חוק מס ערך מוסף

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מס ערך מוסף, תשל״ו–1975}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001068}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ו, 52|חוק מס ערך מוסף|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208901.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 179|תקנות־שעת־חירום (ביטול מס נסיעות חוץ ומס יבוא שירותים ושינוי מס ערך מוסף)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3775.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ח, 36, 37|חוק הסדרים בעקבות ניוד המטבע|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208939.pdf}}, {{ח:תיבה|46|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_ec_317795.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 32|תיקון מס׳ 10 לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209316.pdf}}, {{ח:תיבה|52|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208902.pdf}}, {{ח:תיבה|92|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_ec_317804.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 60|תיקון מס׳ 59 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210165.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 37|חוק העבירות המינהליות|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210460.pdf}}, {{ח:תיבה|264|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210510.pdf}}, {{ח:תיבה|280|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317456.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 28|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317457.pdf}}, {{ח:תיבה|93, 93|תיקון מס׳ 72 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210568.pdf}}, {{ח:תיבה|159|תיקון לפקודת מס הכנסה (מס׳ 75 – השכרת דירה למגורים)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210611.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 216|תקנות מס הכנסה (תיאומים לגבי שנת המס 1986 ותיקונים שונים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4990.pdf}}, {{ח:תיבה|638|תקנות מס ערך מוסף (תיאומים לגבי שנת המס 1986)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5015.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״א, 28|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210821.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 106|חוק מס הכנסה (תיקוני חקיקה והוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210921.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 212|תיקון מס׳ 94 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211746.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 34|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_210949.pdf}}, {{ח:תיבה|130|חוק קרן גרמניה–ישראל למחקר ופיתוח מדעי|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211007.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 69|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211073.pdf}}, {{ח:תיבה|324|חוק יישום ההסכם בדבר העברה מכינה של סמכויות לרשות הפלסטינית (תיקוני חקיקה והוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211177.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 256|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211279.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 32|תיקון מס׳ 15 לפקודת המכס|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211455.pdf}}, {{ח:תיבה|135|חוק דחיית מועד הגשת דין וחשבון (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211474.pdf}}, {{ח:תיבה|185|חוק שמירת סודיות (חריגים בחוקי מס) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211502.pdf}}, {{ח:תיבה|268|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211552.pdf}}, {{ח:תיבה|327|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211553.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 24|תיקון מס׳ 3 לחוק הפיקוח על המטבע|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211578.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 143|תיקון מס׳ 4 לחוק שירותי תיירות|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300463.pdf}}, {{ח:תיבה|241|תיקון מס׳ 50 והוראת שעה לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300623.pdf}}, {{ח:תיבה|460|תיקון מס׳ 23|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300511.pdf}}, {{ח:תיבה|578|תיקון מס׳ 132 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300605.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 430|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו־2004)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299931.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 465|חוק רשות הספנות והנמלים|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299597.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 2|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-1960.pdf}}, {{ח:תיבה|124|חוק הסדרת העיסוק בייצוג על־ידי יועצי מס|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299750.pdf}}, {{ח:תיבה|366|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf}}, {{ח:תיבה|814|תיקון מס׳ 147 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299994.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 66|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2007)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300638.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 2|תיקון מס׳ 32|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300762.pdf}}, {{ח:תיבה|222|תיקון מס׳ 62 – הוראת שעה לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300788.pdf}}, {{ח:תיבה|231|תיקון מס׳ 20 לחוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300850.pdf}}, {{ח:תיבה|266|תיקון מס׳ 36|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300823.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 4|חוק לעידוד הפקת סרטים בישראל (הוראת שעה ותיקון חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300922.pdf}}, {{ח:תיבה|273|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 409|תיקון מס׳ 175 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300717.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 122|תיקון מס׳ 39|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301281.pdf}}, {{ח:תיבה|162|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301268.pdf}}, {{ח:תיבה|937|תיקון מס׳ 41|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301944.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 148|תיקון מס׳ 10 לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301413.pdf}}, {{ח:תיבה|317, 319|תיקון מס׳ 42 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301437.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 162|חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו־2014)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301574.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 290|תיקון מס׳ 44|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301632.pdf}}, {{ח:תיבה|591|חוק להעמקת גביית המסים והגברת האכיפה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303815.pdf}}, {{ח:תיבה|736|תיקון מס׳ 2 לחוק להעמקת גביית המסים והגברת האכיפה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303848.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 33|תיקון מס׳ 47|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306583.pdf}}, {{ח:תיבה|28|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_ls_fr_369859.pdf}}, {{ח:תיבה|41|תיקון מס׳ 48|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306590.pdf}}, {{ח:תיבה|80|תיקון מס׳ 49|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306606.pdf}}, {{ח:תיבה|81|תיקון מס׳ 50|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306607.pdf}}, {{ח:תיבה|201|תיקון מס׳ 51 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_313583.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 241|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316719.pdf}}, {{ח:תיבה|278|חוק הטבות במס וייעוץ במס (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_318394.pdf}}, {{ח:תיבה|736|תיקון מס׳ 222 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_338810.pdf}}, {{ח:תיבה|1249|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348685.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 390|תיקון מס׳ 55|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_368986.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 81|תיקון מס׳ 56|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_456427.pdf}}, {{ח:תיבה|277|תיקון מס׳ 28 לפקודת המכס|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491910.pdf}}, {{ח:תיבה|956|תיקון מס׳ 6 לחוק פינוי ובינוי (פיצויים)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504284.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 247|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 134|תיקון מס׳ 99 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2515317.pdf}}, {{ח:תיבה|159, 159, 164, 173, 174|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2572039.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 393, 393, 394, 395|חוק להשגת יעדי התקציב וליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2025 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6133485.pdf}}.

''קביעת ודחיית תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1793|תחילתו של החוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3539.pdf}}, {{ח:תיבה|1951|תחילתו של החוק לגבי מוסד כספי|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3550.pdf}}; {{ח:תיבה|י״פ תשמ״ו, 308|הודעה על תחילתו של סעיף 24|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3407.pdf}}. ''הארכת תקופה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 1197|הארכת התקופה שבסעיף 29(1ב) לחוק}}. ''שינוי שיעור ריבית:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1598|קביעת שיעור ריבית}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 2436|קביעת שיעור ריבית (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 166|קביעת שיעור ריבית (תיקון)}}, {{ח:תיבה|1792|קביעת שיעור ריבית (תיקון מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 567|קביעת שיעור ריבית (תיקון)}}, {{ח:תיבה|2069|קביעת שיעור ריבית (תיקון מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 180|קביעת שיעור ריבית (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 855|קביעת שיעור ריבית (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 170|קביעת שיעור ריבית (תיקון והוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|372|קביעת שיעור ריבית (תיקון מס׳ 2)}}, {{ח:תיבה|756|קביעת שיעור ריבית (תיקון מס׳ 3)}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 58|קביעת שיעור ריבית (תיקון מס׳ 4 [צ״ל: תיקון])}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 1107|שינוי שיעור ריבית}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 744|שינוי שיעור ריבית (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 2|שינוי שיעור ריבית (תיקון)}}. ''עדכון סכומי קנסות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1041|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 1409|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 59|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 12|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 212|הגדלת סכומי קנסות}}, {{ח:תיבה|1246|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 975|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 1041|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1411|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 1158|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 1188|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1694|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 1432|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 947|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 1078|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 786|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 20|הגדלת סכומי קנסות}}, {{ח:תיבה|1205|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 1081|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 1085|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 60|ת״ט}}, {{ח:תיבה|1132|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 1146|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1486|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1195|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1602|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 1551|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1542|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 645|הגדלת סכומי קנסות}}, {{ח:תיבה|1407|הגדלת סכומי קנסות (מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 2304|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 3600|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 1936|הגדלת סכומי קנסות}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2386|הגדלת סכומי קנסות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10752.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 2772|הגדלת סכומי קנסות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11333.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י״פ תשל״ז, 1466|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2325.pdf}}, {{ח:תיבה|2259|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2362.pdf}}, {{ח:תיבה|2348|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2365.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 1940|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2443.pdf}}, {{ח:תיבה|2121|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2449.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 1585|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2541.pdf}}, {{ח:תיבה|1586|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2541.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 2192|הודעה בדבר התאמת סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2649.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 1740|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2710.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 1657|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2811.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 1457|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2909.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 317|קביעת סכום לענין סעיף 35 לחוק}}; {{ח:תיבה|י״פ תשמ״ד, 1998|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3045.pdf}}, {{ח:תיבה|1198|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3045.pdf}}, {{ח:תיבה|2164|ת״ט|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3053.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 2103|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3190.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 1122|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3534.pdf}}, {{ח:תיבה|1123|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3534.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 1614|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3736.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 1049|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3833.pdf}}, {{ח:תיבה|1049|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3833.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1416|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3963.pdf}}, {{ח:תיבה|1438|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3964.pdf}}, {{ח:תיבה|4021|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4026.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 1906|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4090.pdf}}, {{ח:תיבה|1938|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4091.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 1995|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4189.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1598|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4277.pdf}}, {{ח:תיבה|1598|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4277.pdf}}, {{ח:תיבה|4154|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4322.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 2042|הודעה בדבר תיאום סכומים}}, {{ח:תיבה|2042|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4387.pdf}}, {{ח:תיבה|2042|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4387.pdf}}, {{ח:תיבה|4090|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4427.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 1163|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4475.pdf}}, {{ח:תיבה|1163|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4475.pdf}}, {{ח:תיבה|4672|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4548.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 2114|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4613.pdf}}, {{ח:תיבה|2114|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4613.pdf}}, {{ח:תיבה|4657|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4668.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 1730|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4725.pdf}}, {{ח:תיבה|1730|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4725.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 2455|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4848.pdf}}, {{ח:תיבה|4327|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4905.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 1443|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4956.pdf}}, {{ח:תיבה|4056|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5019.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 1517|הודעה בדבר תיאום סכומים}}, {{ח:תיבה|3677|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5104.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 1060|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5145.pdf}}, {{ח:תיבה|1140|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5147.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 1238|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5481.pdf}}, {{ח:תיבה|1238|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5481.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 3700|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5696.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 1542|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5766.pdf}}, {{ח:תיבה|1542|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5766.pdf}}, {{ח:תיבה|3930|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5832.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 834|קביעת סכום לעניין סעיף 35 לחוק}}; {{ח:תיבה|י״פ תשס״ט, 1780|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5900.pdf}}, {{ח:תיבה|1780|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5900.pdf}}, {{ח:תיבה|5167|הודעה (מס׳ 2) בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5984.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1374|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6046.pdf}}, {{ח:תיבה|1374|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6046.pdf}}, {{ח:תיבה|4339|הודעה (מס׳ 2) בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6121.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1855|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6181.pdf}}, {{ח:תיבה|1855|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6181.pdf}}, {{ח:תיבה|5734|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6272.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 2478|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6374.pdf}}, {{ח:תיבה|2478|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6374.pdf}}, {{ח:תיבה|5827|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6460.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 3197|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6559.pdf}}, {{ח:תיבה|3876|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6569.pdf}}, {{ח:תיבה|7204|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6637.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 4178|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6766.pdf}}, {{ח:תיבה|4178|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6766.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 755|הודעה בדבר תיאום הסכום שבסעיף 67(א2)(1)|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7135.pdf}}, {{ח:תיבה|4237|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7224.pdf}}, {{ח:תיבה|4237|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7224.pdf}}, {{ח:תיבה|9585|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7337.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 512|הודעה בדבר תיאום הסכום שבסעיף 67(א2)(1)|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7373.pdf}}, {{ח:תיבה|4430|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7469.pdf}}, {{ח:תיבה|8172|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7559.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 86|הודעה בדבר תיאום הסכום שבסעיף 67(א2)(1)|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7593.pdf}}, {{ח:תיבה|7562|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7791.pdf}}, {{ח:תיבה|8254|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7819.pdf}}, {{ח:תיבה|9414|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7863.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 847|הודעה בדבר תיאום הסכום שבסעיף 67(א2)(1)|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7964.pdf}}, {{ח:תיבה|8986|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-8167.pdf}}, {{ח:תיבה|9207|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-8173.pdf}}, {{ח:תיבה|14034|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-8399.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 295|הודעה בדבר תיאום הסכום שבסעיף 67(א2)(1)|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-8471.pdf}}, {{ח:תיבה|3712|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-8685.pdf}}, {{ח:תיבה|3712|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-8685.pdf}}, {{ח:תיבה|7960|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-9034.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 8624|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11557.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 138|הודעה בדבר תיאום הסכום שבסעיף 67(א2)(1)|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11652.pdf}}, {{ח:תיבה|3779|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-12084.pdf}}, {{ח:תיבה|9906|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-12509.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2817|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13098.pdf}}, {{ח:תיבה|9714|הודעה בדבר תיאום סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13813.pdf}}. ''הארכת הוראת שעה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ה, 808|צו ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2023 ו־2024) (החלת סעיף 38(א) ו־(ב) לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11668.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הטלת המס ושיעורו}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: המחיר}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: מקום העסקה}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: החייב בתשלום המס}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: מועד החיוב במס}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: שיעור אפס ופטורים}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: ניכוי מס תשומות, ניכוי אחר והחזר מס}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: חשבוניות}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: רישום}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: פנקסים ודו״חות}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: קביעה, שומה, השגה וערעור}}

{{ח:פנימי|פרק יג|פרק י״ג: מועד התשלום}}

{{ח:פנימי|פרק יד|פרק י״ד: גבייה, קנסות וריבית}}

{{ח:פנימי|פרק טו|פרק ט״ו: סמכויות לביצוע}}

{{ח:פנימי|פרק טז|פרק ט״ז: עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק יז|פרק י״ז: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק יח|פרק י״ח: תחילה והוראות מעבר}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: ק״ת תשל״ח, תשל״ח־2, תשל״ט־2, תשמ״ו־2, ק״ת תשמ״ז־2, תשנ״ג, תשנ״ה, תשס״ב־3, תשס״ב־4, תשס״ה־3, תשס״ח־3, תשס״ט־2, תשע״א־2, תשע״ח־2, תשפ״ג־5}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – כל אחד מאלה: יהודה והשומרון וחבל עזה למעט שטחי עזה ויריחו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטחי עזה ויריחו“ – השטחים הכלולים בתחום השיפוט הטריטוריאלי של הרשות הפלסטינית על פי ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו, שנחתם בקהיר בין ישראל לבין ארגון השחרור הפלסטיני, ביום כ״ג באייר התשנ״ד (4 במאי 1994);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית מלון“ – לרבות פנסיון, בית מרגוע, בית אירוח או כיוצא באלה שבו מלינים בדרך כלל בתמורה לפחות חמישה אנשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט מחוזי“ – בית המשפט המחוזי שבתחום שיפוטו נמצא מקום עסקו העיקרי של המערער או משרדו הרשום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל, כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בסעיף 1 בפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המס“ – מס ערך מוסף, מס שכר או מס שכר וריווח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הצהרת ייבוא“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת המכס#פרק 4 סימן ה|בסימן ה׳ לפרק הרביעי לפקודת המכס}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הצהרת ייצוא“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת המכס#פרק 6 סימן ב|בסימן ב׳ בפרק שישי לפקודת המכס}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר־בני־אדם“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייב במס“ – עוסק, מלכ״ר או מוסד כספי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבונית“ – חשבונית עסקה או חשבונית מס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבונית מס“ – חשבונית שהוצאה על פי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבונית עסקה“ – חשבונית שחובה להוציאה לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חתימה אלקטרונית מאובטחת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}} (להלן – חוק חתימה אלקטרונית), ובלבד שהונפקה על ידי המדינה או על ידי מי שהמדינה הסמיכה לכך, בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 145|סעיף 145(א1)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חתימה אלקטרונית מאושרת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טובין“ – לרבות –
{{ח:תתת|(1)}} עצים, שתילים, פרחים, יבול וכיוצא באלה הנמכרים בנפרד מהקרקע;
{{ח:תתת|(2)}} זכות, טובת הנאה ונכסים בלתי מוחשיים אחרים ובין השאר – ידע, למעט זכות במקרקעין או בתאגיד, ולמעט ניירות ערך ומסמכים סחירים וזכויות בהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – מבטח כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|בחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, תשי״א–1951}}, למעט קופת גמל הפטורה ממס הכנסה על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|סעיף 9(2) לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד כספי“ –
{{ח:תתת|(1)}} חברה או אגודה שיתופית העוסקת בקבלת כספים בחשבון עובר ושב על מנת לשלם מהם לפי דרישה על־ידי שיק;
{{ח:תתת|(2)}} חברה המשתמשת כדין במלה ”בנק“ כחלק משמה למעט חברה ששמה מאזכר חברה או אגודה שיתופית שפסקה (1) חלה עליה;
{{ח:תתת|(3)}} מוסד כספי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 1|בחוק בנק ישראל, תשי״ד–1954}}, אשר הוראות הנזילות מכוח {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|החוק האמור}} חלות עליו;
{{ח:תתת|(4)}} מבטח;
{{ח:תתת|(5)}} סוג בני אדם ששר האוצר קבע;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו מס ערך מוסף (קביעת מוסד כספי)|צו מס ערך מוסף (קביעת מוסד כספי), תשל״ז–1977}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד ללא כוונת ריווח“ או ”מלכ״ר“ –
{{ח:תתת|(1)}} המדינה, רשות מקומית או איגוד ערים;
{{ח:תתת|(2)}} חבר־בני־אדם, מואגד או לא מואגד, שאין עיסוקו לשם קבלת רווחים ושאינו מוסד כספי;
{{ח:תתת|(3)}} תאגיד שהוקם מכוח דין ואינו רשום כחברה, כאגודה שיתופית או כשותפות;
{{ח:תתת|(4)}} קופת גמל הפטורה ממס הכנסה על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|סעיף 9(2) לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות של עוסק“ – סך כל המחיר, כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}, של העסקאות בשנת המס שחלפה, ואם הסכום אינו ידוע, או שעסק רק בחלק מאותה שנה – הסכום העשוי להתקבל בשנת המס השוטפת, כשהוא מחושב לפי הנחיות שקבע שר האוצר ובלבד שאם התברר למנהל או לעוסק ביום מן הימים בתוך שנת המס השוטפת, כי סך כל המחיר כאמור של העסקאות בשנה השוטפת עולה או יעלה על סך כל המחיר בשנה שחלפה או בשנה השוטפת, כשהוא מחושב כאמור, יראו מאותו יום ועד לתום שנת המס את הסכום הגבוה יותר כמחזור העסקאות של העוסק; לענין זה, ”עסקאות“ – למעט מכירת ציוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכר“, לענין נכס – לרבות השכרתו, מקחו אגב שכירות, הקניית רשות לשימוש בו בתמורה, הקניית זכות בו, שימוש בו לצורך עצמי, ולרבות הפקעתו, חילוטו או החרמתו, בתמורה, וכן נתינתו במתנה לרבות מתנה לעובד, ולענין מקרקעין – גם לרבות פעולה באיגוד מקרקעין כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח מקרקעין, תשכ״ג–1963}}, ורישומם בבורסה של ניירות ערך שהנפיק איגוד מקרקעין, כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 8|בסעיף 8 לחוק האמור}}, אך למעט פעולה בנייר ערך הנסחר בבורסה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס תשומות“ – מס הערך המוסף שהוטל על מכירת נכסים לעוסק, על יבוא נכסים בידי עוסק או מתן שירותים לעוסק, הכל לצרכי עסקו או לשימוש בעסקו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מספר רישום“ – מספר שבו נרשם חייב במס, לפי {{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין“ – לרבות זכות במקרקעין ולרבות זכות באיגוד. מקרקעין כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח מקרקעין, תשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניירות ערך“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, תשכ״ח–1968}}, לרבות ניירות ערך המונפקים בידי הממשלה או על פי חוק מיוחד, ולרבות מניות שלא הוצאו בסדרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – טובין או מקרקעין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק“ – מי שמוכר נכס או נותן שירות במהלך עסקיו, ובלבד שאינו מלכ״ר או מוסד כספי, וכן מי שעושה עסקת אקראי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק זעיר“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק מורשה“ – עוסק שנרשם לפי {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58}} ואינו עוסק פטור וכן מי שנמנה עם סוג עוסקים שלגביהם קבע שר האוצר שיירשמו כעוסקים מורשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק פטור“ – עוסק שמחזור העסקאות שלו בכל עסקיו אינו עולה על 120,000 שקלים חדשים לשנה {{ח:הערה|(בשנים 2024 ו־2025, 120,000 ש״ח; בשנת 2026, 122,833 ש״ח)}} או על סכום גבוה יותר שקבע שר האוצר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מכירת נכס או מתן שירות בידי עוסק במהלך עסקו, לרבות מכירת ציוד;
{{ח:תתת|(2)}} מכירת נכס אשר נוכה מס התשומות שהוטל על מכירתו למוכר או על יבואו בידי המוכר;
{{ח:תתת|(3)}} עסקת אקראי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקת אקראי“ –
{{ח:תתת|(1)}} מכירת טובין או מתן שירות באקראי, כשהמכירה או השירות הם בעלי אופי מסחרי;
{{ח:תתת|(2)}} מכירת מקרקעין לעוסק בידי אדם שאין עיסוקו במכירת מקרקעין, וכן מכירת מקרקעין בידי אדם כאמור, למעט מכירת דירת מגורים, למלכ״ר או למוסד כספי;
{{ח:תתת|(3)}} מכירת זכות במקרקעין לקבוצת רכישה בידי אדם שאין עיסוקו במכירת מקרקעין; לעניין זה, ”זכות במקרקעין“ ו”קבוצת רכישה“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסק“ – לרבות מקצוע ומשלח־יד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד“ – נכס ששימש, משמש או נועד לשמש, לעוסק בעסקיו, ואין מכירתו מעיסוק העוסק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קונה“ – לרבות מקבל שירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריווח“ – הכנסה חייבת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}, לפני קיזוז הפסדים משנות המס הקודמות לשנת המס שבה נתקבלה ההכנסה, ואחרי ניכוי המס על שכר על פי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}}, למעט הכנסה מדיבידנד שנתקבל ממוסד כספי, ולמעט הכנסה שנוצרה עקב שינויי מבנה העומדים בתנאי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה2|חלק ה׳2 לפקודת מס הכנסה}}, אך לרבות הכנסה מרבית או מדיבידנד או ממכירה או פדיון של יחידה או מחלוקת רווחים לבעל יחידה שלגביה ניתן פטור ממס הכנסה לפי כל דין; לענין זה, ”יחידה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שימוש לצורך עצמי“ –
{{ח:תתת|(1)}} שימוש בנכס מנכסי עסק שלא לצרכי העסק, בידי אדם שיש לו חלק בבעלות על העסק או בהנהלתו או שהוא מועסק בו;
{{ח:תתת|(2)}} שימוש לצרכי עסק בנכסי העסק מסוג ששר האוצר קבע ובתנאים שקבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות“ – כל עשיה בתמורה למען הזולת שאיננה מכר, לרבות עסקת אשראי והפקדת כסף ובחבר־בני־אדם – גם עשיה כאמור למען חבריו אף ללא תמורה או בתמורת דמי חבר; עבודת עובד איננה בגדר שירות למעבידו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר“ – הכנסת עבודה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}, לרבות קצבה המשתלמת מאת מעביד למי שהיה עובדו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת מס“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}, לרבות תקופת שומה מיוחדת לאותה שנת מס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב חוץ“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי יחיד – יחיד היושב דרך קבע מחוץ לישראל;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי חבר בני אדם – חבר בני אדם שנרשם או התאגד רק מחוץ לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תייר“ – יחיד השוהה בישראל על פי אשרה ורישיון לישיבת מעבר או לישיבת ביקור, לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 2|פסקאות (1) או (2) של סעיף 2(א) לחוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}}, או מי שהוראות {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|החוק האמור}} אינן חלות לגביו מכוח {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 17|סעיף 17 לאותו חוק}}, למעט מי ששוהה בישראל על פי אשרה לישיבת ביקור כדי לעבוד זמנית בשכר בישראל.

{{ח:סעיף|1א|פרשנות לגבי תחולת החוק באזור ובשטחי עזה ויריחו|תיקון: תשמ״ו־2, תשנ״ה, תשנ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} לגבי מכירת טובין, העברת טובין ומתן שירותים –
{{ח:תתת|(1)}} לא יראו בהעברת טובין מישראל לאזור, מישראל לשטחי עזה ויריחו, מאזור לישראל ומשטחי עזה ויריחו לישראל משום יצוא ויבוא;
{{ח:תתת|(2)}} לא יראו במכירת נכס לתושב אזור ולתושב שטחי עזה ויריחו או למי שנוסע לאזור או לשטחי עזה ויריחו משום מכירה לתושב חוץ או למי שיוצא מישראל;
{{ח:תתת|(3)}} לא יראו מתן שירות לתושב אזור או לתושב שטחי עזה ויריחו כמתן שירות לתושב חוץ, ולא יראו נתינת שירות באזור או בשטחי עזה ויריחו כנתינתו בחוץ לארץ;
{{ח:תתת|(4)}} לא יראו תושב אזור או תושב שטחי עזה ויריחו כתייר;
{{ח:תתת|(5)}} לא יראו נסיעה לאזור או לשטחי עזה ויריחו כנסיעה לחוץ לארץ, ולא יראו בהובלת מטענים מישראל לאזור או לשטחי עזה ויריחו ומאזור לישראל או משטחי עזה ויריחו לישראל משום יצוא או יבוא;
{{ח:תתת|(6)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 60|סעיף 60}}, לא יראו עסקים או פעילות באזור או בשטחי עזה ויריחו כעסקים או כפעילות מחוץ לישראל.
{{ח:תת|(ב)}} חוק זה יחול גם על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עסקאות שעושה אזרח ישראלי באזור או בשטחי עזה ויריחו;
{{ח:תתת|(2)}} פעילות באזור או בשטחי עזה ויריחו של מוסד כספי או של מלכ״ר שהוא אזרח ישראלי;
{{ח:תת}} לענין סעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזרח ישראלי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} אזרח ישראלי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק האזרחות|בחוק האזרחות, התשי״ב–1952}};
{{ח:תתתת|(2)}} תושב ישראל;
{{ח:תתתת|(3)}} מי שזכאי לעלות לישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, התש״י–1950}}, והוא תושב אזור;
{{ח:תתתת|(4)}} חבר־בני־אדם שאזרח ישראלי כמשמעותו בפסקאות (1) עד (3) הוא בעל שליטה בו; לענין זה, ”בעל שליטה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 32|בסעיף 32(9) לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תושב ישראל“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי יחיד – יחיד היושב בישראל ואינו נעדר ממנה אלא העדרי ארעי;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי חבר־בני־אדם –
{{ח:תתתתת|(א)}} חבר־בני־אדם הרשום בישראל ועיקר עסקיו או פעילותו בישראל;
{{ח:תתתתת|(ב)}} חבר־בני־אדם שהשליטה בו וניהולו מופעלים בישראל;
{{ח:תת|(ג)}} סעיף קטן (ב) לא יחול על –
{{ח:תתת|(1)}} עסקאות של עסק קבוע ומתמשך בשטחי עזה ויריחו או באזור, ובלבד שנרשם לפי הדין המקביל לחוק זה החל שם;
{{ח:תתת|(2)}} פעילות קבועה ומתמשכת של מוסד כספי או מלכ״ר בשטחי עזה ויריחו או באזור, ובלבד שנרשמו לפי הדין המקביל לחוק זה החל שם.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הטלת המס ושיעורו}}

{{ח:סעיף|2|הטלת מס ערך מוסף ושיעורו}}
{{ח:ת}} על עסקה בישראל ועל יבוא טובין יוטל מס ערך מוסף בשיעור אחד ממחיר העסקה או הטובין, כפי שקבע שר האוצר בצו לאחר התייעצות עם ועדת הכספים של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו מס ערך מוסף (שיעור המס על עסקה ועל יבוא טובין)|צו מס ערך מוסף (שיעור המס על עסקה ועל יבוא טובין), התשס״ה–2005}}, לפיו שיעור המס על עסקה בישראל ועל יבוא טובין יהיה 18% ממחיר העסקה או הטובין.}}

{{ח:סעיף|3|תחולת {{ח:חיצוני|חוק מסי מכס ובלו (שינוי תעריף)|חוק מסי מכס ובלו (שינוי תעריף)}}|תיקון: תשמ״ו־2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק מסי מכס ובלו (שינוי תעריף)|חוק מסי מכס ובלו (שינוי תעריף), תש״ט–1949}}, יחולו על צווים לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, כאילו היו צווים לפי {{ח:חיצוני|חוק מסי מכס ובלו (שינוי תעריף)#סעיף 1|סעיף 1 לחוק האמור}}, בשינויים המחוייבים לפי הענין ובשינויים אלה: במקום ”חדשיים“ קרי ”שבועיים“ והזמן שבין כנסי הכנסת יבוא במנין; במקום ”ועדת הכספים של הכנסת“ קרי ”הכנסת“ והוראות {{ח:חיצוני|חוק מסי מכס ובלו (שינוי תעריף)#סעיף 2|סעיף 2(א)(2) ו־(3)}} לא יחולו.

