תקנות החשמל (מיתקני חשמל בחצרים חקלאיים במתח עד 1000 וולט)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החשמל (מיתקני חשמל בחצרים חקלאיים במתח עד 1000 וולט), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 1104|תקנות החשמל (מיתקני חשמל בחצרים חקלאיים במתח עד 1000 וולט)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5375.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1036|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11719.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע4||'''הערות הסבר מטעם משרד האנרגיה והתשתית:'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} בחצרים חקלאיים קיימות סכנות מיוחדות:
{{ח:תת|(1)}} בעלי חיים הולכי ארבע רגישים יותר לחישמול;
{{ח:תת|(2)}} בעלי חיים זעירים, כגון עופות בלולים, תלויים במיוחד בפעולתם התקינה של מערכות שונות החיוניות לקיומם כגון מערכות איוורור ומערכות לשמירת טמפרטורה אופפת נאותה;
{{ח:תת|(3)}} קיימת, בדרך כלל, סכנה מוגברת של חישמול לבני אדם ולבעלי חיים כתוצאה מטבעם של התנאים הסביבתיים כגון:
{{ח:תתת|(א)}} לחות יתר;
{{ח:תתת|(ב)}} אדים כימיים אגרסיביים;
{{ח:תתת|(ג)}} חומצות ומלחים;
{{ח:תתת|(ד)}} דשנים ואבק;
{{ח:תת}} כמו כן קיימת סכנה מוגברת של שריפה עקב הימצאות חומרים דליקים כגון:
{{ח:תתת|(א)}} קש;
{{ח:תתת|(ב)}} תערובת מזון יבשה.
{{ח:ת}} מכל הטעמים הללו יש צורך בהחמרה בתנאי התקנתם של מיתקני חשמל.

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הגנה בפני חישמול}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: התקנת מוליכי המיתקן}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: מיתוגם והגנתם של מוליכי המיתקן}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: ציוד חשמלי}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת: {{מוקטן|דוגמה לביצוע השוואת פוטנציאלים בחצרים חקלאיים}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איפוס“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה מפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|בתקנות הארקות ואמצעי הגנה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארקת הגנה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה מפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|בתקנות הארקות ואמצעי הגנה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם פחת“ (residual current) -סכום וקטורי של הזרמים במוליכים חיים של מעגל בנקודה כלשהי שבו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חצרים חקלאיים“ – מקום המשמש לצרכים חקלאיים, ובכלל זה מבנה המשמש לגידול בעלי חיים ולטיפול בהם, או לאחסון ולעיבוד של מזון לבעלי חיים או של דשנים, חממה ובריכת מדגה, ולמעט שטחים המשמשים לגידולי שדה, מטעים ופרדסים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”IPXXX“ – דרגת הגנה כמשמעותה בתקן ישראלי ת״י 981;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק פחת“ – מפסק המיועד לנתק אוטומטית מיתקן חשמלי המוגן על ידו ממקור הזינה במקרה של הופעת זרם פחת כתוצאה מקצר לאדמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך“ – מתח בין מוליכים העולה על 24 וולט ואינו עולה על 1000 וולט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך מאוד“ – מתח בין מוליכים שאינו עולה על 24 וולט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קו“ – מעגל המחבר לוח חשמל בזרם חילופין למקור אספקה או מקור זינה, ישירות או דרך מבטח, ובמיתקנים כמפורט להלן – גם לחלק המיתקן המפורט לצידם:
{{ח:תתת|(1)}} במיתקן ייצור, לרבות מיתקן פוטו־וולטאי – למהפך או לממיר;
{{ח:תתת|(2)}} במיתקן אגירה – לממיר;
{{ח:תתת|(3)}} במיתקן מסוים אחר שאישר המנהל – לחלק שאישר המנהל לגבי אותו מיתקן ובהתאם לתנאים שיקבע לגביו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הארקות ואמצעי הגנה“ – {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה מפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה מפני חישמול במתח עד 1000 וולט), התשנ״א–1991}};
{{ח:ת}} מונחים אחרים בתקנות אלה יפורשו כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק}} ובתקנות אחרות שלפיו.
{{ח:ת}} {{מוקטן|* הכינוי המקובל בתקנים של הנציבות הבין־לאומית לאלקטרוטכניקה (IEC).}}

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הגנה בפני חישמול}}

{{ח:סעיף|2|התקנת מיתקן החשמל|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתכנן אדם, לא יתקין ולא יפקח על התקנה, לא יבדוק ולא יתקן מיתקן חשמלי בחצרים חקלאיים אלא אם כן הוא חשמלאי.
{{ח:תת|(א1)}} לא יתקין אדם מיתקן חשמלי בחצרים חקלאיים אלא לפי תוכנית שתוכננה על ידי מתכנן המיתקן (להלן – התוכנית).
{{ח:תת|(ב)}} כל ציוד חשמלי המותקן בחצרים חקלאיים יתאים לתקן החל עליו.

