חוק תובענות ייצוגיות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק תובענות ייצוגיות, התשס״ו–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000026}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ו, 264|חוק תובענות ייצוגיות|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299748.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 129|חוק הזכות לעבודה בישיבה|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300076.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 17|תיקון מס׳ 21 לחוק הגנת הצרכן|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300676.pdf}}, {{ח:תיבה|521|תיקון מס׳ 40 לחוק התקשורת (בזק ושידורים)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_299991.pdf}}, {{ח:תיבה|842|חוק המועצה הישראלית לצרכנות|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_299923.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 544|תיקון מס׳ 42 לחוק ניירות ערך|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301191.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 381|תיקון מס׳ 3 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (עיסוק בייעוץ פנסיוני ובשיווק פנסיוני)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301283.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 433|חוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301590.pdf}}, {{ח:תיבה|605|חוק להחלפת המונח מעביד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306572.pdf}}, {{ח:תיבה|655|תיקון מס׳ 23 לחוק השקעות משותפות בנאמנות|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303828.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1079|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_347832.pdf}}, {{ח:תיבה|1131|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348251.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 154|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366409.pdf}}, {{ח:תיבה|597|תיקון מס׳ 3 לחוק הזכות לעבודה בישיבה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382421.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 252|תיקון מס׳ 21 לחוק ההגבלים העסקיים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528392.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 274|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 746|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4267682.pdf}}.

''תיקון התוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 1186|תיקון התוספת השנייה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7970.pdf}}; {{ח:תיבה|בג״ץ 3715/18|בג״ץ 3715/18|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/18/150/037/O33&fileName{{=}}18037150_O33.pdf&type{{=}}4}}. ''הארכת פעילות הקרן:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 892|הארכת תקופת פעילותה של הקרן למימון תובענות ייצוגיות}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1560|הארכת תקופת פעילותה של הקרן למימון תובענות ייצוגיות}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 829|הארכת תקופת פעילותה של הקרן למימון תובענות ייצוגיות}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 1081|הארכת תקופת פעילותה של הקרן למימון תובענות ייצוגיות}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 2991|הארכת תקופת פעילותה של הקרן למימון תובענות ייצוגיות}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 2686|הארכת תקופת פעילותה של הקרן למימון תובענות ייצוגיות}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2034|הארכת תקופת פעילותה של הקרן למימון תובענות ייצוגיות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9993.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2386|הארכת תקופת פעילותה של הקרן למימון תובענות ייצוגיות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10752.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1990|הארכת תקופת פעילותה של הקרן למימון תובענות ייצוגיות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11219.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרת החוק}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה לקבוע כללים אחידים לענין הגשה וניהול של תובענות ייצוגיות, לשם שיפור ההגנה על זכויות, ובכך לקדם בפרט את אלה:
{{ח:תת|(1)}} מימוש זכות הגישה לבית המשפט, לרבות לסוגי אוכלוסיה המתקשים לפנות לבית המשפט כיחידים;
{{ח:תת|(2)}} אכיפת הדין והרתעה מפני הפרתו;
{{ח:תת|(3)}} מתן סעד הולם לנפגעים מהפרת הדין;
{{ח:תת|(4)}} ניהול יעיל, הוגן וממצה של תביעות.

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: תשע״ט, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארגון“ – תאגיד, למעט תאגיד שהוקם על פי דין, או הקדש, הקיים ופועל באופן סדיר וממשי במשך שנה לפחות לקידום מטרה ציבורית, אחת או יותר, ושנכסיו והכנסותיו משמשים להשגת המטרות הציבוריות בלבד, ובלבד שפעילותו אינה מטעם מפלגה או גוף פוליטי אחר או בזיקה למפלגה או לגוף כאמור או לשם קידום מטרותיהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בא כוח מייצג“ – עורך דין, המייצג מבקש או תובע מייצג, בבקשה לאישור או בתובענה ייצוגית, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בורסה“ – בורסה בישראל כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט“ – לרבות בית דין לעבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה לאישור“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפנקס“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק בתי משפט לענינים מינהליים“ – {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לענינים מינהליים|חוק בתי משפט לענינים מינהליים, התש״ס–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגנת הצרכן“ – {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|חוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התחרות הכלכלית“ – {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית|חוק התחרות הכלכלית, התשמ״ח–1988}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על הביטוח“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על קופות גמל“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק השקעות משותפות בנאמנות“ – {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|חוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק למניעת מפגעים סביבתיים“ – {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות)|חוק למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות), התשנ״ב–1992}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות“ – {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מנהלת“, ”עמית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות גמל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“, ”סוכן ביטוח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבקש“ – מי שהגיש לבית המשפט בקשה לאישור תובענה ייצוגית לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלקה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 50א|בסעיף 50א לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נתבע“ – לרבות משיב בבקשה לאישור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות ציבורית“ – גוף המנוי {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תובע מייצג“ – מי שאושר על ידי בית המשפט, לפי הוראות חוק זה, כתובע מייצג בתובענה ייצוגית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תובענה ייצוגית“ – תובענה המנוהלת בשם קבוצת בני אדם, שלא ייפו את כוחו של התובע המייצג לכך, ואשר מעוררת שאלות מהותיות של עובדה או משפט המשותפות לכלל חברי הקבוצה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר המשפטים.

{{ח:סעיף|3|הגשת תובענה ייצוגית}}
{{ח:תת|(א)}} לא תוגש תובענה ייצוגית אלא בתביעה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} או בענין שנקבע בהוראת חוק מפורשת כי ניתן להגיש בו תובענה ייצוגית; על אף האמור, לא תוגש נגד רשות תובענה ייצוגית לפיצויים בגין נזק שנגרם על ידי צד שלישי, שעילתה הפעלה או אי הפעלה של סמכויות פיקוח, הסדרה או אכיפה של הרשות ביחס לאותו צד שלישי; בסעיף קטן זה {{ח:פנימי|סעיף 5|ובסעיפים 5(ב)(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9}} {{ח:פנימי|סעיף 21|ו־21}}, ”רשות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לענינים מינהליים#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק בתי משפט לענינים מינהליים}}.
{{ח:תת|(ב)}} הגשת תובענה ייצוגית טעונה אישור בית המשפט, ויחולו על הגשתה וניהולה ההוראות לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|4|מי רשאי להגיש בקשה לאישור תובענה ייצוגית ובשם מי|תיקון: תשס״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} אלה רשאים להגיש לבית המשפט בקשה לאישור תובענה ייצוגית כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אדם שיש לו עילה בתביעה או בענין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(א)}}, המעוררת שאלות מהותיות של עובדה או משפט המשותפות לכלל החברים הנמנים עם קבוצת בני אדם – בשם אותה קבוצה;
{{ח:תתת|(2)}} רשות ציבורית בתביעה או בענין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(א)}}, שבתחום אחת המטרות הציבוריות שבהן עוסקת הרשות הציבורית – בשם קבוצת בני אדם אשר אותה תביעה או אותו ענין, מעוררים שאלות מהותיות של עובדה או משפט המשותפות לכלל החברים הנמנים עמה;
{{ח:תתת|(3)}} ארגון בתביעה או בענין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(א)}}, שבתחום אחת המטרות הציבוריות שבהן עוסק הארגון – בשם קבוצת בני אדם אשר אותה תביעה או אותו ענין מעוררים שאלות מהותיות של עובדה או משפט המשותפות לכלל החברים הנמנים עמה, ובלבד שבית המשפט שוכנע כי, בנסיבות הענין, קיים קושי להגיש את הבקשה בידי אדם כאמור בפסקה (1) ואולם, המועצה הישראלית לצרכנות כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק המועצה הישראלית לצרכנות|בחוק המועצה הישראלית לצרכנות, התשס״ח–2008}}, תהיה רשאית להגיש בקשה לאישור תובענה כתובענה ייצוגית, אף אם אין קושי להגיש את הבקשה בידי אדם כאמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה, כאשר אחד מיסודות העילה הוא נזק –
{{ח:תתת|(1)}} בבקשה לאישור שהוגשה בידי אדם כאמור בסעיף קטן (א)(1) – די בכך שהמבקש יראה כי לכאורה נגרם לו נזק;
{{ח:תתת|(2)}} בבקשה לאישור שהוגשה בידי רשות ציבורית כאמור בסעיף קטן (א)(2) או בידי ארגון כאמור בסעיף קטן (א)(3) – די בכך שהמבקש יראה כי לכאורה נגרם נזק לחבר הקבוצה או כי קיימת אפשרות סבירה שנגרם נזק לקבוצה שבשמה הוגשה הבקשה.

{{ח:סעיף|5|הגשת בקשה לאישור תובענה ייצוגית}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} מי שמבקש להגיש תובענה ייצוגית יגיש לבית המשפט בקשה בכתב לאישור התובענה הייצוגית ויצרף אליה את נוסח התובענה (בחוק זה – בקשה לאישור); השר רשאי לקבוע הוראות בדבר אופן הגשת בקשה לאישור, הפרטים שיש לכלול בה והמסמכים שיש לצרף אליה.
{{ח:תתת|(2)}} בטרם הגשת בקשה לאישור, יבדוק המבקש בפנקס אם רשומה בו בקשה לאישור או תובענה ייצוגית, שהיא תלויה ועומדת, אשר השאלות המהותיות של עובדה או משפט המשותפות לחברי הקבוצה המתעוררות בה, כולן או חלקן, זהות או דומות בעיקרן לשאלות כאמור המתעוררות בבקשתו לאישור; מצא המבקש כי רשומה בפנקס בקשה לאישור או תובענה ייצוגית כאמור, יציין בבקשתו לאישור את פרטיה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בקשה לאישור תוגש לבית המשפט אשר לו הסמכות הענינית והמקומית לדון בתובענה הייצוגית אם תאושר, ולענין הסמכות הענינית, יראו את סכום התביעה או שווי נושאה כסכום או כשווי המצטבר של תביעותיהם של כל הנמנים עם הקבוצה שבשמה מוגשת הבקשה לאישור.
{{ח:תתת|(2)}} בקשה לאישור נגד רשות בתביעה שעילתה החלטה של הרשות ושהסעד המבוקש בה הוא פיצויים או השבה, לרבות השבת סכומים שגבתה הרשות כמס, אגרה או תשלום חובה אחר, תוגש לבית משפט לענינים מינהליים; בסעיף קטן זה, ”החלטה של רשות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לענינים מינהליים#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק בתי משפט לענינים מינהליים}}.

