gkour/israeli_law huggingface dataset:
כללי לשכת עורכי הדין (מספר חברי בתי הדין המשמעתיים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (מספר חברי בתי הדין המשמעתיים), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 998|כללי לשכת עורכי הדין (מספר חברי בתי הדין המשמעתיים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5984.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 497|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6165.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 1325|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6809.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1173|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7016.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 4014|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8270.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 14|סעיפים 14}}, {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 15|15}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|ו־109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בית הדין המשמעתי הארצי}}
{{ח:ת}} מספר חברי בית הדין המשמעתי הארצי יהיה 102.

{{ח:סעיף|2|בתי הדין המשמעתיים המחוזיים|תיקון: תשס״ב, תשס״ט, תשע״א, תשע״ט}}
{{ח:ת}} מספר חברי בתי הדין המשמעתיים המחוזיים יהיה:
{{ח:ת}} במחוז ירושלים – 45;
{{ח:ת}} במחוז תל־אביב–יפו – 150;
{{ח:ת}} במחוז חיפה – 45;
{{ח:ת}} במחוז הצפון – 36;
{{ח:ת}} במחוז הדרום – 24;
{{ח:ת}} במחוז המרכז – 60.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} כללים אלה יחולו על מספר חברי בתי הדין המשמעתיים החל בבחירות שיתקיימו לאחר פרסומם.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} כללי לשכת עורכי הדין (מספר חברי בתי הדין המשמעתיים), התשכ״ב–1962 – בטלים במועד הבחירות הראשונות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}.

{{ח:חתימות|כ״ה בסיון התשנ״ט (9 ביוני 1999)}}
* '''יהודה טוניק'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* נתאשר.
'''צחי הנגבי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (עיסוק אחר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (עיסוק אחר), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 702|כללי לשכת עורכי הדין (עיסוק אחר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6238.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 60|סעיפים 60(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|ו־109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}, באישור שר המשפטים ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|עיסוק אחר}}
{{ח:תת|(א)}} עורך דין העוסק בעיסוק אחר נוסף על עיסוקו כעורך דין –
{{ח:תתת|(1)}} לא יטפל במסגרת עיסוקו האחר בענין שהוא מטפל או טיפל בו כעורך דין, ולא יטפל כעורך דין בענין שהוא מטפל או טיפל בו במסגרת עיסוקו האחר;
{{ח:תתת|(2)}} לא יטפל –
{{ח:תתתת|(א)}} במסגרת עיסוקו האחר במי שהוא מטפל בו כעורך דין, אם עלולים להתקיים, במסגרת העיסוק האחר, יחסי תלות של אותו אדם בו;
{{ח:תתתת|(ב)}} כעורך דין במי שקשור עמו במסגרת עיסוקו האחר, אם מתקיימים, במסגרת העיסוק האחר, יחסי כפיפות לו או תלות בו, של אותו אדם.
{{ח:תת|(ב)}} ועדה מיוחדת בלשכה, שבראשות יושב ראש ועדת האתיקה שליד הועד המרכזי, רשאית להתיר לעורך דין לטפל בענין כאמור בסעיף קטן (א)(1) או באדם כאמור בסעיף קטן (א)(2), אם מצאה כי אין בכך כדי ליצור ניגוד ענינים בין עיסוקו כעורך דין לבין העיסוק האחר.
{{ח:תת|(ג)}} עורך דין העוסק בעיסוק אחר נוסף על עיסוקו כעורך דין, יפריד הפרדה מוחלטת את המסמכים, המידע וניהול החשבונות של עיסוקו כעורך דין מאלה של עיסוקו האחר ויתייקם בנפרד.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה לא יראו פעולות לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוטריונים|חוק הנוטריונים, התשל״ו–1976}}, כפעולות במסגרת עיסוק אחר.

{{ח:סעיף|2|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} כללים אלה באים להוסיף על הוראות כל דין אחר ולא לגרוע מהן.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|כללי לשכת עורכי הדין (אתיקה מקצועית)|בכללי לשכת עורכי הדין (אתיקה מקצועית), התשמ״ו–1986}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} בטלים –
{{ח:תתת|(1)}} כללי לשכת עורכי הדין (איסור עיסוק בתיווך), התשל״א–1971;
{{ח:תתת|(2)}} כללי לשכת עורכי הדין (עיסוקים שאינם הולמים את מקצוע עריכת הדין), התשמ״ז–1987;
{{ח:תתת|(3)}} כללי לשכת עורכי הדין (עיסוק מותר במסחר), התשס״ב–2001.

{{ח:חתימות|ה׳ בניסן התשס״ג (7 באפריל 2003)}}
* '''ישראל כלוף'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* '''יוסף (טומי) לפיד'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (קביעת תקופה לענין סעיף 9ב לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (קביעת תקופה לענין סעיף 9ב לחוק), התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 310|כללי לשכת עורכי הדין (קביעת תקופה לענין סעיף 9ב לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4190.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין#סעיף 9ב|סעיף 9ב(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין|לחוק לשכת עורכי־הדין, התשכ״א–1961}} (להלן – החוק), מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי־הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופה לבקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין#סעיף 9ב|סעיף 9ב(ד) לחוק}}}}
{{ח:ת}} חבר המועצה הארצית שיושב ראש המועצה שלח אליו הודעה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין#סעיף 9ב|סעיף 9ב(ג) לחוק}}, יהא רשאי להגיש הבקשה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין#סעיף 9ב|לסעיף 9ב(ד) לחוק}} תוך 30 יום מיום שקיבל את ההודעה.

{{ח:חתימות|כ״ג בחשון התשמ״א (2 בנובמבר 1980)}}
* '''יצחק ננר'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי־הדין
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (קביעת תקציב ואגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (קביעת תקציב ואגרות), התשנ״ה–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 239|כללי לשכת עורכי הדין (קביעת תקציב ואגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5631.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|סעיף 109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}} (להלן – החוק), מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה הארצית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועד מחוזי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 13|בסעיף 13 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי חבר“ ו”אגרות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 93|בסעיף 93 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקציב הלשכה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 95|בסעיף 95 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקציב ועד מחוזי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 95|בסעיף 95 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת התקציב“ – שנה המתחילה ב־1 בינואר.

{{ח:סעיף|2|הצעת תקציב הלשכה}}
{{ח:ת}} הצעת תקציב הלשכה תוגש למועצה הארצית בידי גזבר הלשכה, לאחר שנבדקה ואושרה בוועדת הכספים, לא יאוחר מה־31 באוקטובר של כל שנה, עבור השנה שלאחריה; אולם יושב ראש המועצה יהא רשאי להאריך את המועד בשבועיים, מטעמים מיוחדים.

