חוק לעידוד השקעות הון

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לעידוד השקעות הון, תשי״ט–1959}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000780}} '''{{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון 1950|חוק קודם}}:''' {{ח:תיבה|ס״ח תש״י, 129|חוק לעידוד השקעות הון|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209097.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״א, 70|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209095.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ב, 118|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_209094.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ו, 108|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_209093.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ט, 246|חוק לעידוד השקעות הון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209092.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 19|תיקון מס׳ 2 לחוק לעידוד השקעות הון, תשי״ט–1959|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209089.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 38|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209096.pdf}}. '''חוק חדש:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ט, 234|חוק לעידוד השקעות הון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209092.pdf}}, {{ח:תיבה|X|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_ec_517973.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 78|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_209091.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 14|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209089.pdf}}, {{ח:תיבה|XII|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_ec_517759.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 39|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209090.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 62|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_209088.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 36|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_209087.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 242|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_209086.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ל, 62|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_ec_317394.pdf}}, {{ח:תיבה|152|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209085.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 30|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209084.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 16|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209083.pdf}}, {{ח:תיבה|108|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209080.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 83|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209079.pdf}}, {{ח:תיבה|150|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209078.pdf}}, {{ח:תיבה|166|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209077.pdf}}, {{ח:תיבה|XVI|ת״ט}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 284|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209076.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 3|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317786.pdf}}, {{ח:תיבה|203|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209075.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 44|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209074.pdf}}, {{ח:תיבה|46|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_ec_317395.pdf}}, {{ח:תיבה|168|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211749.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 92|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_ec_317805.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 103|תיקון מס׳ 18|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209073.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 160|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209071.pdf}}, {{ח:תיבה|307|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209070.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 190|חוק למימון מבצע שלום הגליל|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210189.pdf}}, {{ח:תיבה|262|תיקון מס׳ 54 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_208793.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 109|תיקון מס׳ 23|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210146.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 77|תיקון מס׳ 24|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210407.pdf}}, {{ח:תיבה|200|תיקון מס׳ 25|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210437.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 133|תיקון מס׳ 26|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210481.pdf}}, {{ח:תיבה|136|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210484.pdf}}, {{ח:תיבה|140|תיקון מס׳ 28|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210480.pdf}}, {{ח:תיבה|170|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317826.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 6|תיקון מס׳ 71 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210522.pdf}}, {{ח:תיבה|92|תיקון מס׳ 72 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210568.pdf}}, {{ח:תיבה|116|תיקון מס׳ 30|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210535.pdf}}, {{ח:תיבה|140|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317396.pdf}}, {{ח:תיבה|142|תיקון מס׳ 33|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210589.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 172|תיקון מס׳ 34|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 2|תיקון מס׳ 35|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210699.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 23|תיקון מס׳ 36|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210774.pdf}}, {{ח:תיבה|37|תיקון מס׳ 80 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210777.pdf}}, {{ח:תיבה|138|תיקון מס׳ 82 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210813.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 4|תיקון מס׳ 39|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210842.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 103|חוק מס הכנסה (תיקוני חקיקה והוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210921.pdf}}, {{ח:תיבה|112|חוק ניירות ערך (דחיית הוראות)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210925.pdf}}, {{ח:תיבה|155|תיקון מס׳ 4 לחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210850.pdf}}, {{ח:תיבה|187|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_ec_317837.pdf}}, {{ח:תיבה|252|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_ec_317838.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 20, 20|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_203792.pdf}}, {{ח:תיבה|212|תיקון מס׳ 94 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211746.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 45, 51, 51|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211692.pdf}}, {{ח:תיבה|103|תיקון מס׳ 39 (תיקון מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211045.pdf}}, {{ח:תיבה|365|תיקון מס׳ 39 (תיקון מס׳ 4)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211062.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 102, 102|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211090.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 378|תיקון מס׳ 39 (תיקון מס׳ 6)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211358.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 16, 16|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 1997)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211373.pdf}}, {{ח:תיבה|73|תיקון מס׳ 48|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211381.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 81|חוק להגברת הצמיחה והתעסוקה ולהשגת יעדי התקציב לשנת הכספים 1998 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211461.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 38|תיקון מס׳ 50|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211584.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 142|תיקון מס׳ 51|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300329.pdf}}, {{ח:תיבה|239|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300364.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 170, 173|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300554.pdf}}, {{ח:תיבה|240|תיקון מס׳ 50 והוראת שעה לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300623.pdf}}, {{ח:תיבה|491|תיקון מס׳ 55|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300528.pdf}}, {{ח:תיבה|577, 578|תיקון מס׳ 132 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300605.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 496|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו־2004)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299931.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 44|תיקון מס׳ 58|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299762.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 51|תיקון מס׳ 59|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299911.pdf}}, {{ח:תיבה|397|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf}}, {{ח:תיבה|452|תיקון מס׳ 55 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299668.pdf}}, {{ח:תיבה|808|תיקון מס׳ 147 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299994.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 246|חוק התניית מענקים ממשלתיים למפעלי תעשייה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301005.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 121|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300816.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 85, 86|תיקון מס׳ 65|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300900.pdf}}, {{ח:תיבה|206|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 279|תיקון מס׳ 67|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301050.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 165|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301268.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 12|תיקון מס׳ 69 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301507.pdf}}, {{ח:תיבה|103|תיקון מס׳ 70|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301512.pdf}}, {{ח:תיבה|170, 171|חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו־2014)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301574.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 232|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316719.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 261, 271|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 57|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611567.pdf}}, {{ח:תיבה|242|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}, {{ח:תיבה|991|תיקון מס׳ 8 לחוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_644553.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 154|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}.

''צווים שונים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 923|הקטנת השיעור המיועד להשכרה בהגדרה ”בנין להשכרה“|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3964.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 898|הארכת התקופה לאישור תכנית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6333.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 226|הארכת התקופה לאישור תכנית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6353.pdf}}. ''תיקון התוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 1130|תיקון התוספת השנייה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7245.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 126|תיקון התוספת השנייה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7567.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 978|תיקון התוספת השנייה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7949.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 3268|שינוי התוספת השנייה לחוק והוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9416.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1568|שינוי התוספת השנייה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11119.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: מבוא}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: הרשות}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני 1: מינהלת השקעות בתיירות}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: אישורים ועררים}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: דחיית תשלום אגרות ומס בולים {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: פטור ממסי רכש {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק ששי: מענק}}

{{ח:פנימי|פרק 7|פרק שביעי: הטבות במס הכנסה}}

{{ח:פנימי|פרק 7 סימן א|סימן א׳: הטבות במס בשל מפעל מאושר שהוא מפעל תיירותי}}

{{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|סימן ב׳: הטבות במס בשל מפעל מוטב}}

{{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב1|סימן ב{{ח:הערה|׳}}1: הטבות במס בשל מפעל מועדף}}

{{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב2|סימן ב{{ח:הערה|׳}}2: הטבות במס חברות בשל מפעל מועדף מיוחד}}

{{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב3|סימן ב׳3: הטבות במס בשל מפעל טכנולוגי מועדף}}

{{ח:פנימי|פרק 7 סימן ג|סימן ג׳: חברה תושבת חוץ}}

{{ח:פנימי|פרק 7 סימן ד|סימן ד׳: מס חברות על הכנסה צבורה נבחרת – הוראת שעה לעניין הכנסה שנצברה עד תום שנת 2011}}

{{ח:פנימי|פרק 7 סימן ה|סימן ה׳: מס חברות על הכנסה צבורה נבחרת – הוראת שעה לעניין הכנסה שנצברה עד תום שנת 2020}}

{{ח:פנימי|פרק 7-1|פרק שביעי 1: הטבות במס לגבי בנינים להשכרה ובניינים לשכירות מוסדית}}

{{ח:פנימי|פרק 7-2|פרק שביעי 2: הטבות במס לחברות למסחר בינלאומי ולבעלי מניותיהן {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 7-3|פרק שביעי 3: הטבות במס לחברה תעשייתית בהשקעת חוץ {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני: פטור ממס עזבון {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 8-2|פרק שמיני 2: הטבות במס מעסיקים {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 9|פרק תשיעי: העברת הון {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 10|פרק עשירי: הוראות כלליות בדבר תחוּלת ההטבות}}

{{ח:פנימי|פרק 11|פרק אחד־עשר: הוראות כלליות בדבר מינויים וסמכויות}}

{{ח:פנימי|פרק 12|פרק שנים־עשר: הוראות מעבר {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 13|פרק שלושה־עשר: תחולת הפרק הששי}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|חלק א׳: תחומי אזור פיתוח א׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳: תחומי אזור פיתוח ב׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק ג׳: הוראות מעבר}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: מבוא}}

{{ח:סעיף|1|מטרה|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} מטרת חוק זה היא עידוד השקעות הון ויוזמה כלכלית, באופן שבו תינתן עדיפות לחדשנות ולפעילות באזורי פיתוח, לשם –
{{ח:תת|(1)}} פיתוח כושר הייצור של משק המדינה;
{{ח:תת|(2)}} שיפור יכולתו של המגזר העסקי להתמודד בתנאי תחרות בשווקים בין־לאומיים;
{{ח:תת|(3)}} יצירת תשתית למקומות עבודה חדשים ובני־קיימא.

{{ח:סעיף|1א|הגדרות|תיקון: תשס״ט־3, תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה בבעלות ממשלתית מלאה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות הממשלתיות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק לעידוד מחקר ופיתוח“ – {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה|חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה, התשמ״ד–1984}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מיסוי מקרקעין“ – {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מס ערך מוסף“ – {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצת מרכז ההשקעות“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מינהלת השקעות בתיירות“ – מינהלת השקעות בתיירות שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 16א|סעיף 16א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מינהלת הרשות“ – מינהלת הרשות שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל מינהלת השקעות בתיירות“ – מי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 16ב|סעיף 16ב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל הרשות“ – מי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל תיירותי“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 40א|בסעיף 40א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המינהלה“ – מינהלת הרשות או מינהלת השקעות בתיירות, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל הרשות או מנהל מינהלת השקעות בתיירות, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת השותפויות“ – {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|פקודת השותפויות [נוסח חדש], התשל״ה–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה שהוקמה {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית“ – הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית שהוקמה {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק לעידוד מחקר ופיתוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השרים“ –
{{ח:תתת|(1)}} בכל עניין לפי חוק זה, למעט בעניין הנוגע למפעל תיירותי, ולעניין {{ח:פנימי|סעיף 18א|סעיפים 18א(ד)(3)(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 74|ו־74(ה)}}, אף בנוגע למפעל תיירותי – שר האוצר יחד עם שר התעשייה המסחר והתעסוקה;
{{ח:תתת|(2)}} בכל עניין לפי חוק זה הנוגע למפעל תיירותי, למעט לעניין {{ח:פנימי|סעיף 18א|סעיפים 18א(ד)(3)(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 74|ו־74(ה)}} – שר האוצר יחד עם שר התיירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב חוץ“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודה}}, למעט חבר בני אדם שהתקיים בו האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 68א|בסעיף 68א לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|אמצעי הגשמה|תיקון: תשל״ח־3, תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2}}
{{ח:ת}} לשם הגשמתה של מטרת חוק זה יוענקו המענקים, הפטורים, ההנחות, ההקלות וההיתרים האמורים בו (להלן – הטבות), שיינתנו אם דרך כלל ואם על יסוד תכנית, הכל כפי שיפורט בפרקים הבאים.

{{ח:סעיף|3|תכנית|תיקון: תשכ״ח, תשל״ו, תשל״ח־3, תשע״א, תשפ״ב־2}}
{{ח:ת}} תכנית לענין חוק זה היא תכנית לאחד או לאחדים מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הקמתו או הרחבתו של מפעל או של חלק ממנו;
{{ח:תת|(2)}} הקמתו, הרחבתו או רכישתו של נכס שהוא בנין להשכרה או בניין לשכירות מוסדית כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 53א|בסעיף 53א}};
{{ח:תת|(3)}} השקעה של מפעל תעשייתי שמגשימה את מטרות החוק, לפי מסלולים שקבעו השרים לפי {{ח:פנימי|סעיף 18ג|סעיף 18ג}};
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|4|ביצוע|תיקון: תשל״ו, תשס״ט־3}}
{{ח:ת}} השרים הם הממונים על ביצוע חוק זה, והם יקבעו כללים מנחים להגשמת מטרתו; הכלליים יפורסמו ברבים.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: הרשות|תיקון: תשע״ז}}

{{ח:סעיף|5|הקמת הרשות|תיקון: תשס״ט־3, תשע״ז}}
{{ח:ת}} מוקמת בזה הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה, אשר תפעל להגשמתה של מטרת חוק זה, למעט בכל עניין הנוגע למפעלים תיירותיים.

{{ח:סעיף|6|רשויות הרשות|תיקון: תשס״ט־3, תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:ת}} ואלה רשויות הרשות:
{{ח:תת|(1)}} מנהל הרשות;
{{ח:תת|(2)}} מינהלת הרשות;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|7|מינוי מנהל הרשות|תיקון: תשס״ט־3, תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:ת}} הממשלה תמנה את מנהל הרשות והוא יהיה בתוקף תפקידו חבר מינהלת הרשות והיושב ראש שלה.

{{ח:סעיף|8|תפקידי מנהל הרשות|תיקון: תשס״ט־3, תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הרשות ממונה על ביצוע החלטות מינהלת הרשות, יפעל בשמה וימלא כל תפקיד אחר המוטל עליו על פי כל חיקוק.
{{ח:תת|(ב)}} כל שיש להגישו למינהלת הרשות או לשרים יוגש באמצעות מנהל הרשות וכל הודעה מטעמם תימסר על ידיו.

{{ח:סעיף|9|מינהלת הרשות|תיקון: תשכ״ט, תשל״ו, תשמ״א, תשמ״ו, תש״ן, תשס״ט־3, תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מינהלת הרשות תכלול בנוסף למנהל הרשות את החברים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} נציג רשות המסים, שימנה שר האוצר;
{{ח:תתת|(2)}} נציג אגף התקציבים במשרד האוצר, שימנה שר האוצר;
{{ח:תתת|(3)}} נציג משרד התעשיה והמסחר, שימנה שר התעשיה והמסחר;
{{ח:תתת|(4)}} נציג משרד החקלאות, שימנה שר החקלאות;
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(6)}} נציג משרד ראש הממשלה שימנה ראש הממשלה;
{{ח:תתת|(7)}} נציג ציבור בעל ניסיון או השכלה מתאימים, שימנה שר התעשייה המסחר והתעסוקה, מבין מי שארגונים שעניינם התעשייה בישראל המליצו עליהם;
{{ח:תת}} והממשלה רשאית למנות נציג ציבור להיות חבר נוסף במינהלת הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} היו הדעות במינהלת הרשות שקולות, תכריע דעתו של מנהל הרשות.
{{ח:תת|(ג)}} לא ימונה ולא יכהן נציג ציבור כחבר המינהלה מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר המינהלה לבין עניין אישי שלו או תפקיד אחר שלו.
{{ח:תת|(ד)}} חבר המינהלה יודיע ליושב הראש המינהלה אם נושא הנדון בישיבת המינהלה עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין כהונתו לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו, ויימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבה כאמור; הוראה זו לא תחול לגבי חבר המינהלה שהוא עובד המדינה בשל כך בלבד שתפקידו בשירות המדינה קשור לנושא הנדון בישיבה.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עניין אישי“ – לרבות עניין אישי של קרובו של חבר המינהלה או של גוף שחבר המינהלה או קרובו הם בעלי עניין בו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – בן זוג, הורה, הורי הורה, אח, צאצא, צאצא של בן זוג ובני זוגם של כל אחד מאלה, או אדם אחר הסמוך על שולחנו, וכן שותפו, מעבידו או עובדו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל עניין“ – מנהל, עובד אחראי או מי שיש לו חלק העולה על 5% בהון או ברווחים של גוף כאמור.

{{ח:סעיף|9א|חברים בלתי קבועים במינהלת הרשות|תיקון: תשל״ו, תשס״ט־3, תשע״ז}}
{{ח:ת}} לענין מתן אישור לתכנית שנושאה הוא בתחום טיפולו של משרד ממשלתי שאינו מיוצג במינהלת הרשות, יהיה חבר נוסף במינהלה נציג אותו משרד, שמינה אותו השר האחראי על המשרד.

{{ח:סעיף|10|תפקידי מינהלת הרשות|תיקון: תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה־2, תשס״ט־3, תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:ת}} אלה תפקידי מינהלת הרשות, למעט בעניינים הנוגעים למפעלים תיירותיים:
{{ח:תת|(1)}} ליזום ולארגן פעולות למען עידוד השקעות הון בישראל;
{{ח:תת|(2)}} ליתן אישור לתכניות (להלן – אישור);
{{ח:תת|(3)}} לקיים את הקשר בין המשקיעים ובין משרדי ממשלה ורשויות אחרות הנוגעות בדבר, לתת ידיעות בעניני השקעות הון בישראל ולהפיצן, ולסייע למשקיעים בהגשמת תכניותיהם;
{{ח:תת|(4)}} להמליץ לפני כל רשות המוסמכת לכך שתעניק במסגרת החיקוקים שבתחום סמכותה או שהיא ממונה על ביצועם, פטור, הנחה, הקלה או רשיון למפעל, לנכס, להשקעה, או להלוואה העשויים לסייע להשגתה של מטרת חוק זה;
{{ח:תת|(5)}} להציע לשרים מסלולי תמיכה וכללים להפעלתם, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18ג|סעיף 18ג}};
{{ח:תת|(6)}} לייעץ לממשלה בכל דבר הנוגע להגשמתה של מטרת חוק זה, בעניינים הנוגעים לתעשייה, ובמיוחד בדבר קווי היסוד לעידוד השקעות הון, דרכים לביצועם ותחיקה לעידוד השקעות הון.

{{ח:סעיף|11|סדרי פעולת מינהלת הרשות|תיקון: תשס״ט־3, תשע״ז}}
{{ח:ת}} מינהלת הרשות תקבע את סדרי דיוניה ועבודתה, במידה שלא נקבעו בתקנות.

{{ח:סעיף|12||תיקון: תשס״ט־3, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|13||תיקון: תשס״ט־3, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|14||תיקון: תשס״ט־3, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|15|תשלומים לנציג ציבור במינהלת הרשות|תיקון: תשס״ט־3, תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:ת}} חבר מינהלת הרשות מקרב הציבור זכאי לקבל מאוצר המדינה את הוצאותיו שהוציא עקב השתתפותו בישיבות מינהלת הרשות, לרבות הפסד שכר עבודה.

{{ח:סעיף|16|סודיות|תיקון: תשס״ט־3, תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:ת}} אין לגלות מדיוניה של מינהלת הרשות, או כל חומר שנמסר לה, אלא על ידי מנהל הרשות או הממשלה או בהסכמתם.

{{ח:קטע2|פרק 2-1|פרק שני 1: מינהלת השקעות בתיירות|תיקון: תשס״ט־3}}

{{ח:סעיף|16א|הקמת מינהלת השקעות בתיירות|תיקון: תשס״ט־3}}
{{ח:ת}} מוקמת בזה מינהלת השקעות בתיירות, אשר תפעל להגשמתה של מטרת חוק זה בעניינים הנוגעים למפעלים תיירותיים.

{{ח:סעיף|16ב|מינוי מנהל מינהלת השקעות בתיירות|תיקון: תשס״ט־3}}
{{ח:ת}} השרים ימנו מנהל למינהלת השקעות בתיירות, והוא יהיה בתוקף תפקידו חבר מינהלת השקעות בתיירות ויושב הראש שלה.

{{ח:סעיף|16ג|תפקידי מנהל מינהלת השקעות בתיירות|תיקון: תשס״ט־3}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל מינהלת השקעות בתיירות יהיה ממונה על ביצוע החלטות מינהלת השקעות בתיירות, יפעל בשמה וימלא כל תפקיד אחר המוטל עליו על פי כל חיקוק.
{{ח:תת|(ב)}} כל שיש להגישו למינהלת השקעות בתיירות או לשרים יוגש באמצעות מנהל מינהלת השקעות בתיירות וכל הודעה מטעמם תימסר על ידו.

{{ח:סעיף|16ד|הרכב מינהלת השקעות בתיירות|תיקון: תשס״ט־3}}
{{ח:תת|(א)}} מינהלת השקעות בתיירות תכלול, נוסף על מנהל מינהלת השקעות בתיירות, את החברים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} שני נציגי משרד האוצר, שימנה שר האוצר;
{{ח:תתת|(2)}} שני נציגי משרד התיירות, שימנה שר התיירות.
{{ח:תת|(ב)}} השרים רשאים למנות נציג ציבור להיות חבר נוסף במינהלת השקעות בתיירות.

{{ח:סעיף|16ה|תפקידי מינהלת השקעות בתיירות|תיקון: תשס״ט־3, תשע״א}}
{{ח:ת}} תפקידי מינהלת השקעות בתיירות, בעניינים הנוגעים למפעלים תיירותיים, יהיו –
{{ח:תת|(1)}} התפקידים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(1) עד (4)}};
{{ח:תת|(2)}} לייעץ לממשלה בכל דבר הנוגע להגשמתה של מטרת חוק זה, ובמיוחד בדבר קווי היסוד לעידוד השקעות הון, דרכים לביצועם ותחיקה לעידוד השקעות הון.

{{ח:סעיף|16ו|החלת הוראות {{ח:פנימי|פרק 2|מפרק שני}}|תיקון: תשס״ט־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|15}} {{ח:פנימי|סעיף 16|ו־16}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין מינהלת השקעות בתיירות וחבריה.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: אישורים ועררים}}

{{ח:סעיף|17|בקשה לאישור}}
{{ח:ת}} המבקש אישור, יגיש למינהלה תכנית המכילה תיאור מפורט של הפעולה שיש בדעתו לבצע, וכן ימסור כל פרט ומסמך נוסף הדרושים לשם בחינתה של התכנית.

{{ח:סעיף|18|אישור תכנית|תיקון: תשל״ו, תשמ״א, תשמ״ד, תשמ״ו, תשמ״ו־3, תשנ״א, תשנ״ג, תשנ״ד־2, תשנ״ה, תשנ״ח, תשס״ב־2, תשס״ג, תשס״ד, ק״ת תשס״ד, ק״ת תשס״ה, תשס״ה, תשס״ה־2, תשס״ח, תשס״ט, תשס״ט־3, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} המינהלה רשאית, לפי שיקול דעתה, במסגרת התקציב שאושר לכך בחוק התקציב לאותה שנת תקציב, לאשר תכנית או חלק ממנה שהוגשה באותה שנת תקציב או בשנת התקציב שלפניה, אם ראתה שביצועה עשוי לסייע לה להגשמתה של מטרת חוק זה, ושרצוי לעודד הגשמתה על ידי מתן אישור;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} תכנית או חלק ממנה שאושרה לפי סעיף קטן זה תהיה לתכנית מאושרת.
{{ח:תת|(ב)}} לא אישרה המינהלה את התכנית שהוגשה לה או חלק ממנה, תודיע למבקש את נימוקיה בכתב.

{{ח:סעיף|18א|אישור תכנית למפעל תעשייתי ולמיתקן תיירותי ללינה|תיקון: תשס״ה־2, תשס״ט־3, תשע״א, תשע״ג־2, תשע״ז, תשפ״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – יהודה, השומרון וחבל עזה, למעט השטחים הכלולים בתחום השיפוט הטריטוריאלי של הרשות הפלסטינית על פי הסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו, שנחתם בקהיר בין ישראל לבין ארגון השחרור הפלסטיני, ביום כ״ג באייר התשנ״ד (4 במאי 1994);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ביוטכנולוגיה“ – מחקר טכנולוגי המבוסס על תהליכים ביולוגיים הכרוכים בהנדסה גנטית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בית מלון“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ידע“ – ידע שפותח בישראל על ידי המפעל ושנרשם בשלו פטנט, או שהרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית קבעה שהידע כשיר להיות נושא תכנית מחקר ופיתוח;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזור“, ”מחזור הבסיס“, ”שנה קובעת“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 74|בסעיף 74}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזור בסיס בשוק מסוים“ – כל אחד מאלה לפי הענין:
{{ח:תתתת|(1)}} המחזור הממוצע של מכירות המפעל בשוק מסוים בשלוש שנות המס שקדמו לשנה הקובעת;
{{ח:תתתת|(2)}} נעשתה ההשקעה המזערית המזכה בתקופה של שנתיים – המחזור הממוצע בשנתיים שקדמו לשנה הקובעת, ובלבד שאם היה ההפרש שבין המחזור בשנה שקדמה לשנה הקובעת לבין המחזור בשנה שקדמה לה גבוה מ־12.5% – המחזור הגבוה מבין המחזורים בשנתיים שקדמו לשנה הקובעת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן תיירותי ללינה“ – מבנה הכולל 11 חדרים או יותר, המספק, בתמורה, שירותי לינה לאורחים עוברים ושבים ולפרקי זמן קצובים, וכן שירותים נלווים ובכלל זה שירותי הסעדה, בילוי ופנאי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפעל מועדף“, ”מפעל תעשייתי“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ננוטכנולוגיה“ – מחקר טכנולוגי העוסק בבניית חומרים חדשים באמצעות הרכבת יחידות בתחום הננומטרי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ראש המינהל למחקר ופיתוח תעשייתי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שוק“ – מדינה או טריטוריית מכס נפרדת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תושב חוץ“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכנית מחקר ופיתוח“ – תכנית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק לעידוד מחקר ופיתוח}}, ובלבד שהיא לגבי מסלול הטבות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה#סעיף 8א|בסעיף 8א(7) לחוק האמור}} שהמדען הראשי לחדשנות במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה ומנהל רשות המסים אישרו לעניין סעיף זה, או לגבי מסלול חוק המו״פ כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} המינהלה לא תאשר תכנית או חלק ממנה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}, לגבי מפעל תעשייתי ולגבי מיתקן תיירותי ללינה, אלא אם כן שוכנעה כי המפעל התעשייתי או המיתקן התיירותי ללינה יתרום לעצמאות הכלכלית של משק המדינה, וכי הוא מפעל בר־תחרות התורם לתוצר המקומי הגולמי; לענין זה, יראו מפעל תעשייתי או מיתקן תיירותי ללינה כמפעל בר־תחרות התורם לתוצר המקומי הגולמי, אם יתקיים בו אחד מהתנאים שבסעיף קטן (ג), לפי הענין, ואולם אם היתה התכנית להרחבת מפעל, תאשר המינהלה את התכנית או חלק ממנה רק אם יתקיים אחד מהתנאים האמורים בחלק המפעל שנוסף בשל ההרחבה.
{{ח:תת|(ג)}} ואלה התנאים לענין סעיף קטן (ב):
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מפעל תעשייתי, למעט מפעל תעשייתי כאמור בפסקה (2), יתקיים בו, בכל שנת מס לגבי מפעל שקיבל כתב אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}} – בתקופה שנקבעה בכתב האישור, ובלבד שלא תפחת משבע שנים מהשנה הקובעת, ולגבי מפעל שקיבל כתב אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 18ג|סעיף 18ג}} – בתקופה שנקבעה בכללים לפי {{ח:פנימי|סעיף 18ג|הסעיף האמור}} אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} עיקר פעילותו הוא בתחום ביוטכנולוגיה או ננוטכנולוגיה, וניתן על כך אישור מאת הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית, לפני אישור התכנית כאמור בסעיף זה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הכנסתו, בשנת המס, ממכירות המפעל בשוק מסוים, אינה עולה על 75% מכלל הכנסתו ממכירות המפעל באותה שנת מס;
{{ח:תתתת|(ג)}} 25% או יותר מכלל הכנסתו, בשנת המס, ממכירות המפעל, הן ממכירות בשוק מסוים המונה 14 מיליון תושבים לפחות מספר התושבים לפי פסקת משנה זו יעלה, ב־1 בינואר של כל שנת מס, בשיעור של 1.4% ביחס למספר התושבים לפי פסקת משנה זו ב־1 בינואר של שנת המס הקודמת;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מפעל תעשייתי המוכר מוצר, שהוא רכיב במוצר אחר, המיוצר על ידי מפעל תעשייתי אחר – מתקיימים בו התנאים שקבעו השרים; לענין זה, ”מפעל תעשייתי אחר“ – מפעל תעשייתי שהוא מפעל מוטב, מפעל מועדף, מפעל תעשייתי שבבעלות חברה בבעלות ממשלתית מלאה שמתקיימות בו הוראות סעיפים קטנים (ב) ו־(ג) לעניין היותו מפעל בר־תחרות התורם לתוצר המקומי הגולמי, או מפעל מאושר או שהיה מפעל כאמור, שמתקיים בו האמור בפסקה (1); המפעל התעשייתי האחר ימציא למפעל התעשייתי המוכר לו רכיב אישור על כך שמתקיימים בו התנאים שקבעו השרים; השרים רשאים לקבוע את פרטיו של האישור, מועד המצאתו ואופן המצאתו;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לעידוד השקעות הון (תנאים שבהתקיימם יראו במפעל המוכר רכיב למפעל אחר, מפעל זכאי להטבה)|תקנות לעידוד השקעות הון (תנאים שבהתקיימם יראו במפעל המוכר רכיב למפעל אחר, מפעל זכאי להטבה), התשס״ז–2007}}.}}
{{ח:תתת|(3)}} לגבי מיתקן תיירותי ללינה – 25% לפחות מכלל הלינות בו, בכל שנת מס, או לפי חישוב הממוצע בשנת המס ובשתי שנות המס שקדמו לה, לפי הענין, הן לינות של תושבי חוץ, שאינם תושבי האזור; חישוב הממוצע לענין פסקה זו ייעשה לפי חישוב סך הלינות של תושבי חוץ כאמור באותו מיתקן תיירותי ללינה בשנים האמורות, כשהוא מחולק בסך כל הלינות במיתקן התיירותי ללינה באותן השנים.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף קטן (ג)(1) –
{{ח:תתת|(1)}} יראו כהכנסה ממכירות המפעל כל אחד מאלה, והכל בניכוי הנחות שניתנו ובלבד שההכנסה הופקה או נצמחה במהלך עסקיו הרגיל של המפעל:
{{ח:תתתת|(א)}} הכנסה ממכירת מוצרים שיוצרו באותו מפעל, לרבות רכיביהם שיוצרו במפעל אחר;
{{ח:תתתת|(ב)}} הכנסה ממכירת מוצרים שהם מוליכים למחצה, שיוצרו במפעל אחר שאינו בבעלות קרובו של בעל המפעל, על פי ידע שפותח על ידי המפעל;
{{ח:תתתת|(ג)}} הכנסה ממתן זכות לשימוש בידע או בתוכנה שפותחו במפעל וכן הכנסה מתמלוגים שהתקבלו בשל שימוש כאמור;
{{ח:תתתת|(ד)}} הכנסה משירות נלווה למכירות כאמור בפסקאות משנה (א) ו־(ב), וכן משירות נלווה לזכות השימוש בידע או בתוכנה או לתמלוגים כאמור בפסקת משנה (ג);
{{ח:תתתת|(ה)}} הכנסה ממחקר ופיתוח תעשייתי בעבור תושב חוץ, ובלבד שניתן לגביהם אישור מאת הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית;
{{ח:תתתת|(ו)}} הכנסה טכנולוגית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51כד|בסעיף 51כד}};
{{ח:תתת|(2)}} היתה התכנית להקמת מפעל חדש, תחושב ההכנסה ממכירות המפעל בשוק המסוים, לצורך הוראות {{ח:פנימי|פרק 3|פרק זה}} בלבד, על פי חישוב ממוצע של ההכנסות בשנת המס ובשתי שנות המס שקדמו לה, ובלבד שלא יובאו בחשבון שנות מס שבהן טרם היו למפעל החדש הכנסות כלשהן;
{{ח:תתת|(3)}} היתה התכנית להרחבת המפעל, יחולו לענין בחינת התקיימות התנאים הקבועים בסעיף קטן (ג)(1)(ב) ו־(ג) לצורך הוראות {{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי זה}} בלבד, הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין תכנית מענקים יובאו בחשבון הכנסות ממכירות המפעל המיוחסות לחלק המפעל שנוסף בשל ההרחבה או ההכנסות מכלל מכירות המפעל, לפי בחירת המפעל שעליה יודיע בעת הגשת הבקשה לאישור התכנית, ובלא זכות חזרה מהבחירה בתקופת התכנית, ולעניין הטבות מס יובאו בחשבון הכנסות מכלל מכירות המפעל;
{{ח:תתתת|(ב)}} ייחוס ההכנסות ממכירות המפעל לכל חלק מחלקי המפעל ייעשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 74|בסעיף 74}};
{{ח:תתתת|(ג)}} ייחוס ההכנסות ממכירות המפעל בשוק המסוים לכל חלק מחלקי המפעל ייעשה על פי מחזור המפעל בשוק מסוים לאחר הרחבתו בהפחתת מחזור הבסיס בשוק המסוים; השרים רשאים לקבוע דרכי חישוב ודרכי הוכחה לענין ייחוס ההכנסות ממכירות המפעל בשוק המסוים לכל חלק מחלקי המפעל, לפי פסקת משנה זו.
{{ח:תת|(ה)}} התנאים המנויים בסעיף קטן (ג) יראו אותם כתנאים שנקבעו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}}, לענין אישור שניתן לתכנית או לחלק ממנה.

