזינה במתח נמוך, שחלקיו החיים מבודדים בידוד כפול או בידוד מוגבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פס PA“ – פס המשמש לחיבור מוליכי השוואת הפוטנציאלים המקומית הנוספת (PA);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פס PE“ – פס המשמש לחיבור מוליכי הארקה (PE);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פס PE/PA“ – פס משותף לחיבור מוליכי הארקה (PE) ומוליכי השוואת הפוטנציאלים המקומית הנוספת (PA);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פס צבירה“ – מוליך נחושת, מלבני או עגול, חשוף או מבודד, המשמש להעברת אנרגיה חשמלית ולחיבור מוליכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פתיל מאריך“ – פתיל המצויד בקצה אחד בתקע ובקצה האחר בבית תקע מיטלטל אחד לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד“ – פריטים המהווים חלק ממיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד מסוג AP“ – ציוד שאינו מהווה מקור להצתת גזים ונוזלים דליקים בתערובת עם אוויר והעומד בדרישות ת״י 60601 חלק 1 – ציוד חשמלי לשימוש רפואי: דרישות כלליות לבטיחות בסיסית ולביצועים חיוניים (להלן – ת״י 60601 חלק 1);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד מסוג APG“ – ציוד שאינו מהווה מקור להצתת גזים ונוזלים דליקים בתערובת עם חמצן או דו חנקן חמצני (”גז הצחוק“) (N2O) והעומד בדרישות תקן ישראלי ת״י 60601, חלק 1;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופסת בתי תקע“ – קופסה המיועדת להתקנת בתי תקע ובתי מחבר להשוואת פוטנציאלים מקומית נוספת (PA) בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצר“ – חיבור בעל עכבה נמוכה יחסית, הנגרם בשל תקלה בין שתי נקודות שקיים ביניהן, במצב תקין, הפרש פוטנציאלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רצפה מוליכה חשמל סטטי“ – רצפה בעלת מוליכות חשמלית בערכים מוגדרים, שמטרתה למנוע הצטברות מטעני חשמל סטטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שדה בלוח“ – אזור בלוח המשמש למטרה מוגדרת או לאתר מוגדר – רפואי או לא רפואי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שולב (Interlock)“ – מערכת בקרה, כגון נעילה, המונע ביצוע פעולה מסוימת לפני גמר ביצוע פעולה אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנאי מבדל“ – שנאי שאין בו חיבור גלווני בין סליל ראשוני לסליל משני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאורת התמצאות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (מיתקן חשמלי ציבורי בבניין רב קומות)|בתקנות החשמל (מיתקן חשמלי ציבורי בבניין רב קומות), התשס״ג–2003}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיבת ביניים“ – תיבה המיועדת לחיבור מוליכים לפס PE ולפס PA;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעלת אספקה“ – מוביל מתכתי מתועש מסוג I בצורת תעלה, הכולל מוליכים וציוד של מעגלים סופיים והמיועד להתקנה קבועה באתרים רפואיים מקבוצות 1 ו־2 כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – תקן ישראלי (ת״י) או תקן רשמי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התקנים|בחוק התקנים, התשי״ג–1953}} (להלן – חוק התקנים), או תקן DIN‏, IEC או EN ככל שנזכרו בתקנות אלה, שכולם פתוחים לעיון הציבור במכון התקנים הישראלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן IEC“ – תקן שפרסמה הנציבות הבין־לאומית לחשמל (International Electrotechnical Commission);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן EN“ – תקן שפרסמה הוועדה האירופית לתקינה בענף החשמל (European Committee for Electrotechnical Standardisation – CENELEC);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן DIN“ – תקן שפרסם מכון התקינה הגרמני (Deutsches Institut{{ח:הערה|e}} für Normung);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הארקות“ – {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חשמול במתח עד 1000 וולט)|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חשמול במתח עד 1000 וולט), התשנ״א–1991}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|2|קבוצות}}
{{ח:תת|(א)}} אתר רפואי יסווג לקבוצות לפי השימוש שנעשה בו, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} קבוצה 0 – אתר שהתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אין בו שימוש במכשיר רפואי חשמלי;
{{ח:תתתת|(ב)}} מטופל אינו יכול לבוא במגע עם מכשיר רפואי חשמלי;
{{ח:תתתת|(ג)}} למכשיר הרפואי החשמלי שהמטופל בא במגע אתו יש מקור זינה עצמי, כגון סוללה או מצבר;
{{ח:תתת|(2)}} קבוצה 1 – אתר שמופעלים בו מכשירים רפואיים חשמליים הניזונים מרשת אספקה ושמטופל יכול לבוא במגע איתם בעת בדיקה או טיפול, והפסקת הפעולה של מכשיר כאמור מכל סיבה שהיא או חזרה בלתי מבוקרת של הזינה אינן עלולות לסכן את המטופל;
{{ח:תתת|(3)}} קבוצה 2 – אתר שמופעל בו מכשיר רפואי חשמלי החיוני למטופל בעת ניתוח, החייאה, הנשמה וכדומה, החייב להמשיך בפעולה גם במקרה של קצר לגוף המכשיר או לחדש את פעולתו לאחר כשל בזינה הרגילה בתוך זמן מוגדר;
{{ח:תת|(ב)}} סיווג השימוש בכל אתר רפואי ייקבע באחריות המשתמש באתר.
{{ח:תת|(ג)}} דוגמאות של תכונות הנדרשות ממיתקני החשמל לפי קבוצות השימוש, מפורטות בטבלה {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת השנייה}}.

{{ח:סעיף|3|סייג לשימוש בפתילים מאריכים}}
{{ח:ת}} לא ייעשה שימוש בפתיל מאריך או במתאם באתר רפואי מקבוצה 2.

{{ח:סעיף|4|תכנון והתקנה של מיתקן}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתכנן אדם מיתקן באתר רפואי, לרבות שינוי או תוספת בו, לא יתקינו, לא יתקנו, לא יבדוק אותו ולא יפקח על התקנתו אלא אם כן הוא חשמלאי.
{{ח:תת|(ב)}} תכנון מיתקן באתר רפואי מקבוצה 2, לרבות תכנון שינוי או תוספת בו, ייעשה בידי בעל רישיון כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} בעל רישיון חשמלאי מהנדס;
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון חשמלאי הנדסאי שתכנן לפחות 6 מיתקנים באתרים רפואיים מקבוצה 2 בהשגחתו ובאחריותו של בעל רישיון חשמלאי מהנדס או חשמלאי הנדסאי שכבר תכנן 6 מיתקנים כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} מיתקן יתוכנן וייבנה כך שתחזוקה של חלק ממנו לא תגרום להפרעה בתפעול החלקים האחרים של מיתקן.
{{ח:תת|(ד)}} ציוד המותקן באתר רפואי יתאים לתקן החל עליו ולתנאי מקום התקנתו.
{{ח:תת|(ה)}} מוליך המותקן באתר רפואי מקבוצה 1 או 2 יהיה מנחושת בלבד.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: זינה}}

{{ח:סעיף|5|שיטות זינה}}
{{ח:ת}} זינת חשמל באתר רפואי תיעשה באחת או יותר מהשיטות לפי {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חשמול במתח עד 1000 וולט)|תקנות הארקות}} כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} איפוס (TN-C-S);
{{ח:תת|(2)}} איפוס (TN-S);
{{ח:תת|(3)}} זינה צפה (IT);
{{ח:תת|(4)}} הארקת הגנה (TT).

{{ח:סעיף|6|קווי זינה}}
{{ח:תת|(א)}} בקו זינה לאתר רפואי מקבוצה 2 שהוגדר על ידי המתכנן כעדיף לפי תקנת משנה (ב)(2)(ג) או מערכות של שני קווי זינה כשלא הוגדר אחד הקווים כעדיף, לרבות אופן התקנתה ואבזריה, תהיה בהתאם לנדרש בתקן DIN 4102\12, כך שיובטח המשך הזינה במקרה של שריפה, לפרק זמן של תשעים דקות לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} בקווי זינה באתרים רפואיים מקבוצה 2 יתקיימו דרישות אלה כולן:
{{ח:תתת|(1)}} הלוח המשמש את האתר יוזן באמצעות שני קווי זינה נפרדים לפחות, כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|באיורים מס׳ 2 עד 6 שבתוספת הראשונה}}; כל קו זינה יתוכנן לשאת את מלוא העומס, יוגן מצד הזינה, יחובר למתח בקביעות ויכלול מוליכי מופע, אפס והארקה; קווי הזינה יותקנו בתוואים שונים או שיוגנו כך שפגיעה, תקלה או שריפה באחד מהם לא תגרום נזק לאחֵר;
{{ח:תתת|(2)}} בכניסה ללוח המשמש את האתר יותקן מפסק מחלף אוטומטי שבמקרה של חוסר מתח או נפילת מתח העולה על 30% בקו אחד, יחליף את הזינה לקו האחֵר ובלבד שהמתח בו תקין; כל החלפה תבוצע בהשהיות מתאימות כדי למנוע החלפות מיותרות כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} נפילת מתח או חוסר מתח לפרק זמן קצר מהנחוץ להחלפה מן האספקה הרגילה לקו האחֵר, או קצר מ־0.6 שניות, לא תגרום להחלפה;
{{ח:תתתת|(ב)}} כל החלפה בין קווי זינה תבוצע בהשהיה של 0.2 עד 1.0 שנייה בין פקודת הניתוק של קו אחד לבין פקודת החיבור של הקו האחֵר;
{{ח:תתתת|(ג)}} הוגדר אחד מהקווים על ידי המתכנן כעדיף, בהיותו מגובה ביותר אמצעי גיבוי, תוחזר זינת הלוח, אוטומטית, לקו העדיף עם חזרת המתח התקין בו, לאחר השהיה של 120 עד 240 שניות;
{{ח:תתתת|(ד)}} חזר המתח תוך כדי ההחלפה – לאחר פקודת הניתוק של הקו האחד – תושלם ההחלפה לקו האחר;
{{ח:תתת|(3)}} חוסר מתח או נפילת מתח כאמור בפסקה (2) בכל אחד מקווי הזינה ובמוצא המשותף של מערכת ההחלפה, יגרמו להתרעה קולית וחזותית במקום מאויש דרך קבע;
{{ח:תתת|(4)}} הפיקוד של מערכות ההחלפה האוטומטיות בין קווי הזינה האמורים בפסקה (1) יתוכנן כך שתקלה אחת במערכת הפיקוד לא תגרום להפסקת שני קווי הזינה; לשם כך ניתן להשתמש באמצעי מיתוג כגון מגענים (contactors) עם נעילה מגנטית או מכנית או במפסקים ממונעים; אמצעי המיתוג האמורים לא יהיו מסוג ”מצב מוצק“ (Solid State) דהיינו – מגען אלקטרוני בלא חלקים מכניים נעים;
{{ח:תתת|(5)}} מערכת החלפה אוטומטית המורכבת מיותר מאבזר אחד, כגון שני מגענים נפרדים, תצויד בשני שולבים לפחות שימנעו, כל אחד מהם בנפרד, את החיבור במקביל של שני קווי הזינה; השולבים יכול שיהיו חשמליים, מכניים או צירוף של שניהם; אין להשתמש בשני שולבים המופעלים באמצעות התקן אלקטרוני יחיד;
{{ח:תתת|(6)}} על אף האמור בפסקה (2), מותר להתקין מפסק מחלף ידני עם מצב ביניים ”מופסק“, במקום מפסק מחלף אוטומטי, אם התקיימו כל התנאים האלה:
{{ח:תתתתת|(א)}} הלוח מוזן מלוח ראשי המיועד לזינת לוחות של קבוצה 2 שקיימות בו מערכות החלפה אוטומטיות כנדרש בפסקה (2);
{{ח:תתתת|(ב)}} הקווים המזינים את הלוח יהיו זהים באמצעי הגיבוי שלהם ולא יהיה קו המוגדר עדיף;
{{ח:תתתת|(ג)}} כל קו זינה יזין מערכת נפרדת של פסי צבירה עם שנאי מבדל אחד לפחות, לכל פס כאמור.