{{ח:סעיף|4|הטלת מס על מלכ״רים ומוסדות כספיים ושיעורו|תיקון: תשס״ה־3, תשס״ח־3, תש״ע, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} על פעילות בישראל של מוסד ללא כוונת ריווח יוטל מס שכר באחוזים מהשכר ששילם, כפי שקבע שר האוצר בצו באישור הכנסת; בסעיף קטן זה, ”שכר“ – למעט מלגה שניתנה לסטודנט או לחוקר בתקופת לימודיו במוסד לימוד ומחקר כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.29|בסעיף 9(29) לפקודת מס הכנסה}}.
{{ח:תת|(ב)}} על פעילות בישראל של מוסד כספי יוטל מס שכר וריווח באחוזים מהשכר ששילם והריווח שהפיק, כפי שקבע שר האוצר באישור הכנסת; הפסד שהיה למוסד כספי בשנת מס ניתן לקיזוז כנגד השכר ששילם לאותה שנת מס;
{{ח:תת}} בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שכר“ – שכר לרבות מענק עקב פרישה או מענק עקב מוות, למעט מענק כאמור ששולם מקופת גמל, או ששולם באמצעות סכומים שהופקדו בקופת גמל והוחזרו למעביד לשם התשלום, וכן כל סכום ששילם מעביד לקרן השתלמות או לקופת גמל, גם אם לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3|סעיף 3 לפקודת מס הכנסה}} לא רואים אותו כהכנסת עבודה במועד ששולם לקרן ההשתלמות או לקופת הגמל וכן סכום תשלום דמי ביטוח ששילם מעביד בעד עובדו לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, בניכוי דמי הביטוח שהמעביד ניכה משכר עובדו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 342|סעיף 342(ג) לחוק האמור}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרן השתלמות“ – קרן השתלמות שהיא קופת גמל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קופת גמל“, ”קופת גמל מרכזית לפיצויים“ – כהגדרתן לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 1|סעיף 47 לפקודת מס הכנסה}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ"רים ומוסדות כספיים)|צו מס ערך מוסף (שיעור המס על מלכ״רים ומוסדות כספיים), התשנ״ג–1992}}, לפיו שיעורו של מס שכר שישולם על פעילות בישראל של מלכ״ר יהיה 7.5%, והשיעור של מס השכר ורווח שישולם על פעילות בישראל של מוסד כספי יהיה 18% מהשכר ששילם והרווח שהפיק.}}

{{ח:סעיף|5|מס ערך מוסף על דברי אמנות ונכסים משומשים|תיקון: תשל״ט־2, תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר רשאי לקבוע סוגים של דברי אמנות ושל נכסים משומשים, למעט דירת מגורים, שהמס עליהם, כשהם נמכרים בידי מי שעסקו מכירת נכסים כאלה, יהיה לא ממחירם המלא אלא מההפרש שבין מחירם בעת המכירה לבין מחירם בעת הרכישה. קבע שר האוצר כאמור לא ינוכה מס התשומות שהוטל על מכירתם לעוסק או על יבואם בידיו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (מכירת רהיטים משומשים)|תקנות מס ערך מוסף (מכירת רהיטים משומשים), תשל״ט–1979}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (מכירת מטבעות, מדליות ומטילי זהב)|תקנות מס ערך מוסף (מכירת מטבעות, מדליות ומטילי זהב), התשנ״ד–1994}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} במכירת דירת מגורים בידי עוסק במקרקעין שרכש אותה ממי שאינו מלכ״ר, מוסד כספי או עוסק, המס עליה יהיה לא ממחירה המלא אלא מההפרש שבין מחירה בעת המכירה כאמור לבין מחירה בעת הרכישה; לענין זה, עוסק – למעט עוסק שעל פי דין לא היה רשאי לנכות את מס התשומות בשל רכישת דירת המגורים.

{{ח:סעיף|6|גביית המס מהקונה}}
{{ח:ת}} הוטל מס על עסקה או הועלה שיעור המס עליה לאחר שהוסכם על העסקה רשאי העוסק לדרוש מהקונה שישלם לו את סכום המס או את סכום המס הנוסף שנתחייב בו העוסק, זולת אם נקבע אחרת בהסכם או בכל דין הדן בפיקוח על המחירים.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: המחיר}}

{{ח:סעיף|7|בעסקה|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:ת}} מחירה של עסקה הוא התמורה שהוסכם עליה, לרבות –
{{ח:תת|(1)}} כל מס, היטל, אגרה או תשלום חובה אחר המוטלים על העסקה שלא על פי חוק זה, זולת אם הוטלו בדין על הקונה אך למעט מס על רווחי הון על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}} ומס על פי {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|חוק מס שבח מקרקעין, תשכ״ג–1963}};
{{ח:תת|(2)}} כל הוצאה אחרת בביצוע העסקה שעל פי ההסכם על הקונה להחזירה לרבות עמלה או ריבית בשל תשלום לשיעורין ריבית או כל תשלום אחר בשל פיגור בתשלום ופיצויים בשל הפרת ההסכם כשאין עמה ביטול העסקה, ולרבות מחירן של אריזות.

{{ח:סעיף|8|במכר ושירות יחד}}
{{ח:ת}} בעסקה הכוללת נכס ושירות, יהיה מחיר כולם יחד מחיר העסקה.

{{ח:סעיף|9|בעסקאות {{ח:פנימי|סעיף 19|שסעיף 19}} חל עליה|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} מחירה של עסקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(א)}} הוא העמלה או התמורה האחרת שקיבל נותן השירות ממי שסיפק לו את הנמכר.
{{ח:תת|(ב)}} מחירן של עסקאות שרואים אותן על פי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ב)}} כמתן שירות הוא ההפרש בין סך כל מחיר הרכישה של ניירות הערך, המסמכים או מטבע החוץ נושאי העסקאות בתקופת דו״ח פלונית לבין סך כל מחיר מכירתם באותה תקופת דו״ח; לענין זה יראו את סכום הפרעון או הפדיון של מסמכים כמחיר מכירתם.

{{ח:סעיף|9א|בשירות שמשתלמת בשלו אגרה|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:ת}} מחירה של עסקת שירות שמשתלמת בשלו אגרה או תמורה אחרת על פי דין הוא האגרה או התמורה האחרת.

{{ח:סעיף|9ב|בעסקת רישום בבורסה|תיקון: תשמ״ו־2}}
{{ח:ת}} מחירה של עסקה שהיא רישומם בבורסה של ניירות ערך שהנפיק איגוד מקרקעין הוא השווי שנקבע לעסקה זו לענין {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|חוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}}, ומועד התשלום הוא המועד לתשלום מס שבח לפי {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|החוק האמור}}.

{{ח:סעיף|10|במקרים מיוחדים}}
{{ח:ת}} עסקה שמחירה מושפע מיחסים מיוחדים בין הצדדים, או שלא נקבע לה מחיר, או שתמורתה כולה או מקצתה איננה בכסף, יהא מחירה המחיר שהיה משתלם בעדה בתנאים רגילים; לא ניתן לקבוע את המחיר בדרך זו, יהא מחירה עלות הנכס או השירות בתוספת הריווח המקובל באותו ענף.

{{ח:סעיף|11|טובין ביבוא|תיקון: תשל״ט־2, תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מחירם של טובין ביבוא, למעט טובין שחל עליהם סעיף קטן (ב), הוא ערכם כאמור {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 129|בסעיפים 129 עד 134א}} לפי העניין {{ח:חיצוני|פקודת המכס|לפקודת המכס}} במועד תשלום המס, בתוספת המכס וכל מס או היטל אחר החלים על היבוא.
{{ח:תת|(ב)}} מחירם של טובין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיף 26(ב)}} הוא התמורה בלירות ישראליות של מטבע החוץ לפי שער הקניה שלו בעת רכישת המטבע בעד תשלום התמורה או בעת העברתו לחוץ לארץ לשם תשלום, לפי המוקדם; לא נרכש ולא הועבר מטבע חוץ כאמור – יהא מחיר הטובין המחיר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}.
{{ח:תת|(ג)}} טובין שיוצאו מישראל ובהיותם מחוץ לישראל תוקנו, חודשו או שופרו, והוחזרו לישראל, מחירם ביבוא הוא ערכו של התיקון, החידוש או השיפור בתוספת התשלומים כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|11א|במכירה לפני פדייה מפיקוח רשות המכס|תיקון: תשל״ט־2, תשע״ח־2}}
{{ח:ת}} מחירה של עסקה של מכירת טובין מיובאים לפני פדייתם מפיקוח רשות המכס, כשהצהרת הייבוא ערוכה על שמו של הקונה, הוא התמורה שהוסכם עליה בניכוי מחיר הטובין לענין המס על ייבואם.

{{ח:סעיף|12|דין תרומה, תמיכה וכדומה}}
{{ח:תת|(א)}} תרומה, תמיכה או סיוע אחר (להלן – תקבולים) שקיבל עוסק ייחשבו כחלק ממחיר עסקאותיו; הוראה זו לא תחול על סוגי תקבולים או סוגי עוסקים שקבע שר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי לקבוע דינם של התקבולים לענין חשבוניות, ניכויים, רישום בספרי החשבונות של העוסק וכיוצא באלה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#סעיף 19|סעיף 19 לחוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}, מענק לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)#פרק ו|פרק ו׳ לחוק האמור}} לא ייחשב לחלק ממחיר עסקאותיו של עוסק לפי סעיף זה.}}

{{ח:סעיף|13|כללים לחישוב המחיר}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבוע כללים לענין –
{{ח:תת|(1)}} חישוב המחיר על פי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}};
{{ח:תת|(2)}} חישוב מחירן של אריזות;
{{ח:תת|(3)}} הנסיבות והתנאים שבהם יראו סכום הניתן כפקדון או כערובה, כחלק ממחיר העסקה שבה ניתנו.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: מקום העסקה}}

{{ח:סעיף|14|במכר|תיקון: ק״ת תשל״ח, תשל״ח־2}}
{{ח:ת}} יראו נכס כנמכר בישראל אם הנכס היה בישראל בעת מסירתו לקונה, או אם יוצא מישראל, ובנכס בלתי מוחשי – אם המוכר הוא תושב ישראל.

{{ח:סעיף|15|במתן שירות ובניהול פעילות|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} יראו שירות כניתן בישראל אם נתקיימה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נתן אותו מי שעסקו בישראל; מי שיש לו סוכן או סניף בישראל יראוהו, לענין זה, כמי שעסקו בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} הוא ניתן לתושב ישראל, לשותפות שרוב הזכויות בה הן של שותפים תושבי ישראל או לחברה שלענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}} רואים אותה כתושבת ישראל;
{{ח:תתת|(3)}} הוא ניתן לגבי נכסים המצויים בישראל.
{{ח:תת|(ב)}} יראו פעילות כמנוהלת בישראל אם נתקיימה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא התנהלה כולה או מרביתה בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} ניהל אותה מי שעיקר פעילותו בישראל והיא בתחום הפעילות שהוא מנהל;
{{ח:תתת|(3)}} היא החלק שנוהל בישראל מפעילות שמרביתה נוהלה מחוץ לישראל.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר רשאי לקבוע, דרך כלל או לשירות או לפעילות מסויימים כאמור בסעיף קטן (א)(1) ו־(2) ובסעיף קטן (ב)(1) ו־(2), שרק החלק שניתן או התנהל בישראל ייחשב כאילו ניתן או התנהל בה.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: החייב בתשלום המס}}

{{ח:סעיף|16|החייב בתשלום המס|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:ת}} אלה חייבים בתשלום המס:
{{ח:תת|(1)}} במכר – המוכר;
{{ח:תת|(2)}} בשירות – נותן השירות;
{{ח:תת|(3)}} ביבוא, לרבות יבוא טובין בלתי מוחשיים – בעל הטובין כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת המכס|בפקודת המכס}};
{{ח:תת|(4)}} בפעילות מלכ״ר או מוסד כספי – המלכ״ר או המוסד.

{{ח:סעיף|17|שלוח וסוכן|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק המוכר נכס או נותן שירות לקונה באמצעות שלוח, הפועל בשמו של העוסק, רואים את העוסק כמוכר או כנותן השירות לקונה, ואת השלוח – כנותן שירות לעוסק, אם עובדת השליחות ושמו של העוסק כשולח צויינו על המסמכים שמוציא השלוח לקונה; לא צויין כך, יראו את הנכס כנמכר או את השירות כניתן פעמיים: פעם מאת העוסק לשלוח ופעם מאת השלוח לקונה.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק המוכר בשם עצמו נכס של פלוני, שנתקשר עמו לשם כך, רואים את העוסק כמוכר הנכס לקונה ואת פלוני כמוכר הנכס לעוסק.
{{ח:תת|(ג)}} עוסק הקונה נכס או מקבל שירות בשביל עוסק אחר יציין על מסמך שהוא מוציא למוכר או לנותן השירות במהלך עסקיו הרגיל את עובדת השליחות ואת שמו של העוסק האחר כשולח; לא עשה כן, יראוהו כקונה לעצמו.

{{ח:סעיף|18|אחריות ממונה לתשלום מס|תיקון: תשל״ט־2, תשס״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”הממונה“ – אדם שמונה לפי דין לתפקיד של מוציא לפועל, מפרק, כונס נכסים, אפוטרופוס, מנהל עיזבון או נאמן, או בעל תפקיד אחר שמינה בית המשפט לפעול בנכסיו של העוסק.
{{ח:תת|(ב)}} ממונה אשר בתוקף תפקידו מוכר נכס או נותן שירות, בשמו של עוסק, יחולו לגביו, לענין החבות במס, הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא חייב בתשלום המס כפי שחייב בו העוסק, במקומו של העוסק;
{{ח:תתת|(2)}} יראו אותו כנותן שירות לעוסק.
{{ח:תת|(ג)}} קיבל הממונה תמורה בשל עסקה כאמור בסעיף קטן (ב), ישולם המס בשל העסקה, מתוך התמורה שהתקבלה בעדה, לפני העברתה לכל מטרה אחרת, ולא יראו במס חלק מהתמורה.
{{ח:תת|(ד)}} דיווח הממונה על העסקה ושילם את המס בשלה לפי הוראת חוק זה, יראו את העוסק כמי שדיווח על העסקה ושילם את המס בשלה.
{{ח:תת|(ה)}} המנהל רשאי לקבוע כללים לענין אופן הוצאת החשבוניות על ידי הממונה ולענין אופן הדיווח על ידיו.

{{ח:סעיף|19|מוכר בולים, אסימונים, שטרות, ניירות ערך וכיוצ״ב|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק שעסקו מכירת בולי דואר, אסימוני טלפון, בולי הכנסה, טפסים מבויילים של שטרי חוב וכיוצא באלה במחיר הנקוב בהם, יראוהו כנותן שירות למי שסיפק לו אותם למכירה.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק שעסקו מכירת ניירות ערך או מסמכים סחירים אחרים, לרבות רכישתם של ניירות ערך ומסמכים כאמור לשם קבלת דמי פרעונם או פדיונם, או שעסקו במכירת מטבע חוץ, יראו את המכירה או קבלת הפרעון או הפדיון כשירות תיווך שעושה העוסק בין מי שמכר לו אותם לבין מי שקנה אותם ממנו או פרע או פדה אותם.

{{ח:סעיף|20|רשות לשלם מס במקום החייב בו}}
{{ח:ת}} מי שאינו חייב בתשלום המס רשאי, בהסכמת המנהל ובתנאים שקבע, לקבל על עצמו את התשלום, ומיום ההסכמה דינו כדין החייב בתשלומו.

{{ח:סעיף|21|חיוב הקונה בתשלום המס|תיקון: תשל״ט־2, תשע״א־2}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבוע לגבי סוגי עוסקים או סוגי עסקאות, למעט לגבי עסקת אקראי כאמור בפסקה (3) בהגדרה ”עסקת אקראי“, שהקונה הוא שיהיה חייב בתשלום המס, כולו או מקצתו, או סוגי קונים שיהיו חייבים במס, כולו או מקצתו, ורשאי הוא לקבוע תנאים להטלת החובה על הקונה וכן רשאי הוא לקבוע כי חובות אחרות אשר לפי הוראות חוק זה והתקנות על פיו חלות על סוגים של חייבי מס יחולו על הקונה; חובות שהוטלו על הקונה כאמור, יהיה המוכר או נותן השירות פטור מהן זולת אם קבע שר האוצר אחרת ובתנאים שקבע.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: מועד החיוב במס}}

{{ח:סעיף|22|במכר טובין|תיקון: ק״ת תשל״ח, תשל״ח־2, תשע״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} במכר טובין חל החיוב במס עם מסירתם לקונה; נמסרו הטובין חלקים חלקים – חל החיוב על כל חלק שנמסר. לענין זה – ”מסירה“ כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המכר#סעיף 8|בסעיף 8 לחוק המכר, תשכ״ח–1968}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בעסקה של מכר טובין בידי אחד מאלה, יחול החיוב במס עם קבלת התמורה ועל הסכום שהתקבל:
{{ח:תתת|(1)}} עוסק שמחזור העסקאות שלו אינו עולה על שני מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} עוסק שמתקיים בו האמור {{ח:חיצוני|הוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות)#תוספת א פרט 2|בפרט 2(ג) לתוספת א׳ להוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות), התשל״ג–1973}}.

{{ח:סעיף|23|במשגור}}
{{ח:ת}} נמסר נכס מפלוני לאלמוני על מנת שימכרו, והוסכם בכתב שלא ישולמו יותר מעשרה אחוזים מהתמורה או אחוז גבוה יותר שקבע שר האוצר לסוגי עוסקים או עסקאות, לפני שאלמוני ימכור את הנכס ושאם לא ימכרנו רשאי הוא להחזירו, יחול החיוב במס על המכר מפלוני לאלמוני, בשעה שבה מכר אלמוני את הנכס; הוא הדין במכירה כאמור שההסכם לגביה נערך בעל־פה, אם הוכח להנחת דעתו של המנהל שלפי הנוהג המסחרי הוא מסוג מכירות הנעשות בתנאים האמורים ללא הסכם בכתב.

{{ח:סעיף|24|בשירות|תיקון: תשע״א־3}}
{{ח:ת}} בשירות חל החיוב במס עם קבלת התמורה ועל הסכום שהתקבל.

{{ח:סעיף|25|בשימוש לצורך עצמי|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:ת}} בשימוש לצורך עצמי חל החיוב במס –
{{ח:תת|(1)}} לענין טובין – עם נטילתם לשימוש כאמור;
{{ח:תת|(2)}} לענין מקרקעין – עם קבלת ההחזקה בהם לשימוש כאמור, עם תחילת השימוש או עם הרישום בפנקס המקרקעין, הכל לפי המוקדם.

{{ח:סעיף|26|ביבוא|תיקון: תשל״ט־2, תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} ביבוא טובין, למעט טובין כאמור בסעיף קטן (ב), חל החיוב במס עם פדייתם מפיקוח רשות המכס.
{{ח:תת|(ב)}} ביבוא טובין בלתי מוחשיים וביבוא עתונים, כתבי עת ודברי דפוס אחרים המיובאים בדואר, חל החיוב במס עם רכישת מטבע החוץ אצל מוסד כספי לשם תשלום בעד רכישתם, או עם העברתו של מטבע החוץ למוכר, לפי המוקדם, ואם לא נרכש או הועבר מטבע חוץ כאמור – עם מתן התמורה.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר רשאי להתקין תקנות לענין סעיף קטן (ב), לרבות בדבר גביית המס על ידי המוסד הכספי ובדבר המועד והדרך להעברתו של המס ולרבות בדבר תשלום ריבית בשל אי העברת המס במועד שנקבע.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|27|בהפקעה}}
{{ח:ת}} בהפקעה, חילוט או החרמה חל החיוב במס עם תשלום הפיצוי או התמורה.

{{ח:סעיף|28|בעסקת מקרקעין}}
{{ח:תת|(א)}} בעסקת מקרקעין חל החיוב במס עם העמדת המקרקעין לרשות הקונה או לשימושו, או עם רישום המקרקעין על שמו של הקונה בפנקס המתנהל על פי דין, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ב)}} בעבודות בניה חל החיוב במס עם השלמת העבודה או העמדת המקרקעין שבהם נעשתה העבודה לרשות הקונה או לשימושו, לפי המוקדם; הועמד חלק מהמקרקעין לרשות הקונה, חל החיוב לגבי אותו חלק מאותה שעה.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”עבודות בניה“ – לרבות עבודות חפירה, הריסה, ביוב וניקוז, הנחת צינורות, סלילת כבישים ודרכים, הכשרת קרקע וכיוצא באלה.

{{ח:סעיף|29|במקרים מיוחדים|תיקון: ק״ת תשל״ח, תשל״ח־2, תשל״ט־2, תשע״א־3, תשע״ב־2, ק״ת תשע״ג, תשע״ה־3}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} –
{{ח:תת|(1)}} בעסקה {{ח:פנימי|סעיף 28|שסעיף 28}} חל עליה ובסוג עסקאות אחרות שקבע שר האוצר – אם שילמו סכומים כל שהם על חשבון התמורה לפני מועד החיוב על פי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, יחול החיוב לגבי כל סכום ששולם כאמור, בעת תשלומו;
{{ח:תת|(1א)}} בשירות שניתן בעסקה שמחירה מושפע מיחסים מיוחדים בין הצדדים, או שלא נקבע לה מחיר או שתמורתה כולה או מקצתה איננה בכסף, וכן בשירות שניתן על ידי עוסק שמחזור העסקאות שלו עולה על 15 מיליון שקלים חדשים בשנה וחלה עליו החובה לנהל פנקסי חשבונות לפי {{ח:חיצוני|הוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות)#תוספת יא|תוספת י״א להוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות), התשל״ג–1973}}, יחול החיוב במס עם נתינת השירות; ניתן השירות כאמור חלקים חלקים, יחול החיוב על כל חלק שניתן, ובשירות שנתינתו מתמשכת ושלא ניתן להפריד בין חלקיו – יחול החיוב לגבי כל סכום ששולם על חשבון התמורה, בעת תשלומו או עם גמר מתן השירות, לפי המוקדם; שר האוצר רשאי, בצו, באישור ועדת הכספים של הכנסת, להעלות את הסכום האמור בפסקה זו;
{{ח:תת|(1ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(2)}} רשאי שר האוצר לקבוע סוגים של עסקאות, לרבות עסקאות כאמור בפסקאות (1) ו־(1א), שבהם יחול החיוב במס עם קבלת התמורה ועל הסכום שנתקבל, וכן רשאי הוא לקבוע מתי יראו כמבוצע תשלום שלא במזומנים.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: שיעור אפס ופטורים}}

{{ח:סעיף|30|מס בשיעור אפס|תיקון: ק״ת תשל״ח, תשל״ח, תשל״ח־2, תשל״ט־2, תשל״ט־3, תשמ״ו־2, תשנ״א, תשנ״ג, תשנ״ו, תשנ״ח, תשנ״ח־4, תשס״ב, תשס״ב־3, תשס״ד, תשס״ט־5, תשע״ה־4, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} אלה עסקאות שהמס עליהן יהיה בשיעור אפס:
{{ח:תתת|(1)}} מכירת טובין – למעט טובין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 33|בסעיף 33}} – אם הוגשו לגביהם הצהרת ייצוא או מסמך אחר שאישר לעניין זה המנהל, וניתנה לגביהם התרה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה בדבר אישור מסמך אחר (י״פ תשס״ט, 2494), לפיה המנהל אישר את טופס אספקת דלק בפטור מבלו לכלי שיט המצוין בתוספת להודעה, בתנאים האמורים בה.}}
{{ח:תתת|(2)}} מכירת נכס בלתי מוחשי לתושב חוץ;
{{ח:תתת|(3)}} מכירת טובין לבעל מחסן רשוי כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת המכס|בפקודת המכס}}, שאישר לענין זה המנהל (להלן בסעיף זה – מחסן רשוי), לשם העברתם למחסן, אם הטובין הועברו אליו;
{{ח:תתת|(4)}} מכירת טובין במחסן רשוי ליוצאים מישראל וכן מכירה במחסן רשוי של אספקה שאישר המנהל, בטופס שקבע, לכלי שיט או לכלי טיס המשמשים להולכת נוסעים או הובלת מטענים בקווים בינלאומיים;
{{ח:תתת|(5)}} מתן שירות לתושב חוץ, למעט שירות ששר האוצר קבע לענין זה; לא יראו שירות כניתן לתושב חוץ כאשר נושא ההסכם הוא מתן השירות בפועל, נוסף על תושב החוץ, גם לתושב ישראל בישראל, לשותפות שרוב הזכויות בה הן של שותפים תושבי ישראל או לחברה שלענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}} רואים אותה כתושבת ישראל, אלא אם הוא שירות שתמורתו מהווה חלק מערך הטובין שנקבע כאמור {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 129|בסעיפים 129 עד 133ט לפקודת המכס}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(6)}} שירות בקשר עם כניסתם של כלי טיס או כלי שיט לישראל או עם יציאתם ממנה או בקשר לשינוע טובין –
{{ח:תתתת|(א)}} שנתנה רשות שדות התעופה או חברת נמל כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|בחוק רשות הספנות והנמלים, התשס״ד–2004}}, לכלי הטיס או לכלי השיט או לנוסע בהם בקשר לכניסתו לישראל או ליציאתו מישראל;
{{ח:תתתת|(ב)}} שניתן לבעלי מטענים ותמורתו מהווה חלק מערך הטובין שנקבע כאמור {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 129|בסעיפים 129 עד 133ט לפקודת המכס}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(7)}} מתן שירות בחוץ לארץ בידי עוסק שמקום עיסוקו העיקרי הוא בישראל;
{{ח:תתת|(8)|(א)}} לינה של תייר בבית מלון ושירותים נוספים שקבע שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, הניתנים אגב לינה כאמור;
{{ח:תתתת|(ב)|(1)}} השכרת רכב מנועי פרטי לתייר לנהיגה עצמית;
{{ח:תתתתת|(2)}} הסעת סיור של תייר ברכב מנועי פרטי או באוטובוס וכן הספקת ארוחות לתייר בידי המסיע אגב הסעה כאמור באוטובוס, בין אם הוא מספקן במישרין ובין בעקיפין;
{{ח:תתתת}} והכל, אם לכלי הרכב האמורים ניתן רשיון או היתר להשכרה או להסעה כאמור, לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי״ח–1958}};
{{ח:תתתת|(ב1)}} מתן שירות לתייר בידי מי שבתמורה, או שלא בתמורה אך דרך קבע, נותן שירות משירותי סוכנות נסיעות כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירותי תיירות|בחוק שירותי תיירות, התשל״ו–1976}};
{{ח:תתתת|(ב2)|(1)}} מתן שירות לארגון בינלאומי, לשם קיום כנס בינלאומי שמשתתפים בו חמישים תיירים לפחות, שייערך בישראל;
{{ח:תתתתת|(2)}} מכירה לתייר של זכות השתתפות בכנס בינלאומי שמשתתפים בו חמישים תיירים לפחות;
{{ח:תתתת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ה)}} הולכת תייר בכלי טיס ממקום בישראל למקום אחר בישראל;
{{ח:תתתת|(ו)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ז)}} אשפוז של תייר בבית חולים רשום לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם, 1940}}, ושירותים נוספים הניתנים אגב אשפוז כאמור;
{{ח:תתת|(9)}} מכירת טובין למי שזכאי בשל כניסתו לישראל לרכשם בפטור מלא ממס קניה;
{{ח:תתת|(10)}} עסקה שהיא מכירת זכות לנסיעת חוץ; ”זכות לנסיעת חוץ“, לענין זה – זכות לנסיעה בכלי טיס או בכלי שיט מישראל למקום בחוץ לארץ או ממקום בחוץ לארץ למקום אחר בחוץ לארץ או ממקום בחוץ לארץ לישראל; ואם המקום בחוץ לארץ הוא מדינה שלישראל יש גבול יבשתי עמה ושנקבעה לענין זה בצו (להלן בסעיף זה – מדינה גובלת) – גם זכות לנסיעה בכלי תחבורה שאינו כלי טיס או כלי שיט;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו מס ערך מוסף (קביעת מדינות גובלות)|צו מס ערך מוסף (קביעת מדינות גובלות), התשנ״ה–1995}}, לפיו אלה מדינות גובלות: הרפובליקה הערבית של מצרים; הממלכה ההאשמית של ירדן.}}
{{ח:תתת|(11)}} הובלת מטענים בדרך האויר או הים מישראל ואליה;
{{ח:תתת|(11א)}} הובלת מטענים מישראל למדינה גובלת או ממדינה גובלת לישראל;
{{ח:תתת|(12)|(א)}} מכירתם של כלי טיס לעוסק שעיסוקו מתן שירות תעופה סדיר ובקווים קבועים להולכת נוסעים או להובלת מטענים בתמורה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מכירתם של כלי שיט לעוסק שעיסוקו הולכת נוסעים או הובלת מטענים בתמורה בין נמלים ישראליים לנמלים בחוץ לארץ;
{{ח:תתתת|(ג)}} יבואם של כלי טיס או כלי שיט בידי עוסק כאמור בפסקאות משנה (א) או (ב);
{{ח:תתת|(13)}} מכירת פירות וירקות מסוגים שקבע שר האוצר, שלא נעשה בהם כל עיבוד; לענין זה לא יראו כעיבוד ניקוי, בירור, אריזה, הבחלה, החסנה וקירור;
{{ח:תתת|(14)}} מכירת נכסים מעסק של עוסק או של עוסקים – לרבות ציוד – לחברה, תמורת מניות בלבד באותה חברה, אם מיד לאחר המכירה היו בידי העוסק או העוסקים 90 אחוזים לפחות מכוח ההצבעה באותה חברה; ובלבד שמכירת הנכסים בידי החברה לאחר שרכשה אותם בנסיבות האמורות תתחייב במס גם אם החברה איננה בגדר עוסק ביום המכירה;
{{ח:תתת|(15)}} במכירת כל נכסי עסקו של עוסק שהוא חבר־בני־אדם, לרבות ציוד, לבעלי הזכויות בחבר־בני־האדם, אגב פירוק החבר, כשלכל אחד מבעלי הזכויות נמכרים, ללא תמורה, נכסים בהתאם לחלקו בחבר המתפרק – מכירה לבעל זכות שהוא עוסק; ובלבד שמכירת הנכסים בידי בעל זכות כאמור, שרכש אותם בנסיבות האמורות, תתחייב במס גם אם בעל הזכות איננו חייב במס מסיבה כלשהי ביום המכירה.
{{ח:תתת|(16)}} מכירת מקרקעין ממוסד כספי או ממלכ״ר למוסד כספי או למלכ״ר, המתבצעת במסגרת שינויי מבנה העומדים בתנאי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה2|חלק ה׳2 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתת|(17)}} מתן זכות שימוש לתושב חוץ בשטחי תערוכה, ושירותים נלווים הניתנים על ידי נותן זכות השימוש כאמור אגב התערוכה וזאת גם אם תושב החוץ שוהה בישראל כתייר לצורכי התערוכה;
{{ח:תתת|(18)}} מתן שירות לתושב חוץ בידי חברת הפקות ישראלית, לשם הפקת סרט בישראל, למעט סרט ישראלי;
{{ח:תתת|(19)}} מתן שירותי פיקוח, תיאום ובקרה בקשר לביצוע ניסויים רפואיים בבני אדם לתושב חוץ.
{{ח:תת|(ב)}} מי שחל עליו מס בשיעור אפס, דינו לענין חוק זה והתקנות על פיו כדין חייב במס.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תושב חוץ“ – תושב חוץ כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} כשהוא נמצא מחוץ לישראל ואין לו עסקים או פעילות בישראל, ולעניין סעיף קטן (א)(18) – גם אם הוא שוהה בישראל לצורך הפקת הסרט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפקת סרט“ ו”חברת הפקות ישראלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300922.pdf|בחוק לעידוד הפקת סרטים בישראל (הוראת שעה ותיקון חקיקה), התשס״ט–2008}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סרט“ ו”סרט ישראלי“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הקולנוע|בחוק הקולנוע, התשנ״ט–1999}}.