{{ח:סעיף|6|הודעה על הגשת בקשה לאישור ורישום בפנקס}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשה לאישור, ישלח המבקש הודעה למנהל בתי המשפט בדבר הגשתה ויצרף להודעה העתק מהבקשה ומנוסח התובענה נושא הבקשה, לשם רישומם בפנקס.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע הוראות בדבר אופן מסירת הודעה לפי סעיף זה והפרטים שיש לכלול בה וכן רשאי הוא לקבוע חובת מסירת הודעה בדבר הגשת בקשה לאישור, בצירוף העתק מהבקשה ומנוסח התובענה נושא הבקשה, דרך כלל או לסוגים של בקשות לאישור, לגוף או לבעל תפקיד, הכל כפי שיקבע; בית המשפט רשאי להורות על מסירת הודעה בדבר הגשת בקשה לאישור או העתק מהבקשה גם לגורם אחר.

{{ח:סעיף|7|בקשה לאישור קודמת או תובענה ייצוגית קודמת}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} מצא בית המשפט שאליו הוגשה בקשה לאישור כי תלויה ועומדת בקשה לאישור קודמת או תובענה ייצוגית קודמת, אשר מתעוררות בה שאלות משותפות של עובדה או משפט, הזהות או דומות בעיקרן לשאלות המתעוררות בבקשה לאישור, רשאי הוא, אם מצא שהדבר מוצדק בנסיבות הענין, להורות על העברת הדיון בבקשה לאישור לבית המשפט שאליו הוגשה הבקשה לאישור הקודמת או התובענה הייצוגית הקודמת, ואם נקבע השופט או המותב שידון בבקשה הקודמת או בתובענה הקודמת – לאותו שופט או מותב.
{{ח:תתת|(2)}} מצא בית המשפט כי מתקיים האמור בפסקה (1), והיתה הקבוצה שבשמה הוגשה הבקשה לאישור המאוחרת זהה או דומה בעיקרה לקבוצה שבשמה הוגשה הבקשה לאישור הקודמת או התובענה הייצוגית הקודמת, יורה בית המשפט על העברת הדיון בבקשה לאישור המאוחרת לבית המשפט שאליו הוגשה הבקשה לאישור הקודמת או התובענה הייצוגית הקודמת, ואם נקבע השופט או המותב שידון בבקשה הקודמת או בתובענה הקודמת – לאותו שופט או מותב.
{{ח:תת|(ב)}} על בית משפט שאליו הועבר הדיון כאמור בסעיף קטן (א) יחולו ההוראות כמפורט להלן, לפי הענין:
{{ח:תתת|(1)}} לענין בקשה לאישור קודמת שטרם החל הדיון בה – בית המשפט רשאי להורות על צירוף הבקשה לאישור המאוחרת לבקשה לאישור הקודמת ולדון בהן יחדיו, או על מחיקת אחת הבקשות, כולה או חלקה, ורשאי הוא להורות על צירוף או החלפה של מבקש או של בא כוח מייצג, והכל כדי שענינה של הקבוצה ייוצג וינוהל בדרך הטובה והיעילה ביותר;
{{ח:תתת|(2)}} לענין בקשה לאישור קודמת שהחל הדיון בה – בית המשפט רשאי להורות כאמור בפסקה (1), ובלבד שלא יורה על החלפת המבקש שהגיש את הבקשה לאישור הקודמת או בא הכוח המייצג, אלא אם כן שוכנע שהדבר דרוש כדי שענינה של הקבוצה ייוצג וינוהל בדרך הטובה והיעילה ביותר, והכל בהתחשב בשלב שבו נמצא הדיון בבקשה לאישור;
{{ח:תתת|(3)}} לענין תובענה ייצוגית קודמת שהוגשה בשם אותה קבוצה, כולה או חלקה – בית המשפט יורה על מחיקת הבקשה לאישור המאוחרת, כולה או חלקה, ואולם רשאי הוא להורות אחרת מטעמים מיוחדים שיירשמו, ובלבד שלא יורה על צירוף עילות תביעה נוספות או חברי קבוצה נוספים אלא אם כן מצא כי התקיימו לגבי עילות תביעה או חברי קבוצה כאמור כל התנאים וההליכים הנדרשים לפי חוק זה לשם אישור תובענה ייצוגית; הורה בית המשפט על צירוף כאמור, יראו את החלטתו כהחלטה בבקשה לאישור.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט לא יורה כאמור בסעיף קטן (ב)(1) עד (3) אלא לאחר שנתן לצדדים הזדמנות לטעון את טענותיהם לענין זה.

{{ח:סעיף|8|אישור תובענה ייצוגית בידי בית המשפט}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי לאשר תובענה ייצוגית, אם מצא שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התובענה מעוררת שאלות מהותיות של עובדה או משפט המשותפות לכלל חברי הקבוצה, ויש אפשרות סבירה שהן יוכרעו בתובענה לטובת הקבוצה;
{{ח:תתת|(2)}} תובענה ייצוגית היא הדרך היעילה וההוגנת להכרעה במחלוקת בנסיבות הענין;
{{ח:תתת|(3)}} קיים יסוד סביר להניח כי ענינם של כלל חברי הקבוצה ייוצג וינוהל בדרך הולמת; הנתבע לא רשאי לערער או לבקש לערער על החלטה בענין זה;
{{ח:תתת|(4)}} קיים יסוד סביר להניח כי ענינם של כלל חברי הקבוצה ייוצג וינוהל בתום לב.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} הוגשה בקשה לאישור נגד המדינה, רשות מרשויותיה, רשות מקומית או תאגיד שהוקם על פי דין ושוכנע בית המשפט כי עצם ניהול ההליך כתובענה ייצוגית צפוי לגרום נזק חמור לציבור הנזקק לשירותיו של הנתבע או לציבור בכללותו לעומת התועלת הצפויה מניהולו בדרך זו לחברי הקבוצה ולציבור, ולא ניתן למנוע את הנזק בדרך של אישור בשינויים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}, רשאי בית המשפט להתחשב בכך בבואו להחליט אם לאשר תובענה ייצוגית;
{{ח:תתת|(2)}} הוגשה בקשה לאישור נגד גוף המספק שירות חיוני לציבור, תאגיד בנקאי, בורסה, מסלקה או מבטח, ושוכנע בית המשפט כי עצם ניהול ההליך כתובענה ייצוגית צפוי לגרום נזק חמור לציבור הנזקק לשירותיו של הנתבע או לציבור בכללותו, כתוצאה מפגיעה ביציבותו הכלכלית של הנתבע, לעומת התועלת הצפויה מניהולו בדרך זו לחברי הקבוצה ולציבור, ולא ניתן למנוע את הנזק בדרך של אישור בשינויים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}, רשאי בית המשפט להתחשב בכך בבואו להחליט אם לאשר תובענה ייצוגית.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} בית המשפט רשאי לאשר תובענה ייצוגית אף אם לא התקיימו התנאים האמורים בסעיף קטן (א)(3) או (4), אם מצא כי ניתן להבטיח את קיומם של תנאים אלה בדרך של צירוף תובע מייצג או בא כוח מייצג או החלפתם, או בדרך אחרת; אישר בית המשפט תובענה ייצוגית בהתאם להוראות פסקה זו, יתן בהחלטתו הוראות לשם הבטחת ייצוג וניהול ענינם של חברי הקבוצה בדרך הולמת ובתום לב כאמור באותו סעיף קטן.
{{ח:תתת|(2)}} מצא בית המשפט כי התקיימו כל התנאים האמורים בסעיף קטן (א), ואולם לא מתקיימים לגבי המבקש התנאים {{ח:פנימי|סעיף 4|שבסעיף 4(א)(1) עד (3)}}, לפי הענין, יאשר בית המשפט את התובענה הייצוגית אך יורה בהחלטתו על החלפת התובע המייצג.
{{ח:תת|(ד)}} החלטה לאשר תובענה ייצוגית לפי סעיף זה, ניתנת לערעור אם ניתנה רשות לכך בגוף ההחלטה או מאת בית המשפט שלערעור.

{{ח:סעיף|9|בקשה לאישור בתביעת השבה נגד רשות – הוראות מיוחדות}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשה לאישור בתביעה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 11|בפרט 11 בתוספת השניה}} (בחוק זה – תביעת השבה נגד רשות), לא ידון בה בית המשפט אלא לאחר שחלפה תקופה של 90 ימים מהמועד שבו הוגשה הבקשה לאישור ובית המשפט רשאי להאריך תקופה זו מטעמים שיירשמו (בסעיף זה – המועד הקובע).
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט לא יאשר תובענה ייצוגית בתביעת השבה נגד רשות, אם הרשות הודיעה כי תחדל מהגביה שבשלה הוגשה הבקשה לאישור והוכח לבית המשפט כי היא חדלה מהגביה כאמור לכל המאוחר במועד הקובע.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט כאמור בסעיף קטן (ב), רשאי הוא –
{{ח:תתת|(1)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}}, לפסוק גמול למבקש בהתחשב בשיקולים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22(ב)}};
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע שכר טרחה לבא כוח המייצג בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}}.

{{ח:סעיף|10|הגדרת הקבוצה}}
{{ח:תת|(א)}} אישר בית המשפט תובענה ייצוגית, יגדיר בהחלטתו את הקבוצה שבשמה תנוהל התובענה; לא ייכלל בקבוצה אדם שעילת תביעתו נוצרה לאחר המועד שבו אושרה התובענה הייצוגית כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), רשאי בית המשפט להתיר צירוף של אדם לקבוצה שאותה הגדיר לפי אותו סעיף קטן, אף שלא נכלל בה במסגרת החלטת בית המשפט כאמור באותו סעיף קטן, וזאת עד למועד שיקבע; התיר בית המשפט כאמור, יורה על האופן שבו תימסר הודעה על כך למי שצורף לקבוצה, ורשאי הוא להורות על פרסום הודעה על כך גם לחברי הקבוצה או לגורם אחר אם מצא שהדבר מוצדק בנסיבות הענין; הודעה לפי סעיף קטן זה תימסר גם למנהל בתי המשפט לשם רישומה בפנקס.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט רשאי להגדיר תת־קבוצה, אם מצא שלגבי חלק מחברי הקבוצה מתעוררות שאלות של עובדה או משפט, אשר אינן משותפות לכלל חברי הקבוצה; הגדיר בית המשפט תת־קבוצה כאמור, רשאי הוא להורות על מינוי תובע מייצג או בא כוח מייצג לתת־הקבוצה, אם מצא שהדבר דרוש כדי להבטיח שענינם של חברי תת־הקבוצה ייוצג וינוהל בדרך הולמת.