{{ח:סעיף|18ב|מענק באזור פיתוח א׳|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 18א|בסעיף 18א}}, המינהלה לא תאשר תכנית או חלק ממנה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}, לגבי מפעל תעשייתי, אלא אם כן הוא נמצא באזור פיתוח א׳.

{{ח:סעיף|18ג|מסלולים נוספים|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} השרים, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאים, לפי הצעת המינהלה או לאחר התייעצות עמה, להורות על סוגי השקעות של מפעלים תעשייתיים, שיקדמו את מטרת החוק, אשר בשלהם יינתנו מענקים או הלוואות, ובלבד שהמפעלים נמצאים באזור פיתוח א׳ ומתקיימות בהם הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18א|סעיף 18א}} (בסעיף זה – מסלולים); לגבי כל אחד מהמסלולים יכללו ההוראות, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יעדי המסלול לרבות הכשרת עובדים, פיתוחם והגדלת תפוקתם;
{{ח:תתת|(2)}} שיעור המענק וההלוואה באחוזים מההשקעה של המפעל בהתאם לתכנית המאושרת, ובלבד שלא יעלה על האחוזים הקבועים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, ואולם רשאים השרים, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע, לגבי מסלול שבנוגע אליו מצאו טעם מיוחד לכך, אחוזי מענק והלוואה נוספים, עד 10%;
{{ח:תתת|(3)}} תנאים לאישור תכניות;
{{ח:תתת|(4)}} דרכים ומועדים להגשת תכניות לאישור;
{{ח:תתת|(5)}} התנאים והמועדים לתשלום המענק או ההלוואה.
{{ח:תת|(ב)}} כל מסלול יתוקצב בתכנית נפרדת כמשמעה {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות השרים לפי סעיף זה יפורסמו ברשומות.

{{ח:סעיף|19|תנאים לאישור|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} המינהלה רשאית, לפי שיקול דעתה, להתנות את כניסת האישור לתקפו במילוי תנאים מוקדמים שייקבעו באישור וכן לקבוע באישור תנאים בקשר לביצוע התכנית ולפעולות שלאחר מכן.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), שר התעשיה המסחר והתעסוקה, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, יקבע –
{{ח:תתת|(1)}} תנאים למתן האישור, לרבות תנאים מוקדמים לכניסת האישור לתוקפו, שעניינם שמירה על איכות הסביבה; תקנות לפי פסקה זו ייקבעו לאחר התייעצות עם השר לאיכות הסביבה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עידוד השקעות הון (תנאים למתן אישור שעניינם שמירה על איכות הסביבה)|תקנות עידוד השקעות הון (תנאים למתן אישור שעניינם שמירה על איכות הסביבה), התשע״ב–2011}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} הוראות לענין התניית מתן אישור בקיום הוראות {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|חוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}}.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לעידוד השקעות הון (התניית אישורים – שכר מינימום)|תקנות לעידוד השקעות הון (התניית אישורים – שכר מינימום), התשע״א–2011}}.}}

{{ח:סעיף|19א|אישור המנהל על פי הנחיות|תיקון: תשכ״ג, תשל״ו, תשל״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} המינהלה רשאית לקבוע הנחיות ותנאים לאישור ולשינוי של סוגי תכניות, למעט תכניות שנושאן הוא הקמת מפעל או הרחבתו, ומשעשתה כן רשאי המנהל, לאחר שנוכח כי נתמלאו ההנחיות והתנאים, ובהסכמת חבר המינהלה שהוא נציג המשרד שנושא התכנית הוא בתחום טיפולו –
{{ח:תתת|(1)}} לאשר תכנית;
{{ח:תתת|(2)}} לאשר שינוי בתכנית שאושרה.
{{ח:תת|(ב)}} לענין מתן אישור על פי סעיף קטן (א) יהיו למנהל הסמכויות המוקנות למינהלה על פי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}} ודינו של האישור יהיה כדין אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא ראה המנהל לאשר את התכנית, יחזירנה למינהלה לדיון.

{{ח:סעיף|19ב|אישור שינויים על פי הנחיות|תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} המינהלה רשאית להסמיך אדם, אף אם אינו עובד המדינה, לאשר על פי הנחיותיה –
{{ח:תתת|(1)}} שינוי בתכנית הנובע משינויים במחירי הנכסים בלבד, שאינו משנה את כמות הציוד או סוגו או את שטח הבנינים או סוגם;
{{ח:תתת|(2)}} שינוי בתכנית שאינו מהותי בכמות הציוד או סוגו או בשטח הבנינים או סוגם;
{{ח:תתת|(3)}} שינוי במועדי ביצוע תכנית.
{{ח:תת|(ב)}} דינו של אישור שינוי על פי סעיף קטן (א) כדין אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}.

{{ח:סעיף|20|האישור – בכתב}}
{{ח:ת}} אישור יהיה בכתב וייחתם בידי המנהל.

{{ח:סעיף|21|דין תכנית מאושרת|תיקון: תשכ״ט, תשל״ו, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} המפעל או הנכס – לרבות הרחבתם – או ההשקעה או ההלוואה, או אותו חלק מהם, שביצועם הוא נושא תכנית מאושרת יהיו:
{{ח:תת|(1)}} למפעל מאושר או למפעל להשכרת ציוד;
{{ח:תת|(2)}} לנכס מאושר;
{{ח:תת|(3)}} להשקעה מאושרת;
{{ח:תת|(4)}} להלוואה מאושרת;
{{ח:תת}} והכל כפי שפורש באישור.

{{ח:סעיף|22|בעלות מפעל מאושר|תיקון: תשל״ו, תשמ״א־2}}
{{ח:ת}} לא יוכר מפעל כמפעל מאושר אלא אם הוא בבעלות אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} חברה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בפקודת החברות}};
{{ח:תת|(2)}} חברה נכרית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 9 פרק 2|בפקודת החברות}};
{{ח:תת|(3)}} אגודה שיתופית כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|בפקודת האגודות השיתופיות}};
{{ח:תת|(4)}} שותפות הרשומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|פקודת השותפויות [נוסח חדש], התשל״ה–1975}} (להלן – פקודת השותפיות), כשותפות חוץ מוגבלת, שכל השותפים הישראליים בה הם תאגידים;
{{ח:תת|(5)}} שותפות הרשומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|פקודת השותפויות}}, שכל השותפים בה נמנים עם סוגי התאגידים המנויים בפסקאות (1) עד (4);
{{ח:תת|(6)}} מי שהמינהלה הסכימה לו.

{{ח:סעיף|23|דין נכס מאושר|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ט, תשל״א, תשל״ח־3, תשמ״ו, תשנ״א}}
{{ח:ת}} האמור בחוק זה על מפעל מאושר חל גם על נכס מאושר, פרט {{ח:פנימי|סעיף 22|לסעיפים 22}} {{ח:פנימי|סעיף 51|ו־51}} ולהוראות {{ח:פנימי|פרק 6|הפרק הששי}}.

{{ח:סעיף|24|דין הלוואה|תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} האמור בחוק זה על השקעה מאושרת חל גם על הלוואה מאושרת.

{{ח:סעיף|24א|השגה על החלטות הרשות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מי שחולק על החלטות מינהלת הרשות בדבר בקשה שהגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}, או על החלטותיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיפים 74}}, {{ח:פנימי|סעיף 75|75(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 75א|75א}} {{ח:פנימי|סעיף 75ב|או 75ב(א)}} או על החלטות מנהל הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 19א|סעיפים 19א}}, {{ח:פנימי|סעיף 75א|75א}} {{ח:פנימי|סעיף 75ב|או 75ב(א)}}, רשאי בתוך שישים ימים מיום שנמסרה לו הודעה על ההחלטה, להשיג עליה לפני ועדת השגה; ההשגה תהיה בכתב ויפורטו בה הנימוקים.
{{ח:תת|(ב)}} ההשגה תוגש לוועדת השגה שימנו השרים, אשר תדון בהשגה בהשתתפות מנהל הרשות; הוועדה תמנה שישה חברים, מהם שניים לפחות יהיו נציגי ציבור; מנהל הרשות וחברי מינהלת הרשות לא יהיו חברים בוועדה.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת ההשגה תדון בהשגה ותיתן את החלטתה המנומקת בכתב למשיג בתוך שמונה חודשים ממועד הגשתה.
{{ח:תת|(ד)}} לא נתנה ועדת ההשגה את החלטתה למשיג במהלך התקופה האמורה בסעיף קטן (ג), יראו את ההשגה כהשגה שהתקבלה.
{{ח:תת|(ה)}} ועדת ההשגה תקבע את סדרי דיוניה ועבודתה.

{{ח:סעיף|25|ערר על החלטות מינהלת השקעות בתיירות|תיקון: תשכ״ג, תשכ״ז, תשל״א, תשל״ו, תשל״ח־3, תשס״ט־3, תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מי שחולק על החלטות מינהלת השקעות בתיירות בדבר בקשה שהגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}, או על החלטותיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיפים 74}}, {{ח:פנימי|סעיף 75|75(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 75א|75א}} {{ח:פנימי|סעיף 75ב|או 75ב(א)}}, או על החלטות מנהל מינהלת השקעות בתיירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 19א|סעיפים 19א}}, {{ח:פנימי|סעיף 75א|75א}} {{ח:פנימי|סעיף 75ב|או 75ב(א)}}, רשאי תוך ששים יום מיום שנמסרה לו הודעה על ההחלטה, לערור עליה לפני השרים. הערר יהיה בכתב ויפורטו בו הנימוקים.
{{ח:תת|(ב)}} הערר יוגש לוועדה שימנו השרים, אשר תדון בערר בהשתתפות מנהל מינהלת השקעות בתיירות ותחווה את דעתה לשרים; הוועדה תמנה חמישה חברים, מהם שניים לפחות יהיו נציגי ציבור; מנהל מינהלת השקעות בתיירות וחברי מינהלת השקעות בתיירות לא יהיו חברים בוועדה.
{{ח:תת|(ג)}} השרים רשאים לאשר את החלטות מינהלת השקעות בתיירות או מנהל מינהלת השקעות בתיירות, לבטלן או לשנותן.

{{ח:סעיף|25א|ערעור במקרים מסויימים|תיקון: תשל״א, תשל״ו}}
{{ח:תת|(א)}} על החלטות המינהלה על פי {{ח:פנימי|סעיף 75|סעיף 75(ב)}} או על פי {{ח:פנימי|סעיף 75ב|סעיף 75ב(ג)}} ניתן לערער בפני בית המשפט המחוזי תוך 60 יום מיום שנמסרה למערער הודעה על ההחלטה; הוגש ערעור, תוארך התקופה הקבועה בהוראות האמורות עד תום שלושים יום מיום מתן ההחלטה בערעור.
{{ח:תת|(ב)}} על החלטת בית המשפט המחוזי לפי סעיף קטן (א) ניתן לערער בבעיה משפטית.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות בדבר סדרי הדין בערעור לפי סעיף זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לעידוד השקעות הון (ערעורים לפי סעיף 25א לחוק)|תקנות לעידוד השקעות הון (ערעורים לפי סעיף 25א לחוק), תשל״ב–1972}}.}}

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: דחיית תשלום אגרות ומס בולים {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשכ״ט, תשל״ח־3}}

{{ח:סעיף|26||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|27||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|27א||תיקון: תשכ״ג, תשכ״ט, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|28||תיקון: תשכ״ט, תשל״א, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|29||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|29א||תיקון: תשכ״ט, תשל״א, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: פטור ממסי רכש {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ח־3}}

{{ח:סעיף|30||תיקון: תשכ״ג, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|31||תיקון: תשכ״ג, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|32||תיקון: תשכ״ג, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|33||תיקון: תשכ״ג, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|34||תיקון: תשכ״ג, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|35||תיקון: תשכ״ג, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|36||תיקון: תשכ״ג, תשכ״ז, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|37||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|38||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|39||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|40||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק ששי: מענק|תיקון: תשכ״ז, תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2}}
{{ח:קטע3|פרק 6 סימן א|סימן א׳: הגדרות {{ח:הערה|(כותרת פקעה)}}|תיקון: תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2}}

{{ח:סעיף|40א|הגדרות|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ט, תשל״א, תשל״ה, תשל״ו, תשל״ח־3, תשמ״א־2, תשמ״ו, תשס״ה־2, תשס״ט־3, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 6|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל תעשייתי“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכסי המפעל“ – בנינים, מכונות וציוד אחר – למעט רכב מנועי פרטי כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}} – שהם בבעלותו של בעל המפעל המאושר ומשמשים את המפעל בהתאם לתכנית מאושרת, ולא היה בהם כל שימוש קודם, ולרבות נכסים שהובאו לישראל באישור המינהלה לענין זה כשהם משומשים ולא היה בהם שימוש קודם בישראל ולרבות מבנים וציוד המצויים בתחומי המפעל ומשמשים מרכזי הכשרה מקצועית או בתי ספר תעשייתיים או מעונות יום לילדי העובדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד להשכרה“ – מכונות וציוד אחר – למעט רכב מנועי פרטי כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}} – שהם בבעלותו של מפעל להשכרת ציוד, אשר בהתאם לתכניתו המאושרת הם מיועדים להשכרה למפעלים מאושרים והוכח למנהל כי –
{{ח:תתת|(1)}} הם הושכרו לראשונה למפעל מאושר, לפני תום התקופה לביצוע התכנית כפי שנקבעה בכתב האישור של אותו מפעל, ואילו אותו מפעל היה בעלם היה זכאי למענק השקעה בשלהם;
{{ח:תתת|(2)}} ההשכרה היא בהתאם לתנאי האישור של המפעל להשכרת ציוד;
{{ח:תתת|(3)}} בכתב האישור של המפעל השוכר צויין שהוא ישכור מכונות או ציוד מן הסוג ששכר;
{{ח:תתת|(4)}} המכונות או הציוד לא נמכרו, לא הושכרו ולא הושאלו לפני שהושכרו לראשונה כאמור בפסקה (1), ואם הובאו לישראל באישור המינהלה לענין זה כשהם משומשים – לא היה בהם שימוש קודם בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיתוח קרקע“ – הכשרת קרקע ופיתוחה שנעשו לצרכי המפעל המאושר בהתאם לתכנית מאושרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין שבבעלותו של בעל מפעל מאושר“ – לרבות בנין המשמש את המפעל המאושר ושבנייתו מומנה על־ידי בעל המפעל, למעט בנין שהושכר לו לתקופה שאינה עולה על עשר שנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין תעשייתי“ – בנין שהוקם בהתאם לתכנית מאושרת ואשר הוכח למנהל כי –
{{ח:תתת|(1)}} בנייתו נגמרה אחרי יום ג׳ בניסן תשכ״ח (1 באפריל 1968);
{{ח:תתת|(2)}} כולו או עיקר שטחו יושכר לראשונה, כמפורט להלן, בשיעור שנקבע בכתב האישור ובתוך התקופה שקבעה בו:
{{ח:תתתת|(א)}} למפעל מאושר שהוא מפעל תעשייתי, אשר בתכניתו כלולה שכירת בנין כאמור, ובלבד שטרם חלפו שמונה שנים מיום אישור התכנית;
{{ח:תתתת|(ב)}} למפעל מוטב שהוא מפעל תעשייתי, ובלבד שטרם חלפו שמונה שנים מתום השנה שבה החלה לגביו ההשקעה המזערית המזכה;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(4)}} הבנין או חלקו, אשר יושכר כאמור, לא יימכר, לא יוחכר ולא יושכר לפני שיושכר לראשונה כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין משופץ“ – בנין – לרבות מבנים המשמשים מרכזי הכשרה מקצועית או בתי ספר תעשייתיים או מעונות יום לילדי העובדים – שהיה בו שימוש קודם והוא בבעלותו של בעל המפעל המאושר ומשמש את המפעל בהתאם לתכנית המאושרת ונערך בו שיפוץ על פי אותה תכנית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין תעשייתי משופץ“ – בנין שהיה בו שימוש קודם כבנין תעשייתי או מבנה תעשייתי שהיה בו שימוש קודם ואינו בנין תעשייתי, ובאישור המינהלה נערך בו או בחלקו שיפוץ, והחלק המשופץ יושכר תוך התקופה שתקבע המינהלה למפעל כאמור להלן –
{{ח:תתת|(1)}} למפעל מאושר שהוא מפעל תעשייתי, אשר בתכניתו כלול בנין כאמור, ובלבד שטרם חלפו שמונה שנים מיום אישור התכנית;
{{ח:תתת|(2)}} למפעל מוטב שהוא מפעל תעשייתי, ובלבד שטרם חלפו שמונה שנים מתום השנה שבה החלה לגביו ההשקעה המזערית המזכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיפוץ“ – ביצוע תוספות, שינויים או תיקונים ברצפות, בתקרות, בקירות, במערכות חשמל, במערכות מים, במערכות חימום וקירור או במערכות ביוב, ובאישור המנהל – בחלקים אחרים, או פיתוח קרקע, הכל כדי להתאימם לצרכי מפעל מאושר בהתאם לתכנית מאושרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל תיירותי“ – מיתקן תיירותי ללינה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 18א|בסעיף 18א(א)}}, או אטרקציה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אטרקציה“ – מיזם תיירותי ייחודי שאינו מיתקן תיירותי ללינה, המספק, בתמורה, פעילויות נופש, תרבות או פנאי, והמהווה מוקד משיכה תיירותי באזור שבו הוא ממוקם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר מקורי“ – כמשמעותו לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|סעיף 21 לפקודת מס הכנסה}}, למעט הוצאות מימון, הוצאות הנהלה וכלליות שנהוג לראותן כך לפי כללי חשבונאות מקובלים, הוצאות נסיעה, הוצאות הרצה והוצאות אחרות כיוצא באלה שיקבעו אותן השרים בצו, באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל שליטה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 32|בסעיף 32(9) לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מענק“ – מענק השקעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל מוטב“, ”השקעה מזערית מזכה“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51}}.

{{ח:קטע3|פרק 6 סימן ב|סימן ב׳: מענק השקעה {{ח:הערה|(כותרת פקעה)}}|תיקון: תשנ״א, תשנ״ד־3, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2}}

{{ח:סעיף|40ב|זכות למענק השקעה|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ט, תשל״א, תשל״ו, תשל״ח־2, תשל״ח־3, תשמ״א־2, תשמ״ו, תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2, תשס״ט־3, תשע״א}}
{{ח:ת}} למענק השקעה מאת המדינה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 6|פרק זה}} ובכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 94|בסעיף 94}}, יהיו זכאים –
{{ח:תת|(1)}} חברה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בפקודת החברות}} שיש לה הון מניות;
{{ח:תת|(2)}} אגודה שיתופית כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|בפקודת האגודות השיתופיות}};
{{ח:תת|(3)}} שותפות הרשומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|פקודת השותפויות}} כשותפות חוץ מוגבלת, שכל השותפים הישראליים בה הם תאגידים;
{{ח:תת|(4)}} שותפות הרשומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|פקודת השותפויות}} שהשותפים בה נמנים עם סוגי התאגידים המנויים בפסקאות (1), (2) ו־(3);
{{ח:תת|(5)}} שותפות רשומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|פקודת השותפויות}}, לרבות שותפות חוץ, ששותפים בה יחידים, אם המינהלה הכירה בה כמפעל מאושר על פי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22(6)}} שבבעלותן מפעל מאושר שהוא מפעל תעשייתי, מפעל להשכרת ציוד או בנין תעשייתי או בנין תעשייתי משופץ או מפעל תיירותי, ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} חברה בבעלות ממשלתית מלאה, אגודה שיתופית שכל החברים בה הם חברות בבעלות ממשלתית מלאה, ושותפות שכל השותפים בה הם חברות בבעלות ממשלתית מלאה, לא יהיו זכאיות למענק;
{{ח:תתת|(2)}} אגודה שיתופית שבין החברים בה יש חברות בבעלות ממשלתית מלאה, או שותפות שבין השותפים בה יש חברות בבעלות ממשלתית מלאה, תהיה זכאית למענק חלקי לפי חלקם של החברים או השותפים, לפי העניין, שאינם חברה בבעלות ממשלתית מלאה.

{{ח:סעיף|40ג|שיעור מענק השקעה|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ט, תשל״א, תשל״ו, תשל״ח־3, תשמ״א־2, תשמ״ו, תש״ן, תשס״א, תשס״א־2, תשס״ב־4, תשס״ט־3, תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} המענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 40ב|סעיף 40ב}} יהיה באחוזים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, מכל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המחיר המקורי של נכסי המפעל או של הבנין התעשייתי;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההוצאות שהוציא בעל המפעל לפיתוח הקרקע;
{{ח:תתתת|(ג)}} ההוצאות שהוציא בעל מפעל שבבעלותו בנין משופץ לשיפוץ הבנין;
{{ח:תתתת|(ד)}} ההוצאות שהוציא בעל בנין תעשייתי משופץ לשיפוץ הבנין;
{{ח:תתתת|(ה)}} במפעל להשכרת ציוד המחיר המקורי של הציוד להשכרה בהתאם לאזור שבו נמצא המפעל המאושר ששכר אותו לראשונה;
{{ח:תתתת|(ו)}} ההוצאות שהוציא בעל מפעל מאושר לביצוע השקעה בהתאם לתכנית מאושרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(3)}}; לעניין זה יחולו ההוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 18ג|סעיף 18ג(א)(2)}} לגבי שיעור המענק.
{{ח:תתת|(2)}} סכום המענק כאמור בפסקה (1) לא יעלה –
{{ח:תתתת|(א)}} בחברה – על הסכום ששולם למעשה, לרבות פרמיות, בעד מניות שהוקצו כנגד הון שאושר במסגרת התכנית;
{{ח:תתתת|(ב)}} באגודה שיתופית – על הסכום ששולם למעשה כהון עצמי רשום לשם ביצוע התכנית;
{{ח:תתתת|(ג)}} בשותפות חוץ מוגבלת – על הסכום ששולם למעשה להון השותפות מאת השותפים, לשם ביצוע התכנית;
{{ח:תתתת|(ד)}} בשותפות אחרת – על הסכום ששולם למעשה להון של התאגידים השותפים בה, בהתאם לאמור בפסקאות משנה (א), (ב) ו־(ג), ובשיעור חלקם היחסי בשותפות, לשם ביצוע התכנית, אולם אם היו בשותפות שותפים יחידים – על הסכום שהוכח להנחת דעתו של המנהל ששולם למעשה להון השותפות מאת השותפים היחידים בשיעור חלקם היחסי בשותפות, לשם ביצוע התכנית.
{{ח:תתת|(3)}} השרים, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאים לקבוע שסכום המענק הניתן למפעל הנמצא באזור פיתוח א׳ או למפעל להשכרת ציוד בשל ציוד להשכרה שהושכר למפעל הנמצא באזור פיתוח א׳ לא יוגבל בדרך האמורה בפיסקה (2) או שיוגבל במידה שיקבעו ובמפעל להשכרת ציוד יובא בחשבון המחיר המקורי או המחיר כאמור בסעיף קטן (ב) של הציוד המושכר למפעל באזור פיתוח א׳ ביחס למחירים כאמור של כלל הציוד להשכרה של המפעל.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו עידוד השקעות הון (קביעת הגבלה לסכום מענק השקעה למפעל להשכרת ציוד)|צו עידוד השקעות הון (קביעת הגבלה לסכום מענק השקעה למפעל להשכרת ציוד), התשמ״א–1981}}.}}
{{ח:תתת|(4)}} אם לפני שנסתיימה תקופת ההטבות, כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 45|בסעיף 45}}, הוקטן סכום ההון שלפיו חושב שיעור המענק, שלא כתוצאה מהפסדים, יחזיר בעל המפעל, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 75ב|שבסעיף 75ב(א)}}, אותו חלק של המענק אשר לא היה משתלם לו אילו היה סכום ההון מלכתחילה הסכום המוקטן; הקטנת הון, לענין זה – לרבות כל סכום שנתן בעל המפעל מההון האמור לבעל שליטה, או זקף אותו לחובתו, הכל בין במישרין ובין בעקיפין, למעט –
{{ח:תתתת|(א)}} סכומים המותרים בהוצאה בחישוב ההכנסה החייבת לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} סכומים שחולקו כדיבידנד;
{{ח:תתתת|(ג)}} החזר הלוואה שנתן בעל השליטה לפני מתן המענק, או שנתן לאחר מכן אם נתן רק לתקופה שאינה עולה על שנה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) יהיה המענק לגבי נכסי המפעל אשר בעל המפעל ייצר או בנה, באחוזים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת {{ח:הערה|הראשונה}}}}, ולגבי ציוד להשכרה או בנין תעשייתי – בהתאם לאזור שבו המפעל ששכר את הציוד או בנה את הבנין, מן הסכום הנמוך שבין אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מחיר העלות בתוספת ריווח סביר, ובלבד שהריווח לא יעלה, לענין בנין – על 10% ממחיר העלות, ולענין נכס אחר – על 15% ממחיר העלות;
{{ח:תתת|(2)}} המחיר במכירה ממוכר מרצון לקונה מרצון של נכסים דומים לנכסי המפעל, שיוצרו או נבנו בארץ; באין ייצור מקומי של מכונות או ציוד דומים או אין מחיר שלהם ממוכר מרצון לקונה מרצון – מחיר היבוא של מכונות או ציוד דומים, ובאין מחיר מכירה ממוכר מרצון לקונה מרצון של בנין דומה – מחיר הבנין כפי שקבע השמאי הממשלתי הראשי.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), מענק השקעה לזכאי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 40ב|בסעיף 40ב}}, שמקום מושבו דרומית לקו רוחב 100 ברשת ישראל שיטת קטיני־סולדנר ולמפעלים בשדרות וביישובי עוטף עזה כמשמעותם {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בפסקה (5) בחלק א׳ לתוספת השנייה}} ולמפעלים ברשויות מקומיות ובאזורי תעשייה במחוז הצפון, המשויכים לאשכול פריפריאליות 1 עד 4 של רשויות מקומיות לפי פרסומי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, למעט מפעלים כמפורט בפסקת משנה (2) (להלן – מפעל בנגב ומפעל בצפון באשכול פריפריאלי), יהיה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3|בסעיף 3 לתוספת {{ח:הערה|הראשונה}}}}.
{{ח:תתת|(2)}} ואלה המפעלים:
{{ח:תתתת|(א)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ב)}} מפעל לעיבוד מחצבים;
{{ח:תתתת|(ג)}} מפעל תיירותי שאיננו למטרות אכסון עממי;
{{ח:תתתת|(ד)}} כל מפעל תיירותי בתחום השיפוט של עיריית אילת ובמתחם עין זוהר – עין בוקק.

{{ח:סעיף|40ד|תחומי האזורים|תיקון: תשכ״ז, תשמ״א־2, תשמ״ו, תשס״ט־3, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} תחומי האזורים יהיו לפי הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}; השרים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה (1) להגדרה ”השרים“}} (בסעיף זה – השרים) יפרסמו באתר האינטרנט של משרד התעשייה המסחר והתעסוקה, מעת לעת, את רשימת היישובים שמתקיימים בהם התנאים הקבועים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}.
{{ח:תת|(ב)}} השרים, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאים לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}} או לקבעה מחדש, ואולם לא תיקבע תוספת כאמור לתקופה שתפחת משנתיים.
{{ח:תת|(ג)}} יישוב או אזור שנכלל בתחומי האזורים הקבועים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}, והוצא ממנה עקב ביטולה, פקיעתה, אי־תחולתה או שינויה, או מאחר שאינו עומד עוד בתנאים הקבועים בה, יראו מפעל שנכלל בתחום אותו יישוב או אזור טרם הוצאתו מתחום {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת}} כאמור, ועקב כך הורע מעמדו, כאילו התוספת בנוסחה הקודם ממשיכה לחול עליו או כאילו הוא ממשיך לעמוד בתנאים הקבועים בה, לפי העניין, למשך שנה נוספת.
{{ח:תת|(ד)}} השרים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה (2) להגדרה ”השרים“}} רשאים לקבוע תחומי אזורים מיוחדים לעניין מפעלים תיירותיים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו לעידוד השקעות הון (קביעת תחומי אזורים מיוחדים לעניין מפעלי תיירות) (הוראת שעה)|צו לעידוד השקעות הון (קביעת תחומי אזורים מיוחדים לעניין מפעלי תיירות) (הוראת שעה), התשפ״ה–2024}}.}}

{{ח:סעיף|40ה||תיקון: תשל״ו, תשל״ח־2, תשל״ח־3, תשמ״א־2, תשמ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|40ו||תיקון: תשל״ו, תשל״ח־3, תשמ״א־2, תשמ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|40ז|ערובות|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ט, תשל״א, תשל״ו, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} מענק יינתן לאחר שניתנו ערובות להנחת דעתו של המנהל בדבר הבטחת החזרתו על פי {{ח:פנימי|סעיף 75ב|סעיף 75ב}}.