{{ח:סעיף|31|פטור לעסקאות מסוימות|תיקון: [י״פ הודעות], תשל״ט־2, תשמ״ו־2, ק״ת תשמ״ז־2, תשנ״ב, תשס״ב־3, תשפ״ב, תשפ״ג־4}}
{{ח:ת}} אלה עסקאות הפטורות ממס:
{{ח:תת|(1)}} השכרה למגורים לתקופה שאינה עולה על 25 שנים, למעט השכרה לשם אירוח בבית מלון;
{{ח:תת|(1א)}} מכירתו של אותו חלק מבניין שאושר כבניין להשכרה לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}} או מכירתן של דירות לשכירות מוסדית בבניין לשכירות מוסדית לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|החוק האמור}}, ובלבד שאותו חלק מבניין או אותן דירות, לפי העניין, היו מושכרים במשך חמש שנים לפחות או נמכרו בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 53ב|סעיף 53ב(ג)(1) לחוק האמור}}, ושהבקשה לאישור כאמור הוגשה בשנת 1979 או אחריה והתמלאו התנאים שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|בחוק האמור}} או על פיו;
{{ח:תת|(1ב)}} מכירת מקרקעין לצורכי דיור להשכרה על ידי קרן להשקעות במקרקעין, ובלבד ששימשו לצורכי השכרה במשך חמש שנים לפחות בהתאם להוראות ולתנאים שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ד פרק 2-1|חלק ד׳, פרק שני 1 לפקודת מס הכנסה}}, ושההכנסה ממכירתם לא הייתה הכנסה חריגה; לעניין זה, ”מקרקעין לצורכי דיור להשכרה“, ”קרן להשקעות במקרקעין“ ו”הכנסה חריגה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א2|בסעיף 64א2 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תת|(2)}} מסירת מקרקעין בדמי מפתח כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|בחוק הגנת הדייר [נוסח משולב], תשל״ב–1972}}, השכרת מקרקעין שחל עליה {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|החוק האמור}} ומכירתם של מקרקעין המושכרים כאמור;
{{ח:תת|(3)}} עסקאות של עוסק פטור, למעט עסקאות שהן מכירת מקרקעין, או עסקאות שהן מכירת ציוד שאינו מקרקעין שבעת רכישתו נוכה מס תשומות ששולם בשלו;
{{ח:תת|(4)}} מכירת נכס שעל פי דין לא ניתן היה בעת הרכישה או היבוא לנכות את מס התשומות בשל רכישתו או יבואו, ובלבד שאם נקבע שניתן לנכות חלק ממס התשומות – ישולם חלק יחסי מהמס כיחס החלק שמותר לנכותו לכלל מס התשומות;
{{ח:תת|(5)}} הפקדת כספים מאת עוסק במוסד כספי או מתן הלוואה מאת עוסק למוסד כספי.

{{ח:סעיף|31א|מתחמי פינוי ובינוי – הוראות מיוחדות|תיקון: תשס״ב־2, תשס״ה, תשע״ה, תשע״ח־3, תשפ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} למונחים המופיעים בסעיף זה תהא המשמעות הנודעת להם {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#פרק 5-4|בפרק חמישי 4 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}} (בסעיף זה – חוק מיסוי מקרקעין).
{{ח:תת|(ב)}} במכירת זכות ביחידת מגורים חלופית בידי יזם, וכן במתן שירותי בניה במתחם, על ידי יזם, בתמורה לרכישת זכות על ידיו ביחידת מגורים במתחם, שנעשתה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49כב|סעיף 49כב לחוק מיסוי מקרקעין}} – יהיה המס על אותו חלק כמחירם שאינו עולה על תקרת השווי, בשיעור אפס.
{{ח:תת|(ב1)}} במכירת יחידת מגורים חלופית, שחלות עליה הוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49כב2|סעיף 49כב2 לחוק מיסוי מקרקעין}} – יהיה המס בשיעור אפס.
{{ח:תת|(ב2)}} במכירת זכות באזור מוטב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49לב|בסעיף 49לב לחוק מיסוי מקרקעין}}, ביחידה חלופית שנועדה לשמש לעסק, בידי יזם, וכן במתן שירותי בנייה במתחם על ידי יזם בתמורה לרכישת זכות על ידו ביחידה המשמשת לעסק במתחם, שנעשתה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49כב|סעיף 49כב לחוק האמור}} – יהיה המס על אותו חלק במחיר שאינו עולה על תקרת השווי כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49כב|בפסקה (2) להגדרה ”תקרת השווי“ שבסעיף 49כב(א)(1) לחוק מיסוי מקרקעין}} בשיעור אפס, ובלבד ששיעור השטחים המשמשים לעסק באותו בניין אינו עולה על 25% מכלל השטחים הבנויים באותו הבניין; הוראות סעיף קטן זה יחולו על מוכר לגבי יחידה אחת בבניין.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו גם לענין מכירה ומתן שירותי בניה, כאמור בסעיף קטן (ב), במתחם להתחדשות עירונית, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49ל|בסעיף 49ל(א)}}.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע כללים והוראות לענין סעיף זה.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49כט|סעיף 49כט לחוק מיסוי מקרקעין}} יחולו לענין סעיף זה בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|31ב|מתן שירותי בניה לפי תכנית החיזוק – הוראות מיוחדות|תיקון: תשס״ח־2, תשע״ה, תשע״ו־4, תשפ״ג, תשפ״ג־2, תשפ״ג־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה – סעיף זה יחול על מתן שירותי בנייה לפי תכנית החיזוק שנעשתה בתקופה שמיום ט׳ באייר התשס״ה (18 במאי 2005) ועד יום עד יום ט׳ בטבת התשצ״ג (31 בדצמבר 2033)):}}
{{ח:תת|(א)}} למונחים המופיעים בסעיף זה תהא המשמעות הנודעת להם {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#פרק 5-5|בפרק חמישי 5 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}} (בסעיף זה – חוק מיסוי מקרקעין).
{{ח:תת|(ב)}} על מתן שירותי בנייה לפי תכנית החיזוק בתמורה למכירת הזכות הנמכרת בפטורה ממס בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49לג|סעיפים 49לג}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49לג1|ו־49לג1 לחוק מיסוי מקרקעין}} – יהיה מס בשיעור אפס.
{{ח:תת|(ב1)}} במכירת זכות בדירת מגורים חלופית, שחלות עליה הוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49לג1|סעיף 49לג1(ו1)(2) לחוק מיסוי מקרקעין}} – יהיה המס בשיעור אפס.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע כללים והוראות לעניין סעיף זה.

{{ח:סעיף|31ג|פטור ממס לעסקה של מכירת דירת מגורים לקרן להשקעות במקרקעין|תיקון: תשע״ו־3}}
{{ח:ת}} עסקאות של מכירת דירת מגורים לקרן להשקעות במקרקעין, בידי אדם שאינו חייב במס, ומכירת דירת המגורים על ידי הקרן האמורה – יהיו פטורות ממס; לעניין זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירת מגורים“ – ובלבד שהיא מקרקעין מניבים לצורכי דיור להשכרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין מניבים לצורכי דיור להשכרה“ ו”קרן להשקעות במקרקעין“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א2|בסעיף 64א2 לפקודת מס הכנסה}}.

{{ח:סעיף|32|פטור ביבוא|תיקון: תשל״ט־2, תשמ״ו־2}}
{{ח:ת}} אלה טובין שיבואם פטור ממס:
{{ח:תת|(1)}} טובין שייבא אדם הפטור ממלוא המכס החל עליהם בשל כניסתו לישראל;
{{ח:תת|(2)}} טובין שיוצאו מישראל והוחזרו אליה ובהיותם בחוץ לארץ לא נעשה בהם תיקון, חידוש או שיפור או שנעשה בהם תיקון, חידוש או שיפור במסגרת אחריותו של הספק וללא תמורה;
{{ח:תת|(3)}} חבילות שי שיבואן פטור ממלוא המכס;
{{ח:תת|(4)}} יצירות אמנות מקוריות שיבואן פטור ממלוא המכס והן יובאו בשביל מוזיאון או מוסד חינוך ולשימושם, או שיובאו בשביל רשות מקומית או מוסד ציבורי שקבע השר לענין זה, לשם הצבתן דרך קבע במקום ציבורי.

{{ח:סעיף|33|פטור לאבנים יקרות|תיקון: תשל״ט־2, תשמ״ו־2}}
{{ח:ת}} יבואם ויצואם של יהלומים, למעט יהלומים סינתטיים, אבנים יקרות ואבנים יקרות למחצה, שאינם משובצים והם מן הסוג הפטור ממלוא המכס, וכל עסקה בהם עם עוסק שעסקו אשר במהלכו נעשית העסקה הוא אך ורק בהם – פטורים ממס.

{{ח:סעיף|34|סמכות לפטור או להחיל שיעור אפס}}
{{ח:תת|(א)}} אלה טובין ששר האוצר רשאי לפטור יבואם ממס, כולו או מקצתו:
{{ח:תתת|(1)}} טובין שיש לפטרם ממסים עקיפים או ממקצתם על פי אמנה בין־לאומית שישראל צד לה;
{{ח:תתת|(2)}} טובין שיובאו שלא לצמיתות;
{{ח:תתת|(3)}} טובין שיבואם פטור ממלוא המכס.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי לפטור יבואם של טובין בידי בני־אדם המפורטים {{ח:חיצוני|חוק המכס, הבלו ומס הקניה (ביטול פטור מיוחד)#תוספת|בתוספת לחוק המכס, הבלו ומס הקניה (ביטול פטור מיוחד), תשי״ז–1957}}, או מכירת טובין או מתן שירותים לבני אדם כאמור, וכן רשאי הוא להחיל על עסקאות כאמור שיעור אפס.

{{ח:סעיף|35|פטור למלכ״רים מסויימים|תיקון: [י״פ הודעות], תשל״ט־2, ק״ת תשמ״ד, תשמ״ו־2, ק״ת תשמ״ז, תשנ״ד־2, ק״ת תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מלכ״ר שסך כל השכר השנתי שהוא משלם לעובדיו אינו עולה על 160,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2009; בשנת 2023, 193,972 ש״ח; בשנת 2024, 200,457 ש״ח; בשנת 2025, 207,323 ש״ח)}} או סכום גבוה יותר שקבע שר האוצר – פטור מהמס שלפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הקרן כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק קרן המדע הדו-לאומית|בחוק קרן המדע הדו־לאומית, התשל״ז–1977}}, הקרן כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הקרן הדו-לאומית למחקר ולפיתוח תעשייתיים|בחוק הקרן הדו־לאומית למחקר ולפיתוח תעשייתיים, התשל״ח–1978}}, הקרן כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הקרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות הברית וישראל|בחוק הקרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות הברית וישראל, התש״ם–1980}}, והקרן כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק קרן גרמניה-ישראל למחקר ולפיתוח מדעי|בחוק קרן גרמניה–ישראל למחקר ולפיתוח מדעי, התשנ״ד–1994}} – פטורות מהמס שלפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א)}}.

{{ח:סעיף|35א|סמכות לפטור מי שרשום באזור|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע בתקנות פטור ממס לעסקאות או לפעילות בישראל, שאינם נמשכים וקבועים, של עוסק, מוסד כספי או מלכ״ר הרשומים לפי הדין המקביל לחוק זה באזור או בשטחי עזה ויריחו.

{{ח:סעיף|35ב|סמכות לקביעת שיעור אפס לתרומות|תיקון: תשנ״ה־2}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבוע שיעור אפס על מכירת טובין לגופים תורמים לרשות הפלסטינית כפי שיוגדרו בתקנות, אם הטובין מיועדים למיזמי פיתוח או למטרות הומניטריות, שאינן מסחריות, בשטחי עזה ויריחו או באזור, והם ישמשו בפועל למטרות אלה.

{{ח:סעיף|36|סמכות להתנות פטור ושיעור אפס}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי להתנות כל פטור והחלת שיעור אפס בתנאים שיראה.

{{ח:סעיף|37|אי תחולת פטור מכוח דין אחר}}
{{ח:ת}} הוראות כל דין הפוטר ממס עקיף לא יחולו על המס לפי חוק זה, אלא אם הכנסת קבעה אחרת בדרך החלטה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה החלטה בדבר מתן פטור ממס (י״פ תשע״ב, 5062), לפיה הכנסת החליטה להעניק פטור ממס ערך מוסף על שירותים שנותן לבנק ישראל הבנק הבינלאומי לשיקום ולפיתוח כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק אמנת קרן המטבע הבינלאומית והבנק הבינלאומי לשיקום ולפיתוח|בחוק אמנת קרן המטבע הבינלאומית והבנק הבינלאומי לשיקום ולפיתוח, התשי״ד–1954}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: ניכוי מס תשומות, ניכוי אחר והחזר מס|תיקון: תשס״ב־3}}

{{ח:סעיף|38|ניכוי המס ששולם על תשומות|תיקון: תשל״ט־2, תשמ״ו־2, תשנ״ה, תשנ״ה־2, תשס״ב־3, תשס״ז, תשע״ח־2, תשפ״ג־6, ק״ת תשפ״ה, תשפ״ה־2, תשפ״ה־3, תשפ״ה־4}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק זכאי לנכות מהמס שהוא חייב בו את מס התשומות הכלול בחשבונית מס שהוצאה לו כדין או בהצהרת ייבוא או במסמך אחר שאישר לענין זה המנהל, ובלבד שהצהרת הייבוא או המסמך האחר נושאים את שמו של העוסק כבעל הטובין, ושהניכוי ייעשה בתוך ששה חדשים מיום הוצאת החשבונית, ההצהרה או המסמך.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם אישור מסמך אחר במקום חשבונית מס ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2283.pdf|י״פ תשל״ו, 538}}) לפיו מ״מ המנהל אישר כמסמך אחר כרטיס חשבון הכולל לפחות את הפרטים המפורטים להלן, והמנוהל בידי עוסק מורשה לגבי שירותים, כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף#סעיף 6א|בתקנה 6א לתקנות מס ערך מוסף, תשל״ו–1976}}, שהוא קיבל ושילם את המס בשלהם: תאריך מתן השירות, שם נותן השירות, תיאור השירות שנתן, מספר הרישום של נותן השירות, הסכום ששולם עבור השירות, סכום המס החל על אותו שירות, איזכור הדו״ח התקופתי שבו נוכה סכום המס.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם אישור מסמך אחר במקום רשימון יצוא ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2444.pdf|י״פ תשל״ח, 1973}}) לפיו המנהל אישר כמסמך אחר חשבונית של משווק מוצרי עור ופרוות לתיירים ולדיפלומטים זרים, אשר אושרה בידי משרד התעשיה, המסחר והתיירות, בצירוף דו״ח על מסירת הטובין לתיירים ולדיפלומטים זרים, מאושר על ידי רשות המכס בנמל היציאה.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם אישור מסמך אחר במקום רשימון יצוא ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2444.pdf|י״פ תשל״ח, 1973}}) לפיו המנהל אישר כמסמך אחר אישור קמ״ט מטכ״ל לקישור עם ארגון האומות המאוחדות, כי הטובין נמסרו ליחידות ארגון האומות המאוחדות והוצאו מגבולות הארץ.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם אישור מסמך אחר במקום רשימון יבוא ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7092.pdf|י״פ תשע״ה, 7942}}), לפיו המנהל אישר כמסמך אחר שובר לקופה החתום בחותמת בית המכס או שובר לקופה המופק באמצעות מסוף הקשור למערכת המחשוב של המכס (טופס מ.ב. 184), הכולל מספר הוראת תשלום, שעל פיו שילם העוסק חסר במסים עקיפים, ובכלל זה מס ערך מוסף, על טובין שיובאו לצורך עסקיו, או לשימוש בעסקו, ובלבד שצוין על המסמך מספר רשימון היבוא שבו נרשמו אותם טובין או ”מספר תיק תפ״ג“ או ”מספר תיק מוביל“, לפי העניין והחסר שולם בפועל.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה בדבר אישור מסמך אחר ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2880.pdf|י״פ תשמ״ג, 651}}), לפיה המנהל אישר כמסמך אחר שובר לקופה (טופס מב 162 א׳) החתום בחותמת בית המכס, על פיו שולם מס על כלי רכב שיובא והמשמש לצורך עסקו של עוסק, אשר הוא ששילם את המס כאמור, למעט עוסק שקיבל על עצמו את התשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20 לחוק}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה בדבר אישור מסמך אחר במקום חשבונית מס ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4315.pdf|י״פ תשנ״ה, 3761}}), לפיה המנהל אישר כמסמך אחר מקור של טופס דיווח עסקת אקראי, טופס מע״מ 8356, כשהוא חתום בחותמת הקופה של הבנק המעידה על תשלום הסכום הנקוב בטופס.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה בדבר אישור מסמך אחר ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5920.pdf|י״פ תשס״ט, 2494}}) לפיה המנהל אישר טופס אספקת דלק בפטור מבלו לכלי שיט כמסמך אחר, ובלבד שנתקיימו כל אלה: (1) הטופס מולא ונחתם על ידי נציג של יצרן הדלק, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבלו על דלק|בחוק הבלו על דלק, התשי״ח–1958}} (להלן – יצרן הדלק), ונציג כלי השיט; (2) לטופס מצורף העתק מהחשבונית שהוציא יצרן הדלק בשל מכירת הדלק.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה בדבר אישור מסמך אחר ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-10478.pdf|י״פ תשפ״ב, 7638}}), לפיה המנהל אישר כמסמך אחר תיעוד פנים שמופק ממונה אלקטרוני המותקן במונית, וזאת לעניין שירות, ובלבד שתיעוד הפנים כאמור כולל את כל הפרטים {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (ניהול פנקסי חשבונות)#סעיף 9א|שבסעיף 9א לתקנות}}, אלא שבמקום הפרטים {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (ניהול פנקסי חשבונות)#סעיף 9|שבסעיף 9(א)(4) לתקנות}} מצויין מספר הרישום של הקונה במשרד מס ערך מוסף; לעניין זה – ”תקנות“ – {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (ניהול פנקסי חשבונות)|תקנות מס ערך מוסף (ניהול פנקסי חשבונות), התשל״ו–1976}}; ”מונית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}}; ”שירות“ – שירות שמחירו עולה על המחיר הנקוב {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (ניהול פנקסי חשבונות)#סעיף 9א|בסעיף 9א(ג)(1) לתקנות}}; ”תיעוד פנים“ – רישום של פעולה שנעשה על ידי העוסק או מי מטעמו.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה בדבר אישור מסמך אחר במקום חשבונית מס ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13411.pdf|י״פ תשפ״ה, 6536}}), לפיה המנהל אישר כמסמך אחר טופס דיווח עסקת אקראי (טופס מע״מ 8355) אשר הוגש באופן מקוון, ובתנאי ששולם הסכום הנקוב בטופס.}}
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא יותר ניכוי מס התשומות הכלול בחשבונית מס שסכומה, בלא המס, עולה על 5,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מינואר 2026 ועד מאי 2026: 10,000 שקלים חדשים)}} ושאינה כוללת מספר שהקצה לה המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א2)(2) או (א3)(1) או (א4)}} (להלן – מספר שהקצה המנהל).
{{ח:תת|(א2)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא יותר ניכוי מס התשומות הכלול בחשבונית מס אם התמורה שבשלה ניתנה חשבונית המס היא תשלום שהוחלט שנתינתו מהווה הפרה לפי {{ח:חיצוני|חוק לצמצום השימוש במזומן|חוק לצמצום השימוש במזומן, התשע״ח–2018}}, ובשל ההפרה כאמור הוטל עיצום כספי לפי {{ח:חיצוני|חוק לצמצום השימוש במזומן#סעיף 9|סעיף 9 לאותו חוק}}, אלא אם כן הוכח להנחת דעתו של המנהל כי בגין העסקה שולם מס כדין; התקבל ערעור שהוגש לבית המשפט על החלטה להטיל עיצום כספי כאמור, יוחזר המס ששולם ביתר בתוספת הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 93|בסעיף 93}} מיום תשלומו עד יום החזרתו.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי לקבוע הוראות שונות מהוראות סעיף קטן (א), לרבות הוראות הקובעות שלא יהא ניתן לנכות מס תשומות ששילמו נותני שירותים אשר עיקר הכנסתם ממשכורת, מגימלה או מקיצבה ושעל פי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21}} הטיל שר האוצר את תשלום המס בשל השירותים שהם נותנים על מקבלי השירותים.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} עוסק זכאי לנכות מהמס שהוא חייב בו את המס הכלול בחשבונית מס שהוצאה לו כדין בידי עוסק הרשום באזור ובשטחי עזה ויריחו, ובלבד שהחשבונית היא בצורה שקבע המנהל וכוללת את הפרטים שקבע, ושהניכוי ייעשה בתוך שישה חודשים מיום הוצאת החשבונית; השר רשאי לקבוע כי תנאי נוסף לניכוי כאמור הוא אישור מאת המנהל בדבר הכנסת הטובין מהאזור ומשטחי עזה ויריחו לישראל בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 129א|סעיף 129א}}.
{{ח:תתת|(2)}} מס שנוכה כאמור בפסקה (1) יראוהו כמס תשומות הכלול בחשבונית מס לפי חוק זה, ובלבד שהעוסק המבקש ניכוי כאמור הגיש למנהל דוח תקופתי לפי {{ח:פנימי|סעיף 67א|סעיף 67א}}, או שהגיש, יחד עם הדוח התקופתי הנדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67}}, דוח הנדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|סעיף 72}} על רכישת נכסים או קבלת שירותים מעוסקים הרשומים בידי הרשות הפלסטינית.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (קביעת פרטים שיש לכלול בחשבונית שהוציא עוסק תושב אזור ופרטים שיש לכלול בתעודת משלוח שהוציא)|תקנות מס ערך מוסף (קביעת פרטים שיש לכלול בחשבונית שהוציא עוסק תושב אזור או תושב שטחי עזה ויריחו או שהוצאו לו ופרטים שיש לכלול בתעודת משלוח שהוציא), התשנ״ו–1996}}.}}

{{ח:סעיף|39|החזר|תיקון: תשל״ט־2, תשמ״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} היה מס התשומות בתקופת דו״ח פלונית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67}} עודף על מס הערך המוסף שהעוסק חייב בו על עסקאותיו באותה תקופה, יוחזר לו העודף תוך 30 ימים מקבלת הדו״ח, או במועד מאוחר יותר שקבע שר האוצר, ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} אם המנהל הורה לבדוק את פנקסיו של העוסק כדי לקבוע אם הוא זכאי לעודף – יוחזר העודף תוך 90 ימים מקבלת הדו״ח;
{{ח:תתת|(2)}} אם מי שהמנהל הסמיכו לכך, או משטרת ישראל, החלו בחקירה לגבי חשד בביצוע עבירה על חוק זה בידי העוסק – יוחזר העודף תוך 180 ימים מקבלת הדו״ח;
{{ח:תתת|(3)}} אם בתוך התקופה האמורה בפסקה (2) הוגש כתב אישום נגד העוסק לגבי עבירה כאמור או נלקח מהעוסק כופר כסף כאמור {{ח:פנימי|סעיף 121|בסעיף 121}}, רשאי המנהל להפחית מסכום העודף, לרבות הפרשי ההצמדה והריבית המגיעים בשלו על פי {{ח:פנימי|סעיף 105|סעיף 105}}, כל סכום שהעוסק חייב בו, והיתרה תוחזר לעוסק תוך 30 ימים מיום שניתן פסק דין סופי או מיום שנלקח כופר הכסף, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי המנהל שלא להחזיר את העודף למי שאיננו מנהל ספרים או מנהלם בסטיה מהותית מהוראות חוק זה או התקנות שלפיו, וכן רשאי המנהל שלא להחזיר את העודף למי שעד למועד הגשת הדו״ח שבו כלול העודף האמור לא הגיש דו״ח שהיה חייב להגישו לפי חוק זה, כל עוד לא הגיש את הדו״ח.
{{ח:תת|(ג)}} החלטתו של המנהל לפי סעיף קטן (ב) שלא להחזיר את העודף, יראוה לענין ערר או ערעור כסירוב המנהל לקבל דו״ח ויחולו לגביה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}} בשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה, מועד קבלת הדו״ח או הגשתו, לפי הענין, לגבי דו״ח שלא צויינו בו נכונה כל הפרטים – המועד שבו הושלמו או תוקנו הפרטים.

{{ח:סעיף|40|מס התשומות שלפני הרישום|תיקון: תשמ״ו־2, תשע״ח־2}}
{{ח:ת}} מס התשומות הכלול בחשבוניות מס בהצהרות ייבוא או במסמך אחר שאישר המנהל על פי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38(א)}} שהוצאו לעוסק לפני שנרשם על פי {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52}}, לא יהא ניתן לניכוי.

{{ח:סעיף|40א|מס תשומות של עסק בהקמה|תיקון: תשל״ט־2, תשמ״ו־2, תשע״ח־2, תשפ״ג־6, ק״ת תשפ״ה, תשפ״ה־4}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיפים 38}} {{ח:פנימי|סעיף 40|ו־40}}, מס תשומות ששילם עוסק לפני רישומו כדין יהיה ניתן לניכוי, ובלבד שמתקיימים שני אלה, לפי העניין:
{{ח:תת|(1)}} הוכח להנחת דעתו של המנהל, שהתשומות נרכשו בשלבי הקמת העסק ושימשו להקמתו;
{{ח:תת|(2)}} אם סכום חשבונית המס, בלא המס, עולה על הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38(א1)}}, היא כוללת מספר שהקצה לה המנהל;
{{ח:ת}} והכול אף אם חשבונית המס, הצהרת הייבוא או מסמך אחר שאישר המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38(א)}}, לא הוצאו על שם העוסק.

{{ח:סעיף|40ב|סמכות המנהל לאשר ניכוי מס תשומות הכלול בחשבונית שלא הוקצה לה מספר|תיקון: תשפ״ג־6, ק״ת תשפ״ה, תשפ״ה־4}}
{{ח:ת}} נוכח המנהל כי התקיימו נסיבות חריגות בקשר למערכות המחשוב של רשות המסים, שבעטיין מסיבות טכנולוגיות לא התאפשרה הקצאת מספר על ידי המנהל, רשאי הוא להורות, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיפים 38(א1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 40א|40א(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 43א|ו־43א}}, שיותר ניכוי מס התשומות הכלול בחשבונית מס שלא הוקצה לה מספר.

{{ח:סעיף|41|התשומות ששימשו לעסקה פטורה|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:ת}} אין לנכות מס על תשומות אלא אם הן לשימוש בעסקה החייבת במס.

{{ח:סעיף|42||תיקון: תשס״ב־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|43|הפחתה מחמת ביטול או שינוי}}
{{ח:ת}} בוטלה עסקה או שונו תנאיה באופן המקטין את המס לאחר שהקונה ניכה את המס עליה כמס תשומות, יפחית הקונה בסכום ההפרש את מס התשומות שבדו״ח התקופתי שלאחר מכן או ישלם את ההפרש כפי שקבע שר האוצר.

{{ח:סעיף|43א|ניכוי במכירת מקרקעין|תיקון: תשל״ט־2, תשנ״ג, תשס״ב־3, תשפ״ג־6, ק״ת תשפ״ה, תשפ״ה־4}}
{{ח:תת|(א)}} במכירת מקרקעין על ידי עוסק פטור או במכירת מקרקעין שהיא עסקת אקראי, זכאי החייב במס לנכות מהמס שהוא חייב בו את המס ששולם בשל רכישת המקרקעין והשבחתם (בסעיף זה – הרכישה) אם יש בידו, בשל הרכישה האמורה, חשבונית מס, ובלבד שאם סכום חשבונית המס, בלא המס, עולה על הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38(א1)}}, היא כוללת מספר שהקצה לה המנהל, או מסמך אחר שאישר המנהל המעיד על תשלום המס כאמור, והמס לא נוכה.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בסעיף קטן (א) לא יחול במכירת מקרקעין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(א)(16)}}, אולם מלכ״ר או מוסד כספי שהוא חברה קולטת במיזוג או חברה חדשה בפיצול, לפי הענין, יהיה זכאי לנכות, בעת שימכור את המקרקעין, מהמס שהוא חייב בו את המס ששולם בשל רכישת המקרקעין בידי החברה המתמזגת או החברה המתפצלת, לפי הענין, אם יש בידו חשבונית על המס ששילמה והמס לא נוכה, ובלבד שאם סכום חשבונית המס, בלא המס, עולה על הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38(א1)}}, היא כוללת מספר שהקצה לה המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} סך הניכוי מהמס לפי סעיפים קטנים (א) או (ב) לא יעלה על המס שהחייב במס חייב בו בשל מכירת המקרקעין.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המס ששולם“ – סכום המס הכלול בחשבוניות המס, או במסמך האחר, לפי הענין, כשהוא מוכפל במדד שפורסם לאחרונה לפני יום מכירת המקרקעין ומחולק במדד שפורסם לאחרונה לפני יום תשלום המס, בניכוי סכומי המס הניתנים לניכוי כפחת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|סעיף 21 לפקודת מס הכנסה}}, ולפי כל דין אחר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השבחה“ – כל ההוצאות שהוציא המוכר מיום הרכישה ועד ליום המכירה לשם השבחתם של המקרקעין שאינן מותרות בניכוי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 93|בסעיף 93}}.

{{ח:סעיף|43ב|החזר מס לתייר|תיקון: תשס״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} תייר זכאי בעת יציאתו מישראל להחזר המס ששילם בעת רכישת טובין בבית עסק שאושר לענין זה לפי הוראות סעיף קטן (ג), ובלבד שהתייר הוכיח בעת יציאתו מישראל, להנחת דעתו של המנהל, שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא יוצא מישראל עם הטובין;
{{ח:תתת|(2)}} בידיו חשבונית מס שהוצאה כדין וכן מסמך אחר ובו פרטים הקשורים למכירת הטובין כפי שיקבע שר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי לקבוע תנאים נוספים על אלה המפורטים בסעיף קטן (א), להחזר מס לתייר, לרבות תשלום על ידי התייר למי שהמנהל מחזיר באמצעותו את המס לתייר.
{{ח:תת|(ג)}} שר התיירות, בהתייעצות עם המנהל, רשאי לאשר בתי עסק לענין סעיף זה, לפי כללים שיקבע; אחת לשנה יפרסם שר התיירות ברשומות את רשימת בתי העסק שאושרו באותה שנה וכן את רשימת בתי העסק שאישורם לענין זה בוטל באותה שנה.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה לא יראו במעבר לאזור או לשטחי עזה ויריחו, יציאה מישראל.