{{ח:סעיף|3|אמצעי הגנה בפני חישמול|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} הגנה בפני חישמול תהיה כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ושיטות הגנות בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|בתקנות החשמל (הארקות ושיטות הגנות בפני חישמול במתח עד 1000 וולט), התשמ״ד–1984}}, ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} המיתקן יהיה מוגן באמצעי הגנה בפני חישמול באחת משיטות ההגנה האלה: איפוס, הארקת הגנה או מתח נמוך מאוד, בהתאם לקבוע בתוכנית; במיתקן המוגן באמצעי הגנה איפוס או הארקת הגנה, יותקן מפסק פחת אחד או יותר, בהתאם לקבוע בתוכנית, עם זרם הפעלה מרבי כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} 0.03 אמפר להגנה על מעגלים סופיים המזינים בתי תקע לזרם נקוב עד 32 אמפר;
{{ח:תתתת|(ב)}} 0.1 אמפר להגנה על מעגלים סופיים המזינים בתי תקע לזרם נקוב מעל 32 אמפר;
{{ח:תתתת|(ג)}} 0.3 אמפר להגנה על קו ללוחות חשמל; לעניין זה, ייחשב המהפך במיתקן פוטו־וולטאי וממיר במיתקן אגירת אנרגיה, כלוח חשמל;
{{ח:תתת|(2)}} במיתקן קבוע המוגן באמצעי הגנה איפוס או הארקת הגנה יותקן מוליך הארקה גם אם כל המכשירים הם מסוג II.
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בתקנת משנה (א)(1), קו שבין הלוח הראשי של המיתקן לבין הלוח לזרם חילופין של מיתקן פוטו־וולטאי או מיתקן אגירה או לבין חלק שאישר המנהל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה (3) להגדרה ”קו“}}, אפשר שלא יוגן באמצעות מפסק פחת ובלבד שבעל רישיון חשמלאי מהנדס אישר זאת ובהתקיים כל התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} סך זרמי הזליגה מהמהפכים במיתקן פוטו־וולטאי או מהממירים במיתקן אגירה בעבודה תקינה, עולה על 0.3 אמפר;
{{ח:תתת|(2)}} הקו יוטמן באדמה או יותקן בתעלת כבלים נפרדת משאר המעגלים של המיתקן;
{{ח:תתת|(3)}} אם הקו מותקן בתעלת כבלים נפרדת לפי פסקה (2), יתקיימו גם שני אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תעלת הכבלים הנפרדת תוגן בפני פגיעות מכניות בהתאם לאמור {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת מובלים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך)#סעיף 5|בתקנה 5 לתקנות החשמל (התקנת מובלים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך), התשס״ג–2002}};
{{ח:תתתת|(ב)}} התקנת הכבל בתוך תעלת הכבלים הנפרדת תהיה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת כבלים במתח שאינו עולה על מתח נמוך)#סעיף 11|תקנה 11 לתקנות החשמל (התקנת כבלים במתח שאינו עולה על מתח נמוך), התש״ס–2000}}.
{{ח:תת|(ב)}} נמצאים בעלי חיים בחצרים החקלאיים תותקן מערכת להשוואת פוטנציאלים של כל הגופים המתכתיים ותעלות הנוזלים כמתואר {{ח:פנימי|תוספת|באיור שבתוספת}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות תקנת משנה (א) ותקנת משנה (א1) יחולו גם על מיבני מגורים או מיבנים אחרים הצמודים למיבנים חקלאיים אם קיימת אפשרות של העברת מתח ביניהם כגון על ידי צנרת או חלקי מיבנה.
{{ח:תת|(ד)}} מתכנן מיתקן יתכננו בהתאם להוראות תקנה זו, מתקין מיתקן יתקינו בהתאם להוראות תקנה זו, ובודק המיתקן יבדוק בעת בדיקה שהוא מבצע לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|תקנה 19}} כי המיתקן עומד בהוראות תקנה זו.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: התקנת מוליכי המיתקן}}

{{ח:סעיף|4|המיתקן הקבוע}}
{{ח:תת|(א)}} במיתקן קבוע, למעט בלוחות חשמל, ישתמשו בכבלים בלבד. הכבלים יהיו מסוג ”טנט“ או ”טחנט“ לפחות, כמשמעותם בתקן ישראלי ת״י 473 והמעטה החיצוני יהיה מחומר פלסטי.
{{ח:תת|(ב)}} הכבלים והמובילים יותקנו כך שלא תהיה גישה אליהם לבעלי חיים או שיוגנו מיכנית בפני בעלי חיים.
{{ח:תת|(ג)}} בחצרים חקלאיים עבירים לכלי רכב יותקן כבל באדמה או באויר בגובה העולה על 5.0 מטרים מפני הקרקע וזאת לאחר שקיעתו בטמפרטורה 60° צלסיוס; אין להתקין הסתעפות מכבל אוירי בין שתי נקודות חיזוק שלו.