{{ח:סעיף|40ח|מועד תשלום מענק|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ט, תשל״א, תשל״ו, תשל״ח־2, תשל״ח־3, תשמ״א־2, תשמ״ו, תשס״ב, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} מענק ההשקעה, למעט החלק שתשלומו עוכב על פי {{ח:פנימי|סעיף 40ט|סעיף 40ט}}, ישולם לא יאוחר מששים ימים לאחר היום שבו הוכיח בעל המפעל המאושר, להנחת דעתו של המנהל, כי ביצע את התכנית המאושרת והוציא את ההוצאות לרכישת נכסי המפעל או הציוד להשכרה או לייצורם או את ההוצאות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 40ג|בסעיף 40ג(א)(1)(ו)}}, ובייצור – גם ששילם את המחירים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 40ג|בסעיף 40ג(ב)}}, וכן את ההוצאות שהוציא לפיתוח קרקע או לבניית בנין או לשיפוץ בנין משופץ או בנין תעשייתי משופץ; ואולם אם הותנתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}} כניסת האישור לתקפו, ישולם המענק תוך ששים ימים מיום כניסת האישור לתקפו או במועד הקבוע בסעיף קטן זה, לפי המאוחר.
{{ח:תתת|(2)}} לענין סעיף קטן זה, ”ביצוע“ – לגבי מכונות וציוד – כשהגיעו לתחום המפעל, לגבי ציוד להשכרה – כשהגיעו לתחום המפעל השוכר, ולגבי בניה, פיתוח קרקע, או שיפוץ בנין משופץ או בנין תעשייתי משופץ – סיומם למעשה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאי המנהל לאשר תשלום מקדמה על חשבון מענק השקעה (להלן – מקדמה על חשבון המענק) לבעל המפעל המאושר, בשיעורים ובתנאים שקבע המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 40ב|סעיפים 40ב}}, {{ח:פנימי|סעיף 40ז|40ז}}, {{ח:פנימי|סעיף 75|75}}, {{ח:פנימי|סעיף 75א|75א}} {{ח:פנימי|סעיף 75ב|ו־75ב}} יראו מקדמה על חשבון מענק כמענק.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|40ט|סמכויות המינהלה|תיקון: תשכ״ז, תשל״ו, תשל״ח־3, תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2}}
{{ח:ת}} המינהלה רשאית לקבוע כללים לביצוע הוראות {{ח:פנימי|פרק 6|פרק זה}}, לרבות סדרי הגשת הבקשה למתן המענק, הפרטים שייכללו בבקשה, המסמכים שיצורפו אליה, הערובות הדרושות למתן המענק, המועדים שבהם ישולם המענק לשיעורין או בבת אחת, וכן כללים לעיכוב התשלום של חלק מהמענק שלא יעלה על שיעור מסויים ממנו, כפי שיקבעו השרים באישור ועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:סעיף|40י|מניעת כפל מענק|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} לא ישולם מענק בשל נכס פלוני יותר מפעם אחת.

{{ח:סעיף|40יא|ויתור של מפעל תיירותי על מענק|תיקון: תשמ״ו־2, תשע״א}}
{{ח:ת}} מענק השקעה לא ישולם למפעל תיירותי שבחר במסלול הטבות חלופי על פי {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|סימן ב׳ לפרק השביעי}}.

{{ח:קטע3|פרק 6 סימן ג|סימן ג׳: ערבות המדינה {{ח:הערה|(פקע)}}|תיקון: תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2}}

{{ח:סעיף|40יב||תיקון: תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ד־4, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|40יג||תיקון: תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ד־4, תשנ״ד־5, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|40יד||תיקון: תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ד־4, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|40טו||תיקון: תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|40טז||תיקון: תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|40יח||תיקון: תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:קטע2|פרק 7|פרק שביעי: הטבות במס הכנסה|תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:קטע3|פרק 7 סימן א|סימן א׳: הטבות במס בשל מפעל מאושר שהוא מפעל תיירותי|תיקון: תשס״ה־2, תשע״א}}

{{ח:סעיף|41|תחולה והגדרות|תיקון: תשכ״ה, תשס״ה־2, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 7 סימן א|סימן זה}} יחולו רק על מפעל מאושר שהוא מפעל תיירותי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 40א|בסעיף 40א}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|פרק 7|בפרק זה}} –
{{ח:תתת|(1)}} לכל מונח תהיה המשמעות שיש לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}};
{{ח:תתת|(2)}} ”מס“ – מס הכנסה, מס רווחי חברות וכל מס אחר המוטל על הכנסה, למעט מס המוטל על ריווח הון.

{{ח:סעיף|41א|הטבות לחברה משפחתית|תיקון: תשמ״א־2, תשס״ב־6}}
{{ח:ת}} אישור שניתן לפי חוק זה לחברה שהיא חברה שקופה כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א1|בסעיף 64א1 לפקודה}}, יראוהו לענין {{ח:פנימי|פרק 7|פרק זה}} כאילו ניתן לבעל המניות כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א1|בסעיף האמור}}.

{{ח:סעיף|42|פחת מואץ|תיקון: תשל״ח־3, תשמ״ז, תשע״א}}
{{ח:ת}} בחישוב הכנסתו של מפעל מאושר, הזכאי לניכוי פחת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|סעיף 21 לפקודה}} לגבי מכונות או ציוד המשמשים לצרכי אותו מפעל, והשימוש בהם בישראל התחיל לראשונה לאחר יום ו׳ באייר תש״ח (15 במאי 1948) או לגבי בנינים המשמשים לצרכי אותו מפעל, והנכסים האמורים כלולים בתכנית המאושרת – יותר למפעל לפי בקשתו, בכל אחת מחמש שנות המס הראשונות לשימושו באותם נכסים, ניכוי פחת על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|סעיף 21 לפקודה}} כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} לגבי מכונות או ציוד – במכסה השווה ל־200% מהמכסה הקבועה {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (פחת)|בתקנות מס הכנסה (פחת), 1941}} (להלן – התקנות);
{{ח:תת|(2)}} לגבי בנינים – במכסה השווה ל־400% מהמכסה הקבועה {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (פחת)|בתקנות}}, ובלבד שלא יותר ניכוי של יותר מ־20% לשנה.

{{ח:סעיף|43|ניכוי פחת במקרה של בלאי בלתי רגיל|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} הוכח לפקיד השומה שבמפעל מאושר היה בלאי בלתי רגיל של מכונות או של ציוד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42|בסעיף 42}}, מחמת שהפעילו אותם במשמרות נוספות או בתנאים קשים ביותר, יהא פקיד השומה רשאי להתיר, לפי בקשת המפעל, במקום המיכסה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42}}, ניכוי פחת על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|סעיף 21 לפקודה}} במכסה השווה ל־250% ממכסת הפחת הקבועה {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (פחת)|בתקנות מס הכנסה (פחת), 1941}}.

{{ח:סעיף|43א|פחת ופטור בשל מענק לפיתוח קרקע|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ט, תשל״א, תשל״ה־3, תשל״ו, תשל״ח}}
{{ח:ת}} בעל מפעל מאושר שקיבל מענק השקעה בשל הוצאות לפיתוח קרקע, ינוכה סכום המענק, לענין פחת על פי כל דין, מהמחיר המקורי של הבנין העומד על הקרקע או של נכס אחר שלהוצאות האמורות יש זיקה אליו; המענק יהיה פטור ממס הכנסה.

{{ח:סעיף|44||תיקון: תשי״ט, תשכ״ג, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|45|תקופת ההטבות|תיקון: תשכ״ג, תשל״ה־3, תשל״ו, תשמ״א־2, תשמ״ה־2, תשס״ב־6}}
{{ח:תת|(א)}} הטבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|הסעיפים 46}} {{ח:פנימי|סעיף 47|ו־47}} יינתנו לגבי השקעה, נכס או מפעל שביצועם הוא נושא לתכנית שאושרה והם יינתנו –
{{ח:תתת|(1)}} על הכנסה שהושגה בשבע השנים המתחילות מהשנה שבה היתה לראשונה הכנסה חייבת, ולגבי השקעה מאושרת במפעל מאושר, לענין הטבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}} – מהשנה שבה היתה לראשונה הכנסה ממנה, ובלבד שלא עברו עדיין ארבע עשרה שנה מהשנה שבה ניתן האישור ושתים עשרה שנים מן השנה שבה – לפי קביעת המנהל – הופעל המפעל או הוחל בייצור או שבה נשאו פרי לראשונה ההדרים, הגפנים או עצי הפרי, אלא שהמינהלה רשאית להסיר את הגבלת הזמן של ארבע עשרה השנים ושתים עשרה השנים האמורות לגבי מפעלים חלוציים;
{{ח:תתת}} לענין זה, יראו כהכנסה שהושגה ממפעל מאושר גם הכנסה ממתן זכות שימוש בידע שפותח במפעל, הכנסה מתמלוגים והכנסה משירות נלווה לזכות השימוש בידע או לתמלוגים, ובלבד שמקורם במהלך עסקיו הרגיל של המפעל המאושר;
{{ח:תתת|(2)}} על דיבידנד המשתלם מתוך הכנסה שהושגה בשבע השנים כאמור בפיסקה (1), אף אם הגיע לנישום תוך שתים עשרה שנים לאחר תום שבע השנים האמורות;
{{ח:תתת|(3)}} המינהלה רשאית לקבוע כי חברה עתירת השקעות חוץ כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 53ח|בסעיף 53ח}} תהא זכאית להטבות בתקופה של חמש שנים נוספות על התקופות שבפסקאות (1) ו־(2) בתנאי שבכל חמש השנים הללו היו 80% לפחות מכלל הכנסותיה של החברה מהמפעל התעשייתי המאושר, על פי חישוב ממוצע, הכנסות מיצוא; החישוב הממוצע ייעשה לפי ההכנסות שבתקופות של עד שלוש שנים רצופות לפי בחירתה של החברה.
{{ח:תתת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א)(1) יחולו לגבי חברת משקיעי חוץ כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיף 47(א1)}}, על הכנסה שהושגה בעשר השנים המתחילות במועדים הקבועים בסעיף קטן (א); ואילו תקופת ההטבות לגבי דיבידנד המשתלם מתוך הכנסה שהושגה בעשר השנים האמורות תהא ללא הגבלה.

{{ח:סעיף|45א||תיקון: תשכ״ה, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46|המס על הכנסה מהשקעה מאושרת בתקופת ההטבות|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} קיבל יחיד הכנסה חייבת, שמקורה בהשקעה מאושרת, לא יהא חייב עליה במס הכנסה בשיעור העולה על 25% מאותה הכנסה, ויראו אותה הכנסה לענין המס כשלב הגבוה ביותר בסולם הכנסתו החייבת.
{{ח:תת|(ב)}} קיבלה חברה הכנסה חייבת שמקורה בהשקעה מאושרת, תהא חייבת עליה במס הכנסה בשיעור 25% מאותה הכנסה ותהא פטורה מכל מס אחר עליה.
{{ח:תת|(ג)}} דין פירות השקעה, המשתלמים על ידי חברה מתוך הכנסה כאמור בסעיף קטן (ב), כדין הכנסה שמקורה בהשקעה מאושרת.

{{ח:סעיף|47|המס על הכנסה ממפעל מאושר בתקופת ההטבות|תיקון: תשכ״ג, תשכ״ג־2, תשכ״ז, תש״ל־2, תשל״ו, תשל״ח־3, תשמ״א־2, תשמ״ה־2, תשמ״ז־2, תשמ״ז־5, תש״ן־2, תש״ן־3, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ג, תשנ״ד־2, תשנ״ה, תשנ״ז־3, תשנ״ח, תשנ״ט, תשס״ב־2, תשס״ב־5, תשס״ד, תשס״ה־2, תשע״ג־4}}
{{ח:תת|(א)}} חברה שהיא בעלת מפעל מאושר תהא חייבת על הכנסתה החייבת, שהושגה מאותו מפעל, במס חברות –
{{ח:תתת|(1)}} אם המפעל אושר עד יום ב׳ באלול תש״ל (31 בספטמבר 1970) – בשיעור שלא יעלה על 28% מאותה הכנסה;
{{ח:תתת|(2)}} אם המפעל אושר אחרי היום האמור בפסקה (1) אך עד יום כ״ט באדר ב׳ תשל״ו (31 במרס 1976) – בשיעור שלא יעלה על 33% מאותה הכנסה;
{{ח:תתת|(3)}} אם המפעל אושר אחרי היום האמור בפסקה (2) אך עד יום כ״ה בתמוז התשל״ח (30 ביולי 1978), למעט מי שבחר, לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211749.pdf|סעיף 42(א) לחוק לעידוד השקעות הון (תיקון מס׳ 17), התשל״ח–1978}} (להלן בסעיף זה – תיקון מס׳ 17), בקבלת הטבות לפי פסקת משנה (4) ולרבות מי שבחר לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211749.pdf|סעיף 42(ב) לתיקון מס׳ 17}} בקבלת הטבות לפי פסקת משנה זו – בשיעור שלא יעלה על 35% מאותה הכנסה;
{{ח:תתת|(4)}} אם המפעל אושר אחרי יום כ״ה בתמוז תשל״ח (30 ביולי 1978) אך לגבי מפעל באזור פיתוח א׳, עד יום כ״א בטבת התשנ״ז (31 בדצמבר 1996), למעט מי שבחר לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211749.pdf|סעיף 42(ב) לתיקון מס׳ 17}} בקבלת הטבות לפי פסקת משנה (3) ולרבות מי שבחר לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211749.pdf|סעיף 42(א) לתיקון מס׳ 17}} בקבלת הטבות לפי פסקת משנה זו – בשיעור שלא יעלה על 25% מאותה הכנסה;
{{ח:תתת|(5)}} אם המפעל אושר באזור פיתוח א׳, אחרי יום כ״ב בטבת התשנ״ז (1 בינואר 1997) – בשיעור שלא יעלה על 25% מאותה הכנסה; ואולם בשנתיים הראשונות לתקופת ההטבות, כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 45|בסעיף 45}}, תהא חברה שהיא בעלת מפעל מאושר כאמור, פטורה מתשלום מס חברות בשל אותה הכנסה.
{{ח:תת|(א1)}} חברת משקיעי חוץ שהיא בעלת מפעל מאושר שהבקשה לאישורו הוגשה למינהלת הרשות עד המועד הקבוע לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}, תהא חייבת, על הכנסתה החייבת שהושגה מאותו מפעל, במס חברות בהתאם לאמור בפסקאות (1) עד (3) ותהא פטורה מכל מס אחר עליה:
{{ח:תתת|(1)}} בשנת מס ששיעור השקעת החוץ שבה הוא 49% או יותר אך פחות מ־74% – בשיעור שלא יעלה על 20% מאותה הכנסה;
{{ח:תתת|(2)}} בשנת מס ששיעור השקעת החוץ שבה הוא 74% או יותר אך פחות מ־90% – בשיעור שלא יעלה על 15% מאותה הכנסה;
{{ח:תתת|(3)}} בשנת מס ששיעור השקעת החוץ שבה הוא 90% או יותר – בשיעור שלא יעלה על 10% מאותה הכנסה;
{{ח:תתת}} ואולם לגבי חברת משקיעי חוץ שהיא בעלת מפעל מאושר שאושר החל ביום כ״ב בטבת התשנ״ז (1 בינואר 1997) באזור פיתוח א׳, בשנתיים הראשונות לתקופת ההטבות כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 45|בסעיף 45}}, תהא פטורה מתשלום מס חברות בשל אותה הכנסה.
{{ח:תת}} לענין סעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברת משקיעי חוץ“ – חברה בהשקעת חוץ, כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 53ח|בסעיף 53ח}}, שנתקיים בה אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)|(1)}} המפעל שבבעלותה אושר ביום 1 באפריל 1985 או לאחריו;
{{ח:תתתתת|(2)}} המפעל שבבעלותה אושר בתקופה שתחילתה ב־1 באפריל 1983 וסופה ב־31 במרס 1985; לענין זה, ”מפעל“ – למעט הרחבת מפעל;
{{ח:תתתתת|(3)}} הרחבת מפעל שבבעלותה אושרה לפני 1 באפריל 1985, והחברה היתה זכאית להטבות לפי {{ח:פנימי|פרק 7-3|פרק שביעי 3}}, ובלבד שיראוה כחברת משקיעי חוץ רק לגבי התקופה שמתום עשר שנים מיום תחילת תקופת ההטבות לפי {{ח:פנימי|פרק 7-3|פרק שביעי 3}} עד תום תקופת ההטבות הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 45|בסעיף 45(ב)}} לגבי ההרחבה;
{{ח:תתתת|(ב)}} חברה שהיתה חברת משקיעי חוץ במועד שבו אושרה התכנית כמפעל מאושר או בשנת הבחירה של מפעל מוטב, תמשיך להיחשב כחברת משקיעי חוץ גם אם בעלי מניותיה שהיו תושבי חוץ במועד האמור, כולם או חלקם, היו לתושבי ישראל לראשונה, ובלבד שלא שונה שיעור החזקתם בחברה, והכל עד לתום תקופת ההטבות של אותו מפעל, לרבות תקופת ההטבות של חלק המפעל שנוסף בשל ההרחבה בתוך חמש שנים מיום שבעלי המניות היו לתושבי ישראל לראשונה, אם היתה לחלק המפעל האמור הכנסה חייבת באותן שנים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור השקעת חוץ“, בשנת מס פלונית – השיעור שלא היה נמוך ממנו במשך שנת המס בשום זכות מזכויות אלה שהשקעת החוץ הקנתה:
{{ח:תתתת|(1)}} זכות לרווחים;
{{ח:תתתת|(2)}} זכות הצבעה;
{{ח:תתתת|(3)}} זכות למינוי מנהלים;
{{ח:תתתת|(4)}} הון מניות כולל הלוואות בעלים;
{{ח:תתתת|(5)}} הון מניות לבדו;
{{ח:תתת}} ואולם אם השקעת החוץ הקנתה, בכל שנת המס, שיעור העולה על 50% בכל אחת מהזכויות המנויות בפסקאות (2), (3) ו־(5), לא יובאו בחשבון לצורך קביעת שיעור השקעת החוץ הזכויות המנויות בפסקאות (2) ו־(3); לענין הגדרה זו, מקום שהשקעת חוץ לא הקנתה זכות פלונית, יראו כאילו הקנתה שיעור אפס באותה זכות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השקעת חוץ“ ו־”הלוואת בעלים“ – כמשמעותן {{ח:פנימי|סעיף 53ח|בסעיף 53ח}};
{{ח:תת|(א2)}} על אף הוראות בסעיפים קטנים (א) ו־(א1), חברה המחלקת דיבידנד מתוך הכנסה של מפעל, שהושגה בתקופה שבה היתה החברה פטורה ממס לפי סעיפים קטנים (א) ו־(א1), תהא חייבת, בשנת המס שבה חולק הדיבידנד, במס חברות על סכום הדיבידנד המחולק, בשיעור מס החברות שהיתה חייבת בו על הכנסתה בשנה שבה הופקה ההכנסה אילולא היתה פטורה ממס חברות בשנה זו, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 51ב|סעיף 51ב(א)(2)}} יחולו על חלוקת הדיבידנד לפי סעיף קטן זה; המס האמור ישולם לפקיד השומה יחד עם מס ההכנסה שיש לנכותו במקור ממקבל הדיבידנד, ויחולו עליו כל ההוראות המתייחסות לניכוי במקור; לענין זה, ”סכום הדיבידנד המחולק“ – לרבות סכום מס החברות החל בשל חלוקתו;
{{ח:תת|(א3)}} {{ח:הערה|(פקע).}}
{{ח:תת|(ב)|(1)}} קיבל אדם דיבידנד ששולם מתוך הכנסה חייבת, בניכוי מס החברות החל עליה כאמור בסעיף קטן (א)(1) או (2) שהושגה בשנת המס 1958 או לאחר מכן, יהיה פטור עליו מכל מס נוסף על המס ששולם על־ידי החברה והוא הדין לגבי פירות השקעה המשתלמים על־ידי חברה מתוך דיבידנד כאמור.
{{ח:תתת|(2)|(א)}} קיבל אדם דיבידנד ששולם מתוך הכנסה חייבת, בניכוי מס החברות החל עליה, כאמור בסעיף קטן (א)(3) עד (5) או בסעיף קטן (א1) או {{ח:פנימי|סעיף 53ג|בסעיף 53ג(ב)}}, יהיה חייב עליו במס הכנסה בשיעור של 20%; הוא הדין לגבי דיבידנד שמשלמת חברה מתוך דיבידנד כאמור.
{{ח:תתתת|(ב)}} חברה שקיבלה דיבידנד כאמור בפסקת משנה (א), ומחלקת אותו כדיבידנד, תהא זכאית לנכות מהכנסתה החייבת במס הכנסה לפי פסקת משנה (א) (להלן בפסקה זו – הכנסה מועדפת) את הדיבידנד שחילקה באותה שנה; לא היתה לחברה באותה שנה הכנסה מועדפת או שהכנסתה המועדפת היתה קטנה מסכום הדיבידנד שחילקה, יותר לה לנכות את הדיבידנד שחילקה או את היתרה, לפי הענין, כנגד הכנסה מועדפת שהיתה לה בשנות המס שקדמו לאותה שנה, לפי הסדר, החל בשנת המס שקדמה לאותה שנה, ויראו את השומות לשנים הקודמות כמתוקנות בהתאם ובלבד שהחזר מס בשל תיקון שומה כאמור ייעשה בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מתום שנת המס שבה חולק הדיבידנד ועד יום ההחזר.
{{ח:תתת|(3)}} הוראות פסקאות (1) ו־(2) יחולו גם על דיבידנד בגובה הסכומים הדרושים לתיאום הרווחים שחילקה חברה זכאית מתוך רווחים שהותרו בניכוי כהפרשה לייצוב ההון; לענין זה תהא לכל מונח המשמעות שיש לו {{ח:פנימי|פרק 7-3|בפרק שביעי 3}}.
{{ח:תת|(ג)}} מי שזכאי למענק השקעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 40ב|סעיף 40ב(2) עד (5)}} (בסעיף קטן זה – זכאי למענק השקעה) או יחיד, שהוא בעל מפעל מאושר, יהא חייב על הכנסתו החייבת, שהושגה מהמפעל המאושר, במס הכנסה –
{{ח:תתת|(1)}} אם המפעל אושר עד יום כ״ט באדר ב׳ תשל״ו (31 במרס 1976) – בשיעור 25%;
{{ח:תתת|(2)}} אם המפעל אושר אחרי היום האמור בפסקה (1) אך עד יום כ״ה בתמוז התשל״ח (30 ביולי 1978), למעט מי שבחר לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211749.pdf|סעיף 42(א) לתיקון מס׳ 17}} בקבלת הטבות על פי פסקת משנה (3) ולרבות מי שבחר לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211749.pdf|סעיף 42(ב) לתיקון מס׳ 17}} בקבלת הטבות לפי פסקת משנה זו – בשיעור 35%;
{{ח:תתת|(3)}} אם המפעל אושר אחרי יום כ״ה בתמוז התשל״ח (30 ביולי 1978), למעט מי שבחר לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211749.pdf|סעיף 42(ב) לתיקון מס׳ 17}} בקבלת הטבות לפי פסקת משנה (2) ולרבות מי שבחר לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_211749.pdf|סעיף 42(א) לתיקון מס׳ 17}} בקבלת הטבות לפי פסקת משנה זו – בשיעור 25%;
{{ח:תתת|(4)}} אם מפעל אושר אחרי יום כ״ז באייר התשמ״א (31 במאי 1981) אך לגבי מפעל באזור פיתוח א׳ שבבעלות זכאי שאושר עד יום כ״א בטבת התשנ״ז (31 בדצמבר 1996) – בשיעור שלא יעלה על 35%, ואם השקיע בשנת המס בנכסים קבועים שניתן עליהם פחת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|סעיף 21 לפקודה}}, למעט רכב פרטי – בשיעור של 25% על אותו חלק מההכנסה החייבת של המפעל המאושר השווה לסכום שבו עודפת ההשקעה בנכסים הקבועים על התמורה ממכירת נכסים קבועים בשנת המס;
{{ח:תתת|(5)|(א)}} אם המפעל באזור פיתוח א׳ הוא בבעלות של זכאי למענק השקעה ואושר החל ביום כ״ב בטבת התשנ״ז (1 בינואר 1997) – בשיעורים הקבועים בפסקה (4), ואולם –
{{ח:תתתתת|(1)}} בשנתיים הראשונות לתקופת ההטבות כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 45|בסעיף 45}}, תהא ההכנסה החייבת, שהושגה מהמפעל המאושר כאמור, פטורה ממס, אם המפעל המאושר רכש בשנת המס נכסים קבועים שניתן עליהם פחת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|סעיף 21 לפקודה}}, בגובה הסכום שבו עודף סכום הרכישה של הנכסים הקבועים על סכום התמורה ממכירת נכסים קבועים בשנת המס (להלן – עודף הרכישות);
{{ח:תתתתת|(2)}} בכל אחת משנות המס שלאחר שנת המס שבה ההכנסה החייבת של המפעל המאושר היתה פטורה ממס כאמור בפסקה (1) ועד תום תקופת ההטבות כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 45|בסעיף 45}}, אם עלה סכום התמורה ממכירת נכסים קבועים על סכום הרכישה של נכסים קבועים במפעל המאושר (להלן – סכום עודף המכירות), יהא סכום עודף המכירות חייב במס בשיעור שהיה חייב בו הזכאי למענק השקעה אילולא היה פטור ממס לפי פסקה (1) או בשיעור של 25%, לפי הנמוך מביניהם; הוראות פסקה זו יחולו על סכום עודף המכירות עד לנמוך מבין סכומים אלה:
{{ח:תתתתתת|(א)}} סכום עודף הרכישות בשנתיים הראשונות לתקופת ההטבות, כשהוא מתואם לגבי כל אחת משתי שנות המס האמורות, לפי שיעור עליית המדד מתום אותה שנת מס עד תום שנת המס שבה מחויב סכום עודף המכירות;
{{ח:תתתתתת|(ב)}} סכום ההכנסה החייבת שהיתה פטורה ממס בשנתיים הראשונות לתקופת ההטבות, כשהוא מתואם לגבי כל אחת משתי שנות המס האמורות, לפי שיעור עליית המדד מתום אותה שנת מס עד תום שנת המס שבה מחויב סכום עודף המכירות;
{{ח:תתתת|(ב)}} לענין פסקה זו –
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} ”סכום הרכישה של נכס קבוע“ – המחיר המקורי של הנכס הקבוע שלגביו יחושב הפחת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|סעיף 21 לפקודה}}, ובתוספת רווח הון שלא התחייב במס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 96|סעיף 96 לפקודה}}, אשר נגרע מהמחיר המקורי של נכס זה;
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} ”נכסים קבועים“ – נכסים ששימשו או שישמשו את המפעל המאושר בייצור הכנסתו, למעט 30% מנכסי המפעל כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 40א|בסעיף 40א}}, ושנרכשו כחלק מתכנית מאושרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(1) או (2)}}, שבשלה ניתנת ההטבה בשנת המס ואשר ניתן לגביהם מענק לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} השרים רשאים לקבוע שההטבות לפי סעיף זה לגבי כלל המפעלים שאינם באזורים א׳ או ב׳ או לגבי סוגים מהם יהיו מותנות בכך שהמפעל ייצא שיעור מסויים מתוצרתו.

{{ח:סעיף|47א||תיקון: תשכ״א, תשכ״ג, תשכ״ט, תשל״ה, תשל״ח, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|48|פטור מיוחד לתושבי־חוץ|תיקון: תשכ״א, תשכ״ג, תשל״ח־3, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} שילמה חברה את המס המגיע ממנה על הכנסתה החייבת, יהא תושב־חוץ, המקבל מאת החברה מתוך אותה הכנסה חייבת, בניכוי מס החברות החל עליה דיבידנד על השקעתו המאושרת במטבע־חוץ, פטור מכל מס, חוץ מן המס שהחברה חייבת לנכותו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 161|סעיף 161 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|49||תיקון: תשכ״ג, תשכ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|50|הכנסת מומחה מאושר|תיקון: תשכ״ג, תשל״ח־3, תשמ״ב}}
{{ח:ת}} שיעור המס המוטל על הכנסתו של מומחה מאושר שמקורה בעבודתו שלמענה הוזמן, כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 5|בסעיף 5(1)(ב) לפקודה}}, לא יעלה על 25% מאותה הכנסה, שתיחשב כשלב הגבוה ביותר בסולם הכנסתו החייבת. הנחה זו תינתן במשך שלוש שנות מס מראשית שנת המס שבה יהא אותו מומחה חייב לראשונה במס על הכנסתו האמורה, אולם המינהלה רשאית להאריך את תקופת ההנחה עד חמש שנים נוספות.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מומחה מאושר“ – מי שהוזמן בהיותו תושב־חוץ על ידי מפעל, בהסכמת המנהל, לעבוד במפעל כמומחה שעבודתו עשויה לסייע להשגתה של מטרת חוק זה ולא היה לפני כן תושב ישראל.

{{ח:סעיף|50א|הפסקה זמנית בזכאות להטבות למפעל תעשייתי או למיתקן תיירותי ללינה|תיקון: תשס״ה־2, תשס״ט־3}}
{{ח:ת}} לא התקיים במפעל מאושר שהוא מפעל תעשייתי או מיתקן תיירותי ללינה כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 18א|בסעיף 18א(א)}} בשנת מס מסוימת תנאי מהתנאים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 18א|בסעיף 18א(ג)}} או תנאי מהתנאים המנויים באישור המינהלה, לא תהא החברה שבבעלותה מפעל מאושר כאמור זכאית להטבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}} באותה שנת מס; חזרו להתקיים לגבי המפעל המאושר התנאים האמורים במהלך תקופת ההטבות, תהא החברה זכאית להטבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}}, ביתרת תקופת ההטבות.