{{ח:סעיף|3|קביעת תקציב הלשכה}}
{{ח:ת}} תקציב הלשכה ייקבע בידי המועצה הארצית, לא יאוחר מה־30 בנובמבר הקודם לתחילת שנת התקציב.

{{ח:סעיף|4|קביעת תקציב ועד מחוזי}}
{{ח:ת}} תקציב ועד מחוזי ייקבע בידי הוועד המחוזי, לא יאוחר מה־31 באוקטובר הקודם לתחילת שנת התקציב.

{{ח:סעיף|5|קביעת תקציב המועצה הארצית}}
{{ח:ת}} המועצה הארצית תקבל מהוועדים המחוזיים את תקציבם לא יאוחר מה־5 בנובמבר הקודם לתחילת שנת התקציב.

{{ח:סעיף|6|קביעת דמי חבר ואגרות}}
{{ח:ת}} המועצה הארצית תקבע את דמי החבר והאגרות רק לאחר שהביאה בכלל שיקוליה את תקציבי הוועדים המחוזיים ואת תקציב הלשכה.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה שלושה חודשים מיום פרסומם.

{{ח:סעיף|8|הוראות מיוחדות לשנת 1995}}
{{ח:תת|(א)}} הצעת תקציב הלשכה לשנת התקציב 1995, תוגש, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, לא יאוחר מיום 30 בנובמבר 1994.
{{ח:תת|(ב)}} תקציב הלשכה לשנת התקציב 1995, ייקבע, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, לא יאוחר מיום 21 בדצמבר 1994.

{{ח:חתימות|ל׳ בתשרי התשנ״ה (5 באוקטובר 1994)}}
* '''יצחק ננר'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי־הדין
* נתאשר.
'''דוד ליבאי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (רישום חברי הלשכה במחוזות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (רישום חברי הלשכה במחוזות), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 497|כללי לשכת עורכי הדין (רישום חברי הלשכה במחוזות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6156.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 12א|סעיפים 12א(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|ו־109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}} (להלן – החוק), מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|רישום חבר חדש}}
{{ח:ת}} המתקבל כחבר לשכת עורכי הדין (להלן – הלשכה), יודיע לועד המרכזי בירושלים, באיזה מחוז ממחוזות הלשכה, המפורטים {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק}}, הוא מבקש להירשם, לפי מקום עבודתו או מקום מגוריו.

{{ח:סעיף|2|פרטי הרישום}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הלשכה רשאי לקבל מהועד המחוזי העתק מפרטי רישומו במחוז.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הלשכה המבקש לתקן פרט ברישומו, יודיע על כך, במכתב רשום, לועד המחוזי שבו הוא רשום.

{{ח:סעיף|3|העברה ממחוז למחוז}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הלשכה המבקש העברת רישומו מן המחוז שבו הוא רשום למחוז אחר, בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 12א|סעיף 12א(א) לחוק}}, יודיע על כך לועד המרכזי בירושלים.
{{ח:תת|(ב)}} הועד המרכזי יעביר את ההודעה לשני הועדים המחוזיים הנוגעים בדבר, והועד המחוזי שאליו הועבר הרישום יאשר לחבר הלשכה, בכתב, את דבר העברת הרישום אליו, בציון מועד הרישום.
{{ח:תת|(ג)}} חל שינוי בפרטים שעל יסודם נרשם חבר הלשכה במחוז, באופן שאינו מאפשר המשך היותו רשום במחוז, יודיע על כך, בלא דיחוי, לועד המרכזי, ויחולו הוראות סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|4|העברה בתקופת הבחירות}}
{{ח:ת}} בתקופת שבעים הימים שלפני מועד הבחירות למוסדות הלשכה, לא תתבצע העברת הרישום ממחוז למחוז אלא בהתאם {{ח:חיצוני|כללי לשכת עורכי הדין (בחירות למוסדות הלשכה)#סעיף 9|לסעיף 9 לכללי לשכת עורכי הדין (בחירות למוסדות הלשכה), התשמ״ב–1982}}.

{{ח:חתימות|כ״ח בשבט התשס״ב (10 בפברואר 2002)}}
* '''ישראל כלוף'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* נתאשר.
'''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (שלוחה בישראל של משרד עורכי דין זר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (שלוחה בישראל של משרד עורכי דין זר), התשע״ב–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 1554|כללי לשכת עורכי הדין (שלוחה בישראל של משרד עורכי דין זר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7149.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 98יג|סעיפים 98יג}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|ו־109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}} (להלן – החוק), ובאישור שר המשפטים, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין בישראל כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הודעה על פתיחת שלוחה בישראל}}
{{ח:תת|(א)}} משרד עורכי דין זר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 98א|בסעיף 98א לחוק}} אשר מקיים שלוחה בישראל, ימסור ללשכה הודעה על כך שתכלול פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמותיהם של עורכי הדין ועורכי הדין הזרים אשר מועסקים בשלוחה בישראל, והאם הם מועסקים בה כשכירים, חברים או שותפים;
{{ח:תתת|(2)}} מען השלוחה בישראל;
{{ח:תתת|(3)}} שמה של השלוחה בישראל;
{{ח:תתת|(4)}} שמה של המדינה שבה נמצא מרכז פעילותו של המשרד, ואם המשרד הוא תאגיד, גם את שמה של מדינת התאגדותו.
{{ח:תת|(ב)}} משרד עורכי דין זר יצרף להודעתו האמורה בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} אם הוא תאגיד, תצהיר של אורגן מוסמך בתאגיד על אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} התאגיד התאגד מחוץ לישראל ומתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} מטרתו מתן שירותים משפטיים;
{{ח:תתתתת|(2)}} מרכז פעילותו הוא מחוץ לישראל;
{{ח:תתתת|(ב)}} החברים או השותפים בתאגיד הם בעלי רישיון לעסוק בעריכת דין מחוץ לישראל תוך ציון אם כל החברים או השותפים הם בעלי רישיון עריכת דין או שמא רק חלקם הם בעלי רישיון כאמור;
{{ח:תתתת|(ג)}} האם משתף המשרד בהכנסותיו את מי שאינו עורך דין או שאינו בעל רישיון לעסוק בעריכת דין מחוץ לישראל;
{{ח:תתתת|(ד)}} האם יש למשרד הגבלה על אחריות החברים בו;
{{ח:תתת|(2)}} אם הוא יחיד, תצהיר של היחיד על אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא בעל רישיון לעסוק בעריכת דין במדינה מחוץ לישראל תוך ציון שם המדינה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מרכז פעילותו הוא מחוץ לישראל;
{{ח:תתתת|(ג)}} האם משתף המשרד בהכנסותיו את מי שאינו עורך דין או שאינו בעל רישיון לעסוק בעריכת דין מחוץ לישראל.
{{ח:תת|(ג)}} תצהיר לפי סעיף קטן (ב)(1) או (2) יוגש בשפה העברית או האנגלית, או בשפה אחרת כשלצדו תרגום לשפה האנגלית או העברית שאושר לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוטריונים|חוק הנוטריונים, התשל״ו–1976}}, ובכלל זה {{ח:חיצוני|חוק הנוטריונים#סעיף 50א|סעיף 50א לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ד)}} הודעה לפי סעיף זה תימסר בתוך 30 ימים מהיום שבו החלה השלוחה בישראל לפעול.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”תצהיר“ – הצהרה בכתב שניתנה ואומתה לפי אחת מדרכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 15|סעיף 15 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}};
{{ח:תתת|(2)}} לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוטריונים#סעיף 7|סעיף 7(5)}} {{ח:חיצוני|חוק הנוטריונים#סעיף 50א|או 50א לחוק הנוטריונים, התשל״ו–1976}}.

