gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות הביטוח הלאומי (סמל מיוחד ותעודה לנכים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (סמל מיוחד ותעודה לנכים), תשכ״ז–1967}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סמל ותעודה לנכים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ז, 1170|תקנות הביטוח הלאומי (סמל מיוחד ותעודה לנכים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1982.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 993|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5437.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 127|סעיפים 25א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־115}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|צורת הסמל המיוחד לנכים}}
{{ח:ת}} הסמל המיוחד שהמוסד יעניק לנכה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 126|סעיף 25א לחוק}} יהיה בצורה {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}} (להלן – הסמל).

{{ח:סעיף|2|התעודה}}
{{ח:ת}} התעודה שהמוסד יעניק לנכה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 126|סעיף 25א}} (להלן – התעודה) תכלול פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} שמו ושם משפחתו של הנכה;
{{ח:תת|(2)}} מענו;
{{ח:תת|(3)}} מספר הזהות שלו;
{{ח:תת|(4)}} המספר הסידורי של הסמל והתעודה.

{{ח:סעיף|3|החזרת הסמל והתעודה}}
{{ח:ת}} ניתנו לנכה סמל ותעודה ושונתה דרגת נכותו לפחות מ־25% או שהוגבלה בזמן, חייב הוא להחזיר למוסד את הסמל והתעודה תוך עשרה ימים מיום השינוי.

{{ח:סעיף|4|ייצור הסמל והסחר בו}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם סמל או דבר הדומה לו כדי להטעות או דבר ובו צורת הסמל או דמותו, ולא ישתמש בהם למטרת מסחר או למטרה אחרת, אלא על פי רשיון בכתב מאת המוסד ובהתאם לתנאי הרשיון.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (סמל מיוחד ותעודה לנכים), תשכ״ז–1967“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}
{{ח:קטע3||צורת הסמל}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:סמל מיוחד לנכים.jpg|200px|link=]]}}

{{ח:חתימות|ז׳ בטבת תשכ״ז (20 בדצמבר 1966)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (פעולת התנדבות להצלת חייו או רכושו של הזולת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (פעולת התנדבות להצלת חייו או רכושו של הזולת), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 784|תקנות הביטוח הלאומי (פעולת התנדבות להצלת חייו או רכושו של הזולת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5346.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 502|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5402.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 287|סעיפים 198ה}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פעולת התנדבות}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 287|פסקה (4) בהגדרת ”מתנדב“ שבסעיף 198ה לחוק}}, תחשב כפעולת התנדבות פעולה בהתנדבות שלא בשכר, שעשה אדם –
{{ח:תת|(1)}} להצלת חייו של הזולת, בנסיבות שבהן סביר להניח, כי סכנה של ממש מאיימת באופן מיידי על חייו של הזולת;
{{ח:תת|(2)}} להצלת רכושו של הזולת, בנסיבות שבהן סביר להניח, כי סכנה של ממש מאיימת באופן מיידי על עצם קיומו של הרכוש.

{{ח:סעיף|2|סייגים}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, לא יראו כפעולת התנדבות פעולה שעשה אדם –
{{ח:תת|(1)}} להצלת רכושו או רכוש של בן זוגו, בנו או בתו, הורהו, אחיו או אחותו, או בן זוגו של כל אחד מאלה, או רכוש שהם עושים בו שימוש;
{{ח:תת|(2)}} בנסיבות בהן הוא עצמו גרם או ניסה לגרום במתכוון את הסיכון לחייו או לרכושו של הזולת.

{{ח:סעיף|3|חיפוש אחר נעדרים}}
{{ח:ת}} כפעולת התנדבות לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 287|פסקה (4) בהגדרת ”מתנדב“ שבסעיף 198ה לחוק}}, תחשב גם פעולה בהתנדבות שלא בשכר שעשה אדם בחיפוש אחר נעדר לפי פניה של משטרת ישראל או צבא הגנה לישראל.

{{ח:חתימות|י׳ בניסן התשנ״א (25 במרס 1991)}}
* '''יצחק שמיר'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (פתיחת סניפים ומינוי מנהליהם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (פתיחת סניפים ומינוי מנהליהם), תשל״ג–1973}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פתיחת סניפים, סמכויותיהם ומינוי מנהליהם}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ג, 880|תקנות הביטוח הלאומי (פתיחת סניפים ומינוי מנהליהם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2977.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 476|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5164.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 23|סעיפים 211}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פתיחת סניפים}}
{{ח:ת}} המינהלה רשאית לפתוח סניפים של המוסד בכל מקום כדי לייעל את השירותים שהמוסד נותן לתושבי אותו מקום או אזור.

{{ח:סעיף|2|סמכויות הסניפים}}
{{ח:ת}} תחום פעולתם של סניפי המוסד, סמכויותיהם וסדרי עבודתם יהיו כפי שתקבע המינהלה מזמן לזמן.

{{ח:סעיף|3|מינוי מנהלים וסמכויותיהם}}
{{ח:תת|(א)}} המינהלה תמנה את מנהל הסניף.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הסניף יהיה אחראי לפעולתו התקינה של הסניף ויפעל במסגרת הסמכויות שקבעה לו המינהלה.

{{ח:סעיף|3א|שירות יעוץ לקשיש ולגימלאי|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:תת|(1)}} למען שיפור השירות לקשישים ולגימלאים רשאית המינהלה להקים בסניפי המוסד שירות יעוץ באמצעות מתנדבים (להלן – שירות היעוץ).
{{ח:תת|(2)}} שירות היעוץ יתן לקשישים ולגימלאים, ללא תשלום, מידע על זכויותיהם לפי החוק ועל השירותים החברתיים העומדים לרשותם באזור מגוריהם, ויסייע להם בדרך של מתן תמיכה חברתית, עידוד וביקורי בית.

{{ח:סעיף|3ב|מנהל שירות היעוץ|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} בראש שירות היעוץ יעמוד מנהל, שיהיה אחראי לפעולתו התקינה של שירות היעוץ.

{{ח:סעיף|3ג|דרך מתן שירות היעוץ|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} שירות היעוץ יפעל באמצעות מתנדבים ללא שכר.

{{ח:סעיף|3ד|הכשרת מתנדבים|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} המוסד יתן למתנדבי שירות היעוץ, במועדים ובהיקף שייקבע, הכשרה הנדרשת לביצוע פעולות ההתנדבות, ויעניק למתנדב, המבצע את פעולות ההתנדבות, סמל ותעודה המעידים על היותו מתנדב בשירות היעוץ.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (פתיחת סניפים ומינוי מנהליהם), תשל״ג–1973“.