{{ח:קטע3|פרק 7 סימן ב|סימן ב׳: הטבות במס בשל מפעל מוטב|תיקון: תשס״ה־2}}

{{ח:סעיף|51|הגדרות|תיקון: תשל״ח־3, תשמ״ו־2, תשמ״ז־3, תשמ״ז־4, תשמ״ט, תשנ״א, תשנ״ב־3, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה־2, תשנ״ו, תשס״ב־6, תשס״ה־2, תשס״ט־3, תשע״א, תשע״ו, תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|בסימן זה}} {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב1|ובסימנים ב1}} {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב2|ו־ב2}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 18א|בסעיף 18א(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מתחדשת“ – אנרגיה שמקורה בניצול קרינת השמש, הרוח, ביומסה או מקור אנרגיה אחר ובלבד שאינו דלק מאובן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביומסה“ – מסת חומר אורגני לא מאובן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דלק מאובן“ – דלק הנוצר מהתאבנות חומר אורגני בסביבה מחוסרת חמצן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מוטבת“ – ההכנסה החייבת ממפעל מוטב, בניכוי הנחות שניתנו, ובלבד שההכנסה הופקה או נצמחה ממתן שירותי תיירות במהלך עסקיו הרגיל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מועדפת“ – הכנסה ממפעל מועדף, כמפורט להלן, בניכוי הנחות שניתנו, ובלבד שההכנסה הופקה או נצמחה במהלך עסקיו הרגיל של המפעל מפעילותו בישראל, למעט הכנסה מנכס לא מוחשי, אשר אינה מיוחסת לייצור, אשר אילו היתה מופקת על ידי מפעל טכנולוגי, לא היה ניתן לראות בה הכנסה טכנולוגית מועדפת, על פי הוראות {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב3|סימן ב׳3}}; לעניין זה, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51כט|סעיף 51כט}} וכן הוראות שקבע שר האוצר לעניין החרגת סוגי הכנסות מההגדרה ”הכנסה טכנולוגית“ כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51כד|בסעיף 51כד}} לצורך עמידתו של משטר המס בישראל באמות מידה בין־לאומיות, בשינויים המחויבים:
{{ח:תתת|(1)}} הכנסה ממכירת מוצרים שיוצרו באותו מפעל לרבות רכיביהם שיוצרו במפעל אחר, והכל למעט רכיביהם שמקורם במכרה, במפעל אחר להפקת מחצבים או במפעל לחיפוש או להפקה של נפט כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הנפט|בחוק הנפט, התשי״ב–1952}};
{{ח:תתת|(2)}} הכנסה ממכירת מוצרים שהם מוליכים למחצה, שיוצרו במפעל אחר, שאינו בבעלות קרובו של בעל המפעל, על פי ידע שפותח במפעל;
{{ח:תתת|(3)}} הכנסה ממתן זכות לשימוש בידע או בתוכנה שפותחו במפעל, וכן הכנסה מתמלוגים שהתקבלו בשל שימוש כאמור שהמנהל אישר שהיא נלווית לפעילות הייצורית של המפעל המועדף בישראל;
{{ח:תתת|(4)}} הכנסה משירות נלווה למכירות כאמור בפסקאות (1) ו־(2), וכן משירות נלווה לזכות השימוש בידע או בתוכנה או לתמלוגים כאמור בפסקה (3);
{{ח:תתת|(5)}} הכנסה ממחקר ופיתוח תעשייתי בעבור תושב חוץ, ובלבד שניתן לגביהם אישור מאת ראש המחקר למינהל ופיתוח תעשייתי;
{{ח:תת}} ובלבד שהתקיימו שני אלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(א)}} לגבי חברה מועדפת שהיא שותפות שבין החברות השותפות בה יש אגודה שיתופית שמחילה על עצמה את הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 61|סעיפים 61}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 62|או 62 לפקודה}}, או לגבי חברה מועדפת שהיא אגודה שיתופית שמחילה על עצמה את הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 61|סעיפים 61}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 62|או 62 לפקודה}}, יראו כהכנסה מועדפת רק את חלק ההכנסה המיוחס לחברה שאינה אגודה שיתופית המחילה על עצמה את הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 61|סעיפים 61}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 62|או 62 לפקודה}}, ובלבד שאינה חברה בבעלות ממשלתית מלאה;
{{ח:תתת|(ב)}} לגבי חברה מועדפת שהיא שותפות שבין החברות השותפות בה יש חברה בבעלות ממשלתית מלאה, יראו כהכנסה מועדפת רק את חלק ההכנסה המיוחס לחברה שאינה חברה בבעלות ממשלתית מלאה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרחבה“, של מפעל תיירותי – כל אחד מהמפורטים בפסקאות (1) ו־(2) להגדרה זו, למעט הרחבה בדרך של רכישת מפעל קיים או בדרך של שינויי מבנה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה2|חלק ה2 לפקודה}}:
{{ח:תתת|(1)}} הרחבה או הוספה של בניין, לשם הגדלת מספר הלינות במפעל התיירותי;
{{ח:תתת|(2)}} הקמת מפעל קשור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השקעה מזערית מזכה“ – השקעה ברכישת נכסים יצרניים, הנעשית במהלך תקופה שאינה עולה על שלוש שנות מס המסתיימת בתום שנת הבחירה, לשם הקמת מפעל חדש או לשם הרחבת מפעל, שהיא בסכום כמפורט בפסקאות (1) ו־(2) להגדרה זו, לפי הענין:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי הקמת מפעל חדש – סכום שאינו פוחת מ־300,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי הרחבת מפעל – סכום שאינו פוחת מהגבוה מבין סכומים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הסכום האמור בפסקה (1);
{{ח:תתתת|(ב)}} סכום השווה לשיעור המזכה משווי כלל הנכסים היצרניים של המפעל, כפי שהיה בתום שנת המס שקדמה לשנה שבה החלה ההשקעה המזערית המזכה;
{{ח:תת}} לענין הגדרה זו –
{{ח:תתת|(1)}} ”שיעור מזכה“ –
{{ח:תתתת}} לענין חלק שווי הנכסים שעד 140 מיליון שקלים חדשים – 12%;
{{ח:תתתת}} לענין חלק שווי הנכסים שמעל 140 מיליון שקלים חדשים ועד 500 מיליון שקלים חדשים – 7%;
{{ח:תתתת}} לענין חלק שווי הנכסים שמעל 500 מיליון שקלים חדשים – 5%;
{{ח:תתת|(2)}} יראו כנכסים יצרניים של מפעל גם נכסים יצרניים המשמשים את המפעל ואינם בבעלותו של בעל המפעל, וכן נכסים יצרניים כאמור של חלק מהמפעל שהוסף בשל הרחבה או של מפעל קשור;
{{ח:תתת|(3)}} שווי נכס יצרני יחושב, כהפרש שבין המחיר המקורי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}}, לבין סכומי הפחת שניתן היה לנכותם לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (פחת)|תקנות מס הכנסה (פחת), 1941}}, לגבי אותו נכס, עד למועד שבו מחושב שווי הנכס, כשההפרש מתואם לפי שיעור השינוי במדד מיום הרכישה של הנכס ועד לתום שנת המס שקדמה לשנה שבה החלה ההשקעה המזערית המזכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מוטבת“ – חברה שהתאגדה בישראל, שהשליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל, שהיא בעלת מפעל מוטב, ושמתקיימים בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|סעיפים 64א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א1|ו־64א1 לפקודה}} אינם חלים עליה והיא אינה קיבוץ כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 54|בסעיף 54 לפקודה}};
{{ח:תתת|(2)}} החברה מנהלת בשנת המס פנקסים קבילים ומגישה דוחות, לפי חוק זה ולפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}};
{{ח:תתת|(3)}} החברה ובעל תפקיד בה, כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 119א|בסעיף 119א(ד) לפקודה}}, לא הורשעו בעשר השנים שקדמו לשנת הבחירה ובתקופת ההטבות, בעבירה כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 216|סעיפים 216}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 216א|216א}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 216ב|216ב}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 216ג|216ג}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 217|217 עד 220}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 224א|ו־224א לפקודה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117|סעיפים 117}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117א|117א עד 120 לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:תתתת|(ג)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 98|סעיפים 98}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 98א|98א}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 99|ו־99 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מועדפת“ – חברה שהתאגדה בישראל, שאינה חברה בבעלות ממשלתית מלאה, וכן שותפות הרשומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|פקודת השותפויות}} ששותפות בה רק חברות שהתאגדו בישראל, שלא חלות עליהן הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|סעיפים 64א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א1|ו־64א1 לפקודה}} או שאינן מחילות את הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|הסעיפים האמורים}} על עצמן, לפי העניין, שאינה שותפות שכל החברות ששותפות בה הן חברות בבעלות ממשלתית מלאה, ומתקיימים בחברה או בשותפות, לפי העניין, כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא בעלת מפעל מועדף;
{{ח:תתת|(2)}} השליטה על עסקיה וניהולם מופעלים בישראל;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|סעיפים 64א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א1|ו־64א1 לפקודה}} אינם חלים עליה והיא אינה קיבוץ כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 54|בסעיף 54 לפקודה}};
{{ח:תתת|(4)}} היא מנהלת בשנת המס פנקסים קבילים ומגישה דוחות, לפי חוק זה ולפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}};
{{ח:תתת|(5)}} היא ובעל תפקיד בה כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 119א|בסעיף 119א(ד) לפקודה}} לא הורשעו בעשר השנים שקדמו לשנת המס שלגביה מתבקשות ההטבות, בעבירה כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 216|סעיפים 216}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 216א|216א}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 216ב|216ב}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 216ג|216ג}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 217|217 עד 220}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 224א|ו־224א לפקודה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117|סעיפים 117}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117א|117א עד 120 לחוק מס ערך מוסף}};
{{ח:תתתת|(ג)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 98|סעיפים 98}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 98א|98א}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 99|ו־99 לחוק מיסוי מקרקעין}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ידע“ – ידע שפותח בישראל על ידי המפעל ושנרשם בשלו פטנט, או שהרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית קבעה שהידע כשיר להיות נושא תכנית מחקר ופיתוח, ולעניין ידע בתחום האנרגיה המתחדשת – ידע שהמדען הראשי של משרד התשתיות הלאומיות קבע שהוא ידע הכשיר להיות נושא למחקר ופיתוח כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה|בחוק לעידוד מחקר ופיתוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מענק“ – הלוואה או מענק לפי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל בר־תחרות בתחום האנרגיה המתחדשת“ – מפעל תעשייתי בתחום האנרגיה המתחדשת שמתקיימות בו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18א|סעיף 18א(ב)}}, ואולם לעניין זה, יראו מפעל תעשייתי בתחום האנרגיה המתחדשת כמפעל בר־תחרות התורם לתוצר הגולמי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18א|באותו סעיף}} אם מתקיים בו, בכל שנת מס בתקופת ההטבות, אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} עיקר פעילותו הוא בתחום האנרגיה המתחדשת המבוססת על ידע בתחום האמור, וניתן על כך אישור מאת המדען הראשי של משרד התשתיות הלאומיות; לעניין זה, לא יראו מכירת חשמל שמקורו באנרגיה מתחדשת כפעילות בתחום האנרגיה המתחדשת;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מפעל תעשייתי המוכר מוצר שהוא רכיב במיתקן המבוסס על ידע בתחום האנרגיה המתחדשת, ושמתקיים בו, לעניין הכנסתו ממכירות המפעל, אחד מאלה, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18א|סעיף 18א(ד)}}:
{{ח:תתתת|(א)}} 25% או יותר מכלל הכנסתו בשנת המס ממכירות המפעל הם ממכירות למפעל תעשייתי העומד בתנאים האמורים בפסקה (1), או ממכירות המשמשות להקמת מיתקן המבוסס על ידע בתחום האנרגיה המתחדשת;
{{ח:תתתת|(ב)}} 25% או יותר מכלל הכנסתו בשנת המס ממכירות המפעל הם ממכירות כאמור בפסקת משנה (א) וממכירות לשוק מסוים המונה 12 מיליון תושבים לפחות, ובלבד שסך הכנסות המפעל ממכירות כאמור בפסקת משנה (א) לא יהיה נמוך מ־15% מכלל הכנסתו כאמור בשנת המס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל חדש“ – מפעל שהוקם לראשונה ואינו מפעל קשור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל מוטב“ – מפעל תיירותי, שמתקיימות בו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18א|סעיף 18א(ב) ו־(ג)(3)}} לענין היותו מפעל בר־תחרות התורם לתוצר המקומי הגולמי, ושלשם הקמתו או הרחבתו היתה השקעה מזערית מזכה, ובלבד שהמפעל החדש או חלק המפעל שנוסף בשל ההרחבה, אינו מפעל מאושר; ואולם לענין הרחבת מפעל יראו כמפעל מוטב רק את חלק המפעל שנוסף בשל ההרחבה; לענין זה, תהיה למונחים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 18א|בסעיף 18א}} המשמעות שיש להם {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|בסימן זה}}, ויקראו את {{ח:פנימי|סעיף 18א|סעיף 18א(ג)(1)(א)}} כאילו במקום ”לפני אישור התכנית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18א|בסעיף זה}}“, נאמר ”לפני שנת הבחירה“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל מועדף“ – מפעל תעשייתי שמתקיימות בו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18א|סעיף 18א(ב) ו־(ג)}} לעניין היותו מפעל בר־תחרות התורם לתוצר המקומי הגולמי או מפעל בר־תחרות בתחום האנרגיה המתחדשת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל קשור“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מפעל שהוא בבעלות חברה שבבעלותה מפעל אחר באותו תחום או שהיה בבעלותה מפעל אחר כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} מפעל שהוא בבעלות חברה שבעל השליטה בה הוא גם בעל שליטה בחברה אחרת שבבעלותה מפעל אחר באותו תחום או שהיה בבעלותה מפעל אחר כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} מפעל שהוא בבעלות חברה שבעל השליטה היה בעל שליטה בחברה אחרת שבבעלותה מפעל אחר באותו תחום או שהיה בבעלותה מפעל אחר כאמור;
{{ח:תת}} ואולם לא יראו כמפעל קשור מפעל כאמור בפסקאות (1) עד (3) שהוכח להנחת דעתו של פקיד השומה שהוא ממוקם בנפרד מהמפעל האחר וש־60% או יותר מעובדיו, אך לא פחות מעשרה עובדים, הם עובדים חדשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל תיירותי“ – מתקן תיירותי ללינה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 18א|בסעיף 18א(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל תעשייתי“ – מפעל בישראל שעיקר פעילותו בשנת המס היא פעילות ייצורית, למעט כל אחד מאלה: מכרה, מפעל אחר שפעילותו, כולה או חלקה, היא הפקה של משאב טבע כהגדרת מונחים אלה {{ח:חיצוני|חוק מיסוי רווחים ממשאבי טבע#סעיף 20א|בסעיף 20א לחוק מיסוי רווחים ממשאבי טבע, התשע״א–2011}}, מפעל לחיפוש או להפקה של נפט כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הנפט|בחוק הנפט, התשי״ב–1952}}, ומפעל חקלאי מאושר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ״א–1980}}; בהגדרה זו, ”פעילות ייצורית“ – לרבות ייצור מוצרי תוכנה ופיתוח, מחקר ופיתוח תעשייתי עבור תושב חוץ, ובלבד שניתן על כך אישור מאת הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית וכן מחקר ופיתוח תעשייתי בתחום האנרגיה המתחדשת, ובלבד שניתן על כך אישור מאת המדען הראשי של משרד התשתיות הלאומיות, ולרבות פעילות אחרת שקבעו השרים, אך למעט הפעילויות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} אריזה;
{{ח:תתת|(2)}} בניה;
{{ח:תתת|(3)}} מסחר;
{{ח:תתת|(4)}} תחבורה;
{{ח:תתת|(5)}} החסנה;
{{ח:תתת|(6)}} מתן שירותי תקשורת;
{{ח:תתת|(7)}} מתן שירותים סניטריים;
{{ח:תתת|(8)}} מתן שירותים אישיים;
{{ח:תתת|(9)}} פעילות אחרת שקבעו השרים;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו לעידוד השקעות הון (קביעת פעילות ייצורית)|צו לעידוד השקעות הון (קביעת פעילות ייצורית), התשס״ח–2008}} (ק״ת תשס״ח, 1231), לפיו יצירת אנימציה ממוחשבת היא פעילות ייצורית.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכסים יצרניים“ – נכסים כמפורט בפסקאות (1) עד (3) בהגדרה זו, המשמשים מפעל או המיועדים לשמש מפעל, ובלבד שאינם כלולים בתכנית שאושרה על ידי המינהלה:
{{ח:תתת|(1)}} בנינים;
{{ח:תתת|(2)}} מכונות וציוד אחר, שלא היה בהם שימוש קודם בישראל או באזור, למעט רכב פרטי או רכב מסחרי כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}};
{{ח:תתת|(3)}} מבנים וציוד המצויים בתחומי המפעל והמשמשים מרכזי הכשרה מקצועית או בתי ספר תעשייתיים, או מעונות יום לילדי העובדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת הבחירה“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 51ד|בסעיף 51ד}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת התחילה“ – שנת המס שבה היתה לחברה המוטבת, לראשונה, הכנסה חייבת מהמפעל המוטב או שנת הבחירה, לפי המאוחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ההטבות“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 51ג|בסעיף 51ג}}.

{{ח:סעיף|51א|הטבות במס|תיקון: תשס״ה־2, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} חברה מוטבת זכאית, בכל שנת מס בתקופת ההטבות, להטבות בשל הכנסתה המוטבת, לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נמצא המפעל המוטב באזור פיתוח א׳ – תהיה החברה זכאית להטבות על פי פסקת משנה (א) או (ב), בהתאם לבחירתה, על פי הודעתה בדוח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} שהגישה לשנת הבחירה; בחרה החברה בהטבה לפי פסקה זו לא תוכל לחזור בה מבחירתה במשך כל תקופת ההטבות:
{{ח:תתתת|(א)}} פטור ממס;
{{ח:תתתת|(ב)}} מס חברות בשיעור של 11.5%;
{{ח:תתת|(2)}} נמצא המפעל המוטב באזור פיתוח ב׳ – תהיה החברה זכאית לפטור ממס במשך שש שנים משנת התחילה, וביתרת תקופת ההטבות – למס חברות בשיעור שהכנסת החברה היתה מחויבת בו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}}, אילו היה המפעל מפעל מאושר שאושר ביום הראשון של שנת הבחירה;
{{ח:תתת|(3)}} נמצא המפעל המוטב באזור אחר – תהיה החברה זכאית לפטור ממס במשך שנתיים משנת התחילה, וביתרת תקופת ההטבות – למס חברות בשיעור שהכנסת החברה היתה מחויבת בו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}}, אילו היה המפעל מפעל מאושר שאושר ביום הראשון של שנת הבחירה;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} חברה מוטבת זכאית לפחת מואץ, בשיעורים ובתנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 42|בסעיף 42}}, בשל נכסים יצרניים המשמשים את המפעל המוטב.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|51ב|חלוקת דיבידנד|תיקון: תשס״ה־2, תשע״א, תשע״ג־4}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 51א|בסעיף 51א(א)(1)(א), (2) ו־(3)}}, חברה מוטבת המחלקת דיבידנד מתוך הכנסה מוטבת שהושגה בתקופה שבה היתה הכנסת החברה פטורה ממס לפי הוראות הפסקאות האמורות, תהא חייבת בשנת המס שבה חולק הדיבידנד במס חברות על סכום הדיבידנד המחולק, לרבות סכום מס החברות החל בשל חלוקתו, בשיעור מס החברות שבו היתה מחויבת הכנסתה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}}, אילו היה המפעל המוטב מפעל מאושר; מס החברות כאמור ישולם לפקיד השומה יחד עם מס ההכנסה שיש לנכותו מהכנסתו של מקבל הדיבידנד, ויחולו לגביו כל ההוראות המתייחסות לניכוי במקור.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א), יראו כל אחד מהמפורטים להלן כדיבידנד שחילקה החברה המוטבת:
{{ח:תתת|(1)}} סכום שנתן בעל המפעל המוטב לקרובו, לבעל שליטה בו כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 32|בסעיף 32(9) לפקודה}} או לתאגיד בשליטתם, או שזקף אותו לחובתם, בין במישרין ובין בעקיפין, אלא אם כן שוכנע פקיד השומה כי הסכום האמור מהווה הכנסה חייבת במס בידי המקבל, שאינה דיבידנד, והמס עליה שולם;
{{ח:תתת|(2)}} סכום שמקורו ברווחי החברה, שניתן לבעלי מניותיה במהלך פירוקה של החברה;
{{ח:תתת|(3)}} תמורה ששילמה חברה לבעל מניות בה בעד רכישת מניותיה על ידה.
{{ח:תת|(ג)}} קיבל אדם דיבידנד ששולם מתוך הכנסה מוטבת, בניכוי מס החברות החל עליה, לרבות דיבידנד ששולם מתוך דיבידנד כאמור, יחולו לענין החיוב במס הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שולם הדיבידנד מתוך הכנסה מוטבת שחלות לגביה {{ח:פנימי|סעיף 51א|פסקאות (1), (2) או (3) של סעיף 51א(א)}}, יחויב הדיבידנד במס בשיעור של 20%, ובלבד שלגבי חברה מוטבת שאינה חברה בהשקעת חוץ, טרם חלפו שתים עשרה שנים מתום תקופת ההטבות;
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1) שולם דיבידנד לתושב חוץ מתוך הכנסה מוטבת שחוייבה במס בשיעור של 11.5% כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51א|בסעיף 51א(א)(1)(ב)}}, יחויב הדיבידנד במס בשיעור של 4%; לענין פסקה זו – ”תושב חוץ“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}}, שהתקיים בו האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 68א|בסעיף 68א לפקודה}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ד)}} חברה שקיבלה דיבידנד כאמור בסעיף קטן (ג)(1), ומחלקת אותו כדיבידנד, תהא זכאית לנכות מהכנסתה החייבת לפי סעיף קטן (ג)(1) (בפסקה זו – הכנסה מדיבידנד מוטב) את הדיבידנד שחילקה באותה שנה; לא היתה לחברה באותה שנה הכנסה מדיבידנד מוטב או שהכנסתה מדיבידנד מוטב היתה קטנה מסכום הדיבידנד שחילקה, יותר לה לנכות את הדיבידנד שחילקה או את היתרה, לפי הענין, כנגד הכנסה מדיבידנד מוטב שהיתה לה בשנות המס שקדמו לאותה שנה, לפי הסדר, החל בשנת המס שקדמה לאותה שנה, ויראו את השומות לשנים הקודמות כמתוקנות בהתאם, ובלבד שהחזר מס בשל תיקון שומה כאמור, ייעשה בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מתום שנת המס שבה חולק הדיבידנד ועד ליום ההחזר.

{{ח:סעיף|51ג|תקופת ההטבות|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} ההטבות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51א|סעיף 51א}} יינתנו לחברה מוטבת במהלך תקופה כמפורט להלן, לפי הענין, ובלבד שטרם חלפו 12 שנים מיום תחילתה של שנת הבחירה:
{{ח:תתת|(1)}} לענין מפעל מוטב באזור פיתוח א׳ – עשר שנות מס, שתחילתן בשנת התחילה;
{{ח:תתת|(2)}} לענין מפעל מוטב שאינו באזור פיתוח א׳ – שבע שנות מס, שתחילתן בשנת התחילה;
{{ח:תתת|(3)}} לענין מפעל מוטב שאינו באזור פיתוח א׳ ושבשנת מס כלשהי במהלך התקופה האמורה בפסקה (2) היה בבעלותה של חברה בהשקעת חוץ או הפך להיות בבעלות כאמור – תקופה נוספת על התקופה האמורה בפסקה (2), שבמהלכה היתה החברה, ברציפות, חברה בהשקעת חוץ, אך לא יותר משלוש שנים נוספות מתום התקופה האמורה בפסקה (2).
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א) רישה, לענין הקמת מפעל באזור פיתוח א׳ תובא בחשבון תקופת ההטבות כאמור בפסקה (1) של אותו סעיף קטן, ובלבד שלא חלפו 14 שנים מיום תחילתה של שנת הבחירה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), לענין מפעל מוטב שבבעלותה של חברה עתירת השקעות חוץ, תהא תקופת ההטבות התקופה האמורה בפסקאות משנה (1), (2) או (3) של סעיף קטן (א), לפי הענין, בתוספת חמש שנים, אם בכל חמש השנים האמורות היו 80% לפחות מכלל הכנסותיה של החברה מהמפעל, על פי חישוב ממוצע, הכנסות במטבע חוץ, ובלבד שטרם חלפו 17 שנים מיום תחילתה של שנת הבחירה; החישוב הממוצע ייעשה לפי ההכנסות האמורות בתקופות של עד שלוש שנים רצופות, לפי בחירתה של החברה.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”חברה עתירת השקעות חוץ“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 53ח|בסעיף 53ח}}, בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בפסקה (1) להגדרה האמורה, אחרי ”מפעל מאושר“ יקראו ”או מפעל מוטב“;
{{ח:תתת|(2)}} בפסקה (3) להגדרה האמורה, אחרי ”על פי התכנית המאושרת“ יבוא ”או במפעל המוטב, לפי הענין“.

{{ח:סעיף|51ד|שנת הבחירה|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:ת}} חברה המעוניינת בהטבות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51א|סעיף 51א}}, תבחר את שנת המס שיראוה לענין {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|סימן זה}} כשנת הבחירה, בהודעה שתגיש לפקיד השומה במועד להגשת הדוח השנתי אך לא יאוחר מתום 12 חודשים מתום אותה שנת מס, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} בתקופה של עד שלוש שנות מס המסתיימת בתום שנת המס שיראוה כשנת הבחירה, השקיעה החברה השקעה מזערית מזכה בהקמה של מפעל חדש או בהרחבה של מפעל;
{{ח:תת|(2)}} נעשתה ההשקעה המזערית המזכה כאמור בפסקה (1) בהרחבתו של מפעל, והיתה לגבי הקמתו של המפעל לראשונה או לגבי הרחבה אחרת שלו, שנת בחירה קודמת – חלפו שלוש שנים לפחות מתחילת שנת הבחירה הקודמת; ואולם, אם נעשתה ההשקעה המזערית המזכה הנוכחית במהלך שנתיים המסתיימות בשנת הבחירה – חלפו שנתיים לפחות מתחילת שנת הבחירה הקודמת;
{{ח:תת|(3)}} נעשתה ההשקעה המזערית המזכה כאמור בפסקה (1) בהרחבתו של מפעל, וניתן מענק בשל הקמתו של המפעל לראשונה, או בשל הרחבה אחרת שלו – חלפו ארבע שנים לפחות מתום שנת ההפעלה של התכנית שבשלה התקבל המענק.

{{ח:סעיף|51ה|הפסקה זמנית בזכאות להטבות|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:ת}} חברה שבשנת מס כלשהי לא התקיים בה, במהלך תקופת ההטבות החלה לגביה, תנאי מן התנאים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 51|בהגדרה ”חברה מוטבת“ שבסעיף 51}}, או שלא התקיים במפעל שבבעלותה תנאי מהתנאים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 51|בהגדרה ”מפעל מוטב“ שבאותו סעיף}}, לא תהא זכאית להטבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 51א|סעיף 51א}} באותה שנת מס; חזרו להתקיים לגבי החברה או לגבי המפעל שבבעלותה התנאים האמורים, במהלך תקופת ההטבות, תהא החברה זכאית להטבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 51א|סעיף 51א}} ביתרת תקופת ההטבות.

{{ח:סעיף|51ו|מניעת כפל הטבות|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|סימן זה}} לא יחולו בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} החברה המוטבת קיבלה מענק בשל המפעל המוטב או בשל הנכסים היצרניים המשמשים אותו;
{{ח:תתת|(2)}} בשימוש המפעל המוטב מכונות או ציוד שבשלהם קיבל אדם שאינו החברה המוטבת מענק, וטרם חלפו ארבע שנים מתום שנת המס שבה התקבל המענק האמור;
{{ח:תתת|(3)}} בשימוש המפעל המוטב מבנה שבשלו קיבל אדם שאינו החברה המוטבת מענק, ולחברה זכות לרכוש את המבנה, או שקיימים לדעת פקיד השומה יחסים מיוחדים בין החברה המוטבת לבין האדם האחר.
{{ח:תת|(ב)}} חברה הזכאית להטבות לפי {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|סימן זה}}, לא תהא זכאית להטבות אחרות לפי חוק זה החל בשנת הבחירה ועד תום תקופת ההטבות.

{{ח:סעיף|51ז|סייג לענין אגודה שיתופית|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:ת}} אגודה שיתופית שקיבלה הטבות לפי {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|סימן זה}}, לא יחולו עליה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 61|סעיפים 61}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 62|או 62 לפקודה}} החל בשנת הבחירה ועד תום תקופת ההטבות.

{{ח:סעיף|51ח|תיאום סכומים|תיקון: תשס״ה־2, תשע״א}}
{{ח:ת}} הסכומים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 51|בהגדרה ”השקעה מזערית מזכה“ שבסעיף 51}} יתואמו ב־1 בינואר של כל שנת מס לפי שיעור עליית המדד בשנת המס הקודמת.

{{ח:סעיף|51ט|אישור מראש לזכאות להטבות במסלול החלופי|תיקון: תשס״ה־2, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} חברה המבקשת הטבה לפי {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|סימן זה}}, לפי {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב1|סימן ב1}} או לפי {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב2|סימן ב2}} רשאית לפנות למנהל רשות המסים לא יאוחר מתום שישה חודשים מתום שנת הבחירה או מתום שנת המס שלגביה החילה את הוראות {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב1|סימן ב1}}, לפי העניין, ולבקש אישור מראש כי מפעל שבבעלותה או מפעל שבכוונתה להקים או להרחיב, ממלא אחר התנאים האמורים בהגדרה ”מפעל תעשייתי“ או הסייג האמור {{ח:פנימי|סעיף 51|בהגדרה ”מפעל קשור“ שבסעיף 51}}.
{{ח:תת|(ב)}} חברה המבקשת אישור לפי סעיף זה תשלם אגרת בקשה בסכום שקבעו השרים באישור ועדת הכספים של הכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} בקשה לאישור לפי סעיף זה תכלול את כל הפרטים והעובדות המהותיים הנוגעים לבקשה, ויצורפו אליה מסמכים, אישורים, חוות דעת, הצהרות, הערכות, חוזים, וכל פרט מהותי אחר, הכל כפי שיקבע מנהל רשות המסים בכללים; מנהל רשות המסים רשאי לדרוש כל פרט נוסף שייראה לו דרוש לענין החלטתו בבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} מנהל רשות המסים רשאי לאשר כי המפעל נושא הבקשה עומד בתנאים הקבועים בסעיף קטן (א) או יעמוד בהם, אם יתמלאו תנאים או יינקטו פעולות כפי שיורה, וכן רשאי הוא להתנות את מתן האישור האמור בתנאים שיורה.
{{ח:תת|(ה)}} מנהל רשות המסים יודיע לחברה המבקשת את החלטתו ואת נימוקיו בתוך 90 ימים מהיום שנמסרה לו הבקשה וכל המסמכים האמורים בסעיף קטן (ג), ואולם רשאי הוא, מטעמים שיירשמו, להאריך את התקופה לתקופה נוספת שלא תעלה על 60 ימים, ובלבד שהודיע על כך לחברה המבקשת לפני תום תקופת 90 הימים.
{{ח:תת|(ו)}} לא ניתנה החלטת מנהל רשות המסים בבקשה שהוגשה לפי סעיף זה במועד האמור בסעיף קטן (ה), יראו בכך אישור כי המפעל נושא הבקשה עומד בתנאים הקבועים בסעיף קטן (א) שלגביהם התבקש האישור.

{{ח:סעיף|51י|ערר על החלטה בבקשה לאישור מראש|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברה הרואה עצמה מקופחת מהחלטת מנהל רשות המסים בשאלת התקיימותם של התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 51ט|בסעיף 51ט}}, רשאית לערור על ההחלטה לפני ועדת ערר שהוקמה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51יג|סעיף 51יג}} ({{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|בסימן זה}} – ועדת הערר), בתוך 30 ימים מהיום שבו נמסרה לחברה ההודעה על ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת הערר רשאית לאשר את החלטת מנהל רשות המסים, לבטלה או להחליט בדרך אחרת; נחלקו הדעות בוועדת הערר, תכריע דעת הרוב; אין רוב לדעה אחת, תכריע דעת היושב ראש.