{{ח:סעיף|2|חובת עדכון פרטים}}
{{ח:ת}} חל שינוי כלשהו בפרט מן הפרטים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}}, תימסר על כך הודעה ללשכה בדרך הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 1|באותו סעיף}} לא יאוחר מ־30 ימים מיום שאירע השינוי.

{{ח:חתימות|ו׳ באב התשע״ב (25 ביולי 2012)}}
* '''צבי פירון'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* נתאשר.
'''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (שמירת חומר ארכיוני במשרדי עורכי דין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (שמירת חומר ארכיוני במשרדי עורכי דין), תשל״א–1971}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר שמירת חומר ארכיוני במשרדי עורכי דין}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 1428|כללי לשכת עורכי הדין (שמירת חומר ארכיוני במשרדי עורכי דין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2722.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 1511|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2881.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 760|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5589.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|סעיף 109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, תשכ״א–1961}}, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר ארכיוני“ – כל מסמך שבידי עורך דין עקב טיפולו בענין לקוחו, בין שערך אותו ובין שנמסר למשרדו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסמך“ – כל כתב על גבי נייר או על גבי חומר אחר וכל תרשים, דיאגרמה, מפה, סרט של רשמקול או תצלום, העשויים לשמש ראיה.

{{ח:סעיף|2|תקופת השמירה|תיקון: תשל״ב, תשנ״ד}}
{{ח:ת}} כל עוד לא הוסכם אחרת בכתב בין עורך הדין לבין לקוחו, לא יהא עורך הדין חייב לשמור על החומר הארכיוני שלו יותר מחמש השנים הנמנות מיום סיום טיפולו של עורך הדין בענין שמסר לו הלקוח או מיום סיום ההליכים המשפטיים בהם ייצג עורך הדין את הלקוח, לפי הענין.

{{ח:סעיף|3|שותפות עורכי דין}}
{{ח:ת}} פורקה שותפות עורכי דין, חייב לפי כללים אלה בשמירת חומר ארכיוני של השותפות ממועד פירוקה ואילך אותו עורך דין בלבד שלידיו נמסר החומר אגב הפירוק.

{{ח:סעיף|4|סייג {{ח:פנימי|סעיף 2|לסעיף 2}}|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} לא יבער עורך דין חומר ארכיוני אלא אם הציע לפני כן במכתב רשום שנשלח ללקוח או ליורשים, לפי הכתובת הידועה לעורך הדין באותה עת מהמסמכים שבידיו או הרשומה במינהל האוכלוסין, לקבלו בחזרה, להעתיקו או לצלמו והלקוח או היורשים לא עשו אחד מאלה תוך המועד שנקבע בהצעה.

{{ח:סעיף|4א|ארכיונו של עורך דין שנתמנה ממונה על עניניו המקצועיים|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#פרק 7א|הפרק השביעי א׳ לחוק}} יחולו גם על הטיפול בארכיונו של עורך דין כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 89א|בסעיף 89א(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|5|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} כללים אלה לא יחולו על צוואות ועל מסמכים אחרים שנמסרו לעורך הדין למשמרת, על פי הסכם מפורש או מכללא, בשביל הלקוח או בשביל אחר.

{{ח:סעיף|6|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} כללים אלה יחולו גם על חומר ארכיוני שבידי עורך דין ביום תחילתם.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה היא כתום חודש מיום פרסומם ברשומות.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי לשכת עורכי הדין (שמירת חומר ארכיוני במשרדי עורכי דין), תשל״א–1971“.

{{ח:חתימות|כ״א בתמוז תשל״א (14 ביולי 1971)}}
* '''י׳ רוטנשטרייך'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* נתאשר.
'''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (תעריף מקסימלי בפעולות לרישום דירות מגורים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (תעריף מקסימלי בפעולות לרישום דירות מגורים), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר תעריף מקסימלי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1708|כללי לשכת עורכי הדין (תעריף מקסימלי בפעולות לרישום דירות מגורים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3711.pdf}}, {{ח:תיבה|2032|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3729.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 790|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3821.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 82|סעיפים 82}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|ו־109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, תשכ״א–1961}}, ושאר הסמכויות הנתונות לה בדין, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|רישום דירות מגורים|תיקון: תשל״ז, תשל״ח}}
{{ח:ת}} ברישום דירות מגורים שנרכשו מאת קבלן יהא שכר הטרחה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} בעד רישום פעולות מכר, מכר ללא תמורה, חליפין, חכירה וחכירת משנה בבנין הכולל לא פחות משמונה יחידות יקבל עורך הדין של הקבלן שכר מקסימלי של 1% לדירות שמחירן עד 250,000 לירות, ולא פחות מ־1,000 לירות;
{{ח:תת|(2)}} בעד בדיקת החוזה ובדיקת הפעולה לרישום הזכויות יקבל עורך הדין של הקונה בקשר עם הפעולות המנויות בפסקה (1) שכר מקסימלי 1⁄4% לגבי דירות שמחירן עד 250,000 לירות;
{{ח:ת}} הכל בצירוף סכום השווה למס ערך מוסף המגיע בעד מתן השירות בענין הנדון.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי לשכת עורכי הדין (תעריף מקסימלי בפעולות לרישום דירות מגורים), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|ט׳ באייר תשל״ז (27 באפריל 1977)}}
* '''יצחק ננר'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* נתאשר.
'''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (תעריף מקסימלי לשכר טרחה בטיפול בתביעות לפי חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (תעריף מקסימלי לשכר טרחה בטיפול בתביעות לפי חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר תעריף מקסימלי לשכר טרחה בטיפול בתביעות בדבר פיצויים לנפגעי תאונות דרכים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1358|כללי לשכת עורכי הדין (תעריף מקסימלי לשכר טרחה בטיפול בתביעות לפי חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3692.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים#סעיף 16|סעיף 16}} {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|לחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, תשל״ה–1975}}, ולפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין|חוק לשכת עורכי־הדין, תשכ״א–1961}}, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי־הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החוק“ – {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, תשל״ה–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר טרחה“ – שכר טרחה שנקבע לפי תוצאות הטיפול.

