חוק שירות המדינה (גמלאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], תש״ל–1970}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001392}} '''נוסח קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשט״ו, 135|חוק שירות המדינה (גמלאות)|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_209615.pdf}}, {{ח:תיבה|VIII|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_ec_517968.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 51|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_209614.pdf}}, {{ח:תיבה|173|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_211829.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 59|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209613.pdf}}, {{ח:תיבה|XII|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_ec_517985.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 64|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209612.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 120|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209611.pdf}}, {{ח:תיבה|290|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209610.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 176|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_209609.pdf}}, {{ח:תיבה|201|ת״ט}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 30|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_209608.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 77|חוק בית הדין לעבודה|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_211655.pdf}}, {{ח:תיבה|120|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209607.pdf}}.

'''נוסח משולב:''' {{ח:תיבה|ס״ח תש״ל, 65|חוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב]|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_311010.pdf}}, {{ח:תיבה|120|תיקון מס׳ 10 לחוק שירות המדינה (גמלאות)|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209607.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 107|הוראות מעבר|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209625.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 78|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209606.pdf}}, {{ח:תיבה|80|תיקון לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209759.pdf}}, {{ח:תיבה|82|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209605.pdf}}, {{ח:תיבה|200|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209604.pdf}}, {{ח:תיבה|255|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 80|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317775.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 128|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209602.pdf}}, {{ח:תיבה|238|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209261.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 10|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209601.pdf}}, {{ח:תיבה|10|תיקון מס׳ 11 והוראות מעבר|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209599.pdf}}, {{ח:תיבה|18|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209598.pdf}}, {{ח:תיבה|97|תיקון מס׳ 2 לחוק שירות עבודה בשעת חירום|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209575.pdf}}, {{ח:תיבה|163|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209597.pdf}}, {{ח:תיבה|249|תיקון מס׳ 10 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209600.pdf}}, {{ח:תיבה|273|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209596.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 82|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209595.pdf}}, {{ח:תיבה|100|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209594.pdf}}, {{ח:תיבה|106|תיקון מס׳ 18|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209593.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 152|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209592.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 26|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209591.pdf}}, {{ח:תיבה|124|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209590.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 102|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209589.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 139|תיקון מס׳ 22 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209588.pdf}}, {{ח:תיבה|171|תיקון מס׳ 23|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209587.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 184|תיקון מס׳ 24|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210477.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 124|תיקון מס׳ 25|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210560.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 44|תיקון מס׳ 26|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210624.pdf}}, {{ח:תיבה|55|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210595.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 12|תיקון מס׳ 28|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210645.pdf}}, {{ח:תיבה|14|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210698.pdf}}, {{ח:תיבה|99|הוראת שעה (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210761.pdf}}, {{ח:תיבה|99|חוק הגמלאות (השלמה לתוספת היוקר)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210760.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 20|תיקון מס׳ 29|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210731.pdf}}, {{ח:תיבה|189|תיקון מס׳ 30|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210775.pdf}}, {{ח:תיבה|190|תיקון מס׳ 31|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210736.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 142|הוראת שעה [תשמ״ט] (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211721.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 63|תיקון מס׳ 32|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210849.pdf}}, {{ח:תיבה|64|תיקון מס׳ 33|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210883.pdf}}, {{ח:תיבה|117|תיקון מס׳ 34|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210892.pdf}}, {{ח:תיבה|162|תיקון מס׳ 35|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211673.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 85|תיקון מס׳ 9 לחוק שירות המדינה (משמעת)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211017.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 33|תיקון מס׳ 37|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211343.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 86|הגדלת קיצבה לגמלאי משרד התקשורת|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211387.pdf}}, {{ח:תיבה|183|תיקון מס׳ 27 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211433.pdf}}, {{ח:תיבה|211|תיקון מס׳ 38|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211425.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 80|חוק להגברת הצמיחה והתעסוקה ולהשגת יעדי התקציב לשנת הכספים 1998 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211461.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 120|תיקון מס׳ 40|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211622.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 495|תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300401.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 150|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300554.pdf}}, {{ח:תיבה|510|תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד לגמלאי שירותי הביטחון, המשטרה ושירות בתי הסוהר|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300547.pdf}}, {{ח:תיבה|602|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-1865.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 83|תיקון מס׳ 42|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300591.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 51|חוק גיל פרישה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300990.pdf}}, {{ח:תיבה|130|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 126|חוק השבת קצבה לבן זוג שנישא בשנית ונישואיו השניים פקעו (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299625.pdf}}, {{ח:תיבה|914|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299984.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 152|חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299980.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 447|תיקון מס׳ 48|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300849.pdf}}, {{ח:תיבה|515|חוק שירות המילואים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300745.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 180|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1004|תיקון מס׳ 51|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301391.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 266|תיקון מס׳ 52|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301462.pdf}}, {{ח:תיבה|742|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301466.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 210|תיקון מס׳ 54|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301617.pdf}}, {{ח:תיבה|604|חוק להחלפת המונח מעביד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306572.pdf}}, {{ח:תיבה|703|חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303844.pdf}}, {{ח:תיבה|813|חוק השידור הציבורי|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303857.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 292|תיקון מס׳ 2 לחוק השידור הציבורי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_313946.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 655|תיקון מס׳ 4 לחוק השידור הציבורי הישראלי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_324296.pdf}}, {{ח:תיבה|738|תיקון מס׳ 58|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_340612.pdf}}, {{ח:תיבה|1143|תיקון מס׳ 59|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348256.pdf}}, {{ח:תיבה|1202|תיקון מס׳ 5 לחוק השידור הציבורי הישראלי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348673.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 242|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}, {{ח:תיבה|666|חוק שירות אזרחי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382429.pdf}}, {{ח:תיבה|928|תיקון מס׳ 7 לחוק השידור הציבורי הישראלי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382861.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 66|תיקון מס׳ 62|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_525593.pdf}}, {{ח:תיבה|135|תיקון מס׳ 63|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528240.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 164, 167|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2572039.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 639|תיקון מס׳ 43 לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4239853.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 409|חוק להשגת יעדי התקציב וליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2025 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6133485.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:פנימי|סעיף 107א|סעיף 107א(א)}}, הוראות חוק זה לא יחולו על מי שהתמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}} ביום הקובע לפי {{ח:פנימי|סעיף 107א|סעיף 107א(ג)}} או לאחריו, למעט בסייגים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 107ב|בסעיפים 107ב}} {{ח:פנימי|סעיף 107ג|ו־107ג}}; לפי {{ח:פנימי|סעיף 108ב|סעיפים 108ב}} {{ח:פנימי|סעיף 108ג|ו־108ג}}, הוראות חוק זה לא יחולו על סוהר חדש, שוטר חדש ועובד חדש בשירותי הביטחון שגויס אחרי יום 31.12.2003.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: גמלאות ושיעורן}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: תביעות ותשלומים}}

{{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1: הוראות מיוחדות בענין עובדי שירותי הבטחון}}

{{ח:פנימי|פרק ג2|פרק ג׳2: הוראות מיוחדות בעניין עובד רשות מקרקעי ישראל}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הוראות מיוחדות בענין גננות ומורים}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: תחולת החוק על שוטרים וסוהרים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: עובדים שעברו אל השירות או ממנו}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: סייגי בריאות, גיל ונכות}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳ – אי־תחולה}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן א|סימן א׳: עובדי המדינה}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן ב|סימן ב׳: סוהר, שוטר ועובד שירותי הביטחון}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 3א|תוספת שלישית א׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 6|תוספת שישית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ז־3, תשנ״ב־2, תשס״ב, תשס״ד־2, תשס״ו, תשס״ט, תשע״ד־3, תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בני זוג“ –
{{ח:תתת|(1)}} עובד או זכאי לקצבת פרישה, ואשתו לרבות הידועה בציבור כאשתו;
{{ח:תתת|(2)}} עובדת או זכאית לקצבת פרישה, ובעלה לרבות הידוע בציבור כבעלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן זוג לשעבר“, של עובד או עובדת, או של זכאי או זכאית לקצבת פרישה – אחד מהמפורטים להלן, שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי יועבר לו חלק מקצבת פרישה המגיעה לעובד או לעובדת שפרשו משירות:
{{ח:תתת|(1)}} מי שהיתה אשתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה, לרבות מי שהיתה ידועה בציבור כאשתו;
{{ח:תתת|(2)}} מי שהיה בעלה של העובדת או של הזכאית לקצבת פרישה, לרבות מי שהיה ידוע בציבור כבעלה;
{{ח:תתת|(3)}} פרוד של קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גיל פרישת חובה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גמלה“ – קצבּה או מענק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הטבות פרישה“ – גמלה, פיצויי פיטורים וכיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – יום שקבע שר האוצר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 107א|סעיף 107א(ג)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התרת נישואין“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג#סעיף 2|בסעיף 2(ד) לחוק יחסי ממון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה רפואית“ – הועדה המוסמכת לקבוע את כשרם הרפואי של בני אדם המתקבלים לשירות המדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת השירות“ – ועדת שירות המדינה שנתמנתה על פי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק המינויים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החיילים המשוחררים“ – {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), תש״ט–1949}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המינויים“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המשמעת“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|חוק שירות המדינה (משמעת), תשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני“ – {{ח:חיצוני|חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו|חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, התשע״ד–2014}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק יחסי ממון“ – {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג|חוק יחסי ממון בין בני זוג, התשל״ג–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק משפחות החיילים“ – {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק נכי המלחמה בנאצים“ – {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|חוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הנכים“ – {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות בטחון“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד ההעברה“ – 45 ימים מהמועד שבו מסר הממונה או מי שהוא הסמיכו לכך הודעה בדבר רישום הערה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 42ב|סעיף 42ב(ג)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד הפירוד“ – המועד שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק דין לאיזון, לפי העניין, כמועד שבו חל פירוד בין עובד או זכאי לקצבת פרישה ובין בן זוגו לשעבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מענק“ – תשלום חד־פעמי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – אדם שנפגע כשרו לעבודה וכתוצאה מכך אינו מסוגל לעשות עבודה שבן גילו ומינו מסוגל לעשותה, ואין זו פגיעת כושר ארעית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציב השירות“ – מי שנתמנה נציב שירות המדינה על פי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק המינויים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציגות עובדי המדינה“ – ארגון עובדי המדינה המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדי המדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוהר“ – מי שנמנה עם שירות בתי הסוהר לפי {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר|פקודת בתי הסוהר, 1946}}, לרבות סוהר מוסף זמני ולמעט סוהר חדש כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 108ב|בסעיף 108ב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד המדינה“ או ”עובד“ – מי שנתמנה לשירות המדינה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק המינויים}} וכן שוטר וסוהר, למעט עובד חדש כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 107א|בסעיף 107א}}, וכן למעט – על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 108|בסעיף 108}} – מי שנתקבל לשירות המדינה בנציגות ישראל בחוץ־לארץ במעמד עובד מקומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עומד ברשות עצמו“ – מי שהגיע לגיל 18, ובילדו ובנכדו של נפטר, לרבות ילדו החורג או המאומץ – מי שהגיע לגיל 20, ואם הוא בשירות סדיר לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}} או בשירות לאומי או בהתנדבות קהילתית לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות אזרחי|חוק שירות אזרחי, התשע״ז–2017}} – מי שהגיע לגיל 21, והכל פרט למי שאין לו הכנסה כדי מחייתו ואינו מסוגל לכלכל עצמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פירוד“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התרת נישואין;
{{ח:תתת|(2)}} קביעת הסדר איזון משאבים בידי בית משפט או בית דין על פי בקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג#סעיף 5א|סעיף 5א לחוק יחסי ממון}}, או קביעת הסדר אחר בידי בית משפט או בית דין לחלוקת רכוש בין בני זוג שנפרדו ובכלל זה לחלוקת קצבת פרישה ביניהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסק דין לאיזון“ – פסק דין לפי {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג#סעיף 5|סעיף 5(א) לחוק יחסי ממון}}, בדבר חלוקת נכסים בין בני זוג שנפרדו בשל פקיעת נישואין עקב מותו של עובד או של זכאי לקצבת פרישה או פסק דין אחר לחלוקת רכוש בין בני זוג שנפרדו, ובכלל זה לחלוקת קצבת פרישה ביניהם שניתן עקב מותו של עובד או של זכאי לקצבת פרישה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני“ – פסק דין שנקבעה בו, בין השאר, חלוקה של קצבת פרישה המגיעה לעובד שפרש משירות או לזכאי לקצבת פרישה, בין העובד או הזכאי לקצבת פרישה ובין בן זוגו לשעבר, בשל פירוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרוד של קבע“, של עובד או של זכאי לקצבת פרישה – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אשתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה, שחלה בינה ובין העובד או הזכאי כאמור פרידה של קבע;
{{ח:תתת|(2)}} בעלה של העובדת או של הזכאית לקצבת פרישה, שחלה בינו ובין העובדת או הזכאית כאמור פרידה של קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון“ – פרוד של קבע, שנקבע בפסק דין לאיזון כי הוא היה זכאי לחלק מקצבת הפרישה שהיתה מגיעה לעובד שנפטר אילולא פטירתו או לחלק מקצבת הפרישה של זכאי לקצבת פרישה שנפטר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרידה של קבע“ – מצב שבו מתקיים לגבי בני זוג אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חלפה שנה מיום שנפתח אחד מההליכים המפורטים להלן ואותו הליך לא נסגר בתקופה האמורה:
{{ח:תתתת|(א)}} הליך להתרת נישואין;
{{ח:תתתת|(ב)}} תביעה לחלוקת רכוש בין בני זוג, לרבות תביעה לפירוק שיתוף במקרקעין המשותפים לבני הזוג לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}}, במסגרת הליכי פירוד בין בני הזוג;
{{ח:תתתת|(ג)}} תביעה לפסק דין הצהרתי בדבר זכויות בני הזוג ברכוש במסגרת הליכי פירוד בין בני הזוג;
{{ח:תתתת|(ד)}} בקשה לקביעת הסדר איזון משאבים בידי בית משפט או בית דין לפי {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג#סעיף 5א|סעיף 5א(א) לחוק יחסי ממון}} או לקביעת הסדר אחר בידי בית משפט או בית דין לחלוקת רכוש בין בני זוג שנפרדו ובכלל זה לחלוקת קצבת פרישה ביניהם;
{{ח:תתתת|(ה)}} בקשה לנקוט אמצעים לשמירת זכויות, לפי {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג#סעיף 11|סעיף 11 לחוק יחסי ממון}};
{{ח:תתת|(2)}} קיים קרע בין בני הזוג או שבני הזוג חיים בנפרד, אף אם תחת קורת גג אחת, במשך תקופה מצטברת של 20 חודשים לפחות מתוך תקופה רצופה של שנתיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרישה משירות“ – יציאה לקצבה, מוות או פיטורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצבּה“ – קצבת פרישה או קצבת שאיר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצבת פרישה“ – סכום המשתלם מדי חודש לעובד שפרש משירותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצבת שאיר“ – סכום המשתלם מדי חודש לשאיריו של עובד או של עובד שפרש משירותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוטר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה|בפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל״א–1971}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השיעור להעברה“ – השיעור מקצבת הפרישה שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כשיעור שיועבר לבן הזוג לשעבר, או השיעור שנקבע בפסק דין לאיזון כשיעור שהיה מועבר לפרוד של קבע מקצבת הפרישה שהיתה מגיעה לזכאי לה אילולא נפטר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השיעור המשותף“ – השיעור המתקבל מחלוקת התקופה המשותפת שעד למועד הפירוד בתקופת השירות שעד למועד הפירוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות“ – שירות כעובד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה המשותפת“ – תקופה החלה בתקופת השירות, שנקבע לגביה בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק דין לאיזון, לפי העניין, כי נצברה במהלכה קצבת פרישה המשותפת לעובד או לזכאי לקצבת פרישה ולבן זוגו לשעבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספת לקצבה לפי חיקוק אחר“ – תוספת המגיעה לפי חיקוק אחר, לקצבה כהגדרתה בסעיף זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת שירות“ – תקופת שירות רצופה.

{{ח:סעיף|2|הפסקת רציפות מחמת פיטורים או התפטרות}}
{{ח:ת}} כדי להסיר ספק נאמר בזה:
{{ח:תת|(1)}} רציפות בשירות יראו כנפסקת מחמת פיטוריו או התפטרותו של עובד, אף אם מיד וללא הפסקה לאחר סיום שירותו עקב הפיטורים או ההתפטרות נתקבל שנית לשירות; הוראה זו אינה גורעת מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(4)}};
{{ח:תת|(2)}} התפטר או פוטר עובד מחלק של משרתו בלבד וקיבל הטבות פרישה עקב ההתפטרות או הפיטורים, יראו את שירותו בחלק המשרה שבעדו שולמו הטבות הפרישה כשירות שרציפותו נפסקה.

{{ח:סעיף|3|תקופות שאינן מפסיקות רציפות|תיקון: תשל״ו־4}}
{{ח:ת}} רציפות בשירות אין רואים אותה כנפסקת מחמת העדרו של העובד מעבודתו לרגל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} פגרה, חופשה או מנוחה הניתנת לפי החוק או בהסכמת האדם המוסמך לכך בשירות המדינה;
{{ח:תת|(2)}} שביתה;
{{ח:תת|(3)}} תאונה בעבודה, מחלה או כל הפסקה אחרת שחלה בשירות ואין לעובד שליטה עליה;
{{ח:תת|(4)}} שירות צבאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|בחוק החיילים המשוחררים}}, וכל העדר שלאחריו אם הוא חל בתקופה שדינה כדין שירות לפי {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 12|סעיף 12 לאותו חוק}};
{{ח:תת|(5)}} שירות חלקי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|בחוק החיילים המשוחררים}};
{{ח:תת|(6)}} שירות מילואים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|בחוק שירות בטחון}};
{{ח:תת|(7)}} אימון לשירות עבודה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות עבודה בשעת חירום|חוק שירות עבודה בשעת חירום, תשכ״ז–1967}};
{{ח:תת|(8)}} כל העדר אחר שנקבע בתקנות כבלתי מפסיק את רציפות השירות.

{{ח:סעיף|4|שאירים|תיקון: תשל״ג־5, תשל״ז־3, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} אלה הם שאיריו של נפטר, לענין חוק זה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שהיתה אשתו בשעת מותו, לרבות מי שהיתה ידועה בציבור כאשתו וגרה עמו אותה שעה ולמעט מי שבשעת מותו היתה פרודה של קבע שלו (להלן – אלמנה);
{{ח:תתת|(2)}} מי שהיה בעלה בשעת מותה, לרבות מי שהיה ידוע בציבור כבעלה וגר עמה אותה שעה ולמעט מי שבשעת מותו היה פרוד של קבע שלה (להלן – אלמן);
{{ח:תתת|(2א)}} בן זוגו לשעבר;
{{ח:תתת|(2ב)}} פרוד של קבע שלו שניתן לגביו פסק דין לאיזון;
{{ח:תתת|(3)}} ילדו, ילדו החורג וילדו המאומץ שאינם עומדים ברשות עצמם, וכן נכדו שאינו עומד ברשות עצמו ושכל פרנסתו עליו (להלן – יתום);
{{ח:תתת|(4)}} הורהו שאינו עומד ברשות עצמו ושכל פרנסתו עליו, ודינו יהא כדין תלוי כאמור בפסקה (5);
{{ח:תתת|(5)}} בן משפחה אחר, אשר תלותו בנפטר היתה סיבה להגדלת משכורתו או קצבתו האחרונה של הנפטר לפני מותו; ואם במות הנפטר לא היה להרכב המשפחה השפעה על שיעור משכורת המשתלמת לעובדים – בן משפחה אשר תלותו בנפטר הוכרה לפי כללים שנקבעו בתקנות (להלן – תלוי).
{{ח:תת|(ב)}} לאלמנה או לאלמן ייקרא להלן ”בן־זוג“.

{{ח:סעיף|5|ממונה על תשלום גמלאות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ימנה אדם אחד או יותר להיות ממונה על תשלום הגמלאות (להלן – ממונה); הודעה על מינוי ממונה ועל מענו תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|6|סמכויות עזר}}
{{ח:ת}} על ממונה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 9|סעיפים 9 עד 11 לחוק ועדות חקירה, תשכ״ט–1968}}, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|7|ועדה רפואית לעררים}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות ימנה ועדה רפואית לעררים.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבריאות, בהתייעצות עם שר האוצר, יקבע את דרכי מינויה של הועדה הרפואית לעררים ואת דרכי הרכבתה לכל ערר.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על מינוי ועדה רפואית לעררים ועל מענה תפורסם ברשומות.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: גמלאות ושיעורן}}

{{ח:סעיף|8|הגדרות|תיקון: תשס״ט, תשע״ב, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד המעבר“ – יום י׳ באב התשס״ט (31 ביולי 2009);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממוצע משוקלל“ של שיעורי חלקיות משרה – השבר היוצא מחיבור המכפלות של כל אחד מהשיעורים האמורים במספר החדשים שבהם שירת העובד לפי אותם שיעורים, וחלוקת סך הכל במספר כל החדשים שבהם שירת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכורת קובעת“, לגבי אדם פלוני בזמן פלוני – שיעור המשכורת, לרבות התוספות הקבועות, ולמעט רכיבי שכר מוחרגים, כמפורט להלן, לפי העניין, כפי שהוא מעודכן לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי פלוני שפרש משירות אחרי מועד המעבר – שיעור המשכורת, לרבות התוספות הקבועות, ולמעט רכיבי שכר מוחרגים המגיע ערב פרישתו של פלוני מהשירות, לעובד שדרגתו כדרגה שהיתה לפלוני ערב פרישתו כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי פלוני שפרש משירות לפני מועד המעבר – שיעור המשכורת, לרבות התוספות הקבועות, המגיע במועד המעבר, לעובד שדרגתו כדרגה שהיתה לפלוני ערב פרישתו מהשירות;
{{ח:תתת|(3)}} על אף הוראות פסקאות (1) ו־(2), הורד פלוני בדרגתו עקב אמצעי משמעת לפי כל דין, תחושב משכורתו הקובעת במשך כל תקופת ההורדה, בהתאם להוראות הפסקאות האמורות, לפי העניין, על פי הדרגה שאליה הורד, ובתום תקופת ההורדה תחזור ותחושב משכורתו הקובעת בהתאם להוראות הפסקאות האמורות, לפי העניין, על פי הדרגה שלפני ההורדה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכורת שנתית“, לגבי עובד שפרש משירותו – משכורתו הקובעת במועד פרישתו כפול שנים עשר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב שכר מוחרג“ – רכיב שכר שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מגיע לעובד שדרגתו כדרגה שהייתה לפלוני ערב פרישתו מהשירות, בהתאם להסכם הקיבוצי שחל לגביו, אשר נחתם ביום י״ב בסיוון התשפ״ג (1 ביוני 2023) ואילך (בהגדרה זו – ההסכם הקיבוצי) או בשל הצמדת משכורתו למשכורת של עובד שחל לגביו ההסכם הקיבוצי;
{{ח:תתת|(2)}} נקבע בהסכם הקיבוצי כי הוא לא יובא בחשבון לצורך חישוב המשכורת הקובעת לעניין הוראות חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא לא היה קיים ערב החתימה על ההסכם הקיבוצי; לעניין זה, רכיב שכר שבא במקום רכיב שכר אחר שהיה קיים ערב החתימה על ההסכם הקיבוצי ולא נכלל בחישוב המשכורת הקובעת ערב החתימה על ההסכם הקיבוצי, ייחשב כרכיב שכר שלא היה קיים ערב החתימה על ההסכם הקיבוצי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשימת הדירוגים הבסיסית“ – רשימת הדירוגים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א|שבחלק א׳ לתוספת השלישית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספת קבועה“ – תוספת המשתלמת על משכורתו היסודית של עובד ושהוּכרה על ידי הממשלה כתוספת קבועה לענין חוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו הודעות על הכרה בתוספות קבועות להלן: תוספת השכלה ישימה ותוספת השכלה ישימה למהנדס, תוספת מקצועית ותוספת צבירת שיעור תמריץ (י״פ תשע״ו, 3144); תוספת פריפריה ותוספת גמול מומחיות (י״פ תשע״ו, 3144).}}

{{ח:סעיף|9|עדכון המשכורת הקובעת|תיקון: תשס״ט, תשע״ד, תשע״ו־2, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} המשכורת הקובעת תעודכן בחודש ינואר של כל שנה (בסעיף זה – חודש העדכון), בעד קצבת חודש ינואר ואילך, לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הקודם.
{{ח:תת|(א1)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), מי שדורג ערב פרישתו בדירוג מהדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3א|בתוספת שלישית א׳}} ופרש בתקופות כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 3א|באותה תוספת}}, תעודכן משכורתו הקובעת לא יאוחר מיום כ״ט באדר א׳ התשע״ד (1 במרס 2014) גם בעדכון הנוסף החל לגביו, בעד קצבאות החודשים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 3א|בתוספת האמורה}} ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 9א|ובסעיף 9א}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לחודש העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הקודם“ – מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לחודש העדכון הקודם, ולעניין העדכון הראשון –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שפרש מהשירות עד יום ד׳ בטבת התשס״ט (31 בדצמבר 2008) – מדד חודש דצמבר 2008;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שפרש מהשירות אחרי יום ד׳ בטבת התשס״ט (31 בדצמבר 2008) – מדד החודש שבו פרש מהשירות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”העדכון הנוסף“, לגבי אדם פלוני – עדכון כמפורט להלן, בהתאם לדירוג שבו דורג אותו אדם ערב פרישתו:
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 1|בפסקאות (1) עד (5)}}, {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 6|(6)}} למעט סניגורים ציבוריים, {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 8|(8)}}, {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 9|(9)}}, {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 12|(12) עד (14)}} {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 16|ו־(16) עד (19) לרשימת הדירוגים הבסיסית}} וכן בדירוג מעברי הגבול בדירוג קלדניות שופטים או בדירוג ביקורת המדינה – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום כ״ב בתמוז התשע״ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק א|בחלק א׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו; לעניין פסקה זו יקראו את {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 6|פסקה (6) לרשימת הדירוגים הבסיסית}} כך שבמקום ”ערב מועד המעבר“ יבוא ”ערב מועד הפרישה“;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי מי שערב פרישתו היה עובד כבאות בפנסיה תקציבית כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 107ג|בסעיף 107ג(ב)}} ודורג בדירוג הכבאים או בדירוג עובדי המינהל והשירותים (דירוג אחיד) – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום כ״ח בשבט התשע״ג (8 בפברואר 2013) עד יום כ״ב בתמוז התשע״ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק א|בחלק א׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתתת|(3)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג כאמור {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 7|בפסקה (7) לרשימת הדירוגים הבסיסית}}, וכן מי שערב פרישתו שירת כסניגור ציבורי – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום כ״ב בתמוז התשע״ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו; לעניין פסקה זו יקראו את {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 7|פסקה (7) לרשימת הדירוגים הבסיסית}} כך שבמקום ”ערב מועד המעבר“ יבוא ”ערב מועד הפרישה“;
{{ח:תתתת|(4)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 10|בפסקאות (10)}}, {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 11|(11)}} {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 15|או (15) לרשימת הדירוגים הבסיסית}} – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום כ״ב בתמוז התשע״ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק ג|בחלק ג׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתתת|(5)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג עובדי הוראה – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום כ״ב בתמוז התשע״ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק ד|בחלק ד׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתתת|(6)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג הרופאים – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ג׳ באב התש״ע (14 ביולי 2010) עד יום כ״ט בתמוז התשע״א (31 ביולי 2011) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק ה|בחלק ה׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתתת|(7)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג כאמור {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 16|בפסקה (16) לרשימת הדירוגים הבסיסית}} – עדכון כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתתת|(א)}} אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום כ״ב בתמוז התשע״ג (30 ביוני 2013) – תיווסף למשכורתו הקובעת תוספת בסכומים הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק ו|בחלק ו׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתתתת|(ב)}} אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום ה׳ בטבת התשע״ב (31 בדצמבר 2011), וערב פרישתו שירת במשרד הבריאות – תעודכן משכורתו הקובעת, לאחר עדכונה כאמור בפסקת משנה (א), בשיעורים מהמשכורת הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק ז|בחלק ז׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתתתת|(ג)}} עדכון כאמור בפסקאות משנה (א) ו־(ב) יבוצע לפני העדכון כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתתת|(8)}} לגבי מי שערב פרישתו מהשירות שירת כעובד מינהל ומשק בבית חולים, ודורג בדירוג מהדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 1|בפסקאות (1) עד (4) לרשימת הדירוגים הבסיסית}} – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום כ״ט בתמוז התשע״א (31 ביולי 2011) – עדכון בשיעורים מהמשכורת הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק ח|בחלק ח׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו ולדרגה שבה דורג באותו מועד; עדכון כאמור בפסקה זו יבוצע לפני העדכון כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתתת|(9)}} לגבי מי שערב פרישתו מהשירות דורג בדירוג כאמור {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א פרט 19|בפסקה (19) לרשימת הדירוגים הבסיסית}} בדרג מזכיר שני, מזכיר ראשון, יועץ, ציר־יועץ, ציר או שגריר – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012) – עדכון בשיעורים מהמשכורת הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק ט|בחלק ט׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו ולדרג שבו דורג כאמור; עדכון כאמור בפסקה זו יבוצע לפני העדכון כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתתת|(10)}} לגבי מי שערב פרישתו מהשירות דורג בדירוג המשפטנים או בדירוג הפרקליטים ומשכורתו הקובעת חושבה באותו מועד לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012) – עדכון בשיעורים מהמשכורת הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק י|בחלק י׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מהוראות סעיפים קטנים (א) ו־(א1), שר האוצר רשאי לקבוע, בצו –
{{ח:תתת|(1)}} כי בשל הסכם קיבוצי ארצי תעודכן משכורתו הקובעת של מי מהמנויים להלן, בעד התקופה החל בחודש שייקבע בצו לעניין זה ואילך, בסכום או בשיעור שייקבע בו, בהתאם למועד הפרישה ולדירוג שבו דורג ערב הפרישה, ורשאי הוא לקבוע עדכון שונה לסוגי עובדים שונים:
{{ח:תתתת|(א)}} מי שדורג ערב פרישתו בדירוג מהדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השישית}} ופרש מהשירות בתקופה שמיום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013) עד יום ב׳ בכסלו התש״ף (30 בנובמבר 2019);
{{ח:תתתת|(ב)}} מי שדורג ערב פרישתו בדירוג עובדי הוראה ופרש מהשירות בתקופה שמיום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013) עד יום י״א באלול התש״ף (31 באוגוסט 2020);
{{ח:תתת|(2)}} בלי לגרוע מהוראות פסקה (1), כי בשל הסכם קיבוצי ארצי נוסף תעודכן משכורתו הקובעת של מי מהמנויים להלן, בעד התקופה החל בחודש שייקבע בצו לעניין זה ואילך, בסכום או בשיעור שייקבע בו, בהתאם למועד הפרישה ולדירוג שבו דורג ערב הפרישה, ורשאי הוא לקבוע עדכון שונה לסוגי עובדים שונים:
{{ח:תתתת|(א)}} מי שדורג ערב פרישתו בדירוג מהדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השישית}} ופרש מהשירות בתקופה שמיום ד׳ בטבת התש״ף (1 בינואר 2020) עד יום כ״ב באדר ב׳ התשפ״ז (31 במרץ 2027);
{{ח:תתתת|(ב)}} מי שדורג ערב פרישתו בדירוג עובדי הוראה ופרש מהשירות בתקופה שמיום ד׳ בטבת התש״ף (1 בינואר 2020) עד יום י״ח באלול התשפ״ו (31 באוגוסט 2026);
{{ח:תתת|(3)}} כי תשלומים בשל עדכון המשכורת הקובעת לפי פסקה (1), בעד תקופה שקדמה למועד כניסתו לתוקף של צו לפי אותה פסקה, ישולמו בתוספת הפרשי הצמדה בשיעור שלהלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי תשלומים המשולמים בעד תקופה שהסתיימה לפני יום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) (בפסקה זו – המועד הקובע) – שיעור עליית המדד שפורסם ערב מועד התשלום לעומת המדד שפורסם בחודש ינואר 2024;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי תשלומים המשולמים בעד תקופה שמהמועד הקובע ועד ערב כניסתו לתוקף של הצו – שיעור עליית המדד שפורסם ערב מועד התשלום לעומת המדד שפורסם בחודש שבעדו ניתן התשלום.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף קטן (ג) –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסכם מסגרת 2016“ – הסכם קיבוצי (מסגרת) שנחתם ביום י׳ בניסן התשע״ו (18 באפריל 2016), בין מדינת ישראל ומעסיקים אחרים בשירות הציבורי ובין הסתדרות העובדים הכללית החדשה, כפי שתוקן בהסכמים קיבוציים נוספים שנחתמו בין הצדדים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסכם מסגרת 2023“ – הסכם קיבוצי (מסגרת) שנחתם ביום כ״ח בתמוז התשפ״ג (17 ביולי 2023), בין מדינת ישראל ומעסיקים אחרים בשירות הציבורי ובין הסתדרות העובדים הכללית החדשה, כפי שתוקן בהסכמים קיבוציים נוספים שנחתמו בין הצדדים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסכם קיבוצי ארצי“ – אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הסכם מסגרת 2016;
{{ח:תתתת|(2)}} הסכם קיבוצי שנחתם בין מדינת ישראל ומעסיקים אחרים בשירות הציבורי ובין הסתדרות העובדים הכללית החדשה, במקביל להסכם מסגרת 2016, ביום י׳ בניסן התשע״ו (18 באפריל 2016), כפי שתוקן בהסכמים קיבוציים נוספים שנחתמו בין הצדדים;
{{ח:תתתת|(3)}} הסכם קיבוצי שנעשה בדרך של חתימה על כתב הצטרפות להסכם מסגרת 2016;
{{ח:תתתת|(4)}} הסכם קיבוצי בין מדינת ישראל ובין הסתדרות המורים שנחתם ביום כ״ז באלול התשע״ו (30 בספטמבר 2016), כפי שתוקן בהסכמים קיבוציים נוספים שנחתמו בין הצדדים ובכלל זה בהסכם הקיבוצי בין מדינת ישראל ובין הסתדרות המורים שנחתם ביום כ״א באדר התשע״ז (19 במרץ 2017);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסכם קיבוצי ארצי נוסף“ – אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הסכם מסגרת 2023;
{{ח:תתתת|(2)}} הסכם קיבוצי שנעשה בדרך של חתימה על כתב הצטרפות להסכם מסגרת 2023;
{{ח:תתתת|(3)}} הסכם קיבוצי בין מדינת ישראל ובין הסתדרות המורים שנחתם ביום כ״ד בתשרי התשפ״ג (19 באוקטובר 2022);
{{ח:תתתת|(4)}} הסכם קיבוצי בין מדינת ישראל ובין הסתדרות המורים שנחתם ביום ג׳ בתמוז התשפ״ד (9 ביולי 2024);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כתב הצטרפות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים, התשי״ז–1957}}.

{{ח:סעיף|9א|תוספות לקצבה|תיקון: תשס״ט, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד לשנת 2008“ – שיעור עליית מדד חודש דצמבר 2008 לעומת מדד חודש דצמבר 2007;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קצבת הבסיס“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין תוספת שחיקה כאמור בסעיף קטן (ב) – הקצבה המגיעה לפי חוק זה למי שפרש משירות או לשאירו, בצירוף תוספת לקצבה לפי חיקוק אחר המגיעה במועד המעבר למי שפרש כאמור או לשאירו, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין תוספת בשל המדד לשנת 2008 כאמור בסעיף קטן (ג) – קצבת הבסיס כאמור בפסקה (1) בצירוף תוספת השחיקה המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תתתת|(3)}} לעניין תוספת בשל הסכמי שכר כאמור בסעיף קטן (ד) – קצבת הבסיס כאמור בפסקה (2), בצירוף התוספת בשל המדד לשנת 2008 המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו.
{{ח:תת|(ב)}} מי שפרש משירות לפני יום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008), וערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א|ברשימת הדירוגים הבסיסית}} או דורג בדירוג עובדי הוראה, תשולם לו או לשאירו תוספת לקצבה כמפורט להלן, הכל לפי העניין (בסעיף זה – תוספת שחיקה):
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים ברשימת הדירוגים הבסיסית – תוספת בעד קצבת חודש יולי 2008 ואילך, בשיעורים מקצבת הבסיס הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק א|בחלק א׳ בתוספת הרביעית}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג עובדי הוראה – תוספת בעד קצבת חודש יולי 2008 ואילך, בשיעור של 5% מקצבת הבסיס.
{{ח:תת|(ג)}} מי שפרש מהשירות לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) וערב פרישתו דורג בדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, בדירוג עובדי הוראה או בדירוג אחר שקבע לגביו שר האוצר שיעור בצו לפי פסקה (1)(ג), תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2009 ואילך, בשיעורים מקצבת הבסיס כמפורט להלן, הכל לפי העניין (בסעיף זה – תוספת בשל המדד לשנת 2008):
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שפרש לפני יום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008) – בשיעור ההפרש שבין המדד לשנת 2008 לבין אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א|ברשימת הדירוגים הבסיסית}} – השיעור בנקודות האחוז הקבוע לגביו {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת הרביעית}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג עובדי הוראה – שיעור של 0.25 נקודת האחוז;
{{ח:תתתת|(ג)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג אחר – שיעור שקבע שר האוצר בצו, ובלבד שלא יעלה על השיעור בנקודות האחוז המפורט {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת הרביעית}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שפרש מהשירות בתקופה שמיום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008) עד יום ד׳ בטבת התשס״ט (31 בדצמבר 2008) – בשיעור עליית מדד חודש דצמבר 2008 לעומת מדד החודש שבו פרש מהשירות.
{{ח:תת|(ד)}} מי שפרש מהשירות עד יום י״ג בכסלו התש״ע (30 בנובמבר 2009) וערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, או בדירוג עובדי הוראה, או מי שפרש מהשירות עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010) וערב פרישתו דורג בדירוג הרופאים, תשולם לו או לשאירו, תוספת בעד הקצבאות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק ג|בחלק ג׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק ד|בחלק ד׳}} או {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק ה|בחלק ה׳ בתוספת הרביעית}}, בשיעורים מקצבת הבסיס הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק ג|בחלקים האמורים}}, הכל לפי העניין ובהתאם למועד פרישתו (בסעיף זה – תוספת בשל הסכמי שכר).
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר רשאי לקבוע, בצו, כי תוספת שחיקה תשולם למי שפרש מהשירות לפני יום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008) או לשאירו או כי תוספת בשל הסכמי שכר תשולם למי שפרש מהשירות לפני יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) או לשאירו, הכל לפי העניין, גם אם ערב הפרישה לא דורג מי שפרש מהשירות כאמור בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, בדירוג עובדי הוראה או בדירוג הרופאים; בצו לפי סעיף קטן זה יקבע שר האוצר את שיעור תוספת השחיקה או התוספת בשל הסכמי שכר, שתשולם למי שפרש מהשירות כאמור או לשאירו, בהתאם למועד הפרישה, וכן את הקצבאות שבעדן תשולם התוספת, ואופן חישובה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו שירות המדינה (גמלאות) (תוספות לקצבה)|צו שירות המדינה (גמלאות) (תוספות לקצבה), התש״ע–2009}}.}}
{{ח:תת|(ו)}} לא קבע שר האוצר צו לפי סעיף קטן (ג)(1)(ג) או לפי סעיף קטן (ה), לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג שאינו מפורט {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, ואינו דירוג עובדי הוראה או דירוג הרופאים (בסעיף זה – דירוג אחר), עד ליום כ׳ באב התש״ע (31 ביולי 2010), יראו את הדירוג האחר כאילו נמנה עם רשימת הדירוגים הבסיסית לעניין התוספות לקצבה לפי סעיף זה, ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} ניתנה לאחר יום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) תוספת למשכורת הנכללת במשכורת הקובעת, שלפיה מחושבת קצבתו של מי שפרש משירות עד יום י״ג בכסלו התש״ע (30 בנובמבר 2009) או של שאירו, יופחת מסך התוספות לקצבה לפי סעיף זה סכום הקצבה שנוסף בשל התוספת למשכורת הקובעת;
{{ח:תתת|(2)}} תוספת המגיעה לפי סעיף קטן זה למי שפרש משירות או לשאירו, שהיא תוספת שחיקה בעד קצבת חודש יולי 2008 עד קצבת חודש אוגוסט 2010, תוספת בשל מדד לשנת 2008 בעד קצבת חודש ינואר 2009 עד קצבת חודש אוגוסט 2010 ותוספת בשל הסכמי שכר בעד קצבת חודש דצמבר 2009 עד קצבת חודש אוגוסט 2010, לפי סעיף קטן זה, תשולם לא יאוחר ממועד תשלום קצבת חודש ספטמבר 2010.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין קצבה לשאיר של זכאי לקצבת פרישה, הזכאי לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}}, ויחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|אותו סעיף}} לעניין חישוב התוספות לקצבה כאמור בסעיף זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו גם {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות) (תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד) (הוראת שעה)|חוק שירות המדינה (גמלאות) (תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד) (הוראת שעה), התשס״א–2001}} ו{{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות) (תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד לגמלאי שירותי הביטחון, המשטרה ושירות בתי הסוהר)|חוק שירות המדינה (גמלאות) (תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד לגמלאי שירותי הביטחון, המשטרה ושירות בתי הסוהר), התשס״ב–2002}} לעניין מי שפרש משירות המדינה בדירוג מן הדירוגים המנויים בחוקים האמורים, לפני יום כ״ג בטבת התש״ס (1 בינואר 2000).}}

{{ח:סעיף|9ב|דין תוספות לקצבה|תיקון: תשס״ט, תשע״ד־3}}
{{ח:ת}} תוספת לקצבה המגיעה למי שפרש מהשירות או לשאירו לפי {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א}}, וכן תוספת לקצבה לפי חיקוק אחר, המגיעה במועד המעבר למי שפרש כאמור או לשאירו, יראו אותן כחלק מהקצבה לעניין {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים 15(4) ו־(5)}}, {{ח:פנימי|סעיף 24|24(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 26|26(ב)(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 31|31}}, {{ח:פנימי|סעיף 32|32(א) ו־(ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33}}, {{ח:פנימי|סעיף 34|34}}, {{ח:פנימי|סעיף 35|35}}, {{ח:פנימי|סעיף 36|36(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 37|37}}, {{ח:פנימי|סעיף 46|46 עד 48(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 52|52}}, {{ח:פנימי|סעיף 56|56 עד 58}}, {{ח:פנימי|סעיף 61|61}} {{ח:פנימי|סעיף 62|ו־62(ב)}}, וכחלק מהקצבה {{ח:פנימי|סעיף 1|בהגדרה ”גמלה“ שבסעיף 1}} לעניין {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 40|40}}, {{ח:פנימי|סעיף 42|42}}, {{ח:פנימי|סעיף 45|45}}, {{ח:פנימי|סעיף 48|48(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 49|49}}, {{ח:פנימי|סעיף 50|50}}, {{ח:פנימי|סעיף 51|51}}, {{ח:פנימי|סעיף 52|52(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 53|53}}, {{ח:פנימי|סעיף 54|54}}, {{ח:פנימי|סעיף 55|55}}, {{ח:פנימי|סעיף 57|57}}, {{ח:פנימי|סעיף 59|59}}, {{ח:פנימי|סעיף 60|60}}, {{ח:פנימי|סעיף 62|62}} {{ח:פנימי|סעיף 105|ו־105}}.

{{ח:סעיף|10|חישוב תקופת השירות}}
{{ח:ת}} בחישוב תקופת השירות לענין חוק זה יחולו כללים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תקופה שאינה עולה כדי חודש מלא אך עולה על חמישה עשר יום – תחושב כחודש מלא, ושאינה עולה על חמישה עשר יום – לא תחושב כלל;
{{ח:תת|(2)}} תקופה שאינה עולה כדי שנה תמימה, יחושב בה כל חודש מלא, כאמור בפסקה (1), כחלק השנים עשר של השנה;
{{ח:תת|(3)}} אין מביאים בחשבון אלא תקופת שירות שמגיעה בעדה משכורת לעובד;
{{ח:תת|(4)}} עובד שתקופת שירותו הרצופה נפסקה, מותר להביא בחשבון את תקופת השירות שלפני ההפסקה, אם החליט כך נציב השירות לפי כללים שקבעה ועדת השירות;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי שירות המדינה (גימלאות) (חישוב תקופת שירות שאינה רצופה)|כללי שירות המדינה (גימלאות) (חישוב תקופת שירות שאינה רצופה), תשכ״א–1961}}.}}
{{ח:תת|(5)}} תקופה שבה היה העובד מושעה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|חוק המשמעת}}, בין במשכורת ובין שלא במשכורת, לא תובא בחשבון, אלא אם הוחזר לשירות בתום תקופת ההשעיה או אם נפטר בתוך אותה תקופה;
{{ח:תת|(6)}} עובד שהושעה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|חוק המשמעת}} ופוטר תוך תקופת ההשעיה שלא מאחת הסיבות שהביאו לידי ההשעיה, יחליט בית הדין למשמעת שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|החוק האמור}} (להלן – בית הדין למשמעת), על פי בקשתם של נציב השירות או של העובד, אם ובאיזו מידה יראו את תקופת ההשעיה כתקופת שירות; בהכרעתו יביא בית הדין בחשבון אם ובאיזו מידה הוּכחה האשמה שגרמה להשעיית העובד.