{{ח:סעיף|51יא|ערר על החלטת פקיד שומה|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:ת}} חברה שלא פנתה למנהל רשות המסים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51ט|בסעיף 51ט}}, או חברה שפנתה כאמור אך לא הגישה ערר על ההחלטה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51י|סעיף 51י}}, הרואה את עצמה מקופחת מהחלטת פקיד השומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 152|סעיף 152(ב) לפקודה}}, רשאית לערור על החלטת פקיד השומה כאמור לפני ועדת הערר בשאלת התקיימותם של התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 51ט|בסעיף 51ט}}, בלבד, בתוך 30 ימים מהיום שבו נמסרה ההודעה על החלטתו, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51י|סעיף 51י(ב)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|51יב|הוראות שונות לענין ערר|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} התקופה שמיום הגשת הערר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51י|בסעיפים 51י}} {{ח:פנימי|סעיף 51יא|או 51יא}}, לפי הענין, עד קבלת ההחלטה בערר ובערעור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51יד|בסעיף 51יד}}, לא תובא בחשבון התקופות האמורות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 145|בסעיפים 145}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 152|152}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 153|ו־153 לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא הגישה החברה ערר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51י|סעיפים 51י}} {{ח:פנימי|סעיף 51יא|או 51יא}}, לפי הענין, רשאית היא לערער על החלטת מנהל רשות המסים או על החלטת פקיד השומה, לפני בית המשפט המחוזי, יחד עם הערעור לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 153|סעיף 153 לפקודה}}.
{{ח:תת|(ג)}} השרים, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאים לקבוע אגרה בעד הגשת ערר לפי {{ח:פנימי|סעיף 51י|סעיפים 51י}} {{ח:פנימי|סעיף 51יא|ו־51יא}}.

{{ח:סעיף|51יג|ועדת ערר|תיקון: תשס״ה־2, תשס״ט־3}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת הערר, לענין {{ח:פנימי|סעיף 51י|סעיפים 51י}} {{ח:פנימי|סעיף 51יא|ו־51יא}}, תהיה בת ארבעה חברים והם:
{{ח:תתת|(1)}} שופט בדימוס של בית משפט מחוזי שימנה שר המשפטים, בהתייעצות עם השרים ובאישור נשיא בית המשפט העליון, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} המנהל הכללי של משרד האוצר או עובד אחר של אותו משרד שמינה המנהל הכללי האמור;
{{ח:תתת|(3)}} בכל עניין הנוגע למפעלים תעשייתיים – המנהל הכללי של משרד התעשיה המסחר והתעסוקה או עובד אחר של אותו משרד שמינה המנהל הכללי האמור; ובכל עניין הנוגע למפעלים תיירותיים – המנהל הכללי של משרד התיירות או עובד אחר של אותו משרד שמינה המנהל הכללי האמור;
{{ח:תתת|(4)}} נציג ציבור שיקבעו השרים בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} סדרי הדין בוועדת הערר ייקבעו על ידה.
{{ח:תת|(ג)}} השרים רשאים לקבוע הוראות לענין שכרם של חברי ועדת הערר שאינם עובדי המדינה.

{{ח:סעיף|51יד|ערעור לבית המשפט המחוזי|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:ת}} על החלטת ועדת הערר לפי {{ח:פנימי|סעיף 51י|סעיפים 51י}} {{ח:פנימי|סעיף 51יא|או 51יא}}, ניתן לערער לבית המשפט המחוזי, בתוך 45 ימים מיום מסירת ההחלטה; החלטת בית המשפט המחוזי בערעור תינתן בתוך ששה חדשים מהיום שבו הוגש אחרון הסיכומים מבין סיכומי הצדדים ותהיה סופית.

{{ח:סעיף|51טו|הכרה באישורים לעניין סיווג מפעל תעשייתי|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} מפעל שקיבל ממנהל רשות המסים אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 51ט|סעיף 51ט}} כי הוא ממלא אחר התנאים האמורים בהגדרה ”מפעל תעשייתי“, תראה אותו המינהלה כמפעל תעשייתי גם לעניין קבלת הלוואה או מענק לפי חוק זה
{{ח:תת|(ב)}} מפעל תעשייתי שהמינהלה אישרה לו תכנית ושקיבל מענק או הלוואה לפי חוק זה בשיעור שאינו נמוך מ־10% מגובה המענק או ההלוואה על פי התכנית, יראה אותו מנהל רשות המסים כמפעל תעשייתי גם לעניין קבלת הטבות במס לפי {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב1|סימן ב1 לפרק זה}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) לא יחולו בכל אחד מהמקרים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} חלפו חמש שנים מיום מתן האישור;
{{ח:תתת|(2)}} השתנו הנסיבות המהותיות הנוגעות לאישור;
{{ח:תתת|(3)}} נמצא כי לגורם המאשר לא נמסר פרט מהותי מהפרטים שנדרשו לאישור או מסמך מהותי מהמסמכים שנדרשו לאישור;
{{ח:תתת|(4)}} נמצא כי לגורם המאשר נמסר פרט כוזב, שגוי או מטעה.

{{ח:קטע3|פרק 7 סימן ב1|סימן ב{{ח:הערה|׳}}1: הטבות במס בשל מפעל מועדף|תיקון: תשע״א}}

{{ח:סעיף|51טז|הטבות במס|תיקון: תשע״א, תשע״ג, תשע״ג־3, תשע״ג־4, תשע״ז}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 126|בסעיף 126(א) לפקודה}}, חברה מועדפת זכאית כי לגבי הכנסתה המועדפת יוטל מס חברות בשיעורים כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} נמצא המפעל המועדף באזור פיתוח א׳ – 7.5%;
{{ח:תת|(2)}} נמצא המפעל המועדף באזור שאינו אזור פיתוח א׳ – 16% {{ח:הערה|(בשנות המס 2011–2012, 15%; בשנת המס 2013, 12.5%)}}.

{{ח:סעיף|51יז|פחת מואץ|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} חברה מועדפת זכאית לפחת מואץ, בשיעורים ובתנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 42|בסעיף 42}}, בשל נכסים יצרניים המשמשים את המפעל המועדף, ובלבד שסך כל הפחת שינוכה לא יעלה על המחיר המקורי של הנכס.

{{ח:סעיף|51יח|חלוקת דיבידנד|תיקון: תשע״א, תשע״ג־4}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 125ב|בסעיף 125ב לפקודה}}, על דיבידנד ששולם שמקורו בהכנסה חייבת מועדפת, בניכוי המס החל עליה, יחול שיעור מס של 20%.

{{ח:קטע3|פרק 7 סימן ב2|סימן ב{{ח:הערה|׳}}2: הטבות במס חברות בשל מפעל מועדף מיוחד|תיקון: תשע״א}}

{{ח:סעיף|51יט|הגדרות|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב2|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהלים“ – המנהל הכללי של משרד האוצר, המנהל הכללי של משרד התעשייה המסחר והתעסוקה ומנהל רשות המסים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הזכאות להטבות“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 51כב|בסעיף 51כב}}.

{{ח:סעיף|51כ|מפעל מועדף מיוחד|תיקון: תשע״א, תשע״ז, תשפ״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} מפעל מועדף שהתקיימו בו, לגבי שנת מס כלשהי, כל התנאים האמורים בפסקאות (1) עד (3), יהיה מפעל מועדף מיוחד ויחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51כא|סעיפים 51כא עד 51כג}} –
{{ח:תתת|(1)}} סך ההכנסה המועדפת של המפעל היה 1 מיליארד שקלים חדשים או יותר;
{{ח:תתת|(2)}} סך ההכנסות של החברה המועדפת היה 10 מיליארד שקלים חדשים או יותר, או שסך הכנסתה הכלולה בדוח מאוחד לפי כללי חשבונאות מקובלים יחד עם הכנסתה של חברה ממפעל בבעלותה הפועל באותו תחום שבו פועל המפעל התעשייתי שבבעלות החברה המועדפת, היה 10 מיליארד שקלים חדשים או יותר;
{{ח:תתת|(3)}} המנהלים אישרו שהוכח להנחת דעתם, כי לפי התכנית העסקית שהוגשה להם והעומדת בתנאי סעיף קטן (ב), המפעל המועדף יתרום תרומה מהותית לפעילות הכלכלית בישראל ויש בו כדי לקדם יעדים לאומיים במשק המדינה, בין השאר, בהתחשב במיקום הגיאוגרפי של המפעל המועדף ברמת השכר שצפוי שתיקבע לעובדיו, ברמת החדשנות הטכנולוגית של המפעל המועדף וברמת הפריון לעובד ({{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב2|בסימן זה}} – אישור המנהלים); אישור המנהלים יינתן בכתב ונימוקיו יכללו את התרומה הצפויה לפעילות הכלכלית ולקידום היעדים הלאומיים כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} תכנית עסקית של מפעל מועדף תכלול אחת מהחלופות האלה לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} השקעה ברכישת נכסים יצרניים, למעט בניינים, בהיקף של 400 מיליון שקלים חדשים לפחות באזור פיתוח א׳ ו־800 מיליון שקלים חדשים באזור פיתוח שאינו אזור פיתוח א׳, בתוך שלוש שנות מס מתחילת תקופת הזכאות להטבות ({{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב2|בסימן זה}} – חלופת ההשקעה בנכסים);
{{ח:תתת|(2)}} השקעה במחקר ופיתוח לפי אחת מאלה (להלן – חלופת ההשקעה במו״פ):
{{ח:תתתת|(א)}} השקעה במחקר ופיתוח באזור פיתוח א׳, בסכום הגדול ב־100 מיליון שקלים חדשים לפחות, בכל שנת מס בתקופת הזכאות להטבות, מממוצע ההשקעות במחקר ופיתוח של המפעל המועדף בשלוש שנות המס הקודמות לשנת המס שבה ניתן אישור המנהלים;
{{ח:תתתת|(ב)}} השקעה במחקר ופיתוח בענף טכנולוגיה מועדף באזור פיתוח שאינו אזור פיתוח א׳, בסכום הגדול ב־150 מיליון שקלים חדשים לפחות, בכל שנת מס בתקופת הזכאות להטבות, מממוצע סכומי ההשקעות במחקר ופיתוח של המפעל המועדף בשלוש שנות המס הקודמות לשנת המס שבה ניתן אישור המנהלים; בפסקת משנה זו, ”ענף טכנולוגיה מועדף“ – ענף טכנולוגיה שהשרים, בהתייעצות עם המדען הראשי לחדשנות במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, קבעו כענף טכנולוגיה מועדף, בהסתמך על אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} ההשקעה בו צפויה לעודד יצירת מקומות עבודה בישראל במקצועות שלהם יש ביקוש נמוך בישראל;
{{ח:תתתתת|(2)}} היקף הפעילות העסקית בו בישראל הוא נמוך וההשקעה בו צפויה להגביר במידה רבה את הידע הטכנולוגי בישראל;
{{ח:תתת}} על אף האמור בפסקת משנה (א) או (ב), אם ממוצע ההשקעות במחקר ופיתוח בשלוש שנות המס הקודמות לשנת המס שבה ניתן אישור המנהלים עלה על 500 מיליון שקלים חדשים, על ההשקעה במחקר ופיתוח להיות בסכומים הגדולים במחצית מן הסכומים הנקובים בכל אחת מהן, לפי העניין; בפסקה זו, ”השקעה במחקר ופיתוח“ – הוצאות שהרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית אישרה בכל שנת מס כהוצאות מחקר ופיתוח;
{{ח:תתת|(3)}} העסקה של 250 עובדים חדשים לפחות באזור פיתוח א׳ ו־500 עובדים חדשים לפחות באזור פיתוח שאינו אזור פיתוח א׳, בכל שנת מס במהלך תקופת הזכאות להטבות, והכל ביחס למספר העובדים בשנה שקדמה לשנת האפס כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 51כב|בסעיף 51כב}} ({{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב2|בסימן זה}} – חלופת העובדים).

{{ח:סעיף|51כא|הטבות במס|תיקון: תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 126|בסעיף 126(א) לפקודה}}, חברה מועדפת זכאית כי לגבי הכנסתה המועדפת מהמפעל המועדף המיוחד, יוטל מס חברות בשיעורים כמפורט להלן, לגבי כל שנת מס בתקופת הזכאות להטבות, ובלבד שהתקיימו בה, בכל שנת מס כאמור, כל התנאים האמורים בסעיף קטן (ג) –
{{ח:תתת|(1)}} נמצא המפעל המועדף המיוחד באזור פיתוח א׳ – 5%;
{{ח:תתת|(2)}} נמצא המפעל המועדף המיוחד באזור שאינו אזור פיתוח א׳ – 8%.
{{ח:תת|(ב)}} חברה מועדפת זכאית לפחת מואץ, בשיעורים ובתנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 42|בסעיף 42}}, בשל נכסים יצרניים המשמשים את המפעל המועדף המיוחד שבבעלותה, בכל שנת מס בתקופת הזכאות להטבות, ובלבד שהתקיימו בה, בכל שנת מס כאמור, כל התנאים האמורים בסעיף קטן (ג) ושסך כל הפחת שינוכה לא יעלה על המחיר המקורי של הנכס.
{{ח:תת|(ג)}} ואלה התנאים להטבות לפי סעיפים קטנים (א) ו־(ב):
{{ח:תתת|(1)}} סך ההכנסה המועדפת של המפעל המועדף המיוחד היה 1 מיליארד שקלים חדשים או יותר;
{{ח:תתת|(2)}} סך ההכנסות של החברה המועדפת היה 10 מיליארד שקלים חדשים או יותר או שסך הכנסתה הכלולה בדוח מאוחד לפי כללי חשבונאות מקובלים, יחד עם הכנסתה של חברה ממפעל בבעלותה הפועל באותו תחום שבו פועל המפעל התעשייתי שבבעלות החברה המועדפת, היה 10 מיליארד שקלים חדשים או יותר;
{{ח:תתת|(3)}} אישור המנהלים לא בוטל לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51כג|סעיף 51כג}}.
{{ח:תת|(ד)}} לא התקיימו בחברה המועדפת בעלת המפעל המועדף המיוחד או במפעל המועדף המיוחד, בשנת מס כלשהי במהלך תקופת הזכאות להטבות, התנאים האמורים בסעיף קטן (ג)(1) או (2), לפי העניין, לא תהיה החברה המועדפת זכאית, באותה שנה, לשיעורי המס כאמור בסעיף קטן (א) ולפחת מואץ לפי הוראות סעיף קטן (ב) ({{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב2|בסימן זה}} – הטבות המס המיוחדות), ואולם לא יהיה בכך כדי לפגוע בזכאותה בשנה שלאחריה או שלפניה, ובלבד שטרם הסתיימה תקופת הזכאות להטבות ואישור המנהלים לא בוטל לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51כג|סעיף 51כג}}.
{{ח:תת|(ה)}} נוסף על האמור בסעיפים קטנים (א) עד (ד), תנאי לזכאות להטבות המס המיוחדות הוא שבמפעל המועדף יתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בתום השנה השלישית של תקופת הזכאות להטבות נמצא כי התקיימה במפעל המועדף חלופת ההשקעה בנכסים;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי כל שנת מס במהלך תקופת הזכאות להטבות נמצא כי התקיימה במפעל המועדף חלופת ההשקעה במו״פ או חלופת העובדים.
{{ח:תת|(ו)}} לא התקיימה במפעל המועדף אף אחת מהחלופות {{ח:פנימי|סעיף 51כ|שבסעיף 51כ(ב)}}, תישלל הזכאות להטבות המס המיוחדות, החל מהשנה הראשונה שבתקופת הזכאות להטבות; ואולם אם בשנת מס כלשהי בתקופת הזכאות להטבות התקיימה במפעל המועדף חלופת ההשקעה במו״פ או חלופת העובדים, תהיה החברה המועדפת בעלת המפעל המועדף המיוחד זכאית להטבות המס המיוחדות באותה השנה שבה התקיימה החלופה.
{{ח:תת|(ז)}} אין באמור בסעיפים קטנים (ד) ו־(ה) בעניין הפחת המואץ, כדי לפגוע בזכאותה של החברה המועדפת לפחת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51יז|סעיף 51יז}}, אם היא זכאית לו.

{{ח:סעיף|51כא1||תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|51כב|תקופת הזכאות להטבות|תיקון: תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} שנת המס הראשונה לתקופת הזכאות להטבות תהיה שנת המס שהמנהלים מצאו כי הושקע בה חלק מהותי מסכום ההשקעה הנדרשת, ובמקרים חריגים, מטעמים שיירשמו – גם שנת מס מאוחרת מזו, אך לא מאוחרת משלוש שנים לאחר השלמת ההשקעה, בשים לב להיקף ההשקעה שבוצעה, למספר המשרות שנוספו למשק ולהיקף פעילותה של החברה בישראל ({{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב2|בסימן זה}} – שנת האפס).
{{ח:תת|(ב)}} תקופת הזכאות להטבות תהיה עשר שנות מס שתחילתן בשנת האפס.

{{ח:סעיף|51כג|ביטול אישור המנהלים|תיקון: תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} עד תום תקופת הזכאות להטבות יבחן מנהל רשות המסים, מעת לעת, את התאמת פעילות המפעל המועדף המיוחד והישגיו לתנאי אישור המנהלים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51כ|בסעיף 51כ(א)(3)}} ({{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב2|בסימן זה}} – בדיקת התאמה).
{{ח:תת|(ב)}} מצא מנהל רשות המסים, בהתייעצות עם המנהל הכללי של משרד הכלכלה והתעשייה והמנהל הכללי של משרד האוצר, כי פעילות המפעל המועדף המיוחד והישגיו אינם תואמים את התנאים כאמור בסעיף קטן (א), רשאי הוא לקבוע כי המפעל המועדף אינו מפעל מועדף מיוחד.
{{ח:תת|(ג)}} קביעה כאמור בסעיף קטן (ב) תיעשה בהחלטה מנומקת בכתב, לאחר שניתנה לחברה המועדפת בעלת המפעל המועדף הזדמנות סבירה לטעון את טענותיה; תוקפה של קביעה כאמור, הוא החל בשנת המס שלאחר השנה שבה בוצעה בדיקת ההתאמה עד תום תקופת הזכאות להטבות.

{{ח:קטע3|פרק 7 סימן ב3|סימן ב׳3: הטבות במס בשל מפעל טכנולוגי מועדף|תיקון: תשע״ז}}

{{ח:סעיף|51כד|הגדרות|תיקון: תשע״ז, תשפ״ב־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב3|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה טכנולוגית“ – הכנסה של מפעל טכנולוגי שהופקה או נצמחה במהלך עסקיו הרגיל של המפעל מנכס לא מוחשי מוטב שבבעלות מלאה או חלקית של המפעל, או שהמפעל הוא בעל זכות שימוש בו, לרבות כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכנסה ממתן זכות לשימוש בנכס הלא מוחשי המוטב;
{{ח:תתת|(2)}} הכנסה משירות המבוסס על תוכנה;
{{ח:תתת|(3)}} הכנסה ממוצר אשר בייצורו עשה המפעל שימוש בנכס הלא מוחשי המוטב;
{{ח:תתת|(4)}} הכנסה ממוצר נלווה או תומך לתוכנת מחשב או למוצר כאמור בפסקה (3), ובלבד שהמוצר היה קשור במישרין לנכס הלא מוחשי המוטב ומתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לא היה בייצורו שימוש בנכס לא מוחשי מוטב אחר;
{{ח:תתתת|(ב)}} היה בייצורו שימוש בנכס לא מוחשי מוטב אחר אשר אינו בבעלות החברה בעלת המפעל או צד קשור לה, ושאין לה או לצד קשור לה זכות שימוש בו;
{{ח:תתת|(5)}} הכנסה משירות נלווה למתן זכות שימוש, לשירות או למוצר כאמור בפסקאות (1) עד (3) או תומך בכל אחד מאלה כאמור בפסקאות (1) עד (3), לפי העניין;
{{ח:תתת|(6)}} הכנסה ממכירת שירותי מחקר ופיתוח שאינה עולה על 15% מהכנסות המפעל;
{{ח:תתת|(7)}} הכנסות מסוגים נוספים שקבע שר האוצר, העומדים באמות מידה בין־לאומיות לעניין משטר המס;
{{ח:תת}} ולמעט הכנסה מכל נכס, מוצר, מוצר נלווה או שירות שהיא אחת מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} הכנסה המיוחסת לייצור לפי כללים שקבע שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:תתת|(ב)}} הכנסה מנכס לא מוחשי המשמש לשיווק, שאינו נכס לא מוחשי מוטב;
{{ח:תתת|(ג)}} סוגי הכנסות נוספים שקבע שר האוצר, לרבות לצורך עמידתו של משטר המס בישראל באמות מידה בין־לאומיות;
{{ח:תתת|(ד)}} הכנסה המיוחסת לחברה בבעלות ממשלתית מלאה או לחברה שהיא אגודה שיתופית המחילה על עצמה את הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 61|סעיפים 61}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 62|או 62 לפקודה}}, בהתאם לאמור בסיפה {{ח:פנימי|סעיף 51|להגדרה ”הכנסה מועדפת“ בסעיף 51}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה טכנולוגית מועדפת“ – חלק ההכנסה הטכנולוגית הנובע ממחקר ופיתוח בישראל, והכול בהתאם לתקנות שיקבע שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, העומדות באמות מידה בין־לאומיות לעניין משטר המס;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לעידוד השקעות הון (הכנסה טכנולוגית מועדפת ורווח הון למפעל טכנולוגי)|תקנות לעידוד השקעות הון (הכנסה טכנולוגית מועדפת ורווח הון למפעל טכנולוגי), התשע״ז–2017}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מועדפת“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה קשורה“ – חברה הנמנית עם אותה קבוצה שעליה נמנית החברה בעלת המפעל המועדף הטכנולוגי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל טכנולוגי מועדף“ – מפעל שהתקיימו בו, בכל שנת המס, כל התנאים הקבועים בפסקאות (1) ו־(2) שלהלן או התנאי הקבוע בפסקה (3) שלהלן, וכן התנאים האמורים בפסקאות (4) ו־(5) שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} ההוצאות המסווגות כהוצאות מחקר ופיתוח לפי כללי החשבונאות המקובלים (בהגדרה זו – הוצאות המחקר והפיתוח) של המפעל, בשלוש השנים שקדמו לשנת המס, היו בשיעור של 7% לפחות בממוצע לשנה מסך הכנסות החברה בעלת המפעל, או עלו על 75 מיליון שקלים חדשים בשנה, ואם המפעל הוקם במהלך שלוש שנות המס האמורות – האמור בפסקה זו התקיים לגבי הוצאות המחקר והפיתוח שלו בתקופה שממועד הקמתו; לעניין זה, ”הכנסות“ – בניכוי הכנסות מסוגים שיקבע שר האוצר, המועברות לאחר, ובלבד שלגבי הנעבר התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא אינו צד קשור לחברה בעלת המפעל;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא צד קשור לחברה בעלת המפעל ומנהל רשות המסים אישר את ניכוי ההכנסה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו לעידוד השקעות הון (ניכוי הכנסות המועברות לאחר במפעל טכנולוגי)|צו לעידוד השקעות הון (ניכוי הכנסות המועברות לאחר במפעל טכנולוגי), התשע״ט–2018}} (ק״ת תשע״ט, 1302), לפיו יש לנכות הכנסה טכנולוגית כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 51כד|בסעיף 51כד לחוק}}, הנובעת משירותי פרסום המבוססים על תוכנה המועברת מהלקוח לספק על בסיס הסכמי התקשרות למתן שירותי פרסום; לעניין הצו, ”לקוח“ – מי שמפרסם באינטרנט באמצעות התוכנה; ”ספק“ – בעל שטח פרסום באינטרנט שמקבל שירותים באמצעות התוכנה; ”תוכנה“ – תוכנה המפותחת במפעל החברה לפרסום מקוון באינטרנט שמקשרת בין לקוח לבין ספק.}}
{{ח:תתת|(2)}} בחברה בעלת המפעל התקיים אחד או יותר מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} 20% או יותר מעובדיה הם עובדים אשר מלוא שכרם שולם ונרשם בדוחות הכספיים שלה כהוצאות מחקר ופיתוח או שהיא מעסיקה 200 עובדים כאמור או יותר;
{{ח:תתתת|(ב)}} קרן הון סיכון כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#תוספת 1|בתוספת הראשונה לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, השקיעה בחברה 8 מיליון שקלים חדשים לפחות, והחברה לא שינתה את תחום עיסוקה אחרי מועד השקעה זו;
{{ח:תתתת|(ג)}} הכנסותיה בשלוש השנים הקודמות לשנת המס עלו ב־25% או יותר בממוצע ביחס לשנת המס שקדמה להן, ובלבד שמחזור עסקאות החברה בשנת המס ובכל אחת משלוש השנים שקדמו לה היה 10 מיליון שקלים חדשים או יותר;
{{ח:תתתת|(ד)}} מספר העובדים בשלוש השנים הקודמות לשנת המס גדל ב־25% או יותר בממוצע ביחס לשנת המס שקדמה להן, ובלבד שבשנת המס ובכל אחת משלוש השנים שקדמו לה החברה העסיקה 50 עובדים לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} תנאים שקבע המדען הראשי לחדשנות במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה בהתייעצות עם המנהל הכללי של משרד האוצר ובאישור שר האוצר, המעידים על היותו מפעל המקדם חדשנות, בשים לב בין השאר למפעלי תעשייה שמוצריהם מיוצרים בטכנולוגיות מתקדמות תוך שימוש בנכס לא מוחשי מוטב, והרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית אישרה את קיום התנאים האמורים;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|הוראות לעידוד השקעות הון (תנאים המעידים על היות מפעל מקדם חדשנות לצורך הגדרתו כמפעל טכנולוגי מועדף)|הוראות לעידוד השקעות הון (תנאים המעידים על היות מפעל מקדם חדשנות לצורך הגדרתו כמפעל טכנולוגי מועדף), התשע״ט–2019}}.}}
{{ח:תתת|(4)}} סך ההכנסות בשנת המס של הקבוצה שעמה נמנית החברה בעלת המפעל היה נמוך מ־10 מיליארד שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(5)}} המפעל היה מפעל בר־תחרות בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 18א|בסעיף 18א(ג)(1) או (2)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל טכנולוגי מועדף מיוחד“ – מפעל שהתקיימו בו התנאים האמורים בהגדרה ”מפעל טכנולוגי מועדף“, למעט האמור בפסקה (4) להגדרה האמורה, וסך ההכנסות בשנת המס של הקבוצה שעמה נמנית החברה בעלת המפעל היה 10 מיליארד שקלים חדשים או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל טכנולוגי“ – מפעל טכנולוגי מועדף או מפעל טכנולוגי מועדף מיוחד, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס לא מוחשי מוטב“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} זכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים|חוק הפטנטים, התשכ״ז–1967}};
{{ח:תתת|(2)}} תוכנת מחשב המוגנת לפי {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים|חוק זכות יוצרים, התשס״ח–2007}};
{{ח:תתת|(3)}} זכות לפי {{ח:חיצוני|חוק זכות מטפחים של זני צמחים|חוק זכות מטפחים של זני צמחים, התשל״ג–1973}};
{{ח:תתת|(4)}} זכויות לפי חוקים אחרים שיקבע שר האוצר בצו;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|צו לעידוד השקעות הון (קביעת נכס לא מוחשי מוטב)|צו לעידוד השקעות הון (קביעת נכס לא מוחשי מוטב), התשע״ט–2019}} (ק״ת תשע״ט, 3458), זכות הרשומה בפנקס התכשירים לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 47א|סעיף 47א(א2)(1) לפקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ״א–1981}}, היא נכס לא מוחשי מוטב לפי {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב3|סימן ב׳3 לפרק שביעי לחוק}}.}}
{{ח:תתת|(5)}} זכויות לפי חוקי מדינות חוץ בעניינים המנויים בפסקאות (1) עד (4);
{{ח:תתת|(6)}} ידע שפותח בישראל בידי המפעל הטכנולוגי, והרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית קבעה שהוא כשיר להיות נושא לתכנית מחקר ופיתוח, ולעניין ידע שפותח כאמור בתחום האנרגיה המתחדשת – המדען הראשי של משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים קבע כאמור, והכול אם סך ההכנסות של החברה בעלת המפעל בשנת המס לא עלה על 32 מיליון שקלים חדשים, ואם החברה בעלת המפעל נמנית עם קבוצה – מחזור העסקאות של הקבוצה בשנת המס לא עלה על 211 מיליון שקלים חדשים, למעט אם הוא בגדר פסקאות (1) עד (5);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבוצה“ – קבוצה המורכבת משתי ישויות או יותר ואחת מהן מחזיקה, במישרין או בעקיפין, באמצעי השליטה של כל אחת מהישויות האחרות, כך שמתקיים בהן אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} יש ביניהן יחסים מיוחדים כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 85א|בסעיף 85א לפקודה}};
{{ח:תתת|(2)}} בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים או בהתאם לדין החל עליהן היה עליהן להכין דוחות כספיים מאוחדים, או שהיו נדרשות לעשות זאת אם אחת מהן היתה נסחרת בבורסה.

{{ח:סעיף|51כה|מס חברות למפעל טכנולוגי מועדף|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 126|בסעיף 126(א) לפקודה}} –
{{ח:תת|(1)}} על הכנסה טכנולוגית מועדפת חייבת של חברה מועדפת בעלת מפעל טכנולוגי מועדף, יוטל מס חברות בשיעור של 12%;
{{ח:תת|(2)}} על הכנסה טכנולוגית מועדפת חייבת של חברה מועדפת בעלת מפעל טכנולוגי מועדף, הנמצא באזור פיתוח א׳, יוטל מס חברות בשיעור של 7.5%;
{{ח:תת|(3)}} על הכנסה טכנולוגית מועדפת חייבת של חברה מועדפת בעלת מפעל טכנולוגי מועדף מיוחד, יוטל מס חברות בשיעור של 6%.

{{ח:סעיף|51כו|שיעור המס על דיבידנד ששילם מפעל טכנולוגי מועדף|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 125ב|בסעיף 125ב לפקודה}} –
{{ח:תת|(1)}} על רווחי חברה מועדפת בעלת מפעל טכנולוגי (בסעיף זה – החברה), שמקורם בהכנסה טכנולוגית מועדפת חייבת בניכוי המס ששולם עליה, או ברווח ההון שחל עליו שיעור המס המופחת האמור {{ח:פנימי|סעיף 51כז|בסעיף 51כז}}, בניכוי המס ששולם עליו, המחולקים כדיבידנד, יוטל מס בשיעור של 20%;
{{ח:תת|(2)}} על רווחי החברה כאמור בפסקה (1) המחולקים כדיבידנד לחבר בני אדם שהוא תושב חוץ, יוטל מס בשיעור של 4%, אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} 90% או יותר מהמניות בחברה מוחזקים במישרין בידי חבר בני אדם תושב חוץ, אחד או יותר; הוחזקו המניות בעקיפין באמצעות חברה אחרת, יוטל מס בשיעור של 4% אם הדיבידנד מהחברה האחרת חולק לחבר בני האדם תושב החוץ בתוך שנה מהמועד שבו קיבלה החברה האחרת את הדיבידנד;
{{ח:תתת|(ב)}} הרווחים נוצרו לאחר שחבר בני האדם רכש את המניות המקנות את הזכות לדיבידנד; לעניין זה יחושבו הרווחים שנוצרו בשנת המס לאחר מועד רכישת המניות לפי היחס שבין התקופה שבה החזיק חבר בני האדם במניות באותה שנת מס לבין שנת המס המלאה;
{{ח:תתת|(ג)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע לעניין פסקה (2)(א), חזקות לעניין תושבתו של חבר בני אדם שהוא חברה שמניותיה נסחרות בבורסה.

