gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות יישום תכנית ההתנתקות (נסיבות שבהן לא יראו מכירת מניות כאי-קיומו של תנאי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (נסיבות שבהן לא יראו מכירת מניות כאי־קיומו של תנאי), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 972|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (נסיבות שבהן לא יראו מכירת מניות כאי־קיומו של תנאי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6422.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות#סעיף 107|סעיף 107(ג)(1)(ו)}} {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות|לחוק יישום תכנית ההתנתקות, התשס״ה–2005}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אגודה מתפרקת“ – אגודה הנמצאת בהליכי פירוק, כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (תאגידים קשורים לאגודות שיתופיות התיישבותיות)|בתקנות תאגידים קשורים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד מסוים“ – כל אחד מאלה: תאגיד ההחזקות, חברת הקרקע, חברת משקי חבל עזה בע״מ, חברת הדרי קטיף בע״מ ותאגיד תפוחי אדמה עצמונה, כמשמעותם בתקנות תאגידים קשורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות תאגידים קשורים“ – {{ח:חיצוני|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (תאגידים קשורים לאגודות שיתופיות התיישבותיות)|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (תאגידים קשורים לאגודות שיתופיות התיישבותיות), התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת המגבלה“ – תקופה של שנתיים מיום הפירוק של אגודה מתפרקת.

{{ח:סעיף|2|סייג לקיומו של תנאי}}
{{ח:ת}} לא יראו מכירה של מניות שנעשתה במהלך תקופת המגבלה כאי־קיום של התנאי האמור {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות#סעיף 107|בסעיף 107(ג)(1)(ו) לחוק}}, אם היתה המכירה אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מכירה של זכויות בתאגיד מסוים לבעל זכויות אחר באותו תאגיד שהיה חבר באחת מהאגודות המתפרקות ביום הקובע, אם בעקבות המכירה לא החזיק הרוכש בזכויות באותו תאגיד בשיעור של 50% או יותר;
{{ח:תת|(2)}} מכירה בידי אחד או יותר מבעלי הזכויות בתאגיד מסוים, של זכויות ששיעורן פחות מ־10% מזכויותיו בתאגיד, ואם הסכימו בעלי הזכויות האחרים – שיעור גבוה יותר, ובלבד שסך הזכויות שנמכרו בידי כלל בעלי הזכויות באותו תאגיד לא יעלה על 10% מכלל הזכויות בו;
{{ח:תת|(3)}} מכירה שלא מרצון, כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103|בסעיף 103 לפקודת מס הכנסה}}.

{{ח:חתימות|ל׳ באב התשס״ה (4 בספטמבר 2005)}}
* '''אהוד אולמרט'''
ממלא מקום שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות יישום תכנית ההתנתקות (תאגידים קשורים של אגודות שיתופיות התיישבותיות) (הוראות לענין מס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (תאגידים קשורים של אגודות שיתופיות התיישבותיות) (הוראות לענין מס), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 971|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (תאגידים קשורים של אגודות שיתופיות התיישבותיות) (הוראות לענין מס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6422.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות#סעיף 107|סעיף 107(ג)(4)}} {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות|לחוק יישום תכנית ההתנתקות, התשס״ה–2005}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת הקרקע“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (תאגידים קשורים לאגודות שיתופיות התיישבותיות)|בתקנות תאגידים קשורים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות תאגידים קשורים“ – {{ח:חיצוני|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (תאגידים קשורים לאגודות שיתופיות התיישבותיות)|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (תאגידים קשורים לאגודות שיתופיות התיישבותיות), התשס״ה–2005}}.

{{ח:סעיף|2|החלת הורא{{ח:הערה|ו}}ת {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות#סעיף 107|סעיף 107 לחוק}} במקרים מסוימים}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות#סעיף 107|סעיף 107 לחוק}} יחולו, בהתקיים כל התנאים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות#סעיף 107|בסעיף 107(ג)(1) לחוק}} ובשינויים המחויבים –
{{ח:תת|(1)}} גם לגבי שינוי מבנה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (תאגידים קשורים לאגודות שיתופיות התיישבותיות)#סעיף 2|בתקנה 2(א) ו־(ב) לתקנות תאגידים קשורים}}, ובלבד שייעודם של המקרקעין לפי התכנית החלה עליהם לא שונה אגב העברתם לחברת הקרקע לעומת הייעוד על פי התכנית שחלה עליהם לפני ההעברה;
{{ח:תת|(2)}} גם על שינוי מבנה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (תאגידים קשורים לאגודות שיתופיות התיישבותיות)#סעיף 2|בתקנות 2(ג) ו־(ד)}} {{ח:חיצוני|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (תאגידים קשורים לאגודות שיתופיות התיישבותיות)#סעיף 3|ו־3 לתקנות תאגידים קשורים}}.

{{ח:סעיף|3|הוראה לענין שווי הרכישה ויום הרכישה}}
{{ח:ת}} שווי הרכישה של זכות במקרקעין במקרקעין שהועברו לחברת הקרקע, כאמור {{ח:חיצוני|תקנות יישום תכנית ההתנתקות (תאגידים קשורים לאגודות שיתופיות התיישבותיות)#סעיף 2|בתקנה 2(ב) לתקנות תאגידים קשורים}}, ויום רכישתם, יהיו כפי שהיו באגודה המתפרקת אילו לא פורקה.

{{ח:חתימות|ל׳ באב התשס״ה (4 בספטמבר 2005)}}
* '''אהוד אולמרט'''
ממלא מקום שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות יסודות התקציב (המחאה או שעבוד של זכות בידי תאגיד מים וביוב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות יסודות התקציב (המחאה או שעבוד של זכות בידי תאגיד מים וביוב), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 439|תקנות יסודות התקציב (המחאה או שעבוד של זכות בידי תאגיד מים וביוב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6370.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 31ב|סעיף 31ב}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגרת חוב“ – איגרת חוב מובטחת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המחאה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המחאת חיובים|בחוק המחאת חיובים, התשכ״ט–1969}}, לרבות שעבוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ ו”חברה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכות“ – זכות לקבלת תמיכה, מענק או השתתפות אחרת מתקציב המדינה, לרבות זכות מותנית או עתידית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משקיע“ – משקיע המנוי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#תוספת 1 פרט 1|בפסקאות (1) עד (4) לתוספת הראשונה לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף|2|תנאים להמחאה}}
{{ח:ת}} חברה לא תמחה ולא תשעבד זכות או חלק ממנה, זולת אם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} נתקבל אישור מאת החשב הכללי במשרד האוצר או מי שהוא הסמיך לכך; אישור כאמור לא יינתן אלא אם כן נתקבל אישור הממונה כי החברה עומדת בחובותיה וממלאת את תפקידיה לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|חוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}};
{{ח:תת|(2)}} ההמחאה ניתנה להבטחת אשראי שנתקבל ממשקיעים או להבטחת חוב על פי איגרת חוב שהנפיקה החברה;
{{ח:תת|(3)}} ההמחאה כפופה לחובות החברה למשרדי הממשלה, לרבות תשלומי מסים.

{{ח:סעיף|3|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} תקנות אלה באות להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן.

{{ח:חתימות|כ״ט בשבט התשס״ה (8 בפברואר 2005)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות יסודות התקציב (המחאה או שעבוד של זכות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות יסודות התקציב (המחאה או שעבוד של זכות), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 1050|תקנות יסודות התקציב (המחאה או שעבוד של זכות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5372.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 31ב|סעיף 31ב}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכות“ – זכות לקבלת תמיכה, מענק או השתתפות אחרת מתקציב המדינה, לרבות זכות מותנית או עתידית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המחאה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המחאת חיובים|בחוק המחאת חיובים, התשכ״ט–1969}}, לרבות שעבוד.