{{ח:סעיף|5|זינת ציוד נייח או מיטלטל}}
{{ח:ת}} זינת ציוד נייח או מיטלטל תהיה בפתיל בעל תכונות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מעטה מגומי או מנאופרן;
{{ח:תת|(2)}} בידוד גומי בין מוליכים, למתח עד 750 וולט לפחות;
{{ח:תת|(3)}} מוליכים שזורים גמישים,
{{ח:ת}} במקומות בהם קיימים תנאים מיכניים או כימיים מסוכנים במיוחד יש להשתמש בפתילים מתאימים או בפתילים עם הגנה מתאימה.

{{ח:סעיף|6|חיבור ציוד חשמלי על מכונה}}
{{ח:ת}} החיבורים החשמליים בין רכיבים שונים הממוקמים על אותה מכונה חקלאית ייקבעו באופן יציב ובר־קיימא.

{{ח:סעיף|7|מעבר פתיל דרך קיר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (מעגלים סופיים הניזונים במתח נמוך)#סעיף 32|בתקנה 32(ג) של תקנות החשמל (מעגלים סופיים הניזונים במתח נמוך), התשמ״ה–1984}}, מותר מעבר פתיל דרך קיר ובלבד שיוגן באמצעות מַכֵפֵּש מחומר מבדד הבולט משני צדי הקיר.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: מיתוגם והגנתם של מוליכי המיתקן}}

{{ח:סעיף|8|מיתוג המיתקן וחלקיו}}
{{ח:תת|(א)}} המיתקן יתוכנן ויותקן כך שניתן יהיה למתג –
{{ח:תתת|(1)}} את המיתקן בשלמותו;
{{ח:תתת|(2)}} כל מיבנה נפרד בשלמותו;
{{ח:תתת|(3)}} חלקי מיבנה מוגדרים, בשלמותם, במידת הצורך.
{{ח:תת|(ב)}} המיתוג יחול לפחות על כל מוליכי המופעים ויבוצע באמצעות מפסק שהגישה אליו תהיה נוחה ומצבו ”מחובר“ או ”מופסק“ יהיה ברור חזותית.

{{ח:סעיף|9|מיתוג מכשיר לשימוש עונתי}}
{{ח:ת}} מכשיר המשמש לצרכים עונתיים בלבד כגון: משאבה לבריכת דגים או מכונה לאריזת סוג מסויים של תוצרת חקלאית, המחובר דרך קבע, ימותג באמצעות מפסק המיועד לצורך זה בלבד שיסומן בהתאם.

{{ח:סעיף|10|מניעת התנעה בלתי מבוקרת}}
{{ח:ת}} מכשיר שהתנעתו הבלתי מבוקרת עלולה לגרום לסכנה, יצוייד בהתקן המבטיח את ניתוקו במקרה של העדר מתח ויחייב פעולה ידנית להפעלתו המחודשת.

{{ח:סעיף|11|הגנה בפני זרם יתר}}
{{ח:תת|(א)}} ההגנה בפני זרם יתר תותקן תמיד בתחילתו של המעגל בלוח.
{{ח:תת|(ב)}} מעגלים עד 50 אמפר יוגנו באמצעות מפסקים אוטומטיים זעירים; מעגלים לזרמים גבוהים יותר יוגנו באמצעות מפסקים אוטומטיים.
{{ח:תת|(ג)}} מעגלים המשמשים לתאורה בלבד במתח נמוך יתוכננו ויותקנו לזרמים שלא יעלו על 16 אמפר.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: ציוד חשמלי}}

{{ח:סעיף|12|דרגות הגנה של ציוד חשמלי}}
{{ח:תת|(א)}} לוחות, שנאים ותיבות חיבורים וסעף יהיו בעלי דרגת הגנה IP54X לפחות או שיוגנו על ידי מיקומם בתיבות מתאימות או בחלל מופרד כגון חדרון.
{{ח:תת|(ב)}} מכונות חקלאיות תהיינה בעלות דרגת הגנה של IP44X לפחות אולם תיבות חיבורים, בקרה ופיקוד הממוקמים על מכונות כאמור יהיו בעלי דרגת הגנה של IP54X לפחות.

{{ח:סעיף|13|תקעים ובתי־תקע}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקנו בתי תקע בקרבת חומרים דליקים.
{{ח:תת|(ב)}} במקומות של סכנה מיכנית מוגברת יותקנו בתי תקע המתאימים לתקן ישראל ת״י 1109; במקומות של סכנה מוגברת של התפוצצות יש לנהוג כנדרש בתקן ישראלי ת״י 786.
{{ח:תת|(ג)}} באותם חצרים חקלאיים תישמר חליפות בין תקעים ובתי תקע המיועדים לאותו מתח, זרם ומספר הקטבים, ואולם אסור שתהיה חליפות בין תקעים ובתי תקע לסוגי מתחים, זרמים או למספר קטבים שונים.