{{ח:סעיף|11|תקופות ללא משכורת שמביאים אותן בחשבון|תיקון: תשס״ח־2}}
{{ח:ת}} תקופת העדר שאינה מפסיקה את רציפות השירות מביאים אותה בחשבון תקופת השירות על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(3)}}, אם היא אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} תקופה שדינה כדין שירות לפי {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 12|סעיף 12 לחוק החיילים המשוחררים}};
{{ח:תת|(2)}} תקופת שירות חלקי לפי {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|חוק החיילים המשוחררים}}, או תקופת שירות מילואים לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|חוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}};
{{ח:תת|(3)}} תקופה שמגיעים בעדה דמי לידה או דמי פגיעה בעבודה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|(4)}} תקופה שלא הגיעה בעדה לעובד משכורת, אך שולמו בעדה, על ידיו או מטעמו, בהסכמת נציב השירות ולשם רכישת זכות גמלה, תשלומים לאוצר המדינה, ששיעורם חושב לפי כללים שנקבעו בתקנות על בסיס המשכורות שהיו מגיעות לעובד אילולא נעדר.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גמלאות) (תשלומים לענין סעיף 11(4) לחוק)|תקנות שירות המדינה (גמלאות) (תשלומים לענין סעיף 11(4) לחוק), תשל״ו–1976}}.}}

{{ח:סעיף|12|כללים לחישוב המשכורת הקובעת של עובד במשרה חלקית|תיקון: תשל״ג־5, תשל״ו־5}}
{{ח:תת|(א)}} בחישוב המשכורת הקובעת של עובד שהועסק בכל תקופת שירותו או בחלק ממנה במשרה חלקית יחולו הוראות מיוחדות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הועסק העובד במשרה חלקית ששיעור חלקיותה לא נשתנה במשך כל תקופת שירותו – תהא משכורתו הקובעת שיעור חלקיות המשרה כשהוא מוכפל במשכורתה הקובעת של המשרה המלאה;
{{ח:תתת|(2)}} הועסק העובד במשרה חלקית ששיעור חלקיותה נשתנה מתקופה לתקופה – תהא משכורתו הקובעת שיעור יחסי של משכורתה הקובעת של המשרה המלאה, והוא כממוצע המשוקלל של שיעורי חלקיות משרתו, בתקופות השונות של שירותו; הוא הדין אם הועסק העובד בחלק מתקופת שירותו במשרה מלאה;
{{ח:תתת|(3)}} עלתה תקופת שירותו של העובד על 420 חודש, הרי אם חישוב זה נוח יותר לזכאי לגמלה מאשר החישוב לפי פסקה (2), יחושב הממוצע המשוקלל לפי שיעור חלקיות המשרה ב־420 חדשי השירות הנוחים ביותר לו; אולם קצבת פרישה המשתלמת לפי חישוב זה לא תעלה על שבעים אחוז מהמשכורת הקובעת המחושבת לפי ממוצע משוקלל זה, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20(א)}};
{{ח:תתת|(4)}} נסתיים שירותו של עובד מסיבת מוות או מצב בריאות לקוי, יחושב הממוצע המשוקלל, לענין קצבת השאירים של עובד שנפטר בזמן שירותו וקצבה ששיעורה נקבע לפי דרגת נכותו של הזכאי, לפי שיעורי חלקיות המשרה בתקופות הנקובות להלן, אם חישוב זה נוח יותר לזכאי לגמלה מן החישוב לפי פסקאות (2) ו־(3):
{{ח:תתתת|(א)}} חמש שנות השירות האחרונות שלפני הפרישה – אם נפטר העובד או פוטר מסיבת מצב בריאות לקוי כשדרגת נכותו היא 25% או יותר;
{{ח:תתתת|(ב)}} עשר שנות השירות האחרונות שלפני הפרישה – בכל מקרה אחר;
{{ח:תתת|(5)}} נסתיים שירותו של עובד מסיבת מוות או מצב בריאות לקוי, אך היתה חלקיות משרתו בשעת פרישתו גבוהה מהממוצע המשוקלל לפי פסקאות (2), (3) או (4), תחושב המשכורת הקובעת, לענין קצבת השאירים של עובד שנפטר בזמן שירותו וקצבה ששיעורה נקבע לפי דרגת נכותו של הזכאי, לפי חלקיות המשרה בשעת הפרישה, ובלבד שתוך כלל תקופת שירותו שירת תקופת מינימום במשרה שחלקיותה אינה נמוכה מחלקיות המשרה בשעת הפרישה; תקופת המינימום היא ששים חודש בשוטר או בסוהר או אם סיבת הפרישה היתה פטירתו של העובד או פיטוריו מסיבת מצב בריאות לקוי כשדרגת נכותו 25% או יותר, ובכל מקרה אחר – מאה ועשרים חודש;
{{ח:תתת|(6)}} תקופה שבה הועסק העובד במשרה חלקית תיחשב כתקופה שבה הועסק במשרה מלאה או במשרה שחלקיותה גבוהה יותר, אם שולמו בעדה על ידי העובד או מטעמו, בהסכמת נציב השירות ולשם רכישת זכות גמלה, תשלומים לאוצר המדינה ששיעורם חושב לפי כללים שנקבעו בתקנות על בסיס ההפרש שבין משכורתו של העובד במשרתו החלקית לבין המשכורת של המשרה המלאה או המשכורת של המשרה שחלקיותה גבוהה יותר, הכל לפי הענין;
{{ח:תתת|(7)}} שולמה למי שהועסקה בהוראה במשרה חלקית הטבת שכר על פי הסדר או הוראה החלים על עובדות הוראה שחלקיות משרתן 4⁄5 לפחות בתקופה שהן אמהות לילדים עד גיל 14, יראו לענין סעיף זה את חלקיות משרתה בתקופה האמורה כמוגדלת בחלק העשירי של משרה מלאה, ובלבד ששיעור החלקיות של המשרה לא יעלה עקב הגדלה זו על מאה אחוז.
{{ח:תת|(ב)}} בחישוב המשכורת הקובעת של מי שפרש מהשירות לפני כ״ח בתשרי תשכ״ח (1 בנובמבר 1967) ייקראו פסקאות (4) ו־(5) של סעיף קטן (א) כאילו נאמר בהן כך:
{{ח:תתת|"(4)}} נסתיים שירותו של עובד מסיבת מוות או מצב בריאות לקוי, יחושב הממוצע המשוקלל, לענין קצבת השאירים של עובד שנפטר בזמן שירותו ולענין קצבּה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(ב)}}, לפי שיעור חלקיות המשרה בחמש שנות השירות האחרונות שלפני הפרישה, אם חישוב זה נוח יותר לזכאי לגמלה מהחישוב לפי פסקאות (2) ו־(3);
{{ח:תתת|(5)}} נסתיים שירותו של עובד מסיבת מוות או מצב בריאות לקוי, אך היתה חלקיות משרתו בשעת פרישתו גבוהה מהממוצע המשוקלל לפי פסקאות (2), (3) או (4), תחושב המשכורת הקובעת, לענין קצבת השאירים של עובד שנפטר בזמן שירותו ולענין קצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(ב)}}, לפי חלקיות המשרה בשעת הפרישה, ובלבד שבתוך כלל תקופת שירותו שירת ששים חודש במשרה שחלקיותה אינה נמוכה מחלקיות המשרה בשעת הפרישה;".

{{ח:סעיף|13|משרה חלקית ששיעורה פחות משליש}}
{{ח:תת|(א)}} שירותו של עובד שחלקיות משרתו אינה מגיעה כדי שליש לא יובא בחשבון גמלתו של זכאי לגמלה, לצורך חישוב תקופת השירות ולצורך חישוב המשכורת הקובעת, זולת לענין –
{{ח:תתת|(1)}} קצבת שאירים של עובד שנפטר בזמן שירותו ושירת חמש שנים לפחות במשרה שחלקיותה היא שליש או יותר;
{{ח:תתת|(2)}} קצבה ששיעורה נקבע על פי דרגת נכותו של הזכאי אם פוטר מסיבת מצב בריאות לקוי כשדרגת נכותו 25% או יותר – לאחר ששירת חמש שנים לפחות במשרה שחלקיותה היא שליש או יותר;
{{ח:תתת|(3)}} קצבה ששיעורה נקבע על פי דרגת נכותו של הזכאי, אם פרש מסיבת מצב בריאות לקוי ופסקה (2) אינה חלה עליו – לאחר ששירת עשר שנים לפחות במשרה שחלקיותה היא שליש או יותר;
{{ח:תתת|(4)}} שירותו של עובד עד י״ב באב תשכ״ז (18 באוגוסט 1967).
{{ח:תת|(ב)}} תקופת שירות חלקי לא תפסיק את רציפות השירות, אף אם אין היא מובאת בחשבון כאמור בסעיף זה.

{{ח:סעיף|14|שירות ביותר ממשרה אחת}}
{{ח:תת|(א)}} הועסק העובד בעת אחת במשרה מלאה אחת ובמשרה או במשרות נוספות תחושב הגמלה על יסוד המשרה המלאה בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} הועסק עובד בעת אחת במספר משרות חלקיות העולות ביחד על משרה מלאה, לא יהיו הוא ושאיריו זכאים לגמלה בעד אותה תקופה אלא בשל משרה מלאה אחת, ולענין זה יראו כחלק העודף על משרה מלאה את העבודה במשרות שבהן משכורתו הקובעת היא הנמוכה ביותר.

{{ח:סעיף|15|זכות לקצבת פרישה|תיקון: תשל״ז־3, תשנ״ד, תשס״ד}}
{{ח:ת}} אלה זכאים לקצבת פרישה:
{{ח:תת|(1)}} מי שיצא לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיפים 17}}, {{ח:פנימי|סעיף 17א|17א}} {{ח:פנימי|סעיף 18|או 18}};
{{ח:תת|(2)}} מי שפוטר לאחר חמש שנות שירות מסיבת מצב בריאות לקוי כשדרגת נכותו היא 25% או יותר;
{{ח:תת|(3)}} מי שפוטר לאחר עשר שנות שירות מסיבת מצב בריאות לקוי כשפסקה (2) אינה חלה עליו;
{{ח:תת|(4)}} מי שפוטר לאחר עשר שנות שירות מסיבה אחרת כשהוא בגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בחלק א׳ בתוספת השניה}}, או יותר ולא נפסל לשירות המדינה לפי החלטת בית־הדין למשמעת; אלא שאם פוטר כאמור על פי החלטת בית־הדין למשמעת, בלי שנפסל לשירות, ולפני שהגיע לגיל 60, או לגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השניה}} (בפסקה זו – הגיל הקובע) לאחר עשרים וחמש שנות שירות, רשאי בית הדין להחליט על הקטנת קיצבת הפרישה שלו, ובלבד שלא תקטן הקיצבה שתשולם לנידון מהמועד שבו הגיע לגיל 60 או לגיל הקובע, לפי הענין, מהסכום שהיה משתלם לו אילו היתה משכורתו הקובעת, לענין חישוב סכום הגימלה, בגובה השכר הממוצע, כמשמעותו לענין חישוב גימלאות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}, אלא אם כן הורה בית הדין להמיר את הקיצבה בפיצויי פיטורים;
{{ח:תת|(5)}} על אף האמור בפסקה (4), רשאי בית הדין להחליט על שלילה מוחלטת של הזכות לקיצבת פרישה בנסיבות חמורות במיוחד ומנימוקים שיפורשו בהחלטתו.

{{ח:סעיף|16|דין מתגייס לשירות קבע}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 43|בסעיף 43 לחוק החיילים המשוחררים}} – עובד שהתגייס לשירות קבע לא ייחשב, לצורך קביעת זכויותיו לגמלה, כעובד שפוטר.

{{ח:סעיף|17|יציאה לקצבה לפי רצון העובד|תיקון: תשל״ג, תשס״ד}}
{{ח:ת}} עובד רשאי לצאת לקצבה –
{{ח:תת|(1)}} לאחר ששירת עשרים וחמש שנים, אם הגיע לגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השניה}};
{{ח:תת|(2)}} לאחר ששירת עשר שנים, אם הגיע לגיל ששים או אם ועדה רפואית קבעה כי בגלל נכותו אין הוא מסוגל לעבוד בשירות המדינה;
{{ח:תת|(3)}} לאחר תקופת שירות של עשרים שנה בהוראה, כמורה או כגננת, יהא גילו בשעת הפרישה אשר יהא.

{{ח:סעיף|17א|יציאה מוקדמת לקצבה|תיקון: תשל״ז־3, תשנ״ז־3, תשס״ט, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} עובד שנסתיים שירותו לאחר ששירת עשר שנים, ואינו זכאי לקצבת פרישה על פי הוראות אחרות של חוק זה, יחול עליו {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(ג)}}; אולם אם נפסל העובד לשירות בהחלטת בית הדין למשמעת, או החליט בית הדין, אף בלי שפסל אותו לשירות, שלא תשולם לו קצבת פרישה, כולה או מקצתה, תפקע או תצומצם תחולתו של הסעיף, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} סעיף זה אינו חל על מי שקיבל פיצויים עקב סיום שירותו וכן על מי שזכויותיו לגמלאות עקב שירותו נשמרו על פי {{ח:פנימי|סעיף 86|סעיפים 86}} {{ח:פנימי|סעיף 92|או 92}} או על פי חוק אחר; ואולם אם נקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, ונרשמה הערה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ב|סעיף 42ב(א)}}, תידרש הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר של העובד לבחירת העובד בקבלת פיצויים עקב סיום שירותו, אלא אם כן נקבע בפסק הדין כי בן הזוג לשעבר ויתר על הדרישה לקבלת הסכמתו כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין {{ח:פנימי|סעיף 8|ההגדרה ”המשכורת הקובעת“ שבסעיף 8}}, ולעניין {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9 עד 9ב}}, יראו את מועד סיום השירות של מי שבחר בזכויות לגמלאות לפי סעיף זה, כמועד פרישתו מהשירות.

{{ח:סעיף|18|יציאה לקצבה לפי החלטת נציב השירות|תיקון: תשל״ז־3, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} עובד ששירת עשר שנים לפחות, רשאי נציב השירות להחליט על יציאתו לקצבה אם הגיע העובד לגיל 60 והוא חייב לעשות כן בתום החודש שבו הגיע העובד לגיל פרישת חובה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}} (בסעיף זה – גיל פרישת חובה); אולם נציב השירות רשאי, באישור ועדת השירות ובהסכמת העובד, להרשות את המשך העסקתו של עובד מעבר לגיל פרישת חובה לתקופה שלא תעלה על התקופה שיקבע, אם הוכח להנחת דעתה של ועדת השירות שהעובד מסוגל להמשיך בעבודה במשרתו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} עובד ששירת עשר שנים לפחות והגיע לגיל 60, רשאי נציב השירות להחליט גם על יציאתו לקצבה לגבי חלק ממשרתו בלבד, ואם הגיע העובד לגיל פרישת חובה והוכח להנחת דעתה של ועדת השירות שהעובד מסוגל להמשיך בעבודה חלקית במשרתו – יהא נציב השירות, באישור ועדת השירות, רשאי להרשות את המשך העסקתו של העובד לגבי חלק ממשרתו ולתקופה שלא תעלה על התקופה שיקבע; כל החלטת נציב השירות לפי פסקה זו טעונה הסכמת העובד.
{{ח:תתת|(2)}} קצבתו של עובד כאמור, כל עוד הוא מוסיף לשרת במשרה חלקית, תחושב באופן יחסי לחלק המשרה שלגביו הוצא לקצבה; לא הגיע חלקיות המשרה שבה הוסיף העובד לשרת כדי השיעור הבא בחשבון לענין {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} – תחושב כלל קצבתו, לאחר פרישתו מהמשרה החלקית שבה הוסיף לשרת, בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46(א)}}, כאילו הוצא לקצבה מלאה במועד שבו הוצא לקצבה לגבי החלק הראשון של משרתו.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר, באישור ועדת העבודה של הכנסת, רשאי לקבוע בתקנות את התנאים והדרכים לשימוש בסמכויות של נציב השירות ושל ועדת השירות לפי סעיף זה, לרבות תקופות המקסימום להארכת השירות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (המשך העסקתו של עובד מעבר לגיל 67)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (המשך העסקתו של עובד מעבר לגיל 67), תשכ״ט–1968}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} עובד הרואה את עצמו נפגע על ידי הוצאתו לקצבה לפני הגיעו לגיל פרישת חובה, רשאי לערור על החלטת נציב השירות לפני ועדת השירות תוך תקופה ובדרך שנקבעו בתקנות; ועדת השירות תיתן הזדמנות לנציגות עובדי המדינה להשמיע את דבריה ורשאית היא לקבל את הערר או לאשר את החלטת הנציב, בלי שינויים או בשינויים שתמצא לנכון, והחלטתה תהא סופית.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (ערר על הוצאה לקיצבה)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (ערר על הוצאה לקיצבה), תשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|19|מתן הודעה מוקדמת}}
{{ח:תת|(א)}} עובד היוצא לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} יתן הודעה מוקדמת על רצונו לצאת לקצבה, במועד ובדרך שנקבעו בתקנות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (הודעה מוקדמת על יציאה לקיצבה)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (הודעה מוקדמת על יציאה לקיצבה), תשכ״ח–1968}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} נציב השירות יתן לעובד הודעה מוקדמת על החלטתו להוציאו לקצבה, במועד ובדרך שנקבעו בתקנות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (הודעה מוקדמת על הוצאה לקיצבה)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (הודעה מוקדמת על הוצאה לקיצבה), תשכ״ח–1968}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} פרש העובד בלי שניתנה הודעה מוקדמת כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), רואים אותו, לענין הזכויות לגמלה, כאילו פרש בתום התקופה שנקבעה למתן ההודעה ותחילתה ביום הפרישה בפועל, או ביום מתן אותה הודעה – אם ניתנה למועד שלפני תום התקופה שנקבעה; לענין הזכויות למשכורת בעד התקופה האמורה ופיצוי על אי־מתן ההודעה, יהא דין יציאה או הוצאה לקצבה בלא הודעה מוקדמת כאמור כדין התפטרות או פיטורים ללא הודעה מוקדמת.

{{ח:סעיף|20|שיעור קצבת הפרישה|תיקון: תשמ״ח־2, תש״ן־3, תשנ״ב־3, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הזכאי לקצבת פרישה תשולם לו כל ימי חייו קצבה בסכום השווה לחלק השש מאות ממשכורתו הקובעת כפול במספר חדשי שירותו, ובלבד שלא יעלה על שבעים אחוז ממשכורתו זו ולא יפחת מעשרים אחוז ממנה; אולם אם הועסק העובד בכל תקופת שירותו או בחלק ממנה במשרה חלקית, יכולה הקצבּה לעלות על שבעים אחוז ממשכורתו הקובעת, ובלבד שלא תעלה על שבעים אחוז מהמשכורת הקובעת של העובד המחושבת כאילו עבד במשרה מלאה בכל תקופת שירותו.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שועדה רפואית קבעה, סמוך לפרישתו, כי הוא נכה בעל דרגת נכות של 50% או יותר, וכן אדם שפוטר מן השירות בגלל נכות בדרגה קטנה מזו, לא תפחת קצבתו מעשרים אחוז ממשכורתו הקובעת בצירוף שלושה פרומיל ממנה לכל אחוז מדרגת נכותו.
{{ח:תת|(ג)}} מי שנתקבל לשירות כשהוא נכה, יראו כדרגת נכותו לענין סעיף זה את ההפרש שבין דרגת נכותו בזמן קבלתו לשירות ובין דרגת נכותו בזמן פרישתו.
{{ח:תת|(ד)}} מי שנתקבל לשירות תוך שנתיים מיום עלותו ארצה ושירת עשר שנים לפחות עד פרישתו, ואינו מקבל קיצבת פרישה מעבודה או תשלומי ביטוח סוציאלי ממדינה אחרת, וביום התקבלו לשירות הגיע לגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|בחלק ג׳ בתוספת השניה}}, לא תפחת קיצבתו מ־35% ממשכורתו הקובעת; עובד כאמור יהא זכאי לתוספת קיצבה של 2% ממשכורתו הקובעת בעד כל שנת עבודה נוספת מעבר לעשר שנים, ובלבד שקיצבתו לא תעלה על 70% ממשכורתו זו.
{{ח:תת|(ה)}} עובד כאמור בסעיף קטן (ד) והזכאי להגדלת תקופת שירותו מכוח {{ח:פנימי|סעיף 100|סעיף 100(ב)}} בגלל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שירות מחתרתי בחוץ לארץ;
{{ח:תתת|(2)}} היותו אסיר ציון;
{{ח:תתת|(3)}} היותו ניצול רדיפות הנאצים;
{{ח:תתת|(4)}} היותו הורה שכול או אלמנה כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שניספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק משפחות חיילים שניספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}};
{{ח:תתת|(5)}} טעמים רפואיים ומשפחתיים;
{{ח:תתת|(6)}} שירות סדיר כחייל של מי שגוייס בחוץ לארץ לפני עלייתו לארץ, ושירת בתקופת מלחמת העולם השניה בשירות הצבא הבריטי או בצבאות בנות הברית, כשהשירות האמור איננו מובא בחשבון כשירות לצורך הגימלאות;
{{ח:תתת|(7)}} היותו בעל עיטור על״ה שהוענק בעד פעילות שאיננה חופפת פעילות אחרת המזכה בהכרת שירות על פי החוק, –
{{ח:תת}} יהיה זכאי לשתי ההגדלות, ובלבד שתקופת השירות של העובד כפי שהוגדלה כך לא תעלה על פי שניים משנות שירותו בפועל.

{{ח:סעיף|21|מתי לא תובא נכות בחשבון|תיקון: תשל״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שדרגת נכותו קובעת את שיעור קצבתו, כל נכות שבעדה קיבל או היה זכאי לקבל פיצויים או הטבות אחרות מאוצר המדינה {{ח:פנימי|סעיף 60|וסעיף 60}} אינו חל עליה, לא תובא בחשבון לענין חישוב קצבתו או קצבת שאיריו, אלא אם הוחזר לאוצר המדינה אותו חלק מהפיצויים או ההטבות שקיבל הבא לפצותו על תקופת נכות שהוא זכאי בה גם לקצבה, או אם ויתר על החלק האמור, הכל לפי הענין; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו לגבי קצבה של מי שבחר בקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34(ג)}}, למעט מי {{ח:פנימי|סעיף 78|שסעיף 78}} חל עליו.
{{ח:תת|(ב)}} מי שנתמלאו בו אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דרגת נכותו קובעת את שיעור קצבתו;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 60|סעיף 60}} אינו חל על אותה נכות;
{{ח:תתת|(3)}} קיבל בעד הנכות פיצויים שלא מאוצר המדינה לפי כל חובה חוקית, פרט לחוזה ביטוח, או מענק מהמוסד לביטוח לאומי, מבלי ששולם לאוצר המדינה אותו חלק מהם הבא לפצותו על תקופת נכותו שבה זכאי הוא גם לקצבה לפי חוק זה, או קיבל בעדה קצבה מהמוסד לביטוח לאומי, פרט לקצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ו׳2 לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת}} לא תבוא בחשבון – לענין חישוב קצבתו או קצבת שאיריו לפי חוק זה – כל נכות שבעדה קיבל פיצויים, מענק או קצבה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} נגרמה לעובד על ידי צד שלישי נכות העשויה לקבוע את שיעור קצבתו, {{ח:פנימי|סעיף 60|וסעיף 60}} אינו חל עליה, חייב הוא להודיע על כך לממונה במועד ובדרך שנקבעו בתקנות ולעשות כל פעולה סבירה שהממונה ידרוש ממנו כדי לקבל פיצויים מהצד השלישי; למטרה זו רשאי הממונה לדרוש מהעובד למסור למי שיורה יפוי־כח להגיש נגד הצד השלישי על חשבון אוצר המדינה תביעה לפיצוי מלא או חלקי על הנכות, הכל כפי שיורה הממונה; לא עשה העובד את המוטל עליו לפי סעיף קטן זה, לא תובא הנכות בחשבון לענין חישוב קצבתו או קצבת שאיריו.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר, באישור ועדת העבודה של הכנסת, רשאי להתקין תקנות בדבר חישוב חלק הפיצויים או המענק שיש להחזירו או לשלמו לאוצר המדינה לפי סעיף זה, בדבר אופן החזרתו ובכל ענין אחר הנוגע לביצוע סעיף זה; בין השאר רשאי הוא לקבוע בתקנות אלה כי תשלומי פיצויים או מענק בעד נכות יובאו בחשבון לענין חישוב הגמלאות לפי סעיף זה רק אם נתקבלו על ידי העובד תוך תקופה מסויימת לפני פרישתו, שנקבעה באותן תקנות.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על מי שפרש מהשירות לפני י״ב באב תשכ״ז (18 באוגוסט 1967) ועל שאיריו.

{{ח:סעיף|21א|הפחתת חלק מקצבת פרישה בשל פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני|תיקון: תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני, נרשמה הערה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ב|סעיף 42ב}}, ומתקיימות הוראות {{ח:פנימי|סעיף 58א|סעיף 58א}} לעניין ההעברה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תופחת קצבת הפרישה המגיעה לזכאי לקצבת פרישה (בסעיף זה – הקצבה המלאה) בסכום השווה למכפלת הקצבה המלאה בשיעור הקבוע, בהתאם למינו של בן הזוג לשעבר, {{ח:חיצוני|חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו#תוספת|בתוספת לחוק לחלוקת חיסכון פנסיוני}} (בסעיף זה – סכום ההפחתה);
{{ח:תתת|(2)}} לאחר ביצוע ההפחתה כאמור בפסקה (1) והעברת הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 58א|סעיף 58א}} ייוותר בידי הזכאי לקצבת פרישה ההפרש שבין הסכום הנותר בידי הזכאי לקצבת פרישה לפני ההפחתה ובין מחצית סכום ההפחתה; בסעיף זה, ”הסכום הנותר בידי זכאי לקצבת פרישה לפני ההפחתה“ – ההפרש שבין הקצבה המלאה ובין הסכום שהיה מועבר לבן הזוג לשעבר אילולא ההפחתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 58א|סעיף 58א(א)(1)}};
{{ח:תתת|(3)}} לעניין התקופה שקדמה למועד העברת חלק מקצבת פרישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 58א|סעיף 58א}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הפחתה כאמור בפסקה (1) תבוצע בעד התקופה שהחל מהחודש שלאחר החודש הראשון שבו שולמה קצבה לזכאי לקצבת פרישה או החודש שבו חל מועד הפירוד, ואם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני מועד אחר לתחילת זכאות בן הזוג לשעבר לקבלת חלק בחיסכון הפנסיוני – החודש האמור, והכול לפי המאוחר;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההפחתות כאמור בפסקת משנה (א) יחושבו בתוספת שינוי המדד שפורסם לאחרונה לפני המועד שבו הופחת סכום כאמור לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני המועד שבו שולמה לזכאי לקצבת פרישה קצבה בתקופה האמורה בפסקת משנה (א), ויחולו לגביהן הוראות פסקה (2); לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תתת|(4)}} נפטר בן הזוג לשעבר, תבוצע מלוא ההפחתה כאמור בפסקה (1) מסכום הקצבה המלאה המשולמת לזכאי לקצבת פרישה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי האמור בו יחול רק לעניין העברת חלק מקצבת הפרישה לבן הזוג לשעבר ולא לעניין זכויות בן הזוג לשעבר לקבלת קצבה בשל פטירתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה;
{{ח:תתת|(2)}} הבקשה לרישום פרטי פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי {{ח:פנימי|סעיף 42א|סעיף 42א}} הוגשה לממונה לאחר שחלפו שנתיים מהמועד שבו ניתן פסק הדין או לאחר החודש שקדם לחודש שבו החל העובד לקבל קצבת פרישה, לפי המאוחר.

{{ח:סעיף|22|מענק נוסף לקצבה|תיקון: תשל״ג־4, תשמ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מי שפוטר מהשירות לפני שהגיע לגיל 60 והוא זכאי לקצבת פרישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים 15(2), (3) או (4)}} {{ח:פנימי|סעיף 78|או 78}} – ישולם לו, נוסף על הקצבּה, מענק השווה לחלק העשרים וארבעה של משכורתו השנתית כפול במספר שנות שירותו, ובלבד שהמענק לא יעלה על הסכום הקטן משני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} משכורתו השנתית;
{{ח:תתת|(2)}} הסכום היוצא מהיווּן קצבה, ששיעורה כהפרש שבין הקצבּה שהוא זכאי לה בזמן פיטוריו ובין הקצבּה שהיתה מגיעה לו, אילו שירת בדרגתו האחרונה עד שהיה מגיע לגיל 60 ובהגיעו לגיל 60 היה זכאי לתוספת משפחה בגלל אותם בני משפחה שבגללם היה זכאי לתוספת משפחה בשעת פרישתו.
{{ח:תת|(ב)}} היה הזכאי לקצבת פרישה כאמור עובד במשרה חלקית, תחושב הקצבּה שהיתה מגיעה לו אילו שירת בדרגתו האחרונה עד שהיה מגיע לגיל 60, לפי חלקיות המשרה שלפיה מחושבת הקצבּה של אותו עובד בזמן פיטוריו.
{{ח:תת|(ג)}} פוטר אדם כאמור בסעיף קטן (א) על פי החלטת בית הדין למשמעת בלי שנפסל לשירות, רשאי בית הדין להחליט שאינו זכאי למענק, כולו או מקצתו.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|22א||תיקון: תש״ם, תשמ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|23|מענק לבעל דרגת נכות נמוכה מ־25%}}
{{ח:ת}} עובד – למעט שוטר וסוהר – שפוטר אחר חמש שנות שירות מסיבת מצב בריאות לקוי כשדרגת נכותו נמוכה מ־25% והוא זכאי עקב פיטורים אלה לפיצויי פיטורים, ישולם לו נוסף לפיצויים אלה מענק בשיעור של אחוז אחד מסכום הפיצויים לכל אחוז מאותה דרגת נכות.

{{ח:סעיף|24|ברירת זכאי לקצבת פרישה שחזר לשירות}}
{{ח:תת|(א)}} זכאי לקצבת פרישה שחזר לשירות יהיה רשאי להודיע בכתב, כי במקום זכותו לקצבה בעד שירותו הקודם הוא בוחר בצירוף תקופת שירותו הקודם לתקופת שירותו החוזר.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה לפי סעיף קטן (א) תימסר תוך שנים־עשר חדשים מהמאוחר מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} יום סיום תקופת הנסיון בשירות החוזר, ואם לא חלה בו תקופת נסיון – יום שחזר העובד לשירות;
{{ח:תתת|(2)}} יום שמי שנקבע בתקנות הודיע לעובד על זכותו לפי סעיף קטן (א);
{{ח:תת}} אולם לא לאחר שפרש העובד מהשירות החוזר.

{{ח:סעיף|25|דין עובד שצירף תקופות שירות|תיקון: תש״ם, תשמ״ז}}
{{ח:ת}} הודיע עובד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} זכותו לקצבה בעד שירותו הקודם בטלה מיום שחזר לשירות, והוא חייב להחזיר לאוצר המדינה, בשיעורים שנקבעו בתקנות, את סכומי הקצבּה שקיבל בעד התקופה שבה שירת שירות חוזר;
{{ח:תת|(2)}} תקופת שירותו הקודם תצורף לתקופת שירותו החוזר;
{{ח:תת|(3)}} קיבל העובד בעת פרישתו מהשירות הקודם מענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}} {{ח:פנימי|סעיף 63ב|או 63ב}}, יחזיר לאוצר המדינה, בתנאים, לרבות תשלום בשיעורים, שנקבעו בתקנות, חלק יחסי מן המענק ששיעורו כיחס בין התקופה המתחילה עם חזרתו לשירות החוזר ומסתיימת בהגיעו לגיל 60, לבין התקופה המתחילה עם פרישתו מהשירות הקודם ומסתיימת בהגיעו לגיל 60;
{{ח:תת|(4)}} על אף האמור בפסקה (3) רשאי העובד, במקום להחזיר חלק מן המענק כאמור באותה פסקה, לדרוש כי, בחישוב הקצבּה שתגיע אחרי פרישתו מהשירות החוזר, יראו את משרתו בשירות הקודם כמשרה חלקית בלבד, ואם היתה המשרה חלקית – כמשרה ששיעור חלקיותה קטן ממה שהיה למעשה, הכל לפי שיעורים, כללים ותנאים שנקבעו בתקנות; אולם פסקה זו לא תחול אם כתוצאה מאותו חישוב תרד חלקיות המשרה בשירות הקודם מתחת לשיעור המובא בחשבון לענין {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}};
{{ח:תת|(5)}} היוון העובד חלק מקצבתו בעד שירותו הקודם, יראו, בחישוב הקצבּה שתגיע אחרי פרישתו מהשירות החוזר, את משרתו בשירות הקודם כמשרה חלקית ששיעור חלקיותה כיחס שבין החלק הבלתי מהוּון של הקצבּה בעד השירות הקודם לבין קצבה מלאה לפני ההיווּן;
{{ח:תת|(6)}} הוּון חלק מקצבה כאמור בפסקה (5) בעד תקופה מסויימת בלבד, תשולם הקצבּה לפי האמור בפסקה (5) אחרי הפרישה מהשירות החוזר, רק במשך פרק הזמן שבו עולה התקופה שבעדה הוּונה הקצבּה על התקופה שבה הגיעה לזכאי קצבה מוקטנת עקב ההיוון לפני תחילתו של השירות החוזר; תם אותו פרק זמן, תשולם הקצבּה כאילו לא הוּון חלק מהקצבּה בעד השירות הקודם;
{{ח:תת|(7)}} המשכורת הקובעת, לענין חישוב הקצבה שתגיע לאחר הפרישה מהשירות החוזר, תחושב לפי דרגתו של העובד בזמן פרישתו הראשונה או האחרונה, הכל לפי הדרגה הגבוהה יותר.

{{ח:סעיף|26|קצבה לשאיריו של עובד|תיקון: תשל״ז־3, תשל״ח, תשמ״ו, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} עובד שנפטר בזמן שירותו והוא שירת לפחות שלוש שנים – תשולם לשאיריו, כל תקופת הזמן המפורשת בסעיף זה, קצבה באחוזים ממשכורתו הקובעת, והם –
{{ח:תתת|(1)}} לבן זוג, כל עוד לא נישא –
{{ח:תתתת|(א)}} באין אחרי הנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה – ארבעים אחוזים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הותיר אחריו הנפטר, במועד פטירתו, בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (1א) –
{{ח:תתתתת|(1)}} עד החודש שבו היה מגיע העובד לגיל פרישת חובה אילולא נפטר (בסעיף זה – החודש הקובע) – ארבעים אחוזים;
{{ח:תתתתת|(2)}} החל בחודש שלאחר החודש הקובע – ההפרש שבין ארבעים אחוזים למכפלת השיעור להעברה בארבעים אחוזים;
{{ח:תתת|(1א)}} לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק דין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, החל בחודש שלאחר החודש הקובע וכל עוד לא נישא בן הזוג לשעבר או הפרוד של קבע – מכפלת השיעור להעברה בארבעים אחוזים;
{{ח:תתת|(2)}} ליתומים כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם ויש בן זוג הזכאי לקצבה – עשרה אחוזים לכל יתום בתוספת חמישה אחוזים לכלל היתומים, אף אם אין יותר מיתום אחד;
{{ח:תתת|(3)}} ליתומים כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם ואין בן זוג הזכאי לקצבה – חמישה עשר אחוז לכל יתום בתוספת חמישה עשר אחוז לכלל היתומים, אף אם אין יותר מיתום אחד;
{{ח:תתת|(4)}} לתלויים, כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם – עשרה אחוזים לכל אחד; ובאין אחרי הנפטר לא בן זוג ולא יתומים הזכאים לקצבה – חמישה עשר אחוז לכל אחד.
{{ח:תת|(א1)}} לעניין סעיף קטן (א)(2) עד (4), יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} מי שהיה ליתום של עובד לאחר שהגיע לגיל 18 והוא זכאי לקצבה לפי סעיף קטן (א), לרבות קצבה ששיעורה נקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30(א)}}, רשאי להוון את הקצבה האמורה כולה.
{{ח:תתת|(2)}} הוראה זו אינה חלה –
{{ח:תתתת|(א)}} על יתום שאין לו הכנסה כדי מחייתו ואינו מסוגל לכלכל עצמו;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם בחרו שאירי העובד בהטבות פרישה אחרות במקום כל הגמלאות המגיעות להם לפי חוק זה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40}}.

{{ח:סעיף|27|מענק לשאירים באין קצבה|תיקון: תשל״ג־5, תשמ״ו, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} עובד שנפטר בזמן שירותו לאחר ששירת פחות משלוש שנים, ישולם לרגל פטירתו מענק לשאיריו בשיעור שתקבע הממשלה (בסעיף זה – המענק).
{{ח:תת|(ב)}} ועדת השירות תקבע את הכללים לחלוקת המענק בין השאירים ושיעורי הסכומים שינוכו ממשכורתו של עובד על חשבון המענק שיגיע לרגל פטירתו.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”שאיר“ – למעט בן זוג לשעבר, ופרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי שירות המדינה (גימלאות) (מענק לשאירים)|כללי שירות המדינה (גימלאות) (מענק לשאירים), תשט״ז–1956}}.}}

{{ח:סעיף|28|קצבה לשאיריו של זכאי לקצבת פרישה|תיקון: תשל״ג־5, תשל״ז־3, תשע״ד, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} זכאי לקצבת פרישה שנפטר – תשולם לשאיריו כל תקופת הזמן המפורשת בסעיף זה, ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 109|סעיף 109(ב)(2)}}, קצבה באחוזים מהקצבּה שהיתה מגיעה לזכאי אילולא נפטר, והם –
{{ח:תתת|(1)}} לבן־זוג, אם היה בן־זוגו לפחות שלוש שנים שקדמו לפטירתו או נולד להם ילד –
{{ח:תתתת|(א)}} באין אחרי הזכאי לקצבת פרישה שנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה, וכל עוד לא נישא בן הזוג – שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הנפטר;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הותיר אחריו הזכאי לקצבת פרישה שנפטר, במועד פטירתו, בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (1א), וכל עוד לא נישא בן הזוג – ההפרש שבין שישים אחוזים מהקצבה שהיתה מגיעה לנפטר בלא הפחתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 21א|סעיף 21א(א)}}, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הנפטר, למכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים;
{{ח:תתת|(1א)}} לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק הדין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 36 חודשים לפחות ולא מתקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 21א|בפסקאות (1) או (2) של סעיף 21א(ב)}}, וכל עוד לא נישא בן הזוג לשעבר או הפרוד של קבע – מכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים; לעניין זה, לגבי בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, יראו את הקצבה שהיתה מגיעה לזכאי אילולא נפטר, כקצבה המלאה שממנה מופחת סכום ההפחתה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21א|בסעיף 21א(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} ליתומים, כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם ויש בן־זוג הזכאי לקצבה – חמישה־עשר אחוז לכל יתום;
{{ח:תתת|(3)}} ליתומים כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם ואין בן־זוג הזכאי לקצבה – חמישה־עשר אחוז לכל יתום בתוספת עשרים וחמישה אחוזים לכלל היתומים, אף אם אין יותר מיתום אחד;
{{ח:תתת|(4)}} לתלויים, כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם ובאין אחרי הנפטר לא בן־זוג ולא יתום הזכאים לקצבה – עשרים אחוז לכל אחד.
{{ח:תת|(א1)}} לעניין סעיף קטן (א)(2) עד (4), יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.
{{ח:תת|(ב)}} קצבה שהיתה מגיעה לזכאי אילולא נפטר – כאמור ברישה לסעיף קטן (א) – היא הקצבּה שהיה מקבל אותה תכוף לפני פטירתו אילולא הוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיפים 32}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33}}, {{ח:פנימי|סעיף 35|35}} {{ח:פנימי|סעיף 46|ו־46(ב) או (ד)}}, בצירוף תוספות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א}}, ככל שהיה זכאי להן.
{{ח:תת|(ג)}} הופחתה או נשללה קצבתו של זכאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיפים 53}} {{ח:פנימי|סעיף 61|או 61}}, יראו כקצבתו שהיתה מגיעה לו אילולא נפטר את הקצבּה כאמור בסעיף קטן (ב) כפי שהופחתה או נשללה.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על שאיריו של מי שבחר בזכויות לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17א|סעיף 17א}} ונפטר בטרם היה זכאי לה לפי האמור {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46(ג)}}, ולענין זה תבוא במקום הקצבה שהיתה מגיעה לזכאי אילולא נפטר – הקצבה שהיתה מגיעה לו אילו במועד הפטירה היה כבר זכאי לה.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (ד) –
{{ח:תתת|(1)}} לבן זוג של מי שבחר בזכויות לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17א|סעיף 17א}} ונפטר בטרם היה זכאי לה לפי האמור {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46(ג)}}, והותיר אחריו, במועד פטירתו, בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (2), תשולם, כל עוד לא נישא, קצבה באחוזים מהקצבה שהיתה מגיעה לנפטר אם במועד הפטירה היה כבר זכאי לה, בהתאם למפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} עד החודש שבו היה מגיע הנפטר לגיל פרישת חובה אילולא נפטר (בסעיף זה – החודש הקובע) – שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הנפטר;
{{ח:תתתת|(ב)}} החל בחודש שלאחר החודש הקובע – ההפרש שבין שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת של הנפטר, למכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים;
{{ח:תתת|(2)}} לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, של מי שבחר בזכויות לקצבה כאמור בפסקה (1) ונפטר כאמור באותה פסקה, תשולם, כל עוד לא נישא, קצבה בסכום השווה למכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים מהקצבה שהיתה מגיעה לנפטר אם במועד הפטירה היה כבר זכאי לה, שממנה מופחת סכום ההפחתה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21א|בסעיף 21א(א)}}, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק הדין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, ואולם לא תשולם לבן הזוג לשעבר או לפרוד של קבע קצבה כאמור אלא החל מהחודש שלאחר החודש הקובע.

{{ח:סעיף|29||תיקון: תשל״ג־5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|30|קצבת שאיר ששיעורה נקבע על ידי הממונה|תיקון: תשל״ג־5, תשל״ז־3, תשל״ח, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} היה סך כל הקצבאות המגיעות לשאיריו של נפטר עולה על השיעור הקיצוני, או שהשאיר אחריו הנפטר יותר מבן זוג אחד או יתומים מיותר מבן זוג אחד, או שהיתומים אינם סמוכים על שולחן אחד – תשולם לשאיריו, במקום הקצבאות בשיעורים שנקבעו {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיפים 26}} {{ח:פנימי|סעיף 28|או 28}}, קצבאות בשיעורים שיקבע הממונה, בהתחשב עם מצבם של השאירים ועם כל הסכם שביניהם; ובלבד –
{{ח:תתת|(1)}} ששיעור הקצבּה שיקבע הממונה לשאיר פלוני מהשאירים כאמור לא יעלה על שיעור הקצבּה שהיתה מגיעה לאותו שאיר אילולא הוראות סעיף זה;
{{ח:תתת|(2)}} שסך כל הקצבאות שיקבע הממונה יהיה השיעור הקיצוני או סך כל הקצבאות שהיו מגיעות לשאירים אילולא הוראות סעיף זה, הכל לפי הסכום הקטן יותר.
{{ח:תת|(א1)}} לעניין סעיף קטן (א), יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג, ואולם האמור באותו סעיף קטן לא יחול אם השאיר אחריו הנפטר בן זוג אחד ובן זוג לשעבר אחד, או בן זוג אחד ופרוד של קבע אחד שניתן לגביו פסק דין לאיזון.
{{ח:תת|(ב)}} השיעור הקיצוני לגבי שאיריו של עובד הוא שבעים אחוז ממשכורתו הקובעת של העובד, ולגבי שאיריו של זכאי לקצבת פרישה – תשעים אחוזים מקצבתו, הכל לפי הסכום הקטן יותר.