{{ח:סעיף|2|תנאים להמחאה}}
{{ח:ת}} מי שהממשלה משתתפת בתקציבו לא ימחה זכות או חלק ממנה, זולת אם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} נתקבל אישור להמחאה מאת החשב הכללי או מאת מי שהוא הסמיך לכך;
{{ח:תת|(2)}} סכום ההמחאה אינו עולה על 25% מסך כל הזכות שאושרה לממחה לשנת התקציב שבה מתבצעת ההמחאה;
{{ח:תת|(3)}} ההמחאה הינה להבטחת תשלום שמועד פרעונו חל בתוך ששה חודשים מיום ביצוע ההמחאה;
{{ח:תת|(4)}} ההמחאה הינה של כספים המיועדים להוצאות פיתוח ולא להוצאות שוטפות;
{{ח:תת|(5)}} ההמחאה כפופה לחובות הממחה למשרדי ממשלה, לרבות תשלומי מסים;
{{ח:תת|(6)}} ההמחאה היא בלתי עבירה.

{{ח:סעיף|3|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} תקנות אלה באות להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן.

{{ח:חתימות|כ״ו בתמוז התשנ״א (8 ביולי 1991)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות יסודות התקציב (חובת דיווח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות יסודות התקציב (חובת דיווח), התשנ״ד–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ד, 219|תקנות יסודות התקציב (חובת דיווח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5562.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33א|סעיפים 33א}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 50|ו־50}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל תפקיד“, ”הממונה“ ו”תנאי העסקה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33א|בסעיף 33א(ד) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף“ – גוף מתוקצב וגוף נתמך כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 32|בסעיף 32 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דו״ח“ – דו״ח שנתי ודו״ח נדרש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דו״ח שנתי“ – דין וחשבון שנתי על תנאי העסקה של בעלי תפקיד שעל גוף להגישו לממונה לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33א|סעיף 33א(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דו״ח נדרש“ – דין וחשבון לפי דרישת הממונה, על תנאי העסקת עובדים שעל גוף להגישו לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33א|סעיף 33א(ב) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נתונים“ – נתונים בדו״ח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הדו״ח“ – שנת הכספים שקדמה לשנה שבה מוגש דו״ח שנתי או דו״ח נדרש, לפי הענין.

{{ח:סעיף|2|המועד להגשת דו״ח}}
{{ח:תת|(א)}} דו״ח שנתי יוגש לממונה עד סוף חודש פברואר של כל שנה לגבי תקופת הדו״ח.
{{ח:תת|(ב)}} דו״ח נדרש יוגש לממונה במועד להגשת דו״ח שנתי כאמור בתקנת משנה (א), או עד תום חודשיים מיום מסירת דרישת הממונה במקרה שהדרישה כאמור נמסרה פחות מחודשיים לפני המועד להגשת הדו״ח השנתי.

{{ח:סעיף|3|אופן הגשת דו״ח}}
{{ח:ת}} דו״ח יוגש במסירה לממונה במשרדו בירושלים או במשלוח אליו בדואר רשום או בהעברת נתונים, כולם או חלקם, על מצע מגנטי או בדרך אלקטרונית אחרת להנחת דעת הממונה; נמסרו נתונים כאמור רק בחלקם תושלם מסירת שאר הנתונים באחת הדרכים האחרות האמורות.

{{ח:סעיף|4|פרטי דו״ח}}
{{ח:תת|(א)}} דו״ח שנתי יכלול פירוט מלא של תנאי העסקתו של כל בעל תפקיד בגוף, כמפורט בדרישת הממונה.
{{ח:תת|(ב)}} דו״ח נדרש יכלול פירוט מלא של תנאי העסקתו של כל עובד בגוף.
{{ח:תת|(ג)}} לצד כל פרט שיש לכלול בדו״ח לפי תקנת משנה (א) או (ב) יוצג הפרט המקביל לו לגבי שנת הכספים שקדמה לתקופת הדו״ח.
{{ח:תת|(ד)}} נעדר פרט מן הנדרשים בתקנות משנה (א) עד (ג), יציין מגיש הדו״ח את דבר העדרו ואת הנימוקים לכך.

{{ח:סעיף|5|חתימת דו״ח ואישור נתונים}}
{{ח:תת|(א)}} דו״ח שנתי ודו״ח נדרש ייחתמו ביד מי שהוסמך לחתום בשם הגוף ולצד החתימה יצויינו שמו ותפקידו של החותם ותאריך חתימתו.
{{ח:תת|(ב)}} הועברו הנתונים על מצע מגנטי או בדרך אלקטרונית אחרת, יאשר מעביר הנתונים כי הם הופקו ממערכת שכר המנוהלת אצלו במיומנות מקובלת ובמהלך הרגיל של מתן שירותים ממוחשבים לגוף.

{{ח:סעיף|6|ניהול נתונים}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי לנהל מאגר נתונים במרכז להחסנת מידע באמצעות מערכת עיבוד נתונים אוטומטית.

{{ח:סעיף|7|דין וחשבון של הממונה}}
{{ח:ת}} הדין וחשבון שעל הממונה להגיש מדי שנה לכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33א|סעיף 33א(ג) לחוק}}, יוגש לה עד ה־31 בדצמבר של השנה שלאחר תקופת הדו״ח.

{{ח:סעיף|8|תקופת הדו״ח הראשונה}}
{{ח:ת}} לענין תקנות אלה תהיה תקופת הדו״ח הראשונה שנת הכספים 1993.

{{ח:חתימות|י״ח בחשון התשנ״ד (2 בנובמבר 1993)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (סכומי דמי הגבייה) (יקנעם סומך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (סכומי דמי הגבייה) (יקנעם סומך), התשע״ג–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 775|תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (סכומי דמי הגבייה) (יקנעם סומך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7223.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12|סעיפים 12(ב)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)|לחוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל), התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כביש אגרה יקנעם סומך“ – קטעים 3 ו־7 בכביש ארצי לישראל ממבואות יקנעם ועד מחלף סומך שנחתם לגביהם חוזה זיכיון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל הזיכיון“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק}}, לעניין כביש אגרה יקנעם סומך, לרבות מי שמפעיל מטעמו את כביש אגרה יקנעם סומך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החייב בתשלום“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 6א|בסעיף 6א לחוק}}, החייב בדמי גבייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייב רגיל“ – חייב בתשלום שאינו חייב רשום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייב רשום“ – חייב בתשלום אשר לפני מועד משלוח החשבון בעד נסיעת רכבו בכביש אגרה יקנעם סומך, התקשר בהסכם בכתב עם בעל הזיכיון שעל פיו רשאי בעל הזיכיון לחייבו באמצעות כרטיס אשראי או הוראת קבע או באמצעות פיקדון שהפקיד אצל בעל הזיכיון, ובלבד שהסכום בפיקדון מספיק לכיסוי החיוב.

{{ח:סעיף|2|סכומי דמי הגבייה}}
{{ח:תת|(א)}} סכום דמי הגבייה שישלם חייב רגיל בשל נסיעה בכביש האגרה יקנעם סומך יהיה 1 שקל חדש.
{{ח:תת|(ב)}} חייב רשום פטור מתשלום סכום דמי גבייה בשל נסיעה בכביש אגרה יקנעם סומך.
{{ח:תת|(ג)}} על סכום דמי הגבייה המפורט בתקנת משנה (א) ייווסף מס ערך מוסף, לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}.