{{ח:סעיף|14|מנורות}}
{{ח:ת}} במקומות שבהם קיימת אפשרות של נגיעה במנורות (גופי תאורה) תוך כדי תהליך העבודה החקלאית הרגילה, הן תהיינה מסוג II, ובמקומות שבהם קיימת סכנה מוגברת עקב לחות גבוהה במיוחד או התזת מים על המנורות, הן תהיינה בדרגת הגנה IP54X לפחות.

{{ח:סעיף|15|מכשירי חימום}}
{{ח:תת|(א)}} מכשירי חימום קורנים יותקנו במרחק מתאים מחומר דליק או מבעל חיים, בהתאם להוראות היצרן, אולם לא יפחת המרחק מ־0.5 מטר. במקומות שבהם מצויים קני קש או נסורת לשם ריפוד, אין להשתמש במכשירי חימום קורנים.
{{ח:תת|(ב)}} מיתקנים לחימום רצפות או קרקע יותקנו הרחק מחלקי מבנה דליקים, מיתקנים כאמור יהיו –
{{ח:תתת|(1)}} מסוג II, כשגם מוליכי החימום הם בעלי בידוד כפול; או
{{ח:תתת|(2)}} מוזנים ממקור זינה מופרד במתח שאינו עולה על 24 וולט.

{{ח:סעיף|16|גדר חשמלית}}
{{ח:תת|(א)}} מכשיר המזין גדר חשמלית וכן מוליכי החיבור המגיעים אליו לא יותקנו במקומות שיש בהם סכנת התלקחות.
{{ח:תת|(ב)}} ביציאה של מוליכי החיבור ממבנה יותקן, מחוץ למבנה, התקן הגנה מתאים בפני חדירת מתחי יתר וברקים; התקן ההגנה ייקבע על גבי חומר בלתי דליק או כבה מאליו.

{{ח:סעיף|17|מערכות איוורור חיוניות}}
{{ח:ת}} אספקת החשמל למערכות איוורור חיוניות במבנים לגידול בעלי חיים תבטיח את פעולתם התקינה של מיתקנים אלה; במקרים של תקלה במערכת כאמור תינתן התראה בלתי תלויה במתח הזינה של המערכת או תופעל מערכת חילופית; קיימים במבנה מאווררים אחדים, הם יוזנו ממעגלים שונים ויוגנו באמצעות מפסקי מגן שונים.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|18|תחזוקה|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} עבודות תחזוקה במיתקן יתבצעו לכל הפחות אחת לשנה, בידי בעל רישיון חשמלאי המתאים לגודל המיתקן; על מחזיק המיתקן לוודא את ביצוע התחזוקה כאמור; התגלה במיתקן ליקוי או פגם – יתוקנו בהקדם האפשרי; התגלה ליקוי או פגם המהווה סכנה מיידית לנפש או לרכוש – ינותק המיתקן ממתח מייד ולא יחובר מחדש עד שהפגם או הליקוי יתוקן והמיתקן ייבדק על ידי בעל רישיון ”חשמלאי בודק“ המתאים לגודל המיתקן ויימצא כשיר להפעלה.

{{ח:סעיף|19|בדיקת שינוי המיתקן|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} מיתקן בחצרים חקלאיים ייבדק בידי בעל רישיון ”חשמלאי בודק“ המתאים לגודל המיתקן לפני הפעלתו הראשונה ואחת לחמש שנים לפחות מאותו מועד וכן בעת כל שינוי יסודי בו; בתקנות אלה, ”שינוי יסודי“ – הגדלת חיבור, החלפת לוח או תוספת מעגל.

{{ח:סעיף|20|אחריות}}
{{ח:ת}} חובה המוטלת לפי תקנות אלה יראו אותה כמוטלת על מתכנן המיתקן, מתקינו, בעלו, מחזיקו או מפעילו, הכל לפי הענין, והוא כאשר אין כוונה אחרת משתמעת.

{{ח:סעיף|21|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על כל מיתקן בחצרים חקלאיים שהותקן או שנעשה בו שינוי יסודי, לאחר תחילתן.

{{ח:סעיף|22|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שנה מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ב)}})}}}}
{{ח:קטע3||דוגמה לביצוע השוואת פוטנציאלים בחצרים חקלאיים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(איור הושמט)}}

{{ח:חתימות|ה׳ בתמוז התשנ״א (17 ביוני 1991)}}
* '''יובל נאמן'''
שר האנרגיה והתשתית
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]