{{ח:חתימות|ד׳ באדר א׳ תשל״ג (6 בפברואר 1973)}}
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (קיצבה משפחתית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (קיצבה משפחתית), תש״ך–1959}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר קיצבה משפחתית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 242|תקנות הביטוח הלאומי (קיצבה משפחתית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0962.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 1649|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1861.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 40|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2752.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 1518|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3022.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 768|תקנות הביטוח הלאומי (עיגול גימלאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3455.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 996|תקנות הביטוח הלאומי (קיצבאות ילדים) (הגשת תביעה ואופן תשלום הקיצבה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5437.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 68|הסעיפים 31א}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 317|93}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־115}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ד|והסעיפים 11 ו־12 לתוספת העשירית לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|תקנות הביטוח הלאומי (קיצבה משפחתית), תש״ך–1959 בוטלו ברובן והוחלפו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הגשת תביעה לגמלה ואופן תשלומה)|בתקנות הביטוח הלאומי (הגשת תביעה לגמלה ואופן תשלומה), התשנ״ח–1998}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת פרנסתו של ילד|תיקון: תשל״ג}}
{{ח:ת}} התקופה האמורה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 65|בפסקה (2) של הגדרת ”ילד“ בסעיף 104(א)(2) לחוק}}, היא שנים עשר החדשים הקודמים לתקופה שבעדה משתלמת הקיצבה המשפחתית בגלל אותו ילד.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשכ״ו, תשל״ג, תשל״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשכ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשל״ב, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|10||תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|11|קיצבה שבספק}}
{{ח:ת}} הטיל המוסד ספק בקיום התנאים להמשך תשלום הקיצבה המשפחתית, כולה או מקצתה, רשאי הוא לדרוש מהאדם, שמשתלמת לו הקיצבה או שמכוחו משתלמת הקיצבה, פרטים וראיות בקשר לתשלום הקיצבה, ולהשהות תשלום הקיצבה עד לבירור הספק אך לא יותר מתשעים יום לאחר שהתעורר הספק. הודעה על ההשהיה ועל סיבותיה תימסר לתובע הקיצבה.

{{ח:סעיף|12|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא ביום כ״ח באב תשי״ט (1 בספטמבר 1959).

{{ח:סעיף|13|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (קיצבה משפחתית), תש״ך–1959“.

{{ח:חתימות|י״ד בחשון תש״ך (15 בנובמבר 1959)}}
* '''מרדכי נמיר'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (קיצבת שאירים לאלמנה שנישאה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (קיצבת שאירים לאלמנה שנישאה), תשל״ז–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תשלום קיצבת שאירים לאלמנה שנישאה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 223|תקנות הביטוח הלאומי (קיצבת שאירים לאלמנה שנישאה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3608.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 262|סעיפים 27(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, החליף את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”הכנסה“ – הכנסה כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת הכנסה בביטוח זיקנה ושאירים)#סעיף 1|בתקנה 1(א) לתקנות הביטוח הלאומי (קביעת הכנסה בביטוח זיקנה ושאירים), תשל״ז–1976}}.

{{ח:סעיף|2|תשלום קיצבה לאלמנה שנישאה}}
{{ח:ת}} אלמנה שחזרה ונישאה והכנסת בעלה אינה עולה על החלק השנים עשר של הסכום הנקוב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ט פרט 1|בפרט 1 שבלוח ב׳ לחוק}}, לא תפקע זכותה לקיצבת שאירים אם נתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} בעלה אינו מסוגל לכלכל עצמו;
{{ח:תת|(2)}} ביום נישואיהם מלאו לבעלה 60 שנה.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ׳ בניסן תשל״ה (1 באפריל 1975).

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הביטוח הלאומי (קיצבת שאירים לאלמנה שנישאה), תשכ״ה–1965 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (קיצבת שאירים לאלמנה שנישאה), תשל״ז–1976“.

{{ח:חתימות|ז׳ בתשרי תשל״ז (1 באוקטובר 1976)}}
* '''משה ברעם'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (קיצבת תלויים לאלמנה שנישאה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (קיצבת תלויים לאלמנה שנישאה), תשל״ז–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תשלום קיצבת שאירים לאלמנה שנישאה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 225|תקנות הביטוח הלאומי (קיצבת תלויים לאלמנה שנישאה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3608.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 135|סעיפים 78(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 242|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, החליף את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”הכנסה“ – הכנסה כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת הכנסה בביטוח זיקנה ושאירים)#סעיף 1|בתקנה 1(א) לתקנות הביטוח הלאומי (קביעת הכנסה בביטוח זיקנה ושאירים), תשל״ז–1976}}.

{{ח:סעיף|2|תשלום הקיצבה לאלמנה שנישאה}}
{{ח:ת}} אלמנה שחזרה ונישאה והכנסת בעלה אינה עולה על החלק השנים־עשר של הסכום הנקוב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ט פרט 1|בפרט 1 שבלוח ב׳ לחוק}}, לא תפקע זכותה לקיצבת תלויים אם נתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} בעלה אינו מסוגל לכלכל עצמו;
{{ח:תת|(2)}} ביום נישואיהם מלאו לבעלה 60 שנה.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ׳ בניסן תשל״ה (1 באפריל 1975).

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הביטוח הלאומי (קיצבת תלויים לאלמנה שנישאה), תשכ״ה–1965 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (קיצבת תלויים לאלמנה שנישאה), תשל״ז–1976“.

{{ח:חתימות|ז׳ בתשרי תשל״ז (1 באוקטובר 1976)}}
* '''משה ברעם'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (קצבת זקנה יחסית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (קצבת זקנה יחסית), תשל״א–1971}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר דרכי חישוב של קצבת זקנה יחסית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 859|תקנות הביטוח הלאומי (קצבת זקנה יחסית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2687.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 245|סעיפים 12א {{ח:הערה|[צ״ל: 12]}}}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חישוב קצבת הזקנה היחסית}}
{{ח:ת}} קצבת הזקנה היחסית תיקבע כך:
{{ח:תת|(1)}} הכנסותיו של המבוטח בשנת כספים פלונית תחולקנה במספר החדשים שבהם הופקה ההכנסה (להלן – ההכנסה החדשית הממוצעת);
{{ח:תת|(2)}} מההכנסה החדשית הממוצעת יופחת החלק השנים עשר מהסכום הנקוב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ט|בלוח ב׳ לחוק}}, לפי הענין; היתרה תעוגל בהתאם לאמור {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (כללים לעיגול סכומים)|בתקנה 4א לתקנות הביטוח הלאומי (גימלאות בביטוח זקנה ושאירים), תשט״ז–1956}}, והיתרה המעוגלת תנוכה מקצבת הזקנה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 244|סעיף 11(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא ביום ו׳ בניסן תשל״א (1 באפריל 1971).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (קצבת זקנה יחסית), תשל״א–1971“.

