תקנות הביטוח הלאומי (שיקום מקצועי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (שיקום מקצועי), התשט״ז–1956}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר שיקום מקצועי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ז, 890|תקנות הביטוח הלאומי (שיקום מקצועי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0613.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 2656|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1192.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ב, 1671|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1292.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 3164|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2098.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 699|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2173.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 947|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2982.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 90|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7870.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 88|סעיפים 88}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא מוסמך“, ”נפגע“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה)|בתקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה), תשט״ז–1956}}.

{{ח:סעיף|2|מינוי פקידי שיקום|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} מינהלת המוסד תמנה, מבין עובדי המוסד שהוסמכו לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 298|סעיף 298 לחוק}}, פקידי שיקום מקצועי (להלן – פקיד שיקום).

{{ח:סעיף|3|מידת השיקום המקצועי ואופן נתינתו|תיקון: תשל״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שיקום מקצועי יינתן בדרך הכשרה מקצועית או בדרך אחרת במידה שנתמלאו לגבי נפגע תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דרגת נכותו כתוצאה מפגיעה בעבודה נקבעה ל־10% לפחות או – אם דרגת הנכות טרם נקבעה – עלולה דרגת הנכות, לדעת רופא מוסמך, להגיע ל־10% לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} עקב הפגיעה בעבודה, אינו מסוגל יותר לעבודתו הקודמת או לעבודה מתאימה אחרת שידע לעשותה ושניתן להעסיק בה את הנפגע או שהוא זקוק להכשרה מקצועית מיוחדת בכדי שיהיה מסוגל לחזור לעבודתו הקודמת;
{{ח:תתת|(3)}} הוא יהיה, לדעת פקיד השיקום, מתאים לשיקום מקצועי.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א)(1) רשאי המוסד ליתן שיקום מקצועי – אף אם דרגת הנכות היא פחות מ־10% אם רופא מוסמך אישר כי המשך עבודתו של הנפגע בעבודתו הקודמת עלול לסכן במיוחד את מצב בריאותו או את הבטיחות במקום עבודתו.

{{ח:סעיף|4|תביעה לשיקום מקצועי|תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:ת}} תביעה לשיקום מקצועי תוגש לפי טופס שאפשר להשיגו בכל אחד מסניפי המוסד ותוך שנה מהתאריך בו נקבעה לראשונה דרגת נכותו של הנפגע שאינה לזמן מוגבל ושאינה דרגת נכות זמנית. המשיך הנפגע לאחר שנקבעה דרגת נכותו כאמור בעבודתו או בעבודה אחרת, או שקיימות, לדעת המוסד, נסיבות מיוחדות לאיחור בהגשת התביעה לשיקום מקצועי, רשאי המוסד ליתן לו שיקום מקצועי אף אם הוגשה התביעה אחרי התאריך כאמור.

{{ח:סעיף|5|חובות הנפגע}}
{{ח:ת}} נפגע חייב להתייצב בפני פקיד השיקום במקום ובמועד שנקבעו על ידיו לשם מתן הדרכה לנפגע בבחירת מקצוע בקשר לשיקומו ולשם ביצוע בדיקות ומבחנים אחרים, וכן חייב הנפגע להמציא מסמכים ותעודות שפקיד השיקום ידרוש להוכחת התנאים לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} ולקביעת דרכי השיקום, ובלבד שהנפגע לא יחוייב בכל תשלום בקשר לכך.

{{ח:סעיף|6|הכנת תכנית השיקום}}
{{ח:ת}} מצא פקיד השיקום כי נתמלאו התנאים לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}, יכין, תוך התייעצות בנפגע, את התכנית לפיה יינתן לו השיקום המקצועי (להלן – תכנית השיקום).

{{ח:סעיף|7|שינוי התכנית}}
{{ח:ת}} נוכח פקיד השיקום כי ההתקדמות בשיקומו המקצועי של הנפגע אינה מניחה את הדעת מפאת אי־התאמתו או אי־יכולתו או מפאת אי־התאמת המקום בו ניתן השיקום, רשאי הוא לשנות את התכנית, לקבוע תכנית חדשה או להפסיק את השיקום.

{{ח:סעיף|8|הוראות לפקיד שיקום|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} פקיד שיקום יפעל בהתאם להוראות המוסד שניתנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 88|סעיף 88 לחוק}} ופורסמו בירחון העבודה והביטוח הלאומי.

{{ח:סעיף|9|תשלומים לנפגע|תיקון: תשכ״א, תשכ״ח, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לנפגע שניתן לו שיקום מקצועי ישולמו –
{{ח:תתת|(1)}} הוצאות כלכלה, לינה ונסיעה שנגרמו לו בקשר לשיקום במקצוע בשיעור ובאופן שנקבעו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה)#סעיף 43|בתקנות 43}} {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה)#סעיף 44|ו־44 לתקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה), תשט״ז–1956}};
{{ח:תתת|(2)}} ההפרש שבין קיצבת הנכות המשתלמת לו ובין קיצבת הנכות שהיתה משתלמת לו אילו דרגת נכותו היתה 100% אם הוא מועסק בהכשרתו המקצועית לשיקום לא פחות מ־16 שעות לשבוע; אם אין משתלמת לו קיצבת נכות ונתמלאו התנאים כאמור – ישולם לו סכום השווה לקיצבה שהיתה משתלמת לו אילו דרגת נכותו היתה 100% (להלן – דמי שיקום); ישנה לנפגע הכנסה ממשלח־ידו בתקופת מתן השיקום המקצועי, רשאי פקיד השיקום, בשים לב למצבו הסוציאלי, להפחית דמי השיקום, במלואם או במקצתם, ובלבד שההפחתה לא תעלה על ההכנסה כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} לא נתמלאו התנאים כאמור בפסקה (2) והנפגע עובד בעת מתן השיקום המקצועי גם כעובד שכיר ונגרע משכרו עקב העדרו מהעבודה לרגל השיקום – ישולם לו סכום השווה רק לאותו חלק מהשכר שנגרע כאמור ובלבד שהסכום ששולם לא יעלה על דמי־שיקום.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן השיקום המקצועי במקום בו ניתנים איכסון וכלכלה, יופחת תשלום דמי השיקום –
{{ח:תתת|(1)}} אם אין לנפגע, בעת מתן דמי השיקום, תלויים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 130|בסעיף 22(ב) לחוק}} – ב־50%;
{{ח:תתת|(2)}} אם יש לנפגע, בעת מתן דמי השיקום, תלוי אחד בלבד כאמור – ב־25%.

{{ח:סעיף|10|שלילת תשלומים|תיקון: תשכ״ב}}
{{ח:ת}} המוסד רשאי להפחית, להשהות או לשלול תשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9(א)(2)}} אם הנפגע נעדר ללא הצדקה מהמקום בו ניתנת לו הכשרה מקצועית לשיקומו או שהוא, לדעת פקיד השיקום, מתרשל בהכשרתו המקצועית והוא ממשיך להתרשל לאחר שפקיד השיקום התרה בו בכתב.

{{ח:סעיף|11||תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|כ״א בסיון תשט״ז (31 במאי 1956)}}
* '''גולדה מאירסון'''
שרת העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]