{{ח:סעיף|3|עדכון דמי הגבייה}}
{{ח:תת|(א)}} סכום דמי הגבייה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, ישתנה ב־1 באפריל וב־1 באוקטובר של כל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור השינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם.

{{ח:סעיף|4|הוראות שעה}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו, ”יום תחילת תקופת ההפעלה“ – היום שייפתח בו לתנועה הקטע הראשון מבין הקטעים המרכיבים את כביש אגרה יקנעם סומך.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(א)}} יהיה המדד היסודי –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין יום העדכון הראשון של דמי הגבייה שיחול ביום תחילת תקופת ההפעלה – המדד שפורסם בחודש דצמבר 2012;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין יום העדכון השני של דמי הגבייה שיחול ב־1 באפריל או ב־1 באוקטובר, לפי המוקדם, לאחר עבור 24 חודשים מיום תחילת תקופת ההפעלה – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום תחילת תקופת ההפעלה.

{{ח:חתימות|י׳ בשבט התשע״ג (21 בינואר 2013)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה התשתיות הלאומיות והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות כינויי מקור (סדרי רישום של כינויי מקור שארץ מקורם היא ארץ-חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות כינויי מקור (סדרי רישום של כינויי מקור שארץ מקורם היא ארץ־חוץ), תשכ״ז–1967}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי רישום של כינויי מקור שארץ מקורם היא ארץ־חוץ}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ז, 1446|תקנות כינויי מקור (סדרי רישום של כינויי מקור שארץ מקורם היא ארץ־חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1999.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת כינויי מקור#סעיף 35|סעיף 35}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת כינויי מקור|לחוק הגנת כינויי מקור, תשכ״ה–1965}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בחינת בקשה שנתקבלה במשרד הבינלאומי}}
{{ח:ת}} סמוך ככל האפשר לאחר שקיבל הרשם מהמשרד הבינלאומי הודעה שכינוי מקור פלוני של ארץ־חוץ נרשם בפנקס הבינלאומי, יצווה על עריכת הבדיקה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת כינויי מקור#סעיף 17|בסעיף 17 לחוק}} ויודיע על תוצאותיה, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת כינויי מקור#סעיף 18|בסעיפים 18}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת כינויי מקור#סעיף 19|או 19 לחוק}}, למשרד הבינלאומי, בטפסים שנקבעו על ידי המועצה שנתכוננה על פי הסדר ליסבון בדבר הגנת כינויי מקור ורישומם הבינלאומי.

{{ח:סעיף|2|סמכות מבקש להשמיע טענות}}
{{ח:ת}} הודיע הרשם כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת כינויי מקור#סעיף 19|בסעיף 19 לחוק}}, רשאי המבקש, תוך שלושה חדשים מתאריך ההודעה האמורה, לבקש להשמיע טענותיו בדרך שנקבעה {{ח:חיצוני|תקנות כינויי מקור (סדרי רישום של כינויי מקור שארץ מקורם היא ישראל)#סעיף 9|בתקנה 9 לתקנות כינויי מקור (סדרי רישום של כינויי מקור שארץ מקורם היא ישראל), תשכ״ו–1966}} (להלן – תקנות הרישום), ואם ביקש כן יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות כינויי מקור (סדרי רישום של כינויי מקור שארץ מקורם היא ישראל)#סעיף 10|תקנות 10 עד 13 לתקנות האמורות}} בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|3|הודעה על כוונה לרשום כינוי שלגביו נתקבלה הודעה}}
{{ח:ת}} נראה לרשם כי לכאורה נתמלאו, בכינוי שעליו נמסרה הודעה, הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת כינויי מקור#סעיף 18|סעיף 18 לחוק}}, יפרסם ברשומות הודעה על כוונתו לרשום את כינוי המקור, ובנוסף לכך יתן הרשם פומבי לכך בדרך נאותה אחרת ויתן הזדמנות להתנגד לרישום.

{{ח:סעיף|4|סדרי דין בהתנגדות}}
{{ח:ת}} על התנגדות לרישום כינוי מקור שהודעה על כוונה לרשמו פורסמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות כינויי מקור (סדרי רישום של כינויי מקור שארץ מקורם היא ישראל)#סעיף 14|תקנות 14}} {{ח:חיצוני|תקנות כינויי מקור (סדרי רישום של כינויי מקור שארץ מקורם היא ישראל)#סעיף 16|ו־16 עד 28 לתקנות הרישום}} בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|5|סדרי הרישום}}
{{ח:ת}} על רישומו בפנקס של כינוי מקור שארץ מקורו היא ארץ־חוץ יחולו סדרי הרישום {{ח:חיצוני|תקנות כינויי מקור (סדרי רישום של כינויי מקור שארץ מקורם היא ישראל)#סעיף 29|שבתקנות 29 עד 33 לתקנות הרישום}}, בשינויים המחוייבים, ובלבד שברישומים תצויין ארץ המקור על הכינוי.

{{ח:סעיף|6|תחולת ההוראות}}
{{ח:ת}} בכל דבר הנוגע לרישום כינויי מקור ומתן הגנה עליהם שלא נקבע לו {{ח:חיצוני|חוק הגנת כינויי מקור|בחוק}} או בתקנות אלה הוראה מיוחדת יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות כינויי מקור (סדרי רישום של כינויי מקור שארץ מקורם היא ישראל)|תקנות הרישום}}.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות כינויי מקור (סדרי רישום של כינויי מקור שארץ מקורם היא ארץ־חוץ), תשכ״ז–1967“.

{{ח:חתימות|כ״ו בשבט תשכ״ז (6 בפברואר 1967)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות כלי היריה (רישיון ממוחשב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות כלי היריה (רישיון ממוחשב), התשס״ט–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 205|תקנות כלי היריה (רישיון ממוחשב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6730.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק כלי היריה#סעיף 21|סעיף 21(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק כלי היריה|לחוק כלי היריה, התש״ט–1949}}, ולאחר התייעצות עם שר הביטחון והשר לביטחון הפנים, ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חובת הצמדת צילום לרישיון}}
{{ח:ת}} רישיון לכלי יריה הניתן לאדם יהיה בר־תוקף רק אם הונפק יחד עם צילום בעליו, על ידי מחשב משרד הפנים; רשות מוסמכת לא תנפיק ולא תחדש רישיון לכלי ירייה אלא בהתאם לתקנה זו; ואולם רשאית הרשות המוסמכת להנפיק רישיון כלי ירייה בלא צילום בעליו לתקופה שלא תעלה על 120 ימים.

{{ח:סעיף|2|שמירת צילומים}}
{{ח:ת}} צילומים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} ישמשו את הרשות המוסמכת לצורך מילוי תפקידה בלבד ולא יהיה ניתן להעבירם; הצילומים יאגרו במחשב משרד הפנים וינקטו לגביהם אמצעי אבטחה פיזית ואבטחת מידע כנדרש לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילת תוקפן של תקנות אלה 60 ימים מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|4|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} מי שערב תחילתן של תקנות אלה היה בעל רישיון תקף לכלי ירייה, לא יחולו עליו תקנות אלה עד למועד חידוש הרישיון הקרוב.