{{ח:סעיף|51כז|מס רווחי הון למפעל טכנולוגי מועדף ולמפעל טכנולוגי מועדף מיוחד|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 91|בסעיף 91 לפקודה}} ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 51כח|סעיף 51כח}} –
{{ח:תתת|(1)}} שיעור המס על רווח הון של חברה מועדפת בעלת מפעל טכנולוגי מועדף במכירת נכס לא מוחשי מוטב לחברה קשורה תושבת חוץ יהיה 12%, ובלבד שהנכס נרכש מחברה תושבת חוץ במחיר של 200 מיליון שקלים חדשים או יותר;
{{ח:תתת|(2)}} שיעור המס על רווח הון של חברה מועדפת בעלת מפעל טכנולוגי מועדף מיוחד במכירת נכס לא מוחשי מוטב לחברה קשורה תושבת חוץ יהיה 6%, ובלבד שהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המפעל הוא הבעלים הראשון של הנכס;
{{ח:תתתת|(ב)}} המפעל רכש את הנכס מחברה תושבת חוץ.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”רווח הון“ – רווח הון הנובע ממחקר ופיתוח בישראל, והכול בהתאם להוראות שיקבע שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, העומדות באמות מידה בין־לאומיות לעניין משטר המס.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לעידוד השקעות הון (הכנסה טכנולוגית מועדפת ורווח הון למפעל טכנולוגי)|תקנות לעידוד השקעות הון (הכנסה טכנולוגית מועדפת ורווח הון למפעל טכנולוגי), התשע״ז–2017}}.}}

{{ח:סעיף|51כח|סייג למס רווחי הון למפעל טכנולוגי מועדף ולמפעל טכנולוגי מועדף מיוחד|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51כז|סעיף 51כז}} יחולו על מכירת נכס לא מוחשי מוטב רק אם הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית אישרה, לפני מועד המכירה, כי הנכס נרכש מחברה תושבת חוץ ביום תחילתו של {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב3|סימן ב׳3}}, כנוסחו {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018)#סעיף 80|בסעיף 80(15) לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018), התשע״ז–2016}} (בסעיף זה – יום תחילתו של {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב3|סימן ב׳3}}) ואילך, ובמחיר של 200 מיליון שקלים חדשים או יותר, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51כז|בסעיף קטן (א)(1) שבסעיף 51כז}}, או כי הנכס נוצר או נרכש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51כז|בפסקאות (2)(א) ו־(2)(ב) שבאותו סעיף קטן}}, לפי העניין, ביום תחילתו של {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב3|סימן ב׳3}} ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך קבלת אישור כאמור בסעיף קטן (א) יגיש המפעל לרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית בקשה בהתאם לכללים שתקבע הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית; הבקשה תכלול, בין השאר, פרטים בדבר הנכסים הלא מוחשיים המוטבים שהיו בבעלות מלאה או חלקית של המפעל ביום ב׳ בטבת התשע״ז (31 בדצמבר 2016).

{{ח:סעיף|51כט|הוראות שונות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, נכס לא מוחשי מוטב שמפעל טכנולוגי רכש מחברה קשורה יופחת רק כנגד סכום הגידול בהכנסה הטכנולוגית המועדפת בשנת ההפחתה לעומת סכום ממוצע הכנסה כאמור בשתי שנות המס הקודמות לשנת רכישתו.
{{ח:תת|(ב)}} הוצאות אשר שימשו בייצור הכנסה טכנולוגית מועדפת ינוכו כנגד הכנסה זו בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} היה סכום ההכנסה הטכנולוגית המועדפת קטן מסכום הפחת כאמור בסעיף קטן (א) בצירוף סכום ההוצאות כאמור בסעיף קטן (ב), יותר ההפרש בקיזוז, כהפסד, כנגד ההכנסה הטכנולוגית המועדפת החייבת.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בכל דין, זיכוי על מס חוץ ששולם על הכנסה טכנולוגית מועדפת של מפעל טכנולוגי, יותר רק כנגד מס ששולם בישראל על אותה הכנסה.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, יקבע כללים לעניין אופן ייחוס הכנסה לנכס לא מוחשי, ובלבד שיעמדו באמות מידה בין־לאומיות לעניין משטר המס.

{{ח:סעיף|51ל|מסלולי הטבות אחרים|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} האמור {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב3|בסימן זה}} לא יגרע מהטבות אחרות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 51ו|בסעיף 51ו}}, שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין מעבר או תיאום בין מסלול הטבות לפי {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב3|סימן זה}} לבין מסלול הטבות מס אחר לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|51לא|תקופת הזכאות להטבות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} מפעל טכנולוגי מועדף מיוחד שהתקיימו לגביו כל אלה, יהיה זכאי להטבות מס כאמור {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב3|בסימן זה}} לתקופה שלא תפחת מעשר שנים החל מהשנה שבה ניתן אישור המנהלים כאמור בפסקה (2) שלהלן:
{{ח:תת|(1)}} החברה רכשה נכס לא מוחשי מוטב מחברה תושבת חוץ בסכום העולה על 500 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תת|(2)}} המנהלים אישרו בהחלטה מנומקת בכתב כי המפעל יתרום תרומה מהותית לפעילות הכלכלית בישראל ויש בו כדי לקדם יעדים לאומיים במשק המדינה;
{{ח:תת|(3)}} מצאו המנהלים כי פעילות המפעל והישגיו אינם תואמים את התנאים כאמור בסעיף זה, רשאים הם לבטל את האישור;
{{ח:תת|(4)}} קביעה כאמור בפסקה (3) תיעשה בהחלטה מנומקת בכתב, לאחר שניתנה לחברה בעלת המפעל הזדמנות סבירה לטעון את טענותיה.

{{ח:קטע3|פרק 7 סימן ג|סימן ג׳: חברה תושבת חוץ|תיקון: תשס״ה־2}}

{{ח:סעיף|52|חברה תושבת חוץ|תיקון: תשכ״ט, תשל״ח־3, תשנ״ב, תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיפים 47}} {{ח:פנימי|סעיף 51|ו־51}}, חברה תושבת חוץ שהיא בעלת מפעל מאושר, תהא חייבת על הכנסתה החייבת מאותו מפעל במס חברות לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א1)}} בהתאם לשיעור השקעת החוץ שבה, ונוסף לכך במס בשיעור 15% על הכנסתה האמורה לאחר שנוכה ממנה מס החברות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מנהל רשות המסים רשאי לדחות את תשלום המס בשיעור 15%, כל עוד מוכח להנחת דעתו כי ההכנסה שעליה חל מס כאמור הושארה בישראל והיא משמשת בעסקי החברה בישראל, ורשאי הוא לקבוע תיאומים ותנאים אחרים שיחולו לענין זה.

{{ח:קטע3|פרק 7 סימן ד|סימן ד׳: מס חברות על הכנסה צבורה נבחרת – הוראת שעה לעניין הכנסה שנצברה עד תום שנת 2011|תיקון: תשע״ג, תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|52א|מס חברות על הכנסה צבורה נבחרת|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”הכנסה צבורה“ – סך הכנסתה של חברה שנצברה עד יום ה׳ בטבת התשע״ב (31 בדצמבר 2011), שמתקיימים לגביה שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא הכנסה שהיתה פטורה ממס חברות בשנת המס שבה הופקה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א)(5) או (א1)}}, לפי {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51(ב)}} כנוסחו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf|פרק י׳ לחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה), התשס״ה–2005}} (בהגדרה זו – תיקון מס׳ 60), או לפי {{ח:פנימי|סעיף 51א|סעיף 51א(א)(1)(א), (2) או (3)}};
{{ח:תתת|(2)}} החברה טרם חבה בשלה במס חברות לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51(ג) או (ח)}} כנוסחו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf|תיקון מס׳ 60}}, או {{ח:פנימי|סעיף 51ב|סעיף 51ב}}, למעט חבות במס בשל סכום שנתנה לחבר בני אדם המוחזק על ידה או שזקפה אותו לחובתו, בין במישרין ובין בעקיפין, לרבות רכישתו מצד שלישי; לעניין זה, ”החזקה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בפסקה (3) להגדרה ”קרוב“ בסעיף 88 לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק 7|פרק זה}}, חברה תהיה זכאית לשלם בשל הכנסתה הצבורה, כולה או חלקה, בהתאם לבחירתה לפי סעיף קטן (ד) ({{ח:פנימי|פרק 7 סימן ד|בסימן זה}} – הכנסה צבורה נבחרת), מס חברות בשיעור כאמור בסעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ג)}} מס החברות שתשלם חברה על ההכנסה הצבורה הנבחרת יהיה בשיעור מס החברות שהיה חל על אותה הכנסה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}}, בשנה שבה הופקה, אילולא היתה פטורה ממס חברות בשנה זו, כשהוא מוכפל במקדם המס, ולא פחות מ־6% ({{ח:פנימי|פרק 7 סימן ד|בסימן זה}} – שיעור המס המזערי); לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקדם המס“ – אחד פחות יחס ההטבה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחס ההטבה“ – יחס ההפשרה כשהוא מוכפל ב־0.3, בתוספת 0.3;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחס ההפשרה“ – ההכנסה הצבורה הנבחרת כשהיא מחולקת בסך ההכנסה הצבורה.
{{ח:תת|(ד)}} חברה רשאית לבחור לשלם מס חברות לפי הוראות סעיף זה, בתוך שנה מיום פרסומו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301507.pdf|חוק לעידוד השקעות הון (תיקון מס׳ 69 והוראת שעה), התשע״ג–2012}}, בהודעה שתגיש למנהל רשות המסים לעניין זה ({{ח:פנימי|פרק 7 סימן ד|בסימן זה}} – מועד הבחירה); מנהל רשות המסים רשאי לקבוע הוראות לעניין אופן מתן ההודעה על בחירה כאמור, לרבות מסמכים ואישורים שיש לצרפם להודעה.
{{ח:תת|(ה)}} בחרה החברה לשלם מס חברות על הכנסה צבורה נבחרת, לפי הוראות סעיף זה, לא תוכל לחזור בה מבחירתה; החברה תשלם את מס החברות כאמור בתוך 30 ימים ממועד הבחירה.
{{ח:תת|(ו)}} על חלק ההכנסה הצבורה של החברה שאינו הכנסה צבורה נבחרת ישולם מס חברות בשיעורים ובמועדים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיפים 47}} {{ח:פנימי|סעיף 51ב|ו־51ב}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|52ב|חובת השקעה מיועדת|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} חברה שבחרה לשלם מס חברות על הכנסה צבורה נבחרת, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52א|סעיף 52א}}, תשקיע במפעל תעשייתי סכום כאמור בסעיף קטן (ב) או (ג), לפי העניין, בחמש השנים שתחילתן בשנת המס שבה חל מועד הבחירה, לשם אחד או יותר מאלה (בסעיף זה – השקעה מיועדת):
{{ח:תתת|(1)}} רכישת נכסים יצרניים כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51}}, למעט בניינים;
{{ח:תתת|(2)}} השקעה במחקר ופיתוח בישראל;
{{ח:תתת|(3)}} תשלום שכר עבודה לעובדים חדשים שנוספו למפעל, ביחס למספר העובדים שהועסקו במפעל בתום שנת המס 2011, למעט שכר עבודה לנושא משרה בחברה; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שכר עבודה“ – הכנסה מעבודה כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|בסעיף 2(2) לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} סכום ההשקעה המיועדת יהיה שלושים אחוזים מההכנסה הצבורה הנבחרת כשהוא מוכפל ביחס ההפשרה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 52א|בסעיף 52א(ג)}} ובשיעור מס החברות שהיה חל על אותה הכנסה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}}, בשנה שבה הופקה, אילולא היתה החברה פטורה ממס חברות בשנה זו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), לגבי חברה שחל עליה שיעור המס המזערי, סכום ההשקעה המיועדת יהיה ההפרש שבין סכום הטבת המס שקיבלה החברה בשל שיעור המס המזערי ובין הסכום המתקבל ממכפלה של 30% במס החברות שהיה חל על ההכנסה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}}, ובהכנסה הצבורה הנבחרת; לעניין זה, ”סכום הטבת המס“ – ההפרש שבין שיעור מס החברות שהיה חל על ההכנסה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}} ובין שיעור המס המזערי, כשהוא מוכפל בהכנסה הצבורה הנבחרת.
{{ח:תת|(ד)}} לא השקיעה החברה את מלוא ההשקעה המיועדת עד תום התקופה הקבועה בסעיף קטן (א), תחויב במועד זה על ההכנסה הצבורה הנבחרת במס חברות נוסף על המס לפי {{ח:פנימי|סעיף 52א|סעיף 52א(ג)}}, בגובה ההפרש שבין ההשקעה המיועדת ובין ההשקעה שהשקיעה בפועל; מס החברות הנוסף ישולם בתוך 30 ימים מתום התקופה האמורה בסעיף קטן (א), בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום ההודעה למנהל רשות המסים ועד יום התשלום.

{{ח:סעיף|52ג|חלוקת דיבידנד מתוך הכנסה צבורה נבחרת|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} קיבל אדם דיבידנד ששולם מתוך הכנסה צבורה נבחרת, יהיה חייב עליו במס הכנסה בשיעור של 15%, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(ב)(2)}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו בחלוקת דיבידנד שחל עליה {{ח:חיצוני|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה)#סעיף 39|סעיף 39(ה)(2)(ג) לחוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה), התשע״א–2011}}.
{{ח:תת|(ג)}} חברה המחלקת דיבידנד מתוך הכנסה צבורה נבחרת תנכה במקור את מס ההכנסה ממקבל הדיבידנד ויחולו על מס זה כל ההוראות המתייחסות לניכוי במקור.

{{ח:קטע3|פרק 7 סימן ה|סימן ה׳: מס חברות על הכנסה צבורה נבחרת – הוראת שעה לעניין הכנסה שנצברה עד תום שנת 2020|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|52ד|מס חברות על הכנסה צבורה נבחרת|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ה|בסימן זה}}, ”הכנסה צבורה“ – סך הכנסתה של חברה עד יום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020), ומתקיימים לגביה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא הכנסה, לרבות הכנסה שהוונה, שהייתה פטורה ממס חברות בשנת המס שבה הופקה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א)(5) או (א1)}}, לפי {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51(ב)}} כנוסחו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf|פרק י׳ לחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה), התשס״ה–2005}} (בהגדרה זו – תיקון מס׳ 60), או לפי {{ח:פנימי|סעיף 51א|סעיף 51א(א)(1)(א), (2) או (3)}};
{{ח:תתת|(2)}} החברה טרם חבה בשלה במס חברות לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51(ג) או (ח)}} כנוסחו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf|תיקון מס׳ 60}}, {{ח:פנימי|סעיף 51ב|סעיף 51ב}} או {{ח:פנימי|סעיף 52א|סעיף 52א}}, למעט חבות במס בשל סכום שנתנה לחבר בני אדם המוחזק על ידה או שזקפה אותו לחובתו, בין במישרין ובין בעקיפין, לרבות רכישתו מצד שלישי; לעניין זה, ”החזקה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בפסקה (3) להגדרה ”קרוב“ שבסעיף 88 לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף ההוראות לפי חוק זה, חברה תהיה זכאית לשלם בשל הכנסתה הצבורה, כולה או חלקה, בהתאם לבחירתה לפי סעיף קטן (ד) ({{ח:פנימי|פרק 7 סימן ה|בסימן זה}} – הכנסה צבורה נבחרת), מס חברות בשיעור כאמור בסעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ג)}} מס החברות שתשלם חברה על ההכנסה הצבורה הנבחרת יהיה בשיעור מס החברות שהיה חל על אותה הכנסה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}}, בשנה שבה הופקה, אילולא הייתה פטורה ממס חברות בשנה זו, כשהוא מוכפל במקדם המס, ולא פחות מ־6% ({{ח:פנימי|פרק 7 סימן ה|בסימן זה}} – שיעור המס המזערי); לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקדם המס“ – אחד פחות יחס ההטבה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחס ההטבה“ – יחס ההפשרה כשהוא מוכפל ב־0.3, בתוספת 0.3;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחס ההפשרה“ – ההכנסה הצבורה הנבחרת כשהיא מחולקת בסך ההכנסה הצבורה.
{{ח:תת|(ד)}} חברה רשאית לבחור לשלם מס חברות לפי הוראות סעיף זה, בתוך שנה מיום פרסומו של {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו-2022)|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו־2022), התשפ״ב–2021}}, בהודעה שתגיש למנהל רשות המסים לעניין זה ({{ח:פנימי|פרק 7 סימן ה|בסימן זה}} – מועד הבחירה); מנהל רשות המסים רשאי לקבוע הוראות לעניין אופן מתן ההודעה על בחירה כאמור, לרבות מסמכים ואישורים שיש לצרפם להודעה.
{{ח:תת|(ה)}} בחרה החברה לשלם מס חברות על הכנסה צבורה נבחרת, לפי הוראות סעיף זה, לא תוכל לחזור בה מבחירתה; החברה תשלם את מס החברות כאמור בתוך 30 ימים ממועד הבחירה.
{{ח:תת|(ו)}} לא יותרו ניכוי, זיכוי, קיזוז, מקדמה, או פטור כלשהם כנגד מס חברות המתחייב לפי {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ה|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|52ה|חובת השקעה מיועדת|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} חברה שבחרה לשלם מס חברות על הכנסה צבורה נבחרת, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52ד|סעיף 52ד}}, תשקיע במפעל תעשייתי שבבעלותה סכום כאמור בסעיף קטן (ב) או (ג), לפי העניין, בחמש השנים שתחילתן בשנת המס שבה חל מועד הבחירה, לשם אחד או יותר מאלה (בסעיף זה – השקעה מיועדת):
{{ח:תתת|(1)}} רכישת נכסים יצרניים כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51}}, למעט בניינים;
{{ח:תתת|(2)}} השקעה במחקר ופיתוח בישראל;
{{ח:תתת|(3)}} תשלום שכר עבודה לעובדים חדשים שנוספו למפעל, ביחס למספר העובדים שהועסקו במפעל בתום שנת המס 2020, למעט שכר עבודה לנושא משרה בחברה; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שכר עבודה“ – הכנסה מעבודה כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|בסעיף 2(2) לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} סכום ההשקעה המיועדת יהיה 30% מההכנסה הצבורה הנבחרת כשהוא מוכפל ביחס ההפשרה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 52ד|בסעיף 52ד(ג)}} ובשיעור מס החברות שהיה חל על אותה הכנסה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}}, בשנה שבה הופקה, אילולא הייתה החברה פטורה ממס חברות בשנה זו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), לגבי חברה שחל עליה שיעור המס המזערי, סכום ההשקעה המיועדת יהיה ההפרש שבין סכום הטבת המס שקיבלה החברה בשל שיעור המס המזערי ובין הסכום המתקבל ממכפלה של 30% במס החברות שהיה חל על ההכנסה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}}, ובהכנסה הצבורה הנבחרת; לעניין זה, ”סכום הטבת המס“ – ההפרש שבין שיעור מס החברות שהיה חל על ההכנסה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}} ובין שיעור המס המזערי, כשהוא מוכפל בהכנסה הצבורה הנבחרת.
{{ח:תת|(ד)}} לא השקיעה החברה את מלוא ההשקעה המיועדת עד תום התקופה הקבועה בסעיף קטן (א), תחויב במועד זה על ההכנסה הצבורה הנבחרת במס חברות נוסף על המס לפי {{ח:פנימי|סעיף 52ד|סעיף 52ד(ג)}}, בגובה ההפרש שבין ההשקעה המיועדת ובין ההשקעה שהשקיעה בפועל; מס החברות הנוסף ישולם בתוך 30 ימים מתום התקופה האמורה בסעיף קטן (א), בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום ההודעה למנהל רשות המסים ועד יום התשלום.

{{ח:סעיף|52ו|חלוקת דיבידנד מתוך הכנסה צבורה נבחרת|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} קיבל אדם דיבידנד ששולם מתוך הכנסה צבורה נבחרת, יהיה חייב עליו במס הכנסה בשיעור של 15%, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(ב)(2)}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו בחלוקת דיבידנד שחל עליה {{ח:חיצוני|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה)#סעיף 39|סעיף 39(ה)(2)(ג) לחוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה), התשע״א–2011}}.
{{ח:תת|(ג)}} חברה המחלקת דיבידנד מתוך הכנסה צבורה נבחרת תנכה במקור את מס ההכנסה ממקבל הדיבידנד, ויחולו על מס זה כל ההוראות המתייחסות לניכוי במקור.

{{ח:סעיף|53||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 7-1|פרק שביעי 1: הטבות במס לגבי בנינים להשכרה ובניינים לשכירות מוסדית|תיקון: תשכ״ח, תשמ״ח, תשפ״ב־2}}

{{ח:סעיף|53א|הגדרות|תיקון: תשכ״ח, ק״ת תשל״ט, תשמ״ח, תשנ״ב, תשס״ב־3, תשס״ה־3, תש״ע, תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק 7-1|בפרק זה}} –
{{ח:תתת|(1)}} תהא לכל מונח המשמעות שיש לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} ({{ח:פנימי|פרק 7-1|בפרק זה}} – הפקודה) אלא אם כן נאמר אחרת;
{{ח:תתת|(1א)}} ”אזור פריפריאלי“ – יישוב מיעוטים כהגדרתו {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בפסקה (4) בחלק א׳ לתוספת השנייה}}, או יישוב המשויך לאשכול פריפריאליות 1 עד 4 וכן לאשכול חברתי–כלכלי 1 עד 4, לפי פרסומי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בעניין אפיון ודירוג הרשויות המקומיות;
{{ח:תתת|(2)}} ”בנין“ – לרבות מספר בנינים שנבנו באותה תקופה ובאותו אתר, כחטיבה אחת, למעט חלק מבנין;
{{ח:תתת|(3)}} ”בנין להשכרה“ – בנין שאושר כנכס מאושר, ושהוגשה לגביו בקשה לאישור תכנית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיפים 3(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17}} עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023), שלפחות מחצית שטחו מיועדת להשכרה למגורים בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 53ב|בסעיף 53ב(א) או (ג)}}, ובלבד שבנייתו נסתיימה אחרי יום י״ז באב התשמ״ח (31 ביולי 1988);
{{ח:תתת|(3א)}} ”בניין חדש להשכרה“ – בניין להשכרה שמתקיים בו גם אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוא אושר החל ביום הקובע;
{{ח:תתתת|(2)}} הוא אושר לפני היום הקובע והושכר לראשונה אחרי היום האמור;
{{ח:תתתת|(3)}} החלק המושכר בבניין הושכר לראשונה לפני היום הקובע לתקופה שלא פחתה מחמש שנים, ואחרי היום הקובע ובתום התקופה כאמור, הושכר, כולו או חלקו, אך לא פחות ממחצית שטחו, לתקופת השכרה נוספת שלא פחתה מחמש שנים;
{{ח:תתת|(3א1)}} ”בניין לשכירות מוסדית“ – בניין אשר בתוך התקופה שמיום תחילת {{ח:חיצוני|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022)|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022), התשפ״ב–2021}} {{ח:הערה|(ביום 1.1.2022)}} ({{ח:פנימי|פרק 7-1|בפרק זה}} – חוק התכנית הכלכלית) עד יום ט״ז בטבת התשצ״ב (31 בדצמבר 2031), הוגשה לגביו, לפני תום הבנייה, בקשה לאישור תכנית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיפים 3(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17}}, בצירוף היתר הבנייה, ומתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} יש בו 10 דירות לפחות, אם הוא נמצא באזור שאינו אזור פריפריאלי, או 6 דירות לפחות, אם הוא נמצא באזור פריפריאלי;
{{ח:תתתת|(2)}} המינהלה שוכנעה כי בהתאם לתכנית שהוגשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(2)}}, הדירות לשכירות מוסדית יושכרו בהשכרה לטווח ארוך, לתקופה של 15 שנים לפחות בממוצע מתוך 18 השנים שלאחר תום הבנייה;
{{ח:תתת|(3א2)}} ”דירות לשכירות מוסדית“ – אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין מי שבנה את הבניין לשכירות מוסדית –
{{ח:תתתתת|(א)}} לגבי בניין הנמצא, במועד מתן האישור, באזור פריפריאלי – הגבוה מבין אלה:
{{ח:תתתתתת|(1)}} 6 דירות;
{{ח:תתתתתת|(2)}} שיעור של 30% לפחות מהדירות בבניין או מהדירות בחלק הבניין שאושר כבניין לשכירות מוסדית לפי {{ח:פנימי|סעיף 53א|סעיף 53א(ב)}}, לפי העניין, ששטח הרצפה הכולל שלהן לא יפחת מ־30% משטח הרצפות של הבניין או החלק שאושר כאמור, בהתאמה;
{{ח:תתתתת|(ב)}} לגבי בניין הנמצא, במועד מתן האישור, באזור שאינו אזור פריפריאלי – הגבוה מבין אלה:
{{ח:תתתתתת|(1)}} 10 דירות;
{{ח:תתתתתת|(2)}} שיעור של 66% לפחות מהדירות בבניין או מהדירות בחלק הבניין שאושר כבניין לשכירות מוסדית לפי {{ח:פנימי|סעיף 53א|סעיף 53א(ב)}}, לפי העניין, ששטח הרצפה הכולל שלהן לא יפחת מ־50% משטח הרצפות של הבניין או החלק שאושר כאמור, בהתאמה;
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין משכיר ממשיך – כל הדירות שרכש בבניין לשכירות מוסדית;
{{ח:תתת|(3ב)}} ”היום הקובע“ – ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009);
{{ח:תתת|(3ג)}} ”השכרה לטווח ארוך“ – השכרת דירות שהסכם השכירות החל עליהן יהיה בכתב ויכלול לפחות את האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 6|בפסקאות (1) עד (4) להגדרה ”השכרה לטווח ארוך“ שבתוספת השישית לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}}, ובלבד שהמנהל כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 6|באותה תוספת}}, נתן בתום כל שנת מס, אישור כי הדירות האמורות שימשו להשכרה לטווח ארוך בשנת המס שחלפה;
{{ח:תתת|(3ד)}} ”המועד הראשון להשכרה“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי מי שבנה את הבניין – מועד תום הבנייה;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי משכיר ממשיך – המועד שבו רכש את הדירות לשכירות מוסדית;
{{ח:תתת|(3ה)}} ”משכיר ממשיך“ – מי שרכש את הדירות לשכירות מוסדית ממי שבנה את הבניין לשכירות מוסדית או ממשכיר ממשיך אחר, והתחייב לעמוד בתנאי הזכאות להטבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 53ב|סעיף 53ב(ב1)}};
{{ח:תתת|(4)}} ”סכום אינפלציוני“ – הסכום המתקבל מצירוף שניים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המחיר המקורי של חלק הקרקע המתייחס לחלק הנמכר מוכפל בשיעור עליית המדד ממועד רכישת הקרקע ועד מועד המכירה ובהפחתת המרכיב הבלתי קבוע; לענין זה, ”המרכיב הבלתי קבוע“ – המחיר המקורי של חלק הקרקע המתייחס לחלק הנמכר, מוכפל בשיעור עליית המדד בתקופה שבה הקרקע היתה נכס בלתי קבוע לענין {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|חוק תיאומים בשל אינפלציה}}, כשהסכום המתקבל מתואם מהמועד שבו היתה הקרקע לנכס קבוע לענין {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|החוק האמור}} או מהמועד שבו הובאה בחשבון כשינוי שלילי לענין {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|החוק האמור}}, לפי המוקדם, ועד למועד המכירה;
{{ח:תתתת|(ב)}} סכום השווה להוצאות הבניה שטרם הופחתו עד למועד המכירה כשהן מוכפלות בשיעור עליית המדד מהמועד שבו הובאו בחשבון כשינוי שלילי לענין {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|חוק תיאומים בשל אינפלציה}} או מהמועד שבו היו לנכס קבוע לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|החוק האמור}}, לפי המוקדם, ועד ליום המכירה;
{{ח:תתת|(5)}} ”דירה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיקוני חקיקה והוראות שונות)#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק מס הכנסה (תיקוני חקיקה והוראות שונות), התשנ״ב–1992}};
{{ח:תתת|(6)}} ”תום הבנייה“ – סיום בנייה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 19|בסעיף 19(4)(ב)(2) לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאית המינהלה לאשר, לגבי בנין פלוני, כי רק חלק מהבנין יהיה בנין להשכרה או בניין לשכירות מוסדית, אם התקיימו לגביו גם תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בחלק המאושר יש, לעניין בניין להשכרה – 8 דירות לפחות, לעניין בניין חדש להשכרה או בניין לשכירות מוסדית הנמצא באזור פריפריאלי – 6 דירות לפחות, ולעניין בניין לשכירות מוסדית הנמצא באזור שאינו אזור פריפריאלי – 10 דירות לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} לאדם שהוא בעל הזכויות בחלק המאושר, במועד תום הבניה או במועד קבלת ההטבות, אין זכות כלשהי בחלק אחר של הבנין והוא אינו קרוב של אדם אשר לו זכות כאמור; לענין זה –
{{ח:תתתת|(א)}} ”זכויות“ – זכות בעלות או שכירות, ובאיגוד מקרקעין – זכות בהונו או בכוח ההצבעה בו;
{{ח:תתתת|(ב)}} יראו אדם כקרוב של אדם אחר בכל אחת מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} הוא קרוב שלו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 76|הגדרת ”קרוב“ בסעיף 76(ד)(1) לפקודה}};
{{ח:תתתתת|(2)}} הוא בעל שליטה באדם האחר;
{{ח:תתתתת|(3)}} האדם האחר הוא בעל שליטה בו;
{{ח:תתתתת|(4)}} אדם שלישי הוא בעל שליטה בשניהם;
{{ח:תתתת|(ג)}} ”בעל שליטה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 32|בסעיף 32(9) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|53א1||תיקון: תשנ״ב, תשנ״ב־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|53ב|זכות להטבות|תיקון: תשכ״ח, תשמ״ח, תשנ״ב, תשנ״ב־4, תשנ״ה, תשנ״ח, תשס״ב־2, תשס״ב־3, תשס״ה־2, תש״ע, תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} בעל בנין להשכרה יהיה זכאי להטבות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 53ג|בסעיפים 53ג}} {{ח:פנימי|סעיף 53ד|ו־53ד}}, אם לפחות מחצית משטח הרצפות של הבנין הן דירות שהיו מושכרות למגורים במשך עשר שנים לפחות מתוך שתים עשרה השנים שלאחר תום הבניה ולא נעשתה לגביהם מכירה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}} לפני שחלפו עשר שנות השכרה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בעליו של בנין להשכרה שהושכר לראשונה בתקופה שמיום כ״ב באלול התשנ״א (1 בספטמבר 1991) ועד תום שנת המס 2006 וכן בעליו של בניין חדש להשכרה, יהא זכאי להטבות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 53ג|בסעיפים 53ג}} {{ח:פנימי|סעיף 53ד|ו־53ד}}, אם לפחות מחצית משטח הרצפות של הבנין הן דירות שהיו מושכרות למגורים ושתקופת ההשכרה הממוצעת שלהן היתה 5 שנים לפחות מתוך 7 השנים שלאחר תום הבניה, ובלבד שלגבי מחצית משטח הרצפות של הבנין לא נעשתה מכירה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}} לפני שחלפו 5 שנות השכרה.
{{ח:תת|(ב1)}} בעל בניין לשכירות מוסדית יהיה זכאי להטבות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 53ג|בסעיפים 53ג}} {{ח:פנימי|סעיף 53ד|ו־53ד}}, אם התקיימו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא השכיר את הדירות לשכירות מוסדית בהשכרה לטווח ארוך לתקופה של חמש שנים לפחות בממוצע מתוך שש השנים שלאחר המועד הראשון להשכרה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא השכיר את הדירות לשכירות מוסדית בהשכרה לטווח ארוך לתקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 53א|בפסקה (2) להגדרה ”בניין לשכירות מוסדית“}}, או מכר את הדירות למשכיר ממשיך לפני תום התקופה האמורה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) עד (ב1), מי שבנה בניין להשכרה יהיה זכאי להטבות לפי סעיפים קטנים (א) או (ב), לפי העניין, ומי שבנה בניין לשכירות מוסדית יהיה זכאי להטבות לפי סעיף קטן (ב1), גם אם מכר את הדירות שיש להשכירן כאמור באותם סעיפים קטנים לפני שחלפו שנות ההשכרה הקבועות בהם, לפי העניין, ובלבד שמכר לפחות 50 דירות, לרוכש אחד שהתחייב להשכיר את הדירות בהתאם לאמור בסעיף קטן (א) או (ב), או להשכיר את הדירות בהשכרה לטווח ארוך בהתאם לאמור בסעיף קטן (ב1), בהתאמה, והמכירה כלולה בתכנית שאישרה המינהלה לפני תום הבנייה, והתקיימו התנאים שקבע מנהל רשות המסים לפי פסקה (2).
{{ח:תתת|(2)}} מנהל רשות המסים יתנה את מתן ההטבות כאמור בפסקה (1) במתן ערובות – מאת המוכר, הרוכש או כל אדם אחר שיקבע – לתשלום המס והפרשי ההצמדה וריבית כאמור בסעיף קטן (ה), ובמתן הודעה מראש על המכירה במועד שיקבע מנהל רשות המסים.
{{ח:תתת|(3)}} אדם שרכש בנין להשכרה או בניין לשכירות מוסדית ממי שבנה אותו, כאמור בפסקה (1), והשכירו בהתאם לתנאים הקבועים בסעיפים קטנים (א), (ב) או (ב1), יהא זכאי להטבות הקבועות {{ח:פנימי|סעיף 53ג|בסעיף 53ג}}.
{{ח:תתת|(4)}} ויתר בונה הבנין על כל ההטבות שהוא זכאי להן לפי {{ח:פנימי|פרק 7-1|פרק זה}}, ונתן על כך הודעה בכתב, בדרך ובמועד שקבע מנהל רשות המסים, יחוב הרוכש במס רכישה בשיעור של 0.5% בלבד בשל רכישת הבנין, ובלבד שנתקיימו התנאים הקבועים בפסקאות (1) ו־(2).
{{ח:תת|(ג1)}} מכר בעל בניין לשכירות מוסדית את הדירות לשכירות מוסדית למשכיר ממשיך, יתנה מנהל רשות המסים את מתן ההטבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 53ג|בסעיפים 53ג}} {{ח:פנימי|סעיף 53ד|ו־53ד}} במתן ערובות – מאת המוכר או הרוכש – לתשלום המס והפרשי הצמדה וריבית כאמור בסעיף קטן (ה) ובמתן הודעה מראש על המכירה במועד שיקבע מנהל רשות המסים.
{{ח:תת|(ד)}} מנהל רשות המסים רשאי להתנות את מתן ההטבות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 53ג|בסעיף 53ג}} בהמצאת אישור מאת רואה חשבון לכך שנתקיימו התנאים הקבועים בסעיף קטן (א), (ב) או (ב1), לפי הענין, וכן רשאי מנהל רשות המסים בהתייעצות עם המנהל לקבוע את המועדים ואת כללי הדיווח המהווים תנאי למתן ההטבות;
{{ח:תת|(ה)|(1)}} ניתנה הטבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 53ג|סעיפים 53ג}} {{ח:פנימי|סעיף 53ד|או 53ד}}, או לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 85|סעיף 85(ד) לפקודה}}, ולא נתקיים תנאי מהתנאים הקבועים בסעיפים קטנים (א) עד (ב1), לפי העניין, תבוטל ההטבה למפרע ובעל הבניין, משכיר הבניין או משכיר ממשיך, לפי הענין, יהיה חייב בתשלום המס שהיה חייב בו אילולא ההטבה, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מתום שנת המס שלגביה ניתנה ההטבה.
{{ח:תתת|(2)}} רכש אדם בנין להשכרה או בניין לשכירות מוסדית ולא מילא את מלוא התחייבויותיו כאמור בסעיף קטן (ב1) או (ג), לפי העניין, ישלם המוכר את המס שהופטר ממנו בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מהמועד שבו צריך היה לשלם את המס אילו לא ניתן הפטור, ועד המועד שבו שולם בפועל; לעניין פסקה זו, ”מס“ – לרבות מס רכישה.