{{ח:סעיף|11|יציאה מן הקבוצה}}
{{ח:תת|(א)}} אישר בית המשפט תובענה ייצוגית, יראו כל מי שנמנה עם הקבוצה שהגדיר בית המשפט בהחלטתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(א)}}, כמי שהסכים להגשתה כתובענה ייצוגית בשמו, אלא אם כן הודיע לבית המשפט על רצונו שלא להיכלל בקבוצה, בתוך 45 ימים מיום פרסומה של החלטת בית המשפט בדבר אישור התובענה הייצוגית או בתוך מועד מאוחר יותר שיקבע בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי, לפי בקשה של אדם הנמנה עם הקבוצה כאמור בסעיף קטן (א) והמבקש שלא להיכלל בה, להאריך לגביו את התקופה כאמור באותו סעיף קטן, אם מצא טעם מיוחד לכך.

{{ח:סעיף|12|תובענה ייצוגית בדרך של הצטרפות}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10}} {{ח:פנימי|סעיף 11|ו־11}}, רשאי בית המשפט שאישר תובענה ייצוגית, בנסיבות מיוחדות המצדיקות זאת, לרבות בנסיבות כמפורט בפסקאות (1) ו־(2) שלהלן, להורות בהחלטה על האישור כאמור, כי הקבוצה שבשמה תנוהל התובענה הייצוגית תכלול רק את מי שהודיע לבית המשפט, בכתב, על רצונו להצטרף לתובענה, בדרך ובמועד כפי שיקבע השר, ואשר היה רשאי לתבוע בשמו בעילת התביעה נושא התובענה (בסעיף זה – מצטרף), ובלבד שקיימת אפשרות סבירה לזהות ולאתר את חברי הקבוצה שבשמם הוגשה הבקשה לאישור, וליידע אותם על אישור התובענה הייצוגית, והכל בעלות סבירה:
{{ח:תתת|(1)}} קיימת אפשרות סבירה שיוגשו תובענות בעילת התביעה נושא התובענה הייצוגית, בידי חלק ניכר מחברי הקבוצה שבשמה הוגשה הבקשה לאישור;
{{ח:תתת|(2)}} סכום התובענה או שווי נושאה הוא ניכר, ביחס לכל אחד מחברי הקבוצה שבשמה הוגשה הבקשה לאישור, לרבות בתובענה בשל נזק גוף.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט לא יורה כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר שנתן לתובע המייצג ולנתבע הזדמנות לטעון את טענותיהם לענין זה.
{{ח:תת|(ג)}} הורה בית המשפט כאמור בסעיף קטן (א), רשאי הוא בהחלטה על האישור כאמור באותו סעיף קטן, לקבוע כי כל מצטרף ישתתף בהוצאות ניהול התובענה הייצוגית, בשיעור ובתנאים כפי שיקבע; קבע בית המשפט כאמור, יורה על האופן שבו תימסר הודעה על הקביעה למצטרפים.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על תובענה ייצוגית בעילה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}.

{{ח:סעיף|13|אישור בשינויים}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי לאשר תובענה ייצוגית בכל שינוי שיחליט עליו ביחס לבקשה לאישור, והכל כפי שייראה לו ראוי לשם הבטחת ניהול הוגן ויעיל של התובענה הייצוגית.

{{ח:סעיף|14|החלטה בדבר אישור תובענה ייצוגית}}
{{ח:תת|(א)}} אישר בית המשפט את התובענה הייצוגית, יפרט בהחלטתו, בין השאר, את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הגדרת הקבוצה שבשמה תנוהל התובענה הייצוגית, והגדרת תת־קבוצה, אם ישנה;
{{ח:תתת|(2)}} זהות התובע המייצג ובא הכוח המייצג;
{{ח:תתת|(3)}} עילות התובענה והשאלות של עובדה או משפט המשותפות לקבוצה;
{{ח:תתת|(4)}} הסעדים הנתבעים.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על החלטת בית משפט בדבר אישור תובענה ייצוגית או בדבר דחיה של בקשה לאישור תימסר למנהל בתי המשפט בצירוף העתק ההחלטה, לשם רישומה בפנקס.

{{ח:סעיף|15|השתתפות בדיונים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי להתיר לחבר קבוצה שבשמה מנוהלת תובענה ייצוגית, וכן לרשות ציבורית הפועלת לקידום מטרה ציבורית בקשר לענין שבו עוסקת התובענה הייצוגית או לארגון הפועל לקידום מטרה כאמור, אשר אינם התובע המייצג, להשתתף בדיונים בתובענה הייצוגית, אם מצא כי הדבר דרוש לשם ניהולה היעיל וההוגן של התובענה הייצוגית, וכן, לענין חבר קבוצה – לשם הגנה על ענינו של אותו חבר קבוצה, ולענין רשות ציבורית או ארגון – לשם הגנה על ענינם של חברי הקבוצה.
{{ח:תת|(ב)}} נעתר בית המשפט לבקשה להשתתף בדיונים כאמור בסעיף קטן (א), רשאי הוא ליתן הוראות בדבר אופן ההשתתפות כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו, בשינויים המחויבים, גם לענין השתתפות בדיונים בבקשה לאישור.

{{ח:סעיף|16|הסתלקות מבקשה לאישור או מתובענה ייצוגית|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש, תובע מייצג או בא כוח מייצג, לא יסתלק מבקשה לאישור או מתובענה ייצוגית, אלא באישור בית המשפט, וכן לא יקבל, במישרין או בעקיפין, טובת הנאה מהנתבע או מאדם אחר בקשר להסתלקותו כאמור, אלא באישור בית המשפט; בהחלטתו אם לאשר טובת הנאה כאמור, ישקול בית המשפט את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אם הבקשה לאישור ההסתלקות הוגשה לפני שאושרה התובענה הייצוגית – האם התובענה הראתה עילת תביעה לכאורה;
{{ח:תתת|(2)}} התועלת שהביאה הבקשה לאישור או התובענה הייצוגית לחברי הקבוצה.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש, תובע מייצג או בא כוח מייצג, המבקש להסתלק מבקשה לאישור או מתובענה ייצוגית, יצרף לבקשת ההסתלקות המוגשת לבית המשפט, תצהיר ובו יגלה, בגילוי נאות, את כל הפרטים המהותיים הנוגעים להסתלקות.
{{ח:תת|(ג)}} הסתלק מבקש, תובע מייצג או בא כוח מייצג מבקשה לאישור או מתובענה ייצוגית או שבית המשפט מצא שנבצר מאחד מאלה להמשיך בתפקידו בבקשה או בתובענה, לא יהיה בכך כדי להשפיע על המשך ניהול הבקשה לאישור או התובענה הייצוגית בידי מבקש אחר, תובע מייצג אחר או בא כוח מייצג אחר, לפי הענין.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} אישר בית המשפט את הסתלקותם של כל המבקשים או כל באי הכוח המייצגים מבקשה לאישור או שבית המשפט מצא שנבצר מהם להמשיך בתפקידם בבקשה לאישור, רשאי בית המשפט לקבוע כי ניתן להגיש בקשה למינוי תובע מייצג או בא כוח מייצג במקומם, לפי הענין, בתוך תקופה שיקבע, וכן רשאי בית המשפט להורות על פרסום הודעה על כך, והכל אם מצא שהדבר מוצדק בנסיבות הענין ובהתחשב בשלב שבו מצוי הדיון בבקשה לאישור; בהודעה יצוין האמור בפסקה (4).
{{ח:תתת|(2)}} אישר בית המשפט את הסתלקותם של כל התובעים המייצגים או כל באי הכוח המייצגים מתובענה ייצוגית או שבית המשפט מצא שנבצר מהם להמשיך בתפקידם בתובענה ייצוגית, ולא הוגשה לבית המשפט, בתוך תקופה שקבע, בקשה למינוי תובע מייצג או בא כוח מייצג במקומם, לפי הענין, יורה בית המשפט על פרסום הודעה על כך, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}; בהודעה יצוין האמור בפסקה (4).
{{ח:תתת|(3)}} הודעה כאמור בפסקאות (1) או (2) תימסר למנהל בתי המשפט, לשם רישומה בפנקס.
{{ח:תתת|(4)}} הורה בית המשפט על פרסום הודעה כאמור בפסקאות (1) או (2), לפי הענין, רשאי כל מי שהיה רשאי להגיש בקשה לאישור התובענה הייצוגית לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א)}}, לבקש מבית המשפט, בתוך 45 ימים מיום הפרסום כאמור, למנותו כתובע המייצג בתובענה הייצוגית, וכן רשאי עורך דין, בתוך אותו מועד, לבקש מבית המשפט למנותו כבא כוח המייצג בתובענה; הוגשה בקשה למינוי כאמור לאחר שבית המשפט אישר תובענה ייצוגית, לא יאשר בית המשפט את הבקשה למינוי אלא אם כן מצא כי התקיימו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(א)(3) ו־(4)}}.
{{ח:תתת|(5)}} אישר בית המשפט את הסתלקותם של כל המבקשים, כל התובעים המייצגים או כל באי הכוח המייצגים או שמצא כי נבצר מהם להמשיך בתפקידם, כאמור בפסקאות (1) או (2), לפי הענין, ולא הוגשה בקשה למינוי תובע מייצג או בא כוח מייצג לפי הוראות סעיף קטן זה, או שהוגשה בקשה כאמור ולא אושרה, יורה בית המשפט על מחיקת הבקשה לאישור או התובענה הייצוגית, לפי הענין.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה, למעט הוראת סעיף קטן (ד)(5), יחולו, בשינויים המחויבים, גם על מבקש, תובע מייצג או בא כוח מייצג מטעם תת־קבוצה.

{{ח:סעיף|17|חובות בא כוח מייצג}}
{{ח:ת}} במילוי תפקידיו, יפעל בא כוח מייצג בנאמנות ובמסירות לטובת הקבוצה שבשמה הוגשה הבקשה לאישור או הקבוצה שבשמה מנוהלת התובענה הייצוגית, לפי הענין, כאילו היתה שולחתו, בשינויים המחויבים מכך שההליך הוא הליך ייצוגי.