{{ח:סעיף|7|לוח המשמש אתר רפואי}}
{{ח:תת|(א)}} מבנה לוח המשמש לזינת אתר רפואי, לרבות תעלות מוליכים, יאפשר גישה נוחה לתחזוקה ולטיפול בכל רכיביו, גם לאחר התקנתו.
{{ח:תת|(ב)}} בלוח המזין כמה אתרים רפואיים מקבוצות 0 ו־1 יובטח כי –
{{ח:תתת|(1)}} תקלה באתר רפואי אחד או בשדה שלו בלוח לא תגרום להפסקת הזינה באתר רפואי אחר;
{{ח:תתת|(2)}} תקלה באתר לא רפואי הניזון מאותו לוח או בשדה שלו בלוח לא תגרום להפסקת הזינה באתר רפואי הניזון מאותו לוח.
{{ח:תת|(ג)}} לוח לזינת אתר רפואי מקבוצה 2 ימוקם בקרבת האתר כך שתתאפשר, ככל שניתן, גישה נוחה אליו לשם תפעולו על ידי גורמי תחזוקה והצוות הרפואי; הלוח יהיה מובטח, ככל האפשר, מפני טיפול של אנשים שאינם מוסמכים לכך.
{{ח:תת|(ד)}} כל אתר רפואי מקבוצה 2 יוזן מלוח המיועד לו בלבד או משדה נפרד בלוח המשותף לכמה אתרים מקבוצה 2; בין השדות יותקנו מחיצות, כיסויי הפרדה וכדומה.
{{ח:תת|(ה)}} לוח לזינת אתר מקבוצה 2 יוזן במישרין מן הלוח הראשי של המבנה.
{{ח:תת|(ו)}} יכול שלוח לזינת אתר מקבוצה 2 יוזן מלוח משנה המיועד רק לזינות אתרים רפואיים, ובלבד שתקלה באתר רפואי מקבוצות 0 ו־1 או באתר לא־רפואי לא תגרום להפסקת הזינה לאתר רפואי מקבוצה 2.
{{ח:תת|(ז)}} בלוח תותקן הפרדה מכנית מבודדת בין מוליכים או ציוד המשמשים מערכת אספקה בעלת הארקת שיטה, כגון (TN-S‏; TN-C-S או TT), ובין מוליכים או ציוד המשמשים מערכת אספקה בזינה צפה.
{{ח:תת|(ח)}} לוחות ושדות לאתרים רפואיים יסומנו באופן בולט לעין ובר־קיימא לפי ייעודם ושייכותם.
{{ח:תת|(ט)}} כל קצה של מוליך בלוח, לרבות מוליך הארקה ומוליך PA, יסומן לפי שיוכו.

{{ח:סעיף|8|תאורה}}
{{ח:תת|(א)}} התאורה הכללית באתרים מקבוצות 1 ו־2, וכן בחדרי סטריליזציה, במסדרונותו במעברים פנימיים וחיצוניים ובאזורים לטיפול בשעת חירום, תוזן משני מעגלים לפחות, כך שהפסקת אחד מהם לא תגרום לחושך מוחלט במרחב כלשהו.
{{ח:תת|(ב)}} תאורת הכוונה (תאורת חירום) תותקן לפי הוראות כל דין.

{{ח:סעיף|9|ניתוe מבוקר למקרי חירום|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקן התקן מיתוג שיאפשר ניתוק מרכזי של זינת אתרים רפואיים מקבוצות 1 או 2; ואולם מותר להתקין לאתרים כאמור, אמצעי להפסקה ידנית של הזינה לאתר במקרה של שריפה; בקרבת אמצעי הניתוק האמור יותקן שלט בר־קיימא שבו אזהרה: ”זהירות – סכנה לחיי אדם – הפסקת הזינה מותרת רק לאחר קבלת אישור מגורם רפואי מוסמך“.
{{ח:תת|(ב)}} מתכנן אתר רפואי מקבוצות 1 או 2 ימציא תכנית הפסקות חשמל הכוללת המלצות פעולה בזמן שריפה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: אמצעי הגנה בפני חשמול}}

{{ח:סעיף|10|הגנה בפני מגע מקרי}}
{{ח:תת|(א)}} כל חלק חי של מערכות מתח נמוך ומתח נמוך מאוד יהיה מבודד או מוגן מפני מגע מקרי לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חשמול במתח עד 1000 וולט)|בתקנות הארקות}}.
{{ח:תת|(ב)}} מתח המגע המרבי באתרים רפואיים מקבוצות 1 או 2 לא יעלה על מתח נמוך מאוד.

{{ח:סעיף|11|אמצעי הגנה מותרים}}
{{ח:תת|(א)}} במעגל סופי שבאתר רפואי מותרים אמצעי הגנה אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ציוד מסוג II;
{{ח:תתת|(2)}} זינה במתח נמוך מאוד;
{{ח:תתת|(3)}} זינה מרשת המוגנת על ידי איפוס (TN-S או TN-C-S) בצירוף מפסק מגן כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 17|בתקנה 17}};
{{ח:תתת|(4)}} זינה צפה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 13|בתקנות 13 עד 15}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) מותר בהגנה של מבנים שלא קיימת בהם הארקת יסוד להשתמש בשיטת הארקת הגנה בצירוף מפסק מגן כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 17|בתקנה 17}}; במקרה זה תיבדק נאותות לולאת התקלה אחת לשישה חודשים לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} באתרים מקבוצה 2 תותקן זינה צפה בלבד לאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בתי תקע המיועדים למכשירים חיוניים;
{{ח:תתת|(2)}} מנורת שולחן ניתוח;
{{ח:תתת|(3)}} הפעלת שולחן הניתוח עצמו.

{{ח:סעיף|12|מנורת שולחן ניתוח}}
{{ח:תת|(א)}} מנורת שולחן ניתוח הניזונה במתח 24 וולט או פחות ניתן להתקין בלא משגוח בידוד ובלבד שיבוצעו בה כל שישה חודשים בדיקות תקופתיות כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 37|בתקנה 37(5)}}.
{{ח:תת|(ב)}} מקור הזינה של מנורת שולחן ניתוח מותר שיהיה משנאי, ספק כוח, או מממיר מתח.
{{ח:תת|(ג)}} מוזן מקור הזינה מזינה צפה, מותר שיותקן בחדר שבו מותקנת מנורת שולחן הניתוח.
{{ח:תת|(ד)}} מוזן מקור הזינה מזינה לא צפה, מותר שיותקן בחדר שבו מותקנת מנורת שולחן הניתוח, ובלבד שיותקן בנפרד מהמנורה, במארז מתכתי המחובר לפס השוואת פוטנציאלים עם גישור לכיסוי המארז.
{{ח:תת|(ה)}} מקור הזינה לא יותקן בסביבת המטופל ולא במרחק שיקטן מ־1.5 מטר ממיקום שישמש להימצאות מכשור רפואי.
{{ח:תת|(ו)}} הספק מקור הזינה לא יעלה על 1 קו״א.
{{ח:תת|(ז)}} אין להתקין את מקור הזינה בבית המנורה שבה מותקנת נורה.
{{ח:תת|(ח)}} הכבל בין הממיר או ספק הכוח עד לנורת מנורת הניתוח יהיה מסוכך כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 4|בפסקה א(4) שבתוספת הרביעית}}.

{{ח:סעיף|13|זינה צפה}}
{{ח:תת|(א)}} לכל חדר באתר מקבוצה 2 יותקנו שתי זינות צפות לפחות בעבור בתי תקע; כל זינה תהיה חד־מופעית ובלעדית לאותו חדר ותוזן משנאי מבדל חד־מופעי משלה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יותקן מפסק מגן במהלך הזינה לשנאי מבדל.
{{ח:תת|(ג)}} כל מוליך למעגל המזין בתי תקע בזינה צפה, למעט מוליך הארקה, יוגן באמצעות מפסק אוטומטי זעיר לפי תקן ישראלי ת״י 60898 חלק 1 – אבזרים חשמליים־מפסקים להגנה מפני זרם־יתר למתקנים ביתיים ולמתקנים דומים: מפסקים אוטומטיים זעירים לפעולה בזרם חילופים, או לפי תקן ישראלי ת״י 60947 חלק 2 – ציוד מיתוג ובקרה למתח נמוך: מפסקי מעגל; בעת שימוט (Trip) של הגנת מוליך כלשהו ינותקו יחדיו מהזינה כל מוליכי אותו מעגל, למעט מוליך ההארקה.
{{ח:תת|(ד)}} מעגל המוזן בזינה צפה יזין 6 בתי תקע לכל היותר.
{{ח:תת|(ה)}} לכל מיטה, שולחן טיפולים וכדומה באתר מקבוצה 2 יותקנו בתי תקע המוזנים משתי זינות צפות לפחות, מתוך הזינות האמורות בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ו)}} בית תקע חד־מופעי או מכשיר חד־מופעי הניזון בזינה צפה יוזן משנאי מבדל חד־מופעי.
{{ח:תת|(ז)}} בית תקע הניזון בזינה צפה יכלול שפופרת מגע המחוברת להארקה.

{{ח:סעיף|14|שנאי לזינה צפה}}
{{ח:ת}} שנאי לזינה צפה יהיה שנאי מבדל ויתאים לדרישות תקן ישראלי ת״י 61558-2-15: בטיחות של שנאי הספק, ספקי כוח ומוצרים דומים: דרישות מיוחדות בעבור שנאים מבדדים המיועדים לזינה של אתרים רפואיים, וכן לדרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מתח המוצא הנקוב בין שני מוליכים לא יעלה על 230 וולט;
{{ח:תת|(2)}} בין כל סליל ראשוני בשנאי לסליל המשני יהיה סיכוך; הסיכוך יחובר למהדק המבודד מגוף השנאי;
{{ח:תת|(3)}} שנאי חד־מופעי יהיה בעל הספק נקוב שאינו קטן מ־1 קו״א (קילו וולט אמפר) ואינו גדול מ־10 קו״א, למעט שנאי למנורת ניתוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בתקנה 12}}, שהספקו יכול שיהיה נמוך מ־1 קו״א;
{{ח:תת|(4)}} שנאי לא יגרום לרעש העולה על 40db(A) במרחק של מטר אחד;
{{ח:תת|(5)}} על השנאי יותקן שלט אזהרה: ”זהירות, לפני נגיעה יש לוודא שאין מתח על גוף השנאי“;
{{ח:תת|(6)}} שנאי לזינה צפה יותקן בלוח או קרוב אליו עד כמה שאפשר, באופן שיבטיח שלא תיגרם התחממות יתר באבזר כלשהו בלוח;
{{ח:תת|(7)}} שנאי לזינת מנורת שולחן הניתוח יכול שיותקן בחדר שבו מותקנת המנורה כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 12|בתקנה 12(א)}};
{{ח:תת|(8)}} זינת השנאי תוגן בפני קצר בלבד כמתואר בטבלה {{ח:פנימי|תוספת 6|שבתוספת השישית}};
{{ח:תת|(9)}} במוצא השנאי מותרת הגנה על המעגלים הסופיים בלבד באמצעות מפסקים אוטומטיים זעירים בלבד;
{{ח:תת|(10)}} מוצא השנאי יצויד בהתקני התראה חזותית (הבהוב) וקולית (מקוטע) באתר שמזין השנאי, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} התראה על העמסת יתר של השנאי (עם השהיה) שתדמה להתראה על תקלת בידוד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנה 16(א)(2) ו־(3)}}, ואולם ההתראה הקולית תישמע שוב כעבור 15 דקות לכל היותר לאחר השתקתה אם קיים עדיין עומס יתר;
{{ח:תתת|(ב)}} התראה על התחממות יתר פנימית של השנאי תהיה זהה להתראה על עומס יתר אך בצבע אדום ותסומן ”עומס יתר קריטי“;
{{ח:תתת|(ג)}} התראה במקרה של נתק או קצר בחיבור לגשש הזרם או לגשש הטמפרטורה;
{{ח:תת|(11)}} הסיכוך של שנאי לזינה צפה יוארק באמצעות מוליך הארקה מבודד;
{{ח:תת|(12)}} אין להאריק את גרעין הברזל של שנאי מסוג I ויש לדאוג לבידודו מהארקה;
{{ח:תת|(13)}} שנאי יותקן בלא חיבור גלווני של ליבת השנאי למסגרת או להארקה;
{{ח:תת|(14)}} שנאי יוגן בפני מגע מקרי באמצעות כיסוי מגן והגישה אליו תתאפשר רק באמצעות שימוש בכלים או במפתח; על כיסוי המגן יותקן שלט אזהרה: ”זהירות – מאחורי כיסוי מגן זה מותקן שנאי לזינה צפה, הגישה מותרת לחשמלאי בלבד“;
{{ח:תת|(15)}} פס המהדקים שעל השנאי יוארק.