{{ח:סעיף|44|תקנות לענין ניכוי מס תשומות|תיקון: תשל״ח־3, תשמ״ו־2, תשנ״ה}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבוע, דרך כלל או לסוג מסויים של עוסקים או עסקאות, הוראות בדבר –
{{ח:תת|(1)}} נכסים ושירותים אשר מס התשומות ששולם על עסקאות בהם או על יבואם לא יהא ניתן לניכוי, או שהזכות לנכותו תוגבל כפי שקבע;
{{ח:תת|(2)}} כללים לניכוי מס התשומות כשהנכסים או השירותים שבשל יבואם או העסקה בהם שולם המס שימשו גם בעסקאות שהמס עליהן מותר בניכוי וגם בעסקאות שהמס עליהן לא ניתן לניכוי;
{{ח:תת|(3)}} הדרך שבה תוחזר יתרת מס התשומות העודפת על מס הערך המוסף, לרבות זקיפתה לזכות חשבונו של העוסק;
{{ח:תת|(4)}} כללים ותנאים לניכוי מס ששולם לפי הדין המקביל לחוק זה באזור או בשטחי עזה ויריחו.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: חשבוניות}}

{{ח:סעיף|45|חובה להוציא חשבונית עסקה}}
{{ח:ת}} עוסק חייב להוציא לקונה חשבונית עסקה על כל עסקה או חלק מעסקה גם אם הם פטורים ממס.

{{ח:סעיף|46|מועד הוצאת חשבונית|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} חשבונית תוצא תוך ארבעה עשר יום ממועד החיוב במס.
{{ח:תת|(ב)}} היתה העסקה פטורה ממס, תוצא חשבונית במועד שבו היה צריך להוציאה לפי סעיף קטן (א) אילו היתה חייבת במס.

{{ח:סעיף|47|זכות להוציא חשבונית מס|תיקון: תשנ״ה, תשנ״ה־2, תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ב־3, תשפ״ג־6, ק״ת תשפ״ה, תשפ״ה־2, תשפ״ה־3, תשפ״ה־4}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק מורשה רשאי להוציא לגבי עסקה חייבת במס חשבונית מס במקום חשבונית עסקה, וחייב הוא לעשות כן לפי דרישת הקונה.
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) או (א2), הקונה לא ידרוש חשבונית מס כאמור באותו סעיף קטן קודם לתשלום התמורה או חלקה, לפי העניין, אם המועד לחיוב במס בשל העסקה חל עם קבלת התמורה ועל הסכום שהתקבל.
{{ח:תת|(א2)|(1)}} עוסק מורשה המוציא חשבונית מס כאמור בסעיף קטן (א), רשאי לבקש מהמנהל להקצות מספר לחשבונית המס (בסעיף קטן זה – המבקש), ובעסקה שסכומה, בלא המס, עולה על הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38(א1)}}, חייב הוא לעשות כן לפי דרישת הקונה; הוראות סעיף קטן זה יחולו לעניין חשבונית מס שהוצאה בשל עסקה שהמס שחל לגביה אינו בשיעור אפס.
{{ח:תתת|(2)}} המבקש יגיש את הבקשה כאמור בפסקה (1) באופן מקוון כפי שיורה המנהל; הקצה המנהל מספר לחשבונית המס, יציין המבקש את המספר על גבי חשבונית המס, לרבות בכתב יד.
{{ח:תתת|(3)}} היה למנהל יסוד סביר לחשש שחשבונית המס שלגביה הוגשה הבקשה תוצא שלא כדין, רשאי הוא להחליט שלא להקצות מספר לחשבונית המס (להלן – החלטה מקדמית); החליט המנהל כאמור – ישלח למבקש את ההחלטה המקדמית באופן מיידי, בהודעה מקוונת, ויאפשר למבקש לפעול בהתאם למפורט בה; ההודעה המקוונת תכלול את אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} העילה להחלטה המקדמית שלא להקצות מספר לחשבונית המס;
{{ח:תתתת|(ב)}} המועד שבו המבקש רשאי להביא לפני המנהל את טענותיו, אשר יהיה בתוך שני ימי עסקים מיום שליחת ההודעה המקוונת (בסעיף זה – השימוע);
{{ח:תתתת|(ג)}} אפשרות המבקש לסמן באופן מקוון את בחירתו באחת מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} המנהל ישלח הודעה מקוונת לקונה, אם הוא עוסק, שבה יוצע לקונה לקבל על עצמו את תשלום המס בשל העסקה; הודעה כאמור תכלול מספר בעבור חשבונית המס שיוציא הקונה, אם יבחר לקבל על עצמו את תשלום המס ויאשר זאת באופן מקוון;
{{ח:תתתתת|(2)}} המבקש יוציא לקונה חשבונית מס בלי שהוקצה לה מספר, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38(א1)}} יחולו לעניין זה.
{{ח:תתת|(4)}} עוסק מורשה רשאי לבקש מהמנהל להקצות מספר לחשבונית מס גם לאחר הוצאת החשבונית, אולם אין בכך כדי לשנות מהמועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38(א)}}.
{{ח:תת|(א3)}} קיבל הקונה על עצמו את תשלום המס כאמור בסעיף קטן (א2)(3)(ג)(1), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הקונה יוציא חשבונית מס ערוכה על שמו הוא ויציין בה את המספר שהקצה לה המנהל; הקונה ידווח על העסקה בדוח שעליו להגיש בשל עסקאותיו לפי {{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א}};
{{ח:תתת|(2)}} המבקש יוציא חשבונית מס שבה תדווח העסקה כאילו היה חל עליה מס בשיעור אפס, יציין בה את המספר שהוקצה לחשבונית המס כאמור בפסקה (1) וכן כי היא הוצאה מכוח סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(א4)}} על שימוע לפי סעיף קטן (א2)(3)(ב) יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עד קיומו של השימוע המבקש לא יקבל מספר לאותה חשבונית מס, אלא אם כן החליט המנהל להקצות מספר לחשבונית;
{{ח:תתת|(2)}} המנהל רשאי לקיים את השימוע באמצעות היוועדות חזותית; לעניין פסקה זו, ”היוועדות חזותית“ – תקשורת בין כמה מוקדים המאפשרת העברת תמונה וקול בזמן אמת;
{{ח:תתת|(3)}} בחר המבקש שלא להתייצב לשימוע, יראו את ההחלטה המקדמית כהחלטה שלא להקצות מספר כאמור בפסקה (4) רישה;
{{ח:תתת|(4)}} החליט המנהל לאחר קיום השימוע כי הוצאה של חשבונית המס בנסיבות העניין תהיה שלא כדין – לא יקצה לה מספר; המנהל יחליט בבקשה בתוך יום עסקים אחד מתום השימוע; לא החליט המנהל בבקשה בתוך פרק הזמן כאמור, יראו את הבקשה להקצאת מספר כאילו התקבלה והמנהל יקצה לחשבונית המס מספר;
{{ח:תתת|(5)}} על ההחלטה שלא להקצות לחשבונית המס מספר לפי פסקה (4) רשאי העוסק להשיג לפני המנהל בתוך שלושים ימים לאחר קיום השימוע או במועד מאוחר יותר שהתיר המנהל מטעמים מיוחדים; על השגה לפי פסקה זו יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המנהל יחליט בהשגה בתוך 21 ימי עסקים מיום הגשתה; לא החליט המנהל בהשגה בתוך התקופה האמורה, יראו את ההשגה כאילו התקבלה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הודעה על החלטת המנהל בהשגה ועל נימוקיה, תומצא למבקש;
{{ח:תתתת|(ג)}} מי שקיבל את ההחלטה לאחר קיום השימוע, לא יחליט בהשגה עליה;
{{ח:תתת|(6)}} על החלטת המנהל בהשגה לפי פסקה (5) רשאי העוסק לערער לפני בית המשפט המחוזי, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 83|סעיף 83(ב) ו־(ג)}} יחולו לעניין זה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} חשבונית מס תכלול פרטים שקבע המנהל, ובלבד שיפורטו בה המס בנפרד וכן מספר הרישום של הקונה; אך רשאי המנהל להתיר, דרך כלל או לסוגים של עוסקים או עסקאות, ציון המלים ”כולל מס“ במקום פירוט המס בנפרד ואי־ציון מספר הרישום של הקונה.
{{ח:תתת|(2)}} חשבונית מס שיוציא עוסק מורשה לעוסק, למוסד כספי או למלכ״ר הרשומים בידי הרשות הפלסטינית תהיה בצורה שקבע המנהל, תכלול פרטים שקבע ותוגש באופן מקוון.
{{ח:תת|(ג)}} היתה חשבונית המס נוגעת גם לעסקאות החייבות במס וגם לעסקאות הפטורות ממס, או נוגעת לעסקאות החייבות במס ולעסקאות החייבות בשיעור אפס, יצויינו בחשבונית פרטי החשבון לגבי כל סוג בנפרד.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|47א|חובת עוסק בעת רכישה|תיקון: תשמ״ו־2, תשס״ג, תשס״ט־2, ק״ת תשע״ב, [י״פ הודעות]}}
{{ח:ת}} קונה שהוא חייב במס, שרכש נכסים או שירותים לצורך עסקו או לשימוש בעסקו או לצורך פעילותו, חייב לנהוג כלהלן:
{{ח:תת|(א)}} עלה ערך הנכסים או השירותים על 249 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם ליולי 2013; החל מינואר 2026, 358 ש״ח)}} אך לא הגיע ל־20,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם ליולי 2013; החל מינואר 2026, 28,778 ש״ח)}}, ידרוש ממוכר שהוא עוסק מורשה חשבונית מס או ישלם בהעברה בנקאית, בכרטיס אשראי או בשיק שהוא חתום עליו כמושך ונאמר בו כי התשלום הוא למוכר בלבד;
{{ח:תת|(ב)}} היה ערך הנכסים או השירותים 20,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם ליולי 2013; החל מינואר 2026, 28,778 ש״ח)}} או יותר, חייב הוא לדרוש ממוכר שהוא עוסק מורשה חשבונית מס ולא ישלם בשטרי כסף, ואם שילם בשיק מוסב יוסיף על גב השיק את שמו, חתימתו ומספר הרישום במשרד מס ערך מוסף.
{{ח:תת|(ג)}} הטוען שקיים תנאי סעיף זה – עליו הראיה.

{{ח:סעיף|48|רישום בחסר או ביתר}}
{{ח:ת}} הוצאה חשבונית שנרשמו בה ביתר או בחסר מחיר העסקה, או החלק ממנו המגיע אותה שעה, או מס הערך המוסף, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} נרשמו ביתר – ישולם המס על־פי המחיר הרשום או המס הרשום, הכל לפי הגבוה, כל עוד לא תוקנה החשבונית בדרך שקבע שר האוצר;
{{ח:תת|(2)}} נרשמו בחסר – יוציא העוסק חשבונית משלימה.

{{ח:סעיף|49|עסקה שלא יצאה לפועל או בוטלה}}
{{ח:ת}} הוצאה חשבונית לגבי עסקה החייבת במס והעסקה או מקצתה לא יצאה לפועל או נתבטלה או חלה טעות בחשבונית – ישולם המס לפי החשבונית כל עוד לא בוטלה או תוקנה כפי שקבע שר האוצר.

{{ח:סעיף|50|הוצאת חשבונית מס שלא כדין|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שאינו רשאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}} להוציא חשבונית מס, והוציא חשבונית מס או הוציא מסמך הנחזה כחשבונית מס אף אם חסרים בו פרטים הנדרשים לענין חשבונית מס, יהיה חייב בתשלום כפל המס המצויין בחשבונית או המשתמע ממנה.
{{ח:תת|(א1)}} עוסק שניכה מס תשומות הכלול בחשבונית מס שהוצאה שלא כדין, רשאי המנהל להטיל עליו כפל המס המצוין בחשבונית או המשתמע ממנה, אלא אם כן הוכיח להנחת דעתו של המנהל כי לא ידע שהחשבונית הוצאה שלא כדין.
{{ח:תת|(ב)}} על דרישה לשלם כפל מס לפי סעיפים קטנים (א) או (א1) ניתן לערער לפני בית המשפט המחוזי; הגשת הערעור תעכב את תשלום כפל המס, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.

{{ח:סעיף|51|תקנות לענין חשבוניות}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבוע לסוגי עוסקים או עסקאות הוראות משלימות לביצוע {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}}, ובין השאר –
{{ח:תת|(1)}} צורת החשבונית, הפרטים שיירשמו בה ועשיית העתקים ממנה;
{{ח:תת|(2)}} הוראות בדבר שמירת החשבונית והעתקיה;
{{ח:תת|(3)}} פטורים לעוסקים, לסוג עוסקים או לסוג עסקאות מחובת הוצאת חשבונית, והתנאתם בניהול רישומים או בהוצאת מסמכים במקום חשבונית.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: רישום}}

{{ח:סעיף|52|חובת רישום|תיקון: תשנ״ה, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק, מלכ״ר ומוסד כספי חייבים ברישום, במועד ובדרך שנקבעו.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שהוכיח, להנחת דעתו של המנהל, שהוא מקים עסק, רשאי להירשם כעוסק ומשנרשם דינו לכל דבר וענין כדין עוסק.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי שלא לרשום עוסק, מלכ״ר או מוסד כספי, אם יש לו יסוד סביר לחשוש שהוא יעסוק בפעולות בלתי חוקיות.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל רשאי לדרוש ערובות להנחת דעתו מאדם המבקש להירשם כעוסק, כמלכ״ר או כמוסד כספי, לפי הענין, כתנאי לרישומו כאמור, אם הורשע אותו אדם בחמש השנים שלפני המועד שבו הגיש בקשה לרישום לפי סעיף זה בפסק דין חלוט בעבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 117|סעיפים 117(א)(3), (5) או (6)}}, ולא שילם את חוב המס נושא כתב האישום, או שהורשע בפסק דין חלוט בעבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 117|סעיף 117(ב)}}; לענין סעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אדם“ – לרבות חבר בני אדם שמנהל פעיל בו, בעל מניה מהותי בו או שותף בו, הורשע בעבירה כאמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל מניה מהותי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}}.

{{ח:סעיף|53|תעודת עסק מורשה ואישור רישום|תיקון: תשס״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק, שאינו עוסק פטור, יקבל עם רישומו לפי {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52}} תעודת עוסק מורשה.
{{ח:תת|(ב)}} מי שאינו עוסק מורשה יקבל עם רישומו אישור על רישומו ועל סיווגו.

{{ח:סעיף|54|רישום בידי המנהל}}
{{ח:ת}} מי שחייב ברישום ולא נרשם, רשאי המנהל לרשמו רישום ארעי; אין ברישום זה כדי לפטור מן החובה להירשם על פי {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52}}.

{{ח:סעיף|55|רישום מספר עסקים של עוסק}}
{{ח:ת}} אדם שיש לו כמה עסקים או שבעסקו כמה יחידות עסק, יירשם כעוסק אחד לגבי כולם, אולם רשאי הוא להירשם בנפרד לגבי כל עסק או יחידה שבעסקו; שר האוצר רשאי לקבוע תנאים לרישום כאמור.

{{ח:סעיף|56|רישום מספר עוסקים כאחד|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} עוסקים שהם אזרחים ישראליים כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 1א|בסעיף 1א(ב)}}, שמקום עסקם הקבוע והמתמשך הוא בישראל, שביקשו להירשם כאחד, רשאי המנהל לרשום אותם כך, ומשנרשמו יראו אותם לענין חוק זה כשותפים; שר האוצר רשאי לקבוע תנאים לרישום עוסקים כאחד.

{{ח:סעיף|57||תיקון: תשס״ב־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|58|רישום מסוג שונה}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי, לפי בקשת מי שנמנה עם סוג פלוני של חייבי מס או ביזמת עצמו, לרשום אותו כנמנה עם סוג אחר, הן לכל עיסוקיו או פעילויותיו והן למקצתם, אם ראה שמהותם קרובה יותר לסוג האחר.

{{ח:סעיף|59|רישום עוסק מורשה כעוסק פטור|תיקון: תשס״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק מורשה שמחזור העסקאות שלו ירד ועמד שנתיים רצופות למטה מן הסכום המחייב רישום כעוסק מורשה, ירשום אותו המנהל מיזמתו או לפי בקשת העוסק, כעוסק פטור; הוראה זו לא תחול על מי שנקבע לגביו שיהיה עוסק מורשה אף אם מחזור העסקאות שלו נמוך מהסכום האמור.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק מורשה שמחזור העסקאות שלו בשנה הראשונה לפעילותו נמוך מהסכום המחייב רישום כעוסק מורשה, רשאי המנהל, מיזמתו, לרשום אותו כעוסק פטור.

{{ח:סעיף|60|תושב חוץ שיש לו עסקים או פעילות בישראל|תיקון: תשס״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} חייב במס שהוא תושב חוץ, שיש לו עסקים או פעילות בישראל, ימנה תוך שלושים יום לאחר שהחל לעסוק או לפעול בארץ נציג שמקום מגוריו הקבוע הוא בישראל, יודיע על כך למנהל ויצרף הסכמתו של הנציג בכתב.
{{ח:תת|(ב)}} נציג שנתמנה לפי סעיף זה דינו לענין חוק זה כדין החייב במס.
{{ח:תת|(ג)}} הפסיק נציג לייצג את החייב במס, יתנו החייב במס או הנציג למנהל הודעה על כך בכתב לא יאוחר מארבעה עשר יום לאחר הפסקת הייצוג; החייב במס ימנה תוך אותה תקופה, בדרך האמורה בסעיף קטן (א), נציג חדש ויצרף להודעה את שמו של הנציג החדש וכתב הסכמתו.
{{ח:תת|(ד)}} כל עוד לא הודיע הנציג למנהל שחדל לייצג, יוסיפו לחול עליו החובות על פי סעיף קטן (ב), ואם מסר הודעה מראש על הפסקת הייצוג יחולו עליו החובות כאמור עד למועד הפסקת הייצוג.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”תושב חוץ“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}}, לרבות –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי יחיד – יחיד השוהה בישראל על פי אשרה או רישיון לישיבה שאינה ישיבת קבע, כפי שיורה המנהל;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי חבר בני אדם – אם נתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תאגיד שהשליטה בו וניהולו מופעלים מחוץ לישראל;
{{ח:תתתת|(ב)}} חברה הרשומה בישראל כחברת חוץ; לענין זה, ”חברת חוץ“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק החברות, התשנ״ט–1999}}.

{{ח:סעיף|60א|אי רישום תושב האזור או תושב שטחי עזה ויריחו|תיקון: תשנ״ה, תשנ״ה־2}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי שלא לרשום עוסק, מלכ״ר או מוסד כספי, שהוא תושב האזור או תושב שטחי עזה ויריחו ואינו אזרח ישראלי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 1א|בסעיף 1א(ב)}}, או שהוא רשום לפי הדין המקביל לחוק זה באזור או בשטחי עזה ויריחו, והכל אם אין לו בישראל עסק קבוע ומתמשך או פעילות קבועה ומתמשכת.

{{ח:סעיף|61|שינוי ברישום או ביטולו|תיקון: תשס״ב־3, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ראה המנהל שפלוני רשום אף על פי שאיננו נמנה עם החייבים ברישום, או שרישומו כנמנה עם סוג מסויים של חייבי רישום אינו כדין, רשאי הוא לבטל או לתקן את הרישום.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|סמכות המנהל הואצלה לממונה אזורי באגף המכס ומע״מ (י״פ תשס״ט, 1172).}}
{{ח:תת|(ב)}} רישום על פי בקשתו של פלוני לפי {{ח:פנימי|סעיף 55|סעיפים 55}} {{ח:פנימי|סעיף 56|או 56}} או רישום לפי {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58}} ניתן לביטול או לשינוי, אם ראה המנהל שהנסיבות מצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ג)}} לא מינה החייב במס נציג לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 60|סעיף 60}} או לא מסר הודעה על מינוי נציג חדש בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 60|אותו סעיף}} – רשאי המנהל לבטל את רישומו של החייב במס.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל רשאי לדרוש מאדם הרשום לפי {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיפים 52}}, {{ח:פנימי|סעיף 55|55}}, {{ח:פנימי|סעיף 56|56}} {{ח:פנימי|סעיף 58|או 58}}, שהורשע בפסק דין חלוט בעבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 117|סעיף 117(ב)}}, ערובות להנחת דעתו להבטחת תשלום המס שבו יחויב אותו אדם לאחר הדרישה להמצאת הערובות; לא המציא האדם ערובות כאמור, רשאי המנהל לבטל את רישומו; לענין סעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אדם“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 52|בסעיף 52(ד)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל מניה מהותי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}}.

{{ח:סעיף|62|מתן הזדמנות להשמיע טענות|תיקון: תשס״ב־3, תשס״ג}}
{{ח:ת}} ביקש המנהל לפעול לפי {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיפים 52(ג) או (ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 54|54}}, {{ח:פנימי|סעיף 58|58}}, {{ח:פנימי|סעיף 59|59}}, {{ח:פנימי|סעיף 61|61}}, {{ח:פנימי|סעיף 77ב|77ב(א) או (ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 106ב|או 106ב(א)}} שלא על פי בקשת הנוגע בדבר, יתן לו הזדמנות להביא לפניו טענותיו.

{{ח:סעיף|63|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} ביטול או שינוי על פי {{ח:פנימי|סעיף 61|סעיף 61}} וכן סיווג לפי {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58}}, תקפם כעבור שלושים יום לאחר החודש שבו ניתנה ההודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64}}, או במועד אחר שקבע המנהל.

{{ח:סעיף|64|ערעור על פעולות המנהל|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} פעל המנהל על פי {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיפים 52(ב) עד (ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 54|54}}, {{ח:פנימי|סעיף 55|55}}, {{ח:פנימי|סעיף 56|56}}, {{ח:פנימי|סעיף 57|57}}, {{ח:פנימי|סעיף 58|58}}, {{ח:פנימי|סעיף 59|59}}, {{ח:פנימי|סעיף 61|61}} {{ח:פנימי|סעיף 106ב|או 106ב(א)}} יודיע על כך לנוגע בדבר, והרואה עצמו נפגע רשאי, תוך שלושים יום לאחר שהומצאה לו ההודעה, לערער לפני בית המשפט המחוזי.
{{ח:תת|(ב)}} נתבקש המנהל לפעול על פי הסעיפים הנזכרים בסעיף קטן (א) ולא השיב לבקשה תוך 90 יום, יראוהו לענין סעיף קטן (א) כאילו דחה את הבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} הגשת ערעור תעכב את ביצועה של החלטת המנהל, זולת אם החליט בית המשפט אחרת.

{{ח:סעיף|65|תקנות בדבר רישום|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבוע הוראות משלימות לביצוע {{ח:פנימי|פרק י|פרק זה}} ובין השאר בדבר חובותיו של אדם שרישומו בוטל או שונה והדרכים לניכוי מס תשומות שטרם ניכה וכן הוראות בדבר פטור מחובת רישום לסוגי עוסקים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (רישום)|תקנות מס ערך מוסף (רישום), תשל״ו–1976}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: פנקסים ודו״חות}}

{{ח:סעיף|66|ניהול פנקסים ורשומות}}
{{ח:ת}} חייב במס ינהל פנקסים ורשומות בצורה ובדרך שקבע שר האוצר, דרך כלל או לסוגי עוסקים או חייבי מס.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (ניהול פנקסי חשבונות)|תקנות מס ערך מוסף (ניהול פנקסי חשבונות), תשל״ו–1976}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (מכירת רהיטים משומשים)|תקנות מס ערך מוסף (מכירת רהיטים משומשים), תשל״ט–1979}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (מכירת מטבעות, מדליות ומטילי זהב)|תקנות מס ערך מוסף (מכירת מטבעות, מדליות ומטילי זהב), התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|67|דו״ח תקופתי|תיקון: תשמ״ו־2, תשנ״ה, תשנ״ה־2, תשנ״ח־2, תשס״ה־4, תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ה־6, [י״פ הודעות], תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} חייב במס יגיש למנהל, בדרך שקבע שר האוצר, דו״ח לכל תקופה שקבע שר האוצר כתקופת דו״ח לחייבי מס דרך כלל או לסוגים (להלן – דו״ח תקופתי), ובלבד שמוסד כספי יגיש דו״חות נפרדים לגבי השכר ששילם ולגבי הריווח שהפיק, ותקופת הדו״ח לגבי הריווח תהיה שנת מס.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(א2)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לעניין קביעת תקופת הדיווח, תקופת הדיווח לגבי עוסק אשר מחזור עסקאותיו אינו עולה על 1,500,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם ליולי 2015; החל מינואר 2026, 1,775,000 ש״ח)}} תהיה חודשיים, אלא אם כן קבע שר האוצר לפי סעיף קטן (א) תקופת דיווח ארוכה יותר לגבי עוסק שהתקיים בו האמור בסעיף קטן זה או אם התיר המנהל, לבקשת עוסק כאמור, ובתנאים שיורה, להגיש דוח לתקופה קצרה יותר שקבע שר האוצר, לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תתת|(2)}} הוראות שקבע שר האוצר לפי סעיף קטן (א) לעניין תקופת הדיווח יחולו לעניין סעיף קטן זה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} דו״ח תקופתי יוגש תוך חמישה עשר יום לאחר תקופת הדו״ח שבו, אף אם לא היו באותה תקופה עסקים או פעילות המחייבים בתשלום מס, זולת אם נפסקו כליל העסקים או הפעילות והחייב במס הודיע על כך למנהל בדרך שקבע שר האוצר.
{{ח:תת|(ב1)}} המועד האחרון להגשת דו״ח תקופתי יידחה אם בחמשת הימים שקדמו למועד האמור היו לפחות שלושה ימי מנוחה, והוא יהיה ביום החול הרביעי שמתום ימי המנוחה הבאים ברצף; לענין זה, ”ימי מנוחה“ – ימי המנוחה הקבועים במדינת ישראל כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א(א) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, וכן חול המועד.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי לפטור זמנית חייב במס מהגשת דו״ח לתקופה ובתנאים שיקבע.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר רשאי לפטור מחובת הגשת דו״ח תקופתי סוגי עוסקים שכל עסקם בעסקאות פטורות ממס או בעסקאות החייבות במס בשיעור אפס.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע פעולות שיראו אותן כפעולות החייבות בדיווח; פעולות שנקבעו כאמור יפורטו בדוח התקופתי.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (מוסדות כספיים ומלכ"רים)|תקנות מס ערך מוסף (מוסדות כספיים ומלכ״רים), תשל״ו–1976}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (תכנון מס החייב בדיווח)|תקנות מס ערך מוסף (תכנון מס החייב בדיווח), התשס״ז–2006}}.}}

{{ח:סעיף|67א|דוח תקופתי לעוסק החייב בדיווח מפורט|תיקון: תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ה־6, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67}}, עוסק החייב בדיווח מפורט כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69א|בסעיף 69א(ז)}} יגיש למנהל דוח תקופתי לכל תקופה בת חודש שתחילתה אחד בחודש.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} עוסק שחוק זה הוחל לגביו לראשונה שלא באחד בחודש פלוני, תהא תקופת הדיווח הראשונה שלו לפי סעיף זה, התקופה שתחילתה ביום שבו הוחל לגביו החוק וסיומה בתום אותו חודש.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} דוח תקופתי יוגש בתוך 23 ימים לאחר תקופת הדוח שבו, אף אם לא היו באותה תקופה עסקים המחייבים בתשלום מס, זולת אם נפסקו כליל העסקים והעוסק הודיע על כך למנהל בדרך שקבע שר האוצר.
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ה)}} המועד האחרון להגשת דוח תקופתי יידחה אם בחמשת הימים שקדמו למועד האמור היו לפחות שלושה ימי מנוחה, והוא יהיה ביום החול הרביעי שמתום ימי המנוחה הבאים ברצף; לעניין זה, ”ימי מנוחה“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67(ב1)}}.
{{ח:תת|(ו)}} המנהל רשאי לפטור זמנית חייב במס מהגשת דוח לתקופה ובתנאים שיקבע.
{{ח:תת|(ז)}} שר האוצר רשאי לפטור מחובת הגשת דוח תקופתי סוגי עוסקים שכל עסקם בעסקאות פטורות ממס או בעסקאות החייבות במס בשיעור אפס.
{{ח:תת|(ח)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע פעולות שיראו אותן כפעולות החייבות בדיווח; פעולות שנקבעו כאמור יפורטו בדוח התקופתי.

{{ח:סעיף|67ב|הגשה באופן מקוון|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הגשה באופן מקוון“ – הגשת דוח, מסמך או טופס, באמצעות מסר אלקטרוני;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מסר אלקטרוני“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית}}.
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 72א|בסעיף 72א}}, שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע כי דוחות, מסמכים או טפסים נוספים שיש להגיש למנהל לפי חוק זה, כולם או חלקם, יוגשו באופן מקוון, כאמצעי דיווח יחיד, ורשאי הוא לקבוע כאמור גם לגבי מי שלא חלה עליו חובת הגשה באופן מקוון אך בחר בכך.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע סוגי חייבים בדיווח שיהיו פטורים מחובת הגשה באופן מקוון.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל רשאי לקבוע כללים לגבי הגשה באופן מקוון, בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הליכי הזיהוי לצורך ההגשה;
{{ח:תתת|(2)}} אופן ההגשה;
{{ח:תתת|(3)}} הארכת מועד ההגשה;
{{ח:תתת|(4)}} הטפסים והמסרים האלקטרוניים שיש להשתמש בהם לצורך ההגשה.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית#סעיף 2|בסעיף 2(א) לחוק חתימה אלקטרונית}}, יראו דוח, מסמך או טופס שהוגשו באופן מקוון בהתאם לכללים שקבע המנהל לפי סעיף זה, כאילו נחתמו.
{{ח:תת|(ו)}} דוח, מסמך או טופס שהיתה חובה להגישם באופן מקוון ולא הוגשו בדרך זו, יראו אותם כאילו לא הוגשו.

