gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות מס הכנסה (מיזוג חברות המחזיקות זו בזו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (מיזוג חברות המחזיקות זו בזו), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1302|תקנות מס הכנסה (מיזוג חברות המחזיקות זו בזו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5672.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|סעיפים 103ג(6)(ג)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ז|103ז(ב)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103יז|ו־103יז}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חברה המחזיקה בחברה אחרת}}
{{ח:ת}} במיזוג שבו חברה משתתפת היא בעלת זכויות (להלן – החברה המחזיקה) בחברה משתתפת אחרת (להלן – החברה המוחזקת) יחולו לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|סעיף 103ג לפקודה}}, הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} לא יוקצו כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|בסעיף 103ג(4)}}, מניות לבעל זכויות שהוא חברה מחזיקה;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|סעיף 103ג(5)}} ייקרא:
{{ח:תת}} "הזכויות שיש בחברה הקולטת אחרי המיזוג לכלל בעלי הזכויות, שאינם החברה המחזיקה, בכל אחת מהחברות המשתתפות (להלן – בעלי המניות החיצוניים), הן בהתאם ליחס שבין שווי השוק במועד המיזוג של החברה שהם היו בעלי מניותיה ערב המיזוג, כשהוא מוכפל בחלקם היחסי בכלל הזכויות בחברה זו, לבין שווי השוק הנקי במועד המיזוג של כלל החברות המשתתפות במיזוג;
{{ח:תת}} לענין זה, ”שווי השוק הנקי“ – שווי השוק של חברה המשתתפת במיזוג לאחר שהופחת ממנו חלקה היחסי בכלל הזכויות בחברה משתתפת אחרת המוחזקת על ידיה כשהוא מוכפל בשווי השוק של חברה אחרת זו.";
{{ח:תת|(3)}} לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|סעיף 103ג(6)(א)}} יראו כאילו אחרי ”בחברה הקולטת“ נאמר ”כשהם מוכפלים בחלק הזכויות שהיו לבעלי המניות החיצוניים בחברה המוחזקת בסמוך לפני מועד המיזוג“;
{{ח:תת|(4)}} לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|סעיף 103ג(6)(ב)}} יובא בחשבון שווי השוק של חברה מחזיקה המשתתפת במיזוג לאחר שהופחת ממנו חלקה היחסי בכלל הזכויות בחברה משתתפת אחרת המוחזקת על ידה כשהוא מוכפל בשווי השוק של חברה אחרת זו.

{{ח:סעיף|2|חברות המחזיקות זו בזכויות זו}}
{{ח:ת}} במיזוג שהחברות המשתתפות בו, כולן או חלקן, מחזיקות זו בזכויות זו, במישרין או בעקיפין, יחולו לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|סעיפים 103ג(4), (5) ו־(6) לפקודה}}, ההוראות הקבועות {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} בשינויים המחוייבים, ובלבד שלפני המיזוג ניתן אישור הנציב לשינויים אלה.

{{ח:סעיף|3|דו״חות}}
{{ח:ת}} חישובים שנעשו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 1|לתקנות 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2}}, לפי הענין, יצורפו לבקשה המוגשת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ט|סעיף 103ט לפקודה}} ולדו״ח המיזוג המוגש לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103י|סעיף 103י(ב) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתן של תקנות אלה לגבי מיזוגים שמועדם ביום י״ז בטבת התשנ״ד (31 בדצמבר 1993) או לאחריו.