{{ח:סעיף|31|מענק לבן זוג שנישא|תיקון: תשל״ו־7, תשל״ז־3, תשנ״ט, תשס״ה, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} בן זוג שהוא זכאי לקצבה ונישא – ישולם לו מענק כסכום הקצבה שהיה זכאי לה, לולא נישא, כמפורט בסעיף קטן (ג) כפול שלושים ושש, ובבן זוג שבגלל האמור {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיפים 30}} {{ח:פנימי|סעיף 36|או 36}} משלמים לו קצבה בשיעור מופחת או אין משלמים לו קצבה, תיחשב כקצבה לענין זה הקצבה שהיה זכאי לה אילולא הוראות הסעיפים האמורים.
{{ח:תת|(ב)}} מענק ששולם לבן זוג לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}} ינוכה מהמענק המשתלם לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} מחצית המענק לפי סעיף זה תשולם {{ח:הערה|[במקור: ישולם]}} לבן זוג עם הגשת בקשתו לכך, אך לא לפני הנישואין, והיא תחושב על בסיס שיעור הקצבה שהיה זכאי לה לאחרונה לפני הנישואין, והמחצית השניה תשולם לו בתום שנתיים לאחר הנישואין, והיא תחושב על בסיס שיעור הקצבה שהיתה משתלמת לו אותה שעה לולא נישא.
{{ח:תת|(ד)}} פקעו הנישואין השניים, תשולם לבן הזוג מיום הפקעת הנישואין אותה קצבה שהיתה משתלמת לו אותה שעה אילולא נישא, אולם אם כבר שולם לו מענק או מחציתו לפי סעיף זה, יופחת שיעור הקצבה עד אשר הסכום שיופחת יהיה שווה לסכום המענק שקיבל, ובלבד שלא יופחת שיעור הקצבה בשום חודש מעל למחציתה.
{{ח:תת|(ה)}} פקעה זכותו של בן הזוג לקצבה לפני שסך כל ההפחתות לפי סעיף קטן (ד) הגיע כדי שיעור המענק שקיבל, תהיה היתרה חוב של בן הזוג או של עזבונו לאוצר המדינה.
{{ח:תת|(ו)}} לענין סעיף זה, ”פקיעה“ – לרבות במות בן הזוג.
{{ח:תת|(ז)}} לעניין סעיף זה יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.

{{ח:סעיף|32|הגבלת גמלאות כפל|תיקון: תשל״ג־5, תשל״ז, תשל״ז־3, תש״ן־2, תשס״ט, תשע״ו־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”גמלאות כפל“ – שתי קצבאות לפי חוק זה, או קצבה אחת לפי חוק זה בצירוף אחת או יותר מגמלאות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} פיצויים שבועיים לפי {{ח:חיצוני|פקודת הפיצויים לעובדים|פקודת הפיצויים לעובדים, 1947}};
{{ח:תתת|(3)}} קצבה או תשלום כיוצא בה המשתלמים מאוצר המדינה לפי חוק אחר או לפי הסכם או הסדר כלשהו או מקרן פנסיה או מקרן תגמולים על פי התקשרות עם אוצר המדינה לצורך קצבה או תשלום כאמור, למעט גמלה לפי חוקי השיקום כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 34|בסעיף 34}};
{{ח:תתת|(4)}} קצבה או תשלום כיוצא בה המשתלמים על פי חוק אחר או הסכם או הסדר כלשהו מקופה ציבורית שקבעה הממשלה לעניין סעיף זה, או מקרן פנסיה או מקרן תגמולין שהקופה הציבורית קשורה בהן לצורך קצבה או תשלום כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} היה אדם זכאי לגמלאות כפל וסך כולם, לרבות אותו חלק מהן שהיוון, עלה על 70% מהמשכורת הקובעת, תופחת הקצבּה לפי חוק זה או אחת משתי הקצבאות לפיו, הכל לפי הענין, בסכום שבו עודף סך כל גמלאות הכפל על 70% מהמשכורת הקובעת; הוראה זו לא תחול על קצבת יתום ועל קצבה שלא לפי חוק זה המגיעה מכוח שירות בממשלת ארץ־ישראל.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בכל חוק אחר, אם היה הזכאי לקצבה לפי חוק זה זכאי לקצבה מופחתת לפי חוק אחר בשל קצבה לפי חוק זה, תהיה ההפחתה של כל קצבה בסכום שיחסו לכלל הסכום שיש להפחית אילו היתה ההפחתה נעשית על פי הוראות סעיף קטן (ב) כיחס של כל קצבה וקצבה אל סכומן הכולל של הקצבאות לפני ההפחתה.
{{ח:תת|(ד)}} המשכורת הקובעת לענין סעיף זה תהא המשכורת הקובעת המשוקללת שלפיה מחושבת כל קצבה לפי חוק זה, או המשכורת שלפיה מחושבות הגמלאות האחרות, הכל לפי המשכורת הגבוהה יותר; לא היו הגמלאות האחרות מחושבות על בסיס משכורת, תיקבע המשכורת לענין סעיף זה בהתאם לעקרונות שלפיהם מחושבת המשכורת הקובעת; בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משכורת קובעת משוקללת“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי מי שמגיעה לו תוספת לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א}} – המשכורת הקובעת, בתוספת הסכום המתקבל מהכפלת התוספות לקצבה ביחס שבין המשכורת הקובעת לבין הקצבה המגיעה למי שפרש כאמור או לשאירו;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי מי שאינה מגיעה לו תוספת לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א}} – המשכורת הקובעת;
{{ח:תתת}} לעניין הגדרה זו, חל {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}} על המשכורת הקובעת לפי חוק זה, תחושב המשכורת הקובעת המשוקללת, לפי המשכורת הקובעת, הקצבה, והתוספות לקצבה שהיו מחושבות לגבי מי שפרש מהשירות או שאירו אילו עבד מי שפרש כאמור במשרה מלאה בכל תקופת שירותו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תוספות לקצבה“ – התוספות לקצבה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9ב|בסעיף 9ב}} המגיעות למי שפרש מהשירות או לשאירו.
{{ח:תת|(ה)}} שירת עובד בעת אחת בשירות המדינה ובגוף שקופתו נקבעה כקופה ציבורית לעניין סעיף זה, וסך כל הקצבאות והגמלאות המגיעות עקב שירות כאמור עודף על הקצבּה שהיתה מגיעה אילו בתקופה האמורה שירת בשירות המדינה במשרה מלאה, במשכורת השווה למשכורת הקובעת כאמור בסעיף קטן (ד) – תופחת הקצבּה לפי חוק זה בעודף כאמור.
{{ח:תת|(ו)}} סעיף זה אינו גורע מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}}.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות סעיף קטן (ב) לא יחולו לגבי אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הזכאי לגימלאות כפל, כאשר האחת היא קיצבת שאיר עקב פטירת בן־זוגו והשניה היא קיצבת פרישה;
{{ח:תתת|(2)}} הזכאי לגימלאות כפל, כאשר האחת היא קיצבת פרישה או קיצבת שאיר עקב פטירת בן־זוגו והשניה היא קיצבה בשל פגיעה בעבודה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}.

{{ח:סעיף|33|סייגים {{ח:פנימי|סעיף 32|לסעיף 32}}}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32}} אינו חל על קצבה לפי חוק זה של מי שלפני כ״ח בתשרי תשכ״ח (1 בנובמבר 1967) (להלן בסעיף זה – יום התיקון) היה זכאי לה ולגמלה מן המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(א)}} למעט קצבה שניה לפי חוק זה וקצבה בגלל פגיעה בעבודה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} (להלן בסעיף זה – קצבת פגיעה בעבודה).
{{ח:תת|(ב)}} מי שהיה לפני יום התיקון זכאי לשתי קצבאות לפי חוק זה ובחר באחת מהן, זכאי לקבל את שתי הקצבאות לגבי הזמן שמיום התיקון ואילך, בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32}}; אולם אם שולמו פיצויי פיטורים עקב פרישה מן השירות שהיתה מזכה אותו בקצבה אילו {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32}} עמד בתוקף אותה שעה, לא תבוא בחשבון תקופת שירותו התקופה שבעדה שולמו הפיצויים.
{{ח:תת|(ג)}} מי שלפני יום התיקון פרש מהשירות בנסיבות שהיו מזכות אותו או את שאיריו, לפי בחירתם, בקצבה לפי חוק זה או בקצבת פגיעה בעבודה, יחולו עליו הוראות מיוחדות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בחר הזכאי לקצבה כאמור בקצבת פגיעה בעבודה, יהא זכאי גם לקצבה לפי חוק זה לגבי הזמן שמיום התיקון ואילך, בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32}}, אולם אם שולמו עקב הפרישה פיצויי פיטורים, לא תבוא בחשבון הקצבּה לפי חוק זה תקופת השירות שבעדה שולמו הפיצויים;
{{ח:תתת|(2)}} בחר הזכאי בקצבה לפי חוק זה, יהא זכאי גם לקצבת פגיעה בעבודה לגבי הזמן שמיום התיקון ואילך, בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32}}, ובלבד שהתביעה לקצבת פגיעה בעבודה הוגשה על ידיו תוך שנים עשר חדשים מאירוע המקרה שהיה מזכה אותו בקצבת פגיעה בעבודה לולא בחר בקצבה לפי חוק זה או שהמוסד לביטוח לאומי שילם לאוצר המדינה פיצוי לפי חוק זה, כפי שעמד ערב יום התיקון, על הגמלה ששילם או שהוא עתיד לשלם;
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בפסקה (2) רשאי המוסד לביטוח לאומי לשלם קצבת פגיעה בעבודה, כולה או מקצתה, אף אם נתבעה אחרי המועד האמור באותה פסקה.

{{ח:סעיף|34|גמלה לפי חוק זה ולפי חוקי השיקום|תיקון: תשל״ג־2, תשל״ז־3, תשנ״ב־4, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוקי השיקום“ – {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}}, {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}}, {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|חוק נכי המלחמה בנאצים}}, {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, תש״ל–1970}}, וכל חוק אחר ששר האוצר, לאחר התייעצות עם ועדת העבודה של הכנסת, קבע בצו כחוק שיקום לענין חוק זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גמלה לפי חוקי השיקום“ – תגמולים, הענקה או מענק המגיעים לפי חוקי השיקום.
{{ח:תת|(ב)}} הזכאי עקב מאורע אחד לקצבה לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} ולגמלה לפי חוקי השיקום – הברירה בידו לבחור באחת מהן, אולם משפרש עובד מהשירות ועקב הפרישה נהיה לזכאי גם לגמלה לפי חוקי השיקום מחמת שינוי בשיעור הכנסותיו, לא יגרע הדבר מזכויותיו לגמלאות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} בחר בקצבה לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}}, יהיה זכאי לקבל גם עשרים וחמישה אחוזים מהגמלה לפי חוקי השיקום ואת כל שאר הזכויות המגיעות לפיהם.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הזכאי, שלא עקב מאורע אחד, לגמלה לפי חוק זה ולגמלה לפי חוקי השיקום, יהא זכאי לקבל את שתי הגמלאות גם יחד.
{{ח:תתת|(2)}} סעיף קטן זה יחול, לגבי הזמן שלאחר כ״ז בתשרי תשכ״ח (31 באוקטובר 1967), אף על מי שפרש עד אותו יום, ובלבד שאם קיבל הטבות פרישה מאוצר המדינה עקב הפרישה מן השירות, הוחזרו הטבות אלה לפי כללים ותנאים שנקבעו בתקנות.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (החזרת הטבות פרישה על ידי זכאי לגימלה לפי החוק ולפי חוקי השיקום)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (החזרת הטבות פרישה על ידי זכאי לגימלה לפי החוק ולפי חוקי השיקום), תשכ״ט–1968}}.}}
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), עובד שפוטר מהשירות מחמת נכות כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים}}, שלקה בה באותו שירות ודרגתה היא 35% או יותר, וזכאי הוא בגללה לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}}, יהיה זכאי לקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(א)}} וכן למלוא התגמולים והזכויות המגיעים לו לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}}.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), עובד שנפטר בזמן שירותו ושאיריו זכאים מחמת פטירתו לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש״ל–1970}} (להלן – חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה), וגם לקצבה לפי חוק זה, יהיו שאיריו זכאים למלוא התגמולים וההטבות המגיעים לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה}} וגם לקצבה לפי חוק זה, ואין רואים קצבה זו כהכנסה לעניין חוקי השיקום; ואולם כל עוד בן הזוג או היתומים זכאים לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה}}, תנוכה מקצבתם לפי חוק זה מחצית מסכום התגמולים או מחצית מסכום הקצבה, לפי הסכום הנמוך, והתגמולים וההטבות לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה}} ישולמו במלואם.
{{ח:תתת|(2)}} היה סך כל הקצבאות המגיעות לבן הזוג וליתומים לפי חוק זה בצירוף התגמולים המגיעים להם לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה}} עולה על המשכורת הקובעת המשוקללת של העובד שנפטר, ינוכה הסכום העודף מקצבתם לפי חוק זה, והתגמולים וההטבות לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה}} ישולמו במלואם; לעניין זה, ”משכורת קובעת משוקללת“ – משכורת קובעת משוקללת כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(ד)}}, ואולם הסיפה להגדרה האמורה, החל במילים ”לעניין הגדרה זו“ – לא תחול.
{{ח:תתת|(3)}} לעניין פסקה (2), לא תובא בחשבון התגמולים התוספת לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 14|סעיף 14(1) לחוק משפחות החיילים}}, ובזכאי לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 9|סעיף 9(ב) לאותו חוק}} – לא יובא בחשבון ההפרש שבין אותם תגמולים לבין התגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 9|סעיף 9(א) לאותו חוק}}.

{{ח:סעיף|35|קצבה ומשכורת|תיקון: תש״ל, תשל״ז־3, תשמ״א־2, תשמ״ז, תשמ״ח, תשנ״ב, תשס״ד, תשס״ט, תשע״ו־3}}
{{ח:תת|(א)}} זכאי לקצבת פרישה שחזר לשירות במשרד ממשלתי, ביחידת סמך או בגוף אחר שהוראות סעיף קטן זה חלות עליו או הוחלו עליו שמהם פרש, והכנסתו הכוללת עולה על המשכורת הקובעת, תשולם לו קצבה בשיעור שני שלישים מקצבתו הרגילה או בשיעור הקצבה הרגילה בניכוי שליש מהסכום שבו עודפת ההכנסה הכוללת על משכורתו הקובעת, והכול לפי הסכום הגבוה יותר; לא עלתה ההכנסה הכוללת על משכורתו הקובעת, לא תופחת קצבתו מכוח סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א) תחושב המשכורת הקיימת לפי המשכורת שקיבל הזכאי לקצבה מאוצר המדינה בעד החודש שבו מגיעה הקצבּה.
{{ח:תת|(ג)}} חל {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}} על החישוב של המשכורת הקובעת, יובא בחשבון לצורך ההפחתה לפי סעיף קטן (א) רק אותו חלק ממשכורתו הקיימת של הזכאי לקצבה ששיעורו כיחס שבין חלקיות משרתו של העובד שלפיה מחושבת משכורתו הקובעת לבין משכורת של משרה מלאה.
{{ח:תת|(ד)}} זכאי לקצבת פרישה שתכוף לפני פרישתו עבד במשרה חלקית ושנתמלאו בו אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ערב פרישתו עבד במשרה נוספת בשירות המדינה, ומשרה זו אינה מזכה בגמלה או בתשלום כיוצא בה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מוסיף לעבוד במשרה כאמור בפסקה (1);
{{ח:תת}} משכורתו בעד העבודה כאמור בפסקה (2) לא תובא בחשבון לענין ההפחתה לפי סעיף זה, אלא במידה ששיעור חלקיות משרתו בעבודה כאמור ביחד עם שיעור חלקיות המשרה שממנה פרש עולים על משרה מלאה.
{{ח:תת|(ה)}} זכאי לקצבת פרישה שהיוון חלק מקצבתו, ייעשה החישוב לענין סעיף קטן (א) כאילו מקבל הזכאי קצבה מלאה, ורק לאחר שתופחת הקצבּה עקב קבלת משכורת מאוצר המדינה, ינוכה ממנה חלק הקצבּה שהיוון.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על זכאי לקצבת פרישה שהגיע לגיל 60; ואם ערב פרישתו מהשירות היה עובד שירותי הבטחון כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 63א|בסעיף 63א}}, שוטר או סוהר, משהגיעו לגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השנייה}}.
{{ח:תת|(ז)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה כוללת“ – המשכוקת הקיימת בצירוף הקצבה הרגילה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משכורת קובעת“ – משכורת קובעת משוקללת כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(ד)}}, ואולם הסיפה להגדרה האמורה, החל במילים ”לעניין הגדרה זו“ – לא תחול;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המשכורת הקיימת“ – המשכורת שהזכאי לקצבת פרישה מקבל מאוצר המדינה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קצבה רגילה“ – קצבה שהיתה מגיעה אילולא הוראות סעיף זה.

{{ח:סעיף|36|קצבה לבן זוג שהגיע לגיל 45|תיקון: תשל״ז־3, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בסעיפים הקודמים, תשולם קצבת שאיר לבן זוג העומד ברשות עצמו רק החל מהגיעו לגיל ארבעים וחמש, זולת אם לו או לנפטר ילד שנתמלאו בו שנים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא אינו עומד ברשות עצמו;
{{ח:תתת|(2)}} הוא ילדו של הנפטר ובן הזוג כאחד, או פרנסתו כולה על בן הזוג, או פרנסתו עליו במידה שקבע שר האוצר באישור ועדת העבודה של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} ילדו של הנפטר ובן הזוג כאחד שנולד אחרי פטירת אביו, רואים אותו, לענין זכויות בן הזוג לפי סעיף זה, כאילו היה בחיים בשעת הפטירה.
{{ח:תת|(ג)}} אלמנתו של מי שנפטר לפני כ״ח בתשרי תשכ״ח (1 בנובמבר 1967) שאין לה ילד והיא עומדת ברשות עצמה, לא תשולם לה קצבת שאיר כל עוד לא הגיעה לגיל 45, על אף האמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} לעניין סעיפים קטנים (א) ו־(ב) יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.

{{ח:סעיף|37|מענק לבן זוג כשאין קצבה|תיקון: תשל״ז־3, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} בן זוג שאיננו מקבל קצבת שאיר בגלל האמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בסעיף 36}} או {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28(א)(1)}} לגבי תקופת הנישואין – ישולם לו מענק כקצבה שהיה זכאי לה אילולא האמור בסעיפים אלה כפול שנים עשר; אולם בן זוג {{ח:פנימי|סעיף 36|שסעיף 36}} חל עליו ושהגיע במות הנפטר לגיל 43, יהיה המענק בשיעור המכפלה של מחצית הקצבה האמורה במספר החדשים שנותרו עד שיגיע לגיל 45.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף קטן (א) יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג, ויחולו הוראות סעיף קטן (א) בשינוי זה: במקום ”תקופת הנישואין“ יקראו ”התקופה המשותפת“.

{{ח:סעיף|38||תיקון: תשע״ד־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|39|גמלה ופיצויי פרישה|תיקון: תשל״ג־5, תשל״ז־3, תשמ״א־2, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} עובד או שאירו הזכאים, בגלל פרישת העובד, לגמלה לפי חוק זה, פרט למענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיפים 23}} {{ח:פנימי|סעיף 27|או 27}}, לא יהיו זכאים בגלל אותה עילה לפיצויי פיטורים המשתלמים לעובד או לשאיריו, אלא בנסיבות ובתנאים המפורטים בסעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} שאיר הזכאי בגלל מותו של עובד לגמלה לפי חוק זה, לא יהיה זכאי בגלל אותה עילה למענק ביטוח חיים שאוצר המדינה משתתף במימונו.
{{ח:תת|(ג)}} מי שאינו זכאי לקצבה לפי חוק זה בגלל בחירתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34}} ומגיעים לו פיצויי פיטורים, לא יעלה סכום הפיצויים על המשכורת הקובעת שהיתה לעובד תכוף לפני פרישתו, כפול חמש; שירת העובד בכל שנות שירותו או בחלק מהן במשרה חלקית, תיקבע המשכורת הקובעת, לענין זה, לפי הממוצע המשוקלל של חלקיות משרתו בכל שנות שירותו, או בחמש שנות השירות האחרונות, או לפי חלקיות המשרה בשעת הפרישה ובלבד שתוך כלל תקופת שירותו שירת ששים חודש לפחות במשרה שחלקיותה אינה נמוכה מחלקיות המשרה בשעת הפרישה – הכל לפי החישוב הנוח יותר לעובד או לשאיריו, לפי הענין.
{{ח:תת|(ד)}} מי שחל עליו {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(ג)}} ובחר בקצבת פגיעה בעבודה לפני יום התיקון כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 33|באותו סעיף}}, ינהגו בו, לענין זכותו לפיצויי פיטורים, כפי שנוהגים לפי סעיף קטן (ג) במי שאינו זכאי לקצבה בגלל בחירתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34}}.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) יחולו, אף אם ויתר הזכאי על גמלתו, או אף אם הגמלה אינה משתלמת לו עקב ההוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|שבסעיפים 15(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 17א|17א}}, {{ח:פנימי|סעיף 35|35}}, {{ח:פנימי|סעיף 36|36}}, {{ח:פנימי|סעיף 46|46}}, {{ח:פנימי|סעיף 50|50}}, {{ח:פנימי|סעיף 54|54}}, {{ח:פנימי|סעיף 55|55}}, {{ח:פנימי|סעיף 56|56}}, {{ח:פנימי|סעיף 60|60(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 60|60(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 61|או 61}}.
{{ח:תת|(ו)}} עובד שנתקיימו בו שלושה אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרש מהשירות לאחר שהגיע לגיל 60;
{{ח:תתת|(2)}} תקופת שירותו בפועל היתה 35 שנים לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} הוא זכאי לקצבת פרישה בשיעור המְרַבּי, או היה זכאי לה לולא נסתיים שירותו בפטירתו,
{{ח:תת}} יהיו הוא או שאירו, לפי הענין, זכאים לפיצויי פיטורים, אף אם פרש מהשירות מרצון, בשל תקופת השירות העודפת על תקופת השירות המזכה אותו בקצבה בשיעור המרבי, או שהיתה מזכה אותו כך לולא נסתיים שירותו בפטירתו, או על 35 שנים של שירות בפועל, הכל לפי הארוכה שביניהן.
{{ח:תת|(ז)}} עובד שנתקיימו בו ארבעה אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרש מהשירות לאחר שהגיע לגיל 60;
{{ח:תתת|(2)}} הוא זכאי לגמלאות כפל לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32(א)(3) או (4)}}, או לקצבת פרישה בנסיבות שחלים עליהן {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיפים 85}} {{ח:פנימי|סעיף 86|או 86}}, או היה זכאי להן לולא נסתיים שירותו בפטירתו;
{{ח:תתת|(3)}} תקופת שירותו בפועל מטעם המדינה, בין שחוק זה חל עליו ובין שחוק זה איננו חל עליו אך תקופת השירות מובאת בחשבון על פי {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיף 85}}, ותקופת עבודתו אצל מעסיק אחר שחל עליה {{ח:פנימי|סעיף 86|סעיף 86}}, וכן תקופת עבודתו שעליה העובד איננו זכאי לקצבה לפי חוק זה אלא לקצבה או לתשלום כיוצא בה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(א)(3) או (4)}}, מצטרפות ביחד לתקופה של 35 שנים לפחות;
{{ח:תתת|(4)}} הוא זכאי לקצבה בשיעור המרבּי בשל הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 85|בסעיפים 85}} {{ח:פנימי|סעיף 86|או 86}} או על פיהם, או בשל האמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(ב)}}, או שהיה זכאי לה לולא נסתיים שירותו בפטירתו,
{{ח:תת}} יהיו הוא או שאירו, לפי הענין, זכאים לפיצויי פיטורים, אף אם פרש מהשירות מרצון, בשל תקופת השירות העודפת על תקופות השירות המזכות אותו בקצבה בשיעור המרבּי, או שהיו מזכות אותו כך לולא נסתיים שירותו בפטירתו, או על 35 שנים של שירות ועבודה כאמור בפסקה (3), הכל לפי הארוכה שביניהן (להלן – תקופת השירות העודפת).
{{ח:תת|(ח)}} על אף האמור בסעיף קטן (ז), אם על פי הסכם, או הוראה בחוק, מופחת שיעור הקצבה המשתלם מטעם מעסיק קודם, בחלק משיעור הקצבה שהיתה מגיעה לעובד בשל תקופת השירות העודפת אילולא ההגבלה בדבר השיעור המרבּי, לא ישולמו פיצויי פיטורים בעד אותו חלק של התקופה העודפת שלגביו הופחתה הקצבה כאמור.
{{ח:תת|(ט)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור מרַבּי“ – השיעור המרבּי של קצבת הפרישה שהיה משתלם לעובד אילו פרש ושאין עוד להגדילו על ידי דחיית הפרישה למועד אחר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פיצויי פיטורים“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק פיצויי פיטורים|בחוק פיצויי פיטורים, התשכ״ג–1963}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת שירות בפועל“ – לרבות –
{{ח:תתתת|(1)}} תקופת עבודה במוסד מוכר שצורפה לתקופת שירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 83|סעיף 83}}, או לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 36|סעיף 52 לחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות), התשי״ד–1954}};
{{ח:תתתת|(2)}} תקופת העדר משירות המובאת בחשבון תקופת השירות מכוח האמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(4)}}, או {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 7|בסעיף 12(4) לחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות), התשי״ד–1954}}.

{{ח:סעיף|40|מענק לשאירים במקום גמלאות אחרות|תיקון: תשל״ח, תשמ״ו}}
{{ח:ת}} עובד שנפטר לאחר שלוש שנות שירות רשאים שאיריו, אם שוכנע הממונה כי הבחירה היא לטובתם, לבחור במקום כל הגמלאות האחרות המגיעות להם לפי חוק זה באחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} פיצויי הפיטורים שהיו מגיעים להם לולא האמור {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39(א)}};
{{ח:תת|(2)}} המענק שהיה משתלם להם לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}} אילו שירת העובד פחות משלוש שנים, ואם היו מגיעים להם פיצויי פיטורים לולא האמור {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39(א)}} – בתוספת פיצויים אלה, במלואם או בשיעור המשכורת הקובעת שהיתה לעובד תכוף לפני פרישתו כפול שלוש, הכל לפי הקטן יותר;
{{ח:ת}} שירת העובד בכל שנות שירותו או בחלק מהן במשרה חלקית, תיקבע המשכורת הקובעת, לענין זה, לפי הממוצע המשוקלל של חלקיות המשרה בכל שנות שירותו, או בחמש שנות השירות האחרונות, או לפי חלקיות המשרה בשעת הפרישה ובלבד שתוך כלל תקופת שירותו שירת ששים חודש לפחות במשרה שחלקיותה אינה נמוכה מחלקיות המשרה בשעת הפרישה – הכל לפי החישוב הנוח יותר לשאירים.

{{ח:סעיף|41||תיקון: תשל״ז־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: תביעות ותשלומים}}

{{ח:סעיף|42|תביעות|תיקון: תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} התובע גמלה יגיש את תביעתו לממונה.
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), ניתן פסק דין לאיזון, יהיה הפרוד של קבע רשאי להגיש תביעה לקצבת שאירים, רק אם מתקיימים לגבי פסק הדין כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נקבע בו כי התקופה המשותפת מסתיימת לא יאוחר מהמועד שבו חלה הפרידה של קבע;
{{ח:תתת|(2)}} נקבע בו כי אילולא פטירתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה היתה קצבת הפרישה מחולקת בין העובד או הזכאי לקצבת פרישה ובין הפרוד של קבע, באופן שהיה מועבר לפרוד של קבע שיעור קבוע מסך קצבת הפרישה שהיתה משולמת לעובד לאחר פרישתו או לזכאי לקצבת פרישה אילולא ההעברה האמורה, והשיעור האמור אינו עולה על מחצית מהשיעור המשותף.
{{ח:תת|(א2)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בן זוג לשעבר רשאי להגיש תביעה לקצבת שאירים, רק אם נרשמה הערה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ב|סעיף 42ב}} או שהתקיימו נסיבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42א|בסעיף 42א(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יחליט על סמך התביעה אם תינתן הגמלה ובאיזו מידה תינתן, ישלח את החלטתו בדואר רשום לתובע, ויציין בה את נימוקיה ואת זכותו של התובע לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}}.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה לא יהיה קשור בסדרי הדין ובדיני הראיה אלא יפעל בדרך שיראה מועילה ביותר לבירור השאלות העומדות להחלטתו.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הממונה יהיה רשאי להחליט, על סמך תביעה של שאירים, על גמלת ביניים שתשולם עד שיוחלט סופית בזכויותיהם של כל הזכאים לגמלה בקשר לשירותו של העובד; הממונה ישלח את החלטת הביניים בדואר רשום לתובע ויציין בה את נימוקיה ואת זכותו של התובע לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}}.
{{ח:תתת|(2)}} סעיף קטן זה אינו גורע מסמכותו של הממונה בדבר תשלום מקדמות.

{{ח:סעיף|42א|בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני|תיקון: תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני ומתקיימים לגבי פסק הדין התנאים כמפורט להלן, לפי העניין, רשאי בן הזוג לשעבר להגיש לממונה בקשה לרשום ברישומיו את פרטי פסק הדין:
{{ח:תתת|(1)}} נקבע בו כי התקופה המשותפת מסתיימת לא יאוחר ממועד הפירוד;
{{ח:תתת|(2)}} נקבע בו כי קצבת הפרישה תחולק בין העובד או הזכאי לקצבת פרישה ובין בן זוגו לשעבר באופן שהשיעור להעברה שיועבר לבן הזוג לשעבר יהיה שיעור קבוע מסך קצבת הפרישה שהיתה משולמת לזכאי לקצבת פרישה או שתשולם לעובד לאחר שיפרוש, אילולא ההעברה האמורה, והשיעור האמור אינו עולה על מחצית מהשיעור המשותף.
{{ח:תת|(ב)}} נפטר העובד או הזכאי לקצבת פרישה לפני שהגיש בן זוגו לשעבר בקשה לרישום פרטי פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף קטן (א), יהיה בן הזוג לשעבר רשאי להגיש תביעה לקצבת שאירים לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42}} גם בלי שהגיש בקשה לרישום פרטי פסק הדין לפי סעיף זה, ובלבד שמתקיימים לגבי פסק הדין התנאים המפורטים בסעיף קטן (א), ולעניין בן זוג לשעבר של זכאי לקצבת פרישה – גם טרם חלפו, במועד הגשת התביעה, שנתיים מהמועד שבו ניתן פסק הדין.

{{ח:סעיף|42ב|רישום הערה|תיקון: תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה לממונה בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני שמתקיימים לגביו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 42א|בסעיף 42א(א)}}, ירשום הממונה ברישומיו הערה בדבר פסק הדין ויכלול בה, בין השאר, את כל אלה (בחוק זה – הערה):
{{ח:תתת|(1)}} הערכאה שנתנה את פסק הדין, משך התקופה המשותפת ומועד הפירוד;
{{ח:תתת|(2)}} השיעור להעברה;
{{ח:תתת|(3)}} אם נקבע בפסק הדין כי האמור בו יחול רק לעניין העברת שיעור מקצבת הפרישה לבן הזוג לשעבר ולא לעניין זכויות בן הזוג לשעבר לקצבה בשל פטירתו של העובד או של הזכאי לקצבת פרישה;
{{ח:תתת|(4)}} אם נקבע בפסק הדין כי התקופה המשותפת היא כאמור {{ח:פנימי|סעיף 17א|בסעיף 17א(ב)}}, ואם בן הזוג לשעבר ויתר על הדרישה לקבלת הסכמתו לבחירת העובד בקבלת פיצויים עקב סיום שירותו;
{{ח:תתת|(5)}} אם נקבע בפסק הדין כי העברת חלק מהקצבה המלאה לבן הזוג לשעבר, במקרה שהעובד זכאי לקצבת פרישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים 15(2) או (3)}} {{ח:פנימי|סעיף 17א|או 17א}}, תהיה בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע העובד לגיל אחר מגיל פרישת חובה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 58א|בסעיף 58א(ב)(2)(ב)}}, ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 17א|בסעיפים 17א(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 58א|ו־58א(ג)(1)}} ממועד קליטת בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני ברישומיו של הממונה ועד להחלטתו של הממונה בדבר רישום ההערה, לא יבוצעו הפעולות המנויות בסעיפים האמורים בלא הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה או מי שהוא הסמיכו לכך ישלח לעובד או לזכאי לקצבת פרישה ולבן לזוגו לשעבר, הודעה בדבר רישום ההערה בתוך 14 ימים ממועד הרישום, בדואר רשום או בדרך נוספת שקבע שר האוצר לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ג|סעיף 42ג}}.
{{ח:תת|(ד)}} לא יראו החלטה לפי סעיף זה בבקשה לרישום, כהחלטה לעניין {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}}.

{{ח:סעיף|42ג|תקנות לעניין רישום הערה|תיקון: תשע״ד־3}}
{{ח:ת}} שר האוצר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי {{ח:פנימי|סעיף 42א|סעיף 42א}}, פרטיה והמסמכים שיצורפו אליה, ובכלל זה אופן הגשת הבקשה ופרקי הזמן המרביים ממועד הגשת הבקשה ועד קליטתה וממועד קליטת הבקשה ועד רישום הערה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ב|סעיף 42ב}};
{{ח:תת|(2)}} אגרה בעד הגשת בקשה כאמור בפסקה (1);
{{ח:תת|(3)}} הודעה על רישום הערה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ב|סעיף 42ב}}, דרכים נוספות למסירתה ושינוי המועדים למסירתה;
{{ח:תת|(4)}} דיווחים שיימסרו לבן זוג לשעבר שהגיש בקשה כאמור בפסקה (1), לרבות לעניין אופן מסירתם והמועדים למסירתם, וכן לעניין הפרטים שייכללו בדוחות, ובכלל זה פרטים לגבי גובה הקצבה המלאה לאחר הפחתה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21א|בסעיף 21א(א)}} והסכום המועבר לבן הזוג לשעבר מקצבת הפרישה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 58א|לסעיף 58א}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גמלאות) (רישום פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני)|תקנות שירות המדינה (גמלאות) (רישום פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני), התשע״ח–2018}}.}}

{{ח:סעיף|43|ערעור}}
{{ח:תת|(א)}} תובע הרואה עצמו נפגע על ידי החלטה או החלטת ביניים של הממונה, רשאי לערער עליה לפני בית דין אזורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|בחוק בית הדין לעבודה, תשכ״ט–1969}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות בדבר המועד להגשת הערעור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גמלאות) (המועד להגשת ערעור)|תקנות שירות המדינה (גמלאות) (המועד להגשת ערעור), התשע״ו–2016}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} בית הדין האזורי רשאי לאשר את החלטת הממונה או לשנותה, או להחליט החלטה אחרת במקומה.

{{ח:סעיף|44|החלטות חדשות}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי להחליט החלטה חדשה בכל ענין, בין ביזמתו ובין לפי בקשת אדם הזכאי לגמלה, אף אם כבר הוחלט בה סופית לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}}, אם נוכח על סמך ראיות חדשות, שלא היו לפני המחליט הקודם, כי אותה החלטה בטעות יסודה; דין ההחלטה החדשה יהיה לכל דבר, לרבות זכות הערעור, כדין כל החלטה אחרת, אולם לא תבוצע אלא כתום התקופה להגשת הערעור עליה לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}}, ואם הוגש הערעור – עד שבית הדין האזורי יורה לבצעה, בין בהחלטתו הסופית ובין בהחלטת ביניים.

{{ח:סעיף|45|גמלאות מאוצר המדינה}}
{{ח:ת}} הגמלאות ישולמו מאוצר המדינה.

{{ח:סעיף|46|מאימתי משלמים קצבה|תיקון: תשל״ג, תשל״ז־3, תשס״ד, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} קצבה תשולם ביום האחרון של כל חודש, החל מהחודש אחרי החודש שבו נולדה העילה לקצבה, אולם מי שביום כ״ח בתשרי תשכ״ח (1 בנובמבר 1967) היה זכאי לקצבה והיא השתלמה לו בפועל, תשולם לו קצבה, ולפי הענין – לשאיריו, בראש כל חודש.
{{ח:תת|(א1)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), תשלום בעד עדכון המשכורת הקובעת בשל חודש ינואר בכל שנה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}, ישולם לא יאוחר ממועד תשלום קצבת חודש פברואר של אותה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} עובד שיצא לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(1) או (3)}} לפני שהגיע לגיל 60 – תשולם לו קצבת פרישה, על אף האמור בסעיף קטן (א), מהחודש המתחיל אחרי היום שבו יגיע לגיל 60; אולם אם קבעה הועדה הרפואית, כי אין הוא מסוגל להשתכר כדי מחייתו מחוץ לשירות – תשולם הקצבּה מהחודש המתחיל אחרי היום שבו נולדה העילה לקצבה, ואם אי־כשרו להשתכר כאמור התחיל לאחר מכן – מהחודש המתחיל אחרי יום תחילת אי־כשרו האמור.
{{ח:תת|(ג)}} עובד שבחר בזכויות לגמלאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17א|סעיף 17א}}, תשולם לו קצבת פרישה, על אף האמור בסעיף קטן (א), מהחודש המתחיל אחרי היום שבו הגיע לגיל פרישת חובה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}} (בסעיף קטן זה – גיל פרישת חובה); אולם –
{{ח:תתת|(1)}} אם פרש העובד לפני הגיעו לגיל פרישת חובה מכל עבודה או משלח יד, מסיבות מצב בריאות לקוי, והחל לקבל עקב פרישה זו קצבה מכוח חיקוק, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה, תשולם לו קצבת פרישה לפי חוק זה מהחודש שבו החל לקבל את הקצבה עקב הפרישה האמורה וכל עוד משתלמת לו הקצבה האמורה;
{{ח:תתת|(2)}} אם פרש העובד מכל עבודה או משלח יד לפני הגיעו לגיל פרישת חובה ואינו זכאי לקצבה לפי פסקה (1), תשולם לו קצבת הפרישה לפי חוק זה מהחודש המתחיל אחרי יום הפרישה מכל עבודה או משלח יד, אך לא לפני תום החודש שבו הגיע לגיל 60;
{{ח:תתת|(3)}} אם העובד אינו זכאי לקצבת פרישה לפי פסקאות (1) או (2), אך קבעה הועדה הרפואית כי העובד אינו מסוגל להשתכר כדי מחייתו מחוץ לשירות, תשולם לו קצבת הפרישה גם בתקופה שבה איננו זכאי לה לפי הפסקאות האמורות, החל מהחודש המתחיל אחרי יום תחילת אי־כשרו וכל עוד נמשך אי־כשרו האמור או כל עוד רואים אותו כמובטל לפי האמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 163|בסעיף 127ו לחוק הביטוח הלאומי}}.

{{ח:סעיף|47|שינוי שיעור קצבה – מאימתי|תיקון: תשל״ז־3}}
{{ח:ת}} אירע מקרה בחודש פלוני שיש בו כדי להגדיל או להקטין את שיעור הקצבּה של זכאי פלוני או להפסיק זמנית את תשלומה או לבטל את ההפסקה או את הזכות לקצבה, אין מביאים אותו בחשבון לענין תשלום הקצבּה בעד אותו חודש, והוא כשאין הוראה אחרת בחוק זה.

{{ח:סעיף|48|תשלום בעד תקופה שלפני הגשת בקשה}}
{{ח:תת|(א)}} לא תשולם קצבה בעד תקופה העולה על ארבעה חדשים שלפני הגשת התביעה לקצבה, אולם הממונה רשאי להאריכה לתקופה שאינה עולה על שנתיים, אם האיחור בהגשת התביעה חל מסיבות שלדעת הממונה מצדיקות הארכה זו.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה נגד המדינה תובענת נזיקין שעילתה היא מקרה המזכה את התובע בגמלה לפי חוק זה ולאחר מכן הוגשה תביעה לפי חוק זה מכוח אותה עילה, יראו, לענין סעיף זה, כאילו הוגשה התביעה לגמלה ביום הגשת התובענה, ובלבד שהתביעה לגמלה הוגשה למעשה לא יאוחר מחדשיים מיום מתן פסק הדין שאין עליו ערעור, ובפסק דין שיש עליו ערעור ולא הוגש – מיום תום תקופת הערעור.

{{ח:סעיף|49|תשלום גמלה שלא לידי הזכאי}}
{{ח:תת|(א)}} גמלה תשולם לאדם שלו היא מגיעה, אולם גמלה המגיעה לאדם נתון לאפוטרופסות – תשולם לאפוטרופוס.
{{ח:תת|(ב)}} נוכח הממונה, כי מתן גמלה לידיו של הזכאי אינו לטובתו או לטובת בני משפחתו שהוא חייב במזונותיהם, או כי מתן הגמלה לאפוטרופוס אינו לטובת הזכאי, רשאי הממונה, לאחר הודעה מוקדמת של חמישה עשר יום לפחות, ליטול לידיו את הגמלה, כולה או מקצתה, ולהשתמש בה לטובת הזכאי או בני משפחתו, או להורות שאדם שהסמיכו לכך יעשה זאת.
{{ח:תת|(ג)}} החלטת הממונה לפי סעיף קטן (ב) שלא בוטלה בערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}}, יפקע תקפה משנתמנה אפוטרופוס לזכאי – אם לא היה לו אפוטרופוס בשעת מתן ההחלטה, או משאושר האפוטרופוס הקודם על ידי בית משפט מוסמך או משנתמנה אחר במקומו – אם היה לזכאי אפוטרופוס.

{{ח:סעיף|50|התיישנות זכות התביעה|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} הזכות להגיש תביעה לגמלה המגיעה לשאיר מתיישנת בתום ארבע שנים מיום שנולדה עילתה, אולם הממונה רשאי להאריך תקופה זו, אם האיחור בהגשת הבקשה חל עקב סיבות שלתובע לא היתה שליטה עליהן.

{{ח:סעיף|51|איסור צבירת תשלום}}
{{ח:ת}} זכאי שלא גבה כספי גמלה תוך שנתיים מיום שהועמדו לרשותו – רשאי הממונה להחליט על פקיעת זכותו לקבלם.

{{ח:סעיף|52|דין גמלאות המגיעות לזכאי לגמלה שנפטר|תיקון: תשל״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} זכאי לקצבה שנפטר ולא גבה את הקצבאות המגיעות לו בעד החודש שבו נפטר והחדשיים שקדמו לאותו חודש או חלק מהן – ישולמו קצבאות אלה לידי בן־זוגו, הורו או ילדו של הזכאי, אם לפני פטירתו הורה הזכאי לשלמן כן; לא הורה הזכאי, והיה לו בן־זוג – ישולמו הקצבאות האמורות לידיו; אם גם לא היה בן־זוג, ינהגו בקצבאות לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)|(1)}} זכאי לגמלה שנפטר לפני שהספיק לגבות גמלה המגיעה לו, תשולם הגמלה, בכפוף לאמור בסעיף קטן (א), לידי שאיריו הזכאים לקצבה עקב פטירתו ותחולק ביניהם ביחס שבו מתחלק סך כל הקצבאות המשתלמות לשאירים; לענין זה יראו בן זוג כזכאי לקצבה אף אם אינו זכאי לקצבת שאיר.
{{ח:תתת|(2)}} לא הוגשה כל תביעה של שאיר – תחולק הגמלה האמורה בין יורשי הזכאי; אולם אם היה לממונה יסוד להניח כי קיימים שאירים הזכאים לקצבה – רשאי הוא לעכב את תשלום הגמלה עד שתעבור תקופת ההתיישנות להגשת תביעה לגמלה על ידי השאירים, או עד אשר יתנו היורשים ערובה, להנחת דעתו של הממונה, להחזרת הגמלה אם יתגלו שאירים הזכאים לקצבה.

{{ח:סעיף|53|מעשה מרמה}}
{{ח:ת}} הוכח כי ניסה אדם להשיג גמלה במרמה, תופחת הגמלה שהוא זכאי לה ב־25 אחוזים.