{{ח:סעיף|15|משגוח בידוד}}
{{ח:ת}} כל זינה צפה תצויד במשגוח בידוד שמתקיימות בו דרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} ההתנגדות הפנימית בין מהדק הכניסה של מעגל המדידה לבין מהדק ההארקה (PE), בזרם חילופין בתדר הזינה הצפה, תעלה על 100 קילו אוהם;
{{ח:תת|(2)}} מתח המדידה אסור שיעלה על 24 וולט בזרם ישר;
{{ח:תת|(3)}} זרם המדידה לא יעלה על 1 מיליאמפר גם במקרה של קצר מלא בין הזינה הצפה להארקה;
{{ח:תת|(4)}} סף ההתראה המזערי יהיה 50 קילו אוהם; במשגוח בידוד שניתן לכוונן בו את סף ההתראה, לא תהיה אפשרות לכווננו לערך הנמוך מ־50 קילו אוהם;
{{ח:תת|(5)}} חיבור משגוח הבידוד יהיה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 7|איורים 7}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 8|ו־8 שבתוספת הראשונה}};
{{ח:תת|(6)}} משגוח הבידוד יכלול התקן לבדיקת תקינות המערכת שתתבצע בעזרת לחיץ שידמה תקלה באמצעות נגד של כ־42 קילו אוהם בין הזינה הצפה לבין פס PE; החיבור של מעגל הבדיקה אל פס PE יהיה במוליך נפרד ממוליך ההארקה המחבר את מעגל המדידה של משגוח הבידוד אל פס PE;
{{ח:תת|(7)}} משגוח הבידוד יבדוק בקביעות את המפורטים להלן ויתריע במקרה של תקלה באחד מהם:
{{ח:תתת|(א)}} קיום זינת עזר למשגוח;
{{ח:תתת|(ב)}} רציפות החיווט של מעגל המדידה בין המשגוח ובין הזינה הצפה;
{{ח:תתת|(ג)}} לולאת חיבור משגוח הבידוד אל פס PE.

{{ח:סעיף|16|תצוגת התראה של משגוח בידוד}}
{{ח:תת|(א)}} משגוח בידוד יפעיל יחידת תצוגה משלו של התראה חזותית וקולית, הממוקמת בתוך האתר הרפואי המוזן מאותה זינה צפה שתכלול רכיבים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נורית ירוקה המורה על מצב תקין;
{{ח:תתת|(2)}} נורית צהובה שתידלק כאשר רמת הבידוד נמוכה מהערך המכוונן של משגוח הבידוד, ותכבה אוטומטית עם חזרת רמת הבידוד למצב תקין; אסור שתהיה אפשרות לכבות נורה זו כל עוד לא תוקנה התקלה;
{{ח:תתת|(3)}} התראה קולית שתופעל במקביל לנורית הצהובה האמורה בפסקה (2); ניתן להשתיק את ההתראה הקולית ובלבד שההתראה תתבטל אוטומטית עם החזרת רמת הבידוד למצב תקין; לא תוקנה התקלה והבידוד לא חזר למצבו התקין, תחזור ההתראה הקולית להתריע מדי שעה לכל היותר;
{{ח:תתת|(4)}} לחיץ בדיקה המחובר במקביל ללחיץ שבמשגוח הבידוד כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15(6)}}.
{{ח:תת|(ב)}} מותר להתקין תצוגת התראה מקבילה נוספת ליחידת ההתראה כאמור בתקנת משנה (א) במקום המאויש בקביעות.
{{ח:תת|(ג)}} כל יחידת תצוגה תשולט באופן המצביע בבירור על המעגלים שבהם חלה תקלה.

{{ח:סעיף|17|מפסק מגן במעגל סופי}}
{{ח:תת|(א)}} מעגל סופי באתר רפואי מקבוצות 0 ו־1, המוזן בזינה בעלת הארקת שיטה (TN-S)‏, (TN-C-S) או (TT) יוגן בהגנה נוספת באמצעות מפסק מגן.
{{ח:תת|(ב)}} מעגל סופי באתר רפואי מקבוצה 2 המוזן בזינה בעלת הארקת שיטה כאמור בתקנת משנה (א), יוגן באמצעות מפסק מגן בעבור מכשירים אלה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} מערכת רנטגן;
{{ח:תתת|(2)}} מכשיר שהספקו עולה על 5 קו״א;
{{ח:תתת|(3)}} מכשיר לא רפואי.
{{ח:תת|(ג)}} מפסק מגן המותקן באתר רפואי מקבוצות 1 או 2 יגן על מעגל סופי תלת־מופעי אחד בלבד או על 3 מעגלים סופיים חד־מופעיים לכל היותר.
{{ח:תת|(ד)}} לכל מיטה, שולחן טיפולים וכדומה, באתר מקבוצה 1 יותקנו בתי תקע המוזנים ממעגלים סופיים ומוגנים באמצעות מפסקי מגן שונים.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב) מותר להזין, מזינה בעלת הארקת שיטה ובלא מפסק מגן, מכשירים ומנורות קבועים מסוג II או מכשירים ומנורות קבועים מותקנים בגובה העולה על 2.5 מטרים.
{{ח:תת|(ו)}} למפסק מגן תהיה רגישות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} במעגלים לזרם עד 32 אמפר יהיה זרם ההפעלה הנקוב של מפסק המגן לא יותר מאשר 0.03 אמפר;
{{ח:תתת|(2)}} במעגלים לזרם העולה על 32 אמפר יהיה זרם ההפעלה הנקוב של מפסק המגן לא יותר מאשר 0.3 אמפר;
{{ח:תתת|(3)}} במעגלים למכשירים בקבוצה 2 כמפורט בתקנת משנה (ב), יהיה זרם ההפעלה הנקוב של מפסק המגן לא יותר מאשר 0.03 אמפר.
{{ח:תת|(ז)}} מותקן בקו זינה מפסק מגן, יהיה זרם הפעלת מפסק המגן כזה שיובטח מדרג ההגנות (הסלקטיביות) בינו ובין מפסקי המגן המוזנים דרכו.

{{ח:סעיף|18|בתי תקע באתר רפואי}}
{{ח:תת|(א)}} כל בית תקע באתר רפואי יסומן בסימון אחיד, ברור ובר־קיימא באופן אשר יאפשר זיהוי מספר המעגל במקור זינתו.
{{ח:תת|(ב)}} בתי תקע באתרים רפואיים מקבוצה 2 שאינם ניזונים מזינה צפה ימוקמו מחוץ לסביבת המטופל, כך שיהיה ניתן להבדיל ביניהם לבין בתי תקע הניזונים בזינה צפה.
{{ח:תת|(ג)}} כל בית תקע או קבוצת בתי תקע המותקנים בסמיכות זה לזה והמוזנים בזינה צפה מאותו מעגל, יצוידו בנורת סימון מסוג דיודה פולטת אור (LED) או ניאון המעידה על קיום מתח.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הארקה (PE) והשוואת פוטנציאלים נוספת (PA)}}

{{ח:סעיף|19|מוליך הארקה (PE)}}
{{ח:תת|(א)}} מוליך הארקה יהיה מנחושת ומבודד, חתכו ובידודו של מוליך כאמור יהיו לפי {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חשמול במתח עד 1000 וולט)|תקנות הארקות}}; ואולם חתך מוליך הארקה באתרים רפואיים מקבוצות 1 ו־2 לא יפחת מ־2.5 ממ״ר, למעט מוליך ההארקה לגופי תאורה המותקנים בגובה העולה על 2.5 מטרים, שיכול שיהיה בחתך של 1.5 ממ״ר.
{{ח:תת|(ב)}} כל מעגל יכלול מוליך הארקה משלו.
{{ח:תת|(ג)}} באתר רפואי מקבוצה 2 לא תעלה התנגדות מוליך ההארקה, הנמדדת בין פס PE שבלוח הזינה ובין שפופרת הארקה של בית תקע כלשהו או מכשיר קבוע כלשהו, על 0.2 אוהם; ההתנגדות תימדד כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 37|בתקנה 37(8)}}.
{{ח:תת|(ד)}} חיבור מוליך הארקה מהלוח אל כל אחד מאלה ייעשה לפי התקנה שצוינה לצדו:
{{ח:תתת|(1)}} שנאי לזינה צפה – {{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14}};
{{ח:תתת|(2)}} תיבת ביניים – {{ח:פנימי|סעיף 22|תקנה 22}};
{{ח:תתת|(3)}} תעלת אספקה – {{ח:פנימי|סעיף 24|תקנה 24}};
{{ח:תתת|(4)}} קופסת בתי תקע – {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25}}.
{{ח:תת}} מוליך כאמור יהיה קצר, ככל האפשר, ונפרד לכל חיבור.