{{ח:חתימות|כ״ה בחשוון התשס״ט (23 בנובמבר 2008)}}
* '''מאיר שטרית'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות כלי הירייה (הכשרה) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות כלי הירייה (הכשרה) (הוראת שעה), התשפ״ד–2023}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 286|תקנות כלי הירייה (הכשרה) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10860.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק כלי הירייה#סעיף 5ג|סעיפים 5ג(ב) ו־(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק כלי הירייה#סעיף 21|ו־21(ב1)}} {{ח:חיצוני|חוק כלי הירייה|לחוק כלי הירייה, התש״ט–1949}}, ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה – חרבות ברזל}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות כלי הירייה (הכשרה)#סעיף 3|בתקנה 3 לתקנות כלי הירייה (הכשרה), התשע״ח–2018}} (להלן – התקנות העיקריות), הכשרת ריענון כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות כלי הירייה (הכשרה)#סעיף 1|בתקנות העיקריות}}, שנדרש לבצעה לפי {{ח:חיצוני|תקנות כלי הירייה (הכשרה)#סעיף 3|תקנה 3(ג), (ד), (ה) או (ו)}}, לפי העניין, בתקופה שמיום ז׳ בחשוון התשפ״ד (31 באוקטובר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023), מוארכת בזה התקופה לביצועה כלהלן:
{{ח:תת|(1)}} הכשרת ריענון שנדרש לבצעה עד יום ט״ז בחשוון התשפ״ד (31 באוקטובר 2023) – התקופה לביצועה מוארכת עד יום כ״ב בניסן התשפ״ד (30 באפריל 2024);
{{ח:תת|(2)}} הכשרת ריענון שנדרש לבצעה עד יום י״ז בכסלו התשפ״ד (30 בנובמבר 2023) – התקופה לביצועה מוארכת עד יום כ״ג באייר התשפ״ד (31 במאי 2024);
{{ח:תת|(3)}} הכשרת ריענון שנדרש לבצעה עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023) – התקופה לביצועה מוארכת עד יום כ״ד בסיוון התשפ״ד (30 ביוני 2024).

{{ח:חתימות|ט״ז בחשוון התשפ״ד (31 באוקטובר 2023)}}
* '''איתמר בן גביר'''
השר לביטחון לאומי
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות כלי הירייה (הכשרה) (הוראת שעה) (מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות כלי הירייה (הכשרה) (הוראת שעה) (מס׳ 2), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 1580|תקנות כלי הירייה (הכשרה) (הוראת שעה) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11128.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק כלי הירייה#סעיף 5ג|סעיפים 5ג(ב) ו־(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק כלי הירייה#סעיף 21|ו־21(ב1)}} {{ח:חיצוני|חוק כלי הירייה|לחוק כלי הירייה, התש״ט–1949}}, ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה – חרבות ברזל}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות כלי הירייה (הכשרה)#סעיף 3|בתקנה 3 לתקנות כלי הירייה (הכשרה), התשע״ח–2018}} (להלן – התקנות העיקריות), הכשרת ריענון כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות כלי הירייה (הכשרה)|בתקנות העיקריות}}, שנדרש לבצעה לפי {{ח:חיצוני|תקנות כלי הירייה (הכשרה)#סעיף 3|תקנה 3(ג), (ד), (ה) או (ו)}}, לפי העניין, בתקופה שמיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) עד יום כ״א באדר ב׳ התשפ״ד (31 במרץ 2024), מוארכת בזה התקופה לביצועה כלהלן:
{{ח:תת|(1)}} הכשרת ריענון שנדרש לבצעה עד יום כ״א בשבט התשפ״ד (31 בינואר 2024) – התקופה לביצועה מוארכת עד יום כ״ה בתמוז התשפ״ד (31 ביולי 2024);
{{ח:תת|(2)}} הכשרת ריענון שנדרש לבצעה עד יום כ׳ באדר א׳ התשפ״ד (29 בפברואר 2024) – התקופה לביצועה מוארכת עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024);
{{ח:תת|(3)}} הכשרת ריענון שנדרש לבצעה עד יום כ״א באדר ב׳ התשפ״ד (31 במרץ 2024) – התקופה לביצועה מוארכת עד יום כ״ז באלול התשפ״ד (30 בספטמבר 2024).

{{ח:חתימות|כ׳ בשבט התשפ״ד (30 בינואר 2024)}}
* '''איתמר בן גביר'''
השר לביטחון לאומי
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות) (הוראת שעה), התשפ״ד–2023}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 218|תקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10853.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק כלי הירייה#סעיף 12|סעיפים 12(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק כלי הירייה#סעיף 21|ו־21(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק כלי הירייה|לחוק כלי הירייה, התש״ט–1949}}, ולאחר התייעצות עם שר הביטחון, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה – חרבות ברזל}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות)|בתקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות), התשפ״ג–2023}} (להלן – התקנות העיקריות) –
{{ח:תת|(1)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות)#סעיף 2|בתקנה 2 לתקנות העיקריות}}, בתקופה של חצי שנה מיום פרסומן של תקנות אלה {{ח:הערה|(ביום 26.10.2023)}} יראו כאילו {{ח:חיצוני|תקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות)#סעיף 2|בתקנה האמורה}} –
{{ח:תתת|(א)}} בפסקה (3), במקום ”כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024)“ בא ”כ״ה בסיוון התשפ״ד (1 ביולי 2024)“;
{{ח:תתת|(ב)}} בפסקה (4), במקום ”כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024)“ בא ”כ״ה בסיוון התשפ״ד (1 ביולי 2024)“;
{{ח:תת|(2)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות)#סעיף 3|בתקנה 3(ב)(2) לתקנות העיקריות}}, תוקפו של רישיון אשר תקופת תוקפו מסתיימת בתקופה שמיום פרסומן של תקנות אלה {{ח:הערה|(ביום 26.10.2023)}} עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023), מוארך בזה כלהלן:
{{ח:תתת|(א)}} רישיון שפג תוקפו ביום ט״ז בחשוון התשפ״ד (31 באוקטובר 2023) מוארך עד יום כ״ב בניסן התשפ״ד (30 באפריל 2024);
{{ח:תתת|(ב)}} רישיון שפג תוקפו ביום י״ז בכסלו התשפ״ד (30 בנובמבר 2023) מוארך עד יום כ״ג באייר התשפ״ד (31 במאי 2024);
{{ח:תתת|(ג)}} רישיון שפג תוקפו ביום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023) מוארך עד יום כ״ד בסיוון התשפ״ד (30 ביוני 2024).

{{ח:חתימות|י״א בחשוון התשפ״ד (26 באוקטובר 2023)}}
* '''איתמר בן גביר'''
השר לביטחון לאומי
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות) (הוראת שעה) (מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות) (הוראת שעה) (מס׳ 2), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 1568|תקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות) (הוראת שעה) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11124.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק כלי הירייה#סעיף 12|סעיפים 12(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק כלי הירייה#סעיף 21|ו־21(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק כלי הירייה|לחוק כלי הירייה, התש״ט–1949}}, ולאחר התייעצות עם שר הביטחון, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה – חרבות ברזל}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות)#סעיף 7|בתקנה 7(ב) לתקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות), התשפ״ג–2023}} תוקפו של רישיון אשר תקופת תוקפו מסתיימת בתקופה שמיום כ״א בשבט התשפ״ד (31 בינואר 2024) עד יום כ״א באדר ב׳ התשפ״ד (31 במרץ 2024), מוארך בזה כלהלן:
{{ח:תת|(1)}} רישיון שפג תוקפו ביום כ״א בשבט התשפ״ד (31 בינואר 2024) מוארך עד יום כ״ה בתמוז התשפ״ד (31 ביולי 2024);
{{ח:תת|(2)}} רישיון שפג תוקפו ביום כ׳ באדר א׳ התשפ״ד (29 בפברואר 2024) מוארך עד יום כ״ז באב התשפ״ד (31 באוגוסט 2024);
{{ח:תת|(3)}} רישיון שפג תוקפו ביום כ״א באדר ב׳ התשפ״ד (31 במרץ 2024) מוארך עד יום כ״ז באלול התשפ״ד (30 בספטמבר 2024).