{{ח:סעיף|18|בקשה לאישור הסדר פשרה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייעשה הסכם ליישוב הסכסוך שבענינו הוגשה בקשה לאישור או שבענינו אושרה תובענה ייצוגית (בחוק זה – הסדר פשרה), אלא באישור בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לאישור הסדר פשרה תוגש לבית המשפט בצירוף תצהירים מטעם באי כוח הצדדים, אשר בהם יגלו, בגילוי נאות, את כל הפרטים המהותיים הנוגעים להסדר הפשרה.
{{ח:תת|(ג)}} הוגשה לבית המשפט בקשה לאישור הסדר פשרה ולא מצא בית המשפט טעם לדחות אותה על הסף, יורה על פרסום הודעה בדבר הגשת הבקשה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, וכן על משלוח ההודעה כאמור, בצירוף העתק מהבקשה, מההסדר ומהתובענה, ליועץ המשפטי לממשלה, למנהל בתי המשפט, ולכל גוף או בעל תפקיד אחר שיקבע השר, ורשאי בית המשפט להורות על משלוח כאמור גם לאדם אחר כפי שיורה; הודעה לפי סעיף קטן זה תכלול את פרטי ההסדר שלגביו הוגשה הבקשה ויצוין בה האמור בסעיפים קטנים (ד) ו־(ו).
{{ח:תת|(ד)}} אדם הנמנה עם הקבוצה שבשמה הוגשה בקשה לאישור הסדר פשרה, אדם הפועל לטובת עניינם של חברי הקבוצה, רשות ציבורית הפועלת לקידום מטרה ציבורית בקשר לענין שבו עוסקת הבקשה לאישור או התובענה הייצוגית, ארגון הפועל לקידום מטרה ציבורית כאמור, וכן היועץ המשפטי לממשלה, רשאים להגיש לבית המשפט, בכתב, בתוך 45 ימים מיום פרסום ההודעה כאמור בסעיף קטן (ג) או בתוך מועד מאוחר יותר שיקבע בית המשפט, התנגדות מנומקת להסדר הפשרה וכן להמלצה המוסכמת בענין גמול ושכר טרחה שהוגשה לפי סעיף קטן (ז)(2).
{{ח:תת|(ד1)|(1)}} אדם או ארגון כאמור בסעיף קטן (ד), שהגיש התנגדות להסדר פשרה, לא יסתלק מהתנגדותו אלא באישור בית המשפט, וכן לא יקבל, במישרין או בעקיפין, טובת הנאה, מהנתבע או מאדם אחר בקשר להתנגדות שהגיש, אלא באישור בית המשפט; קיבל בית המשפט את טענות ההתנגדות, כולן או חלקן, רשאי הוא לפסוק גמול לאדם או לארגון שהגיש את ההתנגדות; בהחלטתו אם לפסוק גמול כאמור ישקול בית המשפט את התועלת שהביאה ההתנגדות לחברי הקבוצה.
{{ח:תתת|(2)}} אדם או ארגון כאמור בסעיף קטן (ד), המבקש להסתלק מהתנגדותו, יצרף לבקשת ההסתלקות המוגשת לבית המשפט, תצהיר ובו יגלה, בגילוי נאות, את כל הפרטים המהותיים הנוגעים להסתלקות.
{{ח:תת|(ה)}} הוגשה התנגדות כאמור בסעיף קטן (ד), רשאים המבקש או התובע המייצג, לפי הענין, והנתבע להגיש, בתוך המועד שיקבע בית המשפט, תגובה להתנגדות.
{{ח:תת|(ו)}} חבר קבוצה אשר אינו מעוניין כי יחול עליו הסדר הפשרה, רשאי לבקש מבית המשפט, בתוך המועד שנקבע להגשת התנגדויות לפי סעיף קטן (ד), להתיר לו לצאת מן הקבוצה שעליה יחול ההסדר.
{{ח:תת|(ז)}} הסדר פשרה לא יכלול –
{{ח:תתת|(1)}} עילות תביעה, בעלי דין או חברי קבוצה, אשר לא נכללו בבקשה לאישור או בהחלטה על אישור התובענה הייצוגית; ואולם אין בכך כדי לגרוע מזכותו של בעל דין לבקש מבית המשפט רשות לתקן את הבקשה לאישור או את התובענה הייצוגית, לפי כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} הוראה בדבר תשלום גמול למבקש או לתובע המייצג, או שכר טרחה לבא כוח מייצג, ואולם הצדדים רשאים להגיש לבית המשפט המלצה מוסכמת לענין תשלום גמול ושכר טרחה כאמור, לרבות שיעורו ותנאיו; הוגשה המלצה מוסכמת כאמור, ייכללו פרטיה בהודעה כאמור בסעיף קטן (ג).

{{ח:סעיף|19|אישור הסדר פשרה בידי בית המשפט|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט לא יאשר הסדר פשרה אלא אם כן מצא, כי ההסדר ראוי, הוגן וסביר בהתחשב בענינם של חברי הקבוצה, ואם הבקשה לאישור הסדר הפשרה הוגשה לפני שאושרה התובענה הייצוגית – גם כי התובענה שהוגשה עומדת, לכאורה, בתנאים לאישור תובענה ייצוגית הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיפים 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8(א)}} וכי סיום ההליך בהסדר פשרה הוא הדרך היעילה וההוגנת להכרעה במחלוקת בנסיבות הענין.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בית המשפט לא יאשר הסדר פשרה אלא לאחר שקיבל חוות דעת מאדם שמינה לשם כך, שהוא בעל מומחיות בתחום שבו עוסקת הבקשה לאישור או התובענה הייצוגית (בסעיף זה – בודק), אלא אם כן סבר בית המשפט שחוות הדעת אינה נדרשת, מטעמים מיוחדים שיירשמו; שכרו והוצאותיו של בודק, וכן אופן תשלומם, ייקבעו בידי השר.
{{ח:תתת|(2)}} לא ימונה כבודק אדם שעליו המליץ אחד הצדדים או שהגיש התנגדות להסדר הפשרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ד)}} או שיעץ עצה או חיווה את דעתו לאחד הצדדים בקשר לסכסוך שבענינו הוגשה הבקשה לאישור או אושרה התובענה הייצוגית.
{{ח:תתת|(3)}} מונה בודק, יעביר לו בית המשפט העתק מהבקשה לאישור הסדר הפשרה על נספחיה וכן מההתנגדויות שהוגשו לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ד)}}; לשם מתן חוות דעת לפי סעיף קטן זה, רשאי כל צד להגיש לבודק כל חומר בקשר להסדר הפשרה והבודק רשאי לזמן את הצדדים כדי לשמוע את עמדתם בענין זה וכן להציע שינויים בהסדר הפשרה, הכל כפי שימצא לנכון.
{{ח:תתת|(4)}} בחוות דעתו יתייחס הבודק ליתרונות ולחסרונות של הסדר הפשרה מבחינת כלל חברי הקבוצה, בשים לב למכלול הנסיבות, ולכל ענין אחר כפי שיורה בית המשפט.
{{ח:תתת|(5)}} הבודק ימציא לבית המשפט את חוות דעתו בתוך 60 ימים מהיום שבו הועבר אליו העתק הבקשה לאישור הסדר הפשרה ובית המשפט ימציא העתק מחוות הדעת לצדדים; הצדדים רשאים להגיש לבית המשפט תגובה בכתב לחוות הדעת בתוך 30 ימים מהיום שבו הומצא להם העתק ממנה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} החלטת בית המשפט אם לאשר הסדר פשרה או לדחותו תהיה מנומקת ותכלול, בין השאר, את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הגדרת הקבוצה שעליה חל הסדר הפשרה;
{{ח:תתתת|(ב)}} עילות התובענה, השאלות המהותיות של עובדה או משפט המשותפות לכלל חברי הקבוצה והסעדים הנתבעים כפי שפורטו בבקשה לאישור או כפי שהוגדרו בהחלטת בית המשפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}, לפי הענין;
{{ח:תתתת|(ג)}} עיקרי הסדר הפשרה.
{{ח:תתת|(2)}} בהחלטתו לפי פסקה (1) יתייחס בית המשפט, בין השאר, לשיקולים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הפער בין הסעד המוצע בהסדר הפשרה לבין הסעד שחברי הקבוצה היו עשויים לקבלו אילו היה בית המשפט מכריע בתובענה הייצוגית לטובת הקבוצה;
{{ח:תתתת|(ב)}} התנגדויות שהוגשו לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ד)}}, וההכרעה בהן;
{{ח:תתתת|(ג)}} השלב שבו נמצא ההליך;
{{ח:תתתת|(ד)}} חוות דעת של הבודק שניתנה לפי סעיף קטן (ב)(5);
{{ח:תתתת|(ה)}} הסיכונים והסיכויים שבהמשך ניהול התובענה הייצוגית אל מול יתרונותיו וחסרונותיו של הסדר הפשרה;
{{ח:תתתת|(ו)}} העילות והסעדים שלגביהם מהווה ההחלטה לאשר את הסדר הפשרה מעשה בית דין כלפי חברי הקבוצה שעליהם חל ההסדר.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} מצא בית המשפט כי יש צורך לקבוע בהסדר הפשרה תנאים מסוימים, אשר נראים לו דרושים לשם הגנה על ענינם של חברי הקבוצה שעליה חל ההסדר, לשם הבטחת אכיפת הדין או לשם פיקוח על ביצוע ההסדר, לרבות תנאים והוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(א) עד (ג)}} או תנאי בדבר יציאה מן ההסדר, יודיע לצדדים להסדר הפשרה כי מתן אישורו להסדר הפשרה מותנה בהסכמתם לאותם תנאים.
{{ח:תתת|(2)}} כללה החלטת בית המשפט בדבר אישור הסדר הפשרה תנאי בדבר יציאה מההסדר, לא תהווה ההחלטה מעשה בית דין כלפי חבר קבוצה אשר הודיע לבית המשפט כי אינו מעוניין שההסדר יחול עליו.
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף קטן זה, ”תנאי בדבר יציאה מההסדר“ – תנאי שלפיו חבר קבוצה, אשר אינו מעוניין כי יחול עליו הסדר פשרה שאושר, יוכל להודיע לבית המשפט על רצונו זה במועד ובדרך שיקבע בית המשפט.
{{ח:תת|(ד1)}} בית המשפט רשאי לתת הוראות בדבר הפיקוח על ביצוע הסדר הפשרה לפי סעיף זה, לרבות הוראות בדבר הגשת דין וחשבון סופי המתאר את ביצוע הסדר הפשרה על ידי הצדדים; הוגש דין וחשבון כאמור, יורה בית המשפט על משלוח העתק מהדין וחשבון לגורמים שאליהם נשלחת הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ג)}}.
{{ח:תת|(ד2)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20}} יחולו, בשינויים המחויבים, גם על החלטה של בית המשפט לאשר הסדר פשרה לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ה)}} העתק מהחלטת בית המשפט לפי סעיף זה יישלח למנהל בתי המשפט, ולענין החלטה לאישור הסדר פשרה, יצורף להעתק ההחלטה העתק הסדר הפשרה שאושר על נספחיו, והכל לשם רישומם בפנקס.
{{ח:תת|(ו)}} אישר בית המשפט הסדר פשרה, יקבע גמול למבקש או לתובע המייצג, לפי הענין, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}}, ושכר טרחה לבא כוח המייצג בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}}, ורשאי בית המשפט להתחשב בהמלצה מוסכמת שהוגשה לו על ידי הצדדים לענין זה; בית המשפט רשאי לקבוע כי תשלום שכר הטרחה לבא כוח המייצג יהיה מותנה, כולו או חלקו, במימוש הסדר הפשרה ובהשלמת ביצועו.
{{ח:תת|(ז)}} התקיימו הליכים לאישור הסדר פשרה, ולא אושר ההסדר על ידי בית המשפט או שבוטל אישור שניתן על ידי בית המשפט להסדר פשרה, לא ישמשו דברים שנאמרו או שנקבעו במסגרת ההליכים כאמור ראיה בהליך משפטי אזרחי.