{{ח:סעיף|67ג|דיווח בגין חוות דעת|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוות דעת“ – חוות דעת בכתב, חתומה על ידי נותן חוות הדעת, שניתנה, במישרין או בעקיפין, לאדם ומאפשרת או נועדה לאפשר יתרון מס, ובלבד שהתקיים לגביה אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} שכר הטרחה בגין חוות הדעת, כולו או חלקו, תלוי בסכום יתרון המס שייווצר למקבל חוות הדעת;
{{ח:תתתת|(2)}} היא תכנון מדף;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יתרון מס“ – לרבות כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הנחה או הקלה מהמס, דחיית אירוע המס, הפחתה של סכום המס או הימנעות ממס;
{{ח:תתתת|(2)}} החזר של מס;
{{ח:תתתת|(3)}} דחייה של מועד תשלום המס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שכר טרחה“ – סכום של 100,000 שקלים חדשים לפחות, שהוסכם בין הצדדים כי ישולם בעד חוות הדעת בגין חיסכון המס המרבי הכולל שייווצר למקבל חוות הדעת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכנון מדף“ – אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} חוות דעת הכוללת בעיקרה תוכן אחיד באותו נושא, שניתנה במישרין או בעקיפין, על ידי נותן חוות הדעת, לשלושה חייבים במס לפחות, בתוך תקופה של שנתיים, בכפוף להוראות סעיף קטן (ו), שאינם קרובים, והיא אינה תלויה בעיקרה בנסיבותיו המיוחדות של כל חייב במס; לעניין זה, ”קרוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בפסקאות (1) או (2) בסעיף 88 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתתת|(2)}} חוות דעת שנותן חוות הדעת הוא שהציע אותה למקבל מיוזמתו, והמקבל חויב בחובת סודיות לגבי תוכנה, כולו או חלקו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} מי שקיבל חוות דעת ידווח על כך בטופס שיקבע המנהל, בתוך 60 ימים מתום שנת המס שבה התקבל יתרון המס בגין חוות הדעת, ובלבד שלא תידרש מסירתה של חוות הדעת לרשות המסים; בדיווח כאמור יפורטו כל אלה בלבד:
{{ח:תתתת|(א)}} עצם קבלת חוות הדעת;
{{ח:תתתת|(ב)}} הפעולה או הנכס הנדונים בחוות הדעת;
{{ח:תתתת|(ג)}} סוג סוגיית המיסוי המושפעת מחוות הדעת, כפי שקבע המנהל.
{{ח:תתת|(2)}} קיבל אדם חוות דעת לאחר תום שנת המס, ידווח עליה בטופס כאמור בפסקה (1), בתוך 60 ימים מיום שקיבל אותה.
{{ח:תת|(ג)}} דיווח כאמור בסעיף קטן (ב) יוגש באופן מקוון ויחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 67ב|סעיף 67ב}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), לא יהיה אדם חב בדיווח –
{{ח:תתת|(1)}} בשל תכנון מדף כאמור בפסקה (1) בלבד להגדרה ”תכנון מדף“ שלא ניתנה לגביו הודעה לפי סעיף קטן (ו);
{{ח:תתת|(2)}} בשל חוות דעת שניתנה לו לגבי סוגיות שנדונו בהליך שומה, השגה או ערעור, ובלבד שחוות הדעת ניתנה בתקופה שבה מתקיימים הליכי השומה, ההשגה או הערעור, ולגבי אותה תקופת דיווח בלבד.
{{ח:תת|(ה)}} מי שנתן חוות דעת שהיא תכנון מדף לפי פסקה (1) להגדרה ”תכנון מדף“, יודיע על כך למי שקיבל אותה, ובלבד שהוא האדם השלישי ואילך שלו ניתנה חוות הדעת.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על מוסד ציבורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|בסעיף 9(2) לפקודת מס הכנסה}}, על חבר בני אדם כאמור בפסקה (2) להגדרה מלכ״ר, ועל עוסק שמחזור עסקאותיו אינו עולה על 3 מיליון שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|67ד|נקיטת עמדה חייבת בדיווח|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יתרון מס“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 67ג|בסעיף 67ג}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עמדה חייבת בדיווח“ – עמדה שמתקיימים בה כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} היא עומדת בניגוד לעמדה שפרסמה רשות המסים עד תום שנת המס החולפת;
{{ח:תתתת|(2)}} יתרון המס הנובע ממנה עולה על 2 מיליון שקלים חדשים בשנה או על 5 מיליון שקלים חדשים במהלך ארבע שנים לכל היותר.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} עמדת רשות המסים כאמור בפסקה (1) להגדרה ”עמדה חייבת בדיווח“ תפורסם במקום נפרד באתר האינטרנט של רשות המסים, לאחר שניתנה ללשכת עורכי הדין, לשכת רואי חשבון בישראל וללשכה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס|בחוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס, התשס״ה–2005}}, הזדמנות סבירה לטעון את טענותיהם לגביה טרם פרסומה.
{{ח:תתת|(2)}} עמדת רשות המסים תנוסח בלשון ברורה ומובנת.
{{ח:תתת|(3)|(א)}} מספר העמדות שתפרסם רשות המסים לא יעלה על 25 בשנה; ביקשה רשות המסים לפרסם עמדות נוספות באותה שנה, יגיש שר האוצר לאישור ועדת הכספים של הכנסת את מספר העמדות הנוסף המבוקש כאמור.
{{ח:תתתת|(ב)}} על אף האמור בפסקת משנה (א), בשנים 2016 ו־2017 רשות המסים תהיה רשאית לפרסם 50 עמדות בכל שנה.
{{ח:תת|(ג)}} אדם הנוקט עמדה חייבת בדיווח ידווח על כך בטופס שיקבע המנהל, בתוך 60 ימים מתום שנת המס שבה נקט עמדה חייבת בדיווח כאמור; על דיווח לפי סעיף קטן זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 67ג|סעיף 67ג(ג)}}.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על מוסד ציבורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|בסעיף 9(2) לפקודת מס הכנסה}}, על חבר בני אדם כאמור בפסקה (2) להגדרה מלכ״ר, ועל עוסק שמחזור עסקאותיו אינו עולה על 3 מיליון שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|68|דו״ח ארעי|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} חייב במס שאינו יודע את הנתונים שעליו לפרט בדו״ח, רשאי להגיש במקומו דו״ח ארעי, שבו יפרט במשוער את הנתונים שאינם ידועים לו.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוגש דו״ח ארעי אם תוך השנה שקדמה לתחילת תקופתו הוגשו כבר לפחות שני דו״חות ארעיים, אולם רשאי המנהל לאשר לסוגי עוסקים או לעוסק פלוני הגשת דו״חות ארעיים דרך כלל או לגבי תקופות דיווח מסויימות, ורשאי הוא לקבוע את המועד או המועדים שבהם יוגשו ולהתנות את אישורו בתנאים.
{{ח:תת|(ג)}} הוגש דו״ח ארעי, יוגש הדו״ח התקופתי תוך שלושים יום לאחריו.

{{ח:סעיף|69|פרטי דו״ח של עוסק|תיקון: תשמ״ו־2, תשס״ט־2, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בדו״ח תקופתי של עוסק ייכללו סך כל העסקאות שהמועד להוצאת חשבוניות עליהן חל בתקופת הדו״ח, אף אם העוסק הופטר מהוצאת חשבוניות, וכן סך כל העסקאות שעליהן הוצאו חשבוניות מס אף אם המועד להוצאתן טרם הגיע, ובלבד שלא נכללו בדו״ח תקופתי קודם.
{{ח:תת|(ב)}} היו לעוסק עסקאות החייבות במס ועסקאות החייבות בשיעור אפס או פטורות – יפרט בנפרד את סך כל העסקאות מכל סוג ואת המס החל עליהן.
{{ח:תת|(ג)}} בדו״ח התקופתי יצויינו בנפרד סך כל רכישותיו של העוסק, לרבות היבוא, וסך כל השירותים שקיבל, סכום מס התשומות הניתן לניכוי שבמסמכים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38}} שהוצאו לו כדין לפני תום תקופת הדו״ח, וכל פרט אחר שקבע שר האוצר.

{{ח:סעיף|69א|פרטי דוח תקופתי לעוסק החייב בדיווח מפורט|תיקון: תשע״ב, תשע״ד, תשע״ה־6, תשע״ח־2, תשפ״ג־6, ק״ת תשפ״ה, תשפ״ה, תשפ״ה־4}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 69|בסעיף 69}}, בדוח תקופתי של עוסק החייב בדיווח מפורט כאמור בסעיף קטן (ז), יפורטו כל אלה, ובלבד שלא נכללו בדוח תקופתי קודם:
{{ח:תתת|(1)}} כל חשבוניות המס שהמועד להוצאתן חל בתקופת הדוח, אף אם העוסק הופטר מהוצאתן וסכומן הכולל;
{{ח:תתת|(2)}} כל חשבוניות המס שהעוסק הוציא, אף אם המועד להוצאתן טרם הגיע, וסכומן הכולל;
{{ח:תתת|(3)}} סכומן הכולל של כל חשבוניות העסקה שהמועד להוצאתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}} חל בתקופת הדוח, אף אם העוסק הופטר מהוצאתן, וסכום המס הכולל הנובע מהן;
{{ח:תתת|(4)}} כל הצהרות הייצוא וכל מסמך אחר שאישר המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30(א)(1)}} הנושאים את שמו של העוסק, שניתנה לגבי הטובין הכלולים בהם התרה בתקופת הדוח, ושנכללים בדוח, וסכומם הכולל של כל אחד מסוגי המסמכים כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} כל חשבוניות המס, הצהרות הייבוא וכל מסמך אחר שאישר המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38(א)}}, שהעוסק דורש בדוח לנכות על פיהם מס תשומות לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|הסעיף האמור}}, וסכומם הכולל של כל אחד מסוגי המסמכים כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי כל חשבונית מס ומסמך אחר שאישר המנהל, יפורטו בדוח התקופתי מספרם הסידורי, הסמל שלהם לפי הסימן שקבע להם המנהל, תאריכם, סכומם, וסכום המס הנובע מהם, וכן מספר הרישום של המוכר או של נותן השירות, לפי העניין, ומספר הרישום של הקונה, ולגבי כל חשבונית מס הכוללת מספר שהקצה לה המנהל – יצוין המספר, ולגבי כל הצהרת ייבוא והצהרת ייצוא כאמור בסעיף קטן (א) – יפורט מספרן הסידורי.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א)(1) ו־(2) ו־(ב), עוסק יהיה פטור מפירוט חשבוניות המס שסכום כל אחת מהן בלא המס אינו עולה על 5,000 שקלים חדשים, ובלבד שהסכום הכולל של החשבוניות האמורות יפורט בדוח; המנהל, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לשנות את הסכום האמור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), ובלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ג), המנהל רשאי לפטור עוסק מפירוט החשבוניות האמורות בסעיף קטן (א), או מפירוט המסמכים האחרים שאישר המנהל האמורים באותו סעיף קטן, כולם או חלקם, בשל סכומה של כל אחת מחשבוניות אלה או בשל סכומו של כל אחד מהמסמכים האחרים, לפי העניין, ובלבד שהסכום הכולל של החשבוניות האמורות או של המסמכים האחרים האמורים, לפי העניין, יפורט בדוח; פטור לפי סעיף קטן זה יכול שיינתן דרך כלל או לסוגים של עוסקים או עסקאות, והכל כפי שיקבע המנהל.
{{ח:תת|(ה)}} היו לעוסק עסקאות החייבות במס ועסקאות החייבות בשיעור אפס או פטורות, יפרט בנפרד את כל העסקאות מכל סוג, את המס החל עליהן ואת סכומן הכולל.
{{ח:תת|(ו)}} בדוח תקופתי יצוינו בנפרד סך כל רכישותיו של העוסק, לרבות הייבוא, וסך כל השירותים שקיבל, סכום מס התשומות הניתן לניכוי שבמסמכים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38}} שהוצאו לו כדין לפני תום תקופת הדוח, וכל פרט אחר שקבע שר האוצר.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות סעיף זה יחולו על עוסק שמתקיים לגביו אחד מאלה (בחוק זה – עוסק החייב בדיווח מפורט):
{{ח:תתת|(1)}} מחזור עסקאותיו עולה על 500,000 שקלים חדשים או שחלה עליו חובה לנהל פנקסי חשבונות לפי שיטת החשבונאות הכפולה מכוח הוראות ניהול פנקסי חשבונות שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130|סעיף 130 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} המנהל התיר לעוסק, לבקשתו, להגיש דוח לפי סעיף זה, בתנאים ובתיאומים שיורה המנהל.
{{ח:תת|(ח)}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|70|דו״חות של מלכ״ר ומוסד כספי|תיקון: תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בדו״ח תקופתי של מלכ״ר ייכלל סך כל השכר ששילם בתקופת הדו״ח, ובדו״חות התקופתיים של מוסד כספי ייכללו, באחד – סך כל השכר ששילם, ובשני – סך כל הרווחים שהפיק.
{{ח:תת|(ב)}} מלכ״ר שמחזורו בשנה הקובעת עולה על 20 מיליון שקלים חדשים ומוסד כספי שמחזורו בשנה הקובעת עולה על 4 מיליון שקלים חדשים שהוצאה להם בתקופת הדוח התקופתי חשבונית מס בשל רכישת נכס או קבלת שירות מעוסק, יגישו, במועד הגשת הדוח התקופתי, דוח מיוחד על כך; בדוח כאמור יפורטו מספרה הסידורי של החשבונית, הסמל שלה לפי הסימן שקבע לה המנהל, תאריכה, סכומה וסכום המס הנובע ממנה, וכן מספר הרישום של המוכר או של נותן השירות, לפי העניין; בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזור“ – כהגדרתו בהוראות ניהול פנקסי חשבונות שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130|סעיף 130(א)(4) לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שנה קובעת“ – שנת המס הקודמת לשנת המס שחלפה.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי לפטור סוגי מלכ״רים או מוסדות כספיים כאמור בסעיף קטן (ב) מהגשת דוח מיוחד כאמור באותו סעיף קטן, וכן רשאי הוא לפטור כאמור מלכ״ר מסוים או מוסד כספי מסוים, דרך כלל או במקרה מיוחד, אם מצא כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת בנסיבות העניין.

{{ח:סעיף|71|דו״ח משלים|תיקון: תשס״ט־2}}
{{ח:ת}} נשמטו מדו״ח תקופתי נתונים שהיו צריכים להיכלל בו, רשאי המנהל להתיר לחייב במס להגיש דוח משלים; התיר המנהל כאמור, לא יצורפו נתוני הדוח המשלים, לדוח אחר.

{{ח:סעיף|71א|דוח מסכם לעוסקים שנרשמו כאחד|תיקון: תשס״ט־2, תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} כל אחד מהעוסקים שנרשמו כאחד לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56}}, יגיש דוח שנתי מסכם על סך כל עסקאותיו, לרבות עסקאות שעשה עם העוסקים שנרשמו עמו כאחד וכן על סך כל רכישותיו וכל השירותים שקיבל, לרבות מהעוסקים שנרשמו עמו כאחד, והכל בתוך 90 ימים מתום שנת המס שלגביה מוגש הדוח.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי לפטור סוגי עוסקים שנרשמו כאחד כאמור בסעיף קטן (א), מהגשת דוח שנתי מסכם או מפירוט העסקאות שעשו עם העוסקים שנרשמו עמם כאחד, וכן רשאי הוא לפטור עוסק מסוים שנרשם עם עוסקים אחרים כאחד, דרך כלל או במקרה מיוחד, מהגשת דוח או מפירוט כאמור, אם מצא כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת בנסיבות העניין.

{{ח:סעיף|72|דרישת פרטים נוספים, דו״חות נוספים ואישור רואה חשבון}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי לדרוש, דרך כלל או במיוחד או לסוגים, הגשת דו״חות נוספים על הדו״חות התקופתיים, הכל לתקופות ובמועדים שקבע, והגשת דו״ח שנתי מסכם ודו״ח על המלאי.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי לדרוש מעוסק מורשה שהוא חבר־בני־אדם, דרך כלל או במיוחד או לסוגים, הגשת מאזנים וחשבונות התאמה לצרכי המס; כן רשאי הוא לדרוש מחבר־בני־אדם כאמור כי דו״ח שנתי מסכם, דו״ח תקופתי שבו נדרש החזר מס על פי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}} ודו״ח מסוג אחר שקבע שר האוצר יהיו מאושרים ומתואמים לצרכי מס בידי רואה חשבון.
{{ח:תת|(ג)}} בחבר־בני־אדם שהוא אגודה שיתופית המסונפת לברית פיקוח רשאי לבוא במקום רואה חשבון, כאמור בסעיף קטן (ב), פקיד ברית הפיקוח שנרשם כדין אצל רשם האגודות השיתופיות.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל רשאי לדרוש ממי שאישר דו״ח על פי סעיפים קטנים (ב) או (ג) למסור לו ידיעות על הקף הבקורת שנערכה ועל ממצאיה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו מס ערך מוסף (דרישת דו"חות נוספים)|צו מס ערך מוסף (דרישת דו״חות נוספים), התשנ״ו–1996}}.}}

{{ח:סעיף|72א|הגשת דוחות באופן מקוון|תיקון: תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} דוחות לפי {{ח:פנימי|סעיף 67א|סעיפים 67א(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 68|68(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 70|70(א) ו־(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 71|71}} {{ח:פנימי|סעיף 71א|ו־71א}}, יוגשו באופן מקוון, בהתאם להוראות שקבע המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 67ב|סעיף 67ב(ד)}}, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 67ב|סעיף 67ב}} יחולו.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי לדרוש כי דוחות נוספים שקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|סעיף 72(א)}}, יוגשו באופן מקוון כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|73|דחיית המועד להגשת הדו״ח}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לדחות את מועדי הגשתם של דו״חות, דרך כלל או במיוחד או לסוגים, ובלבד שדחיה לחייב במס פלוני תיעשה רק מטעמים מיוחדים שיירשמו; נדחה המועד להגשת דו״ח תקופתי, רשאי החייב במס להגיש דו״ח ארעי {{ח:פנימי|סעיף 68|וסעיף 68}} יחול בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|74|סירוב לקבל דו״ח|תיקון: תשמ״ו־2, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} לא ניהל חייב במס, בתקופה פלונית, פנקסי חשבונות, או שניהלם בסטיה מהוראות חוק זה או התקנות שלפיו, שהיתה מהותית לענין קביעת מחזור העסקאות או המס, או שהמסמכים שעליהם מבוססים הפנקסים לא נשמרו בהתאם להוראות, רשאי המנהל לסרב לקבל כל דו״ח המתייחס לשנת המס שבה כלולה תקופת הדיווח שביחס אליה נתגלו הליקויים האמורים; סירב המנהל לקבל דו״ח, יראו את החייב, לענין {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76}}, כאילו לא הגיש דו״ח.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל יודיע לחייב במס על הסירוב ויפרט את נימוקיו לסירוב.
{{ח:תת|(ג)}} החייב במס רשאי לערער על הסירוב לפני בית המשפט המחוזי או לערור עליו לפני ועדה לקבילות פנקסים שהוקמה על פי {{ח:פנימי|סעיף 127|סעיף 127}} (להלן – הועדה לקבילות פנקסים), תוך חמישה עשר יום מקבלת ההודעה לפי סעיף קטן (ב), ואולם על סירוב מנימוקים המנויים בסעיף קטן (א) שענינם הוצאת חשבונית מס שלא כדין, או ניכוי מס תשומות הכלול בחשבונית מס שהוצאה שלא כדין, רשאי החייב במס לערער רק לפני בית המשפט המחוזי.
{{ח:תת|(ד)}} הוגש ערעור או ערר, ינהג המנהל בדו״ח כאילו הוגש כדין כל עוד לא החליטו בית המשפט או הועדה אחרת.
{{ח:תת|(ה)}} הגשת ערעור או ערר לפי סעיף זה אינה באה במקום הגשת השגה לפי {{ח:פנימי|סעיף 82|סעיף 82}}; נדחו הערעור או הערר, יראו את פנקסי החשבונות כבלתי קבילים לענין הערעור על השומה.
{{ח:תת|(ו)}} חייב במס שלא הגיש ערעור או ערר לפי סעיף זה, רשאי לערער על הסירוב יחד עם הערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 83|סעיף 83}}.

{{ח:סעיף|75|שמירת פנקסים ומסמכים}}
{{ח:ת}} פנקסי חשבונות של חייב במס שיש לנהלם על פי חוק זה, המסמכים שעליהם הם מבוססים וחשבוניות הקניה שלו, יישמרו אצלו שבע שנים, או תקופה קצרה מזו שנקבעה דרך כלל או לסוגים, מיום הרישום האחרון בפנקס או מיום שהוצאה חשבונית הקניה, לפי המאוחר.

{{ח:סעיף|75א|מאגר מידע|תיקון: תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ד, תשע״ה־6}}
{{ח:תת|(א)}} מידע המפורט בדוח תקופתי של עוסק החייב בדיווח מפורט כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69א|בסעיף 69א(ז)}}, בדוח ארעי לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיף 68}} של עוסק כאמור ובדוח משלים לפי {{ח:פנימי|סעיף 71|סעיף 71}} של עוסק כאמור, וכן בדוח המיוחד לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(ב)}}, או בדוח שנתי מסכם לפי {{ח:פנימי|סעיף 71א|סעיף 71א}}, יישמר כמאגר מידע, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}, במשך תקופה שלא תעלה על חמש שנים ממועד הגשת הדוח האמור, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), הורה המנהל, בתוך התקופה הנקובה באותו סעיף קטן, לבדוק את פנקסיו של החייב במס או שהחלה חקירה לגבי חשד בביצוע עבירה על חוק זה בידי החייב במס, יישמר המידע שפורט בדוח התקופתי, בדוח הארעי, בדוח המיוחד, בדוח המשלים או בדוח השנתי המסכם, לפי העניין, שהגיש החייב במס, והנוגע לבדיקה או לחקירה, לפי העניין, עד לסיום ההליכים לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} מידע שנשמר כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב) יימחק בתום התקופה האמורה באותם סעיפים קטנים, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל או מי שהוא הסמיך לעניין זה מבין עובדי רשות המסים בישראל, רשאי, לצורך ביצוע ההוראות לפי חוק זה, לעשות שימוש במידע שנשמר כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), ובלבד ששימוש כאמור נדרש לצורך עריכת ביקורת, לצורך שומה, לצורך גבייה או לצורך חקירה לגבי חשד בביצוע עבירה על חוק זה בידי החייב במס, ובמידה שנדרש.
{{ח:תת|(ה)}} אין בהוראות סעיף קטן (ד) כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות המס)|חוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות המס), התשכ״ז–1967}}.

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: קביעה, שומה, השגה וערעור}}

{{ח:סעיף|76|קביעת מס}}
{{ח:תת|(א)}} לא הגיש חייב במס דו״ח תקופתי, ייקבע המס שעליו לשלם בהתחשב בהקף עסקאותיו או פעילותו, ובאין נתונים – לפי המשוער (להלן – קביעת מס).
{{ח:תת|(ב)}} על קביעת מס אין להשיג או לערער, והיא תתבטל מאליה אם יוגש הדו״ח התקופתי; אולם לגבי מי שטוען כי אינו בגדר החייבים במס, יראו את הקביעה, לענין השגה וערעור, כשומה.

{{ח:סעיף|77|שומה לפי מיטב השפיטה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הגיש חייב במס דו״ח תקופתי ולדעת המנהל הדו״ח איננו מלא או איננו נכון או שאיננו נתמך במסמכים או בפנקסי חשבונות כפי שנקבע, רשאי המנהל לשום לפי מיטב שפיטתו את המס המגיע או את מס התשומות של החייב במס (להלן – שומה).
{{ח:תת|(ב)}} השומה תהיה בתוך חמש שנים לאחר הגשת הדו״ח, ואם הורשע החייב במס, או כופרה עבירתו, בשל מסירת ידיעות כוזבות בדו״ח האמור או בשל מעשה אחר שיש בו כוונה להתחמק מתשלום מס המגיע לתקופת הדו״ח האמור – תוך עשר שנים לאחר הגשת הדו״ח.
{{ח:תת|(ג)}} הודעת השומה תפרט את נימוקי השומה.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הגיש חייב במס דוח תקופתי ומצא המנהל כי נכון לערוך שומה לגבי נושא אחד או כמה נושאים שנכללו או שהיה צריך לכלול בדוח התקופתי שהוגש, רשאי הוא לשום לפי מיטב שפיטתו, בשומה חלקית, את המס המגיע או את מס התשומות של החייב במס, הנוגעים לאותו נושא או נושאים (בסעיף קטן זה – שומה חלקית), ובלבד שבאותו מועד לא קבע לו המנהל שומה לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תתת|(2)|(א)}} שומה חלקית ניתן לקבוע פעם אחת בלבד לגבי אותה שנת מס.
{{ח:תתתת|(ב)}} לא תיקבע שומה חלקית, לחייב במס, יותר משלוש פעמים במהלך חמש שנות מס.
{{ח:תתת|(3)}} המנהל יודיע לחייב במס בכתב על הנושא או הנושאים שבכוונתו לבחון בטרם יחליט אם לקבוע שומה חלקית לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(4)}} שומה חלקית יכול שתיעשה בהתאם להסכם עם החייב במס.
{{ח:תתת|(5)}} דין שומה חלקית כדין שומה לכל דבר ועניין, ואולם אין בשומה חלקית כדי לפגוע בסמכויות המנהל או בזכויות החייב במס לעניין שומת יתרת המס המגיע או מס התשומות של החייב במס, בהתאם להוראות סעיף זה.
{{ח:תתת|(6)}} נקבעו לגבי אותה תקופת דוח שומה חלקית ושומה לפי סעיף קטן (א), לרבות שומה שנקבעה בהסכם או בפסק דין, יקבע המנהל את השלכותיהן זו על זו ויערוך את התיאומים הנדרשים.

{{ח:סעיף|77א|אי רישום תקבולים ואי ניהול קופה|תיקון: תשמ״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק הרושם תקבוליו בסרט קופה רושמת, בשובר קבלה, בחשבונית, בספר פדיון יומי, או בתעוד אחר שהוא חייב לנהל על פי הוראות מכוח {{ח:פנימי|סעיף 66|סעיף 66}}, ולא רשם בהם תקבול שהיה חייב לרשמו על פי אותן הוראות, יראו את פנקסיו כבלתי קבילים באותה שנת מס, זולת אם שוכנע המנהל כי היתה סיבה מספקת לאי הרישום.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק הרושם הנפקת טובין בתעודת משלוח, בחשבונית או בתעוד אחר שהוא חייב לנהל על פי הוראות מכוח {{ח:פנימי|סעיף 66|סעיף 66}}, ולא רשם בהם הנפקת טובין שהיה חייב לרשמה על פי אותן הוראות, יראו את פנקסיו כבלתי קבילים באותה שנת מס, זולת אם שוכנע המנהל כי היתה סיבה מספקת לאי הרישום.
{{ח:תת|(ג)}} עוסק שפעמיים או יותר בשנת מס אחת או בשנים עשר חדשים רצופים בשתי שנות מס, לא רשם תקבול או הנפקת טובין שהוא חייב לרשמם כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), ומהן פעם אחת לפחות לאחר שהזהירו המנהל בכתב, חזקה שפנקסיו אינם קבילים גם בשתי שנות המס שקדמו לשנה שבה לא רשם פעמיים תקבול או הנפקה כאמור, או גם בשנת המס שקדמה לשנה הראשונה שבתוך שנים עשר החדשים שבהם לא רשם פעמיים תקבול או הנפקה כאמור, לפי הענין, אף אם דו"חותיו נתקבלו והשומות נערכו לפיהם, זולת אם שוכנע המנהל כי היתה סיבה מספקת לאי הרישום.
{{ח:תת|(ד)}} על החלטת המנהל לפי סעיפים קטנים (א) עד (ג), ניתן לערער על פי {{ח:פנימי|סעיף 83|סעיף 83}} כאילו היתה החלטה בהשגה, תוך 60 ימים מיום שנמסרה ההודעה.
{{ח:תת|(ה)}} עוסק החייב בניהול סרט קופה רושמת על פי חוק זה או תקנות שלפיו ולא ניהלו, יראו את פנקסיו כבלתי קבילים.

{{ח:סעיף|77ב|הוצאה של חשבונית מס שלא כדין וניכוי מס תשומות שלא כדין|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק שהוציא חשבונית מס שלא כדין, יראו את פנקסיו כבלתי קבילים באותה שנת מס.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק שניכה מס תשומות הכלול בחשבונית מס שהוצאה שלא כדין, יראו את פנקסיו כבלתי קבילים באותה שנת מס, אלא אם כן הוכיח בעת הבאת טענותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 62|סעיף 62}}, להנחת דעתו של המנהל, כי לא ידע שהחשבונית הוצאה שלא כדין.
{{ח:תת|(ג)}} על החלטת המנהל לפי סעיפים קטנים (א) או (ב), ניתן לערער לפי {{ח:פנימי|סעיף 83|סעיף 83}} כאילו היתה החלטה בהשגה, בתוך 60 ימים מיום שנמסרה ההודעה על ההחלטה.

{{ח:סעיף|78|קביעה ושומה למספר תקופות}}
{{ח:ת}} קביעת מס או שומה ניתן לעשות גם לכמה תקופות דו״ח, אף אם אינן רצופות.

{{ח:סעיף|79|תיקון שומה וקביעת מס}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח המנהל שקביעת מס או שומה אינן נכונות רשאי הוא, ביזמתו או לבקשת הנישום, לתקנן תוך חמש שנים מיום שנעשו.
{{ח:תת|(ב)}} לא תתוקן קביעה או שומה כאמור בסעיף קטן (א) אם חלפו שבע שנים מהגשת הדו״ח אלא אם הורשע החייב במס או עבירתו כופרה בשל מעשה שיש בו כוונה להתחמק מתשלום המס המגיע לתקופת הדו״ח האמור.
{{ח:תת|(ג)}} דין קביעה מתוקנת כדין קביעת מס, ודין תיקון שומה, לענין השגה וערעור – כדין שומה.

{{ח:סעיף|80|המצאת הודעה}}
{{ח:ת}} הודעה על קביעת מס, על שומה או על תיקונן תומצא לחייב במס, ביד או בדואר רשום.