{{ח:סעיף|2|שכר טרחה לאחר פסק־דין}}
{{ח:ת}} שכר טרחה בעד הטיפול בתביעה לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|החוק}} שהוגשה לבית המשפט, לא יעלה על 13% מהסכום שנפסק.

{{ח:סעיף|3|שכר טרחה בפשרה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, שכר טרחה בעד הטיפול בתביעה לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|החוק}} שהוגשה לבית המשפט שהסתיים בפשרה לא יעלה על 11% מהסכום שהוסכם לשלמו לנפגע על פי הפשרה.

{{ח:סעיף|4|שכר טרחה כשאין הליכים משפטיים}}
{{ח:ת}} שכר טרחה בעד הטיפול בתביעה לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|החוק}} שהסתיים ללא הגשת תביעה לבית המשפט לא יעלה על 8% מהסכום שהוסכם לשלמו לנפגע.

{{ח:סעיף|5|מס ערך מוסף}}
{{ח:ת}} השיעורים שנקבעו בכללים אלה אינם כוללים מס ערך מוסף שבו נתחייב עורך־הדין לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, תשל״ו–1976}}.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי לשכת עורכי הדין (תעריף מקסימלי לשכר טרחה בטיפול בתביעות לפי חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|ג׳ בניסן תשל״ז (22 במרס 1977)}}
* '''י׳ ננר'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* נתאשר.
'''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי-הדין (אגרות שירותים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי־הדין (אגרות שירותים), התשמ״ז–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 72|כללי לשכת עורכי־הדין (אגרות שירותים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4976.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 52|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5227.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 1240|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5380.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 38|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5551.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 887|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5664.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 567|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5736.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 421|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5812.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין#סעיף 94|סעיפים 94}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין#סעיף 109|ו־109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין|לחוק לשכת עורכי־הדין, התשכ״א–1961}} (להלן – החוק), מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי־הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרות שירותים|תיקון: תש״ן, תשנ״א, תשנ״ד, תשנ״ה, תשנ״ו, תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בעד השירותים המפורטים להלן ישולמו ללשכת עורכי הדין האגרות שצוינו לידם:
{{ח:תת}} {{טורים שווים | | {{מוקטן|

בשקלים חדשים

}} }}
{{ח:תתת|1.}} {{טורים שווים | רישום התמחות | 250 }}
{{ח:תתת|2.}} {{טורים שווים | בקשה להיתר לעבודה נוספת | 100 }}
{{ח:תתת|3.}} {{טורים שווים | קבלת חבר חדש בלשכה | 660 }}
{{ח:תתת|4.}} {{טורים שווים | שירות אחר | 100 }}
{{ח:תת|(ב)}} ראש הלשכה רשאי, בנסיבות מיוחדות, לפטור מבקש שירות מתשלום אגרה לפי סעיף זה, כולה או מקצתה, או לדחות את המועד לתשלומה.

{{ח:סעיף|2|אגרת קבלה ללשכה}}
{{ח:ת}} המבקש להתקבל כחבר הלשכה שלא לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין#סעיף 48|סעיף 48 לחוק}} ישלם אגרה בסך 117 שקלים חדשים; לא אושרה בקשתו בין בידי הלשכה ובין בערעור לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין#סעיף 45|סעיף 45 לחוק}}, תוחזר לו מחצית האגרה.

{{ח:סעיף|3|אגרת חידוש חברות}}
{{ח:ת}} חבר הלשכה שחברותו פקעה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין#סעיף 48|לסעיף 48 לחוק}} ישלם עם הגשת הבקשה לחידוש חברות אגרה בסך 56 שקלים חדשים; לא אושרה בקשתו – תוחזר לו מחצית האגרה.

{{ח:סעיף|4|מועד התשלום}}
{{ח:ת}} האגרות לפי כללים אלה ישולמו עם הגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} כללי לשכת עורכי־הדין (אגרות שירותים), התשמ״ד–1984 – בטלים.

{{ח:חתימות|כ״ה באלול התשמ״ו (29 בספטמבר 1986)}}
* '''יצחק ננר'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי־הדין
* נתאשר.
'''אברהם שריר'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי-הדין (חברי גופים נבחרים או ממונים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי־הדין (חברי גופים נבחרים או ממונים), תשכ״ט–1969}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר חברי גופים נבחרים או ממונים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ט, 673|כללי לשכת עורכי־הדין (חברי גופים נבחרים או ממונים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2331.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 1008|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5366.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין#סעיף 109|סעיף 109(4)}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי-הדין|לחוק לשכת עורכי־הדין, תשכ״א–1961}}, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי־הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצה“ – מועצת רשות מקומית, ועדת תכנון ובניה, מועצת איגוד ערים, לרבות ועדות משנה שלהן, וכן גוף הכפוף לאחת מהן או שהיא בעלת זכויות בו.

{{ח:סעיף|2|איסורים על חברי מועצות}}
{{ח:תת|(א)}} עורך דין שהוא חבר במועצה, או שטרם חלפה שנה מאז חדל להיות חבר בה –
{{ח:תתת|(1)}} לא יתייצב בשם שולחו בפני המועצה ולא ייצגו ולא יפעל בשמו בפניה;
{{ח:תתת|(2)}} לא ייצג את שולחו בכל ענין שבפני בית משפט, בית דין, ועדה או גוף שיפוטי או מעין שיפוטי אחר אם המועצה היא צד לאותו הליך;
{{ח:תתת|(3)}} לא ישתתף בדיון ובהצבעה בישיבות המועצה, כאשר הענין העומד לדיון או להצבעה נוגע לאדם או גוף שעורך הדין מייצגו אותה עת בגדר תפקידיו המקצועיים.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות פסקאות (1) ו־(2) לסעיף קטן (א) יחולו גם על עורך דין שהוא שותפו, מעבידו או עובדו של עורך דין כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|2א|איסור על עורך דין חבר הכנסת|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} עורך דין שהוא חבר הכנסת לא יעסוק בעריכת דין באופן המעלה חשש של ניצול לרעה או השגת כל יתרון או העדפה בשל היותו חבר הכנסת.