{{ח:חתימות|י״ח בשבט התשפ״ד (28 בינואר 2024)}}
* '''איתמר בן גביר'''
השר לביטחון לאומי
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לביצוע אמנת ניו-יורק (בוררות חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לביצוע אמנת ניו־יורק (בוררות חוץ), תשל״ח–1978}}
{{ח:קטע3||תקנות לביצוע אמנת ניו־יורק בדבר הכרתם ואכיפתם של פסקי בוררות חוץ}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 1894|תקנות לביצוע אמנת ניו־יורק (בוררות חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3878.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 909|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5029.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבוררות#סעיף 42|סעיף 42}} {{ח:חיצוני|חוק הבוררות|לחוק הבוררות, תשכ״ח–1968}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}}, ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”אמנת ניו יורק“ – האמנה בדבר הכרתם ואכיפתם של פסקי בוררות חוץ, שנחתמה בניו יורק, ביום 10 ביוני 1958 ושהיא בת תוקף לגבי ישראל מיום 7 ביוני 1959.

{{ח:סעיף|2|מטרה ופירוש}}
{{ח:ת}} תקנות אלה באות לביצוע אמנת ניו יורק ויפורשו אתה כאחד.

{{ח:סעיף|3|בקשה לאישור פסק בוררות חוץ|תיקון: תשמ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בעל דין המבקש מבית המשפט לאשר פסק בוררות חוץ יצרף לבקשתו –
{{ח:תתת|(1)}} פסק הבוררות המקורי שאומת בהתאם לדין ישראל או העתק מאושר ממנו;
{{ח:תתת|(2)}} הסכם הבוררות המקורי או העתק ממנו שאושר על פי דין ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} מסמך כאמור בתקנת משנה (א) שלא נערך בשפה העברית, הערבית, האנגלית או הצרפתית ילווה בתרגום לאחת משפות אלה; התרגום יאושר על ידי מי שרשאי לאמת תרגומים על פי דין ישראל או על ידי נציג דיפלומטי או קונסולרי של המדינה שבשפתה נערך המסמך.

{{ח:סעיף|4|סייגים לאישור פסק בוררות חוץ}}
{{ח:ת}} הוגשה בקשה לביטול פסק או להתלייתו לרשות מוסמכת של המקום שבו הוא ניתן או שלפי דינו הוא ניתן, רשאי בית המשפט לדחות את ההליכים למועד אחר, וכן רשאי הוא על פי בקשת בעל הדין המבקש אישור הפסק, לצוות על בעל הדין השני להמציא ערובה מתאימה.

{{ח:סעיף|5|תחולת {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין בעניני בוררות|סדרי הדין בעניני בוררות}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין בעניני בוררות|תקנות סדר הדין בעניני בוררות, תשכ״ט–1968}}, יחולו על עיכוב הליכים ועל אישור פסקי בוררות בהתאם לאמנת ניו־יורק במידה שאין בתקנות אלה הוראה אחרת, ובשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|6|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה לא יחולו במידה שחלה לגבי הבוררות הנדונה אמנה בין־לאומית אחרת, מלבד אמנת ניו־יורק, שישראל צד לה.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים יום מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות לביצוע אמנת ניו־יורק (בוררות חוץ), תשל״ח–1978“.

{{ח:חתימות|י״א בתמוז תשל״ח (16 ביולי 1978)}}
* '''שמואל תמיר'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות להגנה על עדים (הגבלות על עובדי הרשות בתקופת עבודתם ברשות ולאחריה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות להגנה על עדים (הגבלות על עובדי הרשות בתקופת עבודתם ברשות ולאחריה), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 1146|תקנות להגנה על עדים (הגבלות על עובדי הרשות בתקופת עבודתם ברשות ולאחריה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6894.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק להגנה על עדים#סעיף 10|סעיפים 10(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק להגנה על עדים#סעיף 38|ו־38(א)}} {{ח:חיצוני|חוק להגנה על עדים|לחוק להגנה על עדים, התשס״ט–2008}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”הרשות“ – הרשות להגנה על עדים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק להגנה על עדים#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תחומי הגבלות על עובד הרשות}}
{{ח:תת|(א)}} לשם שמירה על ביטחונם האישי של עובדי הרשות או למניעת פגיעה בפעילות מבצעית של הרשות, יחולו על עובדי הרשות, בתקופת עבודתם ברשות, ההגבלות בתחומים שלהלן, כפי שתפרט הרשות בהגבלות אישיות לכל עובד (להלן – ההגבלות) –
{{ח:תתת|(1)}} מקום המגורים;
{{ח:תתת|(2)}} נקיטת אמצעי ביטחון, לרבות התקנת אמצעי ביטחון ושימוש בהם, במקום המגורים ובכלי הרכב;
{{ח:תתת|(3)}} קשרים ומגעים עם גורמי סיכון;
{{ח:תתת|(4)}} נסיעות למקומות או שהות במקומות בתחומי מדינת ישראל ומחוצה לה.
{{ח:תת|(ב)}} נדרש עובד הרשות לשנות את מקום מגוריו או להתקין אמצעי ביטחון כאמור בתקנת משנה (א), תעמיד הרשות לרשותו את האמצעים הדרושים, והכל בגדר הסביר ועל פי נהלים שייקבעו לעניין זה.
{{ח:תת|(ג)}} נדרש עובד הרשות לשנות את מקום מגוריו כאמור בתקנת משנה (א)(1) רשאי הוא להשיג על כך לפני מנהל הרשות או מי שהוא הסמיך לעניין זה.

{{ח:סעיף|3|תחומי הגבלות על עובד הרשות לשעבר}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)(3) ו־(4)}} תחול גם על עובד הרשות לשעבר, וזאת בהתחשב בין השאר, במשך עבודתו ברשות ובסוג המידע שאליו נחשף במהלך עבודתו ברשות והכל במידה סבירה שאינה עולה על הנדרש; הגבלות שנקבעו לפי תקנת משנה זאת ייבחנו בידי הרשות מזמן לזמן.
{{ח:תת|(ב)}} נקבעו לעובד הרשות לשעבר הגבלות אישיות לפי תקנת משנה (א), רשאי הוא להשיג עליהן לפני מנהל הרשות או מי שהוא הסמיך לעניין זה.
{{ח:תת|(ג)}} ההגבלות לפי תקנה זאת יובאו לידיעתו של עובד הרשות טרם סיום תפקידו ברשות, או לידיעתו של עובד הרשות לשעבר, לפי העניין.

{{ח:סעיף|4|פרסום}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה וההגבלות יובאו לידיעת עובד הרשות עם קבלתו לעבודה.