{{ח:סעיף|20|השוואת פוטנציאלים מקומית נוספת (PA) בקבוצות 1 ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} באתר רפואי מקבוצות 1 או 2 יותקן פס PA כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 9|באיורים מס׳ 9}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 10|ו־10 שבתוספת הראשונה}}; הפס יותקן באתר או קרוב ככל האפשר לאתר בתעלת אספקה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 24|בתקנה 24}} או בתיבת ביניים כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 22|בתקנה 22}} או בלוח האתר; לכל אתר רפואי מקבוצה 2 יותקן פס משלו.
{{ח:תת|(ב)}} הפס יהיה עשוי נחושת בחתך 6×4 מ״מ לפחות, יותקן בקרבת פס PE ויגושר אליו באמצעות מוליך יחיד מבודד בחתך 16 ממ״ר לפחות; הגישור כאמור יהיה נוח לגישה וניתן לפירוק באמצעות כלים בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} קיימים בחדרים שונים מכשירי בדיקה ומעקב המשולבים באופן חשמלי בתפקודם הרפואי, יגושרו מערכות השוואת הפוטנציאלים המקומיות הנוספות (PA) של חדרים אלה באמצעות מוליכים מבודדים בחתך 16 ממ״ר לפחות.
{{ח:תת|(ד)}} אל פס PA יחוברו, באמצעות מוליכי PA כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 21|בתקנה 21}}, כל פריטי הציוד שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} סיכוך חשמלי המשמש להגנה בפני הפרעות חשמליות כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}};
{{ח:תתת|(2)}} רצפה מוליכה חשמל סטטי כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, תוך שמירה על ערכי ההתנגדות כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 29|בתקנה 29(ב)}};
{{ח:תתת|(3)}} שולחן ניתוח ותאורת שולחן ניתוח;
{{ח:תתת|(4)}} מכשירים רפואיים חשמליים;
{{ח:תתת|(5)}} מכשירים חשמליים לא רפואיים המותקנים, דרך קבע, בגובה הנמוך מ־2.5 מטרים מהרצפה;
{{ח:תתת|(6)}} חלקי מבנה מתכתיים ששטחם הנגיש עולה על 100 סמ״ר; ואולם אין צורך לחבר לפס PA גופי מתכת שההתנגדות בינם לבין ההארקה עולה על 2.5 מגה אוהם או המצויים מעבר לסביבת המטופל באתרים מקבוצה 1 או בחדרי דיאליזה ואנדוסקופיה;
{{ח:תתת|(7)}} צינורות מתכתיים;
{{ח:תתת|(8)}} בתי מחבר PA יחוברו לפס PA או לפס משותף PA/PE כנדרש בתקנה משנה (ה) {{ח:פנימי|סעיף 21|ובתקנה 21(ג)}}.
{{ח:תת|(ה)}} באתרים רפואיים מקבוצות 1 ו־2 יותקנו, בקרבת מיטת המטופל, בתי מחבר PA המיועדים לחיבור מכשירי חשמל מיטלטלים או חלקי מתכת מיטלטלים לא חשמליים, לרבות מיטת המטופל.
{{ח:תת|(ו)}} כמות בתי המחבר PA כאמור תהיה:
{{ח:תתת|(1)}} באתרים רפואיים מקבוצה 1 – אחד לכל מיטה לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} באתרים רפואיים מקבוצה 2 – מחצית מספר בתי התקע ועוד אחד לכל מיטה לפחות.

{{ח:סעיף|21|מוליך PA}}
{{ח:תת|(א)}} מוליך PA יהיה שזור וגמיש בחתך 4 ממ״ר לפחות ובעל בידוד בצבע זהה למוליך הארקה; מוליכי PA יהיו קצרים ככל האפשר ונפרדים לכל פריט.
{{ח:תת|(ב)}} המוליך יחובר לפס PA במהדק המיוחד לו ויסומן שיוכו; קצותיו יחוברו באמצעות נעל כבל עם אבטחה בפני התרופפות; חיבור בין המוליך לבין פריטים מאלומיניום או מסגסוגת אלומיניום ייעשה באמצעים נאותים למניעת שיתוך כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 11|באיור מס׳ 11 שבתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ג)}} ההתנגדות החשמלית בין כל פריט המחובר לפס PA לבין הפס עצמו, לרבות התנגדות החיבורים, לא תעלה על 0.2 אוהם; המדידה תבוצע כמתואר {{ח:פנימי|סעיף 37|בתקנה 37(8)}}, אך יכול שבאתרים רפואיים מקבוצה 1 תבוצע המדידה האמורה באמצעות מד־התנגדות בלבד.

{{ח:סעיף|22|תיבת ביניים}}
{{ח:תת|(א)}} התקנת תיבת ביניים באתרים רפואיים מקבוצות 1 ו־2 תהיה כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 12|באיורים מס׳ 12 עד 14 שבתוספת הראשונה}}; אם ערך ההתנגדות באתר מקבוצה 2 גבוה מהנדרש {{ח:פנימי|סעיף 19|בתקנה 19(ג)}}, תותקן תיבת ביניים בסמוך לאתר או בתוכו; תיבה זו תכלול פס PE ופס PA וכל פס יהיה מנחושת בחתך 6×4 מ״מ לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} פס PE ופס PA שבתיבת הביניים יגושרו ביניהם באמצעות מוליך שחתכו 16 ממ״ר לפחות; גישור כאמור יהיה נוח לגישה וניתן לפירוק באמצעות כלים בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} פס PE שבתיבת הביניים יחובר לפס PE שבלוח המזין באמצעות מוליך הארקה (PE) מבודד בחתך 16 ממ״ר לפחות.
{{ח:תת|(ד)}} מוליכי הזינה העוברים דרך תיבת הביניים יחוברו ביניהם כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 14|באיור {{ח:הערה|מס׳}} 14 בתוספת הראשונה}} באופן זה:
{{ח:תתת|(1)}} מוליכי ההארקה שבתיבת הביניים יחוברו לפס PE;
{{ח:תתת|(2)}} מוליכים בכבל העובר דרך תיבת הביניים ייחתכו בתיבה ויחוברו להמשכם באמצעות מהדקים;
{{ח:תתת|(3)}} יכול שמוליכים מבודדים יעברו דרך תיבת הביניים בלא חיתוך;
{{ח:תתת|(4)}} המהדקים שבתיבה יהיו מסוג המתאים להתקנה על מסילה לפי תקן בין־לאומי IEC 60715, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}};
{{ח:תתת|(5)}} מהדקי מעגלים של זינות בעלות הארקת שיטה (TN-S) או (TT) או איפוס (TN-C-S) יופרדו באופן פיזי וחזותי ממהדקים המשמשים מעגלים של זינה צפה;
{{ח:תתת|(6)}} כל קצה מוליך בתיבת הביניים, לרבות מוליך הארקה ומוליך PA יסומן לפי שיוכו.
{{ח:תת|(ה)}} אם לא ניתן להשיג את ההתנגדות המרבית של 0.2 אוהם, כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 19|בתקנה 19(ג)}}, באמצעות תיבת ביניים אחת, מותר להתקין תיבות ביניים נוספות ובלבד שכל פס PE שלהן יחובר ישירות לפס PE שבלוח.
{{ח:תת|(ו)}} אל פס PA שבתיבת הביניים יחוברו הפריטים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(ד)}}.
{{ח:תת|(ז)}} תעלת אספקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בתקנה 24}} יכול שתשמש תיבת ביניים.
{{ח:תת|(ח)}} יכול שבתעלת אספקה יותקן פס PE/PA משותף כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 10|באיור {{ח:הערה|מס׳}} 10 שבתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ט)}} תיבת הביניים תסומן בשלט ”PA-PE“ באותיות בגודל 10 מ״מ לפחות; בעבור תיבות ביניים שאינן גלויות לעין יותקן שלט נוסף המציין את מקומן.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: ציוד חשמלי}}

{{ח:סעיף|23|סימון אבזר}}
{{ח:ת}} בתי תקע למתחים שונים יהיו מסוגים שונים, מפסק או נורת סימון באתרים רפואיים מקבוצות 1 או 2 יסומנו באופן בולט לעין, ברור ובר־קיימא שיאפשר זיהוי מספר השנאי בזינה צפה, מספר המעגל ומקור הגיבוי.

{{ח:סעיף|24|תעלת אספקה}}
{{ח:תת|(א)}} תעלת אספקה יכול שתכלול גם צנרת לאספקת גזים ונוזלים רפואיים, מיתקנים לתקשורת, להעברת נתונים וכיוצא באלה; התיול למתח נמוך ימוקם בחלק העליון של התעלה והצנרת לגזים ולנוזלים תמוקם בחלק התחתון.
{{ח:תת|(ב)}} מוליכי חשמל וכבלים יעוגנו באופן נאות בכניסתם לתעלת אספקה.
{{ח:תת|(ג)}} מרחקי אוויר, מרחקי זחילה ומרווחים יתאימו לנדרש בתקן ישראלי ת״י 422 – מרחקי אוויר, מרחקי זחילה ומרווחי התקנה בציוד חשמלי, לעניין סביבה ”C“ לפחות כמוגדר בתקן האמור.
{{ח:תת|(ד)}} הסרת כיסוי גישה לחלקים חיים תהיה אפשרית רק באמצעות שימוש בכלים.
{{ח:תת|(ה)}} כיסוי שעליו מותקן ציוד חשמלי יתוכנן וייבנה כך שלא יהיה תלוי, לאחר פתיחתו, על מוליך כלשהו.
{{ח:תת|(ו)}} לא יהיו פתחים פתוחים בדופן עליונה של תעלת אספקה.
{{ח:תת|(ז)}} בתעלת אספקה יותקן פס PE/PA מנחושת בחתך 6×4 מ״מ לפחות שיחוברו אליו, באמצעות מוליך מנחושת ובעל בידוד בצבע הזהה למוליך ההארקה:
{{ח:תתת|(1)}} כל מהדקי הארקה (PE) של בתי תקע המותקנים בתעלה כשחתך המוליך האמור הוא 2.5 ממ״ר לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} כל מהדקי בית המחבר להשוואת פוטנציאלים מקומית, כשחתך המוליך האמור הוא 4 ממ״ר לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} מעטפת התעלה, לרבות כל קטע של הכיסוי החזיתי, כשחתך המוליך האמור הוא 4 ממ״ר לפחות;
{{ח:תתת|(4)}} מוליכים נוספים להשוואת פוטנציאלים מקומית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(ד)}}.
{{ח:תת|(ח)}} ההתנגדות בין מהדק הכניסה לתעלה של מוליך PE ובין כל מגעת הארקה של בית תקע כלשהו או של חלק מתכתי נגיש כלשהו, לא תעלה על 0.2 אוהם; מדידת ההתנגדות תיעשה כמתואר {{ח:פנימי|סעיף 37|בתקנה 37(8)}}.
{{ח:תת|(ט)}} התיול בתעלה ייעשה באמצעות כבל או פתיל.
{{ח:תת|(י)}} מערכת חשמל במתח נמוך בתוך תעלה תופרד ממערכות אחרות, לרבות ממערכות למתח נמוך מאוד, וכן מצינורות לגזים ולנוזלים רפואיים; ההפרדה יכול שתהיה באמצעות מחיצה מתכתית מוארקת או מבדדת וכבה מאליה, כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 15|באיורים מס׳ 15}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 16|ו־16 שבתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(יא)}} מהדקי מעגלים של רשת בעלת הארקת שיטה (TN-C-S),(TN-S) או (TT), יופרדו הפרדה פיזית וחזותית ממהדקים השייכים לזינה צפה.
{{ח:תת|(יב)}} חיבור תעלת אספקה ללוח יכלול מוליך הארקה לכל מעגל; המוליך יחובר בלוח לפס PE מצד אחד ולפס PE/PA שבתעלת האספקה מצדו השני; נוסף על כך יותקן מוליך PE מבודד בחתך 16 ממ״ר נחושת לפחות, אשר יחבר בין פס PE שבלוח לבין פס PE/PA שבתעלת האספקה כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 10|באיור מס׳ 10 שבתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(יג)}} בית תקע או מפסק יוגן בפני מגע מקרי בחלק חי כלשהו.

{{ח:סעיף|25|קופסת בתי תקע|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} קופסת בתי תקע באתר מקבוצה 1 או 2 תכלול עד 6 בתי תקע וכן בתי מחבר PA כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(ה)}}.
{{ח:תת|(ב)}} בקופסת בתי תקע יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|סעיף 24|תקנה 24(ב) עד (ח)}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 24|תקנת משנה (ז)(4) בה}}.
{{ח:תת|(ג)}} חיבור קופסת בתי תקע ללוח יכלול מוליך הארקה לכל מעגל; המוליך יחובר בלוח לפס PE מצד אחד ולפס משותף PE/PA שבקופסת בתי תקע מצדו השני; נוסף על כך יותקן מוליך PE מבודד בחתך 6 ממ״ר נחושת לפחות, שיחבר בין פס PE הקרוב לבין פס PE/PA שבקופסת בתי תקע, כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 17|באיור מס׳ 17 שבתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ד)}} קופסה כאמור לא תהיה מוזנת בשיטת אספקה מוארקת ובזינה צפה גם יחד.
{{ח:תת|(ה)}} בית תקע או מפסק יוגן בפני מגע מקרי בחלק חי כלשהו.

