תקנות הביטוח הלאומי (קביעת הכנסה בביטוח זיקנה ושאירים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת הכנסה בביטוח זיקנה ושאירים), תשל״ז–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הכנסה בביטוח זיקנה ושאירים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 221|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת הכנסה בביטוח זיקנה ושאירים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3608.pdf}}, {{ח:תיבה|515|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3633.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 61|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4171.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 511|תיקון לתקנות הביטוח הלאומי (התאמת מועדים לשנת מס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5087.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 899|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5528.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 1152|תיקון והוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6267.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 400|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6367.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 400|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6984.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 238|הסעיפים 238}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרת הכנסה|תיקון: תשל״ז, תשמ״א, תשס״ג, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנות אלה, ”הכנסה“ – הכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2|בסעיף 2 לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה) אף שלא צמחה, הופקה או נתקבלה בישראל, למעט –
{{ח:תתת|(1)}} קיצבה מיוחדת המשתלמת מכוח {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 112|סעיף 112 לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} קיצבת ילדים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ד|פרק ד׳ לחוק}};
{{ח:תתת|(3)}} סכום הפטור מתשלום דמי ביטוח על פי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (תשלום ופטור מתשלום דמי ביטוח)#סעיף 2|תקנה 2 לתקנות הביטוח הלאומי (תשלום ופטור מתשלום דמי ביטוח), תשכ״ו–1966}};
{{ח:תתת|(4)}} הטבות שאינן בגדר תגמולים לאסירי ציון המשתלמות על פי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק}};
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(6)}} ריבית והפרשי הצמדה על מילוות מועדפים, כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודה}}, שאינם הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1) לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 245|סעיף 245 לחוק}} תיחשב כהכנסה הכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|או (2) לפקודה}} ואותו חלק של הכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.3|בסעיף 2(3) עד (10) לפקודה}} העולה על כפליים הסכום הנקוב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ט|בלוח ט׳ לחוק}}, למעט הכנסה כאמור בפסקאות (3), (4) ו־(5) לתקנת משנה (א), ולמעט הכנסה שמקורה בקיצבה המשתלמת מכוח חיקוק, דיני חוץ או הסכם קיבוצי או חוזה עבודה בין שנערכו בישראל ובין שנערכו בחוץ לארץ.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), לעניין ”אלמן“ כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 238|בסעיף 238 לחוק}}, תיחשב כהכנסה הכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2|בסעיף 2 לפקודה}}, אף שלא צמחה הופקה או נתקבלה בישראל, למעט אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכנסה כאמור בפסקאות (1) עד (6) בתקנת משנה (א);
{{ח:תתת|(2)}} הכנסה בסכום השווה ל־15.2% מהשכר הממוצע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק}}, מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|(2)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.8|ו־(8) לפקודה}};
{{ח:תתת|(3)}} הכנסה בסכום השווה ל־15.2% מהשכר הממוצע כמסמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק}} מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.5|בסעיף 2(5) לפקודה}}, המשתלמת עקב פרישת המבוטח מעבודה או ממשלח יד או המשתלמת למבוטח לראשונה בהגיעו לגיל פרישה, למעט קצבה שלפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}}.

{{ח:סעיף|2|חישוב הכנסה בגילים שונים|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הגיע מבוטח לגיל ששים וחמש בגבר או ששים באשה (להלן – גיל הזיקנה) לאחר 1 בינואר של שנת מס, יראו כהכנסתו השנתית את ההכנסה המפורטת {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(ב)}} מתאריך הגיעו לגיל זיקנה עד לגמר שנת המס, מחולקת במספר החדשים מגיל הזיקנה באותה שנת מס, כפול 12.
{{ח:תת|(ב)}} הגיע מבוטח לאחר 1 בינואר של שנת מס לגיל שבעים בגבר וששים וחמש באשה (להלן – הגיל הקובע), יראן כהכנסתו השנתית את ההכנסה המפורטת {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(ב)}} באותה שנת מס עד הגיעו לגיל הקובע, מחולקת במספר החדשים עד הגיל הקובע באותה שנת מס, כפול 12.