{{ח:סעיף|54|הפסקת השירות עקב מעשה מרמה}}
{{ח:תת|(א)}} היה לממונה יסוד סביר לחשוד כי עובד גרם במרמה להפסקת שירותו והוגשה על מעשה המרמה תובענה בפני בית הדין למשמעת של עובדי המדינה, רשאי אב בית הדין למשמעת, על פי בקשת הממונה ולאחר שניתנה לנוגע בדבר הזדמנות נאותה להשמיע את דבריו, לעכב את התשלום של גמלאות המגיעות עקב פרישת העובד כאמור, כולן או מקצתן, עד להחלטת בית הדין בתובענה.
{{ח:תת|(ב)}} על פי בקשת הנוגע בדבר רשאי אב בית הדין למשמעת, בכל עת לפני מתן החלטת בית הדין בתובענה, לשנות או לבטל את החלטת העיכוב אם ראה סיבות המצדיקות את הדבר.
{{ח:תת|(ג)}} תקופת ההתיישנות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 66|שבסעיף 66 לחוק המשמעת}} לא תחול על הגשת תובענה לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ד)}} מצא בית הדין בתובענה לפי סעיף זה שמעשה המרמה הוכח, רשאי הוא להחליט כי הנשפט לא יהא זכאי לגמלה, כולה או מקצתה, וכן רשאי הוא לחייב את הנשפט בהחזרת הגמלאות שקיבל ושלא היה זכאי להן לפי החלטת בית הדין, כולן או מקצתן.
{{ח:תת|(ה)}} החלטת בית הדין לפי סעיף זה ניתנת לערעור כהחלטת בית הדין על פיטורי עובד.

{{ח:סעיף|55|שאיר שגרם למות המזכה}}
{{ח:ת}} שאיר שגרם במתכוון ושלא כדין למותו של עובד או של זכאי לקצבה או שהיה שותף לעבירה כזאת – לא תשולם לו גמלה שהוא זכאי לה בגלל מותו של אדם זה.

{{ח:סעיף|56|קצבה לאדם במאסר}}
{{ח:ת}} נמצא אדם במאסר על פי פסק דין של בית משפט מוסמך שדן אותו למאסר של שלושה חדשים או יותר – לא תשולם לו כל קצבה בעד הזמן שהוא במאסר.

{{ח:סעיף|57|תשלום קצבה במקרה של פסילה מוגבלת|תיקון: תשנ״ד, תשס״ד}}
{{ח:ת}} מי שנפסל לשירות המדינה לתקופה מוגבלת לפי החלטת בית דין למשמעת, יחולו עליו הוראות מיוחדות אלה:
{{ח:תת|(1)}} לא תשולם לו גמלה לתקופת הפסלות; ואולם אם מלאו לנידון 60 שנים, או שהוא הגיע לגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השניה}} לאחר עשרים וחמש שנות שירות, תשולם לו גימלה שלא תעלה על הסכום שהיה משתלם לו אילו היתה משכורתו הקובעת, לענין חישוב סכום הגימלה, בגובה השכר הממוצע, כמשמעותו לענין חישוב גימלאות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}, אלא אם כן הורה בית הדין להמיר את הקיצבה בפיצויי פיטורים; היתה הפסילה בנסיבות חמורות במיוחד, רשאי בית הדין להחליט כי לא תשולם לנידון כל גימלה בתקופת הפסלות;
{{ח:תת|(2)}} בעד הזמן שלאחר תקופת הפסלות תשולם לו הקצבּה המגיעה לו על פי יתר הוראות חוק זה, אם פסק כך בית הדין למשמעת ובמידה שפסק; אולם אם היה זכאי לצאת לקצבה ערב תחילת הפסלות, תשולם הקצבּה במלואה החל מגמר תקופת הפסלות;
{{ח:תת|(3)}} נפטר הנפסל לפני תום תקופת הפסלות, תשולם לשאיריו הקצבּה שהיו זכאים לה אילו היתה תקופת הפסלות באה לידי גמר ערב פטירתו של הנפסל.

{{ח:סעיף|58|העברת זכות לקצבה|תיקון: תשל״ג־5, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} חלק הקצבּה שאינו עולה על סכום שנקבע לענין {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר#סעיף 8|סעיף 8(א) לחוק הגנת השכר, תשי״ח–1958}}, או מחצית הקצבּה – הכל לפי הסכום הגבוה יותר, לא יהא ניתן לעיקול, להעברה או לשעבוד אלא לשם תשלום מזונות.
{{ח:תת|(ב)}} ”הקצבּה“, לענין סעיף קטן (א) – הקצבּה שהיתה מגיעה אילולא הוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיפים 32}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33}} {{ח:פנימי|סעיף 35|ו־35}}.

{{ח:סעיף|58א|העברת חלק מקצבת פרישה לבן זוג לשעבר|תיקון: תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 49|בסעיפים 49}} {{ח:פנימי|סעיף 58|ו־58}}, ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני, ונרשמה הערה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ב|סעיף 42ב}}, יחולו, כל עוד בן הזוג לשעבר בחיים, ההוראות כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} במועד שבו משולמת לזכאי לקצבת פרישה (בסעיף זה – זכאי) קצבת הפרישה, החל ממועד ההעברה, יועבר לבן זוגו לשעבר סכום מהקצבה המגיעה לזכאי (בסעיף זה – הקצבה המלאה), השווה להפרש שבין מכפלת השיעור להעברה בקצבה המלאה ובין מחצית סכום ההפחתה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21א|בסעיף 21א(א)}}, ואם מתקיים סייג מהסייגים להפחתת קצבת הפרישה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21א|בסעיף 21א(ב)}} – סכום השווה למכפלת השיעור להעברה בקצבה המלאה (בסעיף זה – הסכום המועבר לבן זוג לשעבר);
{{ח:תתת|(2)}} ביקש זכאי להוון לסכום חד־פעמי שיעור מהסכום המועבר לבן זוגו לשעבר וניתנה הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר להיוון בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 109|סעיף 109(ב)(4)}}, יועבר הסכום המועבר כאמור לבן זוגו לשעבר של הזכאי, במועד שבו משולם לזכאי הסכום המהוון באותו שיעור מהסכום הנותר בידי הזכאי.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} לא יועבר לבן זוג לשעבר של זכאי סכום כאמור בסעיף קטן (א)(1), אלא מהקצבה המלאה המגיעה לזכאי בעד החודש שלאחר רישום ההערה ואילך; הסכום האמור מהקצבה המלאה המגיעה לזכאי בעד החודש האמור ועד מועד ההעברה, לא ישולם לזכאי והוא יועבר לבן הזוג לשעבר במועד לתשלום הקצבה החל ממועד ההעברה;
{{ח:תתת|(2)}} לא יועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים 15(2) או (3)}} {{ח:פנימי|סעיף 17א|או 17א}} סכום כאמור בסעיף קטן (א), אלא מהקצבה המלאה המגיעה לזכאי בעד אחד מהחודשים כמפורט להלן, לפי העניין, ואילך –
{{ח:תתתת|(א)}} בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע הזכאי לגיל פרישת חובה;
{{ח:תתתת|(ב)}} בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע הזכאי לגיל אחר שנקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני, ובלבד שאינו נמוך מגיל 60 או גיל כמפורט להלן, לפי העניין –
{{ח:תתתתת|(1)}} לעניין זכאית שהיא גננת ותיקה – מגיל הפרישה לגננת; לעניין זה, ”גיל הפרישה לגננת“ ו”גננת ותיקה“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 64|בסעיף 64}};
{{ח:תתתתת|(2)}} לעניין זכאי שהוא שוטר שהיו מתקיימים בו התנאים לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(4)}}, כפי שהוא נקרא {{ח:פנימי|סעיף 72א|בסעיף 72א}}, ליציאה לקצבה בלי שתידרש הסכמתו של המפקח הכללי של המשטרה, אילולא יצא לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים 15(2) או (3)}} {{ח:פנימי|סעיף 17א|או 17א}} – מגיל הפרישה לשוטר; לעניין זה, ”גיל הפרישה לשוטר“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 69א|בסעיף 69א}};
{{ח:תתת|(3)}} לא יועבר לבן זוג לשעבר של זכאי סכום כאמור בסעיף קטן (א), אם התקבל, עד המועד לתשלום הקצבה באותו חודש, צו של בית משפט המונע את ההעברה;
{{ח:תתת|(4)}} נמחקה ההערה על פי צו של הערכאה הראשונה, ואם הוגש ערעור על החלטתה – על פי צו של ערכאת הערעור, תופסק העברת הכספים מאותו מועד לבן הזוג לשעבר, והזכאי יהיה זכאי למלוא הקצבה שהיה זכאי לה לולא הוראות סעיף זה, בלא הפחתה;
{{ח:תתת|(5)}} נפטר בן הזוג לשעבר, ישולם לזכאי מאותו מועד הסכום שאמור היה להיות מועבר לבן הזוג לשעבר, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 21א|סעיף 21א(א)(4)}}.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הסכום המועבר לבן זוג לשעבר של זכאי מקצבת הפרישה המשולמת לו או מהסכום ההוני המלא, לא ניתן לשעבוד או להעברה לאחר בידי הזכאי, אלא בהסכמה בכתב של בן הזוג לשעבר ובכפוף להוראות כל דין.
{{ח:תתת|(2)}} הסכום המועבר לבן זוג לשעבר של זכאי מקצבת הפרישה המשולמת לו או מהסכום ההוני המלא, יראו אותו, כל עוד לא נמחקה ההערה, לעניין עיקול לפי כל דין, בלבד, ככספים שלהם זכאי בן הזוג לשעבר.
{{ח:תתת|(3)}} יראו את כל הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר כקצבה לעניין {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58(ב)}}.

{{ח:סעיף|59|הגבלה על קיזוז}}
{{ח:ת}} אוצר המדינה אינו רשאי לקזז גמלאות כנגד חוב המגיע מזכאי לגמלה, חוץ מחובות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מפרעות שקיבל הזכאי מאוצר המדינה על חשבון גמלאות;
{{ח:תת|(2)}} מילוות שקיבל הזכאי מאוצר המדינה או שאוצר המדינה ערב להן;
{{ח:תת|(3)}} סכומים ששולמו לזכאי מאוצר המדינה בטעות ולמעלה מן המגיע על חשבון משכורתו או גמלאותיו או פיצויי פיטורים;
{{ח:תת|(4)}} סכומים שהזכאי קיבל מצד שלישי על חשבון פיצויים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 60|בסעיף 60}};
{{ח:תת|(5)}} הוצאות שחויב בהם הזכאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 97|סעיף 97}}.

{{ח:סעיף|60|תביעות נגד צד שלישי|תיקון: תשל״ה־2, תשל״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} היה המקרה שחייב את אוצר המדינה לתשלום גמלה לפי חוק זה משמש עילה גם לחייב צד שלישי בתשלום פיצויים לאותו זכאי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}} (להלן – פקודת הנזיקין) או לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, תשל״ה–1975}}, רשאי אוצר המדינה לתבוע מאותו צד שלישי פיצוי על הגמלה ששילם או שהוא עתיד לשלמה, עד לשיעור הפיצויים שחייב בהם הצד השלישי.
{{ח:תת|(ב)}} הזכאי לגמלה לפי חוק זה חייב להושיט כל עזרה ולעשות כל פעולה סבירה כדי לסייע לאוצר המדינה במימוש זכותו לפי סעיף זה, ולא יעשה כל פעולה העלולה לפגוע בזכויות אוצר המדינה לפי סעיף זה או למנוע בעד מימושה; עבר הזכאי לגמלה על איסור לפי סעיף זה, או לא עשה את המוטל עליו לפיו, רשאי הממונה לשלול ממנו את הזכות לגמלה, כולה או מקצתה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} היה אוצר המדינה חייב בפיצויים האמורים, הברירה בידי הזכאי לבחור בגמלה או בפיצויים.
{{ח:תתת|(2)}} הגיש הזכאי תובענה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים|חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים, תשל״ה–1975}} נגד המדינה, תהיה הברירה כאמור בפסקה (1) בידי הזכאי עד לאחר מתן פסק הדין שאין עליו ערעור, ובפסק דין שיש עליו ערעור ולא הוגש – עד לאחר תום תקופת הערעור.
{{ח:תת|(ד)}} לענין {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 86|סעיף 86 לפקודת הנזיקין}} רואים גמלה כזכות הנובעת מחוזה.

{{ח:סעיף|61|דין נכה הנוהג שלא כראוי}}
{{ח:ת}} קצבתו של זכאי ששיעורה נקבע לפי דרגת נכותו, רשאי הממונה להפחית, להתלות או לשלול ממנה אותו חלק שבו היא עודפת על הקצבּה שהיתה מגיעה לולא הנכות, אם אותו זכאי –
{{ח:תת|(1)}} גרם לנכותו על ידי התנהגות רעה חמורה מצדו;
{{ח:תת|(2)}} הפר ללא סיבה מספקת הוראה של הועדה הרפואית או של רופא שהסמיכה לכך ושהיתה מכוונת להחיש את החלמתו או להפחית את דרגת נכותו;
{{ח:תת|(3)}} נהג בדרך שמן המפורסמות היא שעלולה להעלות את דרגת נכותו או למנוע בעד החלמתו;
{{ח:תת|(4)}} נמנע ללא סיבה מספקת מהתייצב לבדיקות של הועדה הרפואית שהוא חייב בהן לפי חוק זה או התקנות שהותקנו לפיו.

{{ח:סעיף|62|תשלום גמלה לפרנסת בני משפחה או בן זוג לשעבר|תיקון: תשנ״ד, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} מקום שנשללה גמלה, כולה או מקצתה, מאדם או שהופסק לו תשלומה בהחלטת הממונה, רשאי הממונה להורות שתשולם, כולה או מקצתה, למי שהאדם חייב בפרנסתם, ולעניין קצבת פרישה – גם לבן זוג לשעבר של אותו אדם שהיה מועבר לו חלק מהקצבה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 58א|סעיף 58א}} אילולא נשללה מאותו אדם הקצבה או הופסק לו תשלומה; אולם אם נשללה גמלה מאדם עקב החלטת בית הדין למשמעת, לא יורה הממונה על תשלום כאמור אלא על פי המלצת בית הדין למשמעת.
{{ח:תת|(ב)}} נפטר האדם תוך תקופת השלילה, רשאי הממונה להורות שתשולם לשאיריו הקצבּה, כולה או מקצתה, שהיו זכאים לה אילו באה תקופת השלילה לידי גמר תכוף לפני פטירתו, ובלבד שהשאירים הגישו לו תביעה לכך תוך שנתיים מתאריך הפטירה; אולם אם נשללה הגמלה מהנפטר עקב החלטת בית הדין למשמעת בלי שהממונה השתמש לגביו בסמכותו בהתאם לסעיף קטן (א), לא יורה על תשלום כאמור אלא על פי המלצת בית הדין למשמעת.
{{ח:תת|(ג)}} החלטת הממונה לפי סעיף זה תהיה, לענין ערעור, חלק מההחלטה בדבר השלילה.

{{ח:סעיף|63|הוראה לצורך קביעת זכות לגמלה של בני משפחה|תיקון: תשל״ג־5, תשל״ז־3, תשמ״א־2}}
{{ח:ת}} מקום שאין משלמים קצבה לשאיר בתוקף ההוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|שבסעיפים 31}}, {{ח:פנימי|סעיף 32|32}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33}}, {{ח:פנימי|סעיף 34|34}}, {{ח:פנימי|סעיף 36|36}}, {{ח:פנימי|סעיף 40|40}}, {{ח:פנימי|סעיף 48|48}}, {{ח:פנימי|סעיף 50|50}}, {{ח:פנימי|סעיף 51|51}}, {{ח:פנימי|סעיף 55|55}}, {{ח:פנימי|סעיף 56|56}}, {{ח:פנימי|סעיף 60|60(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 60|או 60(ג)}} ולא מטעם אחר, רואים אותו שאיר, לצורך קביעת זכותם לגמלה של בני משפחה אחרים ושיעורה, כאילו היה זכאי לקצבה.

{{ח:קטע2|פרק ג1|פרק ג׳1: הוראות מיוחדות בענין עובדי שירותי הבטחון|תיקון: תשמ״ז}}

{{ח:סעיף|63א|הגדרות|תיקון: תשמ״ז, תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי הבטחון“ – שירות הבטחון הכללי או המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד שירותי הבטחון“ – עובד המדינה בשירותי הבטחון, למעט עובד חדש בשירותי הביטחון כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 108ב|בסעיף 108ב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות בשירותי הבטחון“ – שירות של עובד שירותי הבטחון בשירותי הבטחון.

{{ח:סעיף|63א1|מועד המעבר, המשכורת הקובעת, רכיב שכר מוחרג ורשימת הדירוגים הבסיסית|תיקון: תשמ״ט, תשס״ט, תשע״ו־2, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ההגדרה ”מועד המעבר“ שבסעיף 8}} תיקרא, לגבי עובד שירותי הביטחון, כך:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ””מועד המעבר“ – יום כ״ב בניסן התשע״ו (30 באפריל 2016);“.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ההגדרה ”משכורת קובעת“ שבסעיף 8}} תיקרא, לגבי עובד שירותי הביטחון, כאילו בסופה נאמר:
{{ח:תתת|”(4)}} על אף הוראות פסקאות (1) ו־(2), שולמה, לאחר מועד המעבר, תוספת על משכורתו של פלוני בעד התקופה שלפני מועד המעבר, שמקורה בהסכם קיבוצי שהמדינה צד לו ושנכרת לאחר המועד האמור, לא תובא התוספת האמורה בחשבון לעניין אותן פסקאות, אלא אם כן קבע שר האוצר אחרת, בצו, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת.“
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ההגדרה ”רשימת הדירוגים הבסיסית“ שבסעיף 8}} תיקרא לגבי עובד שירותי הביטחון, כאילו במקום הסיפה החל במילה ”שבחלק“ נאמר ”{{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ד|שבחלק ד׳ לתוספת השלישית}}“.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 8|בהגדרה ”רכיב שכר מוחרג“ שבסעיף 8}}, פסקה (1) תיקרא לגבי עובד שירותי הביטחון כך:
{{ח:תתת|”(1)}} הוא מגיע לעובד שירותי הביטחון שדרגתו כדרגה שהייתה לפלוני ערב פרישתו מהשירות ומקורו בהסכם קיבוצי שהמדינה צד לו, אשר נחתם ביום י״ב בסיוון התשפ״ג (1 ביוני 2023) ואילך ({{ח:פנימי|סעיף 8|בהגדרה זו}} – ההסכם הקיבוצי);“.

{{ח:סעיף|63א2|עדכון המשכורת הקובעת|תיקון: תשס״ט, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} ייקרא, לגבי עובד שירותי הביטחון, כאילו –
{{ח:תתת|(1)}} בסעיף קטן (א1), במקום ”כ״ט באדר א׳ התשע״ד (1 במרס 2014)“ נאמר ”כ״ג בניסן התשע״ו (1 במאי 2016)“;
{{ח:תתת|(2)}} אחרי סעיף קטן (א1) נאמר:
{{ח:תתתת|"(א2)}} העדכון הנוסף בעד קצבאות חודש ינואר 2011 עד חודש דצמבר 2015 ישולם בשיעורים כמפורט בפסקאות שלהלן ובמועדים כמפורט בהן:
{{ח:תתתתת|(1)}} סכום השווה ל־50% מסך העדכון הנוסף בעד הקצבאות כאמור ישולם בתשלומים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיף 9א(ט)(1)}} המובא {{ח:פנימי|סעיף 63א3|בסעיף 63א3}};
{{ח:תתתתת|(2)}} סכום השווה ל־52% מסך העדכון הנוסף בעד הקצבאות כאמור ישולם בתשלומים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיף 9א(ט)(2)}} המובא {{ח:פנימי|סעיף 63א3|בסעיף 63א3}}.
{{ח:תתתת|(א3)}} על אף הוראות סעיף קטן (א2), נפטר מי שזכאי לעדכון הנוסף כאמור באותו סעיף קטן, ישולם ליורשיו של אותו זכאי סכום חד־פעמי בגובה התשלומים לפי אותו סעיף קטן שטרם שולמו לזכאי שיהוונו לפי שיעור הריבית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיף 9א(י)(2)}} המובא {{ח:פנימי|סעיף 63א3|בסעיף 63א3}}.
{{ח:תתתת|(א4)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(א1), לגבי מי שפרש משירות לפני מועד המעבר ומשכורתו הקובעת חושבה ערב מועד המעבר לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית, ושיעור היתרה לניכוי בעד קצבת חודש ינואר 2016 ואילך, עולה על שיעור התוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 בלא הפחתת היתרה לניכוי, המגיעה לו בעד אותו חודש, ככל שמגיעה, יופחת ההפרש שבין השיעורים האמורים משיעור העדכון לפי סעיפים קטנים (א) ו־(א1) בעד השנים 2016 ו־2017; לעניין זה, ”היתרה לניכוי“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיף 9א(א)}} המובא {{ח:פנימי|סעיף 63א3|בסעיף 63א3}}."
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ב)}} ייקרא, לגבי עובד שירותי הביטחון, כאילו –
{{ח:תתת|(1)}} בהגדרה ”המדד הקודם“ –
{{ח:תתתת|(א)}} בפסקה (1), במקום ”ד׳ בטבת התשס״ט (31 בדצמבר 2008)“ נאמר ”כ״ו בתשרי התשע״ד (30 בספטמבר 2013) ולגבי מי שפרש בחודש נובמבר 2013“ ובמקום ”חודש דצמבר 2008“ נאמר ”חודש דצמבר 2013“;
{{ח:תתתת|(ב)}} בפסקה (2), במקום ”ד׳ בטבת התשס״ט (31 בדצמבר 2008)“ נאמר ”כ״ו בתשרי התשע״ד (30 בספטמבר 2013), למעט מי שפרש בחודש נובמבר 2013“;
{{ח:תתת|(2)}} במקום ההגדרה ”העדכון הנוסף“ נאמר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} "”העדכון הנוסף“, לגבי עובד של שירותי הביטחון פלוני – עדכון בשיעור ממשכורתו הקובעת השווה להפרש שבין השיעור האמור בפסקה (1) לבין השיעור האמור בפסקה (2), ובלבד שההפרש כאמור הוא הפרש חיובי, ולעניין קצבאות חודש ינואר 2011 עד חודש דצמבר 2015 – עדכון כאמור כשהוא מוכפל ב־0.395:
{{ח:תתתתת|(1)}} שיעור כמפורט להלן, בהתאם לדירוג שבו דורג אותו עובד או לאופן חישוב משכורתו הקובעת, לפי העניין, ערב פרישתו:
{{ח:תתתתתת|(א)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ד|ברשימת הדירוגים הבסיסית}} – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום כ״ב בתמוז התשע״ג (30 ביוני 2013) – השיעור הקבוע לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק א|בחלק א׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו; לעניין פסקה זו יקראו את {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ד פרט 6|פסקה (6) לרשימת הדירוגים הבסיסית}}, כך שבמקום ”ערב מועד המעבר“ יבוא ”ערב מועד הפרישה“;
{{ח:תתתתתת|(ב)}} לגבי מי שערב פרישתו מהשירות חושבה משכורתו הקובעת לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012) – השיעור הקבוע לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק י|בחלק י׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתתתת|(2)}} שיעור הניכוי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיף 9א(א)}} המובא {{ח:פנימי|סעיף 63א3|בסעיף 63א3}}, החל לגבי העובד."

{{ח:סעיף|63א3|תוספות לקצבה|תיקון: תשס״ט, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א}} ייקרא, לגבי עובד שירותי הביטחון, כאילו נאמר בו:
{{ח:תת|"(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיף זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”היתרה לניכוי“ – ההפרש שבין שיעור הניכוי לבין השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בפסקה (1) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 9(ב)}}, המובא {{ח:פנימי|סעיף 63א2|בסעיף 63א2}}, ואם ההפרש הוא שלילי – 0;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה“ – שיעור עליית מדד חודש דצמבר של השנה שבה פרש העובד משירות לעומת מדד החודש שבו פרש;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד השנתי“, לשנה מסוימת – שיעור עליית מדד חודש דצמבר של אותה שנה לעומת מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוקבל לנושא משרה שיפוטית“ – מי שמשכורתו הקובעת חושבה ערב מועד המעבר לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מכפלת המדדים השנתיים“, לגבי שנים מסוימות – מכפלת המדד השנתי לשנה הראשונה שבאותן שנים בכל אחד מהמדדים השנתיים של שאר השנים האמורות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקדם החלוקה“, לגבי קצבה מסוימת – שיעור הניכוי בעד אותה קצבה, ככל שקיים, בתוספת 100%, ואם לא קיים שיעור ניכוי – 100%;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קצבת הבסיס“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין תוספת שחיקה כאמור בסעיף קטן (ב) – הקצבה המגיעה לפי חוק זה למי שפרש משירות או לשאירו כשהיא מחולקת במקדם החלוקה, בצירוף תוספת לקצבה לפי חיקוק אחר המגיעה במועד המעבר למי שפרש משירות כאמור, או לשאירו, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין תוספת בשל המדד לשנת 2008 כאמור בסעיף קטן (ג) – קצבת הבסיס כאמור בפסקה (1), בצירוף תוספת השחיקה המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תתתת|(3)}} לעניין תוספת בשל הסכמי שכר כאמור בסעיף קטן (ד) – קצבת הבסיס כאמור בפסקה (2), בצירוף תוספת בשל המדד לשנת 2008 המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תתתת|(4)}} לעניין תוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 כאמור בסעיפים קטנים (ה) ו־(ו) – קצבת הבסיס כאמור בפסקה (3), בצירוף תוספת בשל הסכמי שכר המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קצבת הבסיס לצורך ניכויים“ – קצבת הבסיס לפי פסקה (1) להגדרה ”קצבת הבסיס“;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור הניכוי“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ד|ברשימת הדירוגים הבסיסית}} –
{{ח:תתתתת|(א)}} אם פרש עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010) –
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי קצבאות חודש ינואר 2011 עד חודש דצמבר 2012 – 2.25%;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי קצבאות חודש ינואר 2013 עד חודש יוני 2013 – 4.4643%;
{{ח:תתתתתת|(3)}} לגבי קצבאות חודש יולי 2013 ואילך – 5.4643%;
{{ח:תתתתת|(ב)}} אם פרש במהלך השנים 2011 ו־2012 –
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי קצבאות חודש ינואר 2013 עד חודש יוני 2013 – 2.1655%;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי קצבאות חודש יולי 2013 ואילך – 3.1435%;
{{ח:תתתתת|(ג)}} אם פרש מיום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013) עד יום כ״ב בתמוז התשע״ג (30 ביוני 2013), לגבי קצבאות חודש יולי 2013 ואילך – 0.9572%;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי מוקבל לנושאי משרה שיפוטית –
{{ח:תתתתת|(א)}} אם פרש עד יום ד׳ בטבת התשס״ט (31 בדצמבר 2008) –
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי קצבאות חודש ינואר 2010 עד חודש דצמבר 2010 – 0.61%;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי קצבאות חודש ינואר 2011 עד חודש דצמבר 2011 – 4.52%;
{{ח:תתתתתת|(3)}} לגבי קצבאות חודש ינואר 2012 עד חודש דצמבר 2012 – 8.51%;
{{ח:תתתתתת|(4)}} לגבי קצבאות חודש ינואר 2013 עד חודש דצמבר 2013 – 11.33%;
{{ח:תתתתתת|(5)}} לגבי קצבאות חודש ינואר 2014 עד חודש דצמבר 2014 – 14.28%;
{{ח:תתתתתת|(6)}} לגבי קצבאות חודש ינואר 2015 ואילך – 16.42%;
{{ח:תתתתת|(ב)}} אם פרש במהלך שנת 2012 –
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי קצבאות חודש ינואר 2013 עד חודש דצמבר 2013 – 2.38%;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי קצבאות חודש ינואר 2014 עד חודש דצמבר 2014 – 5.091%;
{{ח:תתתתתת|(3)}} לגבי קצבאות חודש ינואר 2015 ואילך – 7.073%.
{{ח:תת|(ב)}} מי שפרש משירות לפני יום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008), וערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ד|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת לקצבה בעד קצבת חודש ינואר 2016 ואילך בשיעורים מקצבת הבסיס הקבועים לגביו, לגבי אותן קצבאות, {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק א|בחלק א׳ בתוספת הרביעית}}, בהתאם למועד פרישתו (בסעיף זה – תוספת שחיקה).
{{ח:תת|(ג)}} מי שפרש משירות לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009), וערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ד|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2016 ואילך בשיעורים מקצבת הבסיס כמפורט להלן, והכול לפי העניין ({{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} – תוספת בשל המדד לשנת 2008):
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שפרש לפני יום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008) – בשיעור ההפרש שבין המדד השנתי לשנת 2008 לבין השיעור הקבוע לגביו {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת הרביעית}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שפרש משירות במהלך שנת 2008 – בשיעור מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה.
{{ח:תת|(ד)}} מי שפרש משירות עד יום י״ג בכסלו התש״ע (30 בנובמבר 2009), וערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ד|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, למעט הדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ד פרט 4|בפרטים (4) עד (6) לרשימה}}, תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2016 ואילך בשיעור 0.3% מקצבת הבסיס (בסעיף זה – תוספת בשל הסכמי שכר).
{{ח:תת|(ה)}} מי שפרש משירות לפני יום כ״ו בתשרי התשע״ד (30 בספטמבר 2013) או בחודש נובמבר 2013, תשולם לו או לשאירו, לפני העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2016 השווה להפרש כמפורט בפסקאות (1) עד (6), ובלבד שההפרש כאמור הוא הפרש חיובי, והכול בהתאם למועד פרישתו ({{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} – תוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013):
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שפרש לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) – ההפרש שבין מכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2009 עד 2013 כשהיא מוכפלת בקצבת הבסיס, לבין שיעור הניכוי כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס לצורך ניכויים;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שפרש במהלך שנת 2009 – ההפרש שבין מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 עד 2013 ובקצבת הבסיס, לבין היתרה לניכוי כשהיא מוכפלת בקצבת הבסיס לצורך ניכויים;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי מי שפרש במהלך שנת 2010 – ההפרש שבין מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2011 עד 2013 ובקצבת הבסיס, לבין היתרה לניכוי כשהיא מוכפלת בקצבת הבסיס לצורך ניכויים;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי מי שפרש במהלך שנת 2011 – ההפרש שבין מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2012 ו־2013 ובקצבת הבסיס, לבין היתרה לניכוי כשהיא מוכפלת בקצבת הבסיס לצורך ניכויים;
{{ח:תתת|(5)}} לגבי מי שפרש במהלך שנת 2012 – ההפרש שבין מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2013 ובקצבת הבסיס, לבין היתרה לניכוי כשהיא מוכפלת בקצבת הבסיס לצורך ניכויים;
{{ח:תתת|(6)}} לגבי מי שפרש מיום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013) עד יום כ״ו בתשרי התשע״ד (30 בספטמבר 2013) ולגבי מי שפרש בחודש נובמבר 2013 – ההפרש שבין מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס, לבין היתרה לניכוי כשהיא מוכפלת בקצבת הבסיס לצורך ניכויים.
{{ח:תת|(ו)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (ב) עד (ה), היה השיעור הכולל של כל התוספות המגיעות, לפי אותם סעיפים קטנים, מתוך קצבת הבסיס, בתוספת השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בפסקה (1) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 9(ב)}}, המובא {{ח:פנימי|סעיף 63א2|בסעיף 63א2}}, לפורש שערב פרישתו היה מדורג בדירוג מרשימת הדירוגים הבסיסית ופרש משירות לפני יום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012), או לשאירו, נמוך מ־5%, ייווסף לתוספת המגיעה לו או לשאירו לפי סעיף קטן (ה), בעד חודש ינואר 2016 ואילך, שיעור מקצבת הבסיס בגובה ההפרש שבין 5% לבין השיעור הכולל כאמור; לעניין זה תובא בחשבון בשיעור הכולל האמור גם תוספת לקצבה שממנה הופחת שיעור הניכוי וכן תוספת לקצבה שתינתן לפורש כאמור בעד התקופה שקדמה למועד פרישתו משירות, ככל שתיקבע לאחר מועד המעבר.
{{ח:תת|(ז)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (ב) עד (ו), תוספות לפי אותם סעיפים קטנים בעד קצבה מקצבאות חודש ינואר 2016 עד חודש דצמבר 2017 ישולמו בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} במועד תשלום קצבה מקצבאות חודש ינואר 2016 עד חודש דצמבר 2016 – ישולם שליש מכל אחת מהתוספות המגיעות בעד אותה קצבה;
{{ח:תתת|(2)}} במועד תשלום קצבה מקצבאות חודש ינואר 2017 עד חודש דצמבר 2017 – ישולמו שני שלישים מכל אחת מהתוספות המגיעות בעד אותה קצבה;
{{ח:תתת|(3)}} ההפרשים שבין מלוא התוספות בעד הקצבאות כאמור בפסקאות (1) ו־(2) לבין התוספות ששולמו במועד תשלום הקצבאות כאמור באותן פסקאות, ישולמו בתשלומים במהלך השנים 2019 עד 2021, כך שבכל שנה ישולם שליש מההפרשים כאמור, בתוספת שיעור עליית מדד החודש שבו משולם כל תשלום לעומת מדד החודש שבעדו שולמה אותה תוספת.
{{ח:תת|(ח)}} מי שזכאי לתוספת מהתוספות כאמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ו), יהיה זכאי לתוספת בשיעורים ובמועדים כאמור בסעיף קטן (ט) מסך התוספות המפורטות לגביו בפסקאות שלהלן ובעד הקצבאות כמפורט באותן פסקאות, לפי העניין –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שזכאי לתוספת שחיקה – תוספת השחיקה שהיתה משולמת לו בעד קצבת חודש יולי 2008 עד קצבת חודש דצמבר 2015, אילו סעיף קטן (ב) היה חל לגבי אותן קצבאות, כשהיא מוכפלת ב־0.395, ויחולו לעניין זה השיעורים הקבועים לגבי קצבאות אלה {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק א|בחלק א׳ שבתוספת הרביעית}};
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנת 2008 – תוספת בשל המדד לשנת 2008 שהיתה משולמת לו בעד קצבת חודש ינואר 2009 עד קצבת חודש דצמבר 2015, אילו סעיף קטן (ג) היה חל לגבי אותן קצבאות, כשהיא מוכפלת ב־0.395;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל הסכמי שכר – תוספת בשל הסכמי שכר שהיתה משולמת לו בעד קצבת חודש דצמבר 2009 עד קצבת חודש דצמבר 2015, אילו סעיף קטן (ד) היה חל לגבי אותן קצבאות, כשהיא מוכפלת ב־0.395;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 כאמור בסעיף קטן (ה)(1) או (2) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2010 עד קצבת חודש דצמבר 2010 בסכום כמפורט להלן, לפי העניין, כשהיא מוכפלת ב־0.395:
{{ח:תתתת|(א)}} אם פרש לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) – המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם פרש במהלך שנת 2009 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס;
{{ח:תתת|(5)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 כאמור בסעיף קטן (ה)(1) עד (3) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2011 עד קצבת חודש דצמבר 2011 בסכום ההפרש שבין הסכום כמפורט להלן, לפי העניין, לבין סכום השווה למכפלת קצבת הבסיס לצורך ניכויים בשיעור הניכוי או ביתרה לניכוי, בעד אותה קצבה, לפי העניין, כשסכום ההפרש האמור מוכפל ב־0.395:
{{ח:תתתת|(א)}} אם פרש לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) – המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2010 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם פרש במהלך שנת 2009 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2010 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם פרש במהלך שנת 2010 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס;
{{ח:תתת|(6)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 כאמור בסעיף קטן (ה)(1) עד (4) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2012 עד קצבת חודש דצמבר 2012 בסכום ההפרש שבין הסכום כמפורט להלן, לפי העניין, לבין סכום השווה למכפלת קצבת הבסיס לצורך ניכויים בשיעור הניכוי או ביתרה לניכוי, בעד אותה קצבה, לפי העניין, כשסכום ההפרש האמור מוכפל ב־0.395:
{{ח:תתתת|(א)}} אם פרש לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) – המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 ו־2011 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם פרש במהלך שנת 2009 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 ו־2011 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם פרש במהלך שנת 2010 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2011 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ד)}} אם פרש במהלך שנת 2011 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס;
{{ח:תתת|(7)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 כאמור בסעיף קטן (ה)(1) עד (5) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2013 עד קצבת חודש דצמבר 2013 בסכום ההפרש שבין הסכום כמפורט להלן, לפי העניין, לבין סכום השווה למכפלת קצבת הבסיס לצורך ניכויים בשיעור הניכוי או ביתרה לניכוי, בעד אותה קצבה, לפי העניין, כשסכום ההפרש האמור מוכפל ב־0.395:
{{ח:תתתת|(א)}} אם פרש לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) – המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 עד 2012 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם פרש במהלך שנת 2009 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 עד 2012 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם פרש במהלך שנת 2010 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2011 ו־2012 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ד)}} אם פרש במהלך שנת 2011 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2012 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ה)}} אם פרש במהלך שנת 2012 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס;
{{ח:תתת|(8)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2013 כאמור בסעיף קטן (ה)(1) עד (6) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2014 עד קצבת חודש דצמבר 2015 בסכום ההפרש שבין הסכום כמפורט להלן, לפי העניין, לבין סכום השווה למכפלת קצבת הבסיס לצורך ניכויים בשיעור הניכוי או ביתרה לניכוי, בעד אותה קצבה, לפי העניין, כשסכום ההפרש האמור מוכפל ב־0.395:
{{ח:תתתת|(א)}} אם פרש לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) – המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 עד 2013 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם פרש במהלך שנת 2009 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה, כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2010 עד 2013 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם פרש במהלך שנת 2010 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2011 עד 2013 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ד)}} אם פרש במהלך שנת 2011 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במכפלת המדדים השנתיים לגבי השנים 2012 ו־2013 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ה)}} אם פרש במהלך שנת 2012 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2013 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ו)}} אם פרש מיום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013) עד יום כ״ו בתשרי התשע״ד (30 בספטמבר 2013) או שפרש בחודש נובמבר 2013 – מדד חודשי הקצבה בשנת הפרישה כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס.
{{ח:תת|(ט)}} התוספות לפי סעיף קטן (ח) יהיו בשיעורים כמפורט בפסקאות שלהלן וישולמו במועדים כמפורט בהן:
{{ח:תתת|(1)}} סכום השווה ל־50% מסך התוספות לפי סעיף קטן (ח) ישולם בתשלומים במהלך השנים 2016 עד 2025, במועדי תשלום הקצבה בעד חודש פברואר בכל אחת מהשנים האמורות, כך שבכל שנה ישולמו 10% מהסכום האמור בתוספת שיעור עליית מדד חודש ינואר של השנה שבה שולם כל תשלום כאמור לעומת מדד חודש דצמבר 2015;
{{ח:תתת|(2)}} סכום השווה ל־52% מסך התוספות לפי סעיף קטן (ח) ישולם בתשלומים במהלך השנים 2016 עד 2025, במועדי תשלום הקצבה בעד חודש פברואר בכל אחת מהשנים האמורות, כך שבכל שנה ישולמו 10% מהסכום האמור בתוספת שיעור המדד השנתי של השנה שקדמה לשנה שבה מבוצע התשלום.
{{ח:תת|(י)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ז) ו־(ט), נפטר מי שזכאי לתוספות כאמור באותם סעיפים קטנים, ישולם ליורשיו של אותו זכאי סכום חד־פעמי בגובה התשלומים לפי אותם סעיפים קטנים שטרם שולמו לזכאי שיהוונו לפי שיעור ריבית כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין תשלומים לפי סעיף קטן (ז)(3) – 0.64%;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין תשלומים לפי סעיף קטן (ט) – 2.8%.
{{ח:תת|(יא)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף זה}} לא יחולו לעניין קצבה לשאיר של זכאי לקצבת פרישה, הזכאי לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}}, ויחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|אותו סעיף}} לעניין חישוב התוספות לקצבה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיף זה}}."

{{ח:סעיף|63א4|דין תוספת לקצבה לפי חיקוק אחר|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 9ב|סעיף 9ב}} ייקרא, לגבי עובד שירותי הביטחון, כאילו –
{{ח:תת|(1)}} האמור בו מסומן ”(א)“ ובו, במקום ”{{ח:פנימי|סעיף 62|ו־62(ב)}}“ נאמר ”{{ח:פנימי|סעיף 62|62(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 63ב|63ב}} {{ח:פנימי|סעיף 63ה|ו־63ה}}“;
{{ח:תת|(2)}} אחרי סעיף קטן (א) בא:
{{ח:תתת|"(ב)}} לעניין סעיף קטן (א) –
{{ח:תתתת|(1)}} תוספות לקצבה המשולמות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיפים קטנים (ז)(3) או (ט) של סעיף 9א}}, המובא {{ח:פנימי|סעיף 63א3|בסעיף 63א3}}, יראו אותן לעניין הסעיפים האמורים בסעיף קטן (א), למעט לעניין {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיפים 31}} {{ח:פנימי|סעיף 37|ו־37}}, כחלק מהקצבה שבעדה הן משולמות באותו מועד שבו הן משולמות בפועל;
{{ח:תתתת|(2)}} תוספות לקצבה המשולמות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיפים קטנים (ז)(3) או (ט) של סעיף 9א}}, המובא {{ח:פנימי|סעיף 63א3|בסעיף 63א3}}, יראו אותן לעניין {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיפים 31}} {{ח:פנימי|סעיף 37|ו־37}} כחלק מהקצבה שבעדה הן משולמות, אף ששולמו לאחר מועד תשלום הקצבה כאמור."

{{ח:סעיף|63ב|מענק נוסף לקצבה לעובד שירותי הבטחון|תיקון: תשמ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לזכאי לקצבת פרישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(2), (3) או (4)}}, לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(1)}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}, שהיה עובד שירותי הבטחון בתכוף לפני פרישתו המזכה אותו לקצבה, ישולם, בנוסף לקצבה, מענק השווה לחלק העשרים וארבעה של משכורתו השנתית כפול במספר שנות שירותו, ובלבד שהמענק לא יעלה על משכורתו השנתית {{ח:פנימי|סעיף 22|וסעיף 22}} לא יחול.
{{ח:תת|(ב)}} פוטר אדם כאמור בסעיף קטן (א) על פי החלטת בית הדין למשמעת בלי שנפסל לשירות, רשאי בית הדין להחליט שאינו זכאי למענק, כולו או מקצתו.

{{ח:סעיף|63ג|דין שירות חובה|תיקון: תשמ״ז, תש״ן, תשנ״ח, תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} מי שפרש מהשירות כעובד שירותי הביטחון, תובא בחשבון תקופת שירותו לענין חוק זה, תקופת שירות החובה שקדמה לשירותו, בהתקיים שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא הצטרף לשירות ביטחוני מזכה עד יום ה׳ בטבת התשס״א (31 בדצמבר 2000);
{{ח:תתת|(2)}} הוא שירת עשר שנים לפחות, במצטבר, בשירות ביטחוני מזכה, אחד או יותר.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”שירות ביטחוני מזכה“ ו”שירות חובה“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 79א|בסעיף 79א(ב)}}.
{{ח:תת|(ג)}} מי שבחשבון תקופת שירותו כלולה תקופת שירות חובה כאמור בסעיף קטן (א) והוא זכאי לקצבת פרישה, תשולם לו, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20(א)}}, קצבה לפי כל שנות שירותו גם אם תעלה על 70% ממשכורתו הקובעת ובלבד שלא תעלה על שיעור זה בסכום השווה לחלק השש מאות ממשכורתו הקובעת כפול במספר החדשים של שירות החובה כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} סעיף זה יחול גם על מי שפרש מהשירות לפני יום ו׳ בתמוז התשל״ט (1 ביולי 1979), ואולם לא יינתן מכוח סעיף קטן זה תשלום כלשהו בעד התקופה שקדמה ל־1 בחודש שלאחר פרסומו.

{{ח:סעיף|63ד|שיעור קצבת הפרישה|תיקון: תשמ״ז, תשנ״ב־4}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20}} ייקרא לגבי עובד שירותי הבטחון כאילו –
{{ח:תת|(1)}} בסעיף קטן (ג), אחרי ”כשהוא נכה“ בא ”בין כמשמעותו בחוק זה ובין כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים}}“;
{{ח:תת|(2)}} בסופו בא:
{{ח:תתת|"(ד)}} עובד שירותי הבטחון הזכאי לקצבת פרישה בשל פיטוריו מחמת נכות, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים}}, שלקה בה בשירות בשירותי הבטחון ודרגת נכותו היא שלושים וחמשה אחוזים או יותר, הברירה בידו לבחור באחת מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} קצבה לפי סעיף קטן (א), ועל אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 34|בסעיף 34(ב) ו־(ג)}} – גם מלוא התגמולים והזכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}};
{{ח:תתתת|(2)}} קצבה של עשרים וחמשה אחוזים ממשכורתו הקובעת;
{{ח:תתת}} ובלבד שלגבי זכאי כאמור שדרגת נכותו היא ששים אחוזים או יותר, קצבתו ביחד עם התגמולים המגיעים לו לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}} לא יפחתו מחמשים אחוזים ממשכורתו הקובעת."