{{ח:חתימות|י״א בניסן תשל״א (6 באפריל 1971)}}
* '''חיים גבתי'''
שר החקלאות והפיתוח
ממלא מקום שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (תגמול בעד שירות חד-יומי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (תגמול בעד שירות חד־יומי), התשמ״ז–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 154|תקנות הביטוח הלאומי (תגמול בעד שירות חד־יומי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4984.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 271|סעיפים 127סח}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אישור על שירות חד־יומי}}
{{ח:תת|(א)}} זכאי לתגמול בעד שירות חד־יומי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 271|סעיף 127סח(ג) {{ח:הערה|לחוק}}}}, יתן לו צבא הגנה לישראל, בתום כל רבעון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח יא|בלוח י״א לחוק}}, אישור על מספר ימי שירות חד־יומי, שבעדם מגיע לו תגמול באותו רבעון.
{{ח:תת|(ב)}} האישור יינתן על גבי טופס מיוחד המיועד לשירות חד־יומי בלבד.

{{ח:סעיף|2|חישוב התגמול בעד שירות חד־יומי}}
{{ח:תת|(א)}} התגמול בעד כל שירות חד־יומי המזכה בתגמול, שאדם שירת ברבעון, יחושב על בסיס ההכנסה שהיתה לו ברבע השנה שקדם לחודש האחרון שברבעון (להלן בתקנה זו – רבע השנה); חל פיצוי בחודש השני של רבע השנה, תוגדל ההכנסה בעד החודש הראשון בשיעור הפיצוי ואם הפיצוי חל בחודש השלישי של רבע השנה – תוגדל ההכנסה בעד החודשים הראשון והשני בשיעור הפיצוי שחל בחודש השלישי; חל פיצוי בחודש האחרון שברבעון, תוגדל ההכנסה בעד רבע השנה שחושבה כאמור בשיעור הפיצוי שחל בחודש האחרון שברבעון; סכום ההכנסה המתקבל כאמור יחולק ב־90.
{{ח:תת|(ב)}} לא היתה לאדם הכנסה ברבע השנה או התגמול שחושב לפי האמור בתקנת משנה (א) קטן ממינימום התגמול, ישולם בעד כל שירות חד־יומי מינימום תגמול.
{{ח:תת|(ג)}} התגמול בעד שירות חד־יומי לא יעלה על מקסימום התגמול; היה הזכאי לתגמול עצמאי בחודש האחרון של רבע השנה, יחול עליו מקסימום התגמול שנקבע לעובד עצמאי.

{{ח:סעיף|3|תשלום התגמול על ידי מעביד}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 276|סעיף 127עד {{ח:הערה|לחוק}}}} יראו כאילו הזכאי לתגמול בעד שירות חד־יומי ברבעון שירת ברציפות כל ימי השירות המזכים בתגמול בימים האחרונים של אותו רבעון.

{{ח:סעיף|4|החלת {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (תגמולים למשרתים במילואים)|תקנות}}}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (תגמולים למשרתים במילואים)|תקנות הביטוח הלאומי (תגמולים למשרתים במילואים), התשל״ח–1977}}, למעט {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (תגמולים למשרתים במילואים)#סעיף 1|תקנות 1}}, {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (תגמולים למשרתים במילואים)#סעיף 5|5}} {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (תגמולים למשרתים במילואים)#סעיף 7|ו־7}}, יחולו, בשינויים המחוייבים, על זכאי לתגמול בעד שירות חד־יומי.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210467.pdf|חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס׳ 62), התשמ״ו–1986}} {{ח:הערה|(ביום 1.4.1986)}}, ואולם התגמול בעד שירות חד־יומי בשני הרבעונים הראשונים של שנת הכספים 1986 יחושב על בסיס ההכנסה שהיתה למשרת במילואים בחודשים אוגוסט, ספטמבר ואוקטובר 1986.

{{ח:חתימות|ל׳ בתשרי התשמ״ז (2 בנובמבר 1986)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (תחולה לגבי סוגי עובדים שאינם תושבי ישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (תחולה לגבי סוגי עובדים שאינם תושבי ישראל), תשל״ב–1972}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סוגי עובדים שאינם תושבי ישראל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 1188|תקנות הביטוח הלאומי (תחולה לגבי סוגי עובדים שאינם תושבי ישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2850.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 378|סעיפים 192א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}, לאחר התייעצות במועצה ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, החליף את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968.}}
{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209632.pdf|סעיף 1 לחוק שירות התעסוקה (תיקון מס׳ 4), תשל״ז–1976}}, המונח ”לשכת עבודה“ הוחלף במונח ”לשכת שירות התעסוקה“, אבל נראה שכוונת המחוקק לא הייתה להחיל את החוק על החיקוק הזה בגלל {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|שחוק שירות התעסוקה}} לא חל ביהודה ושומרון.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – כל אחד מן השטחים המוחזקים על ידי צבא־הגנה לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לשכת עבודה“ – לשכת עבודה הפועלת ליד הממשל הצבאי באזור.

{{ח:סעיף|2|תחולה}}
{{ח:ת}} תושב האזור שהנו עובד, שאירעה לו תאונה באזור בדרכו ממעונו לעבודה או מן העבודה למעונו, יראו את התאונה כתאונת עבודה במשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק}} אם התקיימו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} התאונה אירעה תוך כדי נסיעתו או הליכתו ממעונו לעבודה בישראל או מן העבודה למעונו ועקב נסיעתו או הליכתו זו;
{{ח:תת|(2)}} מקום העבודה הוא בישראל;
{{ח:תת|(3)}} העובד נשלח לעבודה על ידי לשכת העבודה.

{{ח:סעיף|3|הפסקה וסטיה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} לא יראו את התאונה כתאונת עבודה אם הפסיק העובד את הנסיעה או ההליכה הפסקה של ממש או סטה מהדרך המקובלת, כשההפסקה או הסטיה לא היו למטרה הכרוכה במילוי חובותיו כלפי מעבידו או אם יש לייחס את התאונה בעיקר לרשלנותו הפושעת של העובד ולא נגרם על ידיה אי־כושר עבודה לארבעה שבועות לפחות, נכות או מוות.

{{ח:סעיף|4|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בתקנות אלה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (תחולה לגבי סוגים מיוחדים של מבוטחים)|תקנות הביטוח הלאומי (תחולה לגבי סוגים מיוחדים של מבוטחים), תשל״א–1970}}.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ו׳ בניסן תשל״א (1 באפריל 1971).

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (תחולה לגבי סוגי עובדים שאינם תושבי ישראל), תשל״ב–1972“.