{{ח:סעיף|53ג|הטבות במס לבעל בנין להשכרה ולבעל בניין לשכירות מוסדית|תיקון: תשכ״ח, תשל״ח־3, תשמ״ח, תשנ״ב, תשנ״ד, תשנ״ה, תשנ״ח, תשס״ב־2, תשס״ב־3, תשס״ה־3, תש״ע, תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} שיעור הפחת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|סעיף 21 לפקודה}}, על דירה בבנין להשכרה, שהיתה מושכרת למגורים בשנת המס, יהיה 10%; ואולם לגבי בנין להשכרה שהושכר לראשונה בתקופה שמיום כ״ב באלול התשנ״א (1 בספטמבר 1991) ועד תום שנת המס 2006 ולגבי בניין חדש להשכרה או בניין לשכירות מוסדית, שיעור הפחת על דירה שהיתה מושכרת למגורים בשנת המס יהיה 20%; הושכרה הדירה למגורים במשך חלק משנת המס, יהא בעל הדירה זכאי לחלק יחסי מהפחת האמור.
{{ח:תת|(ב)}} על הכנסה חייבת ממכירת בנין להשכרה או חלק ממנו יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א), (א1) או (ג)}}, לפי הענין, ובלבד שעל חלק מההכנסה בגובה הסכום האינפלציוני החייב, יחול מס בשיעור של 10% במקום השיעורים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיפים האמורים}}; האמור בסעיף קטן זה יחול הן על הכנסה חייבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודה}} והן על שבח כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 6|סעיף 6 לחוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}}; לענין זה, ”סכום אינפלציוני חייב“ – הסכום האינפלציוני שהיה מתחייב במס אילו נמכר הנכס ביום י״ז בטבת התשנ״ד (31 בדצמבר 1993).
{{ח:תת|(ב1)}} על הכנסה חייבת או שבח ריאלי ממכירה או מהשכרה של בנין חדש להשכרה יחולו הוראות סעיף קטן (ב) ובלבד שבמקום שיעורי המס הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיף 47(א), (א1) או (ג)}}, לפי הענין, יחולו שיעורי מס אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי חברה – 11%;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי חברת משקיעי חוץ – 18% או השיעורים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיף 47(א1)}} לפי הנמוך;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי יחיד – 20%.
{{ח:תת|(ג)}} הגבלת תקופת ההטבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}} לא תחול לענין {{ח:פנימי|פרק 7-1|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), על הכנסה חייבת של חברה תושבת חוץ ממכירת בנין להשכרה או חלק מבנין כאמור יחול מס חברות לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א1)}} בהתאם לשיעור השקעת החוץ שבה ונוסף לכך מס בשיעור 15% על ההכנסה האמורה לאחר שנוכה ממנה מס החברות כאמור.
{{ח:תת|(ד1)}} על הכנסתו החייבת של בעל בניין לשכירות מוסדית ממכירה כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}} (בסעיף קטן זה – מכירה) או מהשכרה של דירות בבניין לשכירות מוסדית (בסעיף קטן זה – הדירות), יחולו שיעורי המס כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם ההכנסה הופקה ממכירה או מהשכרה של הדירות החל במועד הראשון להשכרה – 29% לעניין הכנסה שחלות לגביה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|סעיף 121 לפקודה}} ו־11% לעניין הכנסה שחלות לגביה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 126|סעיף 126 לפקודה}}, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הדירות הושכרו בהשכרה לטווח ארוך לתקופה של חמש שנים לפחות בממוצע מתוך שש השנים שלאחר המועד הראשון להשכרה (בסעיף קטן זה – תקופת השכירות הראשונה);
{{ח:תתתת|(ב)}} הדירות לא נמכרו לפני שחלפו חמש שנים מהמועד הראשון להשכרה;
{{ח:תתת|(2)}} אם ההכנסה הופקה ממכירה או מהשכרה של הדירות החל בשנת המס שלאחר תום תקופת השכירות הראשונה – 27.5% לעניין הכנסה שחלות לגביה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|סעיף 121 לפקודה}} ו־9% לעניין הכנסה שחלות לגביה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 126|סעיף 126 לפקודה}}, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הדירות הושכרו בהשכרה לטווח ארוך לתקופה של חמש שנים לפחות בממוצע מתוך שש השנים שלאחר תום תקופת השכירות הראשונה (בסעיף קטן זה – תקופת השכירות השנייה);
{{ח:תתתת|(ב)}} הדירות לא נמכרו לפני שחלפו חמש שנים מתום תקופת השכירות הראשונה;
{{ח:תתת|(3)}} אם ההכנסה הופקה ממכירה או מהשכרה של הדירות החל בשנת המס שלאחר תום תקופת השכירות השנייה – 25.5% לעניין הכנסה שחלות לגביה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|סעיף 121 לפקודה}} ו־7% לעניין הכנסה שחלות לגביה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 126|סעיף 126 לפקודה}}, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הדירות הושכרו בהשכרה לטווח ארוך לתקופה של חמש שנים לפחות בממוצע מתוך שש השנים שלאחר תום תקופת השכירות השנייה (בסעיף קטן זה – תקופת השכירות השלישית);
{{ח:תתתת|(ב)}} הדירות לא נמכרו לפני שחלפו חמש שנים מתום תקופת השכירות השנייה;
{{ח:תתת|(4)}} אם ההכנסה הופקה ממכירה או מהשכרה של הדירות החל בשנת המס שלאחר תום תקופת השכירות השלישית – 24% לעניין הכנסה שחלות לגביה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|סעיף 121 לפקודה}} ו־5% לעניין הכנסה שחלות לגביה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 126|סעיף 126 לפקודה}}, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הדירות הושכרו בהשכרה לטווח ארוך לתקופה של חמש שנים לפחות בממוצע מתוך שש השנים שלאחר תום תקופת השכירות השלישית;
{{ח:תתתת|(ב)}} הדירות לא נמכרו לפני שחלפו חמש שנים מתום תקופת השכירות השלישית.
{{ח:תת|(ד2)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 125ב|בסעיף 125ב לפקודה}}, על דיבידנד ששולם שמקורו בהכנסה חייבת שהופקה ממכירה או מהשכרה של דירות בבניין לשכירות מוסדית, בניכוי המס החל עליה, יחול מס בשיעור של 20%.
{{ח:תת|(ד3)}} משכיר ממשיך שרכש, בתקופה הקובעת, את הדירות לשכירות מוסדית ממי שבנה את הבניין לשכירות מוסדית, יהיה חייב במס רכישה בשיעור של 0.5% בשל רכישת הדירות, ובלבד שהתקיימו התנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 53ב|בסעיף 53ב(ב1)}}; בסעיף קטן זה, ”התקופה הקובעת“ – התקופה החל מתום תקופת השכירות הראשונה כהגדרתה בסעיף קטן (ד1) ועד תום תקופת השכירות הקבועה בפסקה (2) להגדרה ”בניין לשכירות מוסדית“.
{{ח:תת|(ה)}} היתה ההכנסה החייבת מבנין להשכרה או מבניין לשכירות מוסדית קטנה מסכום הפחת שבעל הבנין זכאי לו לפי סעיף קטן (א), וטרם חלפו חמש שנים מתחילת ההשכרה, יותר סכום הפחת בניכוי או בקיזוז, לפי הענין, רק כנגד הכנסה מבנין להשכרה שעל מכירתו חלות הוראות סעיף קטן (ב) – לגבי בניין להשכרה, או רק כנגד הכנסת בעל הבניין לשכירות מוסדית – לגבי בניין לשכירות מוסדית; סכום הפחת שלא נוכה או קוזז כאמור לא ייגרע מעלות הבנין להשכרה או מעלות הבניין לשכירות מוסדית, כולו או חלקו בעת המכירה, לפי העניין, ובלבד שהפסד שנוצר בשל סכום הפחת לא יקוזז על פי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}; לענין זה, ”סכום הפחת“ – לרבות הפסד שנוצר בשלו ולרבות ניכוי בשל פחת שהותר בשלו.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ז)}} במכירת בנין להשכרה החל ביום הקובע, יותרו בניכוי לשם קביעת סכום השבח, תשלומי ריבית ריאלית ששילם המוכר החל ביום הרכישה עד יום המכירה, בשל הלוואה שקיבל לרכישת הבנין, שאינם מותרים בניכוי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 39א|סעיף 39א לחוק מיסוי מקרקעין}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|53ג1|חילוף בנין להשכרה ובנין חדש להשכרה|תיקון: תשס״ה־3, תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|חוק מיסוי מקרקעין}}, מכירת בנין להשכרה או בנין חדש להשכרה (בסעיף זה – הבנין הנמכר), פטורה ממס שבח וממס מכירה, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} זכויותיו של המוכר בבנין הנמכר נמכרו במלואן;
{{ח:תתת|(2)}} המוכר רכש, בתוך שנים עשר החודשים שלפני המכירה או שנים עשר החודשים שלאחריה, בנין או קרקע כמפורט להלן לחילוף הבנין הנמכר (בסעיף זה – בנין חלופי):
{{ח:תתתת|(א)}} בנין להשכרה;
{{ח:תתתת|(ב)}} בנין חדש להשכרה;
{{ח:תתתת|(ג)}} קרקע לבניית בנין להשכרה או בנין חדש להשכרה ובלבד שהתקיים בתוך חמש שנים מיום רכישתו או מיום מכירת הבנין הנמכר, לפי המוקדם, אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} קיימת תכנית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (בסעיף זה – תכנית), המתירה בניה על הקרקע ונבנה עליה בנין להשכרה או בנין חדש להשכרה, ששטחו 70% לפחות מהשטח הכולל הניתן לבניה לפי התכנית החלה על הקרקע במועד קבלת האישור לאספקת שירותים, כמשמעותה בהגדרה ”תום הבנייה“;
{{ח:תתתתת|(2)}} קיימת תכנית כאמור בפסקת משנה (א) ונבנה עליה בנין להשכרה או בנין חדש להשכרה והוצאות הבניה לא פחתו מ־70% משווי המכירה של הבנין הנמכר;
{{ח:תתתתת|(3)}} השווי המתואם של הבנין החלופי לא פחת משווי המכירה של הבנין הנמכר;
{{ח:תתתתת|(4)}} כל הדירות להשכרה בבנין החלופי ששוויין עד גובה שווי המכירה של הדירות להשכרה בבנין הנמכר, הושכרו לאחר רכישתו של הבנין החלופי, לתקופה של חמש שנים לפחות;
{{ח:תתתתת|(5)}} מכירת הבנין הנמכר, בין אם הוא בנין להשכרה ובין אם הוא בנין חדש להשכרה, היתה לאחר שהסתיימה תקופת ההשכרה המהווה תנאי למתן הטבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 53ב|בסעיף 53ב(ב)}};
{{ח:תתתתת|(6)}} מכירת הבנין הנמכר אינה לקרוב ורכישת הבנין החלופי אינה מקרוב, והן אינן שינוי ייעוד.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} במכירת בנין נמכר שהתקיימו לגביו התנאים האמורים בסעיף קטן (א), למעט התנאי האמור בפסקה (3) של אותו סעיף קטן, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49יא|סעיף 49יא(ג) לחוק מיסוי מקרקעין}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(2)}} עלה השווי המתואם של הבנין החלופי על שווי המכירה של הבנין הנמכר, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49יא|סעיף 49יא(ד) לחוק מיסוי מקרקעין}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} במכירת הבנין החלופי וברכישת הבנין החלופי, כולו או חלקו, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היו הבנין הנמכר והבנין החלופי בנינים חדשים להשכרה, יחויב השבח הריאלי במס בשיעור הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 53ג|בסעיף 53ג(ב1)}};
{{ח:תתת|(2)}} היו הבנין הנמכר והבנין החלופי בנינים להשכרה, יחויב השבח הריאלי במס בשיעורים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיף 47(א), (א1) או (ג)}}, לפי הענין;
{{ח:תתת|(3)}} היו הבנין הנמכר בנין להשכרה והבנין החלופי בנין חדש להשכרה, יחויב השבח הריאלי עד יום החילוף במס בשיעורים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיף 47(א), (א1) או (ג)}}, לפי הענין ויתרת השבח הריאלי תחויב במס בשיעור הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 53ג|בסעיף קטן 53ג(ב1)}};
{{ח:תתת|(4)}} היה הבנין הנמכר בנין חדש להשכרה והבנין החלופי בנין להשכרה, יחויב השבח הריאלי עד יום החילוף במס בשיעור הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 53ג|בסעיף קטן 53ג(ב1)}}, ויתרת השבח תחויב במס בשיעורים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 47|בסעיף 47(א), (א1) או (ג)}}, לפי הענין.
{{ח:תת|(ד)}} לענין בנין נמכר או בנין חלופי יחולו, בשינויים המחויבים ולפי הענין, הוראות הסעיפים המפורטים בסעיף קטן זה {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|בחוק מיסוי מקרקעין}}, גם אם מכירת הבנין הנמכר היתה לאחר התקופה הקובעת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#פרק 5-3|בפרק חמישי 3 לחוק האמור}}: {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 29ב|29ב}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 37|37(1)(ט)}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 39|39(12)(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 40|40(ב) ו־(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 47|ההגדרה ”יתרת שווי רכישה“ שבסעיף 47}} כמשמעותה לענין זכות חלופית, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49יד|49יד}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49יז|ו־49יז}}.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לביצוע סעיף זה, לרבות לענין דיווח.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} בסעיף זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”השווי המתואם של הבנין החלופי“ – שווי הבנין החלופי כפול במדד ביום המכירה של הבנין הנמכר ומחולק במדד יום רכישת הבנין החלופי, ובתוספת הוצאות שהוצאו לבנייתו כשהן מוכפלות במדד יום המכירה ומחולקות במדד יום ההוצאה; לענין זה, יראו כיום ההוצאה את היום שבו תמו שני שלישים מהתקופה המתחילה ביום תחילת הבניה, ומסתיימת ביום גמר הבניה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”חוק מיסוי מקרקעין“ – {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”יום החילוף“ – היום שבו נמכר הבנין הנמכר או נרכש הבנין החלופי, לפי המאוחר;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”יתרת השבח הריאלי“ – ההפרש שבין השבח הריאלי לבין השבח הריאלי עד יום החילוף;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שבח ריאלי עד יום החילוף“ – החלק מהשבח הריאלי, שיחסו לכלל השבח הריאלי הוא כיחס שבין התקופה שמיום הרכישה של הבנין הנמכר ועד ליום החילוף, לבין התקופה שמיום הרכישה של הבנין הנמכר ועד ליום המכירה של הבנין החלופי;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שווי הבנין החלופי“ – שווי המכירה של הבנין החלופי, ואם הוא קרקע לבניית בנין להשכרה או בנין חדש להשכרה – לרבות הוצאות הבניה על המכירה של אותו בנין;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שינוי ייעוד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49יא|בסעיף 49יא לחוק מיסוי מקרקעין}}.
{{ח:תתת|(2)}} לכל מונח בסעיף זה תהיה המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|בחוק מיסוי מקרקעין}}, אלא אם כן נקבע במפורש אחרת.

{{ח:סעיף|53ד|פטור ממס רכוש וסמכות לפטור מאגרת בנין|תיקון: תשכ״ח, תשמ״ח, תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} קרקע שהמינהלה אישרה הקמת בנין להשכרה עליה, יחול לגביה פטור ממס רכוש החל בשנת המס שקדמה לשנה שבה נוצקה התקרה הראשונה בבנין, או החל במועד אחר שקבעה המינהלה, ובלבד ששנת הפטור הראשונה לא תקדם לשנה שלאחר השנה שבה אושר הבנין כנכס מאושר או לשנת המס 1988, לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ב)}} שר הפנים רשאי בתקנות, בהתייעצות עם שר האוצר, לפטור הקמתו של בנין להשכרה או בניין לשכירות מוסדית מאגרת היתר לבניה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, כולה או מקצתה, בין באופן כללי ובין באזורים מסויימים או לסוגי בנינים מאושרים, ומותר לקבוע בתקנות כאמור תנאים לפטור לפיהן.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לעידוד השקעות הון (מתן פטור מתשלום אגרת בניה לבנינים להשכרה)|תקנות לעידוד השקעות הון (מתן פטור מתשלום אגרת בניה לבנינים להשכרה), תשל״א–1971}}.}}

{{ח:סעיף|53ד1|איגוד תושבי חוץ|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ב־5, תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} תושב חוץ המוכר מניה באיגוד מקרקעין של תושבי חוץ יהיה פטור ממס שבח מקרקעין בשל מכירת המניה.
{{ח:תת|(ב)}} תושב חוץ הרוכש מניה באיגוד מקרקעין של תושבי חוץ, והרכישה נעשתה במישרין מאת האיגוד, יהיה פטור ממס רכישה בשל רכישת המניה.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”איגוד מקרקעין של תושבי חוץ“ – חברה שהיא איגוד מקרקעין כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}}, שאושרה לענין זה על ידי מנהל רשות המסים ושנתקיימו לגביה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} כל בעלי מניותיה הם יחידים שהיו תושבי חוץ בעת רכישת המניות ואף לא אחד מהם הינו בעל שליטה בחברה כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ט|בסעיף 3(ט) לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתת|(2)}} יש בה לפחות 50 בעלי מניות;
{{ח:תתת|(3)}} עיקר עיסוקה בניית בתים, השכרתם או מכירתם ובבעלותה 50 דירות לפחות.

{{ח:קטע2|פרק 7-2|פרק שביעי 2: הטבות במס לחברות למסחר בינלאומי ולבעלי מניותיהן {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשכ״ט, תשע״ג־4}}

{{ח:סעיף|53ה||תיקון: תשכ״ט, תשע״ג־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|53ו||תיקון: תשכ״ט, תשע״ג־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|53ז||תיקון: תשכ״ט, תשע״ג־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 7-3|פרק שביעי 3: הטבות במס לחברה תעשייתית בהשקעת חוץ {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ז־2, תשע״א}}

{{ח:סעיף|53ח||תיקון: תשל״ז־2, תשל״ח־3, תשמ״א־2, תשמ״ז תשס״ה־2, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|53ט||תיקון: תשל״ז־2, תשל״ח־3, תשמ״א־2, תשמ״ב־2, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|53י||תיקון: תשל״ז־2, תשמ״ז, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|53יא||תיקון: תשל״ז־2, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|53יב||תיקון: תשל״ז־2, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|53יג||תיקון: תשל״ז־2, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|53יד||תיקון: תשל״ז־2, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|53טו||תיקון: תשל״ז־2, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|53טז||תיקון: תשל״ז־2, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|53יז||תיקון: תשל״ח־3, תשמ״א־2, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 8|פרק שמיני: פטור ממס עזבון {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשכ״ז, תשל״ח־3}}

{{ח:סעיף|54||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|55||תיקון: תשכ״ג, תשל״א, תשל״ו, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 8-2|פרק שמיני 2: הטבות במס מעסיקים {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ו, תשס״ח}}

{{ח:סעיף|55א||תיקון: תשל״ו, תשס״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|55ב||תיקון: תשל״ו, תשס״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|55ג||תיקון: תשל״ו, תשס״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 9|פרק תשיעי: העברת הון {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשכ״ז, תשל״ח־3}}

{{ח:סעיף|56||תיקון: תשכ״ג, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|57||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|58||תיקון: תשכ״ג, תשכ״ז, תשל״ו, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|59||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|60||תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|61||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|62||תיקון: תשכ״ג, תשכ״ז, תשל״ד, תשל״ד־2, תשל״ו, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|62א||תיקון: תשכ״ז, תשל״א, תשל״ו, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|63||תיקון: תשכ״ז, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|64||תיקון: תשכ״ג, תשכ״ז, תשל״ו, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|64א||תיקון: תשכ״ג, תשכ״ז, תשל״ו, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|65||תיקון: תשכ״ג, תשכ״ז, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|65א||תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|65ב||תיקון: תשל״ו, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|66||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|67||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|68||תיקון: תשכ״ג, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|69||תיקון: תשי״ט, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|70||תיקון: תשכ״ג, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|71||תיקון: תשכ״ג, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 10|פרק עשירי: הוראות כלליות בדבר תחוּלת ההטבות|תיקון: תשכ״ז}}

{{ח:סעיף|72|חובה להמציא ידיעות}}
{{ח:ת}} מי שניתן לו אישור ימציא למנהל, בהתאם לדרישתו, ידיעות, מסמכים וראיות אחרות בקשר לביצוע התכנית המאושרת, לקיום תנאי האישור ותנאי היתרים ולקביעת שיעורי ההטבות.

{{ח:סעיף|72א|יציבות ההטבות|תיקון: תשנ״א, תשס״ה־2}}
{{ח:ת}} מי שניתן לו אישור או מי שבחר בהטבות מס בשל מפעל מוטב כאמור {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|בסימן ב׳ לפרק שביעי}}, יהיה זכאי להטבות שהיו קבועות בחוק זה כתקפו ביום מתן האישור או בשנת הבחירה, לפי הענין, בהתאם לתנאים ולמגבלות שהיו קבועים כאמור.

{{ח:סעיף|73|קיום הוראות – תנאי לתחולת ההטבות}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו על אף האמור בכל חיקוק אחר, אולם שום הטבה לא תינתן אלא אם קויימו הוראותיו של חוק זה ושל התקנות שהותקנו על פיו, ולגבי מפעל או השקעה מאושרים – אם קויימו גם התכנית המאושרת ותנאי האישור.

{{ח:סעיף|73א|דין תושבי־חוץ לענין הטבות|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} ”תושב־חוץ“ – לענין הטבות או זכויות אחרות הניתנות לו לפי חוק זה – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}.

{{ח:סעיף|73ב|דין חברה מוטבת|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהאמור {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|בסימן ב׳ לפרק שביעי}}, חברה הזכאית להטבות לפי {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|אותו סימן}} בשל מפעל מוטב שבבעלותה, יראו אותה, לכל דבר וענין, למעט לענין הטבות לפי חוק זה, כאילו היא בעלת מפעל מאושר.