{{ח:סעיף|63ד1||תיקון: תשס״ט, תשע״ו־2, תשע״ו־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|63ד2|קצבה ומשכורת|תיקון: תשס״ט, תשע״ו־2, תשע״ו־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}} ייקרא, לגבי עובד שירותי הביטחון, כאילו –
{{ח:תת|(1)}} במקום סעיף קטן (א) בא:
{{ח:תתת|”(א)}} זכאי לקצבת פרישה שהוא עובד שירותי הביטחון, שחזר לשירות בשירותי הביטחון, והכנסתו הכוללת עולה על המשכורת הקובעת, תשולם לו קצבה בשיעור שני שלישים מקצבתו הרגילה או בשיעור הקצבה הרגילה בניכוי שליש מהסכום שבו עודפת ההכנסה הכוללת על משכורתו הקובעת, והכול לפי הסכום הגבוה יותר; לא עלתה ההכנסה הכוללת על משכורתו הקובעת, לא תופחת קצבתו מכוח סעיף קטן זה.“;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|63ה|גמלה ותגמול|תיקון: תשמ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34(ג)}} ייקרא לגבי עובד שירותי הבטחון כאילו בסופו בא:
{{ח:ת}} ”אולם מי שבחר בקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(ד)(2)}} או שהוא זכאי לקצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 23|סעיף 23 לחוק שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}} (להלן – חוק שירות הקבע בצה״ל), יהיה רשאי לקבל את מלוא התגמולים בנוסף לקצבה לפי סעיפים אלה ואין רואים קצבה זו כהכנסה לענין חוקי השיקום“.

{{ח:סעיף|63ו|דין נכות|תיקון: תשמ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 61|סעיף 61}} ייקרא לגבי עובד שירותי הבטחון כאילו ברישה, אחרי ”דרגת נכותו“ בא ”לרבות נכות כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים}}“.

{{ח:סעיף|63ז|דין נכה|תיקון: תשמ״ז, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}} יחול על עובד שירותי הבטחון, בתיאומים ובשינויים שנקבעו בסעיף קטן (ב) וביתר הוראות {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א), כל מקום {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים}} שמדובר בו בחייל שהוא חייל בשירות קבע, בשירות או בשירות צבאי, ייקרא כאילו מדובר בעובד שירותי הבטחון או בשירות בשירותי הבטחון, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף|63ח|דין משפחת נספה|תיקון: תשמ״ז, תשע״ז, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}} יחול על עובד שירותי הבטחון שנפטר ועל בני משפחתו, לרבות ארוסתו, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 35ב|בסעיף 35ב(א) לחוק האמור}}, של עובד שירותי הבטחון שנפטר, בתיאומים ובשינויים שנקבעו בסעיף קטן (ב) וביתר הוראות {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א), כל מקום {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק משפחות החיילים}} שמדובר בו בחייל שהוא חייל בשירות קבע, בשירות או בשירות צבאי, ייקרא כאילו מדובר בעובד שירותי הבטחון או בשירות בשירותי הבטחון, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף|63ט|אזכורים|תיקון: תשמ״ז}}
{{ח:ת}} כל חיקוק שבו מדובר {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים}} או {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק משפחות החיילים}} ייקרא כאילו מדובר בו גם {{ח:פנימי|סעיף 63ז|בסעיפים 63ז}} {{ח:פנימי|סעיף 63ח|ו־63ח}}.

{{ח:סעיף|63ט1|תחולה על עובדים זמניים|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 63ז|סעיפים 63ז}} {{ח:פנימי|סעיף 63ח|ו־63ח}} יחולו גם על מי שמועסק בשירותי הביטחון במסגרת יחסי עבודה ולא התמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק המינויים}}, ובלבד שהוא מועסק כאמור בהרשאה להעסקה לשעה או בכתב העסקה, כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 108ח|בסעיף 108ח(2א)(2)}}, או בחוזה מיוחד כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|בסעיף 40 לחוק המינויים}}, ואולם לעניין פגיעה תוך כדי השירות ועקב השירות, שאינה פגיעה מזכה לפי חוקי השיקום כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 295א|בסעיף 295א לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, יחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ה׳ לחוק האמור}}, וכן יחולו עליו, בשינויים המחויבים, הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 295א|סעיפים 295א(ה) עד (ח)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 295ב|ו־295ב לאותו חוק}}.

{{ח:סעיף|63י|זכויות יתר|תיקון: תשמ״ז}}
{{ח:ת}} כל חיקוק המעניק או הנותן סמכות להעניק זכות יתר, פטור, שחרור מלא או חלקי מחובה המוטלת על פי דין או עדיפות או זכות אחרת, הניתנים לחייל נכה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים}} או לבן משפחה של חייל שנספה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק משפחות החיילים}}, רואים אותו כמעניק או כנותן סמכות להעניק אותם גם לעובד שירותי הבטחון שהוא נכה או לבן משפחה של עובד שירותי הבטחון שנספה.

{{ח:סעיף|63יא|עובד שנעדר|תיקון: תשמ״ז}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 3|סעיף 3 לחוק משפחות החיילים}}, הרשות הצבאית המוסמכת, לגבי עובד שירותי הבטחון שנעדר תהיה מי ששר האוצר מינהו לענין סעיף זה.

{{ח:סעיף|63יב|קצבה לשאירים|תיקון: תשמ״ז, תשע״ט}}
{{ח:ת}} עובד שירותי הבטחון שנפטר בזמן שירותו בשירותי הבטחון, ושאיריו זכאים מחמת פטירתו לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה}}, יחולו על השאירים הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 23|סעיפים 23}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 23א|23א}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 26|26}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 27|27}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 28|28}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 29|29}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 32|ו־32(ה) לחוק שירות הקבע בצה״ל}}, בתיאומים המחוייבים לפי הענין.

{{ח:קטע2|פרק ג2|פרק ג׳2: הוראות מיוחדות בעניין עובד רשות מקרקעי ישראל|תיקון: תשע״א}}

{{ח:סעיף|63יג|הגדרות|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג2|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לחודש העדכון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המדד הקודם“ – מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לחודש העדכון הקודם, ולעניין העדכון הראשון – מדד החודש שקדם לחודש שבו חל מועד תחילת השירות ברשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם סיום העבודה במינהל“ – הסכם קיבוצי מיוחד בדבר סיום עבודה במינהל מקרקעי ישראל, בין מדינת ישראל לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה, שנחתם ביום י״ד באייר התשע״א (18 במאי 2011);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חודש העדכון“ – חודש ינואר של כל שנה, ולגבי שנת הפרישה – גם החודש שבו חל מועד הפרישה; ואולם לגבי מי ששנת הפרישה שלו חלה בשנה שבה חל מועד תחילת שירותו ברשות – החודש שבו חל מועד הפרישה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד המעבר לרשות“ – כהגדרתו בהסכם קיבוצי מיוחד בדבר תנאי עבודה ברשות מקרקעי ישראל, בין מדינת ישראל לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה, שנחתם ביום י״ד באייר התשע״א (18 במאי 2011);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד תחילת השירות ברשות“ – מועד תחילת שירותו ברשות של עובד הרשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד הרשות“ – עובד המדינה, שהתמנה למשרה בתקן ברשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – רשות מקרקעי ישראל שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות מקרקעי ישראל#סעיף 2|סעיף 2 לחוק רשות מקרקעי ישראל, התש״ך–1960}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת פרישה“ – השנה שבה חל מועד פרישתו מהשירות של עובד הרשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספות נוספות“ – כל אחת מהתוספות המפורטות להלן, המשתלמת לעובד הרשות:
{{ח:תתת|(1)}} גמול השתלמות א׳;
{{ח:תתת|(2)}} גמול השתלמות ב׳;
{{ח:תתת|(3)}} גמול מינהל;
{{ח:תתת|(4)}} תוספת הערבה;
{{ח:תתת|(5)}} תוספת אחרת המשתלמת על משכורתו היסודית של עובד הרשות, אשר הוכרה על ידי הממשלה כתוספת קבועה לעניין תקרת המשכורת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקרת משכורת“ – שיעור משכורתו של עובד הרשות בעד חודש העדכון, בצירוף התוספות הנוספות המשתלמות בעד החודש האמור.

{{ח:סעיף|63יד|משכורת קובעת של עובד הרשות|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} על אף {{ח:פנימי|סעיף 8|ההגדרה ”משכורת קובעת“ שבסעיף 8}}, משכורתו הקובעת של עובד הרשות לעניין {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}}, תהיה המשכורת הבסיסית כאמור בסעיף קטן (ב) כפי שהיא מעודכנת עד ערב פרישתו מהשירות לפי הוראות סעיפים קטנים (ג) עד (י) וכפי שהיא מעודכנת לאחר פרישתו מהשירות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9}} {{ח:פנימי|סעיף 63יז|ו־63יז}}.
{{ח:תת|(ב)}} משכורתו הבסיסית של עובד הרשות תהיה שיעור המשכורת, לרבות התוספות הקבועות, המגיע ערב מועד תחילת שירותו של העובד ברשות, לעובד אחר שדרגתו כדרגה שהיתה לו באותו מועד; לעניין זה, ”תוספות קבועות“ – למעט קצובת הבראה וקצובת ביגוד.
{{ח:תת|(ג)}} המשכורת הבסיסית תעודכן בהתאם למפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי עובד הרשות ששנת הפרישה שלו לא חלה בשנה שבה חל מועד תחילת שירותו ברשות, בעד תקופת שירותו החלה בין מועד תחילת שירותו ברשות לבין יום 31 בדצמבר של השנה שקדמה לשנת הפרישה – תעודכן המשכורת הבסיסית, אחת לשנה בחודש העדכון (בסעיף קטן זה – עדכון שנתי), לפי השיעור הגבוה מבין השיעורים המפורטים להלן, ובלבד שהמשכורת הבסיסית לאחר העדכון השנתי (בסעיף זה – המשכורת המעודכנת) לא תפחת מהמשכורת בעדכון מצטבר כאמור בסעיף קטן (י) ולא תעלה על תקרת משכורתו של העובד:
{{ח:תתתת|(א)}} שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד הקודם, בתוספת שתי נקודות האחוז, ולעניין העדכון הראשון – שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד הקודם, בתוספת 1⁄6 נקודת האחוז כשהיא מוכפלת במספר חודשי השירות שחלפו ממועד תחילת שירותו ברשות עד יום 31 בדצמבר של השנה שבה חל המועד האמור (בסעיף קטן זה – מספר חודשי השירות בשנה הראשונה ברשות);
{{ח:תתתת|(ב)}} נקודת האחוז, ולעניין העדכון הראשון – 1⁄12 נקודת האחוז כשהיא מוכפלת במספר חודשי השירות בשנה הראשונה ברשות;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי כל עובד הרשות, בעד תקופת שירותו החלה בשנת פרישתו – תעודכן, ערב מועד פרישתו, המשכורת המעודכנת, לפי השיעור הגבוה מבין השיעורים המפורטים להלן, ובלבד שהמשכורת המעודכנת לאחר עדכונה לפי פסקה זו (בסעיף זה – המשכורת ערב הפרישה) לא תפחת מהמשכורת בעדכון מצטבר כאמור בסעיף קטן (י) ולא תעלה על תקרת משכורתו של העובד:
{{ח:תתתת|(א)}} שיעור שינוי מדד החודש שבו חל מועד פרישתו של עובד הרשות מהשירות לעומת המדד הקודם, בתוספת 1⁄6 נקודת האחוז כשהיא מוכפלת במספר חודשי השירות שחלפו מיום 1 בינואר של שנת הפרישה או ממועד תחילת השירות ברשות, לפי המאוחר, עד מועד פרישתו (בפסקה זו – מספר חודשי השירות בשנה האחרונה ברשות);
{{ח:תתתת|(ב)}} 1⁄12 נקודת האחוז כשהיא מוכפלת במספר חודשי השירות בשנה האחרונה ברשות.
{{ח:תת|(ד)}} האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(1)}} יחול לעניין חישוב חודשי השירות לפי סעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ה)}} על אף הוראות פסקאות (1)(א) ו־(2)(א) של סעיף קטן (ג), לעניין עובד הרשות שפרש מהשירות לפי הסכם סיום העבודה במינהל בתקופה של שלוש שנים שתחילתה במועד המעבר לרשות, יחולו הוראות הפסקאות האמורות בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בפסקה (1)(א), במקום ”שתי נקודות האחוז“ יקראו ”נקודת האחוז“, ובמקום ”1⁄6 נקודת האחוז“ יקראו ”1⁄12 נקודת האחוז“;
{{ח:תתת|(2)}} בפסקה (2)(א), במקום ”1⁄6 נקודת האחוז“ יקראו ”1⁄12 נקודת האחוז“.
{{ח:תת|(ו)}} מתקיימים לגבי עובד הרשות, לראשונה, התנאים לתשלום אחת או יותר מהתוספות המנויות בפסקאות (1) עד (3) להגדרה ”תוספות נוספות“, בתקופה של חמש שנים שתחילתה במועד תחילת שירותו ברשות, או עד ערב פרישתו מהשירות, לפי המוקדם, יראו לעניין סעיפים קטנים (ב) ו־(י) את המשכורת הבסיסית של אותו עובד כאילו כללה, ערב מועד תחילת שירותו ברשות, את אותה תוספת בהתאם לשיעורה במועד האמור; ואולם לעניין ניכוי תשלומים ממשכורתו הקובעת של העובד לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004)#סעיף 89|סעיף 89(א)(2) לחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו־2004), התשס״ג–2003}}, יחול האמור בסעיף קטן זה רק בעד התקופה שמהמועד הראשון שבו התקיימו התנאים לתשלום אותה תוספת.
{{ח:תת|(ז)}} חל מועד תחילת שירותו ברשות של עובד הרשות עד יום כ״ג בתמוז התשע״ג (1 ביולי 2013), תעודכן משכורתו המעודכנת או משכורתו ערב הפרישה, לפי העניין, גם במועדים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, בשיעורים החלים לגביו בהתאם למועד תחילת שירותו ברשות, ובלבד שהמשכורת המעודכנת או המשכורת ערב הפרישה לא תעלה, לאחר העדכון לפי סעיף קטן זה, על תקרת משכורתו של העובד.
{{ח:תת|(ח)}} למשכורתו המעודכנת או למשכורתו ערב הפרישה, של עובד הרשות, ייווסף במועד שבו משתלמת לו קצובת הבראה או קצובת ביגוד, סכום בגובה הקצובה כאמור, עד מועד פרישתו מהשירות.
{{ח:תת|(ט)}} מתקיימים לגבי עובד הרשות, ערב פרישתו מהשירות, תנאי זכאות להעלאה בדרגה, אחת או יותר (בפסקה זו – דרגה נוספת) ייווסף למשכורתו ערב הפרישה גם סכום בגובה ההפרש שבין המשכורת ערב הפרישה אילו המשכורת הבסיסית חושבה לפי הדרגה הנוספת לבין המשכורת ערב הפרישה; לעניין חישוב ההפרש האמור לא תובא בחשבון תקרת המשכורת.
{{ח:תת|(י)}} לעניין סעיף זה, משכורת בעדכון מצטבר היא המשכורת הבסיסית כמשמעותה בסעיף קטן (ב) כשהיא מעודכנת באופן כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי עובד הרשות ששנת הפרישה שלו לא חלה בשנה שבה חל מועד תחילת שירותו ברשות, בעד תקופת שירותו החלה בין מועד תחילת שירותו ברשות לבין יום 31 בדצמבר של השנה שקדמה לשנת הפרישה – המשכורת הבסיסית כשהיא מעודכנת אחת לשנה, בחודש העדכון, לפי השיעור האמור בסעיף קטן (ג)(1)(א);
{{ח:תתת|(2)}} לגבי כל עובד הרשות, בעד תקופת שירותו החלה בשנת פרישתו – המשכורת הבסיסית לאחר העדכון כאמור בפסקה (1) כשהיא מעודכנת ערב מועד הפרישה לפי השיעור האמור בסעיף קטן (ג)(2)(א);
{{ח:תתת|(3)}} על אף הוראות פסקאות (1) ו־(2), לעניין עובד הרשות שמתקיים בו האמור בסעיף קטן (ה), יחולו הוראות הפסקאות האמורות בשינויים האמורים בסעיף קטן (ה)(1) או (2), לפי העניין;
{{ח:תתת|(4)}} התקיימו התנאים האמורים בסעיף קטן (ז), תעודכן המשכורת הבסיסית גם במועדים המפורטים באותו סעיף קטן ובשיעורים החלים לגבי העובד בהתאם למועד תחילת שירותו ברשות.

{{ח:סעיף|63טו|משכורת קובעת של עובד הרשות שהורד בדרגה|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 63יד|סעיף 63יד}}, הורד עובד הרשות בדרגתו עקב אמצעי משמעת לפי כל דין, יחליט בית הדין למשמעת אם לעניין חישוב המשכורת הקובעת לפי {{ח:פנימי|סעיף 63יד|הסעיף האמור}} יורד העובד בדרגה לעומת הדרגה שהיתה לו ערב תחילת שירותו ברשות, ואם החליט בית הדין למשמעת כי לעניין חישוב המשכורת הקובעת יורד העובד בדרגה כאמור, תחושב משכורתו הקובעת לפי {{ח:פנימי|סעיף 63יד|סעיף 63יד}}, במשך כל תקופת ההורדה, לפי הדרגה שאליה הורד, ובתום תקופת ההורדה תחזור ותחושב משכורתו הקובעת בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 63יד|הסעיף האמור}} על פי הדרגה שלפני ההורדה.

{{ח:סעיף|63טז|משכורת קובעת של עובד עובר|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד המעבר“ – המועד שבו עבר עובד עובר מהרשות למשרה אחרת בשירות המדינה שאינה ברשות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד עובר“ – מי שהיה עובד הרשות ועבר למשרה אחרת בשירות המדינה שאינה ברשות, אשר הוראות חוק זה חלות עליו גם לאחר המעבר.
{{ח:תת|(ב)}} משכורתו הקובעת של עובד עובר תהיה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בהגדרה ”משכורת קובעת“ שבסעיף 8}}, ואולם על אף ההגדרה האמורה אם ערב מועד המעבר עלתה משכורתו הקובעת של העובד העובר אילו היתה מחושבת לפי {{ח:פנימי|סעיף 63יד|סעיף 63יד}}, על משכורתו הקובעת במועד המעבר כשהיא מחושבת לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, תכלול משכורתו הקובעת תוספת בגובה ההפרש שבין שתי המשכורות הקובעות כאמור, ובלבד שניתן לכך אישור מאת נציב השירות בהתאם לכללים הקיימים לעניין תוספות שכר לעובד מועבר בשירות המדינה ובכפוף לתנאי האישור.

{{ח:סעיף|63יז|עדכון המשכורת הקובעת|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} ייקרא, לגבי עובד הרשות, כאילו אחרי סעיף קטן (א) בא:
{{ח:תת|”(א1)}} פרש עובד הרשות מהשירות עד יום כ״ב בתמוז התשע״ג (30 ביוני 2013), תעודכן משכורתו הקובעת במועדים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} החלים לאחר מועד פרישתו, בשיעורים החלים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת האמורה}} בהתאם למועד תחילת שירותו ברשות, נוסף על עדכונים לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף קטן (א)}}.“.

{{ח:סעיף|63יח|תקופות בלא משכורת שמביאים אותן בחשבון|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(4)}} ייקרא, לגבי עובד הרשות, כאילו במקום ”המשכורות שהיו מגיעות לעובד אילולא נעדר“ בא ”המשכורות הקובעות שלפיהן היתה משולמת לעובד קצבה אילולא נעדר מהשירות והיה פורש מהשירות באותו מועד“.

{{ח:סעיף|63יט|הגדלת תקופת השירות|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} לצורך קביעת זכויותיו לפי חוק זה, של עובד שמתקיימים לגביו התנאים המפורטים להלן, תחושב תקופת שירותו כתקופה גדולה משהיתה למעשה, כך ששיעור קצבתו יגדל בשיעור של עשר נקודות האחוז או בשיעור בנקודות האחוז שבו היה גדל שיעור קצבתו אילו שירת עד תום החודש שבו היה מגיע לגיל פרישת חובה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, תשס״ד–2004}}, לפי הנמוך, ובלבד ששיעור הקצבה לא יעלה על שבעים אחוזים מהמשכורת הקובעת של העובד המחושבת כאילו עבד במשרה מלאה בכל תקופת שירותו, והכל בכפוף לתנאים שנקבעו לעניין הגדלת תקופת השירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 100|סעיף 100}}:
{{ח:תתת|(1)}} מתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא פרש מהשירות בתקופה שבין יום ל׳ באב התש״ע (10 באוגוסט 2010) לבין מועד כניסתו לתוקף של הסכם סיום העבודה במינהל, בהתאם לתכנית פרישה שאושרה בידי נציב השירות וערב פרישתו שירת במינהל מקרקעי ישראל, ולא מתקיים בו סייג מהסייגים לתחולת הסכם סיום העבודה במינהל;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא פרש מהשירות בהתאם להסכם סיום העבודה;
{{ח:תתת|(2)}} בחודש שבו פרש מהשירות טרם הגיע לגיל 65;
{{ח:תתת|(3)}} הוא פרש מהשירות בנסיבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(4)}} או בנסיבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(2)}};
{{ח:תתת|(4)}} לגבי מי ששולם לו מענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22(א)}} שחושב בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|פסקה (2) של הסעיף האמור}}, ואשר במסגרת הקצבה שהוא זכאי לה בזמן פיטוריו לעניין {{ח:פנימי|סעיף 22|אותה פסקה}} לא הובאה בחשבון הגדלת תקופת השירות שהוא זכאי לה לפי סעיף זה – הוא השיב לאוצר המדינה את ההפרש שבין סכום המענק ששולם לו לבין סכום המענק המגיע לו כשמובאת בחשבון הגדלת תקופת השירות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), סך הגדלות תקופת השירות לפי הסעיף הקטן האמור ולפי {{ח:פנימי|סעיף 100|סעיף 100}} לא יעלה על תקופת שירותו בפועל של העובד.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הוראות מיוחדות בענין גננות ומורים|תיקון: תשל״ז־3}}

{{ח:סעיף|64|הגדרות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גיל הפרישה לגננת“ – הגיל הקבוע לגביה, בהתאם לחודש לידתה, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ד|בחלק ד׳ בתוספת השניה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גננת“ – עובדת המועסקת כגננת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גננת ותיקה“ – גננת ששירתה עשר שנים כגננת.

{{ח:סעיף|65|זכות לפרישה מוקדמת|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} גננת ותיקה רשאית, נוסף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17}}, לצאת לקצבה אם הגיעה לגיל הפרישה לגננת.

{{ח:סעיף|66|יציאה לקצבה לפי החלטת נציב השירות|תיקון: תשל״ז־3, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מקום {{ח:פנימי|סעיף 18|שבסעיף 18}} מדובר בגיל 60, יבוא במקומו גיל הפרישה לגננת בכל מקרה של יציאת גננת ותיקה לקצבה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18}} רשאי נציב השירות לדחות את הוצאתו לקצבה של עובד הוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|אותו סעיף}} עד יום 31 באוגוסט הסמוך שלאחר היום שבו הגיע עובד ההוראה לגיל פרישת חובה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}}.

{{ח:סעיף|67|מענק נוסף לקצבה|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} מקום {{ח:פנימי|סעיף 22|שבסעיף 22}} מדובר בגיל 60, יבוא במקומו גיל הפרישה לגננת בכל מקרה של פרישת גננת.

{{ח:סעיף|67א|גמלה ופיצויי פרישה|תיקון: תשמ״א־2, תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39}}, סעיפים קטנים (ו) ו־(ז) ייקראו לגבי גננת ותיקה כאילו במקום ”לגיל 60“ בא ”לגיל הפרישה לגננת“.

{{ח:סעיף|68|תחילת תשלום קצבה|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} מקום {{ח:פנימי|סעיף 46|שבסעיף 46(ב)}} מדובר בגיל 60, יבוא במקומו גיל הפרישה לגננת בכל מקרה של יציאת גננת ותיקה לקצבה.

{{ח:סעיף|69|סייג להגבלה מחמת בריאות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} מקום {{ח:פנימי|סעיף 94|שסעיף 94}} חל על גננת והיא הגיעה לגיל הקבוע לגביה, בהתאם לחודש לידתה, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השניה}} בטרם שירתה חמש עשרה שנה, ייקרא {{ח:פנימי|סעיף 94|הסעיף}} כאילו נאמר בו, במקום הסיפה שלאחר המלים ”על אף המותנה“ – ”אם היא גננת ותיקה והגיעה לגיל הפרישה לגננת“.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: תחולת החוק על שוטרים וסוהרים}}

{{ח:סעיף|69א|הגדרות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גיל פרישה מוקדמת לשוטר“ – הגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|בחלק ג׳ בתוספת השניה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גיל הפרישה לשוטר“ – הגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השניה}}.

{{ח:סעיף|70|תיאומים|תיקון: תשל״ג־5, תשמ״א־2, תשס״ט, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} חוק זה יחול על כל שוטר בתיאומים ובתוספות האחרות שנקבעו {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי שוטר או שאיריו –
{{ח:תתת|(1)}} כל מקום שמדובר ב”נציב השירות“ ייקרא כאילו המדובר ב”מפקח הכללי של המשטרה“;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 103|סעיפים 103}} {{ח:פנימי|סעיף 104|ו־104}} לא יחולו לגבי כללים, תנאים, הוראות או המלצות הנוגעים לשוטרים או לשאיריהם של שוטרים;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(ב)}} לא יחול;
{{ח:תתת|(4)}} במקום {{ח:פנימי|סעיף 86|סעיפים 86 עד 93}} יחולו {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 38|הסעיפים 52ב עד 52ו לחוק שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות), תשי״ד–1954}}, בשינויים ותיאומים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מקום {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 38|שבסעיפים אלה}} מדובר בשירות הקבע ייקרא כאילו מדובר בו בשירות המדינה שחוק זה חל עליו;
{{ח:תתתת|(ב)}} מקום {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 38|שבסעיפים אלה}} מדובר בגימלאות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)|אותו חוק}} ייקרא כאילו מדובר בו בגימלאות לפי חוק זה;
{{ח:תתתת|(ג)}} מקום {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 38|שבסעיפים אלה}} מדובר בשר הבטחון ייקרא כאילו מדובר בשר האוצר;
{{ח:תתתת|(ד)}} מקום {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 38|שבסעיפים אלה}} מדובר בארגונים ציבוריים לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)|אותו חוק}} ייקרא כאילו מדובר בארגונים ציבוריים שאישרה הממשלה לענין חוק זה.

{{ח:סעיף|71|רציפות שירותו של שוטר}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 3|פסקאות (1) ו־(2) לסעיף 3}} לא יחולו על שוטר, אולם רציפות בשירותו אין רואים כנפסקת מחמת העדרו משירות לרגל חופשה או מנוחה שניתנה לפי כללי השירות במשטרה.

{{ח:סעיף|71א|מועד המעבר, המשכורת הקובעת, רכיב שכר מוחרג ורשימת הדירוגים הבסיסית|תיקון: תשע״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ההגדרה ”מועד המעבר“ שבסעיף 8}} תיקרא, למעט לעניין חישוב תוספות ההפרשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א(ח)}} המובא {{ח:פנימי|סעיף 71א2|בסעיף 71א2}}, כך:
{{ח:תת}} ””מועד המעבר“ – יום ח׳ באייר התשע״ב (30 באפריל 2012)“.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ההגדרה ”משכורת קובעת“ שבסעיף 8}} תיקרא כאילו בסופה נאמר:
{{ח:תתת|"(4)}} על אף הוראות פסקאות (1) ו־(2), פלוני שתכוף לפני פרישתו מהשירות היה לו מינוי לתפקיד שצמודה לו דרגה העולה על דרגתו, והמינוי היה לתקופה העולה על שישה חודשים, תחושב משכורתו הקובעת, בהתאם להוראות הפסקאות האמורות, לפי העניין, על פי הדרגה הצמודה לאותו תפקיד ולא על פי דרגתו;
{{ח:תתת|(5)}} על אף הוראות פסקאות (1) ו־(2), שולמה לאחר יום ח׳ באייר התשע״ב (30 באפריל 2012), תוספת שמקורה בהסכם קיבוצי שהמדינה צד לו ונכרת לאחר המועד האמור על משכורתו של שוטר, בעד התקופה שלפני המועד האמור, לא תובא התוספת האמורה בחשבון לעניין אותן פסקאות, אלא אם כן קבע שר האוצר אחרת, בצו".
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ההגדרה ”רשימת הדירוגים הבסיסית“ שבסעיף 8}} תיקרא כאילו במקום הסיפה החל במילה ”שבחלק“ נאמר ”{{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב|שבחלק ב׳ לתוספת השלישית}}“.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 8|בהגדרה ”רכיב שכר מוחרג“ שבסעיף 8}}, פסקה (1) תיקרא לגבי שוטר כך:
{{ח:תתת|”(1)}} הוא מגיע לשוטר שדרגתו כדרגה שהייתה לפלוני ערב פרישתו מהשירות ומקורו בהסכם קיבוצי שהמדינה צד לו, אשר נחתם ביום י״ב בסיוון התשפ״ג (1 ביוני 2023) ואילך ({{ח:פנימי|סעיף 8|בהגדרה זו}} – ההסכם הקיבוצי);“.

{{ח:סעיף|71א1|עדכון המשכורת הקובעת|תיקון: תשע״ב, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} ייקרא כאילו אחרי סעיף קטן (א1) נאמר:
{{ח:תתת|”(א2)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(א1), לגבי מי שערב פרישתו משירות דורג בדירוג הרופאים ופרש משירות לפני יום ח׳ בשבט התשע״ב (1 בפברואר 2012), ושיעור הניכוי, בעד קצבת חודש ינואר 2013 ואילך, עולה על שיעור התוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011 המגיעה לו בעד אותו חודש, ככל שמגיעה, יופחת ההפרש שבין השיעורים האמורים משיעור העדכון לפי סעיפים קטנים (א) ו־(א1) בעד שנת 2012; לעניין זה, ”שיעור הניכוי“ – לפי {{ח:פנימי|סעיף 9א|פסקה (3) להגדרה ”שיעור הניכוי“ שבסעיף 9א}} המובא {{ח:פנימי|סעיף 71א2|בסעיף 71א2}}.“
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ההגדרה ”המדד הקודם“ שבסעיף 9(ב)}} תיקרא כאילו בכל מקום, במקום ”ד׳ בטבת התשס״ט (31 בדצמבר 2008)“ נאמר ”כ״ט בתמוז התשע״א (31 ביולי 2011)“ ובמקום ”חודש דצמבר 2008“ נאמר ”חודש דצמבר 2011“.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ההגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 9(ב)}} תיקרא כך:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} "”העדכון הנוסף“, לגבי שוטר פלוני – עדכון כמפורט להלן, בהתאם לדירוג שבו דורג אותו שוטר או לאופן חישוב משכורתו הקובעת, לפי העניין, ערב פרישתו:
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב|ברשימת הדירוגים הבסיסית}} – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום כ״ב בתמוז התשע״ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק א|בחלק א׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו; לעניין פסקה זו יקראו את {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב פרט 6|פסקה (6) לרשימת הדירוגים הבסיסית}} כך שבמקום ”ערב מועד המעבר“ יבוא ”ערב מועד הפרישה“;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג הרופאים – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ג׳ באב התש״ע (14 ביולי 2010) עד יום כ״ט בתמוז התשע״א (31 ביולי 2011) – עדכון בשיעורים מהמשכורת הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק ה|בחלק ה׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתתת|(3)}} לגבי מי שערב פרישתו מהשירות חושבה משכורתו הקובעת לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012) – עדכון בשיעורים מהמשכורת הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק י|בחלק י׳ לתוספת שלישית א׳}}, בהתאם למועד פרישתו."

{{ח:סעיף|71א2|תוספות לקצבה|תיקון: תשע״ב, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א}} ייקרא כאילו נאמר בו:
{{ח:תת|"(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיף זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד השנתי“, לשנה מסוימת – שיעור עליית מדד חודש דצמבר של אותה שנה לעומת מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוקבל לנושא משרה שיפוטית“ – מי שמשכורתו הקובעת חושבה ערב מועד המעבר לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קצבת הבסיס“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין תוספת שחיקה כאמור בסעיף קטן (ב) – הקצבה המגיעה לפי חוק זה למי שפרש משירות או לשאירו, בצירוף תוספת לקצבה לפי חיקוק אחר המגיעה במועד המעבר למי שפרש כאמור או לשאירו, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין תוספת בשל המדד לשנת 2008 כאמור בסעיף קטן (ג) – קצבת הבסיס כאמור בפסקה (1), בצירוף תוספת השחיקה המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תתתת|(3)}} לעניין תוספת בשל הסכמי שכר כאמור בסעיף קטן (ד) – קצבת הבסיס כאמור בפסקה (2), בצירוף תוספת בשל המדד לשנת 2008 המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תתתת|(4)}} לעניין תוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011 כאמור בסעיפים קטנים (ה) ו־(ו) – קצבת הבסיס כאמור בפסקה (3), בצירוף תוספת בשל הסכמי שכר המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור הניכוי“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב|ברשימת הדירוגים הבסיסית}} – שיעור של 2.25%;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי מוקבל לנושא משרה שיפוטית – שיעור של 8.5%;
{{ח:תתתת|(3)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג הרופאים –
{{ח:תתתתת|(א)}} אם פרש עד יום כ״ט בתמוז התשע״א (31 ביולי 2011) יהיה שיעור הניכוי לפי התקופות והשיעורים כלהלן:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי קצבת חודש אוגוסט 2011 עד חודש ינואר 2012 – השיעור המתקבל מחלוקת הקצבה המגיעה לו בעד חודש אוגוסט 2011 בקצבה המגיעה לו בעד חודש יולי 2011, ומהמנה האמורה יופחת 1; לעניין הקצבאות האמורות לא יובאו בחשבון תוספת ביגוד ותוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011, ככל שהוא זכאי להן;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי קצבת חודש פברואר 2012 ואילך – הסך הכולל של השיעור האמור בפסקה (1) והשיעור המתקבל מחלוקת הקצבה המגיעה לו בעד חודש פברואר 2012 בקצבה המגיעה לו בעד חודש ינואר 2012, והפחתת 1 מהמנה האמורה; לעניין הקצבאות האמורות לא תובא תוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011, ככל שהוא זכאי לה;
{{ח:תתתתת|(ב)}} אם פרש מיום א׳ באב התשע״א (1 באוגוסט 2011) עד יום ז׳ בשבט התשע״ב (31 בינואר 2012) – השיעור המתקבל מחלוקת הקצבה המגיעה לו בעד חודש פברואר 2012 בקצבה המגיעה לו בעד חודש ינואר 2012, ומהמנה האמורה יופחת 1; לעניין הקצבאות האמורות לא תובא תוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011, ככל שהוא זכאי לה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השיעור הקובע“ – {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} מי שפרש משירות לפני יום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008), וערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, תשולם לו או לשאירו תוספת לקצבה בעד קצבת חודש ינואר 2012 ואילך בשיעורים מקצבת הבסיס הקבועים לגביו, לגבי אותן קצבאות, {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק א|בחלק א׳ בתוספת הרביעית}}, בהתאם למועד פרישתו (בסעיף זה – תוספת שחיקה).
{{ח:תת|(ג)}} מי שפרש משירות לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009), וערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2012 ואילך בשיעורים מקצבת הבסיס כמפורט להלן, הכל לפי העניין ({{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} – תוספת בשל המדד לשנת 2008):
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שפרש לפני יום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008) – בשיעור ההפרש שבין המדד השנתי לשנת 2008 לבין השיעור הקבוע לגביו {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת הרביעית}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שפרש משירות במהלך שנת 2008 – בשיעור עליית מדד חודש דצמבר 2008 לעומת מדד החודש שבו פרש משירות.
{{ח:תת|(ד)}} מי שפרש משירות עד יום י״ג בכסלו התש״ע (30 בנובמבר 2009), וערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, למעט הדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב פרט 3|בפרטים (3)}}, {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב פרט 4|(4)}} {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב פרט 6|ו־(6) לרשימה}}, תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2012 ואילך בשיעור 0.3% מקצבת הבסיס (בסעיף זה – תוספת בשל הסכמי שכר).
{{ח:תת|(ה)}} מי שפרש משירות לפני יום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012) תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2012 ואילך בשיעור מקצבת הבסיס השווה להפרש כמפורט בפסקאות (1) עד (3), ובלבד שההפרש כאמור הוא הפרש חיובי, או לשיעור כמפורט בפסקה (4), והכל בהתאם למועד פרישתו ({{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} – תוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011):
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שפרש לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) – ההפרש שבין מכפלת המדד השנתי לשנת 2009 במדד השנתי לשנת 2010 ובמדד השנתי לשנת 2011, לבין שיעור הניכוי;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שפרש במהלך שנת 2009 – ההפרש שבין מכפלת שיעור עליית מדד חודש דצמבר 2009 לעומת מדד החודש שבו פרש משירות, במדד השנתי לשנת 2010 ובמדד השנתי לשנת 2011, לבין שיעור הניכוי;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי מי שפרש במהלך שנת 2010 – ההפרש שבין מכפלת שיעור עליית מדד חודש דצמבר 2010 לעומת מדד החודש שבו פרש משירות, במדד השנתי לשנת 2011, לבין שיעור הניכוי;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי מי שפרש במהלך שנת 2011 – שיעור עליית מדד חודש דצמבר 2011 לעומת מדד החודש שבו פרש משירות, ואולם לגבי מי שערב פרישתו מהשירות דורג בדירוג הרופאים ופרש כאמור עד יום כ״ט בתמוז התשע״א (31 ביולי 2011) – ההפרש שבין השיעור האמור לבין שיעור הניכוי, ובלבד שהוא הפרש חיובי.
{{ח:תת|(ו)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (ב) עד (ה), היה השיעור הכולל של כל התוספות המגיעות, לפי אותם סעיפים קטנים, לפורש שערב פרישתו היה מדורג בדירוג מרשימת הדירוגים הבסיסית ופרש משירות לפני יום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012), או לשאירו, נמוך מ־5%, ייווסף לתוספת המגיעה לו לפי סעיף קטן (ה), בעד חודש ינואר 2012 ואילך, שיעור מקצבת הבסיס בגובה ההפרש שבין 5% לבין השיעור הכולל כאמור; לעניין זה תובא בחשבון בשיעור הכולל האמור גם תוספת לקצבה שתינתן לפורש כאמור בעד התקופה שקדמה למועד פרישתו משירות, ככל שתיקבע לאחר מועד המעבר.
{{ח:תת|(ז)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (ב) עד (ו), הסכום הכולל של כל התוספות המגיעות לפי אותם סעיפים קטנים למי שפרש משירות או לכל שאיריו בעד קצבה מקצבאות חודש ינואר 2012 עד חודש דצמבר 2012 (בסעיף קטן זה – הסכום החודשי הכולל) ישולם בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} במועד תשלום הקצבה שבעדה משולם הסכום החודשי הכולל, ישולם הסכום האמור או 940 שקלים חדשים, לפי הנמוך;
{{ח:תתת|(2)}} עלה הסכום החודשי הכולל על סכום של 940 שקלים חדשים, ישולם ההפרש שביניהם, בתשלומים כמפורט להלן, בתוספת שיעור עליית מדד החודש שבו משולם כל תשלום כאמור לעומת מדד חודש דצמבר 2012:
{{ח:תתתת|(א)}} במועד תשלום הקצבה בעד חודש פברואר 2014 ישולם מההפרש סכום השווה למחצית ההפרש או ליתרת ההפרש שאינה עולה על 300 שקלים חדשים, לפי הגבוה מביניהם;
{{ח:תתתת|(ב)}} יתרת ההפרש, ככל שתיוותר, תשולם במועד תשלום הקצבה בעד חודש פברואר בכל אחת מהשנים 2015 ו־2016, כך שבכל שנה ישולמו 50% מיתרת ההפרש.
{{ח:תת|(ח)}} מי שזכאי לתוספת מהתוספות כאמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ו), יהיה זכאי לתוספת בשיעורים ובמועדים כאמור בסעיף קטן (ט) מסך התוספות המפורטות לגביו בפסקאות שלהלן ובעד הקצבאות כמפורט באותן פסקאות, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שזכאי לתוספת שחיקה – תוספת השחיקה שהיתה משולמת לו בעד קצבת חודש יולי 2008 עד קצבת חודש דצמבר 2011 אילו סעיף קטן (ב) היה חל לגבי אותן קצבאות, ויחולו לעניין זה השיעורים הקבועים לגבי קצבאות אלה {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק א|בחלק א׳ שבתוספת הרביעית}};
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנת 2008 – תוספת בשל המדד לשנת 2008 שהיתה משולמת לו בעד קצבת חודש ינואר 2009 עד קצבת חודש דצמבר 2011, אילו סעיף קטן (ג) היה חל לגבי אותן קצבאות;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל הסכמי שכר – תוספת בשל הסכמי שכר שהיתה משולמת לו בעד קצבת חודש דצמבר 2009 עד קצבת חודש דצמבר 2011 אילו סעיף קטן (ד) היה חל לגבי אותן קצבאות;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011 כאמור בסעיף קטן (ה)(1) או (2) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2010 עד קצבת חודש דצמבר 2010 בסכום כמפורט להלן, לפי העניין, ואולם לגבי מוקבל לנושא משרה שיפוטית יופחת מהסכום האמור, בעד קצבת חודש מרס 2010 עד קצבת חודש דצמבר 2010, סכום השווה ל־0.61% מקצבת הבסיס:
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי מי שפרש לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) – המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי מי שפרש במהלך שנת 2009 – שיעור עליית מדד חודש דצמבר 2009 לעומת מדד החודש שבו פרש משירות, כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס;
{{ח:תתת|(5)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011 כאמור בסעיף קטן (ה)(1) עד (3) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2011 עד קצבת חודש דצמבר 2011 בסכום כמפורט להלן, לפי העניין, ובלבד שהסכום כאמור הוא סכום חיובי, ואולם לגבי מי שדורג ערב פרישתו בדירוג מהמפורטים ברשימת הדירוגים הבסיסית או בדירוג הרופאים, יופחת מהסכום האמור סכום השווה לשיעור הניכוי כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס, ולגבי מוקבל לנושא משרה שיפוטית יופחת מהסכום האמור סכום השווה ל־4.51% מקצבת הבסיס:
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי מי שפרש לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) – המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2010 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי מי שפרש במהלך שנת 2009 – שיעור עליית מדד חודש דצמבר 2009 לעומת מדד החודש שבו פרש משירות, כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2010 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ג)}} לגבי מי שפרש במהלך שנת 2010 – שיעור עליית מדד חודש דצמבר 2010 לעומת מדד החודש שבו פרש משירות, כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס.
{{ח:תת|(ט)}} התוספות לפי סעיף קטן (ח) יהיו בשיעורים כמפורט בפסקאות שלהלן וישולמו במועדים כמפורט בהן:
{{ח:תתת|(1)}} סכום השווה ל־50% מסך התוספות לפי סעיף קטן (ח) ישולם בתשלומים במהלך השנים 2014 עד 2018, במועדי תשלום הקצבה בעד חודש פברואר בכל אחת מהשנים האמורות, כך שבכל שנה ישולמו 20% מהסכום האמור בתוספת שיעור עליית מדד חודש ינואר של השנה שבה שולם כל תשלום כאמור לעומת מדד חודש אפריל 2012;
{{ח:תתת|(2)}} סכום השווה ל־52% מסך התוספות לפי סעיף קטן (ח) ישולם בתשלומים במהלך השנים 2014 עד 2018, במועדי תשלום הקצבה בעד חודש פברואר בכל אחת מהשנים האמורות, כך שבכל שנה ישולמו 20% מהסכום האמור בתוספת שיעור המדד השנתי של השנה שקדמה לשנה שבה מבוצע התשלום.
{{ח:תת|(י)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ז) ו־(ט), נפטר מי שזכאי לתוספות כאמור באותם סעיפים קטנים, ישולם ליורשיו של אותו זכאי סכום חד־פעמי בגובה התשלומים לפי אותם סעיפים קטנים שטרם שולמו לזכאי שיהוונו לפי שיעור ריבית של 0.64%.
{{ח:תת|(יא)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף זה}} לא יחולו לעניין קצבה לשאיר של זכאי לקצבת פרישה, הזכאי לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}}, ויחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|אותו סעיף}} לעניין חישוב התוספות לקצבה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיף זה}}."