{{ח:סעיף|26|מהדק במיתקן}}
{{ח:תת|(א)}} מהדק ומוליך חי המחובר אליו ימוקמו באופן שיימנע מגע מקרי בינם ובין חלק מתכתי נגיש; לצורך זה ניתן להשתמש באמצעים כגון צינורית מבדדת או מחיצה מבדדת.
{{ח:תת|(ב)}} לא יולחם קצה של מוליך גמיש.
{{ח:תת|(ג)}} לא יחוברו נחושת ואלומיניום או סגסוגת־אלומיניום בחיבור ישיר אלא בחיבור ביניים, כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 11|באיור מס׳ 11 שבתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|27|מחבר PA להשוואת פוטנציאלים מקומית נוספת (PA)}}
{{ח:תת|(א)}} מחבר PA ובית מחבר PA להשוואת פוטנציאלים מקומית נוספת (PA) יתאימו לתקן DIN 42 801 כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, {{ח:פנימי|תוספת 18|ובאיורים מס׳ 18}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 19|ו־19 שבתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ב)}} בבתי מחבר PA יתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הם יסומנו בצהוב וירוק לסירוגין;
{{ח:תתת|(2)}} לכל פין בבית מחבר PA יחובר מחבר אחד בלבד;
{{ח:תתת|(3)}} יכול שיותקנו מספר בתי מחבר PA באבזר התקנה משותף;
{{ח:תתת|(4)}} פין של בית מחבר PA לא יבלוט מעל משטח ההתקנה.
{{ח:תת|(ג)}} במחברי PA יתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מבנה המחבר לא יאפשר את שליפתו כתוצאה ממשיכת המוליך;
{{ח:תתת|(2)}} המחבר יאפשר חיבור של מוליך נחושת יחיד גמיש במיוחד בחתך של 4 או 6 ממ״ר;
{{ח:תתת|(3)}} חיבור המוליך האמור למחבר ייעשה בלחיצה בלבד.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: מניעת סכנות והפרעות}}

{{ח:סעיף|28|הגנה בפני רטיבות{{ח:הערה|,}} אבק, התפוצצות ושריפה}}
{{ח:תת|(א)}} ציוד חשמלי קבוע המותקן על משטח המיועד לשטיפה יהיה מוגן בפני רטיבות ואבק בדרגת הגנה IP55 לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} אזורי סכנת התפוצצות או שריפה יוגדרו לפי תקן ישראלי ”ת״י 60079 חלק 10 – ציוד חשמלי באטמוספרות נפיצות של גזים: מיון אזורים מסוכנים“.
{{ח:תת}} אזורי סכנה מתוארים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 20|באיור מס׳ 20 שבתוספת הראשונה}} כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} תחום ”G“ – מרחק של 5 ס״מ סביב מערכת המיועדת להולכה ולשימוש בגזים רפואיים העלולים לגרום לתערובות נפיצות;
{{ח:תתת|(2)}} תחום ”M“ – התחום שבו עלולה להיווצר תערובת נפיצה כתוצאה מהימצאות חומרי אלחוש, חיטוי וניקוי עור; תחום זה כולל את המרחב, בצורת פירמידה קטומה, מתחת לשולחן הניתוח ובזווית של 60° למטה מהקו האופקי וכן את המרחב בטווח של עד 25 ס״מ שמסביב לתחום ”G“, ואולם תחום כאמור לא ייחשב למסוכן אם היו בו לפחות 15 החלפות אוויר מהחוץ בשעה.
{{ח:תת|(ג)}} ציוד חשמלי המשמש בתחומים ”G“ ו־”M“ יתאים לת״י 60601 – חלק 1.
{{ח:תת|(ד)}} ציוד חשמלי שאינו מסוג APG או AP ימוקם במרחק העולה על 20 ס״מ ממוצאי גזים דליקים ולא בכיוון זרימתם.
{{ח:תת|(ה)}} ציוד שעלול להיווצר בו ניצוץ, ימוקם באופן שהמרחק בינו ובין מוצא גז מגביר בעירה, כגון חמצן או N2O (גז צחוק), לא יפחת מ־20 ס״מ ולא בכיוון זרימת הגז.

{{ח:סעיף|29|מניעת הצטברות מטען חשמל סטטי}}
{{ח:תת|(א)}} באתרים רפואיים מקבוצות 1 ו־2, יש למנוע היווצרות חשמל סטטי, באחד או יותר מאמצעים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמירה על לחות יחסית של האוויר העולה על 50%;
{{ח:תתת|(2)}} התקנת רצפה מוליכה חשמל סטטי כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}.
{{ח:תת|(ב)}} ערכי ההתנגדות החשמלית בין נקודה כלשהי של רצפה מוליכה חשמל סטטי כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 1|בסעיפים 1(א)(4) ו־(ב) שבתוספת החמישית}} לבין פס PA יהיו לא יותר מ־1 מגה אוהם ולא פחות מ־10 קילו אוהם; מדידת ההתנגדות תבוצע כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 37|בתקנה 37(9)}}.

{{ח:סעיף|30|מניעת הפרעות חשמליות}}
{{ח:ת}} באתרים רפואיים שמבוצעות בהם מדידות של ביו־פוטנציאלים כגון חדרי ECG‏, EEG‏{{ח:הערה|,}} EMG, חדרי אבחון מיוחדים או טיפול נמרץ, חדרי צנתור וחדרי ניתוח, יינקטו אמצעים למניעה או להקטנה משמעותית של הפרעות חשמליות או מגנטיות כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}}.

{{ח:סעיף|31|רמה מרבית מותרת של שדות מגנטיים}}
{{ח:תת|(א)}} עוצמת השטף המגנטי (B) בתדר של 50 הרץ במקום שמבוצעת בו מדידה של –
{{ח:תתת|(1)}} ”ביו־פוטנציאלים נמוכים ביותר“ לא תעלה על B = 1×10−7 [T]* כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}};
{{ח:תתת|(2)}} ”ביו־פוטנציאלים נמוכים“ לא תעלה על B = 2×10−7 [T]* כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}}.
{{ח:תת|(ב)}} מדידה כאמור בתקנת משנה (א) תבוצע כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 37|בתקנה 37(13)}}.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו, T*=TESLA – יחידת מידה של עוצמת השטף המגנטי.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: זינות חלופיות למיתקנים או מכשירים חיוניים}}

{{ח:סעיף|32|מיתקנים או מכשירים חיוניים}}
{{ח:תת|(א)}} מיתקנים מסוימים יוזנו באספקה חלופית בתוך 15 שניות מכשל באספקה; הפעלת האספקה החלופית תהיה אוטומטית ותאפשר הזנה למשך 24 שעות רצופות לפחות, ואלה המיתקנים:
{{ח:תתת|(1)}} תאורת מעברים, חדרי מדרגות, מסדרונות ודרכים בבית החולים המקשרים אל מגורי הצוות הרפואי;
{{ח:תתת|(2)}} שלטי סימון להתמצאות;
{{ח:תתת|(3)}} חלק מהתאורה ובתי התקע בחדרים של אתרים מקבוצה 1 ובמיתקנים המיועדים להפעלתו הסדירה של בית החולים, לרבות משטחי פריקת אלונקות מהאמבולנסים; רמת התאורה תהיה בעוצמה של 20% לפחות מהמתוכנן לגבי אותו מקום בזינה רגילה;
{{ח:תתת|(4)}} כל מעגלי התאורה וכל המעגלים המיועדים לזינת מכשירים רפואיים חשמליים באתרים רפואיים מקבוצה 2, לרבות מַטען של מנורת שולחן ניתוח;
{{ח:תתת|(5)}} מעגלים חשמליים המשמשים לפיקוד, בקרה והפעלה של מערכות עזר חיוניות, כגון: גזים רפואיים, ריק (ואקום), אוויר דחוס ומערכות להחלפת אוויר במקומות שקיימת בהם סכנה של ריכוז יתר של גזים;
{{ח:תתת|(6)}} ציוד מעבדה חיוני ומכשירים רפואיים חיוניים לפי קביעת משתמש האתר;
{{ח:תתת|(7)}} מעליות המשמשות להעברת מטופלים;
{{ח:תתת|(8)}} מערכות התראה, אזעקה ואיתות כגון גילוי וכיבוי אש, כריזה וקריאת אחות;
{{ח:תתת|(9)}} תאורת אזהרה למטוסים ומנחתי מסוקים;
{{ח:תתת|(10)}} תאורה וציוד חיוני המיועד להפעלה בשעת חירום או פיגוע המוני, כגון חדרי רנטגן, טראומה, טומוגרף ממוחשב וטיפול בנפגעי אב״כ;
{{ח:תתת|(11)}} משאבות דלק לגנרטורים;
{{ח:תתת|(12)}} מיתקני בטיחות כגון משאבות לכיבוי אש, מפוחים ליניקת עשן ומשאבות ניקוז חיוניות;
{{ח:תתת|(13)}} מערכת אל פסק ומטענים למצברי הפעלת הגנרטור.
{{ח:תת|(ב)}} לאחר זינת כל המכשירים המפורטים בתקנת משנה (א) ולאחר התייצבות מערכת האספקה החלופית יכול שמכשירים נוספים יתחברו באופן אוטומטי לפי ההספק המצוי.
{{ח:תת|(ג)}} למכשירים רפואיים המחייבים זינה מרשת צפה הצריכים להמשיך לפעול גם במקרה של כשל באספקה החלופית הראשונה תותקן אספקה חלופית נוספת על האמור בתקנת משנה (א) באמצעות גנרטור נוסף או מערכת אל־פסק שתזין את המכשירים האמורים בתוך 5 שניות מן הכשל באספקה החלופית, למשך שלוש שעות לפחות.
{{ח:תת|(ד)}} למנורת שולחן ניתוח יהיה מקור אספקה חלופי נוסף על האמור בתקנת משנה (א)(4) שיזין אותה בתוך 0.5 שניות למשך שלוש שעות לפחות כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|באיור מס׳ 2 שבתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ה)}} לזינת מנורת שולחן הניתוח כנדרש בתקנת משנה (ד) מותר להשתמש באספקה החלופית הנוספת לפי תקנת משנה (ג), אם זו נכנסת לפעולה בתוך 0.5 שניות כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3|באיור 3 שבתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ו)}} לאחר שאספקת החשמל שבה למצב תקין ויציב למשך 60 שניות לפחות תוחזר אליה הזנת המיתקנים שהועברו לאספקות חלופיות.

{{ח:סעיף|33|דרישות לגבי מקורות לזינה חלופית}}
{{ח:תת|(א)}} מידע חזותי על מקור הזינה יוצג בקביעות במקום מאויש.
{{ח:תת|(ב)}} בעת תקלה במערכת החלפה אוטומטית או בגנרטור תינתן, במקום המאויש בקביעות, התראה חזותית וקולית הניתנת להשתקה.
{{ח:תת|(ג)}} מדרג ההגנות בפני זרמי קצר (סלקטיביות) תיקבע לגבי זינה ממקור האספקה הראשי בהתבסס על המאפיינים של מקור הזינה החלופית.
{{ח:תת|(ד)}} גבולות השינויים המותרים בזינה החלופית למכשירים חיוניים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 32|בתקנה 32}} לא יחרגו מהערכים הנקובים ביותר מאשר: 10% למתח ו־4% לתדר.
{{ח:תת|(ה)}} באתר רפואי שניזון מיותר מגנרטור אחד לשם זינה חלופית, יותנעו מנועי כל הגנרטורים בו־זמנית במקרה של כשל באספקה.
{{ח:תת|(ו)}} מערכת חלופית שמורכבת משני גנרטורים מסונכרנים, או יותר, ניתן לראות כהזנה חלופית כפולה בתנאי שיתקיימו בה כל התנאים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} אפשרות פעולה עצמאית של כל גנרטור בנפרד;
{{ח:תתת|(2)}} התקנת הגנה בפני הספק חוזר;
{{ח:תתת|(3)}} מערכת לקיזוז הדדי (Cross Compensation) בין שני הגנרטורים של עומס אקטיבי וריאקטיבי;
{{ח:תתת|(4)}} קיימת מערכת להשלת עומסים, במקרה של תקלה בגנרטור אחד, שתפעל בתוך זמן המבטיח המשך פעולה רציפה של הגנרטור התקין או שבמקום מערכת ההשלה האמורה יוכל כל אחד מהגנרטורים לשאת את מלוא העומס.