{{ח:סעיף|20|הוכחת הזכאות לסעד ותשלום פיצוי כספי|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הכריע בית המשפט בתובענה הייצוגית, כולה או חלקה, לטובת הקבוצה שבשמה נוהלה התובענה הייצוגית, כולה או חלקה, רשאי הוא במסגרת החלטתו על מתן פיצוי כספי או סעד אחר לחברי הקבוצה להורות, בין השאר, הוראה כמפורט להלן, לפי הענין, ובלבד שלא יהיה בכך כדי להכביד במידה העולה על הנדרש על חברי הקבוצה או על בעלי הדין:
{{ח:תתת|(1)}} על תשלום פיצוי כספי או על מתן סעד אחר, בשיעור ובאופן שיקבע, לכל אחד מחברי הקבוצה שהוכחה זכאותו לפיצוי או לסעד כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} על כך שכל חבר קבוצה יוכיח את זכאותו לפיצוי כספי או לסעד אחר;
{{ח:תתת|(3)}} על תשלום פיצוי כספי בסכום כולל ועל אופן חישוב חלקו של כל חבר קבוצה, ובלבד שסכום הפיצוי הכולל ניתן לחישוב מדויק על יסוד הראיות שבפני בית המשפט; הורה בית המשפט על תשלום פיצוי כספי בסכום כולל כאמור, רשאי הוא להורות בדבר חלוקה בין חברי הקבוצה, באופן יחסי לנזקיהם, של יתרת הסכום שתיוותר אם חבר קבוצה, אחד או יותר, לא דרש את חלקו, לא הוכיח את זכאותו לפיצוי או לסעד, לא אותר או שלא ניתן לחלק לו את חלקו מסיבה אחרת, ובלבד שחבר קבוצה לא יקבל פיצוי כספי או סעד אחר מעבר למלוא הפיצוי או הסעד המגיע לו; נותרה יתרת סכום לאחר החלוקה לחברי הקבוצה כאמור, יורה בית המשפט על העברתה לקרן שהוקמה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 27א|סעיף 27א}}; בית המשפט ייעד את הכספים לתחום הקרוב לנושא התובענה הייצוגית שהוגשה; נוכח בית המשפט כי העברת הכספים לתחום קרוב כאמור אינה מתאפשרת בנסיבות העניין, רשאי הוא להורות כי הכספים ייועדו לתחום אחר, הקרוב ככל האפשר לנושא התובענה.
{{ח:תת|(ב)}} הורה בית המשפט על כך שכל חבר קבוצה יוכיח את זכאותו לפיצוי כספי או לסעד אחר, רשאי הוא ליתן הוראות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} הדרך והמועד להוכחת הזכאות לסעד על ידי חברי הקבוצה ודרך חלוקתו, ורשאי הוא למנות לשם כך אדם בעל כישורים מתאימים (בסעיף זה – ממונה); החליט בית המשפט על מינוי ממונה, רשאי כל אדם הרואה את עצמו נפגע ממעשה או מהחלטה של הממונה, לפנות לבית המשפט אשר הורה על המינוי, ובית המשפט רשאי לאשר, לבטל, או לשנות את המעשה או ההחלטה, וליתן כל צו בענין, הכל כפי שימצא לנכון; שכרו והוצאותיו של הממונה, וכן אופן תשלומם, ייקבעו בידי השר;
{{ח:תתת|(2)}} תשלום הוצאות, לחבר קבוצה, בסכום שיקבע בית המשפט או הממונה, בעד הטרחה הכרוכה בהוכחת הזכאות לפיצוי או לסעד כאמור.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} מצא בית המשפט כי פיצוי כספי לחברי הקבוצה, כולם או חלקם, אינו מעשי בנסיבות הענין, בין משום שלא ניתן לזהותם ולבצע את התשלום בעלות סבירה ובין מסיבה אחרת, רשאי הוא להורות על מתן כל סעד אחר לטובת הקבוצה, כולה או חלקה, או לטובת הציבור, כפי שימצא לנכון בנסיבות הענין.
{{ח:תתת|(2)}} הורה בית המשפט על מתן סעד כספי לטובת הציבור, יורה על העברת הכספים המיועדים לכך לקרן שהוקמה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 27א|סעיף 27א}}; בית המשפט ייעד את הכספים לתחום הקרוב לנושא התובענה הייצוגית שהוגשה; נוכח בית המשפט כי העברת הכספים לתחום קרוב כאמור אינה מתאפשרת בנסיבות העניין, רשאי הוא להורות כי הכספים ייועדו לתחום אחר, הקרוב ככל האפשר לנושא התובענה.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הכריע בית המשפט לטובת הקבוצה, כולה או חלקה, בתובענה ייצוגית, כולה או חלקה, שהוגשה נגד המדינה, רשות מרשויותיה, רשות מקומית או תאגיד שהוקם על פי דין, רשאי הוא, בבואו להחליט בדבר שיעור הפיצויים ואופן תשלום הפיצויים, להתחשב גם בנזק העלול להיגרם, בשל תשלום הפיצוי, שיעורו או אופן תשלומו, לנתבע, לציבור הנזקק לשירותי הנתבע או לציבור בכללותו לעומת התועלת הצפויה מכך לחברי הקבוצה או לציבור.
{{ח:תתת|(2)}} הכריע בית המשפט לטובת הקבוצה, כולה או חלקה, בתובענה ייצוגית, כולה או חלקה, שהוגשה נגד נתבע שאינו מנוי בפסקה (1), רשאי הוא, בבואו להחליט בדבר שיעור הפיצויים ואופן תשלום הפיצויים, להתחשב גם בנזק העלול להיגרם, בשל תשלום הפיצוי, שיעורו או אופן תשלומו, לנתבע, לציבור הנזקק לשירותי הנתבע או לציבור בכללותו, כתוצאה מפגיעה ביציבותו הכלכלית של הנתבע, לעומת התועלת הצפויה מכך לחברי הקבוצה או לציבור.
{{ח:תת|(ה)}} בית המשפט לא יפסוק בתובענה ייצוגית פיצויים לדוגמה, וכן לא יפסוק פיצויים בלא הוכחת נזק, למעט בתביעה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 9|בפרט 9 בתוספת השניה}}, ואולם אין באמור כדי למנוע פסיקת פיצויים בשל נזק שאינו נזק ממון.
{{ח:תת|(ו)}} בית המשפט רשאי לתת הוראות בדבר הפיקוח על ביצוע פסק דינו לפי סעיף זה, לרבות הוראות בדבר הגשת דין וחשבון סופי המתאר את ביצוע פסק הדין על ידי הצדדים.

{{ח:סעיף|21|סעד של השבה בתובענה ייצוגית נגד רשות – הוראות מיוחדות}}
{{ח:ת}} אישר בית המשפט תובענה ייצוגית בתביעת השבה נגד רשות, לא יחייב את הרשות בהשבה לגבי תקופה העולה על 24 החודשים שקדמו למועד שבו הוגשה הבקשה לאישור; אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מזכותו של כל חבר בקבוצה שבשמה מנוהלת התובענה הייצוגית לתבוע, בשל אותה עילה, סעד גם לגבי תקופות נוספות.

{{ח:סעיף|22|גמול לתובע מייצג}}
{{ח:תת|(א)}} הכריע בית המשפט בתובענה הייצוגית, כולה או חלקה, לטובת הקבוצה, כולה או חלקה, לרבות בדרך של אישור הסדר פשרה, יורה על תשלום גמול לתובע המייצג, בהתחשב בשיקולים כאמור בסעיף קטן (ב), אלא אם כן מצא, מטעמים מיוחדים שיירשמו, שהדבר אינו מוצדק בנסיבות הענין.
{{ח:תת|(ב)}} בקביעת שיעור הגמול יתחשב בית המשפט, בין השאר, בשיקולים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הטרחה שטרח התובע המייצג והסיכון שנטל על עצמו בהגשת התובענה הייצוגית ובניהולה, בפרט אם הסעד המבוקש בתובענה הוא סעד הצהרתי;
{{ח:תתת|(2)}} התועלת שהביאה התובענה הייצוגית לחברי הקבוצה;
{{ח:תתת|(3)}} מידת החשיבות הציבורית של התובענה הייצוגית.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט רשאי, במקרים מיוחדים ומטעמים מיוחדים שיירשמו –
{{ח:תתת|(1)}} לפסוק גמול למבקש או לתובע המייצג אף אם לא אושרה התובענה הייצוגית או שלא ניתנה הכרעה בתובענה הייצוגית לטובת הקבוצה, לפי הענין, בהתחשב בשיקולים כאמור בסעיף קטן (ב);
{{ח:תתת|(2)}} לפסוק גמול לארגון שהשתתף בדיונים בתובענה הייצוגית לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}, אם מצא שהדבר מוצדק לאור הטרחה שטרח והתרומה שתרם בהשתתפותו בדיונים כאמור.

