תקנות הבחירות לכנסת (סדרי ערעורים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבחירות לכנסת (סדרי ערעורים), תשי״ט–1959}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ערעורים הנוגעים לרשימות מועמדים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ט, 1566|תקנות הבחירות לכנסת (סדרי ערעורים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0921.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 64|סעיף 72}} {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|לחוק הבחירות לכנסת, תשי״ט–1959}}, ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגשת הודעת הערעור}}
{{ח:תת|(א)}} הודעת ערעור (להלן – הודעה) בערעורים לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 64|סעיף 24 לחוק}} תוגש למזכירות בית המשפט העליון בחמישה העתקים, חתומים ביד המערער, ויצויינו בה העדים והמסמכים שישמשו בידי המערער לביסוס טענותיו.
{{ח:תת|(ב)}} להודעה יצורפו חמישה העתקים מהודעת הסירוב של ועדת הבחירות המרכזית, וכן תצהיר, בחמישה העתקים, לאימות העובדות שעליהן מסתמך המערער.

{{ח:סעיף|2|המשיב בערעור}}
{{ח:ת}} יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית (להלן – היושב ראש) יצויין בהודעה כמשיב.

{{ח:סעיף|3|החזרת העתק מההודעה למערער}}
{{ח:ת}} העתק מההודעה, בציון יום הגשתה ומועד שמיעת הערעור, יוחזר למוסר ההודעה, ואישור המוסר לקבלת ההעתק, דינו כדין אישור המערער לקבלת הזמנה לדין.

{{ח:סעיף|4|מסירת העתק מההודעה למשיב}}
{{ח:תת|(א)}} אחד ההעתקים מההודעה, שצויינו עליו יום הגשתה ומועד שמיעת הערעור, ומהמצורפות אליה, יימסרו לידי היושב ראש או יונחו במשרד ועדת הבחירות המרכזית לא יאוחר מ־48 שעות לפני מועד שמיעת הערעור.
{{ח:תת|(ב)}} נמסר העתק ההודעה לידי היושב ראש או הונח במשרד ועדת הבחירות המרכזית, יראו את המסירה או ההנחה כאמור כהזמנה לדין שנמסרה כדין למשיב.

{{ח:סעיף|5|זכותו של מי שלא אושר כמועמד}}
{{ח:ת}} הוגש ערעור על סירוב ועדת הבחירות המרכזית לאשר אחד משמות המועמדים שברשימת מועמדים בלי שסירבה לאשר את הרשימה כולה, יהיה האדם שסירבו לאשרו כאמור זכאי להתייצב ולטעון בשמיעת הערעור; קיבל המערער הזמנה לדין, רואים אותו אדם כאילו קיבל גם הוא הזמנה לדין.

{{ח:סעיף|6|ייצוג היושב ראש}}
{{ח:ת}} היושב ראש זכאי להיות מיוצג בערעור על ידי היועץ המשפטי לממשלה או בא־כוחו.

{{ח:סעיף|7|אי־התייצבות בעל דין}}
{{ח:תת|(א)}} לא התייצב המערער במועד שנקבע לשמיעת הערעור, רשאי בית המשפט למחוק את הערעור או לדחות את שמיעתו, ואם התייצב היושב ראש – רשאי בית המשפט גם לדון בערעור ולתת פסק דין שלא בפני המערער.
{{ח:תת|(ב)}} לא התייצב היושב ראש במועד שנקבע לשמיעת הערעור והתייצב המערער, רשאי בית המשפט לדון בערעור ולתת פסק דין שלא בפני היושב ראש.

{{ח:סעיף|8|טענות פורמליות וראיות נוספות}}
{{ח:ת}} בית המשפט הדן בערעור רשאי לא להיזקק לטענות פורמליות או לראיות שלא צויינו בהודעה.

{{ח:סעיף|9|איחוד ערעורים}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי לאחד ערעורים התלויים ועומדים לפניו אם הם נוגעים למועמדים של רשימת מועמדים אחת או אם כרוכות בהם אותן שאלות חוק או אותן שאלות עובדה, או שאלות חוק או שאלות עובדה דומות.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי לתת פסק דין אחד במספר ערעורים שנדונו על ידיו והנוגעים למועמדים של רשימת מועמדים אחת, אף אם לא אוחדו הערעורים כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|10|סדרי הדין}}
{{ח:ת}} סדרי הדין החלים על בקשה בדרך המרצה בבית המשפט המחוזי יחולו, בשינויים המחוייבים לפי הנסיבות, על דיון בערעור לפי תקנות אלה בכל ענין שאין עליו הוראה אחרת {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|בחוק הבחירות לכנסת, תשי״ט–1959}}, או בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|11|מסירת פסק הדין}}
{{ח:תת|(א)}} פסק הדין יימסר לועדת הבחירות המרכזית לא יאוחר מהיום ה־20 שלפני יום הבחירות.
{{ח:תת|(ב)}} נמסר העתק פסק הדין לידי היושב ראש או הונח במשרד ועדת הבחירות המרכזית, יראו את המסירה או ההנחה כאמור כמסירה כדין לועדת הבחירות המרכזית.

{{ח:סעיף|12|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הבחירות לכנסת (סדרי ערעורים), תשט״ו–1955 – בטלות.

{{ח:סעיף|13|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הבחירות לכנסת (סדרי ערעורים), תשי״ט–1959“.

{{ח:חתימות|ט״ו בסיון תשי״ט (21 ביוני 1959)}}
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]