{{ח:סעיף|3|איסורים על חברי גופים אחרים}}
{{ח:ת}} עורך דין שהוא חבר בית דין, גוף שיפוטי או מעין שיפוטי אחר או חבר ועדה או גוף נבחר או ממונה של מוסד כל שהוא, לא ייצג את שולחו בפניהם בכל הליך שהוא.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי לשכת עורכי־הדין (חברי גופים נבחרים או ממונים), תשכ״ט–1969“.

{{ח:חתימות|ב׳ בטבת תשכ״ט (23 בדצמבר 1968)}}
* '''י׳ רוטנשטרייך'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי־הדין
* נתאשר.
'''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי-הדין (מנין חוקי בהצבעות בישיבות המועצה הארצית והועד המרכזי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי־הדין (מנין חוקי בהצבעות בישיבות המועצה הארצית והועד המרכזי), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 834|כללי לשכת עורכי־הדין (מנין חוקי בהצבעות בישיבות המועצה הארצית והועד המרכזי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5353.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|סעיף 109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מנין חוקי בהצבעות}}
{{ח:תת|(א)}} המנין החוקי בעת הצבעה בישיבות המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין יהא שליש מחבריה.
{{ח:תת|(ב)}} המנין החוקי בעת הצבעה בישיבות הועד המרכזי של לשכת עורכי הדין יהא רוב חבריו.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} כללי לשכת עורכי הדין (מנין חוקי בישיבות המועצה הארצית), התשל״ג–1973 – בטלים.

{{ח:חתימות|י״ח באייר התשנ״א (2 במאי 1991)}}
* '''גדעון גורדון'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי־הדין
* נתאשר.
'''דן מרידור'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מים (צריכת מים בבריכות דגים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מים (צריכת מים בבריכות דגים), תשכ״ג–1963}}
{{ח:קטע3||כללים לצריכת מים לבריכות דגים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ג, 1428|כללי מים (צריכת מים בבריכות דגים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1444.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 21|סעיף 21}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, תשי״ט–1959}}, ולאחר התייעצות עם מועצת המים, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שימוש במים לבריכות דגים}}
{{ח:ת}} לא יצרוך צרכן, למטרת גידול דגים בבריכות מים, אלא בכמויות ובתנאים שנקבעו לבריכות שאותרו ברשיון ההפקה שניתן לספק המים שלו.

{{ח:סעיף|2|הודעת נציב המים}}
{{ח:תת|(א)}} נציב המים ישלח לכל צרכן הודעה המפרטת את שטחי הבריכות שאותרו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}}.
{{ח:תת|(ב)}} צרכן שלא קיבל את ההודעה כאמור תוך 15 יום מיום תחילתם של כללים אלה, יפנה לנציב המים תוך 10 ימים לאחר המועד האמור לשם קבלת ההודעה.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי מים (צריכת מים בבריכות דגים), תשכ״ג–1963“.

{{ח:חתימות|כ״ג בניסן תשכ״ג (17 באפריל 1963)}}
* '''משה דיין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מים (שימוש במים בבריכת שחיה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מים (שימוש במים בבריכת שחיה), תשכ״א–1960}}
{{ח:קטע3||כללים לשימוש במים בבריכת שחיה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״א, 309|כללי מים (שימוש במים בבריכת שחיה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1070.pdf}}, {{ח:תיבה|529|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1079.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 21|סעיף 21}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, תשי״ט–1959}}, ולאחר התייעצות עם מועצת המים, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שימוש במים בבריכת שחיה}}
{{ח:ת}} לא יספק אדם מים לבריכת שחיה, ולא יצרוך מים בבריכת שחיה, אלא אם הותקן בה, על ידי מחזיקה, מיתקן טיהור לשימוש חוזר במים שאושר על ידי נציב המים.

{{ח:סעיף|2|פטור כללי|תיקון: תשכ״א}}
{{ח:ת}} נציב המים יפטור מחזיק בריכת שחיה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}} אם הוכיח להנחת דעתו –
{{ח:תת|(1)}} שבבריכה נצרכים מי ים, מים מלוחים, או מים שאינם ראויים לשתיה או להשקאה;
{{ח:תת|(2)}} שהבריכה משמשת גם כבריכת אגירה וויסות לצרכי שתיה, השקאה ותעשיה, ושהמים הנצרכים בה נכללים בכמויות המים שהותרו על ידי המוסדות המוסמכים לכך לשימוש במסגרת מטרת המים.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה, לגבי בריכת שחיה שהיתה בשימוש ערב פרסומם של כללים אלה ברשומות, היא ביום י״ד בניסן תשכ״א (31 במרס 1961).

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי מים (שימוש במים בבריכת שחיה), תשכ״א–1960“.

{{ח:חתימות|י״ד בחשון תשכ״א (4 בנובמבר 1960)}}
* '''משה דיין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מים (שימוש במים בלולים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מים (שימוש במים בלולים), תשכ״ב–1961}}
{{ח:קטע3||כללים לשימוש במים בלולים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 77|כללי מים (שימוש במים בלולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1206.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 1939|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3227.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 21|סעיף 21}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, תשי״ט–1959}}, ולאחר התייעצות עם מועצת המים, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לול“ – כל מבנה המשמש לגידול והחזקת עופות, לרבות בתי אימון, סוללות אימון, סוללות פיטום וסוללות הטלה.

{{ח:סעיף|2|מי שתיה בלולים}}
{{ח:ת}} לא יספק אדם מי שתיה לעופות בלול ולא ישתמש במים כאמור אלא אם הותקן בו מיתקן אוטומטי לויסות המים שימנע לחלוטין זרימת עודפים של מי שתיה מהשקתות או מכל כלי אחר המשמש להרוויית עופות.

{{ח:סעיף|3|מי קירור בלולים|תיקון: תשל״ד}}
{{ח:ת}} לא יספק אדם מים לצרכי קירור או צינון של לול ולא יצרוך מים לצרכים כאמור, אלא אם הותקן בתוך מבנה הלול מיתקן צינון או ערפול מבוקר, אשר נציב המים אישר מראש.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה לגבי לולים שהיו קיימים ערב פרסומם של כללים אלה ברשומות היא לגבי הסעיפים המפורטים להלן כפי שצויין לצדו של כל אחד מהם:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} – ביום כ״ב באדר א׳ תשכ״ב (1 במרס 1962);
{{ח:תת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} – ביום ב׳ באלול תשכ״ב (1 בספטמבר 1962).

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי מים (שימוש במים בלולים), תשכ״ב–1961“.