{{ח:סעיף|23|שכר טרחה של בא כוח מייצג|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט יקבע את שכר הטרחה של בא הכוח המייצג בעד הטיפול בתובענה הייצוגית, לרבות בבקשה לאישור; בא הכוח המייצג לא יקבל שכר טרחה בסכום העולה על הסכום שקבע בית המשפט כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} בקביעת שיעור שכר הטרחה של בא כוח מייצג לפי סעיף קטן (א), יתחשב בית המשפט, בין השאר, בשיקולים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התועלת שהביאה התובענה הייצוגית לחברי הקבוצה;
{{ח:תתת|(2)}} מורכבות ההליך, הטרחה שטרח בא הכוח המייצג והסיכון שנטל על עצמו בהגשת התובענה הייצוגית ובניהולה, וכן ההוצאות שהוציא לשם כך;
{{ח:תתת|(3)}} מידת החשיבות הציבורית של התובענה הייצוגית;
{{ח:תתת|(4)}} האופן שבו ניהל בא הכוח המייצג את ההליך;
{{ח:תתת|(5)}} הפער שבין הסעדים הנתבעים בבקשה לאישור לבין הסעדים שפסק בית המשפט בתובענה הייצוגית.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט רשאי לקבוע לבא כוח מייצג שכר טרחה חלקי על חשבון שכר הטרחה הכולל, אף בטרם הסתיים הליך הבירור של התובענה הייצוגית, אם מצא שהדבר מוצדק בנסיבות הענין, וככל הניתן, בהתחשב בשיקולים כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט רשאי לקבוע כי תשלום שכר הטרחה לבא כוח המייצג יהיה מותנה, כולו או חלקו, במימוש פסק הדין ובהשלמת ביצועו.

{{ח:סעיף|24|מעשה בית דין}}
{{ח:ת}} פסק דין בתובענה ייצוגית יהווה מעשה בית דין לגבי כל חברי הקבוצה שבשמם נוהלה התובענה הייצוגית, אלא אם כן נקבע במפורש אחרת בחוק זה.

{{ח:סעיף|25|פרסום הודעות לחברי הקבוצה}}
{{ח:תת|(א)}} על כל אלה תפורסם הודעה לחברי הקבוצה, בהתאם להוראות סעיף זה:
{{ח:תתת|(1)}} החלטת בית המשפט לאשר תובענה ייצוגית, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}; בפרסום לפי פסקה זו יפורטו הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} החלטת בית המשפט לאשר את הסתלקותם של כל התובעים המייצגים או של כל באי הכוח המייצגים מתובענה ייצוגית או קביעת בית המשפט בדבר נבצרותם של התובעים ובאי הכוח כאמור להמשיך בתפקידם, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(ד)(2)}}, מינוי תובע מייצג או בא כוח מייצג כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(ד)(4)}} או החלטה על מחיקת תובענה ייצוגית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(ד)(5)}};
{{ח:תתת|(3)}} הגשת בקשה לאישור הסדר פשרה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18(ג)}};
{{ח:תתת|(4)}} החלטת בית המשפט לאשר הסדר פשרה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}}; בפרסום לפי פסקה זו יפורטו הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(ג)(1) ו־(2)}};
{{ח:תתת|(5)}} פסק דינו של בית המשפט בתובענה ייצוגית, לרבות הוראות והחלטות שנתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיפים 20}}, {{ח:פנימי|סעיף 22|22}} {{ח:פנימי|סעיף 23|ו־23}}.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי להורות על פרסום הודעות, נוסף על ההודעות המפורטות בסעיף קטן (א), אם מצא כי הדבר דרוש לשם הבטחת ניהול ההליך וייצוג הקבוצה באופן הוגן ויעיל.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לקבוע חובת מסירת הודעה המפורסמת לחברי הקבוצה לפי סעיף זה, דרך כלל או לסוגים של בקשות לאישור או של תובענות ייצוגיות, לגוף או לבעל תפקיד, הכל כפי שיקבע; בית המשפט רשאי להורות על מסירת הודעה המפורסמת לחברי הקבוצה לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ד)}} נוסח ההודעות כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), צורתן ואופן הצגתן יובאו לאישור בית המשפט בטרם פרסומן; הודעה שענינה החלטה או הוראה של בית משפט או הסדר פשרה, תכלול את עיקרי ההחלטה, ההוראה או הסדר הפשרה, לפי הענין, וכן הפניה לפנקס ולמקומות אחרים שבהם ניתן לעיין בנוסחם המלא, לרבות נספחיהם.
{{ח:תת|(ה)}} פרסום הודעה לפי סעיף זה ייעשה בדרך ובמועד שיקבע בית המשפט, ורשאי הוא לקבוע דרכי פרסום שונות לסוגים של חברי קבוצה, והכל בהתחשב, בין השאר, בשיקולים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ההוצאות הכרוכות באופן הפרסום ומידת יעילותו;
{{ח:תתת|(2)}} היקף הפיצוי הכספי או הסעד האחר שעשוי לקבל כל אחד מחברי הקבוצה אם התובענה הייצוגית תוכרע לטובת הקבוצה וגובה הנזק שעלול להיגרם לכל אחד מחברי הקבוצה אם תידחה התובענה הייצוגית;
{{ח:תתת|(3)}} המספר המשוער של חברי הקבוצה, והיכולת לזהותם ולאתרם במאמץ ובעלות סבירים;
{{ח:תתת|(4)}} היכולת למסור הודעה אישית לחברי הקבוצה באופן ובעלות סבירים, לרבות במסגרת קשר רציף הקיים בין בעל דין לבין חברי הקבוצה, כולם או חלקם;
{{ח:תתת|(5)}} מאפייניהם המיוחדים של חברי הקבוצה, לרבות שפה.
{{ח:תת|(ו)}} בית המשפט רשאי להטיל את האחריות לפרסום הודעה ואת הוצאות הפרסום על בעלי הדין, כולם או חלקם, כפי שייראה לו יעיל והוגן בנסיבות הענין.
{{ח:תת|(ז)}} מי שבית המשפט הורה לו לפרסם הודעה לפי סעיף זה ישלח עותק של ההודעה למנהל בתי המשפט, לשם רישומה בפנקס.

{{ח:סעיף|26|התיישנות}}
{{ח:תת|(א)}} אישר בית המשפט תובענה ייצוגית לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, יראו, לענין התיישנות, את כל מי שנמנה עם הקבוצה שהגדיר בית המשפט לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}} כאילו הגיש תובענה במועד שבו הוגשה הבקשה לאישור.
{{ח:תת|(ב)}} דחה בית המשפט בקשה לאישור או מחק אותה, לא תסתיים תקופת ההתיישנות של תביעה של אדם שנמנה עם הקבוצה שבשמה הוגשה הבקשה לאישור, הנובעת מאותה עילת תביעה, לפני שחלפה שנה מהיום שבו ההחלטה בבקשה לאישור הפכה חלוטה, ובלבד שתביעתו של אותו אדם לא התיישנה עד למועד שבו הוגשה הבקשה לאישור.
{{ח:תת|(ג)}} הגדיר בית המשפט את הקבוצה שבשמה תנוהל התובענה הייצוגית, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}, באופן שאינו כולל את כל מי שנמנה עם הקבוצה שבשמה הוגשה הבקשה לאישור, או החליט בית המשפט על שינוי הגדרת הקבוצה, לא תסתיים תקופת ההתיישנות של תביעתו של אדם שלא נכלל בהגדרת הקבוצה כאמור, הנובעת מאותה עילת תביעה, לפני שחלפה שנה מהיום שבו הפכה החלטת בית המשפט לענין הגדרת הקבוצה כאמור חלוטה, ובלבד שתביעתו של אותו אדם לא התיישנה עד למועד שבו הוגשה הבקשה לאישור.
{{ח:תת|(ד)}} הודיע אדם על רצונו שלא להיכלל בקבוצה שבשמה תנוהל התובענה הייצוגית לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}} או על רצונו שלא יחול עליו הסדר פשרה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18(ו)}} {{ח:פנימי|סעיף 19|או 19(ד)}}, לא תסתיים תקופת ההתיישנות של תביעתו, הנובעת מאותה עילת תביעה, לפני שחלפה שנה מיום שהודיע כאמור, ובלבד שתביעתו של אותו אדם לא התיישנה עד למועד שבו הוגשה הבקשה לאישור.
{{ח:תת|(ה)}} הורה בית המשפט כי הקבוצה שבשמה תנוהל תובענה ייצוגית תכלול רק אדם שהודיע לבית המשפט על רצונו להצטרף אליה, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, לא תסתיים תקופת ההתיישנות של תביעתו של אדם הנמנה עם הקבוצה שבשמה הוגשה הבקשה לאישור אשר לא הודיע על רצונו להצטרף לתובענה הייצוגית, הנובעת מאותה עילה, לפני שחלפה שנה מהמועד האחרון שבו היה עליו להודיע על רצונו כאמור, ובלבד שתביעתו של אותו חבר קבוצה לא התיישנה עד למועד שבו הוגשה הבקשה לאישור.

{{ח:סעיף|27|קרן למימון תובענות ייצוגיות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה קרן למימון תובענות ייצוגיות (בסעיף זה – הקרן), שתפקידה לסייע לתובעים מייצגים במימון בקשות לאישור ותובענות ייצוגיות, אשר יש חשיבות ציבורית וחברתית בהגשתן ובבירורן.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות תובענות ייצוגיות (סיוע במימון בקשות לאישור ותובענות ייצוגיות)|תקנות תובענות ייצוגיות (סיוע במימון בקשות לאישור ותובענות ייצוגיות), התש״ע–2010}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} הקרן תנוהל בידי הנהלה בת תשעה חברים שימנה השר (בסעיף זה – ההנהלה), ואלה חבריה:
{{ח:תתת|(1)}} אדם הכשיר להיות שופט של בית משפט מחוזי, אשר אינו עובד המדינה, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} נציג של הממונה על הגנת הצרכן כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|בחוק הגנת הצרכן}};
{{ח:תתת|(3)}} נציג של הממונה על התחרות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית|בחוק התחרות הכלכלית}};
{{ח:תתת|(4)}} נציג של המפקח על הבנקים כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות|בפקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:תתת|(5)}} נציג הממונה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות גמל}};
{{ח:תתת|(6)}} נציג המשרד לאיכות הסביבה;
{{ח:תתת|(7)}} נציג נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות;
{{ח:תתת|(8)}} נציג היועץ המשפטי לממשלה;
{{ח:תתת|(9)}} נציג ציבור בעל ידע וניסיון בתחום פעילותה של הקרן.
{{ח:תת|(ג)}} השר יפרסם, בתום כל שנת תקציב, ברשומות ובאתר האינטרנט של משרד המשפטים, דין וחשבון על פעולות הקרן, הכנסותיה והוצאותיה.
{{ח:תת|(ד)}} תקציב הקרן ייקבע בחוק התקציב השנתי, בתכנית נפרדת במסגרת תקציב משרד המשפטים; לענין זה, ”חוק תקציב שנתי“ ו”תכנית“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.
{{ח:תת|(ה)}} השר יקבע הוראות לביצוע סעיף זה, לרבות בדבר מבחנים שוויוניים למתן סיוע במימון בקשות לאישור ותובענות ייצוגיות ואופן הפרסום של מבחנים כאמור, וכן בדבר סדרי הגשת בקשות לסיוע כאמור, סדרי עבודתה של ההנהלה ומתן דיווח בידי מקבל הסיוע לענין השימוש בכספי המימון.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות תובענות ייצוגיות (סדרי עבודתה של הנהלת הקרן למימון תובענות ייצוגיות)|תקנות תובענות ייצוגיות (סדרי עבודתה של הנהלת הקרן למימון תובענות ייצוגיות), התש״ע–2010}}.}}
{{ח:תת|(ו)|(1)}} הקרן תפעל במשך תקופה של שבע שנים מיום פרסומו של חוק זה; ואולם רשאי השר, בצו, להאריך את התקופה האמורה בתקופה נוספת (בסעיף זה – תקופת הארכה); הוארכה התקופה כאמור, יחולו בתקופת ההארכה הוראות סעיף זה, ואולם תחולת הוראות סעיף קטן (ד) באותה תקופה טעונה הסכמת שר האוצר, ואם לא נתן שר האוצר את הסכמתו כאמור, יועבר הענין להכרעת הממשלה.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|תקופת פעילותה של הקרן למימון תובענות ייצוגיות הוארכה עד ליום 15.3.2026.}}
{{ח:תתת|(2)}} הסתיימה תקופת פעולתה של הקרן, בהתאם להוראות פסקה (1), ונותרה יתרת כספים בקופת הקרן אשר לא נוצלה עד תום התקופה כאמור, תמשיך הקרן, על אף הוראות הפסקה האמורה, לפעול לגבי אותם כספים בהתאם לתפקידה כמפורט בסעיף קטן (א), עד לניצול יתרת הכספים כאמור, וזאת בכפוף לכל דין.
{{ח:תתת|(ז)}} סיוע לפי סעיף זה לא יינתן לשם מימון תובענות ייצוגיות כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 209|בסעיף 209(א) לחוק החברות}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 41|ובסעיף 41 לחוק השקעות משותפות בנאמנות}}, ובקשות לאישור תובענות ייצוגיות כאמור.