{{ח:סעיף|34|גנרטורים כמקור לזינה חלופית}}
{{ח:ת}} על גנרטורים לאספקה חלופית יחולו {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת גנרטורים למתח נמוך)|תקנות החשמל (התקנת גנרטורים למתח נמוך), התשמ״ז–1987}}, ונוסף על כך יקוימו כל הדרישות האלה:
{{ח:תת|(1)}} במנוע של גנרטור הטעון קירור על ידי נוזל – תהיה מערכת הקירור במעגל סגור;
{{ח:תת|(2)}} תינתן התראה כאשר כמות הדלק תרד אל מתחת לכמות הדרושה לפעולה של 10 שעות;
{{ח:תת|(3)}} כמות הדלק הכללית במכלים תאפשר את הפעלת כל הגנרטורים במשך 24 שעות לפחות;
{{ח:תת|(4)}} אמצעי ההתנעה יאפשרו 3 התנעות רצופות לפחות, ויחזרו למצב פעולה מלא בתוך 6 שעות לכל היותר;
{{ח:תת|(5)}} לצורך התנעת גנרטור יש להשתמש במצברים נייחים מסוג עופרת חומצה המיועדים לכך.

{{ח:סעיף|35|מצברים כמקור לזינה חלופית}}
{{ח:תת|(א)}} מצברים המשמשים, בין במישרין ובין באמצעות מערכת אל־פסק, מקור לזינה חלופית יהיו נייחים, מסוג עופרת וחומצה ובעלי משטחי לוחות עופרת גדולים או מסוג ניקל וקדמיום או מסוג אחר שווה ערך למצברים האמורים; למטרה זו אין להשתמש במצברים המיועדים להתנעת מנועי שריפה פנימית, כגון של כלי רכב.
{{ח:תת|(ב)}} טעינת המצברים תבוצע באמצעות מטען אוטומטי, שיטען את המצברים ממצב פרוק למצב טעינה מלאה בתוך 6 שעות; בגמר הטעינה יעבור המטען למצב של טעינת ציפה.
{{ח:תת|(ג)}} המצברים יותקנו ויאווררו כך שתִימַנע הצטברות של גזים וטמפרטורה גבוהה באופן חריג.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: בדיקות}}

{{ח:סעיף|36|שמירת תוצאות בדיקה|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בכל אתר רפואי שתקנות אלה חלות עליו, ייערכו בדיקות כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 37|בתקנה 37}} (להלן – רשימת הבדיקות), בשיטות המפורטות בה ובתדירות הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 38|בתקנה 38}}, כדי לוודא את קיומן של הוראות התקנות.
{{ח:תת|(ב)}} תוצאות בדיקות המבוצעות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בתקנה 38(א) ו־(ב)}} יירשמו בידי החשמלאי הבודק בדוח מיוחד; נוסף על התוצאות יירשמו המסקנות העולות מן הבדיקות והפעולות שננקטו בשלהן; תוצאות בדיקות המבוצעות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בתקנה 38(ג)}} יירשמו בידי החשמלאי הבודק ביומן בדיקות מיוחד שיבוקר בידי אדם שימנה לצורך זה מפעיל המיתקן; כמו כן יירשמו ביומן הבדיקות המיוחד המסקנות העולות מהבדיקות והפעולות שננקטו בשלהן; תוצאות הבדיקות המבוצעות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בתקנה 38}} יישמרו בידי הבודק ובידי מפעיל האתר.

{{ח:סעיף|37|רשימת הבדיקות|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} וזו רשימת הבדיקות:
{{ח:תת|(1)}} וידוא תקינותו ותפקודו של מקור זינה חלופי, לרבות זמני הפעלתו ומיתוגו –
{{ח:תתת|(א)}} בדיקת גנרטור או ממיר שתבוצע בעומס של 50 אחוזים לפחות מהעומס הנקוב של מקור הזינה החלופי למשך 15 דקות לפחות לממיר סטטי או סובב, ו־60 דקות לפחות לגנרטור המונע על ידי מנוע שריפה פנימית;
{{ח:תתת|(ב)}} בדיקת מצברי ההתנעה, מצברים נייחים של מערכות אל־פסק ומצברי תאורת שולחן הניתוח שתבוצע לפי הוראות היצרן;
{{ח:תתת|(ג)}} בדיקה של תאורת התמצאות (חירום) על ידי ניתוק מעגל הזינה ווידוא שהתאורה פועלת למשך 60 דקות לפחות;
{{ח:תת|(2)}} בדיקה שמקורות האספקה החלופית מסוגלים לספק את ההעמסה המתוכננת;
{{ח:תת|(3)}} תקינות מפסק מגן –
{{ח:תתת|(א)}} בדיקה חלקית באמצעות לחצן הניסוי שעל המפסק עצמו;
{{ח:תתת|(ב)}} בדיקה מלאה של מפסקי מגן באמצעות מכשיר בדיקה ייעודי ולא על ידי לחיץ הבדיקה;
{{ח:תת|(4)}} בדיקת משגוחי הבידוד, יחידות ההתראה על תקלת בידוד של הזינות הצפות והתקני ההתראה על עומס יתר ועל התחממות יתר פנימית של השנאי באמצעות לחצן ניסוי;
{{ח:תת|(5)}} בדיקת רמת הבידוד של מערכת מנורת שולחן ניתוח שאינה מצוידת במשגוח בידוד, שתבוצע באמצעות מד־התנגדות (מגר) שמתחו ברייקם 500, עד 750 וולט; התוצאה לא תפחת מ־50 קילו אוהם;
{{ח:תת|(6)}} וידוא הימצאות תכנית חשמלית מעודכנת בכל לוח והוראות התפעול של מכשירים הכלולים בו;
{{ח:תת|(7)}} בדיקת תפקודם הנאות של אמצעי ההחלפה האוטומטיים בין קווי הזינה, לרבות זמני הפעולה, על ידי ניתוק מופע אחד;
{{ח:תת|(8)}} השוואת פוטנציאלים מקומית נוספת (PA) ובדיקת ההארקות, לרבות מדידת ההתנגדויות, שתבוצע לאחר ניתוק הגישור בין פס PE לבין פס PA של האתר, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} באתרים רפואיים מקבוצה 2 תימדד בשיטת מדידת מפל מתח; זרם הבדיקה יהיה בתחום של 10 עד 25 אמפר כאשר מתח הרייקם של המקור אינו עולה על 12 וולט בתדר של 0 עד 100 הרץ; משך הבדיקה יהיה 5 שניות לפחות;
{{ח:תתת|(ב)}} באתרים אחרים יכול שההתנגדות כנדרש תימדד באמצעות מד־התנגדות;
{{ח:תתת|(ג)}} יש לוודא החזרת הגשרים וחיבורם הנאות בגמר ביצוע הבדיקות;
{{ח:תת|(9)}} בדיקת ערכי ההתנגדות של רצפה מוליכה לחשמל סטטי כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} אל פס PA תבוצע באמצעות מד־התנגדות (מגר) שמתחו ברייקם עד 750 וולט זרם ישר ואלקטרודות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} אלקטרודת המדידה תהיה פיסת גומי עטוף ברדיד של אלומיניום (Foil) במידות 5×5 ס״מ שיחובר אליה מהדק אחד של מד ההתנגדות בעוד המהדק השני מחובר לפס PA; על גבי אלקטרודת המדידה תונח משקולת של 1 ק״ג;
{{ח:תתת|(ב)}} יש לערוך שתי סדרות של מדידות כשהרצפה נקייה –
{{ח:תתת}} סדרה (א) – רצפה יבשה – לוודא שההתנגדות אינה עולה על 1 מגה אוהם;
{{ח:תתת}} סדרה (ב) – רצפה לחה – לוודא שההתנגדות אינה יורדת מתחת ל־10 קילו אוהם;
{{ח:תתת|(ג)}} בכל סדרה כאמור יש לבצע מדידה אחת לפחות כל 4 מ״ר של שטח הרצפה;
{{ח:תתת|(ד)}} אם הערכים הנמדדים נמוכים מהנדרש ניתן להגדילם על ידי הוספת נגדים בחיבורים שבין פסי הנחושת לבין פס PA, עד כדי ניתוקם המוחלט של החיבורים;
{{ח:תתת|(ה)}} ברצפה העשויה מרצפות קרמיקה ניתן לערוך את המדידה כאשר אלקטרודת המדידה ממוקמת בתפרים שבין המרצפות;
{{ח:תת|(10)}} בדיקת כוונון ההגנות והתאמתם לרשום בתכניות המיתקן;
{{ח:תת|(11)}} בדיקת קיומם של שלטים ברורים על תצוגות ההתראה של זינות צפות כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנה 16(ג)}};
{{ח:תת|(12)}} מדידת מתח באתר מקבוצה 2 תוך כדי פעולתו הרגילה, בין כל חלק מתכתי לרבות מהדקי הארקה ומחברי PA, הנמצא בסביבת המטופל לבין פס PA או פס PE, שתבוצע כאשר המיתקן מועמס בעומס המרבי הקיים באמצעות וולטמטר בעל תכונות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} התנגדותו השקולה, פנימית וחיצונית גם יחד, תהיה כ־1 קילו אוהם;
{{ח:תתת|(ב)}} הוא מסוגל למדוד רכיבי מתח בתדר של עד 1 קילוהרץ ולהציג את הערך האפקטיבי הכולל האמיתי; לא יופיע מתח העולה על 10 מילי וולט;
{{ח:תת|(13)}} מדידת ההפרעות האלקטרו־מגנטיות תבוצע באמצעות מכשיר מסוג מגנטומטר;
{{ח:תת|(14)}} בדיקת חיבור מוליך PE למהדק הסיכוך של שנאי לזינה צפה;
{{ח:תת|(15)}} בדיקת רמת הרעש מלוח הכולל שנאי בידוד תבוצע באמצעות מכשיר מדידה מתאים המיוחד לבדיקה זו; רמת הרעש במרחק של 1 מטר מהלוח לא תעלה על dbA45;
{{ח:תת|(16)}} בדיקת אמינות החיבורים בחלקי מיתקן שקיימות בהם רעידות, כגון בלוחות חשמל, שנאים וגנרטורים, תבוצע באמצעות כלי מתאים המיוחד לבדיקה זו; במיתקן חשמל שלא ניתן להפסיק בו את המתח, תבוצע הבדיקה באמצעות סריקה תרמוגרפית;
{{ח:תת|(17)}} בדיקת לולאת התקלה כאשר הזינה היא בשיטת (TT) תבוצע באמצעות מד עכבת לולאת תקלה (Loop Tester).