{{ח:חתימות|ט׳ בתשרי תשכ״ב (19 בספטמבר 1961)}}
* '''משה דיין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מימון מפלגות (מימון תשלומים לצוות הפרלמנטרי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מימון מפלגות (מימון תשלומים לצוות הפרלמנטרי), התשס״ה–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 63|כללי מימון מפלגות (מימון תשלומים לצוות הפרלמנטרי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6343.pdf}}, {{ח:תיבה|675|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6378.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1098|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7372.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1318|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7832.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 1482|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6918.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 694|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6976.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 834|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7094.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 782|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7224.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 982|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7498.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 802|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7627.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1014|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7807.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 914|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7940.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1920|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8158.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 423|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8327.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1643|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9901.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 881|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10508.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1283|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11058.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 623|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11632.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 3א|סעיף 3א}} {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות|לחוק מימון מפלגות, התשל״ג–1973}}, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חלוקת הסכום השנתי בין הסיעות|תיקון: תשס״ה, תשע״ד, [הודעות]}}
{{ח:ת}} מתוך הסכום השנתי הכולל המיועד למימון התשלומים לצוות הפרלמנטרי, הסכום שישולם לסיעה שמספר חבריה הוא כמפורט להלן בטור א׳, לא יעלה על המפורט לצדו בטור ב׳:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} מספר חברי הכנסת הנמנים עם הסיעה ביום התשלום	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} סכום בשקלים חדשים

2 עד 5	340,770 {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2025, 394,200)}}

6 עד 10	503,750 {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2025, 582,700)}}

11 עד 15	666,710 {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2025, 771,300)}}

16 עד 20	829,680 {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2025, 959,600)}}

21 ומעלה	992,670 {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2025, 1,148,200)}}

על כל 10 חברי הכנסת מעל 21 חברי הכנסת	162,970 {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2025, 188,400)}}

{{ח:סעיף|2|הצמדה|תיקון: תשע״ד, תשע״ז}}
{{ח:ת}} הסכומים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} יעודכנו מדי שנה בדרך האמורה {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 1ג|בסעיף 1ג לחוק מימון מפלגות, התשל״ג–1973}}.

{{ח:חתימות|כ״ח באלול התשס״ד (14 בספטמבר 2004)}}
* '''ראובן ריבלין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (הוראות בדבר העברת כספים מקרן השתלמות אחת לקרן השתלמות אחרת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (הוראות בדבר העברת כספים מקרן השתלמות אחת לקרן השתלמות אחרת), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 924|כללי מס הכנסה (הוראות בדבר העברת כספים מקרן השתלמות אחת לקרן השתלמות אחרת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5361.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|כללי מס הכנסה (פטור ממס בשל העברה ושינוי יעוד של כספים בקופות גמל)#סעיף 2|סעיף 2(א)(7)}} {{ח:חיצוני|כללי מס הכנסה (פטור ממס בשל העברה ושינוי יעוד של כספים בקופות גמל)|לכללי מס הכנסה (פטור ממס בשל העברה ושינוי יעוד של כספים בקופות גמל), התש״ן–1990}}, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|העברת כספים בין קרנות השתלמות}}
{{ח:ת}} העביר מעביד סכומים מקרן השתלמות אחת לקרן השתלמות אחרת, תהא ההעברה פטורה ממס אם הוכח להנחת דעת נציב מס הכנסה כי תנאי הפרשת הכספים והתנאים לפטור בעת משיכת הכספים, בקרן אשר הכספים הועברו אליה, אין בהם כדי להיטיב לעומת התנאים בקרן שממנה הועברו הכספים.

{{ח:סעיף|2|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתו של {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}} לגבי העברות שבוצעו בשנת המס 1991 או לאחר מכן.

{{ח:חתימות|י״ג בסיון התשנ״א (26 במאי 1991)}}
* '''משה גביש'''
נציב מס הכנסה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (השוואת הון על פי דו"ח שהגיש יהלומן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (השוואת הון על פי דו״ח שהגיש יהלומן), התשמ״ו–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 616|כללי מס הכנסה (השוואת הון על פי דו״ח שהגיש יהלומן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4911.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים בדבר ניהול פנקסי חשבונות של יהלומן וקביעת הכנסתו החייבת)#סעיף 10|תקנה 10}} {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים בדבר ניהול פנקסי חשבונות של יהלומן וקביעת הכנסתו החייבת)|לתקנות מס הכנסה (כללים בדבר ניהול פנקסי חשבונות של יהלומן וקביעת הכנסתו החייבת), תשמ״א–1980}} (להלן – התקנות), אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרשנות}}
{{ח:תת|(א)}} בכללים אלה, ”הצהרת הון“ – דו״ח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 135|סעיף 135 לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה) בדבר הון ונכסים.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מונח בכללים אלה תבוא המשמעות שיש לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}} או {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים בדבר ניהול פנקסי חשבונות של יהלומן וקביעת הכנסתו החייבת)|בתקנות}}, זולת אם יש לו בכללים אלה הוראה מפורשת אחרת.

{{ח:סעיף|2|תרגום לדולרים לצורך השוואת הון}}
{{ח:תת|(א)}} סכומי הנכסים וההתחייבויות הכלולים בהצהרת ההון הראשונה שהגיש יהלומן ליום 31 במרס 1979 או לאחריו (להלן – הצהרת ההון הבסיסית) יתורגמו לדולרים לצורך השוואת ההון לפי שער הדולר ליום הצהרה.
{{ח:תת|(ב)}} סכומי הנכסים, יתרות החייבים והזכאים, המקורות המגדילים את ההון והשימושים המקטינים את ההון, שנרכשו, נוספו, נוצרו, או נגרעו, לפי הענין, בתקופה שבין המועד שאליו מתייחסת הצהרת ההון הבסיסית לבין המועד שאליו מתייחסת הצהרת ההון הנוספת, יתורגמו לצורך ההשוואה לפי שער הדולר במועד הרכישה, ההוספה, ההיווצרות או הגריעה, לפי הענין; לא ציין היהלומן את המועד האמור, יקבע אותו פקיד השומה לפי מיטב שפיטתו.

{{ח:חתימות|ז׳ בשבט התשמ״ו (17 בינואר 1986)}}
* '''יאיר רבינוביץ'''
נציב מס הכנסה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (זיכוי לעולים במקרים מיוחדים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (זיכוי לעולים במקרים מיוחדים), תשל״ח–1977}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר זיכוי לעולים במקרים מיוחדים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 84|כללי מס הכנסה (זיכוי לעולים במקרים מיוחדים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3769.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 35|סעיף 35}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בכללים אלה, ”קטין“ – מי שטרם מלאו לו 18 שנה.