{{ח:חתימות|ט״ז באייר תשל״ב (30 באפריל 1972)}}
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (תחולה לגבי סוגים מיוחדים של מבוטחים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (תחולה לגבי סוגים מיוחדים של מבוטחים), התשמ״ז–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 913|תקנות הביטוח הלאומי (תחולה לגבי סוגים מיוחדים של מבוטחים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5029.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 378|סעיפים 192א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק) ולאחר התייעצות במועצה ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, החליף את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”אזור“ – יהודה והשומרון וחבל עזה.

{{ח:סעיף|2|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}}}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}} יחולו על אדם הגר באזור או עובד בו כאילו היה גר או עובד בישראל, אם הוא אזרח ישראלי או שהוא זכאי לעלות לישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, התש״י–1950}}.

{{ח:סעיף|3|חובת תשלום דמי ביטוח}}
{{ח:ת}} מעבידו של אדם שהוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}} חלות עליו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 2|לתקנה 2}} חייב לשלם דמי ביטוח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}} בעד אדם כאמור.

{{ח:סעיף|4|סמכויות המוסד}}
{{ח:ת}} המוסד לביטוח לאומי יהיה מוסמך לפעול באזור לשם ביצוע {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}}.

{{ח:סעיף|5|ביטול תקנות}}
{{ח:ת}} תקנות הביטוח הלאומי (תחולה לגבי סוגים מיוחדים של מבוטחים), התשל״א–1970 – בטלות.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 15 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ט׳ באדר התשמ״ז (10 במרס 1987)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (תשלום ופטור מתשלום דמי ביטוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (תשלום ופטור מתשלום דמי ביטוח), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 594|תקנות הביטוח הלאומי (תשלום ופטור מתשלום דמי ביטוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5655.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 785|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6172.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1126|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7376.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 352|סעיפים 170}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 353|171}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר“ – הכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|בסעיף 2(2) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר חודשי רגיל“ – שכר שנהוג לשלמו לעובד מדי חודש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלום נוסף“ – שכר הניתן לעובד בנוסף לשכר החודשי הרגיל, לרבות תשלומים שניתנו כבונוס או כמענק השתתפות ברווחי המעביד ולמעט הפרשים.

{{ח:סעיף|2|פטור מתשלום דמי ביטוח}}
{{ח:ת}} לא ישולמו דמי ביטוח מהכנסת עובד הפטורה ממס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}} למעט הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.5|סעיף 9(5)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.11|(11)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.12|ו־(12) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|תשלומים חודשיים}}
{{ח:ת}} תשלום חודשי לעובד, שנהוג לשלמו בחודש שלאחר החודש שבעדו הוא משתלם, בהתאם לדיווח של העובד, יראו כשכר חודשי רגיל של העובד בעד החודש שלאחר החודש שבעדו משולם התשלום החודשי האמור.

{{ח:סעיף|4|הפרשים}}
{{ח:ת}} הפרשים ייראו כשכרו החודשי הרגיל של העובד, בעד החודשים שבעדם שולמו.

{{ח:סעיף|5|תשלום נוסף|תיקון: תשס״ב, תשע״ד}}
{{ח:ת}} על תשלום נוסף יחולו, לענין תשלום דמי ביטוח, הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} אם שיעורו 25% או יותר משכר המינימום כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|בחוק שכר מינימום}} (להלן – שכר המינימום) יחולק לשנים עשר, והסכום המתקבל מהחלוקה האמורה יצורף לשכר החודש שבו שולם ולשכר כל אחד מאחד עשר החודשים שקדמו לו; תשלום נוסף כאמור, ששולם לעובד שעבד אצל מעבידו פחות מאחד עשר החודשים שקדמו לחודש שבו שולם, יחולק במספר החודשים שבהם עבד העובד אצל אותו מעביד (להלן – חודשי העבודה הקודמים), והסכום המתקבל מהחלוקה האמורה יצורף לשכר החודשי הרגיל בעד כל אחד מחודשי העבודה הקודמים;
{{ח:תת|(2)}} אם שיעורו נמוך מ־25% משכר המינימום, יצורף לשכר החודשי הרגיל בחודש שבו שולם.

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|7|מועד תשלום דמי ביטוח}}
{{ח:ת}} המועד לתשלום דמי ביטוח, החלים על תשלומים חודשיים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, על הפרשים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}} ועל תשלום נוסף כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 6}}, הוא ב־15 לחודש שלאחר החודש שבו שולמו.

{{ח:סעיף|8|תחולה {{ח:הערה|[צ״ל: תחילה]}}}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ט בטבת התשנ״ה (1 בינואר 1995).

{{ח:חתימות|א׳ בשבט התשנ״ה (2 בינואר 1995)}}
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (תשלום פיצויים בשל עוולה של מתנדב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (תשלום פיצויים בשל עוולה של מתנדב), התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 4|תקנות הביטוח הלאומי (תשלום פיצויים בשל עוולה של מתנדב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4166.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 295|סעיף 38}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי (תיקון מס׳ 21), התשל״ו–1976}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מינוי ועדה לטיפול בתביעות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ימנה ועדה של שלושה, אשר אחד מחבריה לפחות יהיה חבר לשכת עורכי הדין, לטפל בתביעות לתשלום פיצויים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 295|סעיף 38 לחוק}}, ויפרסם על כך הודעה ברשומות.

{{ח:סעיף|2|תביעה לתשלום פיצויים}}
{{ח:תת|(א)}} תביעה לתשלום פיצויים תכיל פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמו של הנפגע או הניזוק, מענו, גילו והתעסקותו;
{{ח:תתת|(2)}} שמו ומענו של המתנדב;
{{ח:תתת|(3)}} תיאור האירוע שבו נגרמו הפגיעה או הנזק;
{{ח:תתת|(4)}} שמותיהם ומעניהם של עדים שנכחו במקום האירוע;
{{ח:תתת|(5)}} סכום הפיצויים הנתבע ואופן חישובו.
{{ח:תת|(ב)}} לתביעה יצורפו –
{{ח:תתת|(1)}} תצהיר המאמת את העובדות הכלולות בתביעה;
{{ח:תתת|(2)}} ההוכחות או הטענות שאין לתובע זכות לפיצויים מאדם אחר זולת המתנדב.
{{ח:תת|(ג)}} היה התובע תלוי בנפגע או בניזוק, כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|בפקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, יצרף ראיות להוכחת תלותו.

{{ח:סעיף|3|שמיעת טענות והחלטה}}
{{ח:ת}} יושב ראש הועדה שנתמנתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} יעביר למתנדב העתק מן התביעה על מצורפיה ויתן הזדמנות לתובע ולמתנדב להשמיע טענותיהם לפני הועדה; הוא ימציא להם בכתב את ההחלטה המנומקת של המדינה.
{{ח:ת}} הפיצויים שאוצר המדינה ישלם לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 295|סעיף 38 לחוק}} לא יעלו –
{{ח:תת|(1)}} בשל נזק גוף – על סכום שנפגע בתאונת דרכים זכאי לקבל לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים#סעיף 4|סעיף 4 לחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל״ה–1975}};
{{ח:תת|(2)}} בשל נזק אחר – על הסכום המשתלם לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 36|סעיף 36 לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}, בשל נזק מלחמה ונזק עקיף.