{{ח:סעיף|38|ביצוע בדיקות|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} לפני ההפעלה הראשונה כאתר רפואי, הבדיקות באתרים רפואיים מקבוצות 1 או 2 יבוצעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|תקנה 37(1), (3)(ב), (4) עד (11), (14), (16), (17)}} –
{{ח:תתת|(1)}} הבדיקות באתרים רפואיים מקבוצה 1 יבוצעו בידי בעל רישיון חשמלאי בודק סוג 2 או 3;
{{ח:תתת|(2)}} הבדיקות באתרים רפואיים מקבוצה 2 יבוצעו בידי בעל רישיון כלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} חשמלאי בודק סוג 3;
{{ח:תתתת|(ב)}} חשמלאי בודק סוג 2 עם ניסיון בביצוע 6 בדיקות לפחות במיתקני חשמל באתר רפואי מקבוצה 1, או לאחר ביצוע 3 בדיקות לפחות במיתקני חשמל באתר רפואי מקבוצה 2, בהשגחתו ואחריותו של בעל רישיון חשמלאי בודק סוג 3 או חשמלאי בודק סוג 2 שכבר ביצע את הבדיקות המפורטות לעיל;
{{ח:תתת|(3)}} בדיקות לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|תקנה 37(16)}} יוכל לבצען חשמלאי שאינו חשמלאי בודק.
{{ח:תת|(ב)}} אחרי הפעלה ראשונה כאתר רפואי, באתרים רפואיים מקבוצת 1 או 2 יבוצעו הבדיקות לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|תקנה 37(2), (12), (13), (15)}} –
{{ח:תתת|(1)}} הבדיקות באתרים רפואיים מקבוצה 1 יבוצעו בידי חשמלאי בודק סוג 2 או 3;
{{ח:תתת|(2)}} הבדיקות באתרים רפואיים מקבוצה 2 יבוצעו בידי בעל רישיון כלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} חשמלאי בודק סוג 3;
{{ח:תתתת|(ב)}} חשמלאי בודק סוג 2 עם ניסיון בביצוע 6 בדיקות לפחות במיתקני חשמל באתר רפואי מקבוצה 1, או לאחר ביצוע 3 בדיקות לפחות במיתקני חשמל באתר רפואי מקבוצה 2, בהשגחתו ואחריותו של בעל רישיון חשמלאי בודק סוג 3 או חשמלאי בודק סוג 2 שכבר ביצע בדיקות המפורטות לעיל;
{{ח:תתת|(3)}} בדיקות לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|תקנה 37(15)}} – יוכל לבצען חשמלאי שאינו חשמלאי בודק.
{{ח:תת|(ג)}} בדיקות תקופתיות יבוצעו כדלקמן:
{{ח:תת}}

תדירות מזערית	בדיקה לפי הפסקאות {{ח:פנימי|סעיף 37|בתקנה 37}}	הערות

אחת לחודש	(1)(א)

אחת לשישה חודשים	(1)(ג), (4) עד (7), (17)

אחת לשנה	(3)(א)

אחת לשלוש שנים	(3)(ב), (9), (10), (11), (12), (16)	בדיקה לפי פסקה (9) תבוצע מדגמית בנקודה אחת לפחות בכל חדר שיש בו רצפה מוליכה לחשמל סטטי.

אחת לשלוש שנים	(8)
{{ח:תת|(א)}} כאשר ניתן מבחינה תפעולית של האתר לפרק את הגישור שבין פס PA לבין פס PE.
{{ח:תת|(ב)}} כאשר לא ניתן לפרק את הגישור שבין פס PA לבין פס PE תימדד ההתנגדות השקולה לאחר בדיקת תקינות ושלמות הגישור בין הפסים האמורים; בוצעה בדיקה לפי הערה זו, תבוצע בדיקה לפי הערה (א) בהזדמנות הראשונה שבה אין מטופלים באתר, כגון בעת שיפוץ.

בהתאם להוראות היצרן	(1)(ב)

{{ח:תת}} הבדיקות יבוצעו בידי חשמלאי בודק, ואולם מותר שבאתר רפואי שמועסק בו חשמלאי קבוע, הוא יבצע את הבדיקות התקופתיות.
{{ח:תת|(ד)}} במיתקן דיאליזה ביתית כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 40|בתקנה 40}} יבוצעו לפני הפעלתו הראשונה כאתר רפואי וכן אחת לשנה לפחות הבדיקות לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|תקנה 37(4) ו־(8)}}.

{{ח:סעיף|39|בדיקה לאחר שינוי יסודי|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} כל שינוי יסודי באתר רפואי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 45|בתקנה 45}}, יחייב בדיקה חוזרת של החלק שבו בוצע שינוי וכן של כל חלקי המיתקן העשויים להיות מושפעים מהשינוי האמור; בדיקה זו תבוצע במועדים כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 38|בתקנה 38(א) ו־(ב)}}.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: מיתקנים מיוחדים}}

{{ח:סעיף|40|מיתקן דיאליזה ביתית|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בדירת מגורים שמתבצעת בה דיאליזה באופן קבוע יינקטו אמצעים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מכשיר הדיאליזה המותקן בה יוזן, ממעגל בלעדי בעבורו, ישירות מהמפסק הראשי הדירתי, בלא מפסק מגן;
{{ח:תתת|(2)}} המכשיר יוגן באמצעות זינה צפה ויוזן באמצעות ערכה הבנויה במתכונת בנייה של ציוד מסוג II הכוללת –
{{ח:תתתת|(א)}} שנאי מבדל לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14}};
{{ח:תתתת|(ב)}} משגוח בידוד ויחידת התראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנות 15}} {{ח:פנימי|סעיף 16|ו־16}};
{{ח:תתתת|(ג)}} בית תקע לזינת מכשיר הדיאליזה ואבזריו שבמוצא הערכה לא יהיה חליף עם בית תקע אחר בדירה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} בסביבת המטופל תיעשה השוואת פוטנציאלים מקומית נוספת (PA) של כל החלקים המתכתיים הנגישים באמצעות מוליך נחושת גמיש בחתך של 4 ממ״ר לפחות, אשר יחובר להארקת המיתקן החשמל הדירתי.
{{ח:תת|(ג)}} המיתקן האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב) ייבדק בדיקת הפעלה ובדיקות תקופתיות לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|תקנה 38(ג)}}.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|41|תוכניות חשמל והוראות תפעול}}
{{ח:ת}} תכניות מעודכנות של מערכת החשמל, שהן מפורטות באופן המאפשר איתור ותיקון תקלות, יימצאו ויישמרו אצל מפעיל האתר; בכל חלק של מיתקן החשמל, המיועד להזנה חלופית כגון חדר גנרטור, חדר מצברים, מערכת ממירים וכיוצא באלה, יימצאו הוראות הבטיחות, השימוש והתחזוקה שיוכנו בידי מפעיל המיתקן.

{{ח:סעיף|42|עדיפות הוראות}}
{{ח:ת}} מקום שהוראות תקנות אלה סותרות הוראות תקנות אחרות לפי החוק – אלה עדיפות.

{{ח:סעיף|43|אחריות}}
{{ח:ת}} חובה המוטלת לפי תקנות אלה יראו אותה כמוטלת על מתכנן המיתקן, מתקין המיתקן, בודק המיתקן, על בעלו, על מחזיקו, או על מפעילו, הכל לפי העניין, והוא כאשר אין כוונה אחרת משתמעת.

{{ח:סעיף|44|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות החשמל (מיתקני חשמל באתרים רפואיים במתח עד 1000 וולט), התשנ״ה–1994 – בטלות.

{{ח:סעיף|45|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} תקנות אלה יחולו על כל אתר רפואי שבנייתו החלה לאחר יום התחילה או לאחר שבוצע בו שינוי יסודי לאחר יום התחילה; לעניין זה, ”שינוי יסודי“ – כל עשייה במיתקן חשמל באתר רפואי או בשטח שהיתוסף לאתר רפואי כתוצאה מפעולות בינוי או שיפוץ.
{{ח:תת|(ג)}} התחולה של תקן EN‏, IEC ו־DIN בתקנות אלה תהיה לארבע שנים בלבד אלא אם כן אומץ כתקן ישראלי בהתאם {{ח:חיצוני|חוק התקנים|לחוק התקנים}}.
{{ח:תת|(ד)}} לא יהיה תוקף לתקן ישראלי לפי תקנות אלה אלא אם כן מצויה הפניה אליו באתר האינטרנט של משרד האנרגיה והמים, שכתובתו www.energy.gov.il.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 1:''' הגדרת 'סביבת מטופל׳ {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 2:''' דוגמה למיתוג קווי זינה {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|תקנות 6(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 32|ו־32(ד)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 3:''' דוגמה למיתוג קווי זינה {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|תקנות 6(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 32|ו־32(ה)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 4:''' דוגמה למיתוג קווי זינה {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(ב)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 5:''' דוגמה למיתוג קווי זינה {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(ב)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 6:''' דוגמה למיתוג קווי זינה {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(ב)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 7:''' דוגמה להתקנת משגוח חד מופעי {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15(5)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 8}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 8:''' דוגמה להתקנת משגוח תלת מופעי {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15(5)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 9}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 9:''' דוגמ{{ח:הערה|א}}ות לחיבורי הארקות (PE) והשוואת פוטנציאלים (PA) במספר אתרים מקבוצה 2 {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20(א)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 10}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 10:''' דוגמ{{ח:הערה|א}}ות לחיבורי הארקות (PE) והשוואת פוטנציאלים (PA) במבנה עם מספר אתרים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 20|תקנות 20}}, {{ח:פנימי|סעיף 22|22(ח)}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24(יב)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 11}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 11:''' דוגמה לחיבור נחושת \ אלומיניום {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 21|תקנות 21(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 26|ו־26(ג)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 12}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 12:''' אתר מקבוצות 1 או 2 עם תיבת ביניים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 22|תקנה 22(א)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 13}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 13:''' אתר מקבוצות 1 או 2 עם מספר תיבות ביניים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 22|תקנה 22(א) ו־(ג)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 14}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 14:''' הזנת המעגל דרך תיבת ביניים באמצעות מוליכים מבודדים; הזנת המעגל דרך תיבת ביניים באמצעות כבל {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 22|תקנה 22(א) ו־(ד)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 15}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 15:''' דוגמה לתעלת אספקה {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 24|תקנה 24(י)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 16}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 16:''' דוגמה לתעלת אספקה {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 24|תקנה 24(י)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 17}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 17:''' אתר מקבוצות 1 או 2 עם קופסאות בתי תקע ותיבת ביניים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25(ג)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 18}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 18:''' מחבר להשוואת פוטנציאלים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27(א)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 19}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 19:''' בית מחבר להשוואת פוטנציאלים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 27|תקנה 27(א)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 20}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 20:''' אזורי סכנת התפוצצות {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 28|תקנה 28(ב)}})}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ג)}})}}}}
{{ח:קטע3||דוגמאות של תכונות הנדרשות ממיתקני חשמל לפי קבוצות השימוש}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}}

הקבוצה	השימוש הרפואי	דרישות (ראה מקרא להלן)

א	ב	ג	ד	ה	ו	ז	ח	ט	י	כ	ל	מ	נ	ס	ע	פ

רחיצת כלים וסטריליזציה	+	+

מרפאות וחדרי רופאים בלא שימוש בציוד רפואי חשמלי הניזון מרשת החשמל	+

מעבדות רפואיות	+	+

מרפאות וטרינריות	+

1	חדרי אשפוז	+	+	+	+

חדרי לידה	+	+	+	+	+	+

חדרי רנטגן ואולטרסאונד לבדיקות בלתי פולשניות	+	+	+	+

חדרי מיון	+	+	+	+	+	+

מרפאות שיניים	+	+	+

חדרי בדיקה וטיפול בלתי פולשני	+	+	+

פיזיותרפיה לסוגיה (אולטרסאונד, חימום, גלי רדיו, מתיחה, הידרותרפיה, לייזרים וכו׳)	+	+	+