{{ח:סעיף|73ג|הוראות מיוחדות לענין נאמנות|תיקון: תשס״ה־4}}
{{ח:ת}} היו אמצעי השליטה בחברה שהיא בעלת מפעל מאושר או מפעל מוטב, מוחזקים בנאמנות, במישרין או בעקיפין, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ד פרק 4-2|פרק רביעי 2 בחלק ד לפקודה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|74|מפעל מעורב|תיקון: תשכ״ג, תשכ״ג־2, תשכ״ז, תשכ״ט, תשל״ו, תשל״ז־2, תשל״ח־2, תשמ״א־2, תשמ״ה־2, תשמ״ז־3, תש״ן, תשנ״ח, תשס״ה־2, תשס״ט, תשס״ט־3, תשע״א, תשע״ז, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרש ההרחבה“ – סכום המחושב בהתאם להוראות אלה, לפי הענין:
{{ח:תתתת|(1)}} היתה במפעל הרחבה אחת – סכום השווה למחזור המפעל בשנת המס, לאחר שהופחת ממנו מחזור הבסיס המתואם של אותה הרחבה;
{{ח:תתתת|(2)}} היו במפעל כמה הרחבות – לענין ההרחבה האחרונה – הסכום האמור בפסקה (1), ולענין כל הרחבה אחרת שקדמה לה (בהגדרה זו – ההרחבה האחרת) – סכום השווה למחזור הבסיס המתואם של ההרחבה הראשונה שלאחר ההרחבה האחרת שלגביה הפרש ההרחבה הוא סכום חיובי, לאחר שהופחת ממנו מחזור הבסיס המתואם של ההרחבה האחרת; לא היתה, לאחר ההרחבה האחרת, הרחבה שלגביה הפרש ההרחבה הוא סכום חיובי, יהיה הפרש ההרחבה לגבי ההרחבה האחרת – מחזור המפעל בשנת המס, לאחר שהופחת ממנו מחזור הבסיס המתואם של אותה הרחבה;
{{ח:תתתת|(3)}} היה הסכום לפי הוראות פסקאות (1) או (2), סכום שלילי, יהיה הפרש ההרחבה – אפס;
{{ח:תתתת|(4)}} היתה ההרחבה מפעל קשור למפעל שבבעלות אדם אחר (בפסקה זו – המפעל האחר), ובשנת המס פחת מחזורו של המפעל האחר ממחזורו בשנת הבסיס של ההרחבה, כשהמחזור כאמור מתואם לשינוי בשיעור המדד, מתום שנת הבסיס ועד לתום שנת המס, יופחת ממחזור המפעל, לצורך חישוב הפרש ההרחבה לפי הוראות פסקאות (1) ו־(2) סיפה, ההפרש שבין מחזור המפעל האחר בשנת הבסיס כאמור, למחזורו בשנת המס, כשההפרש מתואם לשינוי בשיעור המדד מתום שנת הבסיס ועד תום שנת המס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הרחבה“, של מפעל – לענין חלק מוטב – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51}}, ולענין חלק מאושר – בהתאם להחלטת המינהלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השנה הקובעת“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לענין חלק מאושר – שנת ההפעלה של אותו חלק, שעליה החליטה המינהלה;
{{ח:תתתת|(2)}} לענין חלק מוטב – שנת הבחירה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ידע“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים הסיטוניים של התפוקה התעשייתית, המתפרסם על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, או מדד אחר שקבעו השרים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזור“, של מפעל – סך כל ההכנסה בשנת המס מכל אחד מאלה, והכל בניכוי הנחות שניתנו ובלבד שההכנסה הופקה או נצמחה במהלך עסקיו הרגיל של המפעל:
{{ח:תתתת|(1)}} הכנסה ממכירת מוצרים שיוצרו באותו מפעל, הן בחלקיו המאושרים או המוטבים והן בחלקיו האחרים, לרבות הכנסה ממכירת רכיביהם שיוצרו במפעל אחר;
{{ח:תתתת|(2)}} הכנסה ממכירת מוצרים שהם מוליכים למחצה שיוצרו במפעל אחר שאינו בבעלות קרובו של בעל המפעל, על פי ידע שפותח על ידי המפעל;
{{ח:תתתת|(3)}} הכנסה ממתן זכות לשימוש בידע או בתוכנה שפותחו במפעל וכן הכנסה מתמלוגים שהתקבלו בשל שימוש כאמור;
{{ח:תתתת|(4)}} הכנסה משירות נלווה למכירות כאמור בפסקאות (1) ו־(2) וכן משירות נלווה לזכות השימוש בידע או בתוכנה או לתמלוגים כאמור בפסקה (3);
{{ח:תתתת|(5)}} הכנסה ממחקר ופיתוח תעשייתי בעבור תושב חוץ, ובלבד שניתן לגביהם אישור מאת הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזור הבסיס“ – כל אחד מאלה לפי הענין:
{{ח:תתתת|(1)}} המחזור הממוצע בשלוש שנות המס שקדמו לשנה הקובעת;
{{ח:תתתת|(2)}} נעשתה ההשקעה המזערית המזכה בתקופה של שנתיים המסתיימת בשנת הבחירה – המחזור הממוצע בשנתיים שקדמו לשנה הקובעת; היה ההפרש שבין המחזור בשנה שקדמה לשנה הקובעת לבין המחזור בשנה שקדמה לה גבוה מ־12.5% – המחזור הגבוה מבין המחזורים בשנתיים שקדמו לשנה הקובעת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזור הבסיס המתואם“ – מחזור הבסיס, כשהוא מתואם לשינוי בשיעור המדד, מתום שנת הבסיס ועד לתום שנת המס, ובלבד שלא יעלה על מחזור המפעל בשנת המס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפעל מוטב“, ”מפעל קשור“, ”שנת הבחירה“, ”קרוב“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפעל מעורב“ – מפעל שנעשתה בו הרחבה, אחת או יותר, ושמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} חלקו הוא מפעל מאושר (בסעיף זה – החלק המאושר) וחלקו אינו מפעל מאושר;
{{ח:תתתת|(2)}} חלקו הוא מפעל מוטב (בסעיף זה – החלק המוטב) וחלקו אינו מפעל מוטב;
{{ח:תתתת|(3)}} יש בו מספר חלקים מאושרים או מספר חלקים מוטבים, שהוקמו במועדים שונים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שנת הבסיס“ – שנת המס שקדמה לשנה הקובעת.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מונח אחר בסעיף זה תהא המשמעות שיש לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} (בסעיף זה – הפקודה), אלא אם כן נאמר במפורש אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} בעל מפעל מעורב זכאי להטבות הקבועות בחוק זה למפעל מאושר או למפעל מוטב, רק לגבי החלק המאושר או החלק המוטב, לפי הענין, ואם יש בו מספר חלקים מאושרים או מוטבים – לגבי כל חלק, בהתאם למועד שבו אושר, או לשנת הבחירה, לפי הענין.
{{ח:תת|(ד)}} לענין חישוב המס על הכנסה חייבת ממפעל מעורב, בשנת המס, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ייחוס ההכנסה החייבת לכל חלק מחלקי המפעל שנוסף בשל הרחבת המפעל, ייעשה על פי הגידול במחזור המפעל, על ידי הכפלת ההכנסה החייבת של המפעל, בשנת המס, ביחס שבין הפרש ההרחבה של אותה הרחבה לבין מחזור המפעל בשנת המס;
{{ח:תתת|(2)}} החישוב לצורך ייחוס ההכנסה החייבת של חלקי המפעל, כאמור בפסקה (1), ייעשה החל בחלק שנוסף למפעל בשל ההרחבה האחרונה שנעשתה בו, ועד החלק שהוסף למפעל בשל ההרחבה הראשונה שנעשתה בו, לפי הסדר;
{{ח:תתת|(3)}} נעשה במפעל מעורב שימוש במכונות או בציוד אחר, שנעשה בהם שימוש קודם בישראל, יופחת מסכום ההכנסה החייבת של המפעל שבשלה הוא זכאי להטבות לפי חוק זה, סכום ההכנסה החייבת הנובע מהשימוש במכונות או בציוד האמורים, בהתאם לכללים שקבע מנהל רשות המסים; מנהל רשות המסים רשאי לקבוע כי לא יראו מכונות או ציוד כמכונות או ציוד שנעשה בהם שימוש קודם בישראל, אם השימוש בהם היה בתקופה שאינה עולה על שישה חודשים מיום רכישתו ובתנאים שקבע, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המכונות או הציוד האמורים נרכשו במהלך הליכי פירוק של חברה שאינם הליכי פירוק מרצון;
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ג)}} לא ניתן לחברה המתפרקת מענק בשל המכונות או הציוד שנרכשו כאמור;
{{ח:תתת|(4)|(א)}} שיעור הדיבידנד המשולם על ידי המפעל מהכנסתו החייבת בשנת מס מסוימת והזכאי להטבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(ב)}}, יהיה כיחס שבין ההכנסה החייבת בניכוי מס החברות החל עליה של חלקי המפעל השונים, לפי החישוב כאמור בפסקאות (1) עד (3) באותה שנה;
{{ח:תתתת|(ב)}} האמור בפסקת משנה (א) לא יחול לגבי דיבידנד המחולק מהכנסה של חלק מאושר שניתן לגביה פטור לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}}, או מהכנסה חייבת של חלק מוטב שניתן לגביה פטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 51א|סעיף 51א(א)(1)(א), (2) או (3)}}; לענין זה יראו את החלק המאושר או את החלק המוטב האמורים, כמפעל נפרד.
{{ח:תת|(ד1)|(1)}} בחלוקת דיבידנד של חברה שהייתה לה הכנסה צבורה, יראו לעניין {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51(ג) או (ח)}}, כנוסחו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf|תיקון מס׳ 60}}, או {{ח:פנימי|סעיף 51ב|סעיף 51ב}}, כאילו חלק הדיבידנד השווה למנה המתקבלת מחלוקת הכנסתה הצבורה של החברה ברווחי החברה, חולק מתוך הכנסה שהושגה בתקופה שבה הייתה החברה פטורה ממס.
{{ח:תתת|(2)}} בסעיף זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה צבורה“ – הכנסה שנצברה עד למועד חלוקת הדיבידנד ומתקיימים לגביה התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 52ד|בפסקאות (1) ו־(2) להגדרה ”הכנסה צבורה“ שבסעיף 52ד(א)}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”רווחי החברה“ – כלל ההכנסה החייבת של החברה, בתוספת ההכנסות הפטורות ממס, לרבות שבח כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 6|בסעיף 6 לחוק מיסוי מקרקעין}}, שנצברו מיום התאגדותה, בניכוי המס המתחייב ששולם עליה ובניכוי דיבידנד שחולק;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תיקון מס׳ 60“ – {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf|פרק י׳ לחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה), התשס״ה–2005}}.
{{ח:תת|(ה)}} השרים רשאים לקבוע הוראות בענינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפחתת מחזור הבסיס, במקרים, בתנאים ובאופן שיקבעו, לרבות מתן אפשרות לפנות לועדת הערר כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 51י|בסעיף 51י}} בשאלה האם הוחלפו 50% לפחות מהמוצרים שיוצרו במפעל; קבעו השרים כאמור, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51י|סעיפים 51י עד 51יד}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לעידוד השקעות הון (הפחתת מחזור בסיס)|תקנות לעידוד השקעות הון (הפחתת מחזור בסיס), התשס״ז–2007}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ו)|(1)}} מנהל רשות המסים רשאי לקבוע כללים לעניין ייחוס הכנסותיו של מי שפועל באזורי פיתוח שונים של מי שפועל באזור פיתוח ובאזור אחר או של מי שפועל בישראל ומחוץ לישראל, בין אזורי הפעילות השונים;
{{ח:תתת|(2)}} על אף הוראות פסקה (1), רשאי מנהל רשות המסים, לפי בקשה שתוגש לו אם שוכנע מנימוקים שיירשמו, להחליט על ייחוס הכנסות שונה מזה שנקבע בכללים לפי פסקה (1), בתנאים ובתיאומים שיורה; היה המבקש בעל מפעל מאושר, טעונה הבקשה גם אישור של המינהלה; על החלטה כאמור בפסקה זו, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ט פרק 2ב|פרק שני ב בחלק ט׳ לפקודה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|74א|ויתור על הטבות|תיקון: תשל״א, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} מי שקיבל אישור רשאי לוותר על ההטבות לפי חוק זה, כולן או מקצתן, במלואן או בחלקן.

{{ח:סעיף|74ב|העברת הטבות לחברה קולטת במיזוג|תיקון: תשנ״ג־3, תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} הטבות שחברה מעבירה או קולטת במיזוג או חברה מתפצלת בפיצול, לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה2|פרק {{ח:הערה|[צ״ל: חלק]}} ה׳2 לפקודת מס הכנסה}}, היתה זכאית להן בשל מפעל מאושר או מפעל מוטב אילולא המיזוג או הפיצול, יוענקו לחברה הקולטת או החדשה, לפי הענין, אם ניתן לכך אישור של מנהל רשות המסים, ולגבי הטבות בשל מפעל מאושר – גם אישור המינהלה, והכל בתנאים שיורו.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה להענקת ההטבות לחברה הקולטת או לחברה החדשה, לפי הענין, תוגש לגבי מפעל מאושר – למינהלה, ולגבי מפעל מוטב – למנהל רשות המסים, במועד הגשת הבקשה למנהל רשות המסים לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ט|סעיף 103ט לפקודת מס הכנסה}} אם הוגשה, ואם לא הוגשה – תוך 30 ימים ממועד המיזוג או הפיצול, לפי הענין.
{{ח:תת|(ג)}} לא השיבו המינהלה או מנהל רשות המסים, לפי הענין, בתוך 90 ימים מיום הגשת הבקשה, יראו את הבקשה כאילו אושרה.

{{ח:סעיף|74ג|סייג לענין חישוב הכנסה בהקמת מפעל חדש|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:ת}} לצורך חישוב ההכנסה שבשלה יינתנו הטבות לפי הוראות חוק זה, בשל הקמת מפעל חדש שהוא מפעל מאושר או מפעל מוטב, שנעשה בו שימוש במכונות או בציוד שנעשה בהם שימוש קודם בישראל, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74(ד)(3) ו־(4)}}, בשינויים המחויבים; לענין זה, ”מפעל חדש“, ”מפעל מוטב“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51}}.

{{ח:סעיף|75|התלייה וביטול|תיקון: תשכ״ג, תשכ״ז, תשל״א, תשל״ו, תשל״ח־3, תשמ״א־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ראה המנהל כי מי שקיבל אישור לא קיים הוראה מהוראות חוק זה או מהתקנות שהותקנו על פיו, או לא קיים את התכנית המאושרת או תנאי מתנאי האישור, רשאי הוא לשלוח לבעל האישור הודעה מוקדמת על כוונתו להציע למינהלה לדון בהתליית האישור או בביטולו, לעתיד או למפרע; נמסרה הודעה כאמור רשאית המינהלה –
{{ח:תתת|(1)}} לעכב הטבות עד לבירור הענין;
{{ח:תתת|(2)}} להתלות את האישור או לבטלו, לעתיד או למפרע, אם על אף ההודעה לא קיים בעל האישור, תוך 15 יום מקבלתה, את ההוראות, התכנית או תנאי האישור כאמור; ומשעשתה כן, ישלם בעל האישור את המסים ותשלומי החובה האחרים שלגביהם ניתנו ההטבות זולת אם קבעה שלא ישולמו או שישולמו רק מקצתם; התשלום ייעשה במועדים שתקבע המינהלה, או שיקבע המנהל בהתאם להנחיותיה.
{{ח:תת|(ב)}} נוכחה המינהלה לדעת, כי אישור הושג על יסוד הודעות כוזבות או מטעות ביודעין, תבטלו למפרע מיום נתינתו, וכל המסים ותשלומי החובה האחרים כאמור בסעיף קטן (א) ישולמו בתום ששים יום מתאריך ההודעה על הביטול.
{{ח:תת|(ג)}} על המסים ותשלומי החובה האחרים שיעמדו לתשלום עקב ביטול אישור על פי סעיף זה יתווספו ריבית שקלית ודמי פיגורים מן היום שחלה החובה לשלמם אילולא ניתן מהם פטור או תוספת 20% מן הסכום שיש להחזירו, לפי הגבוה שביניהן, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, בשינויים המחויבים; בחוק זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|75א|ביטול חלקי של הטבות|תיקון: תשכ״ז, תשל״א, תשל״ו, תשל״ח־3, תשמ״א־2, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} נוכחה המינהלה לדעת כי תנאי האישור לא קויימו במלואם, רשאית היא להחליט כי ישולמו חלק מהמסים ותשלומי החובה האחרים שלגביהם ניתנו הטבות, במועדים שתקבע המינהלה או שיקבע המנהל בהתאם להנחיותיה; ואם לא נקבעה בחיקוק שבו הוטלו חובה לשלם עליהם הפרשי הצמדה וריבית – בתוספת ריבית שקלית ודמי פיגורים מן היום שחלה החובה לשלמם אילולא ניתנו ההטבות ועד ליום תשלומם, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|75ב|ביטול מענק|תיקון: תשל״א, תשל״ו, תשמ״א־2, תש״ן, תשע״א, תשע״ז, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן מענק כלשהו לפי חוק זה ובעל המפעל או הבנין לא הוכיח כי מילא אחר הוראות חוק זה והתקנות שהותקנו על פיו ושביצע את התכנית המאושרת כולה וקיים את כל תנאי האישור – יחזיר את המענק, זולת אם המינהלה קבעה שלא יחזיר או שיחזיר רק במקצתו, המנהל יודיע לבעל המפעל או הבניין על חובתו להחזיר את המענק (בסעיף זה – ההודעה), ויחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין {{ח:פנימי|סעיף 24א|סעיפים 24א}} {{ח:פנימי|סעיף 25|ו־25}} יראו את ההודעה כהחלטת המינהלה לדרוש את החזרת המענק;
{{ח:תתת|(2)}} החזרת המענק תיעשה בתוספת הפרשי הצמדה וריבית בתוך תשעים ימים מהיום שבו נשלחה ההודעה; המינהלה רשאית לקבוע כי התקופה האמורה תוארך בשלושים ימים נוספים; הוגש ערר לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, רשאים השרים לקבוע מועד מאוחר יותר להחזרת המענק, ובלבד שלא יהיה מאוחר מתשעים ימים מיום מתן החלטה בערר; הוגשה השגה לפי {{ח:פנימי|סעיף 24א|סעיף 24א}}, רשאית ועדת ההשגה לקבוע מועד מאוחר יותר להחזרת המענק, ובלבד שלא יהיה מאוחר מתשעים ימים מיום מתן החלטה בהשגה;
{{ח:תתת|(3)}} לא הוחזר המענק בתוספת הפרשי הצמדה וריבית כאמור (בסעיף זה – החוב) בתוך המועד כאמור בפסקה (2), לפי העניין, תיווסף לסכום החוב ריבית כפי שנקבעה בהודעת החשב הכללי לגבי איחור בהעברת כספים מהמערכת הבנקאית מתום אותו מועד.
{{ח:תת|(ב)}} קיבלה חברה או אגודה שיתופית מענק כלשהו לפי חוק זה וניתן עליה צו פירוק או קיבלה החלטה על פירוקה מרצון או מונה לה כונס נכסים לפני שביצעה את התכנית המאושרת כולה וקיימה את כל תנאי האישור – יראוה כאילו נתחייבה בהחזרת המענק, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית, לפני מתן צו הפירוק או קבלת ההחלטה או מינוי הכונס, זולת אם החליטה המינהלה שלא יוחזר המענק או שיוחזר רק מקצתו, והוא הדין ביחיד שניתן עליו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל.
{{ח:תת|(ג)}} הושג מענק על יסוד הודעות כוזבות או מטעות ביודעין, תבטלו המינהלה, ובעל המפעל יהא חייב להחזירו תוך ששים יום מיום שנשלחה לו הודעה על הביטול, בתוספת 100% מסכומו ובתוספת הפרשי הצמדה וריבית.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה אינן גורעות מכל דין אחר.
{{ח:תת|(ה)}} הוחזרו מענק או מקצתו על פי הוראות סעיפים קטנים (א) או (ב) ייקבעו ההכנסות לשנים שבין מתן המענק לבין ההחזרה כאילו לא ניתנו מלכתחילה המענק או מקצתו שהוחזר, ושומות שנעשו לשנים האמורות יתוקנו בהתאם לכך.
{{ח:תת|(ו)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי הצמדה וריבית“ – תוספת לסכום המענק השווה לסכום האמור כשהוא מוכפל בשיעור עליית המדד בתקופה שמיום קבלת המענק עד יום החזרתו, בתוספת ריבית צמודה על סכום המענק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ריבית צמודה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}}.

{{ח:סעיף|76|השקעות בניירות ערך}}
{{ח:ת}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי בתקנות –
{{ח:תת|(1)}} להחיל הטבות על השקעות בניירות ערך ועל הלוואות בערובת משכנתה, להתנות תחולתן בתנאים ולקבוע מועדים שונים מן המפורטים בחוק זה;
{{ח:תת|(2)}} לפטור ממס בולים, וממס אחר כיוצא בזה, סדרת איגרות חוב שהוצאה בתנאים ובאופן שקבע שר האוצר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לעידוד השקעות הון (פטור ממס בולים) (תשכ"א)|תקנות לעידוד השקעות הון (פטור ממס בולים), תשכ״א–1961}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לעידוד השקעות הון (פטור ממס בולים) (תשכ"ב)|תקנות לעידוד השקעות הון (פטור ממס בולים), תשכ״ב–1962}}.}}

{{ח:סעיף|76א|פרסום כללים של המינהלה|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} כללים שקבעה המינהלה על פי חוק זה יפורסמו ברבים.

{{ח:קטע2|פרק 11|פרק אחד־עשר: הוראות כלליות בדבר מינויים וסמכויות|תיקון: תשכ״ז}}

{{ח:סעיף|77|פרסום מינויים}}
{{ח:ת}} הודעה על מינויים לפי חוק זה תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|78|קיום סמכויות}}
{{ח:ת}} הסמכויות הנתונות לפי חוק זה אינן באות לגרוע מן הסמכויות לפי חיקוק אחר.

{{ח:סעיף|78א|אצילת סמכויות המנהל|תיקון: תשכ״ג, תשע״א}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי, באישור המינהלה, לאצול מסמכויותיו לפי חוק זה או לפי תקנות שהותקנו על פיו, למעט הסמכות לכהן כחבר המינהלה וכיושב ראש שלה.

{{ח:סעיף|79||תיקון: תשכ״ז, תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|80|אצילת סמכויות השרים|תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:ת}} כל אחד מהשרים רשאי לאצול מסמכויותיו, כשהן מוענקות לו בלבד.

{{ח:סעיף|81|תקנות}}
{{ח:ת}} השרים רשאים להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצוע חוק זה.

{{ח:סעיף|81א|סמכויות מנהל רשות המסים|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל רשות המסים רשאי לקבוע דוחות, טפסים ופרטים שיש להגיש לו לשם ביצוע הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} טפסים כאמור בסעיף קטן (א), אין חובה לפרסמם ברשומות והם יפורסמו בדרך שיורה מנהל רשות המסים; נקבעו טפסים כאמור, לא ישתמש אדם אלא בהם.

{{ח:קטע2|פרק 12|פרק שנים־עשר: הוראות מעבר {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשכ״ז, תשל״ח־3}}

{{ח:סעיף|82||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|83||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|84||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|85||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|86||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|87||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|88||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|89||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|90||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|92||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|93||תיקון: תשל״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 13|פרק שלושה־עשר: תחולת {{ח:פנימי|פרק 6|הפרק הששי}}|תיקון: תשכ״ז}}

{{ח:סעיף|94|תקופת הזכות למענק השקעה|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ט, תש״ל, תשל״א, תשל״ה־2, תשל״ו, תש״ם, תשמ״א־2, תשמ״ד, תשמ״ה, תשמ״ו־3, תש״ן, תשנ״א, תשנ״ג, תשנ״ד־2, תשנ״ה, תשנ״ז, תשנ״ח, תשס״ב־2, תשס״ד, תשס״ה־2, תשס״ט, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} הזכות למענק השקעה כאמור {{ח:פנימי|פרק 6|בפרק הששי}} נתונה לבעל מפעל או לבעל בנין אם –
{{ח:תתת|(1)}} קיבל אישור בין יום ד׳ בטבת תשל״א (1 בינואר 1971) לבין יום כ״ט באדר ב׳ תשל״ו (31 במרס 1976) וביצע את התכנית תוך התקופה שקבעה המינהלה בכתב האישור אך לא יאוחר מיום י״ז בניסן תשמ״ג (31 במרס 1983);
{{ח:תתת|(2)}} קיבל אישור בין יום א׳ בניסן התשל״ו (1 באפריל 1976) לבין יום כ״ה בתמוז התשל״ח (30 ביולי 1978), וביצע את התכנית תוך התקופה שקבעה המינהלה בכתב האישור, אך לא יאוחר מיום כ׳ באדר ב׳ התשמ״ו (31 במרס 1986), ולגבי בעל מפעל מאושר שהוא בית מלון – אם קיבל אישור בין יום א׳ בניסן התשל״ו (1 באפריל 1976), לבין יום כ״ה בתמוז התשל״ח (30 ביולי 1978), וביצע את התכנית תוך התקופה שקבעה המינהלה בכתב האישור, אך לא יאוחר מיום א׳ בניסן התשמ״ז (31 במרס 1987);
{{ח:תתת|(3)}} קיבל אישור בין יום כ״ו בתמוז התשל״ח (31 ביולי 1978) לבין יום כ״ה באדר התשמ״א (31 במרס 1981), וביצע את התכנית תוך התקופה שקבעה המינהלה בכתב האישור, אך לא יאוחר מיום א׳ בניסן התשמ״ז (31 במרס 1987); ואם המפעל הוא בית מלון – לא יאוחר מיום י״ג בניסן התשמ״ח (31 במרס 1988);
{{ח:תתת|(4)}} קיבל אישור בין יום כ״ו באדר ב׳ התשמ״א (1 באפריל 1981) לבין יום כ״ז באדר ב׳ התשמ״ד (31 במרס 1984) וביצע את התכנית תוך התקופה שקבעה המינהלה בכתב האישור, אך לא יאוחר מיום ה׳ בניסן התש״ן (31 במרס 1990);
{{ח:תתת|(5)}} קיבל אישור בין יום כ״ח באדר ב׳ התשמ״ד (1 באפריל 1984) לבין כ׳ באדר ב׳ התשמ״ו (31 במרס 1986) וביצע את התכנית תוך התקופה שקבעה המינהלה בכתב האישור אך לא יאוחר מיום כ״ו באדר ב׳ התשנ״ב (31 במרס 1992);
{{ח:תתת|(5א)|(א)}} קיבל אישור בין יום כ״א באדר ב׳ התשמ״ו (1 באפריל 1986) לבין המועד הקבוע לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}, וביצע את התכנית תוך התקופה שקבעה המינהלה בכתב האישור, ובלבד שלא עברו חמש שנים מיום שניתן כתב האישור לגבי התכנית המאושרת המקורית; ואם קיבל אישור למפעל תיירותי, ובלבד שלא עברו שבע שנים מיום שניתן כתב האישור לגבי התכנית המאושרת המקורית;
{{ח:תתתת|(ב)}} על אף האמור בפסקת משנה (א), לגבי מפעל מאושר הממוקם בשטח שהוכרז לגביו מצב מיוחד בעורף, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 9ג|בסעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}}, רשאית המינהלה להאריך את מועד הביצוע של התכנית לתקופה נוספת שלא תעלה על 12 חודשים, אם השתכנעה כי המצב המיוחד בעורף גרם לעיכוב בביצוע התכנית;
{{ח:תתת|(6)}} הגיש בקשה לקבלת המענק לא יאוחר מאשר שמונה עשר חודש מיום שבוצעה התכנית, או לא יאוחר מששה חדשים מיום כניסת האישור לתקפו אם המינהלה דחתה את כניסת תקפו של האישור לתקופה העולה על שמונה עשר חודש מיום גמר ביצוע התכנית;
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה, ביצוע, לגבי מכונות וציוד – כשהגיעו לתחום המפעל, לגבי ציוד להשכרה – כשהגיעו לתחום המפעל השוכר, ולגבי בניה, שיפוץ ופיתוח קרקע – סיומם למעשה.

{{ח:סעיף|94א||תיקון: תשנ״א, תשנ״ג־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה, תשנ״ה־2, תשנ״ז־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|95||תיקון: תשמ״א־2, תשמ״ד, תשמ״ה, תשמ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשכ״ז, תשל״ו, תשמ״ו, תשנ״ז, תשע״א}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 40ג|סעיף 40ג}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} שיעור מענק השקעה למפעל מאושר שהוא מפעל תעשייתי, מפעל להשכרת ציוד, בנין תעשייתי ובנין תעשייתי משופץ:
{{ח:ת}}

באזור פיתוח א׳	באזור פיתוח ב׳

20%	10%

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשס״ט־3|עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} שיעור מענק השקעה למפעל מאושר שהוא מפעל תיירותי:
{{ח:ת}}

באזור פיתוח א׳	באזור פיתוח ב׳

מיתקן תיירותי ללינה – 20%
אטרקציה – 10%	מיתקן תיירותי ללינה – 10%

{{ח:סעיף*|3||תיקון: תשס״א, תשס״א־2, תשע״ז|עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} שיעור מענק השקעה למפעל בנגב למפעל בשדרות וביישובי עוטף עזה כמשמעותם {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} ולמפעל בצפון באשכול פריפריאלי – עד 30%.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשע״א, תשע״ג}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 40ד|סעיף 40ד}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת זו}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור תעשייה“ – שטח המיועד לתעשייה לפי תכנית מפורטת כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור תעשייה מרחבי“ – אזור תעשייה ששטחו, בהתאם לתכנית בניין עיר מאושרת המיועדת לתעשייה, 100 דונם לכל הפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אשכול“ – דירוג הרמה החברתית–כלכלית לפי פרסומי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל עתיר טכנולוגיה“ – מפעל אשר 13% לפחות מעובדיו הם מהנדסים או בעלי תואר אקדמי במדעי הטבע, החברה או הרוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור אבטלה“ – השיעור הממוצע העדכני, לפי פרסומי שירות התעסוקה.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק א|חלק א׳: תחומי אזור פיתוח א׳}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: ק״ת תשע״ו, ק״ת תשפ״א, ק״ת תשפ״ד}}
{{ח:ת}} תחומי אזור פיתוח א׳ יהיו כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} תחומי רשויות מקומיות במחוזות ירושלים, הדרום והצפון ובנפת חיפה שמתקיימים בהם שני אלה:
{{ח:תתת|(א)}} רמה חברתית כלכלית נמוכה לפי אשכול 1 עד 3;
{{ח:תתת|(ב)}} שיעור אבטלה שנתי ממוצע של 10% ומעלה; תנאי זה לא יחול על רשות מקומית שהיא מועצה אזורית;
{{ח:תת|(2)}} העיר ירושלים לגבי מפעלים עתירי טכנולוגיה;
{{ח:תת|(3)}} אזורי תעשייה מרחביים בתחומי מחוז הצפון, מחוז הדרום והעיר ירושלים; ואולם בנפת אשקלון רק אזורי תעשייה מרחביים בתחומי הרשויות המקומיות שבהן רמה חברתית כלכלית נמוכה לפי אשכול 1 עד 4; או אזורי תעשייה מרחביים כאמור שהיו ביום י״ד בתמוז התשע״ה (1 ביולי 2015) ברמה חברתית–כלכלית נמוכה לפי אשכול 1 עד 4 גם אם לאחר היום האמור הרמה החברתית–כלכלית עלתה ובלבד ששיעור האבטלה שבהן גבוה משיעור האבטלה הממוצע של מחוז הדרום;
{{ח:תת|(3א)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2024 עד יום 31.12.2027):}} נוסף על האמור בפסקה (3) לעניין נפת אשקלון – גם אזורי תעשייה מרחביים בתחומי רשות מקומית שבה רמה חברתית כלכלית נמוכה לפי אשכול 5 ואשר משויכת לאשכול פריפריאליות 1 עד 6 לפי פרסומי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|(4)}} אזורי תעשייה ביישובי מיעוטים; בפסקה זו, ”יישוב מיעוטים“ – יישוב ש־80% מתושביו אינם יהודים, על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|(5)}} שדרות ויישובי עוטף עזה; בפסקה זו, ”יישובי עוטף עזה“ – היישובים במועצות האזוריות שער הנגב, חוף אשקלון, שדות נגב ואשכול, אשר בתיהם, כולם או חלקם, שוכנים עד 7 ק״מ מגדר המערכת המקיפה את רצועת עזה וכן אזור תעשייה השוכן בתחום המועצות האזוריות האמורות שמבניו, כולם או חלקם, שוכנים עד 7 ק״מ מהגדר האמורה.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳: תחומי אזור פיתוח ב׳}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תחומי אזור פיתוח ב׳ יהיו כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} תחומי הרשויות המקומיות במחוזות ירושלים, הדרום והצפון ובנפת חיפה שמתקיימים בהם שני אלה:
{{ח:תתת|(א)}} רמה חברתית כלכלית נמוכה לפי אשכול 4;
{{ח:תתת|(ב)}} שיעור אבטלה שנתי ממוצע של 8% ומעלה; תנאי זה לא יחול על רשות מקומית שהיא מועצה אזורית.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ג|חלק ג׳: הוראות מעבר|תיקון: ק״ת תשפ״ד}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 חלק ג פרט 1}}
{{ח:ת}} מי שנכלל באזור עדיפות לאומית א׳ או ב׳, לפי העניין, כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו לעידוד השקעות הון (קביעת אזורים לעניין התוספת לחוק)|בצו לעידוד השקעות הון (קביעת אזורים לעניין התוספת לחוק), התשנ״ח–1998}} (בסעיף קטן זה – הצו הקודם), והורע מעמדו לפי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת זו}}, יחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|צו לעידוד השקעות הון (קביעת אזורים לעניין התוספת לחוק)|הצו הקודם}} בנוסח שהיה בתוקף מיום י״ח בניסן התשס״ב (31 במרס 2002) לעניין אחד משני אלה:
{{ח:תת|(1)}} תכנית השקעה בהרחבת מפעל קיים באזור כאמור;
{{ח:תת|(2)}} ההשקעה המזערית המזכה לשם הרחבתו של מפעל מוטב אשר נעשתה, כולה או חלקה, עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010), בתנאי שהמפעל בחר בשנת בחירה שאינה מאוחרת לשנת המס 2012.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: ק״ת תשע״ג, ק״ת תשע״ו, ק״ת תשע״ח, ק״ת תשפ״א, ק״ת תשפ״ד|עוגן=תוספת 2 חלק ג פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ב׳ באב תשי״ט (6 באוגוסט 1959).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''פנחס ספיר'''
שר המסחר והתעשיה
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]