{{ח:סעיף|81|שמירת אחריות}}
{{ח:ת}} קביעת המס או השומה אינן גורעות מחובותיו של החייב במס או מאחריותו הפלילית.

{{ח:סעיף|81א|דין קביעת מחזור עסקאות|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:ת}} קבע המנהל שסך כל מחיר העסקאות של עוסק בשנת המס השוטפת יעלה על סך כל מחיר עסקאותיו בשנת המס החולפת, יראו את קביעתו כשומה לענין השגה וערעור.

{{ח:סעיף|82|השגה|תיקון: תשמ״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} החולק על שומה רשאי להשיג עליה בכתב מנומק לפני המנהל, תוך שלושים יום לאחר שהומצאה לו הודעת השומה או תוך מועד מאוחר מזה שהתיר המנהל מטעמים מיוחדים.
{{ח:תת|(ב)}} הגיעו החייב במס והמנהל להסכם בדבר המס המגיע, תתוקן השומה לפי זה; לא הושג הסכם יחליט המנהל בהשגה, ורשאי הוא לקיים את השומה, להגדילה או להקטינה.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על הסכמת המנהל או על החלטתו בהשגה, ועל נימוקיה, תומצא לחייב במס.
{{ח:תת|(ד)}} לא החליט המנהל כאמור בסעיף קטן (ב) תוך שנה מיום הגשת ההשגה, יראו את ההשגה כאילו נתקבלה.
{{ח:תת|(ה)}} מי שערך את השומה לא יחליט בהשגה עליה.
{{ח:תת|(ו)}} אין בהגשת השגה כדי לגרוע מסמכויות המנהל על פי הוראות אחרות בחוק זה.

{{ח:סעיף|83|ערעור}}
{{ח:תת|(א)}} הרואה עצמו מקופח בהחלטת המנהל בהשגה רשאי לערער עליה לפני בית המשפט המחוזי.
{{ח:תת|(ב)}} הערעור יידון בפני שופט יחיד והוא רשאי למנות לו יועצים מתוך רשימת יועצים שקבע שר המשפטים בהתייעצות עם שר האוצר; היועץ יסייע לשופט בבירור הערעור בשעת שמיעתו, אך לא יטול חלק בפסק הדין.
{{ח:תת|(ג)}} הערעור יישמע בדלתיים סגורות, אם לא הורה בית המשפט הוראה אחרת לפי בקשת המערער.
{{ח:תת|(ד)}} חובת הראיה היא על המערער, אם הדו״ח אינו נתמך בפנקסי חשבונות שנוהלו כדין.
{{ח:תת|(ה)}} בית המשפט יאשר, יפחית, יגדיל או יבטל את השומה, או יפסוק באופן אחר כפי שיראה לנכון.

{{ח:סעיף|84|תקנות סדרי דין}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות בדבר דרך הגשת ערעור וסדרי הדין בו ובדבר אגרות, הוצאות, דמי בטלה לעדים ושכר יועצים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף ומס קניה (סדרי הדין בערעור)|תקנות מס ערך מוסף ומס קניה (סדרי הדין בערעור), תשל״ו–1976}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (סדרי הדין בערעור על הטלת קנס מינהלי)|תקנות מס ערך מוסף (סדרי הדין בערעור על הטלת קנס מינהלי), תשל״ו–1976}}.}}

{{ח:סעיף|85|תשלום המס שאינו שנוי במחלוקת}}
{{ח:ת}} אין להשיג או לערער לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} אלא אם שולם המס שאינו שנוי במחלוקת.

{{ח:סעיף|86|מחלוקת על המס ביבוא}}
{{ח:ת}} חולק אדם על החיוב במס ביבוא טובין, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 154|סעיף 154(א) ו־(ב) לפקודת המכס}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|87|החזר מס יתר|תיקון: תשל״ט־2, תשמ״ו־2}}
{{ח:ת}} נתברר בהליכים על פי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} כי מס שולם ביתר, יוחזר העודף תוך 30 ימים לאחר גמר ההליכים, במידה שלא נוכה כמס תשומות. ואולם אם הורה המנהל על בדיקת פנקסיו של חייב במס או הוחל בחקירה נגד החייב במס או הוגש נגדו כתב אישום – יחולו על העודף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}}, לפי הענין, כאילו עודף המס היה עודף מס תשומות.

{{ח:קטע2|פרק יג|פרק י״ג: מועד התשלום}}

{{ח:סעיף|88|התשלום לפי דו״ח|תיקון: תשל״ט־2, תשמ״ו־2, תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} חייב במס ישלם את המס המגיע לתקופת הדו״ח, בין על פי הדו״ח התקופתי ובין על פי הדו״ח הארעי, עם הגשתם.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(א2)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} היה סכום המס ששולם על פי דו״ח ארעי גבוה מסכום המס המתחייב מהדו״ח התקופתי שהוגש לאחר מכן, יוחזר העודף תוך 30 ימים מיום הגשת הדו״ח התקופתי; ואולם אם הורה המנהל על בדיקת פנקסיו של חייב במס או הוחל בחקירה נגד החייב במס או הוגש נגדו כתב אישום – יחולו על העודף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}}, לפי הענין, כאילו עודף המס היה עודף מס תשומות.

{{ח:סעיף|89|התשלום ביבוא|תיקון: תשע״ח־2}}
{{ח:ת}} המס על יבוא טובין ישולם במועד תשלום המכס עליהם לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 123ב|סעיף 123ב לפקודת המכס}}.

{{ח:סעיף|90|התשלום בקביעה או בשומה}}
{{ח:ת}} המס המגיע על פי קביעת מס, על פי שומה או על פי תיקונן ישולם תוך חודש מיום שהומצאה לחייב במס ההודעה עליהם; הוא הדין לגבי יתרת מס כתוצאה מהחלטה בהשגה או מפסק־דין.

{{ח:סעיף|91|תשלום בהשגה וערעור|תיקון: תשמ״ו־2, תשס״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשו השגה או ערעור, רשאי המשיג או המערער שלא לשלם את המס השנוי במחלוקת, והמנהל רשאי שלא להחזיר את עודף המס או את עודף מס התשומות השנוי במחלוקת, וכן לעכב כל סכום המגיע למשיג או למערער, לפי הענין, לפי הוראות חוק זה, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בהשגה שהוגשה – עד גובה מחצית הסכום השנוי במחלוקת;
{{ח:תתת|(2)}} בערעור שהוגש – עד גובה הסכום השנוי במחלוקת, אלא אם כן הורה אחרת בית המשפט של הערעור.
{{ח:תת|(ב)}} עיכוב כאמור בסעיף זה יחול עד שניתן לגבות את חוב המס לפי {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}}, ואולם לענין עיכוב לפי סעיף קטן (א)(1), אם לא ניתנה החלטה בהשגה בתוך 90 ימים ממועד העיכוב – יבוטל העיכוב.

{{ח:סעיף|92|מקדמות}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבוע חובת תשלום מקדמות על חשבון המס שחייב בו מוסד כספי בשל רווחיו.

{{ח:קטע2|פרק יד|פרק י״ד: גבייה, קנסות וריבית}}

{{ח:סעיף|93|הגדרות|תיקון: [ק״ת שינויים], תשמ״ו־2, ק״ת תשנ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק יד|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי הצמדה וריבית“ – תוספת לסכום שמדובר בו השווה לסכום האמור כשהוא מוכפל בשיעור עליית המדד בתקופה הנדונה, בתוספת ריבית בשיעור של 4% לשנה על הסכום שמדובר בו לאחר שנוספו לו הפרשי הצמדה כאמור, או בשיעור אחר שקבע שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת; לענין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור עליית המדד“, בתקופה פלונית – ההפרש בין המדד שפורסם לאחרונה לפני סוף התקופה לבין המדד שפורסם לאחרונה לפני תחילת התקופה (להלן – המדד היסודי), מחולק במדד היסודי.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו המסים (שינוי שיעור ריבית)|צו המסים (שינוי שיעור ריבית), התשמ״ט–1989}}, לפיו שיעור הריבית יהיה 4% לשנה.}}

{{ח:סעיף|94|קנס על איחור בהגשת דו״ח|תיקון: ק״ת תשמ״א, ק״ת תשמ״ד, [ק״ת הודעות]}}
{{ח:ת}} לא הגיש החייב במס במועד דו״ח שיש להגישו לפי חוק זה יהא חייב בקנס פיגורים של 247 שקלים חדשים {{ח:הערה|(החל מיולי 2025)}} לכל שבועיים או לחלק מהם.

{{ח:סעיף|95|קנס על אי־ניהול ספרים|תיקון: תשל״ט־2, ק״ת תשמ״א, ק״ת תשמ״ד, תשמ״ו־2, תשס״ג, תשע״ב־2, תשע״ח־2, [ק״ת הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} לא ניהל החייב במס פנקסי חשבונות או רשומות כפי שנקבע, או שניהלם בסטיה מהותית מהוראות חוק זה או התקנות על פיו, רשאי המנהל להטיל קנס של 1% מסך כל מחיר עסקאותיו או מסך כל השכר והריווח, לפי הענין, לשנת המס שבה לא נוהלו הפנקסים או הרשומות כפי שנקבע, ובלבד שהקנס לא יפחת מ־370 שקלים חדשים {{ח:הערה|(החל מיולי 2025)}} לחודש.
{{ח:תת|(א1)}} לא ניהל חייב במס שהוא עוסק, פנקסי חשבונות או רשומות כפי שנקבע, ובכלל זה לא רשם חשבוניות מס, הצהרות ייבוא או מסמכים אחרים שהמנהל אישר לעניין זה, שהוצאו לו כדין ושהיה זכאי לנכות על פיהם מס תשומות לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38(א)}}, או ניהל פנקסי חשבונות או רשומות בסטייה מהותית מהוראות חוק זה או התקנות על פיו שעניינה, כולה או חלקה, אי־רישום מסמכים כאמור, רשאי המנהל להטיל עליו קנס בשיעור של 30% מסך מס התשומות שלא ניכה במועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38(א)}} על פי המסמכים האמורים, ואשר הובא בחשבון בקביעת מס או בשומה שנעשתה בידי המנהל לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב}} או בדוח משלים או בדוח תקופתי שהגיש העוסק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 71|בסעיפים 71}} {{ח:פנימי|סעיף 76|או 76(ב)}}, לפי העניין; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מסמכות המנהל לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ב)}} על החלטת המנהל לפי סעיף קטן (א) רשאי החייב במס להגיש ערעור לפני בית המשפט המחוזי או ערר לפני הועדה לקבילות פנקסים שהוקמה על פי {{ח:פנימי|סעיף 127|סעיף 127}}, תוך שלושים יום מיום שהודע לו על ההחלטה, ואולם על החלטה כאמור שניתנה בשל ניהול פנקסי חשבונות או רשומות בסטיה מהותית שענינה הוצאת חשבונית מס שלא כדין או ניכוי מס תשומות הכלול בחשבונית מס שהוצאה שלא כדין, לפי {{ח:פנימי|סעיף 77ב|סעיף 77ב(א) או (ב)}}, לפי הענין, רשאי החייב במס להגיש ערעור בתוך התקופה האמורה רק לפני בית המשפט המחוזי.
{{ח:תת|(ב1)}} על החלטת המנהל לפי סעיף קטן (א1) רשאי החייב במס שהוא עוסק להגיש ערעור לפני בית המשפט המחוזי, בתוך שלושים ימים מיום שהודע לו על ההחלטה.
{{ח:תת|(ב2)}} הוגש ערעור לבית המשפט המחוזי לפי סעיף קטן (ב1) –
{{ח:תתת|(1)}} והיה תלוי ועומד, באותו מועד, ערעור הנובע מאותן נסיבות, שהוגש לבית המשפט המחוזי לפי סעיף קטן (ב) – ידון בית המשפט בערעורים במאוחד;
{{ח:תתת|(2)}} והיה תלוי ועומד, באותו מועד, ערר הנובע מאותן נסיבות, שהוגש לוועדה לקבילות פנקסים לפי סעיף קטן (ב), וטרם הסתיימה שמיעת טענות הצדדים בערר – יועבר הערר לבית המשפט המחוזי הדן בערעור לפי סעיף קטן (ב1), שידון בהם במאוחד; הסתיימה שמיעת טענות הצדדים בערר אך הוועדה לקבילות פנקסים טרם נתנה את החלטתה בו – לא יחל הדיון לפני בית המשפט המחוזי בערעור לפי סעיף קטן (ב1), עד להחלטת הוועדה בערר; ואולם על אף הוראות סעיף קטן (ב), אם במועד הגשת הערעור לפי סעיף קטן (ב1), המערער טרם הגיש ערעור או ערר לפי סעיף קטן (ב), יגיש גם את הערעור לפי סעיף קטן (ב) לבית המשפט המחוזי, שידון בערעורים במאוחד.
{{ח:תת|(ג)}} הגשת ערעור או ערר דוחה את תשלום הקנס אלא אם החליטו בית המשפט או הועדה אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} הגשת ערעור או ערר לפי סעיף זה אינה באה במקום הגשת השגה על פי {{ח:פנימי|סעיף 82|סעיף 82}}; נדחו הערעור או הערר, יראו את פנקסי החשבונות כבלתי קבילים לענין הערעור על השומה.
{{ח:תת|(ה)}} חייב במס שלא הגיש ערעור או ערר לפי סעיף זה, רשאי לערער על החלטת המנהל על פי סעיף זה יחד עם הערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 83|סעיף 83}}.

{{ח:סעיף|96|קנס בשל אי־תשלום במועד|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} לא שולם מס במועד שנקבע לכך, יווסף עליו, בנוסף להפרשי הצמדה וריבית על פי {{ח:פנימי|סעיף 97|סעיף 97}}, קנס פיגורים 1⁄4% מסכום החוב שבפיגור לכל שבוע או חלק ממנו בשל תקופת פיגור שעד ששה חדשים ו־1⁄2% לכל שבוע או חלק ממנו בשל תקופת פיגור שלאחר ששה חדשים.

{{ח:סעיף|96א|קנס בשל פעולה החייבת בדיווח|תיקון: תשס״ה־4, תשע״ג}}
{{ח:ת}} כללה שומה סופית שאינה ניתנת עוד לערעור קביעה לענין פעולה שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67(ה)}} כפעולה החייבת בדיווח, כי יש להתעלם ממנה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 138|סעיף 138}}, יוטל קנס בשיעור של 30% מסכום הגירעון שנוצר בשל הפעולה כאמור; לענין זה, ”גירעון“ – הסכום שבו עודף המס שאדם חייב בו על פי השומה כאמור, על המס שהוא חייב בו על פי הדוחות שהוגשו לפי {{ח:פנימי|פרק יא|פרק י{{ח:הערה|"}}א}}.

{{ח:סעיף|96ב|קנס על גירעון|תיקון: תשע״ג, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} חייב במס שלגביו נקבע גירעון בסכום העולה על 500 אלף שקלים חדשים לשנה, והגירעון האמור עולה על 50% מהמס שהוא חייב בו, רשאי המנהל להטיל עליו קנס בשיעור של 30% מסכום הגירעון אם הגירעון נובע בשל אחד או יותר מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} החייב במס לא דיווח על פעולה שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67(ה)}} {{ח:פנימי|סעיף 67א|או 67א(ח)}} כפעולה החייבת בדיווח;
{{ח:תתת|(2)}} החייב במס פעל בעניין מסוים בניגוד להחלטת מיסוי כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 158ב|בסעיף 158ב לפקודת מס הכנסה}}, מפורשת ומנומקת שניתנה לו באותו עניין בשלוש השנים שקדמו להגשת הדוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיפים 67}} {{ח:פנימי|סעיף 67א|ו־67א}}, ולא דיווח, בטופס שקבע המנהל, על כך שפעל בניגוד להחלטת המיסוי באותו עניין;
{{ח:תתת|(3)}} חוות דעת כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 67ג|בסעיף 67ג}} שמקבלה לא דיווח עליה כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 67ג|באותו סעיף}};
{{ח:תתת|(4)}} עמדה חייבת בדיווח כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 67ד|בסעיף 67ד}} שמקבלה לא דיווח עליה כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 67ד|באותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש כתב אישום נגד חייב במס בשל אחת העילות המנויות בסעיף קטן (א), לא יחויב בשל אותו מעשה בקנס על הגירעון, ואם שילם קנס על הגירעון – יוחזר לו סכום הקנס ששילם, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”גירעון“ – הסכום שבו המס שאדם חייב בו לפי שומה עודף על המס שהוא חייב בו על פי דוח שהוגש לפי {{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א}}, או סכום המס שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76}} אם לא הגיש דוח כאמור, לפי העניין.

{{ח:סעיף|97|הפרשי הצמדה וריבית|תיקון: [ק״ת הודעות], תשמ״ד, תשס״ג, תשע״ב־2}}
{{ח:ת}} לא שולם מס, כפל מס או קנס לפי {{ח:פנימי|סעיף 95|סעיף 95}} במועד שנקבע לכך או דחה המנהל תשלומו ייווספו עליו לתקופת הפיגור או הדחיה, מתום המועד לתשלום הפרשי הצמדה וריבית.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו מס ערך מוסף (קביעת שיעור ריבית)|צו מס ערך מוסף (קביעת שיעור ריבית), תשל״ו–1976}} לפיו שיעור הריבית יהיה 24%.}}

{{ח:סעיף|97א|תיאום הפרשי הצמדה וריבית|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} הפרשי הצמדה וריבית וקנס בשל מס ששולם בפיגור, שלא שולמו בעת תשלומו של המס, ייראו, לענין גביה ולענין הוספת הפרשי הצמדה וריבית עליהם, כחוב מס שמועד תשלומו הוא המועד שבו שולם המס.

{{ח:סעיף|97ב|מס תשומות שהוחזר ביתר|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} לענין גביה, ולענין הוספת הפרשי הצמדה וריבית או קנס, בשל אי תשלום במועד, דין מס תשומות שהוחזר לעוסק ביתר כדין מס שהעוסק חייב בתשלומו ביום שבו הוחזר לו ביתר.

{{ח:סעיף|98|הפרשי הצמדה וריבית במקרים מיוחדים|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מס המגיע על פי דו״ח תקופתי שהוגש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 68|בסעיף 68(ג)}} ייווספו עליו, החל מחמישה עשר יום מתום תקופת הדיווח, הפרשי הצמדה וריבית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 97|בסעיף 97}}.
{{ח:תת|(ב)}} מס המגיע בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 90|בסעיף 90}}, ייווספו עליו, החל מתום המועד להגשת הדו״ח התקופתי שאליו מתייחס המס, קנס והפרשי הצמדה וריבית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 96|בסעיפים 96}} {{ח:פנימי|סעיף 97|ו־97}}.

{{ח:סעיף|99|חיוב בהוצאות גביה}}
{{ח:ת}} הופעלו הליכי גביה, ייווספו על החוב גם ההוצאות הכרוכות בדרישת התשלום ובגבייתו, בעיקול טובין ושמירתם וכיוצא באלה, הכל בסכום שקבע שר האוצר.

{{ח:סעיף|100|ויתור על קנס, ריבית או הוצאות|תיקון: תשמ״ד, תשמ״ו־2}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לוותר על כפל מס, קנס, הפרשי הצמדה וריבית והוצאות, או להפחיתם, ורשאי הוא להמיר קנס על פי {{ח:פנימי|סעיף 96|סעיפים 96}} {{ח:פנימי|סעיף 98|ו־98(ב)}} בהפרשי הצמדה וריבית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 97|בסעיף 97}}.

{{ח:סעיף|101|מועד התשלום|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} הקנס, הפרשי הצמדה וריבית, כפל המס או הוצאות לפי {{ח:פנימי|פרק יד|פרק זה}} ישולמו תוך חודש לאחר המצאת ההודעה על החיוב בהם.

{{ח:סעיף|102|דרכי הגביה|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}} תחול על גביית המגיע לאוצר המדינה לפי חוק זה וניתן לגבותו גם בדרך תובענה אזרחית.
{{ח:תת|(ב)}} לשם אכיפת המגיע לאוצר המדינה לפי חוק זה, לפי הוראות סעיף קטן (א), רשאי המנהל לעקל בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)#סעיף 5|סעיף 5(1) לפקודת המסים (גבייה)}}, גם רכב של החייב החונה ברשות הרבים, ובלבד שמתקיים המפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} הרכב חונה סמוך לחצריו של החייב;
{{ח:תתת|(2)}} אם הרכב אינו חונה סמוך לחצריו של החייב – מתקיימים תנאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לעיקול קדם עיקול ברישום של הרכב במשרד הרישוי והומצאה לחייב הודעה על כך; לעניין המצאה כאמור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)#סעיף 12ב|סעיף 12ב לפקודת המסים (גבייה)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} המנהל עשה מאמץ ממשי להודיע, סמוך לפני העיקול, לחייב, ואם הוא תאגיד – למי שנוהג דרך קבע ברכב, לבא כוחו של החייב או למשרד הרשום של התאגיד, על הכוונה לעקל את הרכב;
{{ח:תתתת|(ג)}} הרכב אינו רשום כרכב של נכה על פי הרישום במשרד הרישוי.

{{ח:סעיף|102א|ערב לתשלום חוב מס|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:ת}} ניתנה למנהל ערובה, על דרך של מתן ערבות, להבטחת תשלום חוב שאדם חייב לשלם לפי חוק זה, כתנאי להארכת המועד לתשלום החוב בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 116|לסעיף 116}}, רשאי המנהל לאכוף את מילוי הערבות לפי {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}} או באמצעות בית המשפט המוסמך לכך; ואולם לא יינקטו הליכים לפי {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}} אלא אם כן התקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} המנהל רשאי לגבות את החוב מאת החייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 102|סעיף 102}};
{{ח:תת|(2)}} אין מניעה לדרוש את קיום החיוב מהערב לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הערבות|חוק הערבות, התשכ״ז–1967}};
{{ח:תת|(3)}} הוסבר לערב בעל פה ובכתב, בטופס שקבע המנהל והערב חתם עליו, כי מילוי הערבות ייאכף בדרך זו.

{{ח:סעיף|102ב|בקשה לרשם לענייני המרכז להטלת הגבלות|תיקון: תשע״ד־3, תשע״ה־2}}
{{ח:ת}} הסמכויות הנתונות לרשם לענייני המרכז לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 194א|סעיף 194א לפקודת מס הכנסה}}, יהיו נתונות לו גם לעניין חוב מס לפי חוק זה שהחלו הליכים לגבייתו לפי {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}, וההוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 194א|אותו סעיף}} יחולו לעניין זה, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|103|זקיפת תשלום לחוב קודם|תיקון: תשמ״ד, תשע״ה־5}}
{{ח:תת|(א)}} שילם אדם סכום כלשהו על חשבון סכומים שונים שהוא חייב בהם על פי חוק זה או על פי {{ח:חיצוני|חוק המסים (קנס פיגורים)|חוק המסים (קנס פיגורים), התשמ״א–1981}}, ולא פירש לסילוק איזה מחובותיו האמורים נועד הסכום ששילם, ייזקף התשלום לסוגי החובות השונים לפי הסדר שלהלן, ואילו בכל סוג חוב ייזקף התשלום לפי סדר היווצרות החוב:
{{ח:תתת|(1)}} מס;
{{ח:תתת|(2)}} כפל מס;
{{ח:תתת|(3)}} קנס לפי חוק זה או קנס לפי {{ח:חיצוני|חוק המסים (קנס פיגורים)|חוק המסים (קנס פיגורים), התשמ״א–1981}}.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף קטן (א), דין החזר מס תשומות וכל החזר מס אחר שקוזז כנגד חוב לפי חוק זה או לפי {{ח:חיצוני|חוק קיזוז מסים|חוק קיזוז מסים, התש״ם–1980}}, ודין סכום שנגבה על פי {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}} או בדרך אחרת – כדין סכום ששולם.
{{ח:תת|(ג)}} שולם סכום לפי סעיף קטן (א), ייזקף כנגד כל סוג חיוב שבאותו חוב, חלק יחסי מהסכום ששולם כיחס חלקו של סכום אותו סוג חיוב לסך כל אותו חוב; לעניין זה, ”סוג חיוב“ – כל אחד מאלה: קרן החוב, ריבית, הצמדה.

{{ח:סעיף|104|שמירת אחריות פלילית}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק יד|פרק זה}} אינן גורעות מאחריותו הפלילית של החייב במס.

{{ח:סעיף|105|ריבית על איחור בהחזר|תיקון: תשמ״ד, תשמ״ו־2, תשמ״ו־3, תשמ״ז־3, תשמ״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} הזכאי להחזר עודף לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א) רישה}}, ולא הוחזר לו תוך 30 ימים כמפורט להלן, או תוך תקופה ארוכה יותר שנקבעה כאמור שם, ישולמו לו הפרשי הצמדה וריבית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 97|בסעיף 97}} מהיום שבו הגיש את הדו״ח:
{{ח:תתת|(1)}} אם הוגש הדו״ח תוך הזמן שנקבע לכך, מונים 30 ימים מהיום שבו הוגש;
{{ח:תתת|(2)}} אם הוגש הדו״ח באיחור, בתקופה שמן ה־1 בחודש עד ה־16 בחודש, מונים את 30 הימים מהיום שבו הוגש;
{{ח:תתת|(3)}} במקרה אחר מונים את 30 הימים מן ה־1 בחודש הסמוך לאחר היום שבו הוגש הדו״ח.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} הזכאי להחזר עודף לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א)(1), (2) או (3)}}, ולא הוחזר לו תוך התקופה הקבועה לכך שם, ישולמו לו הפרשי הצמדה וריבית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 97|בסעיף 97}} מהיום ה־31 שלאחר היום שבו הוגש הדו״ח.
{{ח:תתת|(2)}} הורה המנהל, לאחר 30 ימים מהיום שבו הוגש הדו״ח להחזיר עודף שעוכב, ישולמו הפרשי ההצמדה והריבית מהיום ה־31 כאמור; הורה המנהל כך לפני תום 30 ימים – ינהגו כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)|(1)}} שולם לענין חוק זה סכום כלשהו שיש להחזירו והוראות סעיפים קטנים (א) או (ב) אינם חלים לגביו, לרבות מס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 87|בסעיפים 87}} {{ח:פנימי|סעיף 88|או 88(ב)}}, יווספו לסכום, אם הוחזר לאחר 30 ימים מיום תשלומו, הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו.
{{ח:תתת|(2)}} תביעה להחזר סכום כאמור בפסקה (1) ניתן להגיש למנהל בכתב, תוך שנתיים מיום תשלום הסכום.
{{ח:תת|(ד)}} הפרשי הצמדה וריבית שיש לשלם לפי סעיפים קטנים (א) או (ב) ולא שולמו תוך 30 ימים מיום שהוחזר העודף, ייראו כסכום עודף הנושא הפרשי הצמדה וריבית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 97א|בסעיף 97א}} מתום התקופה האמורה.

{{ח:סעיף|106|גביית חוב מצד שלישי|תיקון: תשמ״ד, תשמ״ו־2, תשס״ב־3, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל שליטה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 119א|בסעיף 119א לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוב סופי“ – חוב לפי חוק זה, שניתן לגבותו לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחסים מיוחדים“ – יחסים כאמור {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 129|בפסקאות (1) עד (3) להגדרה ”יחסים מיוחדים“ שבסעיף 129 לפקודת המכס}}, החלים בין צדדים להעברה כאמור בסעיף זה, ואולם לענין פסקה (2) להגדרה האמורה, לא יראו בעל מניות מיעוט בחברה כשולט באחר רק בשל כך שיש לו זכות וטו בחברה שמטרתה להגן על זכויותיו כמיעוט בחברה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – לרבות זכויות בתאגיד, ניירות ערך, מסמכים סחירים וזכויות בהם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שווי נכס“ – המחיר שהיה מתקבל במכירתו ממוכר מרצון לקונה מרצון.
{{ח:תת|(ב)}} היה לחייב במס חוב סופי והוא העביר את נכסיו בלא תמורה, או העבירם למי שיש לו עמו יחסים מיוחדים בלא תמורה או בתמורה חלקית, בלי שנותרו לו בישראל אמצעים לסילוק החוב (להלן – המעביר), ניתן לגבות את החוב הסופי –
{{ח:תתת|(1)}} אם המעביר הוא חבר בני אדם – ממי שקיבל את הנכסים מאותו חבר בני אדם בנסיבות האמורות;
{{ח:תתת|(2)}} אם המעביר הוא יחיד – ממי שקיבל את הנכסים מאותו יחיד בנסיבות האמורות, כל עוד לא חלפו שלוש שנים מתום השנה שבה הועברו הנכסים כאמור או מתום השנה שבה היה החוב לסופי, לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ב1)}} היה לחבר בני אדם חוב סופי והוא העביר את פעילותו לחבר בני אדם אחר שיש בו, במישרין או בעקיפין, אותם בעלי שליטה או קרוביהם (בסעיף זה – החבר האחר), בלא תמורה או בתמורה חלקית, בלי שנותרו לו אמצעים בישראל לסילוק החוב האמור, ניתן לגבות את החוב שהחבר חייב בו מהחבר האחר.
{{ח:תת|(ב2)}} בלי לגרוע מהוראות סעיפים קטנים (ב)(1) או (ב1), היה לחבר בני אדם חוב סופי והוא התפרק או הפסיק פעילותו בלי ששילם את החוב האמור, יראו את הנכסים שהיו לחבר כאילו הועברו לבעלי השליטה בו בלא תמורה, וניתן לגבות מהם את החוב, אלא אם כן הוכח אחרת להנחת דעתו של המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} לא יגבו ממי שקיבל את הנכסים או הפעילות לפי סעיפים קטנים (ב), (ב1) או (ב2) יותר משווי הנכסים או הפעילות שקיבל בלא תמורה או מההפרש שבין התמורה החלקית ששילם לבין שווי הנכסים או הפעילות, ואם שילם מס בקשר להעברת הנכסים או הפעילות כאמור – לא יותר מהשווי או מההפרש כאמור, פחות סכום המס ששילם.
{{ח:תת|(ד)}} על גביית חוב ממי שקיבל נכס כאמור בסעיף זה (להלן – הנעבר), תחול {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}}.
{{ח:תת|(ה)}} החליט המנהל לפעול לפי סעיף זה, יודיע על כך למעביר ולנעבר וייתן להם הזדמנות להביא את טענותיהם.
{{ח:תת|(ו)}} על החלטת המנהל לפי סעיף זה, ניתן לערער לפני בית המשפט המחוזי בתוך 30 ימים מיום מסירת ההחלטה; הוגשו נגד המעביר או הנעבר בקשת פירוק או בקשה לצו כינוס נכסים, ידון בערעור בית המשפט שאליו הוגשה הבקשה, לפי הענין.
{{ח:תת|(ז)}} הועבר נכס כאמור בסעיף זה ותמורת ההעברה סולקה התחייבות או הועברה התחייבות, רשאי בית המשפט להצהיר, לבקשת המנהל, כי סילוק ההתחייבות או העברתה, לפי הענין, אינו מהווה תמורה.