{{ח:סעיף|72|דין תוספות לקצבה|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 9ב|סעיף 9ב}} ייקרא כאילו –
{{ח:תת|(1)}} האמור בו מסומן ”(א)“ ובו, במקום ”{{ח:פנימי|סעיף 62|ו־62(ב)}}“ נאמר ”{{ח:פנימי|סעיף 62|62(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 78|ו־78}}“;
{{ח:תת|(2)}} אחרי סעיף קטן (א) בא:
{{ח:תתת|"(ב)}} לעניין סעיף קטן (א) –
{{ח:תתתת|(1)}} תוספות לקצבה המשולמות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיפים קטנים (ז) או (ט) של סעיף 9א}}, המובא {{ח:פנימי|סעיף 71א2|בסעיף 71א2}}, יראו אותן לעניין הסעיפים האמורים בסעיף קטן (א), למעט לעניין {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיפים 31}} {{ח:פנימי|סעיף 37|ו־37}}, כחלק מהקצבה שבעדה הן משולמות באותו מועד שבו הן משולמות בפועל;
{{ח:תתתת|(2)}} תוספות לקצבה המשולמות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיף קטן (ז) של סעיף 9א}}, המובא {{ח:פנימי|סעיף 71א2|בסעיף 71א2}}, יראו אותן לעניין {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיפים 31}} {{ח:פנימי|סעיף 37|ו־37}} כחלק מהקצבה שבעדה הן משולמות, אף אם שולמו, כולן או חלקן, לפי הוראות אותו סעיף קטן, לאחר מועד תשלום הקצבה כאמור.".

{{ח:סעיף|72א|יציאה לקצבה מרצון|תיקון: תשל״ו־3, תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} ייקרא כאילו בסופו בא:
{{ח:תת|”(4)}} אם הוא שוטר – לאחר ששירת עשרים וחמש שנים, מהן לא פחות מחמש עשרה שנה במשטרה, ואם הגיע לגיל פרישה מוקדמת לשוטר והמפקח הכללי של המשטרה הסכים לפרישתו.“

{{ח:סעיף|72ב|יציאה מוקדמת|תיקון: תשל״ז־3}}
{{ח:ת}} בחירתו של שוטר לפי {{ח:פנימי|סעיף 17א|סעיף 17א}} תהא מותנית בהסכמת המפקח הכללי של המשטרה לסיום שירותו.

{{ח:סעיף|73|יציאה לקצבה לפי הוראה|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}} לא יחול על שוטר, אולם שוטר ששירת עשר שנים לפחות, רשאי המפקח הכללי של המשטרה להורות על יציאתו לקצבה, אם הגיע השוטר לגיל הפרישה לשוטר.

{{ח:סעיף|74|תוצאות השעיה}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 10|פסקאות (5) ו־(6) לסעיף 10}} ייקראו כאילו במקום ”לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|חוק המשמעת}}“ בא ”לפי כל חוק הדן בהשעיית שוטרים מהשירות“.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 10|פסקה (6) לסעיף 10}} תיקרא כאילו במקום ”בית הדין למשמעת שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|החוק האמור}} (להלן – בית הדין למשמעת)“ ו־”בית הדין“ בא ”המפקח הכללי של המשטרה“.

{{ח:סעיף|75|חישוב המשכורת הקובעת במשרה חלקית}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(א)}} ייקרא כאילו במקום פרטים (א) ו־(ב) שבפסקה (4) בא:
{{ח:תת|"(א)}} חמש שנות השירות האחרונות שלפני הפרישה – אם נסתיים השירות מסיבת מוות או אם פוטר העובד מסיבת מצב בריאות לקוי;
{{ח:תת|(ב)}} עשר שנות השירות האחרונות שלפני הפרישה – אם העובד יצא לקצבה לאחר שועדה רפואית קבעה כי בגלל נכותו אינו מסוגל לעבוד בשירות המדינה;".

{{ח:סעיף|76|שלילת גמלה בגלל עבירה|תיקון: תשל״ג־5, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} ייקרא כאילו במקום פסקאות (2) עד (4) בא:
{{ח:תתת|”(2)}} מי שפוטר לאחר חמש שנות שירות מסיבת מצב בריאות לקוי וכן מי שפוטר מסיבה אחרת לאחר עשר שנות שירות כשהוא בגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בחלק א׳ בתוספת השניה}}, או יותר ולא נשללה ממנו זכות לגמלה לפי החלטה של המפקח הכללי של המשטרה“.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח הכללי של המשטרה לא יתן החלטה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(2)}} אלא באישור שר המשטרה ואם פוטר השוטר לרגל עבירה, לרבות עבירה משמעתית, שעבר בתקופת שירותו, ובנסיבות הענין יש בעבירה משום קלון או משום פגיעה חמורה בחובותיו כשוטר.

{{ח:סעיף|77|מענק נוסף לקצבה|תיקון: תשל״ו־3, תשל״ז־3, תשנ״ו, תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}} ייקרא כאילו נאמר בו:
{{ח:תת|"22.}} (א) שוטר שפוטר מהשירות והוא זכאי עקב פיטוריו לקצבה לפי חוק זה, וכן שוטר שהמפקח הכללי של המשטרה הורה על יציאתו לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 73|סעיף 73}}, ישולם לו, נוסף על הקצבה, מענק השווה לחלק העשרים וארבעה של משכורתו השנתית כפול במספר שנות שירותו, ובלבד שהמענק לא יעלה על משכורתו השנתית.
{{ח:תת|(ב)}} פוטר שוטר בנסיבות שבהן ניתן היה לשלול ממנו את זכותו לגימלה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76(ב)}}, אך לא השתמשו בסמכות זו, רשאי המפקח הכללי של המשטרה, באישור שר המשטרה, להחליט שלא ישולם לו המענק לפי סעיף זה, כולו או מקצתו.
{{ח:תת|(ג)}} שוטר שיצא לקצבה בנסיבות המתוארות {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(4)}}, ישולם לו נוסף לקצבה מענק, באחוזים כאמור להלן מהסכום השווה לחלק העשרים וארבעה של משכורתו השנתית כפול במספר שנות שירותו או למשכורתו השנתית, הכל לפי הקטן יותר:
{{ח:תתת|(1)}} עלה גילו בשעת הפרישה על גיל פרישה מוקדמת לשוטר, בשנה או יותר אך לא ביותר משנתיים – 15%

{{ח:תתת|(2)}} עלה גילו בשעת הפרישה על גיל פרישה מוקדמת לשוטר, בשנתיים או יותר אך לא ביותר משלוש שנים – 30%

{{ח:תתת|(3)}} עלה גילו בשעת הפרישה על גיל פרישה מוקדמת לשוטר, בשלוש שנים או יותר אך לא ביותר מארבע שנים – 50%

{{ח:תתת|(4)}} עלה גילו בשעת הפרישה על גיל פרישה מוקדמת לשוטר, בארבע שנים או יותר אך לא ביותר מחמש שנים – 75%

{{ח:תתת|(5)}} עלה גילו בשעת הפרישה על גיל פרישה מוקדמת לשוטר בחמש שנים או יותר – 100%.

{{ח:תת|(ד)}} שאיריו של שוטר שנפטר לאחר ששירת עשרים וחמש שנים, מהן לא פחות מחמש עשרה שנה במשטרה, ובזמן פטירתו הגיע לגיל פרישה מוקדמת לשוטר, הברירה בידיהם לבחור באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הקצבה על פי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}};
{{ח:תתת|(2)}} הקצבה על פי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} שהיתה משתלמת להם אילו הנפטר יצא לקצבה ביום פטירתו, בתוספת המענק על פי סעיף קטן (ג) לסעיף זה שהיה משתלם לנפטר אילו יצא לקצבה ביום פטירתו.
{{ח:תת|(ה)}} שאיריו של שוטר שנפטר לאחר ששירת חמש עשרה שנים לפחות במשטרה, הזכאים מחמת פטירתו לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}}, הברירה בידיהם לבחור באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} קצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 78|סעיף 78(ג)}};
{{ח:תתת|(2)}} הקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 78|סעיף 78(ט)}} שהיתה משתלמת להם אילו הנפטר יצא לקצבה ביום פטירתו ובחר בקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 78|סעיף 78(ב)(1)}}, בתוספת אחוז מהמענק על פי סעיף קטן (א) בשיעורים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} אם בזמן פטירתו טרם הגיע לגיל פרישה מוקדמת לשוטר, יהיה שיעור המענק באחוזים מן המענק שהיה משתלם לנפטר אילו יצא לקצבה ביום פטירתו, כמפורט להלן:
{{ח:תתתת}} {{טורים שווים | {{מוקטן|

שנות שירות

}} | {{מוקטן|

אחוזים

}}}}
{{ח:תתתת}} {{טורים שווים | עשרים ואחת | 15}}
{{ח:תתתת}} {{טורים שווים | עשרים ושתיים | 30}}
{{ח:תתתת}} {{טורים שווים | עשרים ושלוש | 50}}
{{ח:תתתת}} {{טורים שווים | עשרים וארבע | 75}}
{{ח:תתתת}} {{טורים שווים | עשרים וחמש ויותר | 100;}}
{{ח:תתתת|(ב)}} אם בזמן פטירתו הגיע לגיל פרישה מוקדמת לשוטר, יהיו שאיריו זכאים ל־100% מהמענק שהיה משתלם לנפטר אילו יצא לקצבה ביום פטירתו.
{{ח:תת|(ו)}} השאיר הנפטר אחריו יותר מבן זוג אחד, או שבן הזוג והיתומים אינם סמוכים על שולחן אחד, או שהתלויים אינם סמוכים כך, או נחלקו הדעות בין השאירים בדבר הבחירה, תיעשה הבחירה לפי סעיפים קטנים (ד) או (ה) בידי הממונה, ואם לפי בחירה זו יגיע גם מענק, יחלק אותו הממונה בין השאירים, הכל בהתחשב עם מצבם של השאירים ועם כל הסכם שביניהם.
{{ח:תת|(ז)}} לא השאיר שוטר כאמור בסעיף קטן (ד) אחריו שאירים, יהיו יורשיו זכאים למענק לפי סעיף קטן (ג) שהיה משתלם לנפטר אילו יצא לקצבה ביום פטירתו."

{{ח:סעיף|77א||תיקון: תשס״ט, תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|77ב||תיקון: תשע״ד, תשע״ו־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|78|קצבה בנוסף לתגמולים|תיקון: תשל״ג־5, תשל״ז־3, תשנ״ב־4, תשנ״ו, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}}“, ”תגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}}“ – תגמולים כאמור המגיעים לשוטר או לשאיריו, הכל לפי הענין, מכוח {{ח:חיצוני|חוק המשטרה (נכים ונספים)|חוק המשטרה (נכים ונספים), תשט״ו–1955}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השיעור הקיצוני“, לצורך חישוב שיעור הקצבה על פי סעיף זה – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(ב)}}; ואולם אם כלולה בחשבון, בתקופת שירותו, תקופת שירות חובה, ייתוסף לו השיעור המגיע בשל תקופת שירות החובה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 79א|בסעיף 79א(ב)}}, אף אם לא שירת במשטרה עשר שנים לפחות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 79א|בסעיף 79א(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} פוטר שוטר מהשירות מחמת נכות כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים}} שלקה בה באותו שירות ושדרגתה היא 35% או יותר, וזכאי הוא בגללה לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}}, הברירה בידו, אף אם לא השלים חמש שנות שירות, ועל אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיפים 15}} {{ח:פנימי|סעיף 34|ו־34}}, לבחור באחת מאלה, ולא ייגרע בכך מזכויותיו האחרות לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}}:
{{ח:תתת|(1)}} קצבה על פי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(א)}} וכן מלוא התגמולים והזכויות המגיעים לו על־פי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}};
{{ח:תתת|(2)}} קצבה של 25% ממשכורתו הקובעת ומלוא התגמולים המגיעים לו על־פי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}}, ובלבד שקצבתו של שוטר כאמור שדרגת נכותו היא 60% או יותר, ביחד עם התגמולים המגיעים לו על פי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}}, לא יפחתו מ־50% ממשכורתו הקובעת.
{{ח:תת|(ב1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), זכאי לקצבה אשר לפני יום כ״א באדר ב׳ תשכ״ה (25 במרס 1965) בחר בקצבה לפי סעיף 17(ב) לחוק שירות המדינה (גמלאות), תשט״ו–1955, תשולם לו קצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(ב)}} וכן 25% מהתגמולים המגיעים לו לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}} אם חישוב זה יותר נוח לו.
{{ח:תת|(ג)}} נפטר שוטר בזמן שירותו, ושאיריו זכאים מחמת פטירתו לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}} או לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה}}, יהיו שאיריו זכאים, אף אם לא השלים חמש שנות שירות, ועל אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיפים 26}} {{ח:פנימי|סעיף 34|ו־34}}, לקצבה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בן זוג כל עוד לא נישא ויתומים כל עוד לא הגיעו לגיל 21, או מי שהגיע לגיל 21 אך אין לו הכנסה כדי מחייתו ואינו מסוגל לכלכל את עצמו, זכאים לקצבה על פי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}};
{{ח:תתת|(2)}} כל עוד בן הזוג או היתומים זכאים לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}} או לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה}}, תנוכה מקצבתם מחצית התגמולים או מחצית הקצבה, לפי הסכום הקטן ביניהם;
{{ח:תתת|(3)}} היה סך כל הקצבאות המגיעות לשאיריו של הנפטר בצירוף התגמולים המגיעים להם עולה על משכורתו הקובעת של הנפטר – ינוכה הסכום העודף מקצבתם;
{{ח:תתת|(4)}} נישא בן זוגו של שוטר הזכאי לקצבה לפי סעיף זה – ינוכה מקצבת כל יתום של אותו שוטר, כל עוד אינו עומד ברשות עצמו, שליש קצבתו או מחצית התגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}} או לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה}}, הכל לפי הסכום הקטן יותר, על אף האמור בפסקה (2);
{{ח:תתת|(5)}} תלויים כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם זכאים לקצבה של עשרה אחוזים מהמשכורת הקובעת של הנפטר לכל תלוי;
{{ח:תתת|(6)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}, בן זוג שאין עמו יתום תשולם לו קצבת שאירים החל בהגיעו לגיל 35;
{{ח:תתת|(7)}} בן זוג שאין עמו יתום וטרם הגיע לגיל 35 יהיה זכאי למענק שסכומו הוא כסכום הקצבה שלה היה זכאי כפול שלושים; אולם אם הגיע בן הזוג, במות הנפטר, לגיל 32 וששה חודשים יהיה זכאי למענק בגובה מכפלת הקצבה במספר החודשים שנותרו עד שיגיע לגיל 35.
{{ח:תת|(ד)}} בחישוב התגמולים לענין פסקה (3) לסעיף קטן (ג) לא יובאו בחשבון –
{{ח:תתת|(1)}} בזכאי לתגמול לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק משפחות החיילים}} – ההפרש בין אותו תגמול לבין התגמול לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 9|סעיף 9(א) לאותו חוק}};
{{ח:תתת|(2)}} בזכאי לתגמול לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 11|סעיף 11 לחוק משפחות החיילים}} – ההפרש בין אותו תגמול לבין התגמול לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|סעיף 10 לאותו חוק}} שהיה מגיע לאותו זכאי;
{{ח:תתת|(3)}} התוספת לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 14|סעיף 14(1) לחוק משפחות החיילים}}.
{{ח:תת|(ה)}} בכל אחד מן המקרים המנויים להלן ישולמו לשאיריו של שוטר שנפטר, במקום הקצבאות בשיעורים שנקבעו בסעיפים קטנים (ג) עד (ה), קצבאות בשיעורים שיקבע הממונה בהתחשב עם מצבם של השאירים ועם כל הסכם שביניהם ובכפוף לאמור בסעיף קטן (ו); ואלה המקרים:
{{ח:תתת|(1)}} סך כל הקצבאות המגיעות לשאיריו של הנפטר עולה על השיעור הקיצוני;
{{ח:תתת|(2)}} השיעור הקיצוני בצירוף התגמולים המגיעים לפי סעיף זה עולה על 90% ממשכורתו הקובעת של הנפטר והסכום העודף נוכה מקצבתם של השאירים בהתאם לסעיף זה;
{{ח:תתת|(3)}} הנפטר השאיר אחריו יותר מבן זוג אחד, או יתומים מיותר מבן זוג אחד, או שהיתומים אינם סמוכים על שולחן אחד.
{{ח:תת|(ו)}} שיעור הקצבּה שיקבע הממונה לשאיר פלוני לפי סעיף קטן (ה) לא יעלה על שיעור הקצבּה שהיתה מגיעה לו אילולא הוראות סעיף קטן (ה), וסך כל הקצבאות שיקבע הממונה כאמור לא יעלה על השיעור הקיצוני או על סך כל הקצבאות שהיו מגיעות לשאירים אילולא הוראות סעיף קטן (ה), הכל לפי הסכום הקטן יותר.
{{ח:תת|(ז)}} קצבה לשאיר לפי סעיף זה תשולם כל עוד לא חדל השאיר להיות זכאי לתגמולים.
{{ח:תת|(ח)}} אין רואים קצבה לפי סעיף זה כהכנסה לענין {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|סעיפים 10}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 22|ו־22 לחוק משפחות החיילים}}.
{{ח:תת|(ט)}} נפטר זכאי לקצבה לפי סעיף קטן (ב) ושאיריו זכאים מחמת פטירתו לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}} ובחרו בתגמולים כאמור, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ישולם להם, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 34|בסעיף 34}}, חלק מהקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} שהיו זכאים לה לולא בחירתם, בשיעור שהוא מחצית אם בחר הנפטר בזכויות לפי סעיף קטן (ב)(2), ורבע אם בחר בזכויות לפי סעיף קטן (ב)(1) או אם חל עליו סעיף קטן (ב1);
{{ח:תתת|(2)}} היה סך כל הקצבאות המגיעות לשאירים בצירוף התגמולים המגיעים להם עולה על 90% מהמשכורת הקובעת של הנפטר – ינוכה העודף מקצבתם;
{{ח:תתת|(3)}} על השאירים יחול סעיף קטן (ה); אולם בכל מקום שמדובר שם בשיעורים שנקבעו בסעיף קטן (ג), יבואו במקומם השיעורים שנקבעו בסעיף קטן זה.
{{ח:תת|(י)}} המיר אדם את זכותו לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 30|סעיף 30 לחוק משפחות החיילים}}, רואים אותו, לענין זכותו לקצבה לפי סעיף זה, כאילו זכאי הוא לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}} במשך תקופה שיחסה לחודש ימים כיחס הסכום שבו הומרה הזכות לתגמולים לתגמולו החדשי של האדם בשעת ההמרה.

{{ח:סעיף|78א|קצבה ומשכורת|תיקון: תשל״ו־3, תשל״ז־3, תשס״ט, תשע״ב, תשע״ד, תשע״ו־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}} ייקרא כך:
{{ח:תת|(1)}} במקום סעיף קטן (א) יבוא:
{{ח:תתת|”(א)}} זכאי לקצבת פרישה שהוא שוטר, שחזר לשירות במשטרה או החל לשרת בשירות בתי הסוהר, והכנסתו הכוללת עולה על המשכורת הקובעת, תשולם לו קצבה בשיעור שני שלישים מקצבתו הרגילה או בשיעור הקצבה הרגילה בניכוי שליש מהסכום שבו עודפת ההכנסה הכוללת על משכורתו הקובעת, הכול לפי הסכום הגבוה יותר; לא עלתה ההכנסה הכוללת על משכורתו הקובעת, לא תופחת קצבתו מכוח סעיף קטן זה.“;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|78ב|גמלה ופיצויי פרישה|תיקון: תשמ״א־2, תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39}}, סעיפים קטנים (ו) ו־(ז) ייקראו כאילו במקום ”לגיל 60“ בא ”לגיל הפרישה לשוטר“.

{{ח:סעיף|78ג|דחיית התחלה של תשלום הקצבה|תיקון: תשל״ו־3, תשל״ז־3, תשמ״א־2, תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}} ייקרא כאילו בסופו בא:
{{ח:תת|”(ד)}} עובד שיצא לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(4)}} לפני שהגיע לגיל הפרישה לשוטר, תשולם לו קצבת פרישה, על אף האמור בסעיף קטן (א), מהחודש המתחיל אחרי היום שבו יגיע לגיל הפרישה לשוטר; אולם אם קבעה הועדה הרפואית כי אין הוא מסוגל להשתכר כדי מחייתו מחוץ לשירות – תשולם הקצבה מהחודש המתחיל אחרי היום שבו נולדה העילה לקצבה, ואם אי־כשרו להשתכר כאמור התחיל לאחר מכן – מהחודש המתחיל אחרי יום תחילת אי־כשרו האמור.“

{{ח:סעיף|79|הכרה בשירות בטחוני|תיקון: תשל״ו־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”שירות בטחוני“ –
{{ח:תתת|(1)}} שירות פעיל בצבא אחת ממעצמות הברית כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם|בחוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם, תש״י–1950}}, בתקופה שתחילתה ביום י״ז באלול תרצ״ט (1 בספטמבר 1939) וסופה ביום ו׳ בתשרי תש״ז (1 באוקטובר 1946);
{{ח:תתת|(2)}} שירות מלא ביחידותיו המגוייסות של ארגון ההגנה בארץ־ישראל;
{{ח:תתת|(3)}} שירות פעיל ביחידה מאורגנת שלחמה בארץ־ישראל למען עצמאות ישראל;
{{ח:תתת|(4)}} שירות פעיל כשוטר של ממשלת ארץ־ישראל;
{{ח:תתת|(5)}} שירות מלא בנוטרות ממשלת ארץ־ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} מי שנתקבל לשירות במשטרת ישראל לפני י״א באייר תשי״ח (1 במאי 1958) ושירת בה, בתפקיד שהכיר בו המפקח הכללי של המשטרה כתפקיד משטרתי, חמש שנים לפחות, יוסיפו על תקופת שירותו במדינה לענין חוק זה את תקופת שירותו הבטחוני, ובלבד שהגיש בקשה להכיר בשירותו הבטחוני, בליווי הוכחות בכתב, למפקח הכללי של המשטרה או למי שמינה לכך, עד למועד שנקבע לכך בתקנות.

{{ח:סעיף|79א|דין שירות חובה|תיקון: תשל״ו־3, תשל״ז־3, תשל״ט, תשל״ט־2, תשמ״ז, תשנ״ח, תשס״ג, תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} מי שפרש מהשירות כשוטר, תובא בחשבון תקופת שירותו לענין חוק זה תקופת שירות החובה שקדמה לשירותו, בהתקיים שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא הצטרף לשירות ביטחוני מזכה עד יום ה׳ בטבת התשס״א (31 בדצמבר 2000);
{{ח:תתת|(2)}} הוא שירת עשר שנים לפחות, במצטבר, בשירות ביטחוני מזכה, אחד או יותר.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שירות ביטחוני מזכה“ – שירות בשירותי הביטחון כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 63א|בסעיף 63א}}, שירות במשטרת ישראל, שירות בשירות בתי הסוהר או שירות בשירות קבע כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שירות חובה“ – שירות בצבא־הגנה לישראל שלא על פי התחייבות לשירות קבע ושלא לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|הפרק הרביעי לחוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שירות קבע“ – שירות בצבא־הגנה לישראל על פי התחייבות לשירות קבע.
{{ח:תת|(ג)}} סעיף זה יחול גם על מי שפרש מהשירות לפני יום א׳ בניסן התשל״ו (1 באפריל 1976); ואולם לא יינתן מכוח סעיף קטן זה תשלום כלשהו בעד התקופה שקדמה ל־1 בחודש שלאחר פרסומו.

{{ח:סעיף|79ב|קצבה מוגדלת|תיקון: תשל״ו־3}}
{{ח:ת}} מי שבחשבון תקופת שירותו כלולה תקופת שירות חובה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 79א|בסעיף 79א}} והוא זכאי לקצבת פרישה, תשולם לו, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20(א)}}, קצבה לפי כל שנות שירותו גם אם תעלה על 70% ממשכורתו הקובעת ובלבד שלא תעלה על שיעור זה בסכום השווה לחלק השש מאות ממשכורתו הקובעת כפול במספר החדשים של שירות החובה כאמור.

{{ח:סעיף|80|סייג להגבלה מחמת בריאות או גיל|תיקון: תשל״ז־3, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 94|סעיף 94(א)}} ייקרא כאילו נאמר בו, במקום הסיפה שלאחר המלים ”על אף המותנה“ – ”אם הגיע לגיל הפרישה לשוטר אחרי עשר שנות שירות, וכן יחול חוק זה על שאיריו, על אף המותנה, אם נפטר אחרי עשר שנות שירות“.
{{ח:תת|(ב)}} קבלה לשירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 94|סעיף 94}}, אין קבלה כשוטר מוסף זמני במשמע.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 95|סעיף 95}} ייקרא כאילו במקום ”בגיל 50“ בא ”בגיל 45“ ובמקום ”טרם הגיע לגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השניה}}“ בא ”טרם הגיע לגיל פרישה מוקדמת לשוטר“.

{{ח:סעיף|81|תחולה לגבי סוהרים|תיקון: תשע״ב, תשע״ד, תשע״ט־2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיפים 70 עד 80}} יחולו על כל סוהר בשינויים ותיקונים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בכל מקום שמדובר ב”שוטר“ קרי ”סוהר“, ומקום שמדובר ב”שוטר מוסף זמני“ קרי ”סוהר מוסף זמני“;
{{ח:תת|(2)}} בכל מקום שמדובר ב”משטרה“ או ב”משטרת ישראל“ קרי ”שירות בתי הסוהר“, למעט {{ח:פנימי|סעיף 79א|בהגדרה ”שירות ביטחוני מזכה“ שבסעיף 79א(ב)}};
{{ח:תת|(3)}} בכל מקום שמדובר ב”מפקח הכללי של המשטרה“ קרי ”נציב בתי הסוהר“;
{{ח:תת|(4)}} בכל מקום שמדובר ב”תפקיד משטרתי“ קרי ”תפקיד פעיל כסוהר“;
{{ח:תת|(5)}} בכל מקום שמדובר ב”{{ח:חיצוני|חוק המשטרה (נכים ונספים)|חוק המשטרה (נכים ונספים), תשט״ו–1955}}“ קרי ”{{ח:חיצוני|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים)|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים), תש״ך–1960}}“;
{{ח:תת|(5א)}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ההגדרה ”רשימת הדירוגים הבסיסית“ שבסעיף 8}} תיקרא כאילו במקום הסיפה החל במילה ”שבחלק“ נאמר ”{{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ג|שבחלק ג׳ לתוספת השלישית}}“;
{{ח:תת|(6)}} {{ח:פנימי|סעיף 76|הסיפה לסעיף 76(ב)}} המתחילה במלים ”והוא נידון עליה למאסר של שלושה חדשים לפחות“ לא תחול;
{{ח:תת|(7)}} {{ח:פנימי|סעיף 78א|בסעיף 78א(1)}}, בסעיף קטן (א) המובא בו, במקום הרישה עד המילים ”בשירות בתי הסוהר“ יבוא ”זכאי לקצבת פרישה שהוא סוהר, שחזר לשירות בשירות בתי הסוהר או החל לשרת במשטרה“.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: עובדים שעברו אל השירות או ממנו}}

{{ח:סעיף|82|הגדרות|תיקון: תשל״ג־5}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארגון ציבורי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד מוּכר“ – מוסד או ארגון שהממשלה אישרה אותו כמוסד מוּכר לענין {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, באשר תפקידיו, כולם או מקצתם, הפכו לשירות משירותי המדינה, ולרבות חלק מגוף כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות צבאי“ – שירות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים}}, למעט שירות חלקי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|בחוק החיילים המשוחררים}}.

{{ח:סעיף|83|דין עבודה במוסד מוכר}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שפרש ממוסד מוּכר ועבר לשירות המדינה, תיחשב עבודתו באותו מוסד כשירות לענין חוק זה ותקופת עבודתו במוסד תצורף, כולה או מקצתה, לתקופת עבודתו בשירות המדינה, הכל לפי כללים ותנאים שנקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שפרש מעבודתו במוסד מוּכר וחזר לעבוד בו או במוסד מוּכר אחר תצורף, לענין סעיף קטן (א), תקופת עבודתו הקודמת לתקופת עבודתו החוזרת, הכל לפי כללים ותנאים שנקבעו בתקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (הכרת עבודה במוסד מוכר כשירות)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (הכרת עבודה במוסד מוכר כשירות), תשכ״ב–1962}}.}}

{{ח:סעיף|84|דין שירותו הצבאי של העובר ממוסד מוכר לשירות המדינה}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שפרש ממוסד מוּכר ועבר לשירות המדינה בנסיבות המזכות אותו בהכרת תקופת עבודתו במוסד המוּכר לענין {{ח:פנימי|סעיף 83|סעיף 83}}, ובין פרישתו מהמוסד המוכר לבין תחילת עבודתו בשירות המדינה חלה הפסקה עקב שירות צבאי – ייחשב אותו חלק מתקופת השירות הצבאי שלפני יום ו׳ באייר תש״ח (15 במאי 1948) כתקופת עבודה במוסד המוכר, ואילו לגבי אותו חלק מתקופת השירות הצבאי החל מיום ו׳ באייר תש״ח (15 במאי 1948) יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} קיבל העובד מהמוסד המוּכר משכורת – תחושב התקופה שבעדה קיבל משכורת כתקופת עבודה במוסד המוכר;
{{ח:תתת|(2)}} לא קיבל משכורת כאמור – תחושב התקופה כשירות המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שפרש ממוסד מוּכר ועבר לשירות המדינה בנסיבות המזכות אותו בהכרת תקופת עבודתו במוסד המוּכר לענין {{ח:פנימי|סעיף 83|סעיף 83}} ואחרי שעבר חלה הפסקה בשירותו במדינה עקב שירות צבאי, ותקופת עבודתו במוסד המוכר בצירוף שירותו במדינה לפני הפסקתו על ידי השירות הצבאי היתה ששה חדשים או יותר, רואים לענין חוק זה את תקופת שירותו הצבאי האמור כתקופה שדינה כדין שירות לפי {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 12|סעיף 12 לחוק החיילים המשוחררים}}; הוראה זו לא תחול על שירות צבאי על פי התחייבות לשירות קבע אלא אם קדמה לו ללא הפסק תקופת שירות צבאי שלא על פי התחייבות כאמור ותקופת שירות הקבע בין על פי התחייבות אחת בין על פי התחייבויות רצופות אחדות לא עלתה על שנתיים.

{{ח:סעיף|85|העברה מסוג שירות למשנהו|תיקון: תשל״ג־5, תשל״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהיה בשירות מטעם המדינה בתפקיד שחוק זה לא חל עליו ועבר לשרת את המדינה כעובד שחוק זה חל עליו – ייחשב שירותו הקודם כשירות לענין חוק זה ותקופת שירותו הקודם תצורף, כולה או מקצתה, לתקופת שירותו כעובד, בהתחשב עם כל תשלום או זכות שרכש לרגל פרישתו משירותו הקודם, הכל לפי כללים ותנאים שנקבעו בתקנות; במידה שצורפה תקופת שירותו הקודם – בטלה זכותו לקצבה שלא מכוח חוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (חישוב גימלאות בעד תקופת שירות שהחוק לא חל עליו)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (חישוב גימלאות בעד תקופת שירות שהחוק לא חל עליו), תשכ״א–1961}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} מי שהיה בשירות מטעם המדינה שחוק זה אינו חל עליו (להלן בסעיף זה – שירות קודם), ובזמן שירותו האמור שילם אוצר המדינה בעדו תשלומים לקרן פנסיה או קרן תגמולים (להלן – בסעיף זה – הקרן), ועבר ללא הפסקה לשרת את המדינה כעובד בשירות שחוק זה חל עליו, הרי, על אף האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} אם התקשר שר האוצר עם הקרן בהסכם כללי או מיוחד לאותו עובד, שלפיו תקופת שירותו של אדם העובר כאמור, לרבות השירות הקודם, תבוא בחשבון, כולה או מקצתה, לענין זכויותיו לגמלאות, כולן או מקצתן, מן המדינה לפי חוק זה או מן הקרן שלא לפי חוק זה, או מקצתן מזו ומקצתן מזו – יחולו הוראות ההסכם, לרבות תשלום ותחולה למפרע;
{{ח:תתת|(2)}} לא התקשר שר האוצר בהסכם כאמור בפסקה (1) – ייחשב שירותו הקודם של העובד שלא חלה בו הפסקה כשירות לענין חוק זה, ותקופת השירות האמור תצורף כולה לתקופת שירותו כעובד שחוק זה חל עליו, ובלבד שכל זכויותיו של העובד בקרן המתייחסות לתקופת שירותו הקודם הועברו לאוצר המדינה במועד שנקבע בתקנות;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (מועד להעברת זכויות המתייחסות לתקופת שירות קודם)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (מועד להעברת זכויות המתייחסות לתקופת שירות קודם), תשכ״ח–1968}}.}}
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} יחול, בשינויים המחוייבים, לענין הפסקת הרציפות בין השירות שחוק זה אינו חל עליו ובין השירות שחוק זה חל עליו, וכן לענין הפסקת הרציפות של תקופת השירות הקודם כאמור בפסקה (2).
{{ח:תת|(ג)}} עבר אדם לשרת את המדינה בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לפני כ״ח בתשרי תשכ״ח (1 בנובמבר 1967) ולא חל עליו הסכם כאמור בסעיף קטן (ב), הרי על אף האמור בסעיף קטן (ב) ייחשב שירותו הקודם כשירות לענין חוק זה ותקופת שירותו הקודם תצורף כולה לתקופת שירותו כעובד שחוק זה חל עליו, הכל בתנאים שנקבעו בתקנות, לרבות תשלום ותחולה למפרע.
{{ח:תת|(ד)}} מי שהיה בשירות המדינה בתפקיד שחוק זה חל עליו ועבר לשרת את המדינה כעובד בתפקיד שחוק זה אינו חל עליו, הרי אם שר האוצר התקשר עם קרן שהעובד קשור בה או המשרתת עובדים בתפקיד כאמור, בהסכם כללי או מיוחד לאותו עובד, שלפיו תקופת שירותו של העובד בשירות שחוק זה חל עליו, כולה או מקצתה, תבוא בחשבון לענין זכויות לגמלאות או לתשלומים כיוצאים באלה, כולן או מקצתן, מן המדינה לפי חוק זה או מן הקרן שלא לפי חוק זה, או מקצתן מזו ומקצתן מזו – יחולו הוראות ההסכם, לרבות תשלום ותחולה למפרע.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (תנאים לצירוף תקופת שירות קודם)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (תנאים לצירוף תקופת שירות קודם), תשכ״ט–1968}}.}}

{{ח:סעיף|86|הסכם עם מעסיק|תיקון: תשל״ג־5, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר רשאי להתקשר עם מעסיק בהסכם – כללי או מיוחד לאדם ששמו נקוב בהסכם – שלפיו תקופת עבודתו, כולה או מקצתה, של העובר משירות המדינה לעבודה אצל המעסיק או להיפך, תבוא בחשבון לענין זכויות לגמלאות, כולן או מקצתן, מן המדינה לפי חוק זה או מן המעסיק שלא לפי חוק זה, וכן מקצתן מזו ומקצתן מזה, הכל לפי תנאים שיראו לקבוע בהסכם, לרבות תשלום ותחולה למפרע.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א), דין הסכם כאמור עם קרן פנסיה או עם קרן תגמולים, שעובדי המעסיק קשורים בה או המשרתת את עובדי המעסיק – כדין הסכם עם המעסיק.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”תקופת עבודה“ – תקופת שירות בשירות המדינה או תקופת עבודה אצל מעסיק אחר.

{{ח:סעיף|87|זכויות העובד על פי הסכם|תיקון: תשל״ג־5, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} הסכם לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיפים 85}} {{ח:פנימי|סעיף 86|או 86}}, דינו, לענין זכויותיו של האדם שההסכם חל עליו ושל שאיריו, כדין הסכם שאף הם צד בו, ודין גמלאות המגיעות לאדם לפי ההסכם מאוצר המדינה – כדין גמלאות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) – אדם שפרש משירות המדינה בתפקיד שחוק זה חל עליו ועבר לעבוד אצל מעסיק אחר, או בשירות המדינה בתפקיד שחוק זה אינו חל עליו, ואותה פרישה מהווה עילה לתשלום גמלה לפי חוק זה על השירות שממנו פרש, יהא זכאי לגמלה זו בלבד; אולם –
{{ח:תתת|(1)}} אם העובד הודיע לממונה בכתב, תוך התקופה שנקבעה בהסכם הכללי, כי הוא בוחר בזכויותיו לפי אותו הסכם, יהא זכאי רק לזכויות אלה;
{{ח:תתת|(2)}} אם הביא נציב השירות את ההסכם לידיעת העובד בדרך שנקבעה בתקנות, יהיה העובד זכאי לזכויותיו לפי ההסכם בלבד, זולת אם הודיע לממונה, תוך הזמן ובדרך שנקבעו בתקנות, כי הוא בוחר בזכויותיו לפי חוק זה ולא לפי ההסכם.

{{ח:סעיף|88|תנאי הסכם מיוחד|תיקון: תשל״ג־5}}
{{ח:ת}} לא יתקשר שר האוצר בהסכם מיוחד לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיפים 85}} {{ח:פנימי|סעיף 86|או 86}} אלא בהסכמת העובד שההסכם חל עליו, והוא יקבע בתקנות את התנאים שבהם מותר להתקשר בהסכמים כאמור, ובלבד שלא יתנה על הסכמת העובד.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (תנאים להסכם מיוחד)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (תנאים להסכם מיוחד), תשכ״ה–1965}}.}}

{{ח:סעיף|89|אצילת סמכויות|תיקון: תשל״ג־5}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לאצול מסמכויותיו להתקשר בהסכם מיוחד לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיפים 85}} {{ח:פנימי|סעיף 86|או 86}}, או בהסכם לפי {{ח:פנימי|סעיף 92|סעיף 92}}.

{{ח:סעיף|90|המלצת ועדת השירות|תיקון: תשל״ג־5}}
{{ח:ת}} הסכם כללי לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיפים 85}} {{ח:פנימי|סעיף 86|או 86}} טעון המלצת ועדת השירות ויפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|91|הקנית זכויות לגמלה שלא על פי הסכם|תיקון: תשל״ג־5, תשע״ד־2}}
{{ח:ת}} עבר אדם מעבודה אצל מעסיק אחר לשירות המדינה ולא חל על העברתו זו הסכם לפי {{ח:פנימי|סעיף 86|סעיף 86}}, יהא מותר, לענין זכויותיו וזכויות שאיריו לפי חוק זה, כולן או מקצתן, להביא בחשבון את תקופת עבודתו של אותו אדם במקום עבודתו הקודם, כולה או מקצתה, הכל לפי תנאים וכללים שנקבעו בתקנות, לרבות תשלום ותחולה למפרע.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (תנאים להבאה בחשבון של עבודה בארגון ציבורי)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (תנאים להבאה בחשבון של עבודה בארגון ציבורי), תשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|92|הסכם עם העובד הפורש|תיקון: תשל״ג־5, תשע״ד־2}}
{{ח:ת}} עבר אדם משירות המדינה בתפקיד שחוק זה חל עליו לעבודה אצל מעסיק אחר או לתפקיד בשירות המדינה שחוק זה אינו חל עליו, ולא חל על העברתו הסכם לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיפים 85}} {{ח:פנימי|סעיף 86|או 86}}, רשאי שר האוצר להתקשר אתו בהסכם שלפיו ישולמו לו או לשאיריו גמלאות בעד תקופת שירותו במדינה בתפקיד שחוק זה חל עליו, כולה או מקצתה, הכל לפי תנאים וכללים שנקבעו בתקנות, לרבות תשלומי העובד לאוצר המדינה ותחולה למפרע.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (תנאים לתשלום גימלאות לגבי אדם שעבר משירות המדינה לארגון ציבורי)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (תנאים לתשלום גימלאות לגבי אדם שעבר משירות המדינה לארגון ציבורי), תשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|93|איסור גמלאות כפל|תיקון: תשל״ג־5, תשע״ד־2}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 85|בסעיפים 85 עד 92}}, לא יהא אדם זכאי לגמלה בקשר לתקופה אחת, גם מן המדינה לפי חוק זה וגם מן המעסיק האחר או מן המדינה שלא לפי חוק זה, והברירה בידו.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: סייגי בריאות, גיל ונכות}}

{{ח:סעיף|94|עובד שנתקבל בהגבלה מחמת מצב בריאותו|תיקון: תשל״ג־4, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} עובד אשר הועדה הרפואית, או רופא בשירות המדינה ששר הבריאות מינהו לכך, קבעו בשעת קבלתו לשירות או לאחר מכן, אך לא יאוחר משנה מיום קבלתו לשירות, כי ביום קבלתו לשירות היה מצב בריאותו לקוי, ובגלל זה הותנה כי שירותו לא ישא זכות לגמלאות (להלן – הגבלת זכות הגמלה) – יחול חוק זה עליו, על אף המותנה, אם שירת חמש עשרה שנה, יהא גילו אשר יהא, או אם הגיע לגיל 60 אחרי עשר שנות שירות; וכן יחול חוק זה על שאיריו, על אף המותנה, אם נפטר אחרי עשר שנות שירות.
{{ח:תת|(ב)}} ”קבלה לשירות“, לענין סעיף זה – למעט קבלה על פי הרשאת העסקה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 38|סעיף 38 לחוק המינויים}}.
{{ח:תת|(ג)}} קביעת ועדה רפואית או רופא לפי סעיף זה, כי מצב בריאותו של עובד לקוי, יכול שתהא כללית או לגבי ליקוי או פגם מסויים בלבד; היתה הקביעה לגבי ליקוי או פגם מסויים בלבד, לא תותנה הגבלת זכות הגמלה של העובד אלא למקרה של פרישה עקב הליקוי או הפגם האמור.

{{ח:סעיף|95|עובד שנתקבל בהסתייגות מחמת גיל|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} עובד שבשעת קבלתו לשירות הוא בגיל 50 או למעלה מזה יהא מותר להתנות בעת קבלתו לשירות כי שירותו לא ישא זכות לגמלאות; אולם עובד שבשעת קבלתו לשירות טרם הגיע לגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השניה}} ושירת עשר שנים לפחות, יחול חוק זה עליו ועל שאיריו על אף המותנה.

{{ח:סעיף|96|קביעת נכות}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מקום בחוק זה שמדובר בו בנכה או בנכות, לגבי אדם המתקבל לשירות, תהא ראיה מכרעת ויחידה בדבר הנכות ודרגתה – קביעתם של ועדה רפואית או של רופא בשירות המדינה, שנעשתה בשעת קבלתו של אותו אדם לשירות או תוך שנה לאחר יום קבלתו לשירות, כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 94|בסעיף 94}}.
{{ח:תת|(ב)}} בכל מקום בחוק זה שמדובר בו בנכה או בנכות, לגבי אדם הפורש מהשירות, תהא ראיה מכרעת ויחידה בדבר הנכות ודרגתה – קביעתה של ועדה רפואית, לרבות הועדה הרפואית לעררים, שנעשתה סמוך לפני הפרישה או לאחר מכן.

{{ח:סעיף|97|ערר לועדה הרפואית לעררים}}
{{ח:ת}} הרואה את עצמו נפגע על ידי החלטת ועדה רפואית, למעט החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 94|סעיף 94}}, רשאי לערור עליה בפני הועדה הרפואית לעררים בתנאים ובדרך שקבע שר האוצר בתקנות, ומותר לקבוע בתקנות אלה, באישור ועדת העבודה של הכנסת, את התנאים שבהם רשאית הועדה הרפואית לעררים לחייב את העורר בהוצאות הערר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (ערר על החלטת ועדה רפואית)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (ערר על החלטת ועדה רפואית), תשכ״ט–1968}}.}}

{{ח:סעיף|98|בדיקה רפואית של נכים|תיקון: תשל״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} מי שדרגת נכותו קובעת את שיעור קצבתו רשאים הוא או הממונה לדרוש שייבדק שנית על ידי הועדה הרפואית לשם קביעת דרגת נכותו מחדש, אם עברו לפחות ששה חדשים מיום שנקבעה דרגת נכותו לאחרונה.
{{ח:תת|(ב)}} בבואה לקבוע דרגת נכות מחדש, לא תביא הועדה הרפואית בחשבון אלא את הנכות הנובעת מהפגיעה או מהפגיעות שבגללן נקבעה לנבדק לראשונה דרגת נכות לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|99|צמצום וביטול של התניות}}
{{ח:ת}} כדי להסיר ספק נאמר בזה שהתניה ששירותו של אדם פלוני לא ישא זכותו לגמלאות ניתנת לצמצום או לביטול על־ידי מי שהתנה אותה ובדרך שהתנה.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: שונות}}

{{ח:סעיף|100|הגדלת תקופת השירות בתנאים מסויימים|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:תת|(א)}} עובד המועסק בתנאי עבודה שקבעה הממשלה כתנאים מיוחדים לענין סעיף זה, רשאי נציב השירות להורות בהודעה ברשומות ובתנאים שקבעה הממשלה, כי לצורך קביעת זכויותיו של אותו עובד לפי חוק זה, כולן או מקצתן, תחושב תקופת שירותו, כולה או מקצתה, כתקופה גדולה משהיתה למעשה, ובשיעור שקבעה הממשלה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|הודעות בדבר תנאי עבודה מיוחדים|הודעות בדבר תנאי עבודה מיוחדים}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר תנאי עבודה מיוחדים|הודעה בדבר תנאי עבודה מיוחדים}} (י״פ תשע״ג, 2766).}}
{{ח:תת|(ב)}} לגבי עובד שסעיף קטן (א) אינו חל עליו רשאי נציב השירות להורות, בהודעה ברשומות ובתנאים שקבעה הממשלה באישור ועדת העבודה של הכנסת, כי לצורך קביעת זכויותיו של העובד לפי חוק זה, כולן או מקצתן, תחושב תקופת שירותו, כולה או מקצתה, כתקופה גדולה משהיתה למעשה, בשיעור שקבעה הממשלה.