{{ח:חתימות|ו׳ באלול התש״ם (18 באוגוסט 1980)}}
* '''יגאל הורוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (תשלום קיצבאות בעד ילדים וחלוקתן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (תשלום קיצבאות בעד ילדים וחלוקתן), תשי״ט–1959}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תשלום קיצבאות בעד ילדים וחלוקתן}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ט, 812|תקנות הביטוח הלאומי (תשלום קיצבאות בעד ילדים וחלוקתן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0873.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|סעיף 115}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 263|וסעיף 11 לתוספת השניה לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תשלום קיצבאות בעד ילדים}}
{{ח:תת|(א)}} ילד שהניח אחריו המבוטח ואין אלמנה זכאית לקבל בשבילו תוספת לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 252|סעיף 6 לתוספת השניה לחוק}}, ישלם המוסד את הקיצבה –
{{ח:תתת|(1)}} לאחד מהוריו שאינו פסול־דין והנמצא בישראל, או
{{ח:תתת|(2)}} לאפוטרופוס שנתמנה על ידי בית משפט או בית דין מוסמך, אם אין לילד הורים בישראל או הם פסולי־דין.
{{ח:תת|(ב)}} נמצא הילד במקום מחוץ לבית הוריו, תשולם הקיצבה, על אף האמור בתקנת משנה (א), רק למי שנמצא בישראל ונושא למעשה בהוצאות החזקתו של הילד.

{{ח:סעיף|2|חלוקת קיצבאות}}
{{ח:ת}} נמצאים שני ילדים או יותר במקומות שונים והחזקתם היא על אנשים שונים – תחולק ותשולם הקיצבה חלק כחלק.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (תשלום קיצבאות בעד ילדים וחלוקתן), תשי״ט–1959“.

{{ח:חתימות|כ״ט בשבט תשי״ט (1 בפברואר 1959)}}
* '''מרדכי נמיר'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (תשלום ריבית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (תשלום ריבית), תשכ״ו–1966}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תשלום ריבית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ו, 1649|תקנות הביטוח הלאומי (תשלום ריבית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1861.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 362|הסעיפים 69א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־115}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, החליף את חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968, שהחליף את חוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בקשה}}
{{ח:ת}} תשלום ריבית לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 362|סעיף 69א לחוק}} שלא לפי פסק־דין של בית דין לביטוח לאומי ייעשה על־ידי המוסד על־פי בקשה בכתב מהזכאי; אולם רשאי המוסד לשלם את הריבית עם החזרת הכספים שנגבו בטעות או שלא כדין אף ללא קבלת הבקשה.

{{ח:סעיף|2|תשלום הריבית לפי המען האחרון}}
{{ח:ת}} המוסד ישלח בדואר רשום את ההמחאה בסכום הריבית לזכאי לכך לפי המען האחרון שנמסר על־ידיו למוסד. לא תחושב יותר ריבית לגבי התקופה שלאחר מועד משלוח ההמחאה, אף אם הוחזרה ההמחאה למוסד מחמת שהמען שנמסר כאמור לא היה נכון.

{{ח:סעיף|3|תשלום על ידי קיזוז}}
{{ח:ת}} תשלום הריבית יוכל להיעשות על ידי קיזוז חוב למוסד, המגיע מאת הזכאי לתשלום, ויחושב עד לתאריך הודעת המוסד על כך בדואר לזכאי לתשלום.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (תשלום ריבית), תשכ״ו–1966“.

{{ח:חתימות|כ״ט באדר תשכ״ו (21 במרס 1966)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (תשלומים בהכשרה מקצועית לענין דמי אבטלה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (תשלומים בהכשרה מקצועית לענין דמי אבטלה), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 555|תקנות הביטוח הלאומי (תשלומים בהכשרה מקצועית לענין דמי אבטלה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5887.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 173|סעיפים 173(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האגף להכשרה“ – האגף להכשרה מקצועית במשרד העבודה והרווחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועדה“ – ועדה שמינתה הממשלה לטיפול באבטלה ושחבריה הם מנהל לשכת ראש הממשלה, סגן המנהל הכללי של המשרד לקליטת עליה, יושב ראש ועדת השרים לערי ואזורי פיתוח וכן המנהלים הכלליים של משרד האוצר, משרד העבודה והרווחה, משרד החינוך התרבות והספורט, משרד התעשיה והמסחר, שירות התעסוקה והמוסד לביטוח לאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשימת הישובים“ – רשימת הישובים שאישרה הועדה ושהופקדה לעיון הציבור בלשכות שירות התעסוקה ובסניפי המוסד ואשר הועדה קבעה לגביהם אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שיעור האבטלה בהם, לפי נתוני שירות התעסוקה, שווה או עולה על השיעור החריג;
{{ח:תתת|(2)}} בשל נסיבות מיוחדות המתקיימות באותם ישובים, סביר להניח שיתקיים בהם האמור בפסקה (1), בסמוך לאחר מועד קביעת הועדה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור חריג“ – שיעור שקבעה הועדה, לתקופה מסוימת, העולה על שיעור האבטלה הממוצע בישראל, באותה תקופה, לפי נתוני שירות התעסוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכשרה מקצועית“ – תכנית הכשרה במסגרת מקום עבודה, שאישר האגף להכשרה.

{{ח:סעיף|2|תשלומים בהכשרה מקצועית}}
{{ח:תת|(א)}} בתשלומים הניתנים לזכאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 160|בסעיף 160(א) לחוק}}, המצוי בהכשרה מקצועית, לא יהא כדי להשפיע על זכאותו למלוא דמי אבטלה, ובלבד שמתקיימים התנאים שבתקנת משנה (ב) וכן אחד מהתנאים המנויים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} ההכשרה המקצועית מתקיימת באחד הישובים המנויים ברשימת הישובים;
{{ח:תתת|(2)}} מקום מגוריו של הזכאי בהכשרה מקצועית מצוי באחד הישובים המנויים ברשימת הישובים.
{{ח:תת|(ב)}} דמי אבטלה כאמור בתקנת משנה (א) ישולמו לתקופה שאינה עולה על שישה חודשים ובתנאי שהאגף להכשרה אישר כי המעסיק במקום העבודה שבו מתקיימת ההכשרה המקצועית, התחייב להעסיק, לאחר סיומה, 70 אחוזים לפחות מן המשתתפים בה.