{{ח:סעיף|106א|גביה לאחר פטירתו של עוסק|תיקון: תשמ״ו־2}}
{{ח:ת}} נפטר עוסק שאילולא נפטר היה בר חיוב לגבי תקופת דיווח כלשהי, והפטירה היתה תוך שלוש שנים מאותה תקופת דיווח, יהיה נציגו החוקי חייב בתשלום המס שאותו עוסק היה חייב בו אילולא נפטר, וכן יהיה אחראי לעשיית כל דבר שהעוסק היה אחראי לעשייתו על פי חוק זה אילולא נפטר, ובלבד שסכום המס שיתחייב בו על פי סעיף זה לא יעלה על שווי העזבון של הנפטר, לאחר שינוכו ממנו חובותיו של הנפטר שיש לגביהם קדימות על פני המס; לענין זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציג חוקי“ – מנהל העזבון, היורשים או חליף אחר של הנפטר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שווי“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 106|בסעיף 106}}.

{{ח:סעיף|106ב|גביית מס בנסיבות מיוחדות|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} עשה חבר בני אדם מעשה מהמפורטים {{ח:פנימי|סעיף 117|בסעיף 117(א)(3), (6), או (ב)}}, והוצאה לו בשל כך שומה, קביעת מס או דרישה לשלם כפל מס, והערעור עליה נדחה על ידי בית המשפט המחוזי, רשאי המנהל לקבוע כי בעל תפקיד בחבר בני האדם (בסעיף זה – בעל תפקיד) יהא גם הוא חייב בתשלום המס או כפל המס, לפי הענין, ובלבד שלענין מעשה מהמעשים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 117|בסעיף 117(א)(3) או (6)}}, לא יחויב בעל תפקיד אלא אם כן הורשע בפסק דין חלוט.
{{ח:תת|(ב)}} קבע המנהל כי על בעל תפקיד לשלם את המס או את כפל המס, לפי הענין, לפי הוראות סעיף קטן (א), ישלם אותו בעל התפקיד בתוך 30 ימים מיום המצאת ההודעה על החיוב בהם.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”בעל תפקיד“ – מי שבעת ביצוע מעשה כאמור בסעיף קטן (א) היה מנהל פעיל, שותף או בעל שליטה, באותו חבר בני אדם, אם יש בידי המנהל ראיות לכאורה להוכיח שהמעשה נעשה בידיעתו של בעל התפקיד, אלא אם כן אותו בעל תפקיד הוכיח שהוא נקט את כל האמצעים הסבירים כדי להבטיח מניעת המעשה; לענין זה, ”בעל שליטה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 119א|בסעיף 119א לפקודת מס הכנסה}}.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על שומה, קביעה או הודעה על כפל מס שלא הוגשו עליהם השגה או ערעור במועד הקבוע בחוק זה.

{{ח:קטע2|פרק טו|פרק ט״ו: סמכויות לביצוע}}

{{ח:סעיף|107|הנהלת המס ואצילת סמכויות|תיקון: תשס״ב־3, תשס״ה־3, תשס״ח־4, תשס״ח־5, תשס״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} הנהלת המס תהיה בידי המנהל ורשאי הוא לאצול מסמכויותיו פרט לסמכויות מכוח {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיפים 30}}, {{ח:פנימי|סעיף 109|109}}, {{ח:פנימי|סעיף 112|112(א)(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 113|113(א1)}} {{ח:פנימי|סעיף 140|ו־140}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} אצילת סמכויות על פי {{ח:פנימי|סעיף 61|סעיפים 61}}, {{ח:פנימי|סעיף 77|77}}, {{ח:פנימי|סעיף 79|79}}, {{ח:פנימי|סעיף 82|82}}, {{ח:פנימי|סעיף 91|91}}, {{ח:פנימי|סעיף 95|95}}, {{ח:פנימי|סעיף 108|108(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 112|112(א)(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 113|113}}, {{ח:פנימי|סעיף 114|114}} {{ח:פנימי|סעיף 115|או 115}} טעונה פרסום ברשומות.

{{ח:סעיף|108|דרישת מסמכים, דוגמאות וידיעות|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} כדי להבטיח ביצועו של חוק זה או התקנות על פיו רשאי המנהל –
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מכל אדם למסור לו ידיעות הנוגעות לענין ולאפשר לו לעיין במסמכים ובדוגמאות הנוגעים לענין ולצלמם;
{{ח:תתת|(2)}} לדרוש מהחייב במס למסור לו פנקסים, מסמכים, דוגמאות וידיעות הנוגעים לענין, לרבות סימני זיהוי שנמסרו לו מאת המנהל, ובלבד שמה שנמסר כאמור יוחזר תוך שלושה חדשים מתאריך קבלתו אם לא הוגשה לפני כן קובלנה על עבירה על חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} צילום של מסמך או דוגמה כאמור, שיש על גביו אישור המנהל והחייב במס או בא־כוחו שהוא מתאים למקור, יראו אותו לכל דבר וענין כאילו הוא המקור.

{{ח:סעיף|108א|קבלת מידע מהמוסד לביטוח לאומי|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, רשאי המנהל לקבל מהמוסד לביטוח לאומי כל מידע שנקבע לפי סעיף קטן (ב) אשר הגיע אל המוסד לביטוח לאומי אגב ביצוע תפקידו, והנדרש למנהל לצורך מילוי תפקידו על פי כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר, בהתייעצות עם שר הרווחה, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, יקבע את סוגי המידע שהמנהל רשאי לקבל לפי הוראות סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|109|סמכויות חיפוש ותפיסה|תיקון: תשל״ט־2, תשמ״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} כדי להבטיח ביצועו של חוק זה או התקנות לפיו רשאי מי שהמנהל הסמיכו לכך –
{{ח:תתת|(1)}} להיכנס לכל מקום שאינו בית מגורים בלבד, ולענין עסקת מקרקעין – גם לבית מגורים שהוא נושא העסקה, ובלבד שאם גרים באותו בית לא ייכנס אלא באישור בכתב מאת המנהל ולאחר שניתנה הודעה עשרים וארבע שעות מראש, אולם כניסה למיתקן ששר הבטחון קבע שהוא מיתקן בטחוני טעונה אישור שר הבטחון או מי שהוא הסמיכו;
{{ח:תתת|(2)}} לתפוס מידי עוסק טובין ({{ח:פנימי|פרק טו|בפרק זה}} להלן – לרבות כלי הובלה שלהם, פנקסים ומסמכים אחרים), אם יש חשד שנעברה בהם או לגביהם עבירה או שהם עשויים לשמש ראיה לביצועה; אך לא ייתפס כלי הובלה ששימש להובלת טובין כאמור אלא אם בעל הכלי או מי שהכלי בשימושו הקבוע חשוד בביצוע העבירה או בידיעה מוקדמת על ביצועה;
{{ח:תתת|(3)}} לחקור כל אדם;
{{ח:תתת|(4)}} לדרוש מאדם שיתייצב לפניו, בעצמו או על ידי נציגו, ימסור לו את כל הפרטים הדרושים לענין המס שהוא חייב בו או השומה לגביו ויביא לבדיקה פנקסים ומסמכים שהדורש רואה בהם צורך.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהוסמך לענין סעיף קטן (א), יהיו לו סמכויות של שוטר למניעת עבירות או לגילוין וסמכויות של קצין משטרה בדרגת מפקח לפי {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|סעיף 2 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)}}, {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 3|וסעיף 3 לפקודה האמורה}} יחול על הודעה שרשם.

{{ח:סעיף|110|סייג לחקירת בני משפחה|תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 109|בסעיף 109(א)(3)}} ובלי לגרוע מהוראות כל דין בדבר ראיות חסויות, המנהל או מי שהוא הסמיך לא יחקור מיזמתו את בן־זוגו של החייב במס, ילדיו או הוריו.

{{ח:סעיף|111|העשיה בתפוס}}
{{ח:תת|(א)}} נתפסו טובין לפי {{ח:פנימי|סעיף 109|סעיף 109}}, רשאי המנהל להעבירם למקום שיורה או, בהסכמת המחזיק בהם, לעכבם ביד המחזיק כנגד ערובה להנחת דעתו של המנהל או ללא ערובה.
{{ח:תת|(ב)}} עוכבו טובין ביד המחזיק כאמור בסעיף קטן (א), חייב הוא להמציאם לפי דרישת המנהל; לא עשה כן או המציאם כשהם ניזוקים, ייאשם בעבירה על חוק זה זולת אם הוכיח שהטובין נעלמו או ניזוקו מסיבות שלא היתה לו שליטה עליהן.
{{ח:תת|(ג)}} נתפסו טובין שהם בעלי חיים או מצרך העלול להתקלקל, רשאי בית משפט השלום, על פי בקשת המנהל, לצוות שהטובין יימכרו במכרז פומבי או במחיר המקובל באותו יום, ולענין יתר הוראות סעיף זה יראו את דמי המכר כאילו היו התפוס.
{{ח:תת|(ד)}} נתפסו טובין ואין המנהל יודע מי בעל הטובין או את מענו של האדם שממנו נתפסו, יפרסם המנהל הודעה על כך ברשומות, ואם לא תבע אותם אדם תוך שלושה חדשים מיום פרסום ההודעה, יחולטו הטובין.
{{ח:תת|(ה)}} נתפסו טובין לפי {{ח:פנימי|סעיף 109|סעיף 109}}, ותוך ששה חדשים מיום התפיסה לא הוגשה לבית המשפט קובלנה על עבירה על חוק זה שבגללה נתפסו, ולא כופרה העבירה, יוחזרו למי שנתפסו ממנו; בית משפט השלום רשאי, לפי בקשת המנהל, להאריך את התקופה בששה חדשים נוספים.
{{ח:תת|(ו)}} כופרה עבירתו של אדם לגבי טובין שנתפסו לפי {{ח:פנימי|סעיף 109|סעיף 109}}, רשאי המנהל לחלטם.
{{ח:תת|(ז)}} הורשע אדם בעבירה אשר בשלה נתפסו הטובין, יחולטו הטובין, זולת אם בית המשפט הורה אחרת; זוכה האדם, יוחזרו הטובין למי שמידו נתפסו או לאדם אחר שעליו הורה בית המשפט; אולם רשאי בית המשפט להורות כי למרות הזיכוי יחולטו הטובין.
{{ח:תת|(ח)}} טובין שחולטו, רשאי המנהל להחזירם למי שממנו נתפסו או לבעלם תמורת תשלום השווי.
{{ח:תת|(ט)}} מסמך או פנקס שנתפסו והם דרושים למי שממנו נתפסו או לאדם אחר למילוי חובה שבדין, רשאים הם לעיין בהם או לצלמם, והמנהל רשאי לפי בקשתם להחזירם להם ורשאי הוא להתנות את ההחזרה במסירת צילומם למנהל; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 108|סעיף 108(ב)}} יחולו על הצילום.

{{ח:סעיף|112|אמצעי כפיה מנהליים}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח המנהל כי עוסק אינו נותן דו״ח כדין על כל עסקאותיו, או לא שילם את המס המתחייב מדו״ח שהגיש, או לא הגיש במשך השנה שחלפה יותר משני דו״חות לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67}}, או שעבר עבירה בכוונה להתחמק מתשלום מס, רשאי הוא –
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מהעוסק כי יתן ערובה, להנחת דעתו, לתשלום כל חוב ולקיום הוראות חוק זה, ואם לא נתן ערובה במועד שקבע המנהל – לאסור עליו את המשך עיסוקו עד להמצאת הערובה;
{{ח:תתת|(2)}} לאסור עליו העברת טובין או מתן שירותים, במהלך עיסוקו, בטרם יסמן המנהל את החשבונית, את תעודת המשלוח או מסמך אחר, כפי שיקבע המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} החלטת המנהל לאסור את המשך העיסוק או העברת טובין או מתן שירותים תיכנס לתקפה כתום חמישה־עשר יום מיום שהומצאה לעוסק.
{{ח:תת|(ג)}} על החלטת המנהל כאמור ניתן לערער לפני בית המשפט המחוזי; הגשת הערעור תעכב את ביצוע ההחלטה כל עוד לא החליט בית המשפט אחרת.

{{ח:סעיף|112א|גביית מס במקרים מיוחדים|תיקון: תשמ״ו־2, תשס״ב־3, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} היתה למנהל סיבה לחשוש כי המס על עסקאות או המס על תשומות שלא נוכה כדין, לא ישולם משום שיש בדעתו של עוסק לצאת מישראל, או מחמת סיבה אחרת, רשאי הוא –
{{ח:תתת|(1)}} אם נעשתה לעוסק שומה לפי {{ח:פנימי|סעיף 77|סעיף 77}} – לדרוש בהודעה בכתב שהעוסק יתן מיד ערובה, כדי הנחת דעתו של המנהל, לתשלום המס הנקוב בשומה לרבות הפרשי הצמדה וריבית הנקובים בה;
{{ח:תתת|(2)}} אם לא נעשתה לעוסק שומה – לשום את המס שהעוסק חייב בו, לדעת המנהל, לפי סכום סביר בעיניו ולכלול בה גם את הפרשי ההצמדה, הריבית והקנסות שהוא חייב בהם.
{{ח:תת|(ב)}} שומה שנעשתה לפי סעיף קטן (א)(2), ימסור המנהל הודעה בכתב עליה, וכל סכום הרשום בה ישולם מיד עם מסירת ההודעה.
{{ח:תת|(ג)}} לא שולם הסכום האמור או לא ניתנה הערובה, לפי הענין, רשאי בית משפט השלום, על פי בקשת המנהל, ליתן צו, אף שלא בפני העוסק –
{{ח:תתת|(1)}} על עיכוב יציאתו מהארץ;
{{ח:תתת|(2)}} על עיקול רכושו, ואם נוכח כי יש חשש סביר שהמס לא ייגבה וכי אין די בעיקול כדי להבטיח את גבייתו – על תפיסת רכושו.
{{ח:תת|(ד)}} שולם סכום כאמור או ניתנה ערובה, רשאי העוסק להגיש השגה וערעור בדרך שמשיגים ומערערים על שומה לפי {{ח:פנימי|סעיף 77|סעיף 77}}.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על כפל מס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף 50}} ועל קביעת מס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 76|בסעיף 76}}, בשינויים המחויבים לפי הענין.

{{ח:סעיף|113|איסור הוצאת חשבונית מס|תיקון: תשמ״ו־2, תשס״ט־2, תשע״ב, תשפ״ג־6, ק״ת תשפ״ה, תשפ״ה־4}}
{{ח:תת|(א)}} מי שאינו מנהל פנקסי חשבונות או רשומות כפי שנקבע או שהוא מנהלם בסטיה מהותית מהוראות חוק זה והתקנות על פיו, יתרה בו המנהל ויפרט בהתראה את הפגם; לא תוקן הפגם תוך חודש מיום שהומצאה ההתראה, רשאי המנהל לאסור עליו להוציא חשבוניות מס.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(ב)|(1)}} החייב במס רשאי, על התראת המנהל או לפי בחירתו על ההחלטה לאסור הוצאת חשבוניות מס לפי סעיף קטן (א), לערער לפני בית המשפט המחוזי או לערור לפני הועדה לקבילות פנקסים.
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ג)}} הערעור או הערר יוגשו תוך שלושים ימים מיום שהומצאה ההתראה או ההודעה על האיסור, והגשתם לא תעכב את ביצועה של החלטת המנהל, אלא אם החליטו בית המשפט או הועדה אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} הגשת ערעור או ערר לפי סעיף קטן (ב) אינה באה במקום השגה לפי {{ח:פנימי|סעיף 82|סעיף 82}}; נדחו הערעור או הערר, יראו את פנקסי החשבונות כבלתי קבילים לענין הערעור על השומה.
{{ח:תת|(ה)}} חייב במס שלא הגיש ערעור או ערר על פי סעיף קטן (ב), רשאי לערער על התראת המנהל או על החלטתו, לפי סעיף זה, יחד עם הערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 83|סעיף 83}}.

{{ח:סעיף|114|עיכוב טובין ברשות המכס}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לעכב סילוק טובין של החייב במס מפיקוח רשות המכס עד לתשלום כל חוב המגיע ממנו על פי חוק זה או עד להגשת הדו״חות שהוא חייב בהם.

{{ח:סעיף|115|עיכוב יציאה מהארץ|תיקון: תשמ״ו־2, תשס״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} נדרש חייב במס לשלם את המס המגיע ממנו או לתת ערובה לתשלומו או להגיש דו״ח שנדרש להגישו, ולא עשה כן, רשאי בית משפט השלום במקום מושבו או במקום עסקו של החייב, על פי בקשת המנהל, לתת צו, אף שלא בפניו, על עיכוב יציאתו מהארץ ועל עיקול רכושו עד למילוי תנאים שקבע.
{{ח:תת|(ב)}} היה החייב במס חברת מעטים כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 76|בסעיף 76 לפקודת מס הכנסה}}, ניתן להורות כאמור בסעיף קטן (א) על עיכוב יציאתו מהארץ של כל מנהל פעיל בחברה או מנהל עסקים או חבר המחזיק מניות המזכות אותו לפחות ב־26% מכוח ההצבעה בה או לפחות ב־26% מהונה במקרה של פירוק.
{{ח:תת|(ג)}} נדרש חייב במס שהוא חבר בני אדם לשלם את המס המגיע ממנו, והיה למנהל חשד סביר כי המס לא ישולם, רשאי בית המשפט כאמור בסעיף קטן (א), על פי בקשת המנהל, לתת צו לעיכוב יציאתו מהארץ של מנהל פעיל, יושב ראש הדירקטוריון או מנהל עסקים, באותו חבר בני אדם, לשם חקירתו או לשם פעולות הדרושות להבטחת תשלום המס, ובלבד ששוכנע בית המשפט כי יציאתו מהארץ עלולה לסכל חקירה או פעולות כאמור וכי לא ניתן להטיל ערובה מתאימה להבטחת קיומן.

{{ח:סעיף|116|דחיית מועדים|תיקון: תשס״ג, תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי להאריך כל מועד שנקבע בחוק זה או בתקנות על פיו לעשיית דבר, למעט מועד להגשת ערעור או ערר, ורשאי הוא לקבוע שהחוב ישולם לשיעורין, ובלבד שלא יאריך את המועד לניכוי מס תשומות לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38(א)}} לתקופה העולה על חמש שנים; התיר כך והחייב במס לא עמד בתשלום אחד במועד שנקבע לו, רשאי המנהל לדרוש את תשלומה של יתרת החוב מיד.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי להתנות הארכת מועדים כאמור בסעיף קטן (א) במתן ערובות להנחת דעתו לתשלום כל חוב או לביצוע כל פעולה שמועד עשייתה נדחה.

{{ח:קטע2|פרק טז|פרק ט״ז: עונשין}}

{{ח:סעיף|117|עבירות|תיקון: ק״ת תשל״ח, תשל״ח־2, תשל״ט־2, תשמ״ו־2, תשנ״ה, תשנ״ח־5, תשס״ג, תשס״ה, תשס״ח, תשס״ט־2, תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ה־6, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהפר כמפורט להלן הוראה מהוראות חוק זה או התקנות על פיו, דינו – מאסר שנה:
{{ח:תתת|(1)}} סירב או נמנע למסור ידיעה, מסמך, פנקס או דוגמה שהוא חייב למסרם, לאחר שנדרש לעשות כן;
{{ח:תתת|(2)}} סירב או נמנע להתייצב לחקירה לאחר שנדרש לעשות כן;
{{ח:תתת|(3)}} מסר ידיעה לא נכונה או לא מדוייקת בלא הסבר סביר או שמסר דו״ח או מסמך אחר הכוללים ידיעה כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} לא עשה את המוטל עליו לענין רישומו;
{{ח:תתת|(5)}} הוציא חשבונית מס בלי שהיה זכאי לעשות כן או לאחר שנאסר עליו לעשות כן;
{{ח:תתת|(6)}} לא הגיש במועד דו״ח שיש להגישו לפי חוק זה או תקנות לפיו, לרבות דו״ח שהוא חייב להגישו על־פי דרישת המנהל;
{{ח:תתת|(6א)}} לא פירט בדוח התקופתי פעולה שנקבעה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67(ה)}} כפעולה החייבת בדיווח, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|אותו סעיף}};
{{ח:תתת|(6ב)}} לא פירט בדוח תקופתי, בדוח מיוחד או בדוח שנתי מסכם פרט שהיה עליו לפרט לפי {{ח:פנימי|סעיף 69א|סעיפים 69א(א), (ב) או (ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 70|70(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 71א|או 71א}};
{{ח:תתת|(7)}} לא ניהל פנקסי חשבונות או רשומות אחרות שהיה עליו לנהל, או נקבע בקביעה סופית על פי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיפים 74}}, {{ח:פנימי|סעיף 95|95}} {{ח:פנימי|סעיף 113|או 113}} שניהלם בסטיה מהותית מן ההוראות; לענין זה, ”קביעה סופית“ – קביעה על פי הסעיפים האמורים שלא הוגש עליה ערעור או ערר או שהערעור או הערר שהוגשו – נדחו;
{{ח:תתת|(8)}} החזיק בסימני זיהוי שקיבל שלא מהמנהל או השתמש בהם לאחר שנאסר עליו להשתמש בהם;
{{ח:תתת|(9)}} בהיותו עוסק מסר שלא כדין לאדם אחר טובין שיבואם או מכירתם פטורים בתנאי שישמשו אותו בלבד;
{{ח:תתת|(10)}} הוביל טובין בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 129|סעיף 129}}, או הכניס או הוציא טובין בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 129א|סעיף 129א}};
{{ח:תתת|(11)}} החזיק בטובין שהוא עוסק במכירתם ושרכישתם לא נרשמה בפנקסי החשבונות כפי שנקבע;
{{ח:תתת|(12)}} מי שרושם תקבוליו בסרט קופה רושמת, בשובר קבלה, בחשבונית, בספר פדיון יומי או בתעוד אחר על פי הוראות מכוח {{ח:פנימי|סעיף 66|סעיף 66}}, ולא רשם בהם תקבול שהיה חייב לרשמו על פי אותן הוראות;
{{ח:תתת|(13)}} לא הוציא חשבונית מס למרות שהיה חייב להוציאה;
{{ח:תתת|(14)}} הוציא חשבונית מס ולא שילם במועד את המס הכלול בה;
{{ח:תתת|(15)}} לא דרש חשבונית מס שהיה חייב לדרשה;
{{ח:תתת|(16)}} הפריע לאדם לבצע את המוטל עליו מכוח חוק זה או מנע זאת ממנו.
{{ח:תת|(א1)}} לא נרשמה רכישה או לא נרשם תקבול כאמור בסעיף קטן (א)(11) או (12) בידי עובדו של העוסק או בידי שלוחו של העוסק שאיננו עובדו, יאשם בעבירה העובד או השלוח ויאשם בה גם העוסק, אם לא הוכיח שהעבירה נעברה שלא בידיעתו ושהוא נקט כל האמצעים הסבירים להבטחת מניעת העבירה.
{{ח:תת|(א2)}} מי שלא הודיע על תכנון מדף, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 67ג|בסעיף 67ג(א)}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 67ב|סעיף 67ב(ו)}}, דינו – מאסר שנה או הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ב)}} עשה אדם מעשה מן המפורטים בסעיף זה במטרה להתחמק או להשתמט מתשלום מס, דינו – מאסר 5 שנים או כפל הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (בסעיף זה – חוק העונשין):
{{ח:תתת|(1)}} מסר ידיעה כוזבת או מסר דו״ח או מסמך אחר הכוללים ידיעה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} המשיך לנהל עסקאות לאחר שנאסר עליו לעשות כן או לפני שמילא את התנאים להמשך עיסוקו;
{{ח:תתת|(3)}} הוציא חשבונית מס או מסמך הנחזה כחשבונית מס, מבלי שעשה או התחייב לעשות עסקה שלגביה הוציא את החשבונית או את המסמך האמור;
{{ח:תתת|(4)}} הוציא תעודת זיכוי או מסמך הנחזה כתעודת זיכוי, מבלי שהיה רשאי לעשות כן;
{{ח:תתת|(5)}} ניכה מס תשומות בלי שיש לו לגביו מסמך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38}};
{{ח:תתת|(6)}} הכין, ניהל או הרשה לאחר להכין או לנהל, פנקסי חשבונות כוזבים או רשומות אחרות כוזבות;
{{ח:תתת|(7)}} זייף, הסתיר, השמיד או שינה פנקס או מסמך אחר שנדרש לנהלו או למסרו, או שהרשה או שלא מנע מאחר לעשות כאמור;
{{ח:תתת|(8)}} השתמש בכל מרמה או תחבולה או שהרשה לאחר להשתמש בהן או עשה מעשה אחר.
{{ח:תת|(ב1)}} מי שפעל במטרה להביא לכך שאדם אחר יתחמק או ישתמט מתשלום מס שאותו אדם חייב בו, דינו – מאסר 5 שנים.
{{ח:תת|(ב2)}} נעברה עבירה לפי סעיפים קטנים (ב) או (ב1) בנסיבות מחמירות, דינו של העושה – מאסר 7 שנים או קנס פי 5 מהקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}; בסעיף זה, ”נסיבות מחמירות“ – אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} העבריין הורשע בעבירה לפי סעיפים קטנים (ב) או (ב1), וטרם חלפו שלוש שנים מיום הרשעתו בדין;
{{ח:תתת|(2)}} נגד העבריין הוגשו למעלה מ־6 אישומים בשל עבירות לפי סעיפים קטנים (ב) או (ב1), בתקופה של שלוש שנים;
{{ח:תתת|(3)}} העבריין, במעשיו, הביא להתחמקות או להשתמטות מתשלום מס, בסכום העולה על כפל הסכום הקבוע כקנס {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ג)}} הורשע אדם בעבירה לפי סעיף קטן (ב) תוך שלוש שנים לאחר שנידון על עבירה כאמור, רשאי בית המשפט, בנוסף על כל עונש אחר, לאסור עליו להמשיך בעיסוקו תקופה שיקבע.

{{ח:סעיף|117א|העברת נכסים בכוונה למנוע תשלום מס|תיקון: תשמ״ו־2, תשמ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהעביר את נכסיו לאחר בלא שהעביר את השליטה בהם, מתוך כוונה למנוע גביית מס שהיה חייב בו או שהוא עתיד להתחייב בו, ובמעביר שהוא חבר־בני־אדם – מי שהביא להעברה כאמור, דינו – מאסר שנתיים.
{{ח:תת|(ב)}} חילק אדם מנכסי חברה בין חבריה מתוך כוונה למנוע גביית מס שהחברה חייבת בו או שהיא עתידה להתחייב בו, דינו – מאסר שנתיים, ובלבד שאם הוטל קנס, לא יעלה סכום הקנס על סכום החוב.

{{ח:סעיף|118|עבירה שלא נקבע לה עונש}}
{{ח:ת}} מי שהפר הוראה מהוראות חוק זה ולא נקבע להפרה עונש, או הפר הוראה בתקנות על פיו כשנאמר בתקנות שההפרה היא עבירה, דינו – מאסר שלושה חדשים או קנס 5,000 לירות.

{{ח:סעיף|119|עבירה של חבר בני אדם}}
{{ח:ת}} נעברה עבירה לפי חוק זה או תקנות לפיו בידי חבר־בני־אדם, מואגד או בלתי מואגד, יהיה אשם גם כל מי שבעת ביצוע העבירה היה בו מנהל פעיל, מזכיר, נאמן, בא־כוח, שותף פעיל, חשב, מנהל חשבונות או כל פקיד אחראי אחר, זולת אם הוכיח שהעבירה נעברה שלא בידיעתו או שנקט כל האמצעים הנאותים כדי להבטיח קיום הוראות החוק.

{{ח:סעיף|120|אחריות למעשי עובד}}
{{ח:ת}} נעברה עבירה לפי חוק זה או תקנות לפיו במהלך עסקו או פעילותו של חייב מס בידי פקיד, פועל או שלוח, יואשם גם החייב במס, זולת אם הוכיח שהעבירה נעברה שלא בידיעתו או שנקט כל האמצעים הנאותים כדי להבטיח קיום הוראות החוק.

{{ח:סעיף|121|כופר כסף|תיקון: תשמ״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} עבר אדם עבירה לפי חוק זה או התקנות לפיו או נחשד בה, רשאי המנהל, בהסכמת אותו אדם, לקחת מידו כופר כסף בסכום שלא יעלה על הקנס הגבוה ביותר שניתן להטיל בשל אותה עבירה, ומשעשה כן יופסק כל הליך משפטי לענין העבירה; אולם אם הוגש כתב אישום אין לקחת כופר כסף אלא בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה או מי שהוא הסמיך לכך.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי להתנות כופר כסף במתן התחייבות להימנע מעבירה תוך תקופה שיקבע ושלא תעלה על שלוש שנים; ההתחייבות תהיה ערובה שלא תעלה על הקנס הגבוה ביותר שמותר להטיל בשל העבירה שכופרה ותהיה בערבות צד שלישי או בלי ערבות, כפי שיקבע המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} הורשע אדם בעבירה שהתחייב לפי סעיף קטן (ב) להימנע ממנה, תיגבה הערובה כחוב לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|122||תיקון: ק״ת תשמ״א, ק״ת תשמ״ד, [ק״ת הודעות], תשמ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|123|אין בהרשעה לפטור מחובות אחרות}}
{{ח:ת}} הורשע אדם, או שילם כופר או קנס מנהלי, אין בכך כדי לפטרו מחובותיו על פי חוק זה והתקנות לפיו.

{{ח:סעיף|124|חילוט נוסף על ענשים אחרים}}
{{ח:ת}} חילוט על פי חוק זה אינו במקום עונש או קנס או כופר כי אם בנוסף עליהם.