{{ח:חתימות|ו׳ בניסן התש״ע (21 במרס 2010)}}
* '''יצחק אהרונוביץ׳'''
השר לביטחון הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות להגנה על עדים (העסקה לתקופה קצובה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות להגנה על עדים (העסקה לתקופה קצובה), התשע״ה–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 1230|תקנות להגנה על עדים (העסקה לתקופה קצובה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7512.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1722|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7858.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 2750|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8066.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק להגנה על עדים#סעיף 10|סעיף 10(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק להגנה על עדים|לחוק להגנה על עדים, התשס״ט–2008}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם נציב שירות המדינה, בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ובכפוף להוראות חוק התקציב השנתי, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – הרשות להגנה על עדים, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק להגנה על עדים#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוזה מיוחד לתקופה קצובה“ – חוזה העסקה של מאבטחי הרשות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|בסעיף 40 לחוק המינויים}} ובשינויים האמורים בתקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המינויים“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאבטחי הרשות“ – מאבטחים עובדי הרשות כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק להגנה על עדים#סעיף 11|בסעיף 11 לחוק}}, שהם עובדי המדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל הרשות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק להגנה על עדים#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק}} או מי שהוא הסמיכו לעניין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציב השירות“ – נציב שירות המדינה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 6|בסעיף 6 לחוק המינויים}} או מי שהוא הסמיכו לעניין תקנות אלה.

{{ח:סעיף|2|העסקה לתקופה קצובה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} מנהל הרשות רשאי, באישור נציב השירות, להעסיק את מאבטחי הרשות בחוזה מיוחד לתקופה קצובה, ורשאי הוא להאריך את תקופת העסקתו של מאבטח ברשות לתקופות נוספות, ובלבד שתקופת ההעסקה הכוללת לפי חוזה כאמור לא תעלה על תשע שנים.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 90 ימים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).
{{ח:ת}} {{ח:הערה|התקנות פורסמו ביום י״ח באייר התשע״ב (7 במאי 2015).}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשע״ז, תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|י״ט באדר התשע״ה (10 במרס 2015)}}
* '''יצחק אהרונוביץ׳'''
השר לביטחון הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות להגנת הצומח (נזקי עזים – מכירה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות להגנת הצומח (נזקי עזים – מכירה), תשל״ח–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תפיסת עזים ומכירן}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 431|תקנות להגנת הצומח (נזקי עזים – מכירה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3793.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 368|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5079.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק להגנת הצומח (נזקי עזים)#סעיף 10|סעיף 10}} {{ח:חיצוני|חוק להגנת הצומח (נזקי עזים)|לחוק להגנת הצומח (נזקי עזים), תש״י–1950}} (להלן – החוק), ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הודעה על תפיסת עזים}}
{{ח:ת}} תפס מפקח עז שרעתה בניגוד {{ח:חיצוני|חוק להגנת הצומח (נזקי עזים)#סעיף 3|לסעיף 3 לחוק}} ואין בידי המלווה אותה היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק להגנת הצומח (נזקי עזים)#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק להגנת הצומח (נזקי עזים)#סעיף 5|או 5 לחוק}} או שחרג מתנאי ההיתר, יודיע על כך לממונה שנתמנה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק להגנת הצומח (נזקי עזים)#סעיף 7|לסעיף 7 לחוק}} (להלן – הממונה).

{{ח:סעיף|2|קביעת מחיר}}
{{ח:ת}} קיבל הממונה הודעה על תפיסת עז כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, יקבע את מחירה.

{{ח:סעיף|3|מכירת עזים|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} תוך שבעה ימים מיום שמסר לממונה הודעה על תפיסת עז כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, יוציאה המפקח למכירה בדרך שימצא לנכון.

{{ח:סעיף|4|הוצאות}}
{{ח:ת}} הוצאות החזקת העז במקום תפיסתה, הזנה והטיפול בה יחולו על בעלה.

{{ח:סעיף|5|החזקת תמורה}}
{{ח:ת}} התמורה שנתקבלה ממכירת העז תופקד בקופת המדינה ובית המשפט יחליט אם להחרימה או להחזירה כולה או מקצתה בניכוי הוצאות ההחזקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}}.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 יום מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות להגנת הצומח (נזקי עזים – מכירה), תשל״ח–1977“.

{{ח:חתימות|י״ב בכסלו תשל״ח (22 בנובמבר 1977)}}
* '''אריאל שרון'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות להסדר ההימורים בספורט (כללי דיווח על ביצוע עבודה באמצעות אחר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות להסדר ההימורים בספורט (כללי דיווח על ביצוע עבודה באמצעות אחר), תש״ל–1970}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר כללי דיווח על ביצוע עבודה באמצעות אחר}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 2092|תקנות להסדר ההימורים בספורט (כללי דיווח על ביצוע עבודה באמצעות אחר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2596.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 1091|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5130.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק להסדר ההימורים בספורט#סעיף 8א|סעיפים 8א}} {{ח:חיצוני|חוק להסדר ההימורים בספורט#סעיף 17|ו־17}} {{ח:חיצוני|חוק להסדר ההימורים בספורט|לחוק להסדר ההימורים בספורט, תשכ״ז–1967}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה – ”מבצע עבודה“ – מי שבאמצעותו מבצעת המועצה עבודה כאמור {{ח:חיצוני|חוק להסדר ההימורים בספורט#סעיף 8א|בסעיף 8א לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|דרישת דיווח}}
{{ח:ת}} דיווח למועצה מאת מבצע עבודה יהיה בהתאם לכללים הקבועים בתקנות אלה {{ח:חיצוני|תקנות להסדר ההימורים בספורט (תכנית הימורים בכדורגל)|ובתקנות להסדר ההימורים בספורט (תכנית הימורים בכדורגל), תשכ״ט–1969}} (להלן – תקנות תכנית ההימורים).

{{ח:סעיף|3|דו״חות בדבר הימורים|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} לא יאוחר מיום ב׳ בשבוע יגיש מבצע עבודה למועצה דו״ח שבועי, לגבי מחזור תחרויות כדורגל כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות להסדר ההימורים בספורט (תכנית הימורים בכדורגל)|בתקנות תכנית ההימורים}}, שהתקיים בשבוע שהסתיים ביום שבת שלפניו; בדו״ח יפורטו מספר המשתתפים בהימורים, מספר הטורים בהם המרו המשתתפים, וכל פרט אחר שתדרוש המועצה.

{{ח:סעיף|4|דו״חות כספיים והעברת הכנסות|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} לא יאוחר מיום ב׳ בשבוע יגיש מבצע עבודה למועצה דו״ח כספי שבועי לגבי מחזור תחרויות כדורגל, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}; בדו״ח יפורטו הכנסות המועצה והוצאותיה שנתקבלו והוצאו באמצעותו מהימורים; יחד עם הדו״ח יועברו למועצה סכומי ההכנסות בניכוי ההוצאות.

{{ח:סעיף|5|ניהול חשבונות}}
{{ח:ת}} מבצע העבודה ינהל את החשבונות בצורה ובדרך שתורה המועצה והם יכילו את כל ההכנסות וההוצאות הקשורות בביצוע העבודה באמצעותו.

{{ח:סעיף|6|טפסי דיווח}}
{{ח:ת}} הורתה המועצה על שימוש בטפסים לצורך דו״חות על פי תקנות אלה, יוגשו הדו״חות על גבי טפסים כאמור.

{{ח:סעיף|7|דו״חות מבוקרים}}
{{ח:ת}} אחת לששה חדשים יגיש למועצה מבצע עבודה, למעט מבצע עבודה שהוא בעל תחנת קבלה כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות להסדר ההימורים בספורט (תכנית הימורים בכדורגל)|בתקנות תכנית ההימורים}}, דו״ח כספי מבוקר על ידי רואה חשבון מוסמך.