{{ח:סעיף|3|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ג׳ בטבת התשנ״ח (1 בינואר 1998), תוקפן עד ליום כ״ב בטבת התש״ס (31 בדצמבר 1999), והן יחולו על דמי אבטלה המשתלמים בעד התקופה האמורה.

{{ח:חתימות|כ״ב בשבט התשנ״ח (18 בפברואר 1998)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגבלת העישון במקומות ציבוריים (כללים בדבר הכשרת סדרנים ממונים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגבלת העישון במקומות ציבוריים (כללים בדבר הכשרת סדרנים ממונים), התשס״ז–2007}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 603|תקנות הגבלת העישון במקומות ציבוריים (כללים בדבר הכשרת סדרנים ממונים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6568.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים#סעיף 8א|סעיף 8א(ג)(5)}} {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים|לחוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים, התשמ״ג–1983}} (להלן – החוק), ובאישור עם השר לביטחון הפנים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תכנית הכשרה מתאימה}}
{{ח:תת|(א)}} הכשרה מתאימה למועמד לשמש סדרן ממונה בבית חולים לפי {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים#סעיף 8א|סעיף 8א לחוק}} תהיה לפי תכנית הכוללת את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסברים על מטרות {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים|החוק}};
{{ח:תתת|(2)}} הסברים בדבר הנזקים הבריאותיים הנגרמים מעישון פסיבי;
{{ח:תתת|(3)}} סמכויות סדרן ממונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים|החוק}};
{{ח:תתת|(4)}} אופן אכיפת איסור עישון בבית חולים.
{{ח:תת|(ב)}} משך ההכשרה יהיה כיום עבודה.
{{ח:תת|(ג)}} את ההכשרה יקיים משרד הבריאות בהתייעצות עם משטרת ישראל.

{{ח:חתימות|ט׳ בכסלו התשס״ז (30 בנובמבר 2006)}}
* '''יעקב בן יזרי'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגבלת העישון במקומות ציבוריים (סדרנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגבלת העישון במקומות ציבוריים (סדרנים), התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 859|תקנות הגבלת העישון במקומות ציבוריים (סדרנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5109.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים#סעיף 8|סעיף 8(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים|לחוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים, התשמ״ג–1983}} (להלן – החוק), אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סייגים למינוי סדרן}}
{{ח:ת}} בעל או מחזיק למעשה של מקום המפורט {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים#תוספת פרט 1|בפסקאות 1}}, {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים#תוספת פרט 2|2}}, {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים#תוספת פרט 4|4}} {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים#תוספת פרט 5|ו־5 של התוספת לחוק}} (להלן – הממנה), רשאי למנות אדם לסדרן אם התקיימו בו שניים אלה –
{{ח:תת|(1)}} הוא אינו מעשן;
{{ח:תת|(2)}} הוא לא הורשע בעבירה שיש עמה קלון.

{{ח:סעיף|2|תעודת סדרן}}
{{ח:תת|(א)}} הממנה יתן לסדרן תעודה שפרטיה מולאו בדייקנות ושדוגמתה מפורטת {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} התעודה תשמש כתג לתליה על הבגד.
{{ח:תת|(ג)}} התג ייתלה במקום בולט על חזה הסדרן.
{{ח:תת|(ד)}} גודל התעודה לא יפחת מ־9 סנטימטרים על 6 סנטימטרים.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הדוגמה הושמטה).}}

{{ח:חתימות|י״ד באייר התשמ״ח (22 במאי 1988)}}
* '''שושנה ארבלי־אלמוזלינו'''
שרת הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגז (בטיחות ורישוי) (החלת תקן 1134)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגז (בטיחות ורישוי) (החלת תקן 1134), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״א, 789|תקנות הגז (בטיחות ורישוי) (החלת תקן 1134)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6104.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 12|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6581.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 745|הוראת שעה [תשס״ו] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6581.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)#סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)#סעיף 29|29}} {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)#סעיף 30|ו־30}} {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)|לחוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ״ט–1989}} (להלן – החוק) {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 5|וסעיף 5}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי״ח–1957}}, בהתייעצות עם שר העבודה והרווחה, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הגז הפחמימני המעובה#סעיף 100|סעיף 100(א) לחוק הגז הפחמימני המעובה, התשפ״א–2020}}, יראו תקנות אלו כאילו הותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הגז הפחמימני המעובה|החוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גפ״מ“ – גז פחמימני מעובה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגז הפחמימני המעובה|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מי שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הגז הפחמימני המעובה#סעיף 42|סעיף 3 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכל מיטלטל“ – מכל שחל עליו תקן ישראלי ת״י 70 – מכלים למילוי חוזר לגזים פחמימניים מעובים (גפ״מ) (להלן – ת״י 70).

{{ח:סעיף|2|התאמת הגפ״מ לתקן|תיקון: תשס״ו, תשס״ז}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם גפ״מ, לא ייבאו ולא ירכשו מיבוא, אלא אם כן הגפ״מ עומד בדרישות תקן ישראלי ת״י 1134 חלק 1 – ”גז פחמימני מעובה: דרישות כימיות ופיסיקליות“.

{{ח:סעיף|3|הספקת גפ״מ}}
{{ח:ת}} לא יספק אדם גפ״מ או מכל גפ״מ, ולא ימלא אדם מכל גפ״מ, אלא אם כן קוימו כל הוראות תקן ישראלי ת״י 1134 חלק 2 – ”גז פחמימני מעובה: סימון מילוי ומסירה“.

{{ח:סעיף|4|התקן דגימה}}
{{ח:ת}} לא יפעיל אדם מיתקן לאחסנת גפ״מ, להזרמתו או למילויו במכליות ומכלים מיטלטלים, אלא אם כן צויד בהתקן דגימה לפי סעיף 4 לתקן ישראלי ת״י 1134 חלק 3 – ”גז פחמימני מעובה: דגימה“ (להלן – ת״י 1134-3).

{{ח:סעיף|5|דגימה}}
{{ח:ת}} לא ידגום אדם גפ״מ, אלא בהתאם לדרישות ת״י 1134-3.