פסיכיאטריה – חדר טיפול ECT	+	+	+

מדידות אלקטרופיזיולוגיות (EEG‏, EMG, פוטנציאלים מעוררים וכו׳)	+	+	+	+	+

אזורים לטיפול בשעת חירום	+	+	+	+

חדרי בדיקות לרפואה גרעינית	+	+	+

חדרי בדיקת תפקודי ריאה	+	+	+

חדרי בדיקות תקופתיות	+	+	+

חדרי רדיותרפיה	+	+	+	+

2	חדרי ניתוח, חדר הרדמה נפרד (אינדוקציה), התעוררות, חדר ניתוח אמבולטורי, חדר ניתוח הצמוד לחדר לידה (סקציה), חדר ניתוח גבס	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+

חדרי טיפול נמרץ לב, כללי, נוירוכירורגיה, ילדים, פגים, קרדיולוגיה	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+

חדרי התאוששות, חדרי ניטור או הנשמת חולים לאחר ניתוח, במחלקות פנימיות, נוירולוגיה, יחידת כוויות, יחידת השתלות וכו׳	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+

חדרי הלם במיון	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+

חדרי צנתורים, אנגיו	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+

חדרי רנטגן לבדיקות פולשניות, CT‏, MRI וכו׳	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+

חדרי בדיקות אנדוסקופיה כגון גסטרו	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+

חדרי טיפול פולשניים	+	+	+	+	+	+	+	+	+	+

דיאליזה	+	+	+	+	+	+	+	+	+

{{ח:קטע3||מקרא:}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

הדרישה	סימוכין תקנה

א׳	תאורה משני מעגלים	{{ח:פנימי|סעיף 8|8}}

ב׳	אספקה משני קווי זינה	{{ח:פנימי|סעיף 6|6(ב)}}

ג׳	מיתקן המוזן מזינה צפה	{{ח:פנימי|סעיף 13|13}}

ד׳	בתי תקע משתי זינות צפות	{{ח:פנימי|סעיף 13|13(ה)}}

ה׳	מפסק מגן לאספקה המוגנת לפי – TN-S‏, TN-C-S או TT	{{ח:פנימי|סעיף 17|17(א)}}

ו׳	מפסק מגן לאספקה המוגנת לפי TN-S‏, TN-C-S או TT לזינת מכשירים מיוחדים	{{ח:פנימי|סעיף 17|17(ב)}}

ז׳	מוליכי הארקה (PE)	{{ח:פנימי|סעיף 19|19}}

ח׳	השוואת פוטנציאלים מקומית נוספת (PA)	{{ח:פנימי|סעיף 20|20}}

ט׳	השוואת פוטנציאלים מקומית נוספת (PA) חלקית	{{ח:פנימי|סעיף 20|20}}

י׳	מחברי PA	{{ח:פנימי|סעיף 20|20(ה), (ו)}}

כ׳	הגבלת הפרשי מתחים ל־10 מילי וולט	{{ח:פנימי|סעיף 37|37(12)}}

ל׳	אמצעים למניעת התפוצצות	{{ח:פנימי|סעיף 28|28}}

מ׳	מניעת הפרעות אלקטרומגנטיות בכל חלל החדר	{{ח:פנימי|סעיף 30|30}}

נ׳	מניעת הפרעות אלקטרומגנטיות בקרבת המטופל	{{ח:פנימי|סעיף 31|31}}

ס׳	הזנה חלופית למנורת ניתוח בתוך 0.5 שניות	{{ח:פנימי|סעיף 32|32(ד)}}

ע׳	הזנה חלופית בתוך 15 שניות	{{ח:פנימי|סעיף 32|32(א)}}

פ׳	הזנה חלופית נוספת למכשור החייב לפעול בכשל של הזינה החלופית	{{ח:פנימי|סעיף 32|32(ג)}}

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|תקנות 6}}, {{ח:פנימי|סעיף 22|22(ד)(4)}} {{ח:פנימי|סעיף 27|ו־27(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תקן DIN 4102/12:
{{ח:ת}} {{דוכיווני || FIRE BEHAVIOUR OF BUILDING MATERIALS AND ELEMENTS – PART 12: FIRE RESISTANCE OF ELECTRIC CABLE SYSTEMS REQUIRED TO MAINTAIN CIRCUIT INTEGRITY-REQUIRMENTS AND TESTING.}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תקן IEC 60715:
{{ח:ת}} {{דוכיווני || DIMENSIONS OF LOW-VOLTAGE SWITCHGEAR AND CONTROLGEAR. STANDARDIZED MOUNTING ON RAILS FOR MECHANICAL SUPPORT OF ELECTRICAL DEVICES IN SWITCHGEAR AND CONTROLGEAR INSTALLATIONS.}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תקן DIN 42801:
{{ח:ת}} {{דוכיווני || CONNECTION DEVICE FOR POTENTIAL EQUALIZATION CONDUCTORS}}

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 20|תקנות 20(ד)(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 30|30}} {{ח:פנימי|סעיף 31|ו־31(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} דוגמאות לאמצעים למניעת הפרעות חשמליות או מגנטיות:

{{ח:סעיף*|א||עוגן=תוספת 4 פרט א}}
{{ח:ת}} מניעת הפרעות חשמליות –
{{ח:תת|(1)}} בחדר המיועד לביצוע מדידות של ביו־פוטנציאלים נמוכים ביותר כגון EEG או EMG יותקן בתוך הקירות, סיכוך על כל מוליכי המעגלים שבחדר, התקרה והרצפה עד עומק של 15 ס״מ לפחות;
{{ח:תת|(2)}} בחדר המיועד לביצוע מדידות של ביו־פוטנציאלים נמוכים כגון ECG וכן בחדרי ניתוח, טיפל נמרץ וצנתור יותקן סיכוך על כל מוליכי המעגלים שבסביבת המטופל;
{{ח:תת|(3)}} באתרים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 30|בתקנה 30}} אין להשתמש בחימום חשמלי המבוסס על כבלי חימום כגון חימום רצפות;
{{ח:תת|(4)|(א)}} תקוים רציפות חשמלית בין הסיכוך לבין פס PA כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20}}; החיבור יבוצע בקצה אחד בלבד של הסיכוך כדי למנוע היווצרות לולאות סגורות; החיבורים יהיו בעלי התנגדות נמוכה ויבוצעו בריתוך, הלחמה או בלחיצה באמצעות כלי המיועד לכך; בסיכוך פלדה מותר להשתמש בחבקים המוחזקים בהברגה.
{{ח:תתת|(ב)}} על אף האמור בפרטי משנה (1) עד (4)(א) אין צורך בסיכוך המוליכים כאשר מותקנות לוחות או מחיצות מתכתיות במקומות הדרושים; הלוחות או מחיצות יותקנו בצורה מבודדת מצנרת ומחלקים מתכתיים של המבנה ויחוברו באמצעות מוליך מיוחד אל פס PA.
{{ח:תתת|(ג)}} מכשירי חשמל המותקנים באופן קבוע יהיו מסוג I, ואולם מותר שהציוד יהיה מסוג אחר בתנאי שיסוכך כראוי.

{{ח:סעיף*|ב||עוגן=תוספת 4 פרט ב}}
{{ח:ת}} מניעת הפרעות מגנטיות –
{{ח:ת}} בדרך כלל ניתן לקיים את הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 31|בתקנה 31}} כאשר המרחק בין מכשירים או ציוד אחר העלול לגרום להפרעות מגנטיות לבין המקום המיועד לבדיקת המטופל עולה על –
{{ח:תת|(1)}} 0.75 מטרים ממנורה פלואורנית הכוללת נטל אחד מסוג המיועד לשימוש בבתי חולים, ואולם יכול שיידרש מרחק גדול יותר;
{{ח:תת|(2)}} 6 מטרים מציוד הפועל מעיקרו על ידי השראה, בהספק העולה על 3 קילוואט, כגון מנועים או שנאים;
{{ח:תת|(3)}} מקווי זינה –
{{ח:תת}} 3 מטרים ממוליכי מופעים בחתך 10 עד 70 ממ״ר נחושת;
{{ח:תת}} 6 מטרים ממוליכי מופעים בחתך 95 עד 185 ממ״ר נחושת;
{{ח:תת}} 9 מטרים ממוליכי מופעים בחתך העולה על 185 ממ״ר נחושת;
{{ח:תת}} המרחקים האמורים מתייחסים לזינה בכבלים הכוללים בתוכם את כל מוליכי המעגל; מכבלים חד־גידיים ומפסי צבירה יכול שיידרשו מרחקים גדולים יותר; סיכוך מתאים יכול שיאפשר הקטנת המרחקים האמורים.

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 20|תקנות 20(ד)(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 29|29(א)(2) ו־(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 37|37(9)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} רצפה מוליכה לחשמל סטטי –

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 5 פרט 1}}
{{ח:תת|(א)}} דוגמאות של חומרים המתאימים כרצפה מוליכה לחשמל סטטי הם:
{{ח:תתת|(1)}} מרצפות בטון;
{{ח:תתת|(2)}} אריחי טרצו מתועשים;
{{ח:תתת|(3)}} טרצו יצוק;
{{ח:תתת|(4)}} PVC אנטיסטטי – מוליך ייעודי המותקן לפי הוראות היצרן, כולל רשת נחושת ודבק מוליך.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן להשתמש באריחים בעלי התנגדות גבוהה כגון אריחי קרמיקה בתנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אורך צלע כלשהי של אריח לא יעלה על 33 ס״מ;
{{ח:תתת|(2)}} בין כל האריחים יותקנו מוליכים חשופים שתי וערב;
{{ח:תתת|(3)}} המילוי בתפרים בין האריחים – עד גובה הרצפה – יהיה באמצעות דבק מוליך.
{{ח:תת|(ג)}} המוליכים הנזכרים בפרט {{ח:הערה|משנה}} (א)(4) ו־(ב)(2) יחוברו למערכת השוואת הפוטנציאלים מקומית הנוספת (PA) בשתי נקודות לפחות.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 5 פרט 2}}
{{ח:ת}} חומרים שאינם מתאימים לרצפה מוליכה חשמל סטטי הם:
{{ח:תת|(1)}} PVC רגיל;
{{ח:תת|(2)}} אריחי קרמיקה שלא מותקנים כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 1|בפרט 1(ב)}};
{{ח:תת|(3)}} עץ;
{{ח:תת|(4)}} ציפוי אפוקסי.

{{ח:קטע2|תוספת 6|תוספת שישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14(7)}})}}}}
{{ח:קטע3||דוגמאות להגנת שנאים מבדלים (IT) בפני קצר בצד זינת השנאי}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

השנאי	הספק {{ש}} (קו״א)	זרם נקוב {{ש}} In (A)	זרם הפעלה (Inrush) מרבי מותר {{ש}} Ii (A)	נתיך אופיין {{ש}} gL (A)	מפסק אוטומטי זעיר, אופיין C ת״י 745 (A)	מפסק אוטומטי קומפקטי MCCBM – Moulded Case Circuit Breaker

חד־מופעי	1.0	4.6	69	10	16

1.5	6.9	104	16	20

2.0	9.2	140	20	32

2.5	11.5	170	20	32

3.15	14.4	220	35	40

4.0	18.2	275	35	50

5.0	22.5	340	50	63	70

6.3	29	435	63	80

8.0	36	540	63	100

10.0	45	680	140

תלת־מופעי	2.2	3.4	51	10	10

3.15	4.8	72	16	16

4.0	6.0	90	16	20

5.0	7.5	112	16	25

6.3	9.6	145	20	32

8.0	12	180	20	40

10.0	15	225	25	50

{{ח:ת}} '''הערה:''' בשימוש באמצעים להגבלת זרם הפעלה Ii מותר להתקין מבטח בעל ערך נומינלי נמוך יותר מהנדרש בטבלה.

{{ח:חתימות|י״ב בניסן התשע״ב (4 באפריל 2012)}}
* '''עוזי לנדאו'''
שר האנרגיה והמים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]