{{ח:סעיף|8|ביקורת מסמכים}}
{{ח:ת}} המועצה תדרוש ממבצע העבודה בהסכם להעמיד את רשימותיו, פנקסיו, חשבונותיו וכל מסמך מכל סוג שהוא, לעיונה ולבקורתה כפי שייקבע בהסכם.

{{ח:סעיף|9|מסירת מידע}}
{{ח:ת}} המועצה תדרוש ממבצע העבודה בהסכם לספק לה בכל עת כל מידע בכל הקשור לביצוע העבודה באמצעותו.

{{ח:סעיף|10|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות להסדר ההימורים בספורט (כללי דיווח על ביצוע עבודה באמצעות אחר), תש״ל–1970“.

{{ח:חתימות|ט׳ באב תש״ל (11 באוגוסט 1970)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
* '''יגאל אלון'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות להסדר ההימורים בספורט (סדרי עבודת המועצה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות להסדר ההימורים בספורט (סדרי עבודת המועצה), התשמ״ט–1989}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ט, 306|תקנות להסדר ההימורים בספורט (סדרי עבודת המועצה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5157.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק להסדר ההימורים בספורט#סעיף 5|סעיפים 5(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק להסדר ההימורים בספורט#סעיף 17|ו־17}} {{ח:חיצוני|חוק להסדר ההימורים בספורט|לחוק להסדר ההימורים בספורט, התשכ״ז–1967}}, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”המנהל הכללי“ – מי שהמועצה, באישור השרים, בחרה בו לתפקיד המנהל הכללי.

{{ח:סעיף|2|הכנת תקציב}}
{{ח:ת}} המנהל הכללי יכין הצעת תקציב לאישור המועצה.

{{ח:סעיף|3|הוצאת כספים}}
{{ח:ת}} הוצאת כספים בהתאם לתקציב שאושר על ידי השרים ועל ידי ועדת הכספים של הכנסת תיעשה על־ידי המנהל הכללי, על־פי כללים והנחיות שקובעת המועצה.

{{ח:סעיף|4|תפקיד המנהל}}
{{ח:ת}} המנהל הכללי ישתתף דרך קבע בישיבות המועצה וועדותיה.

{{ח:חתימות|א׳ בחשון התשמ״ט (12 באוקטובר 1988)}}
* '''יצחק נבון'''
שר החינוך והתרבות
* '''משה נסים'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות להשקעות משותפות בנאמנות (דרכי פרסום מחירי היחידות, הפדיון ורשימת נכסי הקרן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות להשקעות משותפות בנאמנות (דרכי פרסום מחירי היחידות, הפדיון ורשימת נכסי הקרן), תשכ״ב–1961}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר דרכי פרסומם של מחירי היחידות, הפדיון ורשימת נכסי הקרן}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 252|תקנות להשקעות משותפות בנאמנות (דרכי פרסום מחירי היחידות, הפדיון ורשימת נכסי הקרן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1218.pdf}}, {{ח:תיבה|459|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1229.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 73|סעיפים 21}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 131|ו־51}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|לחוק להשקעות משותפות בנאמנות, תשכ״א–1961}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|תקנות אלה הותקנו לפי חוק להשקעות משותפות בנאמנות, תשכ״א–1961 והן שומרות על תוקפן לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 134|סעיף 134(2) לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|דרכי פרסום מחירי היחידות והפדיון ורשימת נכסי הקרן|תיקון: תשכ״ב}}
{{ח:ת}} מנהל הקרן והנאמן יפרסמו –
{{ח:תת|(1)}} מחירי היחידות ומחירי הפדיון בשני עתונים הנפוצים בישראל;
{{ח:תת|(2)}} רשימת נכסי הקרן במודעה שתוצג במשרדי מנהל הקרן והנאמן במשך התקופה המסתיימת ביום הצגת הרשימה שלאחריה.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות להשקעות משותפות בנאמנות (דרכי פרסום מחירי היחידות, הפדיון ורשימת נכסי הקרן), תשכ״ב–1961“.

{{ח:חתימות|י״ג בחשון תשכ״ב (23 באוקטובר 1961)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות להשתתפותם של העובדים בצעדים לייצוב המצב הפיסקלי במדינה במהלך השנים 2013 ו-2014 (העברת סכום החיסכון לאוצר המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות להשתתפותם של העובדים, נושאי המשרה ובעלי תפקיד אחרים בשירות הציבורי, בצעדים לייצוב המצב הפיסקלי במדינה במהלך השנים 2013 ו־2014 (העברת סכום החיסכון לאוצר המדינה), התשע״ד–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ד, 1461|תקנות להשתתפותם של העובדים, נושאי המשרה ובעלי תפקיד אחרים בשירות הציבורי, בצעדים לייצוב המצב הפיסקלי במדינה במהלך השנים 2013 ו־2014 (העברת סכום החיסכון לאוצר המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7392.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק להשתתפותם של העובדים, נושאי המשרה ובעלי תפקיד אחרים בשירות הציבורי, בצעדים לייצוב המצב הפיסקלי במדינה במהלך השנים 2013 ו-2014#סעיף 10|סעיף 10}} {{ח:חיצוני|חוק להשתתפותם של העובדים, נושאי המשרה ובעלי תפקיד אחרים בשירות הציבורי, בצעדים לייצוב המצב הפיסקלי במדינה במהלך השנים 2013 ו-2014|לחוק להשתתפותם של העובדים, נושאי המשרה ובעלי תפקיד אחרים בשירות הציבורי, בצעדים לייצוב המצב הפיסקלי במדינה במהלך השנים 2013 ו־2014, התשע״ג–2013}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מועדי העברת סכום החיסכון}}
{{ח:ת}} מעביד יעביר לאוצר המדינה את סכום החיסכון בעד החודשים המפורטים להלן לא יאוחר מן המועדים האלה:
{{ח:תת|(1)}} בעד החודשים יולי 2013 עד יוני 2014 – עד יום י״ז בתמוז התשע״ד (15 ביולי 2014);
{{ח:תת|(2)}} בעד החודשים יולי 2014 עד נובמבר 2014 – עד יום כ״ג בכסלו התשע״ה (15 בדצמבר 2014);
{{ח:תת|(3)}} בעד חודש דצמבר 2014 – עד יום כ״ד בטבת התשעה (15 בינואר 2015).

{{ח:סעיף|2|יעד העברה}}
{{ח:ת}} סכום החיסכון יועבר אל חשבון החשב הכללי בבנק הדואר (סמל בנק 09) שמספרו 25636 המנוהל בסניף מספר 001.

{{ח:סעיף|3|דיווח בדבר העברת הכספים}}
{{ח:תת|(א)}} עם העברת סכום החיסכון ישלח המעביד הודעה בכתב לחשבות מטה החשב הכללי לידי חשב מטה החשב הכללי, רחוב קפלן 1, משרד האוצר, ירושלים, שבה יצוין הסכום שהועבר.
{{ח:תת|(ב)}} מעביד יעביר למטה החשב הכללי אישור רואה חשבון בדבר העברת כל סכום החיסכון שהועבר לגבי שנת 2014 – לא יאוחר מיום ג׳ באב התשע״ד (30 ביולי 2014) ולגבי שנת 2015 – לא יאוחר מיום י״ג בתמוז התשע״ה (30 ביוני 2015) לגבי שנת 2015.