{{ח:קטע2|פרק יז|פרק י״ז: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|125|סמכות לשנות סכומים|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לשנות את הסכומים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 94|בסעיפים 94}} {{ח:פנימי|סעיף 95|ו־95}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (הגדלת סכומי קנסות)|תקנות מס ערך מוסף (הגדלת סכומי קנסות), התשמ״ד–1984}}.}}

{{ח:סעיף|126|הצמדה|תיקון: תשמ״ו־2, תשמ״ז־2, תשס״ב־3, תשס״ט־2, תשע״ד, תשע״ה־6}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים שנקבעו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1, בהגדרה ”עוסק פטור“}} {{ח:פנימי|סעיף 35|ובסעיף 35}} או לפיהם יותאמו ב־1 בינואר של כל שנה לעליית מדד המחירים לצרכן שנתפרסם מטעם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן בסעיף זה – המדד), ליום ה־15 בדצמבר שקדם לו; הסכומים המותאמים כאמור יעוגלו לשקל החדש הקרוב.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 47א|בסעיף 47א}} יתואם ב־1 בינואר וב־1 ביולי של כל שנה לעליית המדד שפורסם ביום ה־15 בחודש שקדם להם.
{{ח:תת|(ב1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} השתמש שר האוצר בסמכותו לפי סעיף קטן (א) תוך ששה חדשים שקדמו ל־1 בינואר של שנה פלונית, לא תיעשה התאמה כאמור בסעיף קטן (א) לאותה שנה.
{{ח:תת|(ד)}} הסכום שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67(א2)}} יותאם ב־1 בספטמבר של כל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון) לעליית המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון, לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון בשנה שקדמה לו; הסכום המותאם יעוגל ל־5,000 השקלים החדשים הקרובים.

{{ח:סעיף|127|ועדה לקבילות פנקסים|תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר, בהתייעצות עם שר המשפטים, ימנה אנשים שמהם ירכיב המנהל ועדות לקבילות פנקסי חשבונות.
{{ח:תת|(ב)}} כל ועדה כאמור תהיה של שלושה חברים: היושב ראש שלה יהיה איש ציבור מומחה בחשבונאות, ושני החברים האחרים יהיו רואי חשבון, ובלבד שלא יותר מאחד מהם יהיה עובד המדינה או עובד מוסד ממלכתי.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על מינויים כאמור תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} בדונה בערר רשאית הועדה –
{{ח:תתת|(1)}} לקבוע כי החייב במס אינו מנהל פנקסים או מנהלם בסטיה מהותית מהוראות חוק זה והתקנות על פיו;
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע כי החייב במס מנהל פנקסים או כי הסטיה בהם אינה מהותית.
{{ח:תת|(ה)}} החלטתה של הועדה בערר תהא סופית, אולם רשאית היא להביא שאלה משפטית לחוות דעתו של בית המשפט המחוזי.
{{ח:תת|(ו)}} הועדה מוסמכת לאסוף ראיות לשם הפעלת סמכויותיה על פי חוק זה.
{{ח:תת|(ז)}} הועדה רשאית לפסוק בדבר הוצאות הערר, לרבות שכר טרחה של נציג החייב במס, הוצאות נסיעה ושכר בטלה של עדים.
{{ח:תת|(ח)}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} נהלי זימון הועדות;
{{ח:תתת|(2)}} סדרי הדין בועדה;
{{ח:תתת|(3)}} האגרות שישולמו בשל ההליכים לפני הועדה;
{{ח:תתת|(4)}} שכר חברי ועדה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה ומס ערך מוסף (סדרי הדין בפני הועדה לקבילות פנקסים)|תקנות מס הכנסה ומס ערך מוסף (סדרי הדין בפני הועדה לקבילות פנקסים), תשל״ח–1978}}.}}

{{ח:סעיף|128|שותפות ועסקה משותפת|תיקון: תשל״ח־3, תשמ״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} עסקה שעשה שותף בשותפות רשומה, או שעשו מי שרואים אותם כשותפים לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56}}, במהלך עסקי השותפות – יראוה כאילו עשתה אותה השותפות, אם לא הוכח להנחת דעתו של המנהל היפוכו של דבר.
{{ח:תת|(ב)}} עסקה שנעשתה בידי שותפות שאיננה רשומה, או בידי שותפות שהוקמה לביצוע עסקה פלונית, או נעשתה עסקה בידי כמה עוסקים במשותף, לא יראו אותה כעסקה של שותפות אלא כשל כל שותף או עוסק לחוד, לפי חלקו, זולת אם ביקשו השותפים להירשם כעוסק אחד. ביקשו כאמור, יראו אותם כאחראים, ביחד ולחוד, לכל חובה, חוב, מעשה או מחדל הקשורים באותו ענין.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר רשאי לקבוע הוראות בדבר רישום, מתן דו״ח, החזר מס יתר, עודף מס תשומות ואחריות שותפים, ניכויים והוצאות חשבוניות בעסקאות כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), אף בסטיה מהוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} לא קיבל המנהל ראיה שהוגשה לו לענין סעיף קטן (א) רשאי השותף או השותפות לערער לפני בית המשפט המחוזי.

{{ח:סעיף|129|תעודת משלוח|תיקון: תשל״ט־2, תשנ״ה, תשנ״ה־2, תשס״ב־3, תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} טובין של אדם לשימוש בעסקו לא יובלו בכלי הובלה אלא אם כן יש עמם חשבונית או תעודת משלוח, או אם אותו אדם הופטר מקיום חובה זו בתקנות או על פי הוראות המנהל, בתנאים שקבע.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה, ”חשבונית או תעודת משלוח“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חשבונית או תעודת משלוח שהוצאו כדין בידי עוסק הרשום לפי חוק זה, ולעניין טובין המובלים לאזור או לשטחי עזה ויריחו – חשבונית שהוצאה כדין בידי עוסק הרשום לפי חוק זה, הכוללת פרטים שקבע המנהל;
{{ח:תתת|(2)}} חשבונית שהוצאה כדין באזור או בשטחי עזה ויריחו בידי עוסק הרשום שם לפי הדין המקביל לחוק זה, ובלבד שהיא כוללת פרטים שקבע המנהל.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|הוראות מס ערך מוסף (פטור מחובת הובלת טובין עם חשבונית לאזור או לשטחי עזה ויריחו)|הוראות מס ערך מוסף (פטור מחובת הובלת טובין עם חשבונית לאזור או לשטחי עזה ויריחו), התשע״ז–2017}}.}}

{{ח:סעיף|129א|פיקוח על הכנסת טובין והוצאתם מהאזור ומשטחי עזה ויריחו|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} לצורך פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה רשאי שר האוצר, בהתייעצות עם שר הביטחון, להורות על מקומות שבהם תותר הכנסה של טובין לאזור ולשטחי עזה ויריחו והוצאתם מהם ועל הימים והשעות שבהם תותר הכנסה או הוצאה כאמור, וכן להורות כי יידרש אישור מאת המנהל, בדרך שיקבע, על כך שהטובין הוכנסו או הוצאו בהתאם להוראות כאמור; הוראה לפי סעיף זה יכול שתהיה כללית או לסוגים של טובין.

{{ח:סעיף|130|סימני זיהוי}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבוע חובה לסמן טובין מסוג מסויים בסימני זיהוי שיקבע ואת דרך השימוש בהם, ורשאי הוא לפטור עוסק מחובת סימון טובין במהלך עסקו.

{{ח:סעיף|131|הצגת מחיר תכלול הודעה על המס|תיקון: תשל״ט}}
{{ח:ת}} עוסק המציג ברבים או מפרסם בכל דרך שהיא מחירו של נכס או שירות, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|שחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אינו חל לגביו, יציין אם המחיר כולל מס ואם לאו.

{{ח:סעיף|131א||תיקון: ק״ת תשל״ח, תשל״ח־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|132|ראיה}}
{{ח:ת}} הטוען ששילם מס או שהגיש דו״ח, או שמס נוכה על פי חשבונית מס – עליו הראיה.

{{ח:סעיף|133|חזקת מכירה|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:ת}} עוסק שמסר במהלך עסקו נכס של עסקו לאחר, למעט מסירה לשם מכירה במשגור, יראוהו כאילו מכר אותו אם לא הוכח היפוכו של דבר; לענין זה, מסירה – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המכר#סעיף 8|בסעיף 8 לחוק המכר, תשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף|134|פטור מחתימה}}
{{ח:ת}} הודעה, דרישה, קביעת מס, שומה או מסמך אחר המוצאים על פי חוק זה, כששמו או תארו של המוציא מצויינים בהם, אינם טעונים חתימת ידו.

{{ח:סעיף|135|פגם בפעולה אינו פוסלה}}
{{ח:ת}} כל פעולה שנעשתה לפי חוק זה לא ייגרע תקפה מחמת פגם בצורה, טעות או השמטה שחלו בה, אם אין בהם כדי לפגוע בעיקר או להטעות.

{{ח:סעיף|136|רישום בפנקסי המקרקעין}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לדרוש כי מכירת מקרקעין הטעונה רישום בפנקסי המקרקעין או סוג מכירות כאמור לא יירשמו אלא אם בידי הקונה חשבונית מס בשל אותה מכירה או אם הומצא אישור מהמנהל ששולם המס המגיע בשל אותה מכירה או שניתנה לו ערובה לתשלום המס במועדו.

{{ח:סעיף|137|הודעה על שינויים}}
{{ח:ת}} חייב במס יודיע למנהל, בדרך ובמועד שנקבעו, על כל שינוי שחל בבעלות על העסק או המוסד, בעסקיו, בפעילותו ובכל פרט אחר שקבע השר.

{{ח:סעיף|137א|דין נכסי עסק לאחר הפסקת פעילות|תיקון: תשמ״ו־2, תשס״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} הוכח להנחת דעתו של המנהל כי עוסק הפסיק כליל את עסקיו או העביר את הבעלות על עסקו לאחר, ונשאר ברשותו נכס, יהא דינו של אותו נכס בתום שנתיים מיום ההפסקה או ההעברה כדין נכס שנעשה בו שימוש לצורך עצמי.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על נכסים עסקיים שמחירם הכולל פחות מן הסכום הקבוע לגבי עוסק פטור.
{{ח:תת|(ג)}} נשאר ברשות עוסק כאמור בסעיף קטן (א) נכס שהוא מקרקעין, רשאי המנהל, לבקשת העוסק, על אף האמור באותו סעיף קטן, לדחות את מועד החיוב במס עד למועד העברתו של נכס המקרקעין לאחר או עד למועד אחר שיורה ובתנאים שיורה; דחה המנהל את מועד החיוב במס כאמור, ישולם המס אף אם העוסק כאמור לא יהיה חייב במס בעת המכירה.

{{ח:סעיף|137ב|דין נכסי עסק כשרישומו של העוסק שונה למלכ״ר או למוסד כספי|תיקון: תשמ״ו־2}}
{{ח:ת}} נכס שנרכש בידי עוסק שניכה את מס התשומות בשל רכישתו או יבואו, ורישומו של העוסק שונה לאחר מכן למלכ״ר או למוסד כספי והנכס נשאר ברשותם, יהא דינו כדין נכס שנעשה בו שימוש לצורך עצמי עם שינוי הרישום.

{{ח:סעיף|138|עסקה מלאכותית או בדויה|תיקון: תשס״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי להתעלם מעסקה או מפעולה אם הוא סבור שהיא מלאכותית או בדויה או שאחת ממטרותיה העיקריות היא הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותות.
{{ח:תת|(ב)}} על החלטת המנהל על פי סעיף קטן (א) ניתן לערער לפני בית המשפט המחוזי.

{{ח:סעיף|139|עיגול סכומים}}
{{ח:ת}} כל סכום הנקוב בדו״ח לפי חוק זה יעוגל ללירה השלמה הקרובה ביותר וסכום של חצי לירה יעוגל כלפי מעלה.

{{ח:סעיף|140|טפסים}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לקבוע טפסים הדרושים לביצוע חוק זה וצורתם של פנקסי החשבונות ורשומות אחרות שחייב במס חייב לנהלם, ורשאי הוא להורות על שימוש בטפסים, פנקסים או רשומות כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (ניהול פנקסי חשבונות)|תקנות מס ערך מוסף (ניהול פנקסי חשבונות), תשל״ו–1976}}.}}

{{ח:סעיף|141|המצאת מסמכים|תיקון: תשמ״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראת {{ח:פנימי|סעיף 80|סעיף 80}}, מסמך לענין חוק זה יומצא בדרך שנקבעה בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} נשלח מסמך בדואר, רואים אותו כאילו הומצא לנמען ביום החמישי לאחר שנשלח, אף אם סירב הנמען לקבלו.
{{ח:תת|(ג)}} מסמך המיועד לשותפות, למעט שותפות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 128|בסעיף 128(ב)}}, והומצא לאחד השותפים, רואים אותו כאילו הומצא לכל השותפים.

{{ח:סעיף|142|סודיות|תיקון: תשנ״ח־3, תשס״ג, תשס״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא יגלה אדם ידיעה שהגיעה אליו אגב ביצוע חוק זה, אלא אם –
{{ח:תתת|(1)}} שר האוצר התיר לגלותה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4636.pdf|י״פ תשנ״ח, 3130}}) המתיר למנהל רשות המסים (במקור: לנציב מס הכנסה) או למי שיורה, להתיר גילוי מידע שהגיע לאדם אגב ביצוע החוק, לראש המטה ללוחמה בטרור במשרד ראש הממשלה או למי שיוסמך על ידו לענין זה, הנדרש לצורך פעילות המטה ללוחמה בטרור.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4902.pdf|י״פ תש״ס, 4226}}) המתיר למנהל רשות המסים (במקור: לנציב מס הכנסה) או למי שיורה, להתיר גילוי מידע שהגיע אליו אגב ביצוע החוק לראש שירות ביטחון כללי או לבעלי תפקידים בשירות הביטחון הכללי שיסמיך לענין זה, הנדרש לצורך פעילות שירות ביטחון כללי.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5895.pdf|י״פ תשס״ט, 1584}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות לראש יחידת הקניין הרוחני במשטרת ישראל או לבעלי תפקידים במשטרת ישראל שהסמיך המפקח הכללי של משטרת ישראל לעניין זה, מידע הנדרש לצורך פעילות משטרת ישראל לשם אכיפת הוראות {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים|חוק זכות יוצרים, התשס״ח–2007}}, הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סימני סחורות|פקודת סימני סחורות}} או הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|פקודת סימני מסחר [נוסח חדש], התשל״ב–1972}}, אם נמצא בדרך של קבלת הודעה כאמור {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 65|בסעיף 65 לחוק זכות יוצרים}}, או {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר#סעיף 69א|סעיף 69א לפקודת סימני מסחר}}, או בדרך אחרת, כי קיימת לכאורה הפרת זכות יוצרים או הפרת זכות בסימן מסחר.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6096.pdf|י״פ תש״ע, 3292}}), המתיר לעובדי אגף הביטחון באגף המכס ומע״מ ובודקי המכס בבתי המכס לגלות לראש מחלקת מעברים וראש מחלקת חבלה במשטרת ישראל או למי שיוסמך על ידם לעניין זה, את המידע המצוי בידי אגף המכס ומע״מ הדרוש לצורך פעילות משטרת ישראל בתחום מניעת החדרת ציוד ביטחוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני|בחוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני, התשס״ז–2007}}; מידע כאמור ישמש למילוי תפקידיהם של ראש מחלקת מעברים וראש מחלקת חבלה במשטרת ישראל ולא יהיה ניתן להעבירו לגורם אחר כלשהו למעט לפרקליטות לצורך נקיטת הליכים משפטיים.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6096.pdf|י״פ תש״ע, 3292}}), המתיר לגובה המכס, סגן גובה המכס, ממונה יחידת יצוא בבית המכס וממונה תחום יצוא בהנהלת רשות המסים או מי שהוסמך בידי אחד מהם, למסור לרשות המוסמכת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני|בחוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני, התשס״ז–2007}} (להלן – הרשות המוסמכת), מידע הנוגע לייצוא של ציוד ביטחוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני|בחוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני, התשס״ז–2007}} או של ציוד שיש יסוד סביר להניח שהוא ציוד ביטחוני; מידע כאמור ישמש למילוי תפקידיה של הרשות המוסמכת או לצורך נקיטת הליכים על פי חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני ולא יהיה ניתן להעבירו לגורם אחר למעט העברתו לצורך נקיטת הליכים כאמור, למשטרת ישראל, למשרד המשפטים, ליחידת החקירות במשרד הביטחון או לגורם אחר המוסמך על פי כל דין לנקוט הליכים לצורך יישום {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני|חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני}}.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6861.pdf|י״פ תשע״ד, 7664}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות מידע שהגיע אליהם אגב ביצוע החוק, לראש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים (להלן – המוסד) או למי שהוא הסמיכו לעניין זה, הנדרש לצורך פעילות המוסד.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7072.pdf|י״פ תשע״ה, 7136}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות מידע שהגיע להם אגב ביצוע החוק, לראש הממונה על הביטחון במערכת הביטחון (להלן – המלמ״ב) או למי שהוא הסמיכו לעניין זה, הנדרש לצורך פעילות המלמ״ב.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7090.pdf|י״פ תשע״ה, 7857}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות מידע שהגיע להם אגב ביצוע החוק, שעניינו שמו ותעודת הזהות של פונה במסגרת ”נוהל גילוי מרצון“ בלבד, לראש הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור או למי שהוא הסמיכו לעניין זה, הנדרש לצורך הפעלת ”נוהל גילוי מרצון“.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7280.pdf|י״פ תשע״ו, 7616}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות לצוות להתוויית המדיניות, לוועדה המתמדת ולצוות מודיעין המשולב (להלן – הגופים) שהוקמו {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/2006_des4618|בהחלטת ממשלה מס׳ 4618, מיום א׳ בטבת התשס״ו (1 בינואר 2006)}} (להלן – החלטת הממשלה), ולגורמים נוספים המשתפים פעולה עם הגופים, את המידע הדרוש לצורך ביצוע תפקידם של הגופים (לרבות לכוח המשימה שהוקם מכוח סעיף ג׳ להחלטת הממשלה) ובמסגרת תפקידם וסמכויותיהם של הגופים, והכול כקבוע בהחלטת הממשלה, ועל פי כל דין; מידע כאמור, לא יהיה ניתן להעבירו לכל גורם אחר אלא בכפוף לחתימה על התחייבות לסודיות של מקבל המידע; הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 142|סעיף 142(ב) לחוק מס ערך מוסף}}, חלות על מידע כאמור.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7280.pdf|י״פ תשע״ו, 7616}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות לוועדת ההיגוי העליונה ולמרכז לאבחון לאומי (להלן – הגופים), שהוקמו {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/2014_dec2379|בהחלטת ממשלה מס׳ 2379, מיום ו׳ בטבת התשע״ה (28 בדצמבר 2014)}} (להלן – החלטת הממשלה), את המידע הדרוש לצורך ביצוע תפקידם של הגופים ובמסגרת תפקידם של הגופים, כקבוע בהחלטת הממשלה.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7285.pdf|י״פ תשע״ו, 7799}}), המתיר לעובדי רשות המסים לגלות לוועדת הייבוא שהוקמה מכוח {{ח:חיצוני|פקודת הייבוא והייצוא#סעיף 12|סעיף 12 לפקודת הייבוא והייצוא [נוסח חדש], התשל״ט–1979}} (להלן – פקודת הייבוא והייצוא) (להלן – הוועדה), את המידע הזה בלבד, אשר הגיע להם אגב ביצוע החוק: החלטת ועדת תפיסות בנוגע לרשימון שהוגש על שם יבואן ופורטוקול הוועדה הנ״ל, זאת לצורך החלטה בבקשה שהגיש אותו יבואן להטלת כופר לפי {{ח:חיצוני|פקודת הייבוא והייצוא#סעיף 14|סעיף 14 לפקודת הייבוא והייצוא}} בקשר לאותו רשימון, ובלבד שהדבר נדרש לצורך ביצוע תפקידיה של הוועדה ובמסגרת תפקידיה וסמכויותיה על פי דין; מידע כאמור, לא יהיה ניתן להעבירו לכל גורם אחר, אלא בכפוף לחתימה על התחייבות לסודיות של מקבל המידע; למען הסר ספק, היתר זה אינו מתייחס לחומרי חקירה; הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 142|סעיף 142(ב) לחוק מס ערך מוסף}}, חלות על מידע כאמור.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7373.pdf|י״פ תשע״ז, 514}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות לראש הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור או למי שהוא הסמיכו לעניין זה ולכל גורם נוסף, כפי שנקבע בהוראות {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 30|סעיפים 30(ב1), (ה) ו־(ז1)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 32|ו־32 לחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}, והתקנות שהותקנו מכוחם (להלן – החוק והתקנות), מידע שהגיע אליהם אגב ביצוע החוק, והכול לצורך מילוי תפקידם מכוח {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|החוק}} והתקנות בלבד.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|ניתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-9107.pdf|י״פ תשפ״א, 10}}), המתיר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות האוצר לראש אגף המודיעין (להלן – אמ״ן) בצבא ההגנה לישראל או למי שהוא הסמיך לעניין זה, מידע שהגיע אליהם אגב ביצוע החוק, שנדרש לצורך פעילות אמ״ן.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה בדבר מתן היתר כללי לגילוי ידיעות ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13158.pdf|י״פ תשפ״ה, 3266}}), לפיה ניתן היתר לעובדי רשות המסים בישראל לגלות לראש המטה הלאומי ללוחמה כלכלית בטרור (להלן – מט״ל) במשרד הביטחון או למי שהוא הסמיך לעניין זה, מידע שהגיע אליהם אגב ביצוע החוק, שנדרש לצורך פעילות המט״ל, והכול בכפוף לתנאים שנקבעו בהיתר.}}
{{ח:תתת|(2)}} נדרש לגלותה בהליך משפטי על פי חוק זה או חוק מסים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות המס)|בחוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות המס), תשכ״ז–1967}};
{{ח:תתת|(3)}} המידע הוא כמפורט {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 384א|בסעיף 384א לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} או בתקנות לפיו, ובלבד שמידע כאמור יימסר למוסד לביטוח לאומי ושמידע זה נדרש לתכליות האמורות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 384א|באותו סעיף}}, ובמידה שנדרש.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|סמכות שר האוצר הואצלה למנהל רשות המסים (י״פ תשס״ה, 3497).}}
{{ח:תת|(א1)}} לענין סעיף קטן (א)(1) רשאי שר האוצר לתת גם היתר לגילוי מידע לסוגיו, ובלבד שהיתר כאמור יינתן לבעלי תפקידים שצוינו בו לצורך מילוי תפקידם כדין, ומנימוקים שיירשמו.
{{ח:תת|(ב)}} הגיעה לאדם ידיעה על פי סעיף קטן (א), יראוהו כמי שקיבל אותה אגב ביצוע חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} גילה אדם שלא כדין ידיעה שהגיעה אליו אגב ביצועו של חוק זה, דינו – מאסר שנה או קנס 20,000 לירות.

{{ח:סעיף|143|תחולת הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|מפקודת מס הכנסה}}|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 117|סעיפים 117}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 119|119}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 143|143}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 144|144}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 235א|ו־235א עד 235ד לפקודת מס הכנסה}} יחולו לענין המס, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|143א|רשות לייצג חייב במס|תיקון: תשמ״ו־2, תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} מי שרשאי לייצג נישום כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 236|בסעיף 236 לפקודת מס הכנסה}}, רשאי לייצג חייב במס על פי חוק זה, פרט לייצוג בקשר להוראות הכלולות {{ח:פנימי|פרק טז|בפרק ט״ז}}, למעט לענין הוראות {{ח:פנימי|סעיף 121|סעיף 121}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס|חוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס, התשס״ה–2005}} יחולו לענין ייצוגו של חייב במס.

{{ח:סעיף|144|תחולת הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המכס|מפקודת המכס}}|תיקון: תשל״ט־2, תשמ״ו־2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 39|סעיפים 39(ב)}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 63|63}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 64|64}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 81|81 עד 89}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 92|92}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 93|93}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 104|104}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 122|122}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 128|128}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 140|140 עד 145}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 149|149}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 150|150}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 152|152}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 156|156}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 162|162 עד 162ב}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 170|170}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 171|171}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 198|198}}, {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 204|204}} {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 231ג|ו־231ג לפקודת המכס}} יחולו לענין המס על יבוא טובין, והוראת {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 156|סעיף 156 לפקודת המכס}} תחול לגבי יבוא טובין שיוצאו בידי מי שאיננו עוסק.

{{ח:סעיף|144א||תיקון: תשל״ט־2, תשמ״ו־2, תשנ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|144ב|דין המדינה|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו גם על המדינה.

{{ח:סעיף|145|ביצוע ותקנות|תיקון: תשנ״ה, תשס״ה־3, תשס״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(א1)}} שר האוצר ושר המשפטים רשאים לקבוע הוראות לעניין אופן הנפקת חתימה אלקטרונית מאובטחת, וכן הוראות לעניין חובותיו של בעל אמצעי החתימה האלקטרונית ואחריותו לשימוש בה; הוראות כאמור יובאו לפני הממשלה והיא רשאית לאשרן או לשנותן בתוך 21 ימים מיום שהובאו לפניה; לא קיבלה הממשלה החלטה כאמור, יראו את ההוראות כאילו אושרו על ידי הממשלה בתום התקופה האמורה; תחילתן של הוראות כאמור תהא, לכל המוקדם, ביום פרסומן.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי לקבוע כי על גביית מס, לענין מוסדות כספיים ומלכ״רים, יחולו, בשינויים המחוייבים, הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}} לענין שומה, השגה, ערר, גביה, ריבית וקנסות או לחלק מן הענינים האלה.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות שר האוצר, למעט תקנות לפי סעיף קטן (א1) ולפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}}, {{ח:פנימי|סעיף 48|48}}, {{ח:פנימי|סעיף 49|49}}, {{ח:פנימי|סעיף 127|127}} {{ח:פנימי|סעיף 142|ו־142}}, טעונות אישור ועדת הכספים של הכנסת, ותקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 140|סעיף 140}} יובאו לידיעתה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף|תקנות מס ערך מוסף, תשל״ו–1976}}.}}

{{ח:סעיף|146|תקנות סדרי דין}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות סדרי דין בהליכים לפי חוק זה וכן תקנות בדבר אגרות, הוצאות ודמי בטלה לעדים בהליכים אלה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף ומס קניה (סדרי הדין בערעור)|תקנות מס ערך מוסף ומס קניה (סדרי הדין בערעור), תשל״ו–1976}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף (סדרי הדין בערעור על הטלת קנס מינהלי)|תקנות מס ערך מוסף (סדרי הדין בערעור על הטלת קנס מינהלי), תשל״ו–1976}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יח|פרק י״ח: תחילה והוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|147|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה תהיה ביום שיקבע שר האוצר ורשאי הוא לקבוע מועדים שונים לסוגים שונים של חייבי מס שלא יהיו מאוחרים מתום שנה מיום פרסום חוק זה ברשומות; לחייבי מס שלגביהם לא קבע שר האוצר מועד לתחילת המס יהא המועד בתום שנה מיום פרסום חוק זה ברשומות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי צו מס ערך מוסף (תחילתו של החוק), תשל״ו–1976 ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3539.pdf|ק״ת תשל״ו, 1793}}), תחילתו של החוק לגבי כל סוגי חייבי המס, למעט מוסד כספי היא ביום ג׳ בתמוז תשל״ו (1 ביולי 1976). לפי צו מס ערך מוסף (תחילתו של החוק לגבי מוסד כספי), תשל״ו–1976 ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3550.pdf|ק״ת תשל״ו, 1951}}), תחילתו של החוק לגבי מוסד כספי היא בתחילת שנת המס 1976, ולגבי מוסד כספי שהורשתה לו תקופת שומה מיוחדת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 7|סעיף 7 לפקודת מס הכנסה}} – ביום כ״ח בטבת תשל״ו (1 בינואר 1976), או בתחילת תקופת השומה המיוחדת לשנת המס 1976, לפי המאוחר.}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) ההוראות בדבר רישומם של חייבי מס ונציגיהם תחילתן מיום פרסומו של החוק.

{{ח:סעיף|148|הוראות מעבר לגבי מכירת טובין}}
{{ח:ת}} על מכירת טובין שהוסכם עליה לפני תחילתו של חוק זה יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} נמסרו הטובין לקונה לפני תחילת החוק – יהיו פטורים ממס;
{{ח:תת|(2)}} לא נמסרו הטובין לקונה לפני תחילת החוק – יחולו חובת תשלום מס, חובת הוצאת חשבונית וכל החובות האחרות.

{{ח:סעיף|149|הוראות מעבר לגבי מכירת מקרקעין ומתן שירותים|תיקון: תשמ״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} עסקת מקרקעין ומתן שירותים שהתחילו בהם וטרם נסתיימו לפני תחילתו של חוק זה, יחוייב במס כל חלק של תמורתם ששולם לאחר תחילת החוק, ובלבד שדירת מגורים תחוייב בשיעור אפס אם נתמלאו בה שתי אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסכם המכר נחתם לפני כ״ב בסיון תשל״ה (1 ביוני 1975) ובוייל כדין תוך שלושים יום לאחר חתימתו;
{{ח:תתת|(2)}} שולמו בעדה לפני כ״ב בסיון תשל״ה (1 ביוני 1975) 15% לפחות מהמחיר שהיה נקוב בהסכם בעת חתימתו.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א), עסקת מקרקעין שהיא השכרה שנחתמה לפני תחילתו של חוק זה ותקופת השכירות נמשכת גם לאחריו – יראוה כעסקה שטרם נסתיימה.

{{ח:סעיף|150|הוראת מעבר לגבי יבוא}}
{{ח:ת}} טובין שיובאו לפני תחילתו של חוק זה וטרם הותר לגביהם רשימון לצריכה בארץ, יחוייבו במס כאילו יובאו לאחר תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|151|תקנות לענין החזר מס קניה}}
{{ח:ת}} הופחת או בוטל מס קניה בעקבות הנהגת מס ערך מוסף כולו או מקצתו, רשאי שר האוצר לקבוע בתקנות הוראות בדבר החזר מס קניה, כולו או מקצתו, ששולם לפני תחילתו של חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ה בטבת תשל״ו (29 בדצמבר 1976).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי מס|[[w:חוק מס ערך מוסף|על החוק]] • {{מאגר חקיקה|2001068|החוק באתר הכנסת}} • [[w:מס ערך מוסף|מס ערך מוסף]] בוויקיפדיה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]