{{ח:סעיף|100א|שירות בבריגדה היהודית ובצבא הבריטי|תיקון: תשל״ג־3, תשל״ה}}
{{ח:ת}} מי שבתקופה שבין י״ז באלול תרצ״ט (1 בספטמבר 1939) לבין ו׳ בתשרי תש״ז (1 באוקטובר 1946) התגייס בארץ ישראל לשירות פעיל בבריגדה היהודית או ביחידה אחרת שבצבא הבריטי על פי קריאת המוסדות הלאומיים בארץ ישראל ייווספו על תקופת שירותו ארבע חמישיות מתקופת שירותו הפעיל בתקופה האמורה, כאילו היו תקופות שירות, ובלבד שהגיש לנציב השירות בקשה להכיר בשירות פעיל זה, במועדים ובדרך שייקבעו בתקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גמלאות) (הכרה בשירות פעיל בצבא הבריטי)|תקנות שירות המדינה (גמלאות) (הכרה בשירות פעיל בצבא הבריטי), תשל״ד–1973}}.}}

{{ח:סעיף|100ב|שירות בטחוני אחר לפני הקמת המדינה|תיקון: תשל״ה}}
{{ח:ת}} מי שהתגייס בארץ־ישראל לפני יום ה׳ באייר תש״ח (14 במאי 1948) לשירות פעיל ומלא בנוטרות של ממשלת ארץ־ישראל או ביחידה מאורגנת שלחמה בארץ־ישראל למען עצמאות ישראל, אף אם שירותו הוא ביחידה זו או מקצתו היה בחוץ לארץ, ייווספו על תקופת שירותו ארבע חמישיות מתקופת שירותו הפעיל והמלא כאמור כאילו היתה תקופת שירות, ובלבד שהגיש לנציב השירות, במועדים ובדרך שנקבעו בתקנות, בקשה להכיר בשירות פעיל ומלא זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גמלאות) (בקשה להכרה בשירות פעיל)|תקנות שירות המדינה (גמלאות) (בקשה להכרה בשירות פעיל), תשל״ו–1976}}.}}

{{ח:סעיף|101|דין החלטה של נציב השירות}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיפים 43}} {{ח:פנימי|סעיף 44|ו־44}} יהיה דין החלטת נציב השירות לפי חוק זה כדין החלטת הממונה, וכל האמור {{ח:פנימי|סעיף 43|בסעיפים אלה}} לגבי הממונה ייקרא, במקרה זה, כאילו המדובר הוא בנציב השירות.

{{ח:סעיף|102|אצילת סמכויות|תיקון: תשמ״א־2, תשע״א, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי, באישור שר האוצר, לאצול מסמכויותיו לפי חוק זה למעט סמכויותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיפים 30(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 44|44}}, {{ח:פנימי|סעיף 48|48}}, {{ח:פנימי|סעיף 49|49(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 50|50}}, {{ח:פנימי|סעיף 51|51}}, {{ח:פנימי|סעיף 60|60(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 61|61}} {{ח:פנימי|סעיף 62|ו־62}}.
{{ח:תת|(ב)}} נציב השירות רשאי, באישור ועדת השירות, לאצול מסמכויותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 63טז|63טז(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 66|ו־66(ב)}} וכן לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}} לגבי עובדים שהגיעו לגיל 65.

{{ח:סעיף|103|הוראות ועדת השירות ונציב השירות לאחר משא ומתן עם העובדים}}
{{ח:תת|(א)}} כל כלל, תנאי או הוראה כללית אחרת הנקבעים לפי חוק זה על ידי נציב השירות או ועדת השירות ייקבעו אחרי משא ומתן עם נציגות עובדי המדינה ועם ארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של העובדים במדינה.
{{ח:תת|(ב)}} נתגלעו חילוקי דעות בין ועדת השירות או נציב השירות ובין נציגות עובדי המדינה בענין שסעיף קטן (א) חל עליו, רשאית נציגות עובדי המדינה להביא את השאלה שבמחלוקת בפני ועדת תיווך.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת התיווך תהיה של שלושה חברים שיתמנו על ידי שר העבודה; חבר אחד יתמנה לפי המלצת ועדת השירות, חבר שני לפי המלצת נציגות עובדי המדינה והחבר השלישי ישמש כיושב ראש; עובד המדינה לא יתמנה כחבר ועדת התיווך.

{{ח:סעיף|104|הוראות הממשלה ושר האוצר לפי המלצת ועדת השירות לאחר משא ומתן עם העובדים}}
{{ח:ת}} כל כלל, תנאי או הוראה אחרת שנקבעים לפי חוק זה על ידי הממשלה או על ידי שר האוצר, בין בתקנות ובין בדרך אחרת, ייקבעו לפי המלצת ועדת השירות; ועל מתן המלצה לכלל, לתנאי או להוראה כללית אחרת יחולו חובת המשא ומתן וזכות התיווך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 103|בסעיף 103}}.

{{ח:סעיף|105|גמלאות לעובדי תאגידים|תיקון: תשס״ד, תשע״ב־2, תשע״ד, תשע״ד־4, תשע״ה, תשע״ו, תשע״ו־4, תשע״ז־3, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מקום שנקבע בחוק כי תנאי עבודתם של עובדי תאגיד שהוקם על פי חוק הם כתנאי עבודתם של עובדי המדינה, יהיו הרשויות הפועלות לפי חוק זה מוסמכות לפעול גם לגבי עובדי התאגיד, כאילו היו עובדי המדינה, ובלבד שנציב השירות לא יחליט על יציאתו לקצבה של עובד תאגיד שלא הגיע לגיל פרישת חובה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}}, אלא על פי המלצת מי שהוסמך למנות את עובדי התאגיד.
{{ח:תת|(ב)}} הגמלאות לעובדי התאגיד ישולמו מקופת התאגיד.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בכל דין או הסכם החל ביום כינון הרשות תשולם לגמלאי איגוד לכבאות, ולגמלאי רשות מקומית, מאוצר המדינה, קצבה שלה הוא זכאי בהתאם להוראות הסדר פנסיה תקציבית קיים, אשר יחולו עליה הוראות חוק זה, והרשויות הפועלות לפי חוק זה יהיו מוסמכות לפעול גם לגבי הגמלאים האמורים, כאילו היו עובדי המדינה.
{{ח:תת|(ג1)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק רשות השידור#סעיף 24|בסעיף 24(ב) לחוק רשות השידור, התשכ״ה–1965}} כנוסחו ערב ביטולו {{ח:חיצוני|חוק השידור הציבורי הישראלי#סעיף 123|בסעיף 123 לחוק השידור הציבורי הישראלי, התשע״ד–2014}} (בסעיף קטן זה – חוק רשות השידור), הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(א1)}} לא יחולו על עובדי רשות השידור שפרשו משירותם, שחוק זה חל לגביהם מכוח {{ח:חיצוני|חוק רשות השידור#סעיף 24|סעיף 24 לחוק רשות השידור}}, אלא אם כן קבע שר האוצר אחרת, והכול במועד שקבע ובשינויים שקבע.
{{ח:תת|(ג2)}} על אף האמור בכל דין או הסכם, מיום ביטולו של {{ח:חיצוני|חוק רשות השידור|חוק רשות השידור, התשכ״ה–1965}}, {{ח:חיצוני|חוק השידור הציבורי הישראלי#סעיף 123|בסעיף 123 לחוק השידור הציבורי הישראלי, התשע״ד–2014}}, תשולם לגמלאי רשות השידור, מאוצר המדינה, קצבה שלה הם זכאים לפי הסדר פנסיה תקציבית, והרשויות הפועלות לפי חוק זה יהיו מוסמכות לפעול גם לגבי הגמלאים האמורים, כאילו היו עובדי המדינה; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גמלאי רשות השידור“ – מי שפרש לקצבה מרשות השידור וזכאי לקבלת קצבה לפי הסדר פנסיה תקציבית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדר פנסיה תקציבית“ – הסדר תשלומים המשולמים למי שפרש מרשות השידור מדי חודש בחודשו באופן רציף, מרשות השידור לפי חוק זה או לפי הסכם במשך כל חייו, ולאחר מותו – לשאירו, והכול בכפוף להוראות מגבילות כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 107ג|בסעיף 107ג}}.
{{ח:תת|(ג3)|(1)}} על אף האמור בכל דין, צו שקבע שר האוצר לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ג)(1) או (2)}} לא יחול על מי שפרש מתאגיד או מרשות השידור, אלא אם כן קבע שר האוצר אחרת בצו לפי פסקאות (2) או (3), ולגבי רשות השידור – לפי פסקה (4).
{{ח:תתת|(2)}} שר האוצר רשאי לקבוע, בצו –
{{ח:תתתת|(א)}} כי בשל הסכם קיבוצי ארצי תעודכן משכורתו הקובעת של מי שפרש מתאגיד ומתקיים לגביו אחד מאלה, בעד התקופה החל בחודש שייקבע בצו לעניין זה ואילך, בסכום או בשיעור שייקבע בו, בהתאם למועד הפרישה ולדירוג שבו דורג ערב הפרישה, ורשאי הוא לקבוע עדכון שונה לסוגי עובדים שונים:
{{ח:תתתתת|(1)}} הוא דורג ערב פרישתו מתאגיד בדירוג מהדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השישית}} או בדירוג עובדי הוראה, ופרש מהתאגיד בתקופה מהתקופות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(ג)(1)}} לגבי אותו דירוג;
{{ח:תתתתת|(2)}} הוא דורג ערב פרישתו מתאגיד בדירוג המנוי {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השישית}}, ופרש מהתאגיד בתקופה שמיום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013) עד יום ב׳ בכסלו התש״ף (30 בנובמבר 2019);
{{ח:תתתת|(ב)}} כי תשלומים בשל עדכון המשכורת הקובעת לפי פסקת משנה (א), בעד תקופה שקדמה למועד מתן צו לפי אותה פסקה, ישולמו בתוספת הפרשי הצמדה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ג)(3)}}.
{{ח:תתת|(3)}} בלי לגרוע מהוראות פסקה (2), שר האוצר רשאי לקבוע, בצו, כי בשל הסכם קיבוצי ארצי נוסף תעודכן משכורתו הקובעת של מי שפרש מתאגיד ומתקיים לגביו אחד מאלה, בעד התקופה החל בחודש שייקבע בצו לעניין זה ואילך, בסכום או בשיעור שייקבע בו, בהתאם למועד הפרישה ולדירוג שבו דורג ערב הפרישה, ורשאי הוא לקבוע עדכון שונה לסוגי עובדים שונים:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא דורג ערב פרישתו מהתאגיד בדירוג מהדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השישית}} או בדירוג עובדי הוראה, ופרש מהתאגיד בתקופה מהתקופות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(ב)(2)}} לגבי אותו דירוג;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא דורג ערב פרישתו מהתאגיד בדירוג המנוי {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השישית}}, ופרש מהתאגיד בתקופה שמיום ד׳ בטבת התש״ף (1 בינואר 2020) עד יום כ״ב באדר ב׳ התשפ״ז (31 במרץ 2027).
{{ח:תתת|(4)}} בלי לגרוע מההוראות לפי סעיף קטן (ג1), שר האוצר רשאי לקבוע, בצו, כי בשל הסכם קיבוצי ארצי תעודכן משכורתו הקובעת של גמלאי רשות השידור כהגדרתו בסעיף קטן (ג2) שערב פרישתו דורג בדירוג מהדירוגים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|בחלק א׳}} {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ג|או ג׳ לתוספת השישית}} ופרש בתקופה שמיום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013) עד יום ב׳ בכסלו התש״ף (30 בנובמבר 2019), בעד התקופה החל בחודש שייקבע בצו לעניין זה ואילך, בסכום או בשיעור שייקבע בו, בהתאם למועד הפרישה ולדירוג שבו דורג ערב הפרישה, ורשאי הוא לקבוע עדכון שונה לסוגי עובדים שונים; כמו כן רשאי שר האוצר לקבוע בצו כאמור כי תשלומים בשל עדכון המשכורת הקובעת לפי פסקה זו בעד תקופה שקדמה למועד מתן הצו, ישולמו בתוספת הפרשי הצמדה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ג)(3)}}.
{{ח:תתת|(5)}} בסעיף קטן זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הסכם קיבוצי ארצי“ ו”הסכם קיבוצי ארצי נוסף“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(ג)}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד“ – תאגיד כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גמלאי איגוד לכבאות“ – מי שפרש לקצבה מאיגוד ערים לכבאות לפני יום כינון הרשות, והיה זכאי לקבלת קצבה לפי הסדר פנסיה תקציבית קיים מקופת האיגוד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גמלאי רשות מקומית“ – מי שפרש לקצבה מרשות מקומית שיש לה מחלקה לשירותי כבאות, לפני יום כינון הרשות, ערב פרישתו הועסק במחלקה האמורה והיה זכאי לקבלת קצבה לפי הסדר פנסיה תקציבית קיים מקופת הרשות המקומית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדר פנסיה תקציבית קיים“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 107ג|בסעיף 107ג(ב)}}, ולעניין אופן חישוב המשכורת הקובעת תחול פסקה (2) להגדרה ”תוספת קבועה“ כאמור {{ח:פנימי|סעיף 107ג|בסעיף 107ג(א)(1)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום כינון הרשות“ ו”רשות מקומית שיש לה מחלקת כבאות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 2|בסעיפים 2}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 97|ו־97 לחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}}, בהתאמה.

{{ח:סעיף|106|עונשין}}
{{ח:תת|(א)}} מי שמסר במזיד לאדם המחליט בענין זכויותיו לפי חוק זה ידיעה כוזבת באותו ענין, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס 500 לירות.
{{ח:תת|(ב)}} מי שגרם במרמה, או ביודעין על ידי העלמת פרטים שיש להם חשיבות לענין, למתן גמלה או להגדלתה, בין לידיו ובין לידי הזולת, דינו – מאסר שנה או קנס 1000 לירות.
{{ח:תת|(ג)}} אין סעיף זה גורע מאחריותו הפלילית של אדם לפי כל חיקוק אחר.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳ – אי־תחולה|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:קטע3|פרק ט סימן א|סימן א׳: עובדי המדינה|תיקון: תשס״ד־2}}

{{ח:סעיף|107|אי־תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק זה לא יחולו –
{{ח:תתת|(1)}} על עובד המדינה אשר הזכויות הקשורות במותו או ביציאתו לקצבה נקבעות בחיקוק אחר;
{{ח:תתת|(2)}} על עובד המדינה המועסק כדין על פי חוזה יחידי, אם כך נקבע באותו חוזה ובמידה שנקבע;
{{ח:תתת|(3)}} על עובד בשירות, במפעל או במוסד אשר ערב כ׳ באב תשט״ו (8 באוגוסט 1955) שילם אוצר המדינה בעד עובדיהם תשלומים לקרן פנסיה או לקרן תגמולים, כל עוד לא החליטה הממשלה אחרת בהחלטה שפורסמה ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} הממשלה תחליט לפי פסקה (3) לסעיף קטן (א) לאחר התייעצות בועדת העבודה של הכנסת; עובד שהחלטה לפי אותה פסקה חלה עליו, יחול לגביו חוק זה כתום 30 יום מיום פרסום ההחלטה.

{{ח:סעיף|107א|עובד חדש|תיקון: תשס״ב, תשס״ד, תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק זה לא יחולו על מי שהתמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק המינויים}} ביום הקובע החל לגביו או לאחריו (להלן – עובד חדש).
{{ח:תת|(ב)}} עובד חדש יהיה מבוטח בקופת גמל לקצבה, בתנאים שייקבעו בהסכם הקיבוצי החל עליו; לא חל על עובד חדש הסכם קיבוצי, יהיה מבוטח בקופת גמל לקצבה בתנאים שייקבעו בחוזה העבודה החל עליו; לא חל עליו הסכם או חוזה כאמור, יבוטח העובד באותם תנאים שבהם מבוטחים רוב העובדים החדשים בקופת גמל לקצבה על פי בחירתו.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} שר האוצר יקבע את היום הקובע בהודעה ברשומות, ובלבד שהיום הקובע יהיה בתוך תקופה של 6 חודשים שתחילתה ביום י״ז באדר התשס״ב (1 במרס 2002).
{{ח:תתת|(2)|(א)}} שר האוצר רשאי לקבוע יום קובע שונה לסוגי עובדים שונים.
{{ח:תתתת|(ב)}} על אף הוראות פסקת משנה (א), לגבי עובדים במקום עבודה מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, יקבע שר האוצר, בהתאם להוראות פסקה (1), יום קובע אחיד לכלל העובדים באותו מקום עבודה (בסעיף זה – יום קובע אחיד); ואולם רשאים הצדדים להסכם קיבוצי להסכים ביניהם לגבי סוג עובדים במקום עבודה מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, כי לא יחול עליו התנאי בדבר יום קובע אחיד; הוסכם כאמור, יהיה היום הקובע שיקבע שר האוצר לגבי אותו סוג עובדים בתוך תקופה של שני חודשים שתחילתה ב־1 בחודש שלאחר היום שבו הודיעו על כך לשר האוצר, ובלבד שבכל מקרה יהיה היום הקובע בתוך התקופה האמורה בפסקה (1).
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף קטן זה יחולו גם על עובדים שתנאי עבודתם על פי כל דין הם כתנאי עבודתם של עובדי המדינה.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”קופת גמל לקצבה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}.

{{ח:סעיף|107ב|סייג לתחולת {{ח:פנימי|סעיף 107א|סעיף 107א}}|תיקון: תשס״ב, תשס״ב־3, תשע״ד־2}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 107א|סעיף 107א}}, הוראות חוק זה יחולו, לפי הענין, על כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מי שערב היום הקובע היה מועסק לפי {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד)#סעיף 1|תקנה 1(5) לתקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד), התש״ך–1960}}, או לפי {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד) (עובדי משרד מבקר המדינה)#סעיף 1|תקנה 1(4) לתקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד) (עובדי משרד מבקר המדינה), התשכ״ב–1962}}, או לפי {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד) (עובדי הכנסת)#סעיף 1|תקנה 1(4) לתקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד) (עובדי הכנסת), התשכ״ד–1963}}, ונתמנה לשירות המדינה בכתב מינוי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 17|סעיף 17 לחוק המינויים}} (להלן – כתב מינוי) ביום הקובע או לאחריו, ובלבד שמועד תחילת מינויו קדם ליום הקובע;
{{ח:תת|(2)}} מי שערב היום הקובע היה מועסק לפי אחד מהמפורטים להלן, ונתמנה לשירות המדינה בכתב מינוי ביום הקובע או לאחריו:
{{ח:תתת|(א)}} כתב הרשאה שניתן לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 37|סעיף 37 לחוק המינויים}};
{{ח:תתת|(ב)}} הרשאה להעסקה לשעה שניתנה בכתב לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 38|סעיף 38 לחוק המינויים}};
{{ח:תתת|(ג)}} הרשאה להעסקה שניתנה בכתב לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 39א|סעיף 39א לחוק המינויים}};
{{ח:תת|(3)}} מי שערב היום הקובע לעובדים מסוגו היה מועסק אצל מעסיק ששר האוצר התקשר עמו בהסכם לפי {{ח:פנימי|סעיף 86|סעיף 86}}, והוראות הסכם זה חלו לגביו ביום הקובע כאמור, ואשר נתמנה לשירות המדינה בכתב מינוי ביום הקובע או לאחריו;
{{ח:תת|(4)}} מי שנתמנה בכתב מינוי ביום הקובע או לאחריו וערב היום הקובע היה שוטר או סוהר, ובלבד שאותו אדם לא יצא לקצבה עקב שירותו במשטרה או בשירות בתי הסוהר, לפי הענין, ושלא היתה הפסקה בין שירותו במשטרה או בשירות בתי הסוהר לבין תחילת שירותו בשירות המדינה בתפקיד שלו התמנה בכתב מינוי;
{{ח:תת|(5)}} עובד שירותי הביטחון כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 63א|בסעיף 63א}}.

{{ח:סעיף|107ג|עובד איגוד כבאות או רשות מקומית שיש לה מחלקה לשירותי כבאות|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 107א|סעיף 107א}} והאמור בכל דין או הסכם, הוראות חוק זה יחולו על עובד כבאות בפנסיה תקציבית שהתמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק המינויים}} ביום כינון הרשות (בסעיף זה – עובד קיים), בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ההגדרה ”תוספת קבועה“ לעניין {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}} תיקרא כך:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} "”תוספת קבועה“ – תוספת המשתלמת על משכורתו היסודית של עובד המתקיים בה אחד משני אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} תוספת שהוכרה על ידי הממשלה כתוספת קבועה לעניין חוק זה;
{{ח:תתתתת|(2)}} תוספת שהיתה נכללת במשכורתו הקובעת של עובד לפי הסדר פנסיה תקציבית קיים, אילו המשיך לעבוד באיגוד ערים לכבאות או במחלקה לשירותי כבאות ברשות מקומית עד למועד פרישתו משירות, והכל בכפוף להוראות מגבילות;";
{{ח:תתת|(2)}} תקופות עבודתו של עובד קיים באיגוד ערים לכבאות או ברשות מקומית שיש לה מחלקה לשירותי כבאות שאלמלא הוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|חוק רשות הכבאות וההצלה}} היו נושאות זכות לגמלאות לפי הסדר פנסיה תקציבית קיים, יראו אותן כתקופת שירות לעניין חוק זה, ולא יחולו לגבי תקופות העבודה האמורות הוראות הסדר הפנסיה התקציבית הקיים.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדר פנסיה תקציבית קיים“ – הסדר תשלומים המשולמים למי שפרש מאיגוד ערים לכבאות או מרשות מקומית שיש לה מחלקה לשירותי כבאות מדי חודש בחודשו באופן רציף, לפי הסכם, מקופת האיגוד או הרשות המקומית, במשך כל ימי חייו, ולאחר מותו – לשאירו, והכל בכפוף להוראות מגבילות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוראות מגבילות“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 29|סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:תתתת|(2)}} הוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_562702.pdf|סעיף 23 לחוק התקציב לשנת הכספים 1982, התשמ״ב–1982}};
{{ח:תתתת|(3)}} הוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_562704.pdf|סעיף 24 לחוק התקציב לשנת הכספים 1983, התשמ״ג–1983}};
{{ח:תתתת|(4)}} הוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_546515.pdf|סעיף 24 לחוק התקציב לשנת הכספים 1984, התשמ״ד–1984}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק רשות הכבאות וההצלה“ – {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום כינון הרשות“, ”עובד עובר“ ו”רשות מקומית שיש לה מחלקה לשירותי כבאות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 2|בסעיפים 2}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 97|ו־97 לחוק רשות הכבאות וההצלה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד כבאות בפנסיה תקציבית“ – עובד עובר, שהסדר הפנסיה החל לגביו ערב יום כינון הרשות הוא הסדר פנסיה תקציבית קיים.

{{ח:סעיף|108|אי תחולה על יחידות מסויימות}}
{{ח:ת}} קבעה הממשלה, על פי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 4|סעיף 4 לחוק המינויים}}, שירות, מפעל או יחידה שעל עובדיהם או על סוג של עובדיהם לא יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק המינויים}} או מקצתן, רשאית היא, לאחר התייעצות עם ועדת העבודה של הכנסת ובהודעה ברשומות, לקבוע כי על אותם עובדים לא יחול חוק זה או כל חלק ממנו, אולם כל עוד לא עשתה כן יהיה דינם של עובדים אלה, לענין חוק כזה, כדין עובדי המדינה לכל דבר.

{{ח:סעיף|108א|הסכם לביטוח מיוחד|תיקון: תשס״ב, תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} ביטוח זכויות פנסיה של עובד המדינה בשל רכיבי משכורת שאינם חלק מהמשכורת הקובעת, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}}, מקצתם או כולם, בקופת גמל כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}, ייעשה בהסכם קיבוצי או בחוזה עבודה אחר, שיאושרו על ידי שר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף קטן (א) כדי ליצור לעובד או לאדם אחר שהוראות חוק זה חלות עליו מכוח חוק או הסכם אף אחת מזכויות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} זכות לגמלאות בשל רכיבי משכורת כאמור בסעיף קטן (א);
{{ח:תתת|(2)}} זכות לביטוח זכויות פנסיה בשל רכיבי משכורת כאמור בסעיף קטן (א), בלי שנעשה לגביו הסכם קיבוצי או חוזה עבודה כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:קטע3|פרק ט סימן ב|סימן ב׳: סוהר, שוטר ועובד שירותי הביטחון|תיקון: תשס״ד־2}}

{{ח:סעיף|108ב|הגדרות|תיקון: תשס״ד־2, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ט|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – יום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלול קצבת גישור“ – שירות המקנה זכאות לתשלום קצבת גישור לעובד חדש בשירותי הביטחון שפרש משירות לפני הגיעו לגיל פרישת חובה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוהר חדש“ – מי שנמנה עם שירות בתי הסוהר לפי {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר|פקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל״ב–1971}}, לרבות סוהר מוסף זמני, שגויס אחרי המועד הקובע, ולמעט מי שנתקיימו בו אחד התנאים {{ח:פנימי|סעיף 108ח|שבסעיף 108ח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד שירותי הביטחון“ ו”שירותי הביטחון“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 63א|בסעיף 63א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד חדש בשירותי הביטחון“ – עובד המדינה בשירותי הביטחון, שהתמנה לשירות המדינה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק המינויים}} אחרי המועד הקובע, למעט מי שנתקיימו בו אחד התנאים {{ח:פנימי|סעיף 108ח|שבסעיף 108ח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד ביטחון חדש“ – סוהר חדש, שוטר חדש ועובד חדש בשירותי הביטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת ביטוח“ – קופת גמל לקצבה, שהיא קופת ביטוח כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל)|בתקנות קופות הגמל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת גמל לקצבה“, ”קרן ותיקה“, ”קרן חדשה מקיפה“ ו”קרן חדשה כללית“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל)|בתקנות קופות הגמל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצבת גישור“ – סכום המשתלם מדי חודש לעובד שירותי הביטחון שפרש משירותו עד הגיעו לגיל מסוים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן חדשה“ – קרן חדשה מקיפה וקרן חדשה כללית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן פנסיה“ – קרן ותיקה או קרן חדשה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוטר חדש“ – מי שנמנה עם חיל המשטרה, לרבות שוטר מוסף זמני, שגויס אחרי המועד הקובע, למעט מי שנתקיימו בו אחד התנאים {{ח:פנימי|סעיף 108ח|שבסעיף 108ח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות קופות הגמל“ – {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל)|תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל), התשכ״ד–1964}}.

{{ח:סעיף|108ג|עובד ביטחון חדש|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה לא יחולו על עובד ביטחון חדש, ואולם –
{{ח:תת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 63ז|סעיפים 63ז עד 63יב}} יחולו על עובד חדש בשירותי הביטחון, אלא אם כן נקבעו הוראות אחרות בענינים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 63ז|באותם סעיפים}} בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 108ז|סעיף 108ז}};
{{ח:תת|(2)}} יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|פרק ט סימן ב|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|108ד|ביטוח לעובד ביטחון חדש|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} עובד ביטחון חדש יהיה מבוטח בקרן פנסיה או בקופת ביטוח או בשתיהן, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ט סימן ב|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|108ה|הפרשות לקרן פנסיה|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בשל משכורתו של עובד ביטחון חדש ישולמו, מדי חודש, החל בחודש ינואר 2004, לקרן פנסיה או לקופת ביטוח כאמור בסעיף קטן (ב) סכומים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מאוצר המדינה – סכום בשיעור מהמשכורת המבוטחת של עובד הביטחון החדש, השווה לשיעור שמשלמת המדינה לקופת גמל לקצבה מהמשכורת המבוטחת של עובד חדש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 107א|בסעיף 107א}} שלא חל עליו הסכם או חוזה;
{{ח:תתת|(2)}} ממשכורתו של עובד הביטחון החדש – סכום בשיעור מהמשכורת המבוטחת של עובד הביטחון החדש, השווה לשיעור שמנוכה מהמשכורת המבוטחת של עובד חדש כאמור בפסקה (1), או שיעור גבוה יותר עד לתקרה הקבועה על פי דין אם ביקש זאת עובד הביטחון החדש.
{{ח:תת|(ב)}} קרן הפנסיה או קופת הביטוח, שהסכומים האמורים בסעיף קטן (א) ישולמו לה תהיה –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי עובד ביטחון חדש הרשאי להיות מבוטח בקרן ותיקה על פי דין – קרן ותיקה כאמור אם ביקש זאת העובד, ואם לא ביקש, זאת – קרן פנסיה או קופת ביטוח כאמור בפסקה (2);
{{ח:תתת|(2)}} לגבי עובד ביטחון חדש שפסקה (1) אינה חלה עליו – קרן חדשה או קופת ביטוח, ובלבד ששיעורי ההפרשה מאוצר המדינה לא יעלו על האמור בסעיף קטן (א)(1).
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המשכורת המבוטחת“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי שוטר חדש וסוהר חדש – הרכיבים המשולמים לשוטר החדש או לסוהר החדש, שהיו מובאים בחשבון בחישוב המשכורת הקובעת לשוטר או לסוהר שחוק זה חל עליהם, בתוספת רכיבים שקבעה הממשלה;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי עובד חדש בשירותי הביטחון – רכיבים המשולמים לעובד החדש בשירותי הביטחון שקבעה הממשלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משכורת קובעת“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}}.

{{ח:סעיף|108ו|קביעת קרן הפנסיה או תכנית הביטוח של עובד הביטחון החדש|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} קרן הפנסיה או תכנית הביטוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 108ה|בסעיף 108ה(ב)(2)}} תיקבע בידי עובד הביטחון החדש על פי שיקול דעתו הבלעדי.
{{ח:תת|(ב)}} לא יאוחר מ־30 ימים לפני תחילת עבודתו, תימסר לעובד הביטחון החדש הודעה שתכלול את כל האמור להלן:
{{ח:תתת|(1)}} זכותו לבחור בקרן חדשה או בקופת ביטוח לפי שיקול דעתו;
{{ח:תתת|(2)}} פרטים על האפשרויות הפנסיוניות השונות העומדות לפניו, ובכלל זה פרטים על קרן הפנסיה או קופת הביטוח שנבחרו כאמור בסעיף קטן (ג);
{{ח:תתת|(3)}} ההוראות שיחולו עליו אם לא יבחר קרן פנסיה או קופת ביטוח, כאמור בסעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ג)}} משרד ראש הממשלה או המשרד לביטחון הפנים, לפי הענין, בהסכמת שר האוצר, יקבעו קרן פנסיה או קופת ביטוח שבה יהיו מבוטחים –
{{ח:תתת|(1)}} עובד ביטחון חדש שבחר להיות מבוטח בה;
{{ח:תתת|(2)}} עובד ביטחון חדש שלא בחר בקרן או בקופת ביטוח, אחרות, עד למועד תחילת התשלומים בשל משכורתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 108ה|בסעיף 108ה}}.

{{ח:סעיף|108ז|תקנות|תיקון: תשס״ד־2, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת יקבע, בשים לב לצרכים המיוחדים של המשטרה, שירות בתי הסוהר, שירות הביטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, הוראות בענינים הנוגעים לביטוח הפנסיוני של עובדי ביטחון חדשים, לרבות לענין תשלום גמלאות לעובד ביטחון חדש שפרש לגמלאות לפני גיל הפרישה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}}, ואולם הוראות בעניין תשלום גמלאות לעובדים חדשים בשירותי הביטחון שפרשו לגמלאות לפני גיל פרישת חובה עד למועד שייקבע בהן ייקבעו באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת; תקנות כאמור לענין עובדים חדשים בשירות הביטחון ייקבעו בהתייעצות עם ראש הממשלה, ולענין שוטרים וסוהרים – בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(החל ניום כניסתן לתוקף של תקנות בעניין תשלום גמלאות לעובד חדש בשירותי הביטחון שפרש לגמלאות לפני גיל פרישת חובה לפי סעיף עד למועד שייקבע בהן לפי סעיף קטן (א)):}} שר האוצר, בהסכמת ראש הממשלה, ולפי המלצת ראש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים או ראש שירות הביטחון הכללי, לפי העניין, ובאישור ועדת משנה של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת שישיבותיה חסויות, רשאי לקבוע, בצו נפרד לכל אחד משירותי הביטחון, מקצוע שאינו ייחודי לשירות הביטחון, אחד או יותר, אשר עובד שיחל לעבוד בו באותו שירות ביטחון לאחר מועד הוספתו לצו, לא יועסק במסלול קצבת גישור אלא אם כן מתקיימות בו נסיבות מיוחדות שייקבעו בהוראות באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת לפי סעיף קטן (א), ובלבד שמתקיים לגבי המקצוע אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקופת ההעסקה המתאימה לעוסקים בו אינה לטווח ארוך בשל כך שהכישורים הנדרשים לעוסקים בו משתנים באופן תדיר או צפויים להתייתר כתוצאה משינויים טכנולוגיים או אחרים, בשים לב למאפיינים הייחודיים של שירות הביטחון;
{{ח:תתת|(2)}} נדרשת בו מומחיות הנובעת מניסיון משמעותי בתחום העיסוק או מהשכלה אקדמית רחבה טרם תחילת ההעסקה בשירות הביטחון, בשים לב למאפיינים הייחודיים של המקצוע, לרבות יכולת המעבר למקצוע אחר בתוך שירות הביטחון, לצד המאפיינים הייחודיים של שירות הביטחון;
{{ח:תתת|(3)}} שירות הביטחון מתקשה לגייס או לשמר כוח אדם בו בשל תנאי השכר המוצעים במסלול קצבת גישור;
{{ח:תתת|(4)}} 75% לפחות מכלל המועסקים בו שהחלו לעסוק בו בשירות הביטחון במהלך 36 החודשים שקדמו למועד מתן המלצת ראש שירות הביטחון לגביו, לא בחרו במסלול קצבת גישור, ובלבד שבמהלך כל התקופה האמורה יכלו עובדים שהחלו לעסוק בו כאמור שלא לבחור במסלול קצבת גישור;
{{ח:תתת|(5)}} במועד מתן המלצת ראש שירות הביטחון לגביו, 50% לפחות מכלל העובדים החדשים בשירות הביטחון המועסקים במקצוע אינם מועסקים במסלול קצבת גישור.

{{ח:סעיף|108ח|סייג לתחולת {{ח:פנימי|פרק ט סימן ב|סימן זה}}|תיקון: תשס״ד־2, תשס״ח, תשע״ד־2, תשע״ט־2}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|פרק ט סימן ב|סימן זה}}, הוראות חוק זה יחולו, לפי הענין, על כל אחד מהמפורטים בפסקאות (1) עד (6), ולא יראו כל אחד מהם כסוהר חדש, כעובד חדש בשירותי הביטחון או כשוטר חדש, לפי הענין:
{{ח:תת|(1)}} עובד שירותי הביטחון שבמועד הקובע היה מועסק לפי אחד מהמפורטים {{ח:פנימי|סעיף 107ב|בפסקאות משנה (א) עד (ג) של סעיף 107ב(2)}}, ונתמנה לשירות המדינה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק המינויים}} לאחר המועד הקובע;
{{ח:תת|(2)}} עובד המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים שבמועד הקובע היה מועסק בחוזה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|סעיף 40 לחוק המינויים}} ונתמנה לשירות המדינה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|החוק האמור}} לאחר המועד הקובע, ובלבד שהתקיימו בו התנאים שיקבע שר האוצר בכללים לענין זה; כללים כאמור אינם טעונים פרסום ברשומות;
{{ח:תת|(2א)}} עובד שירות הביטחון הכללי שבמועד הקובע היה מועסק בחוזה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|סעיף 40 לחוק המינויים}} והתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נתמנה לשירות המדינה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|החוק האמור}} לאחר המועד הקובע;
{{ח:תתת|(2)}} עבר להיות מועסק בהרשאה להעסקה לשעה או בכתב העסקה, והכל כפי שקבע ראש הממשלה, באישור ועדת הכנסת לענייני השירות, לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 2|סעיפים 2(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 21|ו־21 לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}}, ונתמנה לשירות המדינה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק המינויים}} לאחר המועד הקובע;
{{ח:תת}} ובלבד שהתקיימו בו התנאים שיקבע שר האוצר בכללים לעניין זה; כללים כאמור אינם טעונים פרסום ברשומות;
{{ח:תת|(3)}} עובד ביטחון חדש שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} במועד הקובע הוא היה מועסק אצל מעסיק ששר האוצר התקשר עמו בהסכם לפי {{ח:פנימי|סעיף 86|סעיף 86}} (בפסקה זו – המעסיק הקודם), והוראות הסכם זה חלו לגביו במועד הקובע;
{{ח:תתת|(ב)}} לאחר המועד הקובע הוא החל לשרת כעובד ביטחון חדש;
{{ח:תתת|(ג)}} לא היתה הפסקה בין עבודתו אצל המעסיק הקודם לבין תחילת שירותו כעובד ביטחון חדש;
{{ח:תתת|(ד)}} הוא לא יצא לקצבה עקב עבודתו אצל המעסיק הקודם;
{{ח:תת|(4)}} מי שהיה שוטר וחזר להיות שוטר חדש, מי שהיה סוהר וחזר להיות סוהר חדש, או מי שהיה עובד שירותי הביטחון, וחזר להיות עובד חדש בשירותי הביטחון, ובלבד שהוראות חוק זה חלו עליו תקופה של עשר שנים לפחות ולא היתה הפסקה בשירותו לתקופה העולה על שנתיים;
{{ח:תת|(5)}} עובד ביטחון חדש שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} במועד הקובע הוא היה עובד המדינה, שוטר, סוהר או חייל המשרת בצבא הגנה לישראל לפי התחייבות לשירות קבע, או שלאחר המועד הקובע היה חייל המשרת בצבא הגנה לישראל לפי התחייבות לשירות קבע ואינו חייל חדש כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 67א|בסעיף 67א לחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}};
{{ח:תתת|(ב)}} הוראות חוק זה או הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#פרק ד1|פרק ד׳1 שבו}}, לפי הענין, חלו עליו תקופה של ארבעים ושניים חודשים לפחות;
{{ח:תתת|(ג)}} לאחר המועד הקובע הוא החל לשרת כעובד ביטחון חדש;
{{ח:תתת|(ד)}} לא היתה הפסקה העולה על שישה חודשים בין שירותו כאמור בפסקת משנה (א) לבין המועד שבו החל לשרת כעובד ביטחון חדש; לענין זה יראו גם את המועד שבו החל עובד חדש בשירותי הביטחון לעבוד בחוזה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|סעיף 40 לחוק המינויים}} או לעבוד בהרשאה להעסקה לשעה או בכתב העסקה, כאמור בפסקה (2א)(2), כמועד תחילת שירותו כעובד ביטחון חדש;
{{ח:תתת|(ה)}} הוא לא יצא לקצבה עקב שירותו כאמור בפסקת משנה (א);
{{ח:תת|(6)}} עובד ביטחון חדש שהתקיימו בו התנאים המזכים במענק או בקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים 15(2) או (3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 23|23}}, {{ח:פנימי|סעיף 26|26}}, {{ח:פנימי|סעיף 27|27}}, {{ח:פנימי|סעיף 28|28}}, {{ח:פנימי|סעיף 77|77(ה)}} {{ח:פנימי|סעיף 78|או 78}}, לפני שהותקנו תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 108ז|סעיף 108ז}}.

{{ח:סעיף|108ט|הסדרי מעבר לפנסיה צוברת לעובד ביטחון|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה לא יחולו על עובד ביטחון שנתקיימו בו התנאים המפורטים בפסקאות (1) ו־(2), ויראו אותו כעובד ביטחון חדש:
{{ח:תת|(1)}} הוא הגיש בקשה להיות עובד ביטחון חדש לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ט סימן ב|סימן זה}}, ובכלל זה ביקש כי הוראות חוק זה לא יחולו עליו;
{{ח:תת|(2)}} בקשתו אושרה בהתאם לתקנות שקבע שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת, לרבות לענין זכאות לרכוש ביטוח פנסיוני בעבור תקופות שירות קודמות למועד הגשת הבקשה וזכאות לתגמול בשל התקופה האמורה; תקנות כאמור ייקבעו, לענין עובדים בשירות הביטחון – בהתייעצות עם ראש הממשלה, ולענין שוטרים וסוהרים – בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: הוראות כלליות|תיקון: תשס״ד־2}}

{{ח:סעיף|109|ביצוע ותקנות|תיקון: תשל״א, תשל״ו־2, תשל״ח, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו ובענינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שיטת ההיווּן של קצבאות כשזה דרוש לענין {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיפים 22}}, {{ח:פנימי|סעיף 26|26(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 60|או 60}};
{{ח:תתת|(2)}} התנאים שבהם יהיה מותר היווּנה של כל קצבה אחרת ושיטת היוונה, לרבות היווּן קצבה שאינה משתלמת עדיין למי שזכאי לה בתוקף האמור {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46(ב)}};
{{ח:תתת|(3)}} הכללים והמבחנים לקביעת דרגת נכות על ידי הועדה הרפואית, וכן הדרכים להגשת דרישה לקביעת דרגת נכות מחדש לענין {{ח:פנימי|סעיף 98|סעיף 98}};
{{ח:תתת|(4)}} דינים וחשבונות, הצהרות ותעודות שתובע גמלה או מקבלה חייב להגיש לשם מניעת תשלומי יתר ותשלומי כפל;
{{ח:תתת|(5)}} סדרי הגשת תביעות לגמלאות;
{{ח:תתת|(6)}} מועדים לעשיית כל פעולה לפי חוק זה, לרבות הגשת בקשות על פיו, במידה שלא נקבעו בחוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי פסקה (2) לסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} לא יורשה בהן היווּן של יותר מעשרים וחמישה אחוזים מהקצבאות;
{{ח:תתת|(2)}} ההיווּן של קצבת פרישה לא יביא לפיהן, בחישוב קצבת שאיריו של הזכאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28(א) רישה}}, לידי הפחתת קצבת השאירים;
{{ח:תתת|(3)}} לא תהוון לפיהן קצבה שתגיע לזכאי כעבור שש שנים ממועד ההיוון;
{{ח:תתת|(4)}} לא יורשה בהן היוון של שיעור מהסכום המועבר לבן זוג לשעבר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 58א|בסעיף 58א}}, אלא אם כן ביקש הזכאי לקצבת פרישה להוון את אותו שיעור גם מהחלק מקצבת הפרישה שנותר לו לאחר ההעברה, ובעד אותה תקופה, וניתנה לכך את הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (הגשת תביעות, הצהרות והודעות)|תקנות שירות המדינה (גימלאות) (הגשת תביעות, הצהרות והודעות), תשי״ז–1956}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (גמלאות) (היוון קצבאות ותביעות נגד צד שלישי)|תקנות שירות המדינה (גמלאות) (היוון קצבאות ותביעות נגד צד שלישי), התשנ״ט–1998}}.}}

{{ח:סעיף|110|שירות מלפני תחילת הנוסח הקודם}}
{{ח:ת}} בתנאים שנקבעו על ידי הממשלה מותר לשלם גמלה לרגל פרישתו של עובד אף אם פרש לפני כ׳ באב תשט״ו (8 באוגוסט 1955); לענין קביעת זכות כלשהי לפי חוק זה תבוא בחשבון כל תקופת שירות שחלה לפני היום האמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר תנאים לתשלום גימלה לרגל פרישתו של עובד לפני תחילת החוק|הודעה בדבר תנאים לתשלום גימלה לרגל פרישתו של עובד לפני תחילת החוק}} (י״פ תשי״ט, 1633).}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר תנאים לתשלום גימלה לרגל פרישתו של מורה לפני תחולת החוק|הודעה בדבר תנאים לתשלום גימלה לרגל פרישתו של מורה לפני תחולת החוק}} (י״פ תשכ״ב, 848).}}

{{ח:סעיף|111|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של נוסח משולב זה ביום כ״ח בתמוז תש״ל (1 באוגוסט 1970).