{{ח:סעיף|4|תשלום מאוחר}}
{{ח:ת}} שילם מעביד את התשלום לאחר המועדים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} (להלן – המועד האחרון) תיווסף לסכום החיסכון שעליו להעביר לאוצר המדינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|אותה תקנה}} ריבית החשב הכללי, כמשמעותה בהודעה בדבר שיעורי ריבית החשב הכללי כפי שהיא מתפרסמת ברשומות, בשל התקופה שבין היום שלאחר המועד האחרון לבין המועד שבו שולם התשלום בפועל.

{{ח:חתימות|י״ט בסיוון התשע״ד (17 ביוני 2014)}}
* '''יאיר לפיד'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לטיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות (אופן פרסום בדבר הטלת עיצום כספי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לטיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות (אופן פרסום בדבר הטלת עיצום כספי), התשע״ו–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 96|תקנות לטיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות (אופן פרסום בדבר הטלת עיצום כספי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7564.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לטיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות#סעיף 56|סעיף 56(ו)}} {{ח:חיצוני|חוק לטיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות|לחוק לטיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות, התשע״ב–2012}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר האינטרנט“ – אתר האינטרנט של המשרד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרטים“ – פרטים בנוגע להטלת עיצום כספי, כמפורט {{ח:חיצוני|חוק לטיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות#סעיף 56|בסעיף 56(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מחשב“, ”מחשב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|2|יישום אמצעים טכנולוגיים בפרסום פרטים באתר האינטרנט}}
{{ח:ת}} בפרסום פרטים באתר האינטרנט, בתקופת הפרסום הקבועה {{ח:חיצוני|חוק לטיפול סביבתי בציוד חשמלי ואלקטרוני ובסוללות#סעיף 56|בסעיף 56(ה) לחוק}}, המשרד יישם אמצעים טכנולוגיים נאותים ומתקדמים כדי להביא, ככל האפשר –
{{ח:תת|(1)}} למניעת אפשרות להעתקת הפרטים באופן ממוחשב;
{{ח:תת|(2)}} למניעת אפשרות לאיתור הפרטים באמצעות שירותי חיפוש מקוון ברשת האינטרנט, שלא דרך אתר האינטרנט של המשרד;
{{ח:תת|(3)}} להקניית הגנה סבירה מפני חדירה, שיבוש, הפרעה או גרימת נזק למחשב או לחומר מחשב, וכן רמה סבירה של זמינות למבקש לעיין בהחלטות.

{{ח:חתימות|ל׳ בתשרי התשע״ו (13 באוקטובר 2015)}}
* '''איילת שקד'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לימוד חובה (ועדת עררים לבדיקות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לימוד חובה (ועדת עררים לבדיקות), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ועדת עררים לבדיקות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1005|תקנות לימוד חובה (ועדת עררים לבדיקות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3481.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 4ב|סעיף 4ב}} {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|לחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, ולאחר התייעצות עם ועדת החינוך והתרבות של הכנסת ולאחר היוועצות בוועד החינוך שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 12|סעיף 12 לחוק חינוך ממלכתי, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
'''תקפן של התקנות פג לאחר שבוטלו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 4א|סעיפים 4א עד 4ה לחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}} והוחלפו בהסדרים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק חינוך מיוחד|בחוק חינוך מיוחד, התשמ״ח–1988}}.'''
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הרכב ועדת העררים}}
{{ח:ת}} ועדת עררים לבדיקות תהיה של שלושה חברים, בהרכב המפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} יושב ראש הוועדה יהיה מפקח כולל על המוסד שבו לומד הילד או הנער;
{{ח:תת|(2)}} חבר אחד יהיה פסיכולוג שימנה מנהל המחוז;
{{ח:תת|(3)}} חבר אחד יהיה נציג רשות החינוך המקומית שבה מתגורר הילד או הנער.

{{ח:סעיף|2|דרכי פעולה}}
{{ח:תת|(א)}} ערר על הוראה לבדיקה יוגש בכתב ליושב ראש הוועדה ויכלול את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמו, גילו וכיתתו האחרונה של הילד או הנער;
{{ח:תתת|(2)}} נימוקי הערר.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הוועדה יקבע את מועד הדיון בערר, יזמן את חברי הוועדה וימציא להם, לעיון מוקדם, את כרטיס התלמיד, את המסמכים ששימשו יסוד להוראה לבדיקה, את ההוראה לבדיקה ואת הערר.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה רשאית, ביוזמתה או לפי בקשת העורר, לשמוע חוות דעת.
{{ח:תת|(ד)}} החלטת הוועדה תימסר לעורר תוך ארבעה עשר יום מיום הגשת הערר.

{{ח:סעיף|3|שם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות לימוד חובה (ועדת עררים לבדיקות), תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|ה׳ בשבט תשל״ו (7 בינואר 1976)}}
* '''אהרן ידלין'''
שר החינוך התרבות והספורט
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לימוד חובה (ועדת עררים להעברות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לימוד חובה (ועדת עררים להעברות), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ועדת עררים להעברות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1005|תקנות לימוד חובה (ועדת עררים להעברות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3481.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 4ג|סעיף 4ג}} {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|לחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, בהתייעצות עם ועדת החינוך והתרבות של הכנסת ולאחר היוועצות בוועד החינוך שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 12|סעיף 12 לחוק חינוך ממלכתי, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
'''תקפן של התקנות פג לאחר שבוטלו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 4א|סעיפים 4א עד 4ה לחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}} והוחלפו בהסדרים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק חינוך מיוחד|בחוק חינוך מיוחד, התשמ״ח–1988}}.'''
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הרכב ועדת העררים}}
{{ח:ת}} ועדת עררים להעברות תהיה של חמישה חברים, בהרכב המפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} יושב ראש הוועדה יהיה מנהל המחוז או נציגו;
{{ח:תת|(2)}} חבר אחד יהיה פסיכולוג שימנה מנהל המחוז ושאינו עובד רשות החינוך המקומית שבה מתגורר הילד או הנער;
{{ח:תת|(3)}} חבר אחד יהיה מפקח על החינוך המיוחד, ובהעברתו של ילד או נער למוסד חינוך ממלכתי–דתי – המפקח על אותו מוסד;
{{ח:תת|(4)}} חבר אחד יהיה נציג רשות החינוך המקומית שבה מצוי המוסד אליו הוחלט להעביר את הילד או הנער;
{{ח:תת|(5)}} חבר אחד יהיה הממונה על הביקור הסדיר בלשכה המחוזית של משרד החינוך והתרבות.

{{ח:סעיף|2|דרכי פעולה}}
{{ח:תת|(א)}} ערר על החלטת העברה יוגש בכתב למנהל המחוז ויכלול את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמו, גילו וכיתתו האחרונה של הילד או הנער;
{{ח:תתת|(2)}} נימוקי הערר.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל המחוז יקבע את מועד הדיון בערר, יזמין את חברי הועדה וימציא להם, לעיון מוקדם, את כרטיס התלמיד, את המסמכים ששימשו יסוד להחלטת ההעברה, את החלטת ההעברה ואת הערר.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה רשאית, ביוזמתה או לפי בקשת העורר, לשמוע חוות דעת.
{{ח:תת|(ד)}} החלטת הועדה תימסר לעורר תוך ארבעה עשר יום מיום הגשת הערר.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות לימוד חובה (ועדת עררים להעברות), תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|ה׳ בשבט תשל״ו (7 בינואר 1976)}}
* '''אהרן ידלין'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]