{{ח:סעיף|27א|קרן לניהול ולחלוקת כספים שנפסקו כסעד|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה קרן לניהול ולחלוקת כספים הנפסקים כסעד מכוח {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(א)(3) ו־(ג)(2)}}.
{{ח:תת|(ב)}} מטרת הקרן לחלק את הכספים כאמור בסעיף קטן (א) לטובת מטרות ציבוריות, והכול כפי שיוגדר בנוהלי הקרן ובכפוף להוראות בית המשפט.
{{ח:תת|(ג)}} הקרן תנוהל בידי האפוטרופוס הכללי בהתאם להוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי|חוק האפוטרופוס הכללי, התשל״ח–1978}}.
{{ח:תת|(ד)}} כספי הקרן יחולקו בידי ועדה ובה חמישה חברים שימנה שר המשפטים (בסעיף זה – הוועדה), ואלה חבריה:
{{ח:תתת|(1)}} אדם הכשיר להיות שופט של בית משפט מחוזי, שאינו עובד המדינה, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} נציג האפוטרופוס הכללי;
{{ח:תתת|(3)}} נציג היועץ המשפטי לממשלה;
{{ח:תתת|(4)}} שני חברי ועדה שימונו מקרב הציבור או האחד מקרב הציבור והשני מקרב עובדי המדינה.
{{ח:תת|(ה)}} נציג ציבור שימונה לפי סעיף קטן (ד)(4) יהיה בעל זיקה לתחום החברתי–כלכלי, או חבר הסגל האקדמי הבכיר או מי שהיה חבר סגל כאמור במוסד מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}.
{{ח:תת|(ו)}} המניין החוקי לפתיחת ישיבה יהיה רוב חברי הוועדה.
{{ח:תת|(ז)|(1)}} לא ימונה ולא יכהן כחבר ועדה מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר ועדה לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו.
{{ח:תתת|(2)}} חבר הוועדה יימנע מהשתתפות בדיון בישיבות הוועדה, אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו; חבר הוועדה לא יטפל במסגרת תפקידו בוועדה בנושא כאמור גם מחוץ לישיבות הוועדה.
{{ח:תתת|(3)}} לעניין סעיף זה, אחת היא אם מילוי התפקיד האחר הוא בתמורה או שלא בתמורה.
{{ח:תתת|(4)}} בסעיף זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”עניין אישי“ – לרבות עניין אישי של קרובו או עניין של גוף אחר שהוא או קרובו הם בעלי עניין או נושאי משרה בו;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – בן זוג, הורה, בן, בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד, דודה, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה, וכן אדם אחר הסמוך על שולחנו של חבר הוועדה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”בעל עניין“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}.
{{ח:תת|(ח)}} הוועדה תגבש בנוהל, בהסכמת השר, את המבחנים לחלוקת כספי הקרן ואופן הפרסום של מבחנים כאמור, סדרי הגשת בקשות לקבלת כספים מהקרן, סדרי עבודתה של הקרן, דיווח על ידי מקבל הכספים לעניין השימוש בהם ודיווח הוועדה לבית המשפט על הכספים שחולקו; הנוהל יפורסם ברשומות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|נוהל עבודת הוועדה לחלוקת כספים שנפסקו כסעד|נוהל עבודת הוועדה לחלוקת כספים שנפסקו כסעד}} לפי חוק תובענות ייצוגיות, התשס״ו–2006.}}
{{ח:תת|(ט)}} השר יפרסם בתום כל שנת תקציב, ברשומות ובאתר האינטרנט של משרד המשפטים, דין וחשבון על פעולות הקרן, הכנסותיה והוצאותיה.

{{ח:סעיף|28|פנקס תובענות ייצוגיות}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל בתי המשפט ינהל פנקס תובענות ייצוגיות (בחוק זה – הפנקס) שבו יירשמו הודעות שנמסרו לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיפים 6(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|10(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16(ד)(3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19(ה)}} {{ח:פנימי|סעיף 25|ו־25(ז)}} וכן כל פרט אחר שהשר יורה לרשמו; הפנקס וכן המסמכים שנמסרו למנהל בתי המשפט יחד עם ההודעות כאמור, יהיו פתוחים לעיון הציבור באתר האינטרנט של הנהלת בתי המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} השר יקבע הוראות לביצוע סעיף זה, לרבות לענין פרטי הרישום בפנקס וסדרי העיון בו.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל בתי המשפט יחל בניהול הפנקס בתוך שנה מיום פרסומו של חוק זה; השר יפרסם, ברשומות וכן בעיתון יומי בעל תפוצה רחבה היוצא לאור בישראל בשפה העברית, הודעה בדבר מועד תחילת ניהול הפנקס.

{{ח:סעיף|29|דין המדינה}}
{{ח:ת}} חוק זה יחול על המדינה.

{{ח:סעיף|30|שינוי התוספות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} השר, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי, בצו –
{{ח:תת|(1)}} לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}};
{{ח:תת|(2)}} להוסיף על {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}}, לאחר התייעצות עם שר האוצר, וכן לשנות, לאחר התייעצות עם שר האוצר, פרטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} שהוספו בצו;
{{ח:תת|(3)}} להוסיף על {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}}.

{{ח:סעיף|31|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), תקנות הקובעות סדרי דין בכל ענין הנוגע לבקשה לאישור או לתובענה ייצוגית, לא יהיו טעונות אישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.

{{ח:סעיף|32|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|33|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|בחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|34|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|35|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים|בחוק ההגבלים העסקיים, התשמ״ח–1988}}.}}

{{ח:סעיף|36|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות)|בחוק למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות), התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:סעיף|37|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|38|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שכר שווה לעובדת ולעובד|בחוק שכר שווה לעובדת ולעובד, התשנ״ו–1996}}.}}

{{ח:סעיף|39|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:סעיף|40|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}}.}}

{{ח:סעיף|41|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לענינים מינהליים|בחוק בתי משפט לענינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|42|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}.}}

{{ח:סעיף|43|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים)|בחוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים), התשס״ה–2005}}.}}

{{ח:סעיף|44|חובת התקנת תקנות בענין אגרות}}
{{ח:ת}} השר יביא תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 83|סעיפים 83(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|ו־108(א)(4) לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, בענין אגרות בהליכים לפי חוק זה, לאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת בתוך שישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.

{{ח:סעיף|45|תחילה, תחולה והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתם של {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5(א)(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|10(ב)}} לענין משלוח הודעה למנהל בתי המשפט בדבר צירוף אדם לקבוצה, {{ח:פנימי|סעיף 14|14(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16(ד)(3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18(ג)}} לענין משלוח הודעה למנהל בתי המשפט בדבר הגשת בקשה לאישור הסדר פשרה, {{ח:פנימי|סעיף 19|19(ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25(ד)}} לענין הפניה לפנקס, {{ח:פנימי|סעיף 25|ו־25(ז)}}, בתוך שלושים ימים ממועד תחילת ניהול הפנקס, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28(ג)}}.
{{ח:תת|(ב)}} ההוראות לפי חוק זה, למעט הוראות תקנות בענין אגרות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 44|בסעיף 44}}, יחולו גם על בקשות לאישור תובענה ייצוגית ועל תובענות ייצוגיות, אשר היו תלויות ועומדות לפני בית משפט ביום פרסומו של חוק זה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} היתה תלויה ועומדת ביום פרסומו של חוק זה, בקשה לאישור תובענה ייצוגית, שמתקיים בה אחד התנאים המפורטים להלן, יראו אותה, לענין מנין תקופת ההתיישנות, כאילו הוגשה ביום פרסומו של חוק זה:
{{ח:תתתת|(א)}} הבקשה הוגשה שלא לפי אחד ההסדרים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיפים 32 עד 43}} כנוסחם ערב ביטולם בחוק זה;
{{ח:תתתת|(ב)}} עילתה אינה בגדר העילות שהיה ניתן לאשר בשלהן תובענה ייצוגית לפי אחד ההסדרים כאמור בפסקת משנה (א).
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בכל דין, נדחתה בקשה לאישור תובענה ייצוגית כאמור בפסקה (1) לפני פרסומו של חוק זה, יבוא במנין תקופת ההתיישנות של התביעה נושא הבקשה הזמן שבין הגשת הבקשה ובין דחייתה; לענין זה, ”דחייה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ההתיישנות#סעיף 15|בסעיף 15 לחוק ההתיישנות, התשי״ח–1958}}.
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף קטן זה לא יחולו לענין תקופת ההתיישנות של תביעה אישית המוגשת בידי מי שהגיש בקשה לאישור תובענה ייצוגית כאמור בפסקה (1), בשל העילה נושא הבקשה לאישור.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} בקשות לאישור שהוגשו מיום פרסומו של חוק זה עד יום תחילתן של תקנות בענין אגרות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 44|בסעיף 44}} וכן תובענות ייצוגיות שאושרו בבקשות לאישור כאמור, יהיו פטורות מתשלום אגרת בית משפט.
{{ח:תתת|(2)}} היתה תלויה ועומדת ביום פרסומו של חוק זה בקשה לאישור תובענה ייצוגית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(ב)(2)}}, יורה בית המשפט הדן בבקשה על העברתה לבית משפט לענינים מינהליים; היתה תלויה ועומדת ביום פרסומו של חוק זה תובענה ייצוגית בתביעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(ב)(2)}}, רשאי בית המשפט הדן בתובענה להעבירה לבית משפט לענינים מינהליים בהתחשב בשלב שאליו הגיע הדיון בתובענה; בית משפט לענינים מינהליים שאליו הועברה בקשה או תובענה לפי פסקה זו, יהיה רשאי להמשיך לדון בה מן השלב שבו הפסיק קודמו.
{{ח:תתת|(3)}} לענין בקשה לאישור תובענה ייצוגית בתביעת השבה נגד רשות אשר הוגשה לפני יום פרסומו של חוק זה, יראו את יום פרסומו של חוק זה כמועד לתחילת מנין התקופה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(א)}}, במקום המועד שבו הוגשה הבקשה לאישור.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1 – ההגדרה ”רשות ציבורית“}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)}} – תביעה שניתן להגיש בה בקשה לאישור תובענה ייצוגית)}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} תביעה נגד עוסק, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|בחוק הגנת הצרכן}}, בקשר לענין שבינו לבין לקוח, בין אם התקשרו בעסקה ובין אם לאו.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} תביעה נגד מבטח, סוכן ביטוח או חברה מנהלת, בקשר לענין, לרבות חוזה ביטוח או תקנון קופת גמל, שבינם לבין לקוח, לרבות מבוטח או עמית, בין אם התקשרו בעסקה ובין אם לאו.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} תביעה נגד תאגיד בנקאי, בקשר לענין שבינו לבין לקוח, בין אם התקשרו בעסקה ובין אם לאו.