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשס״ב, תשס״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 107א|סעיף 107א(ג)(2)(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} בתי חולים ממשלתיים;

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ממ״ג – מרכז למחקר גרעיני;

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} רפא״ל – רשות לפיתוח אמצעי לחימה.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים 15(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35|35}}, {{ח:פנימי|סעיף 46|46(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 57|57(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 64|64}}, {{ח:פנימי|סעיף 66|66(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69|69}}, {{ח:פנימי|סעיף 69א|69א}}, {{ח:פנימי|סעיף 76|76(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 80|80}}, {{ח:פנימי|סעיף 95|95}}, {{ח:פנימי|סעיף 105|105(א)}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק א|חלק א׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים 15(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 76|76(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

חודש הלידה	גיל הזכאות (בשנים)

עד מרס 1964	40

אפריל עד אוגוסט 1964	40 ו־4 חודשים

ספטמבר 1964 עד אפריל 1965	40 ו־8 חודשים

מאי עד דצמבר 1965	41

ינואר עד אוגוסט 1966	41 ו־4 חודשים

ספטמבר 1966 עד אפריל 1967	41 ו־8 חודשים

מאי 1967 ואילך	42

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים 15(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35|35}}, {{ח:פנימי|סעיף 57|57(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69|69}}, {{ח:פנימי|סעיף 69א|69א}}, {{ח:פנימי|סעיף 80|80}}, {{ח:פנימי|סעיף 95|95}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

חודש הלידה	גיל הזכאות (בשנים)

עד מרס 1949	55

אפריל עד אוגוסט 1949	55 ו־4 חודשים

ספטמבר 1949 עד אפריל 1950	55 ו־8 חודשים

מאי עד דצמבר 1950	56

ינואר עד אוגוסט 1951	56 ו־4 חודשים

ספטמבר 1951 עד אפריל 952	56 ו־8 חודשים

מאי 1952 ואילך	57

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ג|חלק ג׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 20|סעיפים 20(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 69|69(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

חודש הלידה	גיל הזכאות (בשנים)

עד מרס 1954	50

אפריל עד אוגוסט 1954	50 ו־4 חודשים

ספטמבר 1954 עד אפריל 1955	50 ו־8 חודשים

מאי עד דצמבר 1955	51

ינואר עד אוגוסט 1956	51 ו־4 חודשים

ספטמבר 1956 עד אפריל 1957	51 ו־8 חודשים

מאי 1957 ואילך	52

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ד|חלק ד׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

חודש הלידה	גיל הזכאות (בשנים)

עד מרס 1947	57

אפריל עד אוגוסט 1947	57 ו־4 חודשים

ספטמבר 1947 עד אפריל 1948	57 ו־8 חודשים

מאי עד דצמבר 1948	58

ינואר עד אוגוסט 1949	58 ו־4 חודשים

ספטמבר 1949 עד אפריל 1950	58 ו־8 חודשים

מאי 1950 ואילך	59

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק א|חלק א׳|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8, ההגדרה ”רשימת הדירוגים הבסיסית“}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} הדירוג המינהלי;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} דירוג המח״ר;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} דירוג המהנדסים;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} דירוג ההנדסאים והטכנאים;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} דירוג העיתונאים בשירות הציבורי;

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 6}}
{{ח:ת}} דירוג המשפטנים (לרבות סניגורים ציבוריים ולמעט מי שמשכורתו הקובעת חושבה ערב מועד המעבר לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית);

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 7}}
{{ח:ת}} דירוג הפרקליטים (למעט מי שמשכורתו הקובעת חושבה ערב מועד המעבר לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית);

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 8}}
{{ח:ת}} דירוג הפסיכולוגים;

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 9}}
{{ח:ת}} דירוג הרוקחים;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 10}}
{{ח:ת}} דירוג הפיזיותרפיסטים;

{{ח:סעיף*|(11)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 11}}
{{ח:ת}} דירוג המרפאים בעיסוק;

{{ח:סעיף*|(12)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 12}}
{{ח:ת}} דירוג האחים והאחיות;

{{ח:סעיף*|(13)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 13}}
{{ח:ת}} דירוג הביוכימאים והמיקרוביולוגים;

{{ח:סעיף*|(14)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 14}}
{{ח:ת}} דירוג טכנאי הרנטגן;

{{ח:סעיף*|(15)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 15}}
{{ח:ת}} דירוג הפארה–רפואיים (לרבות קלינאי תקשורת);

{{ח:סעיף*|(16)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 16}}
{{ח:ת}} דירוג העובדים הסוציאליים;

{{ח:סעיף*|(17)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 17}}
{{ח:ת}} דירוג מקצ״ט;

{{ח:סעיף*|(18)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 18}}
{{ח:ת}} דירוג המפקחים הימיים;

{{ח:סעיף*|(19)||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 19}}
{{ח:ת}} דירוג שירות החוץ.

{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק ב|חלק ב׳|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 8|ההגדרה ”רשימת הדירוגים“ שבסעיף 8}}, כפי שהוחלה לגבי שוטרים {{ח:פנימי|סעיף 71א|בסעיף 71א(ג)}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} הדירוג האחיד;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 2}}
{{ח:ת}} דירוג המח״ר;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 3}}
{{ח:ת}} דירוג המהנדסים;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 4}}
{{ח:ת}} דירוג ההנדסאים והטכנאים;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 5}}
{{ח:ת}} דירוג המח״ר המועדף;

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 6}}
{{ח:ת}} דירוג המשפטנים (למעט מי שמשכורתו הקובעת חושבה ערב מועד המעבר לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית);

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 7}}
{{ח:ת}} דירוג משטרתי מיוחד;

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 8}}
{{ח:ת}} דירוג מחקר ופיתוח משטרתי;

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 9}}
{{ח:ת}} דירוג הקצינים הטכניים;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 10}}
{{ח:ת}} דירוג הקצינים המקצועיים.

{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק ג|חלק ג׳|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 8|ההגדרה ”רשימת הדירוגים“ שבסעיף 8}}, כפי שהוחלה לגבי סוהרים {{ח:פנימי|סעיף 81|בסעיף 81(5א)}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 1}}
{{ח:ת}} הדירוג האחיד;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 2}}
{{ח:ת}} דירוג המח״ר;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 3}}
{{ח:ת}} דירוג המהנדסים;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 4}}
{{ח:ת}} דירוג ההנדסאים והטכנאים;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 5}}
{{ח:ת}} דירוג המח״ר המועדף;

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 6}}
{{ח:ת}} דירוג המשפטנים (למעט מי שמשכורתו הקובעת חושבה ערב מועד המעבר לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית);

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 7}}
{{ח:ת}} דירוג הרוקחים;

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 8}}
{{ח:ת}} דירוג האחים והאחיות;

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 9}}
{{ח:ת}} דירוג טכנאי הרנטגן;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 10}}
{{ח:ת}} דירוג שירות בתי הסוהר מיוחד;

{{ח:סעיף*|(11)||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 11}}
{{ח:ת}} דירוג הקצינים הטכניים;

{{ח:סעיף*|(12)||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 12}}
{{ח:ת}} דירוג הקצינים המקצועיים.

{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק ד|חלק ד׳|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 8|ההגדרה ”רשימת הדירוגים“ שבסעיף 8}}, כפי שהוחלה לגבי עובדי שירותי הביטחון {{ח:פנימי|סעיף 63א1|בסעיף 63א1}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 3 חלק ד פרט 1}}
{{ח:ת}} הדירוג המינהלי;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 3 חלק ד פרט 2}}
{{ח:ת}} דירוג המח״ר;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 3 חלק ד פרט 3}}
{{ח:ת}} דירוג המח״ר המיוחד;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 3 חלק ד פרט 4}}
{{ח:ת}} דירוג המהנדסים;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 3 חלק ד פרט 5}}
{{ח:ת}} דירוג ההנדסאים והטכנאים;

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 3 חלק ד פרט 6}}
{{ח:ת}} דירוג המשפטנים (למעט מי שמשכורתו הקובעת חושבה ערב מועד המעבר לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית);

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 3 חלק ד פרט 7}}
{{ח:ת}} דירוג הקצינים הטכניים.

{{ח:קטע2|תוספת 3א|תוספת שלישית א׳|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|ההגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיפים 9(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 63א2|63א2(ב)(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 71א1|ו־71א1(ג)}})}}|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:קטע3|תוספת 3א חלק א|חלק א׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|פסקאות (1) ו־(2) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 9(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 63א2|פסקה (1)(א) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 63א2(ב)(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 71א1|ופסקה (1) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 71א1(ג)}})}}|תיקון: תשע״ו־2}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שיעור העדכון (באחוזים)

חודש הפרישה	קצבת חודש ינואר 2011	קצבת חודש ינואר 2012	קצבת חודש ינואר 2013	קצבת חודש יולי 2013

מינואר 2009 עד מרס 2010	{{מוקטן|מספר החודשים שחלפו מתחילת חודש ינואר 2009 עד תום החודש שבו חל מועד הפרישה, כשהוא מוכפל}} ב־0.1488	0	0	0

אפריל 2010	2.25	0.1281	0	0

מאי 2010	2.25	0.2736	0	0

יוני 2010	2.25	0.4191	0	0

יולי 2010	2.25	0.5647	0	0

אוגוסט 2010	2.25	0.7102	0	0

ספטמבר 2010	2.25	0.8557	0	0

אוקטובר 2010	2.25	1.0013	0	0

נובמבר 2010	2.25	1.1468	0	0

דצמבר 2010	2.25	1.2924	0	0

ינואר 2011	0	1.4379	0	0

פברואר 2011	0	1.5834	0	0

מרס 2011	0	1.7115	0.0172	0

אפריל 2011	0	1.7115	0.1603	0

מאי 2011	0	1.7115	0.3033	0

יוני 2011	0	1.7115	0.4464	0

יולי 2011	0	1.7115	0.5895	0

אוגוסט 2011	0	1.7115	0.7326	0

ספטמבר 2011	0	1.7115	0.8757	0

אוקטובר 2011	0	1.7115	1.0188	0

נובמבר 2011	0	1.7115	1.1619	0

דצמבר 2011	0	1.7115	1.3049	0

ינואר 2012	0	0	1.4480	0

פברואר 2012	0	0	1.5911	0

מרס 2012	0	0	1.7342	0

אפריל 2012	0	0	1.8773	0

מאי 2012	0	0	2.0204	0

יוני 2012	0	0	2.1635	0

יולי 2012	0	0	2.1635	0.1569

אוגוסט 2012	0	0	2.1635	0.3137

ספטמבר 2012	0	0	2.1635	0.4706

אוקטובר 2012	0	0	2.1635	0.6275

נובמבר 2012	0	0	2.1635	0.7843

דצמבר 2012	0	0	2.1635	0.9412

מינואר 2013 עד יוני 2013	0	0	0	0.9412

{{ח:קטע3|תוספת 3א חלק ב|חלק ב׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|פסקה (3) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 9(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שיעור העדכון (באחוזים)

חודש הפרישה	קצבת חודש ינואר 2011	קצבת חודש אפריל 2011	קצבת חודש ינואר 2012	קצבת חודש ינואר 2013	קצבת חודש יולי 2013

ינואר 2009	0.3502	0	0	0	0

פברואר 2009	0.6108	0	0	0	0

מרס 2009	0.9167	0	0	0	0

אפריל 2009	1.2229	0	0	0	0

מאי 2009	1.5295	0	0	0	0

יוני 2009	1.8365	0	0	0	0

יולי 2009	2.1437	0	0	0	0

אוגוסט 2009	2.4513	0	0	0	0

ספטמבר 2009	2.7592	0	0	0	0

אוקטובר 2009	3.0675	0	0	0	0

נובמבר 2009	3.3761	0	0	0	0

דצמבר 2009	3.6851	0	0	0	0

ינואר 2010	3.9944	0	0	0	0

פברואר 2010	4.3040	0	0	0	0

מרס 2010	4.6140	0	0	0	0

אפריל 2010	4.9243	0	0	0	0

מאי 2010	5.2349	0	0	0	0

יוני 2010	5.5459	0	0	0	0

יולי 2010	5.8572	0	0	0	0

אוגוסט 2010	6.1689	0	0	0	0

ספטמבר 2010	6.2500	0.2173	0	0	0

אוקטובר 2010	6.2500	0.5113	0	0	0

נובמבר 2010	6.2500	0.8056	0	0	0

דצמבר 2010	6.2500	1.0000	0.0992	0	0

ינואר 2011	0	1.0000	0.3912	0	0

פברואר 2011	0	1.0000	0.6835	0	0

מרס 2011	0	1.0000	0.9761	0	0

אפריל 2011	0	0	1.2691	0	0

מאי 2011	0	0	1.5623	0	0

יוני 2011	0	0	1.8559	0	0

יולי 2011	0	0	2.1498	0	0

אוגוסט 2011	0	0	2.4440	0	0

ספטמבר 2011	0	0	2.7385	0	0

אוקטובר 2011	0	0	2.9051	0.1247	0

נובמבר 2011	0	0	2.9051	0.4115	0

דצמבר 2011	0	0	2.9051	0.698	0

ינואר 2012	0	0	0	0.9861	0

פברואר 2012	0	0	0	1.2738	0

מרס 2012	0	0	0	1.5619	0

אפריל 2012	0	0	0	1.8502	0

מאי 2012	0	0	0	2.1389	0

יוני 2012	0	0	0	2.4279	0

יולי 2012	0	0	0	2.7338	0

אוגוסט 2012	0	0	0	3.0401	0

ספטמבר 2012	0	0	0	3.3313	0.0149

אוקטובר 2012	0	0	0	3.3313	0.3120

נובמבר 2012	0	0	0	3.3313	0.6093

דצמבר 2012	0	0	0	3.3313	0.9070

מינואר 2013 עד יוני 2013	0	0	0	0	0.9070

{{ח:קטע3|תוספת 3א חלק ג|חלק ג׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|פסקה (4) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 9(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שיעור העדכון (באחוזים)

חודש הפרישה	קצבת חודש ינואר 2011	קצבת חודש ינואר 2012	קצבת חודש ינואר 2013	קצבת חודש יולי 2013

מינואר 2009 עד מרס 2010	{{מוקטן|מספר החודשים שחלפו מתחילת חודש ינואר 2009 עד תום החודש שבו חל מועד הפרישה, כשהוא מוכפל}} ב־0.2679	0	0	0

אפריל 2010	4.0500	0.2265	0	0

מאי 2010	4.0500	0.4840	0	0

יוני 2010	4.0500	0.7414	0	0

יולי 2010	4.0500	0.9988	0	0

אוגוסט 2010	4.0500	1.2563	0	0

ספטמבר 2010	4.0500	1.5137	0	0

אוקטובר 2010	4.0500	1.7711	0	0

נובמבר 2010	4.0500	2.0286	0	0

דצמבר 2010	4.0500	2.2860	0	0

ינואר 2011	0	2.5434	0	0

פברואר 2011	0	2.8009	0	0

מרס 2011	0	3.0583	0	0

אפריל 2011	0	3.2196	0.0931	0

מאי 2011	0	3.2196	0.3425	0

יוני 2011	0	3.2196	0.5919	0

יולי 2011	0	3.2196	0.8413	0

אוגוסט 2011	0	3.2196	1.0907	0

ספטמבר 2011	0	3.2196	1.3401	0

אוקטובר 2011	0	3.2196	1.5895	0

נובמבר 2011	0	3.2196	1.8389	0

דצמבר 2011	0	3.2196	2.0883	0

ינואר 2012	0	0	2.3377	0

פברואר 2012	0	0	2.5871	0

מרס 2012	0	0	2.8365	0

אפריל 2012	0	0	3.0859	0

מאי 2012	0	0	3.3353	0

יוני 2012	0	0	3.5847	0

יולי 2012	0	0	3.5847	0.1498

אוגוסט 2012	0	0	3.5847	0.2996

ספטמבר 2012	0	0	3.5847	0.4494

אוקטובר 2012	0	0	3.5847	0.5993

נובמבר 2012	0	0	3.5847	0.7491

דצמבר 2012	0	0	3.5847	0.8989

מינואר 2013 עד יוני 2013	0	0	0	0.8989

{{ח:קטע3|תוספת 3א חלק ד|חלק ד׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|פסקה (5) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 9(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד־3}}

שיעור העדכון (באחוזים)

חודש הפרישה	קצבת חודש ינואר 2011	קצבת חודש ינואר 2012	קצבת חודש אפריל 2013	קצבת חודש יולי 2013

מינואר 2009 עד מרס 2010	{{מוקטן|מספר החודשים שחלפו מתחילת חודש ינואר 2009 עד תום החודש שבו חל מועד הפרישה, כשהוא מוכפל}} ב־0.1488	0	0	0

אפריל 2010	2.2500	0.1281	0	0

מאי 2010	2.2500	0.2736	0	0

יוני 2010	2.2500	0.4191	0	0

יולי 2010	2.2500	0.5647	0	0

אוגוסט 2010	2.2500	0.7102	0	0

ספטמבר 2010	2.2500	0.8557	0	0

אוקטובר 2010	2.2500	1.0013	0	0

נובמבר 2010	2.2500	1.1468	0	0

דצמבר 2010	2.2500	1.2924	0	0

ינואר 2011	0	1.4379	0	0

פברואר 2011	0	1.5834	0	0

מרס 2011	0	1.7115	0.0172	0

אפריל 2011	0	1.7115	0.1603	0

מאי 2011	0	1.7115	0.3033	0

יוני 2011	0	1.7115	0.4464	0

יולי 2011	0	1.7115	0.5895	0

אוגוסט 2011	0	1.7115	0.7326	0

ספטמבר 2011	0	1.7115	0.8757	0

אוקטובר 2011	0	1.7115	1.0188	0

נובמבר 2011	0	1.7115	1.1619	0

דצמבר 2011	0	1.7115	1.3049	0

ינואר 2012	0	0	1.4480	0

פברואר 2012	0	0	1.5911	0

מרס 2012	0	0	1.7342	0

אפריל 2012	0	0	1.8773	0

מאי 2012	0	0	2.0204	0

יוני 2012	0	0	2.1635	0

יולי 2012	0	0	2.1635	0.1569

אוגוסט 2012	0	0	2.1635	0.3137

ספטמבר 2012	0	0	2.1635	0.4706

אוקטובר 2012	0	0	2.1635	0.6275

נובמבר 2012	0	0	2.1635	0.7843

דצמבר 2012	0	0	2.1635	0.9412

מינואר 2013 עד מרס 2013	0	0	2.1635	0.9412

מאפריל 2013 עד יוני 2013	0	0	0	0.9412

{{ח:קטע3|תוספת 3א חלק ה|חלק ה׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|פסקה (6) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 9(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 71א1|ופסקה (2) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 71א1(ג)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שיעור העדכון (באחוזים)

מועד הפרישה	קצבת חודש אוגוסט 2011

מיום ג׳ באב התש״ע (14 ביולי 2010) עד יום ג׳ באלול התש״ע (13 באוגוסט 2010)	0.191

מיום ד׳ באלול התש״ע (14 באוגוסט 2010) עד יום ה׳ בתשרי התשע״א (13 בספטמבר 2010)	0.382

מיום ו׳ בתשרי התשע״א (14 בספטמבר 2010) עד יום ה׳ בחשון התשע״א (13 באוקטובר 2010)	0.573

מיום ו׳ בחשוון התשע״א (14 באוקטובר 2010) עד יום ו׳ בכסלו התשע״א (13 בנובמבר 2010)	0.764

מיום ז׳ בכסלו התשע״א (14 בנובמבר 2010) עד יום ו׳ בטבת התשע״א (13 בדצמבר 2010)	0.955

מיום ז׳ בטבת התשע״א (14 בדצמבר 2010) עד יום ח׳ בשבט התשע״א (13 בינואר 2011)	1.146

מיום ט׳ בשבט התשע״א (14 בינואר 2011) עד יום ט׳ באדר א׳ התשע״א (13 בפברואר 2011)	1.337

מיום י׳ באדר א׳ התשע״א (14 בפברואר 2011) עד יום ז׳ באדר ב׳ התשע״א (13 במרס 2011)	1.528

מיום ח׳ באדר ב׳ התשע״א (14 במרס 2011) עד יום ט׳ בניסן התשע״א (13 באפריל 2011)	1.719

מיום י׳ בניסן התשע״א (14 באפריל 2011) עד יום ט׳ באייר התשע״א (13 במאי 2011)	1.910

מיום י׳ באייר התשע״א (14 במאי 2011) עד יום י״א בסיוון התשע״א (13 ביוני 2011)	2.101

מיום י״ב בסיוון התשע״א (14 ביוני 2011) עד יום י״א בתמוז התשע״א (13 ביולי 2011)	2.292

מיום י״ב בתמוז התשע״א (14 ביולי 2011) עד יום כ״ט בתמוז התשע״א (31 ביולי 2011)	2.483

{{ח:קטע3|תוספת 3א חלק ו|חלק ו׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|פסקה (7)(א) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 9(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

תוספת (סכום בשקלים חדשים)

חודש הפרישה	קצבת חודש ינואר 2011	קצבת חודש ינואר 2012	קצבת חודש ינואר 2013	קצבת חודש יולי 2013

ינואר 2009	20.80	0	0	0

פברואר 2009	41.54	0	0	0

מרס 2009	62.22	0	0	0

אפריל 2009	82.84	0	0	0

מאי 2009	103.40	0	0	0

יוני 2009	123.89	0	0	0

יולי 2009	144.33	0	0	0

אוגוסט 2009	164.71	0	0	0

ספטמבר 2009	185.02	0	0	0

אוקטובר 2009	205.28	0	0	0

נובמבר 2009	225.48	0	0	0

דצמבר 2009	245.61	0	0	0

ינואר 2010	265.69	0	0	0

פברואר 2010	285.71	0	0	0

מרס 2010	305.68	0	0	0

אפריל 2010	325.58	0	0	0

מאי 2010	345.43	0	0	0

יוני 2010	365.22	0	0	0

יולי 2010	384.95	0	0	0

אוגוסט 2010	388.44	16.18	0	0

ספטמבר 2010	387.88	36.36	0	0

אוקטובר 2010	387.32	56.48	0	0

נובמבר 2010	386.76	76.55	0	0

דצמבר 2010	386.21	96.55	0	0

ינואר 2011	0	102.15	0	0

פברואר 2011	0	121.49	0	0

מרס 2011	0	140.77	0	0

אפריל 2011	0	160.00	0	0

מאי 2011	0	179.17	0	0

יוני 2011	0	198.29	0	0

יולי 2011	0	217.35	0	0

אוגוסט 2011	0	236.36	0	0

ספטמבר 2011	0	255.32	0	0

אוקטובר 2011	0	266.29	7.93	0

נובמבר 2011	0	265.35	27.72	0

דצמבר 2011	0	264.41	47.46	0

ינואר 2012	0	0	30.61	0

פברואר 2012	0	0	49.30	0

מרס 2012	0	0	67.93	0

אפריל 2012	0	0	86.52	0

מאי 2012	0	0	101.12	3.93

יוני 2012	0	0	100.00	23.53

יולי 2012	0	0	98.75	43.07

אוגוסט 2012	0	0	97.50	62.55

ספטמבר 2012	0	0	96.25	81.97

אוקטובר 2012	0	0	95.01	101.33

נובמבר 2012	0	0	93.77	120.62

דצמבר 2012	0	0	92.54	139.86

מינואר 2013 עד יוני 2013	0	0	0	82.40

{{ח:קטע3|תוספת 3א חלק ז|חלק ז׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|פסקה (7)(ב) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 9(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שיעור העדכון (באחוזים)

חודש הפרישה	קצבת חודש ינואר 2011	קצבת חודש ינואר 2012

ינואר 2009	0.044	0

פברואר 2009	0.087	0

מרס 2009	0.131	0

אפריל 2009	0.175	0

מאי 2009	0.218	0

יוני 2009	0.262	0

יולי 2009	0.306	0

אוגוסט 2009	0.350	0

ספטמבר 2009	0.393	0

אוקטובר 2009	0.437	0

נובמבר 2009	0.481	0

דצמבר 2009	0.524	0

ינואר 2010	0.568	0

פברואר 2010	0.612	0

מרס 2010	0.655	0

אפריל 2010	0.699	0

מאי 2010	0.743	0

יוני 2010	0.786	0

יולי 2010	0.830	0

אוגוסט 2010	0.874	0

ספטמבר 2010	0.917	0

אוקטובר 2010	0.961	0

נובמבר 2010	1.005	0

דצמבר 2010	1.049	0

ינואר 2011	0	0.043

פברואר 2011	0	0.086

מרס 2011	0	0.129

אפריל 2011	0	0.172

מאי 2011	0	0.215

יוני 2011	0	0.258

יולי 2011	0	0.301

אוגוסט 2011	0	0.345

ספטמבר 2011	0	0.388

אוקטובר 2011	0	0.431

נובמבר 2011	0	0.474

דצמבר 2011	0	0.517

{{ח:קטע3|תוספת 3א חלק ח|חלק ח׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|פסקה (8) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 9(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

מי שערב פרישתו דורג בדירוג המינהלי בדרגה שאינה עולה על דרגה 17+ או בדירוג המח״ר, בדירוג המהנדסים או בדירוג ההנדסאים והטכנאים בדרגה שאינה עולה על דרגה 38+

שיעור העדכון (באחוזים)

חודש הפרישה	קצבת חודש אוגוסט 2010	קצבת חודש אוגוסט 2011

מינואר 2009 עד יולי 2010	{{מוקטן|מספר החודשים שחלפו מתחילת חודש ינואר 2009 עד תום החודש שבו חל מועד הפרישה, כשהוא מוכפל}} ב־0.3684	0

אוגוסט 2010	0	0.234

ספטמבר 2010	0	0.467

אוקטובר 2010	0	0.701

נובמבר 2010	0	0.935

דצמבר 2010	0	1.168

ינואר 2011	0	1.402

פברואר 2011	0	1.636

מרס 2011	0	1.869

אפריל 2011	0	2.103

מאי 2011	0	2.336

יוני 2011	0	2.570

יולי 2011	0	2.804

{{ח:סעיף*}}

מי שערב פרישתו דורג בדירוג המינהלי בדרגה 18 ומעלה או בדירוג המח״ר, בדירוג המהנדסים או בדירוג ההנדסאים והטכנאים בדרגה 39 ומעלה

שיעור העדכון (באחוזים)

חודש הפרישה	קצבת חודש אוגוסט 2010	קצבת חודש אוגוסט 2011

מינואר 2009 עד יולי 2010	{{מוקטן|מספר החודשים שחלפו מתחילת חודש ינואר 2009 עד תום החודש שבו חל מועד הפרישה, כשהוא מוכפל}} ב־0.2631	0

אוגוסט 2010	0	0.238

ספטמבר 2010	0	0.48

אוקטובר 2010	0	0.71

נובמבר 2010	0	0.95

דצמבר 2010	0	1.19

ינואר 2011	0	1.43

פברואר 2011	0	1.67

מרס 2011	0	1.90

אפריל 2011	0	2.14

מאי 2011	0	2.38

יוני 2011	0	2.62

יולי 2011	0	2.86

{{ח:קטע3|תוספת 3א חלק ט|חלק ט׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|פסקה (9) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 9(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

דרג מזכיר שני, מזכיר ראשון או יועץ

שיעור העדכון (באחוזים)

חודש הפרישה	קצבת חודש ינואר 2011	קצבת חודש ינואר 2012	קצבת חודש ינואר 2013

ינואר 2009	0.0749	0	0

פברואר 2009	0.1496	0	0

מרס 2009	0.2240	0	0

אפריל 2009	0.2982	0	0

מאי 2009	0.3722	0	0

יוני 2009	0.4460	0	0

יולי 2009	0.5196	0	0

אוגוסט 2009	0.5929	0	0

ספטמבר 2009	0.6661	0	0

אוקטובר 2009	0.7390	0	0

נובמבר 2009	0.8117	0	0

דצמבר 2009	0.8842	0	0

ינואר 2010	0.9565	0	0

פברואר 2010	1.0286	0	0

מרס 2010	1.1004	0	0

אפריל 2010	1.1721	0	0

מאי 2010	1.2435	0	0

יוני 2010	1.3148	0	0

יולי 2010	1.3858	0	0

אוגוסט 2010	1.4566	0	0

ספטמבר 2010	1.5273	0	0

אוקטובר 2010	1.5977	0	0

נובמבר 2010	1.6679	0	0

דצמבר 2010	1.7379	0	0

ינואר 2011	0	0.1264	0

פברואר 2011	0	0.2524	0

מרס 2011	0	0.3780	0

אפריל 2011	0	0.5033	0

מאי 2011	0	0.6282	0

יוני 2011	0	0.7528	0

יולי 2011	0	0.8771	0

אוגוסט 2011	0	1.0010	0

ספטמבר 2011	0	1.1245	0

אוקטובר 2011	0	1.2477	0

נובמבר 2011	0	1.3706	0

דצמבר 2011	0	1.4931	0

ינואר 2012	0	0	0.1224

פברואר 2012	0	0	0.2445

מרס 2012	0	0	0.3663

אפריל 2012	0	0	0.4877

מאי 2012	0	0	0.6088

יוני 2012	0	0	0.7296

יולי 2012	0	0	0.8499

אוגוסט 2012	0	0	0.9698

ספטמבר 2012	0	0	1.0894

אוקטובר 2012	0	0	1.2086

נובמבר 2012	0	0	1.3275

דצמבר 2012	0	0	1.4460

{{ח:סעיף*}}

דרג ציר־יועץ, ציר או שגריר

שיעור העדכון (באחוזים)

חודש הפרישה	קצבת חודש ינואר 2011	קצבת חודש ינואר 2012	קצבת חודש ינואר 2013

ינואר 2009	0.0599	0	0

פברואר 2009	0.1196	0	0

מרס 2009	0.1792	0	0

אפריל 2009	0.2386	0	0

מאי 2009	0.2978	0	0

יוני 2009	0.3568	0	0

יולי 2009	0.4157	0	0

אוגוסט 2009	0.4744	0	0

ספטמבר 2009	0.5329	0	0

אוקטובר 2009	0.5912	0	0

נובמבר 2009	0.6494	0	0

דצמבר 2009	0.7074	0	0

ינואר 2010	0.7652	0	0

פברואר 2010	0.8229	0	0

מרס 2010	0.8803	0	0

אפריל 2010	0.9377	0	0

מאי 2010	0.9948	0	0

יוני 2010	1.0518	0	0

יולי 2010	1.1087	0	0

אוגוסט 2010	1.1653	0	0

ספטמבר 2010	1.2218	0	0

אוקטובר 2010	1.2782	0	0

נובמבר 2010	1.3343	0	0

דצמבר 2010	1.3903	0	0

ינואר 2011	0	0.1585	0

פברואר 2011	0	0.2026	0

מרס 2011	0	0.3034	0

אפריל 2011	0	0.4040	0

מאי 2011	0	0.5043	0

יוני 2011	0	0.6043	0

יולי 2011	0	0.7040	0

אוגוסט 2011	0	0.8035	0

ספטמבר 2011	0	0.9027	0

אוקטובר 2011	0	1.0016	0

נובמבר 2011	0	1.1002	0

דצמבר 2011	0	1.1985	0

ינואר 2012	0	0	0.0986

פברואר 2012	0	0	0.1968

מרס 2012	0	0	0.2949

אפריל 2012	0	0	0.3926

מאי 2012	0	0	0.4901

יוני 2012	0	0	0.5873

יולי 2012	0	0	0.6842

אוגוסט 2012	0	0	0.7807

ספטמבר 2012	0	0	0.8770

אוקטובר 2012	0	0	0.9729

נובמבר 2012	0	0	1.0686

דצמבר 2012	0	0	1.1640

{{ח:קטע3|תוספת 3א חלק י|חלק י׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|פסקה (10) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 9(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 63א2|פסקה (1)(ב) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 63א2(ב)(2)}} {{ש}} {{ח:פנימי|סעיף 71א1|ופסקה (3) להגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 71א1(ג)}})}}|תיקון: תשע״ו־2}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שיעור העדכון (באחוזים)

חודש הפרישה	קצבת חודש ינואר 2010	קצבת חודש ינואר 2011	קצבת חודש ינואר 2012	קצבת חודש ינואר 2013

מינואר 2009 עד דצמבר 2009	{{מוקטן|מספר חודשי השירות שחלפו מתחילת חודש ינואר 2009 עד מועד הפרישה, כשהוא מוכפל}} ב־0.0511	0	0	0

מינואר 2010 עד דצמבר 2010	0	{{מוקטן|מספר חודשי השירות שחלפו מתחילת חודש ינואר 2010 עד מועד הפרישה, כשהוא מוכפל}} ב־0.3234	0	0

מינואר 2011 עד דצמבר 2011	0	0	{{מוקטן|מספר חודשי השירות שחלפו מתחילת חודש ינואר 2011 עד מועד הפרישה, כשהוא מוכפל}} ב־0.3185	0

מינואר 2012 עד דצמבר 2012	0	0	0	{{מוקטן|מספר חודשי השירות שחלפו מתחילת חודש ינואר 2012 עד מועד הפרישה, כשהוא מוכפל}} ב־0.2166

{{ח:ת}} לעניין {{ח:פנימי|תוספת 3א חלק י|חלק זה}}, בחישוב חודשי השירות יחול האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(1)}}.

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:קטע3|תוספת 4 חלק א|חלק א׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיפים 9א(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 63א3|63א3(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 71א2|ו־71א2(ב)}})}}|תיקון: תשע״ו־2}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

מועד פרישה	שיעור תוספת השחיקה באחוזים מקצבת הבסיס

בעד קצבת חודש יולי 2008 עד קצבת חודש מרס 2009	בעד קצבת חודש אפריל 2009 עד קצבת חודש מרס 2010	בעד קצבת חודש אפריל 2010 ואילך

עד יום ה׳ בטבת התשס״א (31 בדצמבר 2000)	5	9	12

מיום ו׳ בטבת התשס״א (1 בינואר 2001) עד יום ט״ז בטבת התשס״ב (31 בדצמבר 2001)	5	9	11

מיום י״ז בטבת התשס״ב (1 בינואר 2002) עד יום כ״ו בטבת התשס״ג (31 בדצמבר 2002)	5	9	10

מיום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003) עד יום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003)	5	9	9

מיום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004) עד יום י״ט בטבת התשס״ה (31 בדצמבר 2004)	5	8	8

מיום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) עד יום ל׳ בכסלו התשס״ו (31 בדצמבר 2005)	5	8	8

מיום א׳ בטבת התשס״ו (1 בינואר 2006) עד יום י׳ בטבת התשס״ז (31 בדצמבר 2006)	5	6	6

מיום י״א בטבת התשס״ז (1 בינואר 2007) עד יום כ״ב בטבת התשס״ח (31 בדצמבר 2007)	5	5	5

{{ח:קטע3|תוספת 4 חלק ב|חלק ב׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיפים 9א(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 63א3|63א3(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 71א2|ו־71א2(ג)}})}}|תיקון: תשע״ו־2}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

מועד הפרישה	שיעור הניכוי מהמדד לשנת 2008 בנקודות האחוז

עד יום ה׳ בטבת התשס״א (31 בדצמבר 2000)	0.6

מיום ו׳ בטבת התשס״א (1 בינואר 2001) עד יום ט״ז בטבת התשס״ב (31 בדצמבר 2001)	0.55

מיום י״ז בטבת התשס״ב (1 בינואר 2002) עד יום כ״ו בטבת התשס״ג (31 בדצמבר 2002)	0.5

מיום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003) עד יום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003)	0.45

מיום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004) עד יום י״ט בטבת התשס״ה (31 בדצמבר 2004)	0.4

מיום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) עד יום ל׳ בכסלו התשס״ו (31 בדצמבר 2005)	0.35

מיום א׳ בטבת התשס״ו (1 בינואר 2006) עד יום י׳ בטבת התשס״ז (31 בדצמבר 2006)	0.3

מיום י״א בטבת התשס״ז (1 בינואר 2007) עד יום כ״ב בטבת התשס״ח (31 בדצמבר 2007)	0.25

{{ח:קטע3|תוספת 4 חלק ג|חלק ג׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א(ד)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

לגבי דירוג מהמפורטים ברשימת הדירוגים הבסיסית

מועד פרישה	שיעור תוספת בשל הסכמי שכר באחוזים בעד קצבת חודש דצמבר 2009 ואילך

עד יום י״ג בכסלו התש״ע (30 בנובמבר 2009)	5

{{ח:קטע3|תוספת 4 חלק ד|חלק ד׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א(ד)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

לגבי דירוג עובדי הוראה

מועד פרישה	שיעור תוספת בשל הסכמי שכר באחוזים בעד קצבת חודש דצמבר 2009 ואילך

עד יום י״ג בכסלו התש״ע (30 בנובמבר 2009)	1.95

{{ח:קטע3|תוספת 4 חלק ה|חלק ה׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א(ד)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

לגבי דירוג הרופאים

| מועד פרישה	שיעור תוספת בשל הסכמי שכר באחוזים

בעד קצבת חודש ינואר 2010 עד קצבת חודש מאי 2010	בעד קצבת חודש יוני 2010 עד קצבת חודש דצמבר 2010	בעד קצבת חודש ינואר 2011 ואילך

עד יום י״ד בטבת התש״ע (31 בדצמבר 2009)	3.964	7.927	11.891

מיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) עד יום י״ח בסיוון התש״ע (31 במאי 2010)	0	3.813	7.625

מיום י״ט בסיוון התש״ע (1 ביוני 2010) עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010)	0	0	3.672

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית|תיקון: תשע״א}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 63יד|סעיפים 63יד(ז)}} {{ח:פנימי|סעיף 63יז|ו־63יז}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

מועד תחילת שירות ברשות	שיעור העדכון (באחוזים)

בחודש ינואר 2012	בחודש ינואר 2013	בחודש יולי 2013

מיום א׳ באב התשע״א (1 באוגוסט 2011) עד יום א׳ באלול התשע״א (31 באוגוסט 2011)	1.7115	0.7326	0

מיום ב׳ באלול התשע״א (1 בספטמבר 2011) עד יום ב׳ בתשרי התשע״ב (30 בספטמבר 2011)	1.7115	0.8757	0

מיום ג׳ בתשרי התשע״ב (1 באוקטובר 2011) עד יום ג׳ בחשוון התשע״ב (31 באוקטובר 2011)	1.7115	0.0188	0

מיום ד׳ בחשוון התשע״ב (1 בנובמבר 2011) עד יום ד׳ בכסלו התשע״ב (30 בנובמבר 2011)	1.7115	0.1619	0

מיום ה׳ בכסלו התשע״ב (1 בדצמבר 2011) עד יום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012)	1.7115	1.3049	0

מיום ז׳ בטבת התשע״ב (2 בינואר 2012) עד יום ז׳ בשבט התשע״ב (31 בינואר 2012)	0	1.4480	0

מיום ח׳ בשבט התשע״ב (1 בפברואר 2012) עד יום ו׳ באדר התשע״ב (29 בפברואר 2012)	0	1.5911	0

מיום ז׳ באדר התשע״ב (1 במרס 2012) עד יום ח׳ בניסן התשע״ב (31 במרס 2012)	0	1.7342	0

מיום ט׳ בניסן התשע״ב (1 באפריל 2012) עד יום ח׳ באייר התשע״ב (30 באפריל 2012)	0	1.8773	0

מיום ט׳ באייר התשע״ב (1 במאי 2012) עד יום י׳ בסיוון התשע״ב (31 במאי 2012)	0	2.0204	0

מיום י״א בסיוון התשע״ב (1 ביוני 2012) עד יום י׳ בתמוז התשע״ב (30 ביוני 2012)	0	2.1635	0

מיום י״א בתמוז התשע״ב (1 ביולי 2012) עד יום י״ב באב התשע״ב (31 ביולי 2012)	0	2.1635	0.157

מיום י״ג באב התשע״ב (1 באוגוסט 2012) עד יום י״ג באלול התשע״ב (31 באוגוסט 2012)	0	2.1635	0.314

מיום י״ד באלול התשע״ג (1 בספטמבר 2012) עד יום י״ד בתשרי התשע״ג (30 בספטמבר 2012)	0	2.1635	0.471

מיום ט״ו בתשרי התשע״ג (1 באוקטובר 2012) עד יום ט״ו בחשוון התשע״ג (31 באוקטובר 2012)	0	2.1635	0.627

מיום ט״ז בחשוון התשע״ג (1 בנובמבר 2012) עד יום ט״ז בכסלו התשע״ג (30 בנובמבר 2011)	0	2.1635	0.784

מיום י״ז בכסלו התשע״ג (1 בדצמבר 2012) עד יום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013)	0	2.1635	0.941

מיום כ׳ בטבת התשע״ג (2 בינואר 2013) עד יום כ״ג בתמוז התשע״ג (1 ביולי 2013)	0	0	0.941

{{ח:קטע2|תוספת 6|תוספת שישית|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 105|ו־105(ג3)}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 6 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} הדירוג המינהלי;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} הדירוג האחיד;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} דירוג טכנאי הרנטגן;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} דירוג המח״ר, לרבות פסיכולוגים ולרבות עובדי ביקורת;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} דירוג המהנדסים;

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 6}}
{{ח:ת}} דירוג ההנדסאים והטכנאים;

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 7}}
{{ח:ת}} דירוג הפיזיותרפיסטים;

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 8}}
{{ח:ת}} דירוג המשפטנים (לרבות סניגורים ציבוריים ולמעט מי שמשכורתו הקובעת חושבה לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית);

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 9}}
{{ח:ת}} דירוג העיתונאים בשירות הציבורי;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 10}}
{{ח:ת}} דירוג עובדי המעבדה, הביוכימאים והמיקרוביולוגים;

{{ח:סעיף*|(11)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 11}}
{{ח:ת}} דירוג הרוקחים;

{{ח:סעיף*|(12)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 12}}
{{ח:ת}} דירוג האחים והאחיות;

{{ח:סעיף*|(13)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 13}}
{{ח:ת}} דירוג הפארה־רפואיים (לרבות קלינאי תקשורת וטכנולוגים רפואיים);

{{ח:סעיף*|(14)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 14}}
{{ח:ת}} דירוג המרפאים בעיסוק;

{{ח:סעיף*|(15)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 15}}
{{ח:ת}} דירוג המפקחים הימיים;

{{ח:סעיף*|(16)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 16}}
{{ח:ת}} דירוג המקצ״ט;

{{ח:סעיף*|(17)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 17}}
{{ח:ת}} דירוג קלדניות שופטים;

{{ח:סעיף*|(18)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 18}}
{{ח:ת}} דירוג מעברי הגבול;

{{ח:סעיף*|(19)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 19}}
{{ח:ת}} דירוג רשות מקרקעי ישראל;

{{ח:סעיף*|(20)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 20}}
{{ח:ת}} דירוג הכבאים;

{{ח:סעיף*|(21)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 21}}
{{ח:ת}} דירוג העובדים הסוציאליים;

{{ח:סעיף*|(22)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 22}}
{{ח:ת}} דירוג שירות החוץ;

{{ח:סעיף*|(23)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 23}}
{{ח:ת}} דירוג הפרקליטים (למעט מי שמשכורתו הקובעת חושבה לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית);

{{ח:סעיף*|(24)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 24}}
{{ח:ת}} דירוג ביקורת המדינה;

{{ח:סעיף*|(25)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 25}}
{{ח:ת}} דירוג המח״ר המועדף;

{{ח:סעיף*|(26)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 26}}
{{ח:ת}} דירוג הקצינים הטכניים;

{{ח:סעיף*|(27)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 27}}
{{ח:ת}} דירוג משטרתי מיוחד;

{{ח:סעיף*|(28)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 28}}
{{ח:ת}} דירוג שירות בתי הסוהר מיוחד;

{{ח:סעיף*|(29)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 29}}
{{ח:ת}} דירוג מחקר ופיתוח משטרתי;

{{ח:סעיף*|(30)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 30}}
{{ח:ת}} דירוג נוסף שיקבע שר האוצר, בהסכמת ראש הממשלה, שאינו טעון פרסום ברשומות או פרסום פומבי אחר;

{{ח:סעיף*|(31)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 31}}
{{ח:ת}} דירוג נוסף שיקבע שר האוצר, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, ובלבד שחל לגביו הסכם קיבוצי ארצי או הסכם קיבוצי ארצי נוסף.

{{ח:קטע3|תוספת 6 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 6 חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} דירוג 80 במועצה להשכלה גבוהה.

{{ח:קטע3|תוספת 6 חלק ג|חלק ג׳}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 6 חלק ג פרט 1}}
{{ח:ת}} דירוג העיתונאים ברשות השידור;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 6 חלק ג פרט 2}}
{{ח:ת}} דירוג עיתונות הפקה ברשות השידור;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 6 חלק ג פרט 3}}
{{ח:ת}} דירוג משולב ברשות השידור.

{{ח:חתימות|נקבע בועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת ביום ב׳ בניסן תש״ל (8 באפריל 1970).}}
* '''שלמה הלל'''
שר המשטרה
ממלא מקום שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]