{{ח:סעיף|2|זיכויים למי שהיה בעבר עולה או אזרח}}
{{ח:ת}} לענין מתן זיכויים עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 35|סעיף 35(א) ו־(ב) לפקודה}} יראו כעולה את המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} מי שהיה עולה בתקופה שלפני י״ב בניסן תשל״ז (31 במרס 1977) ושהה בישראל תקופה או תקופות שלא עלו ביחד על שנתיים ולא קיבל, לגבי הכנסתו באותה תקופה, פטור ממס על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16|סעיף 9(16) לפקודה}} או נקודות זיכוי על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 35|סעיף 35 לפקודה}};
{{ח:תת|(2)}} מי שהיה עולה אם עזב את ישראל כקטין לפני י״ב בניסן תשל״ז (31 במרס 1977) וחזר אליה כעבור תקופה שאיננה פחותה מחמש שנים;
{{ח:תת|(3)}} מי שעזב את ישראל כקטין וחזר אליה כעבור תקופה של חמש שנים לפחות.

{{ח:סעיף|3|חישוב תקופת ההקלה}}
{{ח:ת}} לפי בקשת הנישום לא תובא במנין 42 החדשים כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 35|בסעיף 35(ג) לפקודה}} תקופת שירות סדיר לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, ותקופת לימודים במוסד ללימוד על־תיכוני.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתם של כללים אלה משנת המס 1975.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי מס הכנסה (זיכוי לעולים במקרים מיוחדים), תשל״ח–1977“.

{{ח:חתימות|ח׳ בתשרי תשל״ח (20 בספטמבר 1977)}}
* '''גדעון פת'''
שר הבינוי והשיכון
ממלא מקום שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (זיכוי ממס לתושב חוץ בשל הוצאות להחזקה במוסד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (זיכוי ממס לתושב חוץ בשל הוצאות להחזקה במוסד), התשמ״ב–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 313|כללי מס הכנסה (זיכוי ממס לתושב חוץ בשל הוצאות להחזקה במוסד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4291.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 69|סעיפים 60 {{ח:הערה|[צ״ל: 69]}}}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|זיכוי בעד הוצאות רפואיות מיוחדות}}
{{ח:ת}} בחישוב הכנסתו החייבת של יחיד שאינו תושב ישראל ששילם בשנת המס הוצאות בשל החזקתו במוסד מיוחד בישראל של ילד, אשה או הורה משותקים לחלוטין, מרותקים למיטה בתמידות, עיוורים או בלתי שפויים בדעתם וכן בשל ילד מפגר יותר זיכוי ממס בשל הוצאות אלה, כמפורט {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 44|בסעיף 44(א) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתם של כללים אלה משנת המס 1981 ואילך.

{{ח:חתימות|כ״ח בתשרי התשמ״ב (26 באוקטובר 1981)}}
* '''יורם ארידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (זכאות למשיכת סכומים להשתלמות מקרן השתלמות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (זכאות למשיכת סכומים להשתלמות מקרן השתלמות), התשנ״ז–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ז, 884|כללי מס הכנסה (זכאות למשיכת סכומים להשתלמות מקרן השתלמות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5836.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16ב|סעיף 9(16ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני קובע כללים אלו:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן השתלמות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 17.5א|בסעיף 17(5א) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום זכאות“ – סכומים שנצברו בחשבונו של יחיד בקרן ההשתלמות עד למועד משיכתם לצורך ההשתלמות ואשר אינם עולים על סכום ההוצאות בשל ההשתלמות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום ההוצאות בשל ההשתלמות“ – סכום ההוצאות שמוציא היחיד בשל ההשתלמות המותרות בניכוי על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}} והתקנות שהותקנו מכוחה.

{{ח:סעיף|2|זכות למשיכת סכומים להשתלמות}}
{{ח:ת}} בכפוף לאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.16ב|בסעיף 9(16ב) לפקודה}}, יחיד יהא זכאי למשוך סכומים בפטור ממס מקרן השתלמות, לצורך השתלמות, עד לסכום הזכאות ובתנאי שההשתלמות נועדה לשמירת רמתו המקצועית בתחום עיסוקו או משלח ידו.

{{ח:חתימות|ד׳ באייר התשנ״ז (9 ביוני 1997)}}
* '''דורון לוי'''
נציב מס הכנסה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (מניעת כפל מס עקב שלילת הטבות במיזוג)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (מניעת כפל מס עקב שלילת הטבות במיזוג), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1356|כללי מס הכנסה (מניעת כפל מס עקב שלילת הטבות במיזוג)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5674.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103י|סעיף 103י(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מיסוי לאחר שלילת ההטבות}}
{{ח:ת}} בוטלו ההטבות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103י|בסעיף 103י לפקודה}}, לא יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה2 פרק 2|הפרק השני בחלק ה2 לפקודה}}, למעט {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103י|סעיף 103י}}, ויראו את האירועים הבאים כאילו חלו במועד המיזוג בסדר המפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} החברה המעבירה מכרה את נכסיה כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103|בסעיף 103 לפקודה}} (להלן – נכסים), לחברה הקולטת תמורת המחאת התחייבות החברה המעבירה לחברה הקולטת ומניות החברה הקולטת, אותן קיבלה בעקבות המיזוג (להלן – המניות);
{{ח:תת|(2)}} החברה המעבירה נתפרקה ובעלי הזכויות בה קיבלו את המניות.

{{ח:סעיף|2|בחירת הנישום}}
{{ח:ת}} המנויים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103י|בסעיף 103י(ג)(1) ו־(2) לפקודה}} רשאים כולם יחד להודיע, בכתב, לפקיד השומה, תוך שישים ימים מיום שקיבלו דרישה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103י|סעיף 103י(ב)}}, כי במקום האירועים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(1) ו־(2)}} חלו האירועים הבאים בסדר המפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} החברה המעבירה נתפרקה ונכסיה והתחייבויותיה הועברו לבעלי הזכויות בה;
{{ח:תת|(2)}} מי שהיו בעלי הזכויות בחברה המעבירה מכרו את הנכסים לחברה הקולטת תמורת המחאת התחייבויות כאמור בפסקה (1) לחברה הקולטת, בתוספת מניות החברה הקולטת.

{{ח:סעיף|3|הגשת דו״חות מתוקנים}}
{{ח:ת}} נשללו ההטבות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103י|בסעיף 103י לפקודה}}, יגישו המנויים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103י|בסעיף 103י(ג) לפקודה}} דו״חות מתוקנים לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} על הכנסותיהם החל במועד המיזוג ועל הכנסות החברה המעבירה לשנת המס שבה חל מועד המיזוג.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתם של כללים אלה לגבי מיזוג שמועדו החל ביום י״ז בטבת התשנ״ד (31 בדצמבר 1993).