{{ח:סעיף|6|ביטול}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (מפרט לגז פחמימני מעובה)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (מפרט לגז פחמימני מעובה), התשמ״ז–1986}} – בטל.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה, למעט {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}}, 60 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ז באדר התשס״א (22 במרס 2001)}}
* '''אביגדור ליברמן'''
שר התשתיות הלאומיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הכרזה בדבר מזון רגיש)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הכרזה בדבר מזון רגיש), התש״ף–2019}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 34|תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (הכרזה בדבר מזון רגיש)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8282.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 59|סעיף 59}} {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}} (להלן – החוק), ולפי המלצת מנהל שירות המזון בהתבסס על ניהול סיכונים, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הכרזה בדבר מזונות רגישים}}
{{ח:ת}} המזונות שלהלן הם מזונות רגישים:
{{ח:תת|(1)}} חלב ומוצרי חלב ומקביליהם (Analoguse), המכילים רכיבי חלב;
{{ח:תת|(2)}} בשר ומוצריו;
{{ח:תת|(3)}} דגים ומוצרי דגים כולל רכיכות, סרטנים ובעלי חיים מקבוצת האכינודרמים;
{{ח:תת|(4)}} ביצים ומוצריהן;
{{ח:תת|(5)}} דבש ומוצריו;
{{ח:תת|(6)}} מוצרים המכילים ג׳לטין או קולגן או את שניהם;
{{ח:תת|(7)}} שימורי מזון בעלי חמיצות נמוכה (PH > 4.5);
{{ח:תת|(8)}} מוצרי מזון שיש לאחסנם, להחזיקם או להובילם בטמפרטורה מבוקרת או בטמפרטורה מוגדרת, כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|בחוק}}, ובלבד שהטמפרטורה נמוכה מ־8 מעלות צלזיוס;
{{ח:תת|(9)}} מזון לצרכים תזונתיים מיוחדים, למעט מזון המסומן ”ללא גלוטן“, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} מזונות המיועדים לצריכה של תינוקות ופעוטות כולל תרכובות מזון ומזונות משלימים המסומנים בייעוד כאמור;
{{ח:תתת|(ב)}} מזון ייעודי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|בחוק}}, למעט מזון המסומן ”ללא גלוטן“;
{{ח:תתת|(ג)}} מזונות המיועדים לשמש תחליף לדיאטה היומית, כולה או חלקה, ובכלל זה פורמולות או תוספי תזונה לספורטאים;
{{ח:תתת|(ד)}} תוסף תזונה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|בחוק}};
{{ח:תתת|(ה)}} ויטמינים, מינרלים וחומצות אמינו לשימוש כרכיב תזונתי בתעשיית המזון;
{{ח:תת|(10)}} פטריות או תערובותיהן כולל מוצרים שבהם פטרייה היא רכיב עיקרי;
{{ח:תת|(11)}} מיקרואורגניזמים לשימוש בתעשיית המזון או כמוצר מוגמר;
{{ח:תת|(12)}} מי שתייה מבוקבקים, מים מינרליים ומשקאות על בסיס מים מינרליים;
{{ח:תת|(13)}} צבעי מאכל המיועדים לשיווק קמעונאי;
{{ח:תת|(14)}} עלי צמח הגת בצורתם הטבעית המיועדים ללעיסה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 60 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|י״א בתשרי התש״ף (10 באוקטובר 2019)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה ושר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין (יחידת פיקוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין (יחידת פיקוח), התשס״ז–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 96|תקנות הגנה על הציבור מפני עברייני מין (יחידת פיקוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6523.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3508|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10265.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין#סעיף 17|סעיפים 17(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין#סעיף 26|ו־26(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין|לחוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין, התשס״ו–2006}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנציב“ – נציב שירות בתי הסוהר או סגנו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – השר לביטחון הפנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוהר בכיר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר|בפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל״ב–1971}}.

{{ח:סעיף|2|הקמת יחידת פיקוח}}
{{ח:ת}} יחידת פיקוח תוקם בשירות בתי הסוהר, ובראשה יעמוד סוהר בכיר שימנה השר לפי המלצת הנציב.

{{ח:סעיף|3|מינוי קציני פיקוח|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הנציב ימנה קציני פיקוח מבין סוהרי שירות בתי הסוהר, אשר שירתו שנתיים לפחות בשירות בתי הסוהר, או ששירתו ארבע שנים לפחות בגוף ביטחוני אחר בתפקיד מבצעי, בתפקיד ביטחוני, או בתפקיד חינוך, טיפול ושיקום; לעניין זה, ”גוף ביטחוני אחר“ – משטרת ישראל; צבא ההגנה לישראל; שירות הביטחון הכללי; המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים; הרשות להגנה על עדים.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימונה קצין פיקוח אלא לאחר שמרכז הערכה בשירות בתי הסוהר מצא שהוא מתאים לתפקיד, ולאחר שעבר בהצלחה הליך מיון ביחידת הפיקוח, הכולל מבחן מעשי ומבחן עיוני ולאחר שרואיין בידי מפקד יחידת הפיקוח וגורמי מקצוע מיחידת הפיקוח והם החליטו שהוא מתאים לתפקיד.

{{ח:סעיף|4|תכנית להכשרת קציני פיקוח}}
{{ח:ת}} הנציב לא ימנה קצין פיקוח, אלא אם כן הוכשר בענינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מטרת {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין|החוק}} ועקרונותיו, תפקידי יחידת הפיקוח במימוש מטרות ועקרונות אלה;
{{ח:תת|(2)}} מאפייני עבריינות המין;
{{ח:תת|(3)}} תפקידי יחידת הפיקוח;
{{ח:תת|(4)}} סמכויות קצין פיקוח;
{{ח:תת|(5)}} שיטות חקירה, תשאול וחיפוש.

{{ח:חתימות|ו׳ בתשרי התשס״ז (28 בספטמבר 2006)}}
* '''אבי דיכטר'''
השר לביטחון הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הדייר (החזקת הבית ותיקונים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הדייר (החזקת הבית ותיקונים), תשל״א–1971}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר החזקת הבית ותיקונים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 1355|תקנות הגנת הדייר (החזקת הבית ותיקונים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2716.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר#סעיף 68|סעיפים 39(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר#סעיף 160|ו־64}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|לחוק הגנת הדייר, תשי״ד–1954}}, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|התיקונים להחזקת הבית}}
{{ח:ת}} התיקונים הדרושים להחזקת הבית במצב תקין וראוי לשימוש הם כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, להוציא תיקונים כאמור בחלקי הבית שהם בשימושו הייחודי של הדייר.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הגנת הדייר (החזקת הבית ותיקונים), תשל״א–1971“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|א||עוגן=תוספת פרט א}}
{{ח:ת}} תיקון ביסוס שהתערער וגרם לסדקים בקירות או לשקיעות ברצפות.

{{ח:סעיף*|ב||עוגן=תוספת פרט ב}}
{{ח:ת}} תיקון פגמים בקונסטרוקציה של הבנין העלולים לגרום לסדקים בקירות, לרבות קירות פנים שהם נושאים.