{{ח:סעיף|3|שינויים בהכנסה תוך תקופת הזכאות|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} זכאי לקיצבת זיקנה שטרם הגיע לגיל הקובע (להלן – הזכאי), אשר הכנסתו המפורטת {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(ב)}} עלתה כך שההכנסה השנתית המשוערת עשויה לעלות על הסכום הנקוב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ט|בלוח ט׳ לחוק}}, יודיע על כך מיד למוסד.
{{ח:תת|(ב)}} המוסד יעכב את תשלום קיצבת הזיקנה על סמך ההודעה כאמור בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ג)}} בהעדר הודעה כאמור, רשאי המוסד לעכב את תשלום קיצבת הזיקנה אם לדעתו ההכנסה השנתית המשוערת של הזכאי עשויה לעלות על הסכום הנקוב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ט|בלוח ט׳ לחוק}}, אך לא יעשה כן אלא אם דרש מהזכאי חודש ימים לפני כן להודיע למוסד על גובה הכנסתו השנתית המשוערת.
{{ח:תת|(ד)}} הודיע הזכאי למוסד על הכנסתו המשוערת כאמור בתקנת משנה (ג), יחדש המוסד את התשלום קיצבת הזיקנה החל מהיום שבו עוכב תשלומה, אם לדעת המוסד ההכנסה השנתית המשוערת לא תעלה על הסכום הנקוב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ט|בלוח ט׳ לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|הכנסת בני־זוג}}
{{ח:תת|(א)}} עוסקים שני בני־זוג שלא כעובדים במפעל או בעסק הנמצא בבעלות שניהם, או בבעלות אחד מהם, תחושב ההכנסה של כל אחד מהם לפי ההכנסה שעליה הוא חייב בתשלום דמי ביטוח לאומי לפי האמור {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)#סעיף 24|בתקנה 24 לתקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח), תשל״א–1971}}.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק אחד מבני־הזוג שלא כעובד במפעל או בעסק הנמצא בבעלות שניהם, או במפעל או בעסק הנמצא בבעלות בן־הזוג האחר, תחושב ההכנסה מהמפעל או מהעסק בשיעורים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} שני שלישים של ההכנסה תיוחס לבן־הזוג העוסק במפעל או בעסק כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} שליש של ההכנסה תיוחס לבן־הזוג האחר.
{{ח:תת|(ג)}} אם יש לשני בני־הזוג הכנסה משותפת שלא מעבודה או מהתעסקות במשלח־יד תחושב ההכנסה של כל אחד מהם בחלקים שווים.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנה זו, אם הוכח להנחת דעתו של המוסד, שההכנסה בין בני־הזוג מחולקת בשיעורים אחרים, תחושב הכנסת בני־הזוג בשיעורים כאמור.

{{ח:סעיף|5|חישוב הכנסה של חברי קיבוצים ומושבים שיתופיים|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} חבר קיבוץ או מושב שיתופי שהינו עובד כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק}} (להלן – החבר) והמועסק במסגרת סידור העבודה של הקיבוץ או המושב השיתופי –
{{ח:תת|(1)}} לא יותר מעשרים וארבע שעות בשבוע – ייחשב כמי שהכנסתו המפורטת {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(א)}} אינה עולה על הסכום שנקבע לגביו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ט|בלוח ט׳ לחוק}};
{{ח:תת|(2)}} יותר מעשרים וארבע שעות בשבוע – ייחשב כמי שהכנסתו המפורטת {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(א)}} עולה על הסכום שנקבע לגביו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ט|בלוח ט׳ לחוק}} בסכום שאינו מזכה אותו לקיצבת זיקנה מלאה ואף לא לקיצבת זיקנה יחסית.

{{ח:סעיף|5א||תיקון: תשנ״ג, תשס״ג, תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ׳ בניסן תשל״ה (1 באפריל 1975).

{{ח:סעיף|7|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הביטוח הלאומי (קביעת הכנסה בביטוח זיקנה), תשל״ב–1972 – בטלות.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (קביעת הכנסה בביטוח זיקנה ושאירים), תשל״ז–1976“.

{{ח:חתימות|ז׳ בתשרי תשל״ז (1 באוקטובר 1976)}}
* '''משה ברעם'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]