{{ח:חתימות|כ״ח באדר א׳ התשנ״ה (28 בפברואר 1995)}}
* '''דורון לוי'''
נציב מס הכנסה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (מניעת כפל מס עקב שלילת הטבות בפיצול)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (מניעת כפל מס עקב שלילת הטבות בפיצול), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 534|כללי מס הכנסה (מניעת כפל מס עקב שלילת הטבות בפיצול)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5734.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103י|סעיפים 103י(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ח|ו־105ח(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מיסוי לאחר שלילת הטבות}}
{{ח:ת}} בוטלו ההטבות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103י|בסעיפים 103י}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ח|ו־105ח לפקודה}}, לא יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה2 פרק 4|הפרק הרביעי בחלק ה2 לפקודה}}, למעט {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ח|סעיף 105ח}} ויחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} היה פיצול כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105א|בסעיף 105א(1) לפקודה}}, יראו את האירועים הבאים כאילו חלו במועד הפיצול ובסדר המפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} החברה המתפצלת מכרה לחברה החדשה את הנכסים כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103|בסעיף 103 לפקודה}} (להלן – הנכסים) שהועברו לה, תמורת המחאת ההתחייבויות שהועברו לחברה החדשה ומניות החברה החדשה;
{{ח:תתת|(ב)}} מניות החברה החדשה הועברו לבעלי המניות של החברה המתפצלת כדיבידנד;
{{ח:תת|(2)}} היה הפיצול כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105א|בסעיף 105א(2) לפקודה}} – יראו את החברה המתפצלת כאילו מכרה את נכסיה לחברה החדשה תמורת המחאת התחייבויות החברה המתפצלת לחברה החדשה ומניות החברה החדשה אותן קיבלה בעקבות הפיצול.

{{ח:סעיף|2|דו״חות מתוקנים}}
{{ח:ת}} בוטלו ההטבות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103י|בסעיף 103י}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ח|ו־105ח לפקודה}}, יגישו המנויים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103י|בסעיפים 103י(ג)(1) ו־(2)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ח|ו־105ח לפקודה}} דו״חות מתוקנים לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} על הכנסותיהם החל בשנת המס שבה חל מועד הפיצול.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתם של כללים אלה לגבי פיצולים החל ביום י״ז בטבת התשנ״ד (31 בדצמבר 1993).

{{ח:חתימות|כ״ט בטבת התשנ״ו (21 בינואר 1996)}}
* '''דורון לוי'''
נציב מס הכנסה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (פטור מחובת ניהול חשבונות לבעל עסק זעיר במקרים מיוחדים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (פטור מחובת ניהול חשבונות לבעל עסק זעיר במקרים מיוחדים), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1226|כללי מס הכנסה (פטור מחובת ניהול חשבונות לבעל עסק זעיר במקרים מיוחדים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4253.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130|סעיף 130(א)(3)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בקשת פטור}}
{{ח:ת}} נישום שהוא בעל עסק זעיר כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 145א|בסעיף 145א לפקודה}} רשאי לבקש פטור מחובת ניהול פנקסים על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130|סעיף 130(א)(3)}} אם נתקיימה אחת מאלה:
{{ח:תת|(א)}} הוא סובל מליקוי גופני שמשפיע על היכולת לנהל רישומים חשבונאיים סדירים;
{{ח:תת|(ב)}} הוא סובל מהפרעות נפשיות המונעות ממנו לנהל רישומים חשבונאיים סדירים;
{{ח:תת|(ג)}} אינו יודע לכתוב בשפה כלשהי.

{{ח:חתימות|כ״ב בסיון התשמ״א (24 ביוני 1981)}}
* '''דב נייגר'''
נציב מס הכנסה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (פטור ממס בשל העברה ושינוי יעוד של כספים בקופות גמל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (פטור ממס בשל העברה ושינוי יעוד של כספים בקופות גמל), התש״ן–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ן, 1003|כללי מס הכנסה (פטור ממס בשל העברה ושינוי יעוד של כספים בקופות גמל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5287.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 1187|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5613.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ד|סעיף 3(ד)(2)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרשנות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה תהיה לכל מונח המשמעות שיש לו {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופת גמל)|בתקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופת גמל), התשכ״ד–1964}} (להלן – התקנות), זולת אם נאמר אחרת בכללים אלה.

{{ח:סעיף|2|פטור|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} סכומים שהועברו על ידי מעביד מקופת גמל אחת לקופת גמל אחרת, בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופת גמל)|לתקנות}}, יהיו פטורים ממס בכל אחד מן המקרים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} העברה מקופת גמל לקיצבה שאינה קופת ביטוח לקופת גמל אחרת לקיצבה שאינה קופת ביטוח;
{{ח:תתת|(2)}} העברה מקופת ביטוח לקופה אחרת המשמשת לאותה מטרה, למעט העברה לקופת גמל לקיצבה שאינה קופת ביטוח;
{{ח:תתת|(3)}} העברה מקופת גמל לתגמולים לקופת גמל אחרת לתגמולים;
{{ח:תתת|(4)}} העברה מקופה מרכזית לפיצויים לקופה מרכזית אחרת לפיצויים;
{{ח:תתת|(5)}} העברה מקופת גמל אישית לפיצויים לקופת גמל אישית אחרת לפיצויים;
{{ח:תתת|(6)}} העברה מחשבון של מעביד אחד לחשבון של מעביד שני, באותה קופה, של כל הכספים העומדים לזכות עובדים של המעביד האחד העוברים לעבוד אצל המעביד השני, אם ההעברה אושרה ע״י הנציב והמעביד השני לא תבע בניכוי כל סכום בשל העברה זו;
{{ח:תתת|(7)}} העברה אחרת, לרבות העברה מקרן השתלמות אחת לקרן השתלמות אחרת וכן שינוי יעוד, ובלבד שאושרו מראש בידי הנציב בין בכללים שיפרסם לגבי סוגי העברות ובין לגבי העברה מסויימת, אם אין בהם כדי לגרום להטבת מס או להטבה בתשואה שנותנת המדינה.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי מס הכנסה (הוראות בדבר העברת כספים מקרן השתלמות אחת לקרן השתלמות אחרת)|כללי מס הכנסה (הוראות בדבר העברת כספים מקרן השתלמות אחת לקרן השתלמות אחרת), התשנ״א–1991}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} הפטור לפי סעיף קטן (א) יחול רק אם המעביר לא תבע בניכוי כל סכום בשל ההעברה.

{{ח:חתימות|י״ד באב התש״ן (5 באוגוסט 1990)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]