{{ח:סעיף*|ג||עוגן=תוספת פרט ג}}
{{ח:ת}} '''תיקונים בקירות חוץ:'''
{{ח:תת|(1)}} תיקון סדקים ותיקון ציפוי לרבות חידושו בקירות החוץ של הבנין;
{{ח:תת|(2)}} תיקון קירות חוץ, מעקות ותחתיות של מרפסות;
{{ח:תת|(3)}} תיקון נגרות ומסגרות חוץ.

{{ח:סעיף*|ד||עוגן=תוספת פרט ד}}
{{ח:ת}} '''תיקונים בחדרי הכניסה והמדרגות:'''
{{ח:תת|(1)}} תיקוני שקיעות ברצפת חדר הכניסה או בחדר המדרגות ותיקון מדרגות פגומות;
{{ח:תת|(2)}} תיקונים של קירות, תקרות, מעקות, נגרות ומסגרות שבחדר הכניסה וחדר המדרגות וצביעתם עקב התיקונים;
{{ח:תת|(3)}} סיוד וצביעה של חדר הכניסה וחדר המדרגות;
{{ח:תת|(4)}} תיקון מיתקן תיבות המכתבים.

{{ח:סעיף*|ה||עוגן=תוספת פרט ה}}
{{ח:ת}} '''תיקון גג ומיתקניו:'''
{{ח:תת|(1)}} תיקונים בבידוד הגג, זיפות הגג, הלבנתו או צביעתו;
{{ח:תת|(2)}} תיקון מערכת ניקוז מי הגשמים ותיקון המרזבים והפחחות;
{{ח:תת|(3)}} תיקון במעקה הגג;
{{ח:תת|(4)}} תיקון סיכוך הגג ומבנהו כשהגג משופע (רעפים, אזבסט, פח וכיוצא באלה).

{{ח:סעיף*|ו||עוגן=תוספת פרט ו}}
{{ח:ת}} '''תיקונים בחצר:'''
{{ח:תת|(1)}} תיקון קירות תומכים וגדרות;
{{ח:תת|(2)}} תיקון מיתקני אשפה;
{{ח:תת|(3)}} תיקון דרכי הגישה לבית, למקלט ולמיתקני שירות קיימים;
{{ח:תת|(4)}} תיקון מערכת הניקוז והשיפועים בחצר למניעת חדירת המים לבנין וליסודותיו.

{{ח:סעיף*|ז||עוגן=תוספת פרט ז}}
{{ח:ת}} '''אינסטלציה סניטרית:'''
{{ח:תת|(1)}} תיקון צינורות־מים ראשיים ואבזריהם שבחצר ובבית, לרבות מכלי המים שעל הגג;
{{ח:תת|(2)}} תיקון מערכת הביוב הראשית שבחצר ובבית;
{{ח:תת|(3)}} תיקונים בבור השופכין ובבור הרקב.

{{ח:סעיף*|ח||עוגן=תוספת פרט ח}}
{{ח:ת}} '''חשמל:'''
{{ח:ת}} תיקון קווי החשמל מהקו הראשי עד למונה הראשי של הדייר.

{{ח:סעיף*|ט||עוגן=תוספת פרט ט}}
{{ח:ת}} '''חלקי הבית האחרים:'''
{{ח:ת}} תיקון פגמים בחלקי הבית האחרים העומדים לשימושם המשותף של הדיירים (מקלטים, מרתפים, מחסנים, חדרי כביסה, עליות גג וכיוצא באלה).

{{ח:חתימות|י״א בתמוז תשל״א (4 ביולי 1971)}}
* '''זאב שרף'''
שר השיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הדייר (מומחים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הדייר (מומחים), תשל״א–1971}}
{{ח:קטע3||תקנות לענין קביעת מומחים והכנת חוות דעתם}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 1208|תקנות הגנת הדייר (מומחים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2705.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר#סעיף 143|סעיפים 49ב}}, {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר#סעיף 146|49ה}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר#סעיף 160|ו־64}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|לחוק הגנת הדייר, תשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מומחה}}
{{ח:ת}} החליט בית דין לשכירות (להלן – בית הדין) לקבוע מומחה להגשת חוות־דעת, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר#סעיף 143|בסעיף 49ב(א) לחוק}}, יפרט בהחלטתו –
{{ח:תת|(1)}} שמו, זהותו, מענו ומומחיותו של הממונה;
{{ח:תת|(2)}} נושא חוות הדעת הנדרשת לבית הדין;
{{ח:תת|(3)}} התנאים והזמנים שבהם תיערך בדיקת המומחה;
{{ח:תת|(4)}} הערה בדבר סמכותו של המומחה המתמנה לשמוע מומחה שהגיש חוות דעת מטעם בעל־דין, וחובתו לעשות כן אם נתבקש לכך מאת בעל־דין, הכל כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר#סעיף 144|בסעיף 49ג לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|בדיקת המושכר}}
{{ח:תת|(א)}} מומחה שנקבע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} ורצה לערוך בדיקה במושכר, יודיע על כך למחזיק במושכר לפחות שלושה ימים מראש.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה כאמור בתקנת משנה (א) תהיה בכתב ותפרט את התאריך והזמן שבו תיערך הבדיקה; להודעה יצורף העתק מהחלטת בית הדין לענין קביעת המומחה.

{{ח:סעיף|3|בקשת הוראות}}
{{ח:ת}} רצה המומחה לקבל הוראות נוספות מבית הדין, יגיש בקשה בכתב לכך לבית הדין עם העתקים לכל בעלי הדין.

{{ח:סעיף|4|הגשת חוות הדעת}}
{{ח:ת}} השלים המומחה הכנת חוות הדעת, יגישנה לבית הדין בכתב במספר עתקים מספיק בשביל בית הדין וכל בעלי הדין.

{{ח:סעיף|5|בדיקה וחוות דעת נוספות}}
{{ח:ת}} בית הדין רשאי בכל עת להורות למומחה לבדוק בדיקות נוספות או להכין חוות דעת נוספת.

{{ח:סעיף|6|שכר}}
{{ח:ת}} שכרו של המומחה יהיה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הגנת הדייר (מומחים), תשל״א–1971“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} שכרו של המומחה יהיה 46.50 לירות בעד כל שעתיים של הופעה בישיבת בית הדין או חלק מהן, בצירוף –
{{ח:תת|(1)}} 18 לירות בעד כל שעה שהקדיש המומחה להכנת חוות דעתו, על פי רשימה שהוגשה לבית הדין ובית הדין אישר אותה;
{{ח:תת|(2)}} הוצאות סבירות של נסיעה במקום מושבו של בית הדין עד למקסימום של 9.50 לירות;
{{ח:תת|(3)}} הוצאות סבירות של נסיעה מחוץ למקום מושבו של בית הדין עד למקסימום של 10 לירות.

{{ח:חתימות|י״ג בסיון תשל״א (6 ביוני 1971)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]