{{ח:סעיף*|3א||תיקון: תשע״ו־2, תשע״ז|עוגן=תוספת 2 פרט 3א}}
{{ח:ת}} תביעה נגד נותן שירותים פיננסיים, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}}, בקשר לעניין שבינו לבין לקוח, בין שהתקשרו בעסקה ובין שלא.

{{ח:סעיף*|3ב||תיקון: תשפ״ג|עוגן=תוספת 2 פרט 3ב}}
{{ח:ת}} תביעה נגד חברת תשלומים כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ״ג–2023}}, או מי שבידו רישיון ייזום בסיסי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|בחוק האמור}}, בקשר לעניין שבינם לבין לקוח, בין שהתקשרו בעסקה ובין שלא.

{{ח:סעיף*|3ג||תיקון: תשפ״ג|עוגן=תוספת 2 פרט 3ג}}
{{ח:ת}} תביעה נגד בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי|בחוק שירות מידע פיננסי, התשפ״ב–2021}}, בקשר לעניין שבינו לבין לקוח, בין שהתקשרו בעסקה ובין שלא.

{{ח:סעיף*|3ד||תיקון: תשפ״ג|עוגן=תוספת 2 פרט 3ד}}
{{ח:ת}} תביעה נגד מוסד לגמילות חסדים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים|בחוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים, התשע״ט–2019}}, בקשר לעניין שבינו לבין לקוח, בין שהתקשרו בעסקה ובין שלא.

{{ח:סעיף*|4||תיקון: תשע״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 4}}
{{ח:ת}} תביעה בעילה לפי {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית|חוק התחרות הכלכלית}}.

{{ח:סעיף*|4א||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 2 פרט 4א}}
{{ח:ת}} תביעה בקשר לניהול זירת סוחר לרבות תביעה נגד נותן שירותים מטעמה של חברה בעלת רישיון זירה ובכלל זה שירותי שיווק; לעניין זה, ”זירת סוחר“ ו”רישיון זירה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ז3|בפרק ז׳3 לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף*|5||תיקון: תשע״ד־3|עוגן=תוספת 2 פרט 5}}
{{ח:ת}} תביעה בעילה הנובעת מזיקה לנייר ערך או ליחידה; לענין זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זיקה“ – בעלות, החזקה, רכישה או מכירה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות}}, לרבות יחידה של קרן חוץ המוצעת לציבור בישראל, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|באותו חוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}} וכן ניירות ערך כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 2 פרט 6}}
{{ח:ת}} תביעה בקשר למפגע סביבתי נגד גורם המפגע; לענין זה, ”גורם המפגע“, ”מפגע סביבתי“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות)|בחוק למניעת מפגעים סביבתיים}}.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 2 פרט 7}}
{{ח:ת}} תביעה בעילה לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים|חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים, התשס״א–2000}}.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 2 פרט 8}}
{{ח:תת|(1)}} תביעה בעילה של הפליה בעבודה, לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ״ח–1988}}.
{{ח:תת|(2)}} תביעה בעילה כאמור לפי {{ח:חיצוני|חוק שכר שווה לעובדת ולעובד|חוק שכר שווה לעובדת ולעובד, התשנ״ו–1996}}.

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת 2 פרט 9}}
{{ח:תת|(1)}} תביעה בעילה לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#פרק ד|פרקים ד׳}}, {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#פרק ה|ה׳}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#פרק ה1|או ה׳1 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות}}.
{{ח:תת|(2)}} תביעה בעילה לפי הוראות הנגישות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19א|בסעיף 19א לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות}}.
{{ח:תת|(3)}} תביעה בעילה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים)|חוק שידורי טלוויזיה (כתוביות ושפת סימנים), התשס״ה–2005}}.

{{ח:סעיף*|10||תיקון: תשס״ז, תשע״ד־2, תשע״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 10}}
{{ח:תת|(1)}} תביעה בעילה אשר לבית דין אזורי לעבודה הסמכות הייחודית לדון בה לפי {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 24|סעיף 24(א)(1), (1א) או (3) לחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}, ובלבד שלא נדרש במסגרתה סעד של פיצויי הלנת קצבה, פיצויי הלנת שכר או פיצויי הלנת פיצויי פיטורים לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר#סעיף 16|סעיפים 16}}, {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר#סעיף 17|17}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר#סעיף 20|ו־20}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|לחוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}.
{{ח:תת|(2)}} תביעה של עובד בעילה לפי {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום#סעיף 6א|סעיף 6א לחוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}}, תביעה של עובד בעילה לפי {{ח:חיצוני|חוק הזכות לעבודה בישיבה ובתנאים הולמים#סעיף 2|סעיפים 2 עד 3ב לחוק הזכות לעבודה בישיבה ובתנאים הולמים, התשס״ז–2007}}, או לפי {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}}.
{{ח:תת|(3)}} בפרט זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תביעה“ – למעט תביעה של עובד שחל עליו הסכם קיבוצי המסדיר את תנאי עבודתו, והמעסיק של אותו עובד או ארגון מעבידים שהוא חבר בו, צד להסכם הקיבוצי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסכם קיבוצי“ – הסכם קיבוצי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|חוק הסכמים קיבוציים, התשי״ז–1957}}, או הסדר קיבוצי בכתב.

{{ח:סעיף*|11||תיקון: ק״ת תשע״ח־2, בג״ץ 3715/18, תשפ״ד|עוגן=תוספת 2 פרט 11}}
{{ח:ת}} תביעה נגד רשות להשבת סכומים שגבתה שלא כדין, כמס, אגרה או תשלום חובה אחר, וכן תביעה נגד רשות מקרקעי ישראל כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק רשות מקרקעי ישראל|בחוק רשות מקרקעי ישראל, התש״ך–1960}}, להשבת סכומים שגבתה שלא כדין במסגרת פעילותה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות מקרקעי ישראל|אותו חוק}}, אף אם אינם בגדר תשלום חובה; תביעה כאמור תוגש לפי פרט זה בלבד.

{{ח:סעיף*|12||תיקון: תשס״ח־2|עוגן=תוספת 2 פרט 12}}
{{ח:ת}} תביעה נגד מפרסם כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 30א|בסעיף 30א לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}, בעילה לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 30א|הסעיף האמור}}.

{{ח:סעיף*|13||תיקון: תשע״א|עוגן=תוספת 2 פרט 13}}
{{ח:ת}} תביעה נגד חברה להפעלת מערכת סליקה פנסיונית מרכזית, בקשר להעברת מידע או כספים באמצעות מערכת סליקה פנסיונית מרכזית; לעניין זה, ”חברה להפעלת מערכת סליקה פנסיונית מרכזית“ ו”מערכת סליקה פנסיונית מרכזית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים), התשס״ה–2005}}.

{{ח:סעיף*|13א||תיקון: תשפ״ג|עוגן=תוספת 2 פרט 13א}}
{{ח:ת}} תביעה נגד בעל רישיון כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים), התשס״ה–2005}}, בקשר לעניין שבינו לבין לקוח, בין שהתקשרו בעסקה ובין שלא.

{{ח:סעיף*|14||תיקון: תשע״ד|עוגן=תוספת 2 פרט 14}}
{{ח:ת}} תביעה של מחזיק במניות או באמצעי שליטה בתאגיד מדורג או מחזיק במכשיר פיננסי שנקבע לגביו דירוג, נגד חברת דירוג, בעילה לפי כל דין הנובעת מדירוג; לעניין זה, ”תאגיד מדורג“, ”מכשיר פיננסי“, ”דירוג“ ו”חברת דירוג“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי|בחוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי, התשע״ד–2014}}.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ד)}} – סייג לתובענה ייצוגית בדרך של הצטרפות)}}}}

{{ח:סעיף*|1||תיקון: תשע״ט|עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} תביעה בעילה לפי {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית|חוק התחרות הכלכלית}}.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשע״ד־3|עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} תביעה בעילה הנובעת מזיקה לנייר ערך או ליחידה; לענין זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זיקה“ – בעלות, החזקה, רכישה או מכירה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}}, לרבות יחידה של קרן חוץ המוצעת לציבור בישראל, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|באותו חוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}} וכן ניירות ערך כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום א׳ באדר התשס״ו (1 במרס 2006).}}
* '''אהוד אולמרט'''
ממלא מקום ראש הממשלה
* '''ציפי לבני'''
שרת המשפטים
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''ראובן ריבלין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]