{{ח:חתימות|ו׳ באדר ב׳ התשנ״ה (8 במרס 1995)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (מיזוג חברות שמתקיימים ביניהן יחסים מיוחדים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (מיזוג חברות שמתקיימים ביניהן יחסים מיוחדים), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1303|תקנות מס הכנסה (מיזוג חברות שמתקיימים ביניהן יחסים מיוחדים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5672.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 930|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6676.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|סעיף 103ג(6)(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברות אחיות“ – שתי חברות או יותר שנתקיימו לגביהן כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעלי הזכויות בכל אחת מהן זהים לבעלי הזכויות בכל אחת מהאחרות;
{{ח:תתת|(2)}} חלקו של כל בעל זכויות בכל אחת מהן זהה לחלקו בכל אחת מהאחרות;
{{ח:תתת|(3)}} חלוקת הזכויות בין בעלי הזכויות לא השתנתה במשך חמש השנים שלפני מועד המיזוג;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מחזיקה“ ו”חברה מוחזקת“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (מיזוגים של חברות המחזיקות זו בזו)|בתקנות מס הכנסה (מיזוגים של חברות המחזיקות זו בזו), התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|2|חברות אחיות|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} במיזוג שבו משתתפות חברות אחיות לא תחול לגביהן המגבלה הקבועה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|בסעיף 103ג(6)(ב)}}, ובלבד שהתקיימו לגבי כל חברה מהן כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} היתה לה הכנסה מעסק במשך השנתיים שקדמו למועד המיזוג ועיקר נכסיה שימש לייצור הכנסה זו;
{{ח:תת|(2)}} עיקר הכנסתה בשנתיים שקדמו למועד המיזוג לא נבעה מהיותה בעלת שליטה כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 32|בסעיף 32(9) לפקודה}} בחברה אחרת או ממתן שירותים לחברה כאמור;
{{ח:תת|(3)}} לפני המיזוג ניהלה החברה פנקסים לפי שיטת החשבונאות הכפולה לגבי הכנסתה, ואם אינה תושבת ישראל – הוראות אחרות כפי שקבע הנציב.

{{ח:סעיף|3|חברה המחזיקה בחברה אחרת}}
{{ח:ת}} במיזוג שבו משתתפות חברה מחזיקה וחברה מוחזקת, לא יחולו המגבלות הקבועות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|בסעיף 103ג(6)(א) ו־(ב)}}, ובלבד שהחברה המחזיקה היא בעלת כל הזכויות בחברה המוחזקת ושהתקיימו בכל אחת מהן כל התנאים שנקבעו {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}.

{{ח:סעיף|4|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה לגבי מיזוגים שמועדם ביום י״ז בטבת התשנ״ד (31 בדצמבר 1993) ואילך.

{{ח:חתימות|כ׳ באדר א׳ התשנ״ה (20 בפברואר 1995)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (מיסוי בתנאי אינפלציה) (נכסים מוגנים במושב ובכפר שיתופי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (מיסוי בתנאי אינפלציה) (נכסים מוגנים במושב ובכפר שיתופי), התשמ״ג–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 1280|תקנות מס הכנסה (מיסוי בתנאי אינפלציה) (נכסים מוגנים במושב ובכפר שיתופי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4492.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (מיסוי בתנאי אינפלציה)#סעיף 32|סעיף 32(ב)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (מיסוי בתנאי אינפלציה)|לחוק מס הכנסה (מיסוי בתנאי אינפלציה), התשמ״ב–1982}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|נכסים מוגנים במושב ובכפר שיתופי}}
{{ח:תת|(א)}} הנכסים המוגנים במושב עובדים, במושב שיתופי ובכפר שיתופי הם הנכסים המוגנים כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (מיסוי בתנאי אינפלציה)#תוספת 2|בתוספת השניה לחוק}} וכן הנכסים שבפסקאות (1) ו־(2) להלן לרבות 50% משווים של הנכסים שבסעיף קטן (ב), ולמעט הנכסים שבסעיף קטן (ג), והכל כפי שהם רשומים במאזן בתום שנת המס הקודמת:
{{ח:תתת|(1)}} בריכת שחיה ומתקני ספורט המשמשים בייצור הכנסה;
{{ח:תתת|(2)}} אמבולנס ביישוב שאינו ישוב ספר.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} תשתית, למעט תשתית של מפעל {{ח:חיצוני|חוק עידוד התעשיה (מסים)|שחוק עידוד התעשיה}} חל עליו:
{{ח:תתתת}} הכשרת קרקע ופיתוח קרקע;
{{ח:תתתת}} כבישים, דרכים וגדרות;
{{ח:תתתת}} רשת ביוב;
{{ח:תתתת}} רשת חשמל;
{{ח:תתתת}} מנחתים;
{{ח:תתתת}} מערכות ניקוז;
{{ח:תתתת}} רשת תקשורת;
{{ח:תתתת}} גינות נוי ציבוריות;
{{ח:תתת|(2)}} מבנים ציבוריים:
{{ח:תתתת}} בריכת שחיה ומתקני ספורט שאינם משמשים בייצור הכנסה;
{{ח:תתת|(3)}} מערכות בטחון בישוב שאיננו ישוב ספר:
{{ח:תתתת}} מקלטים וחדרי בטחון.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} מבנים ציבוריים:
{{ח:תתתת}} מוסדות חינוך חובה וחינוך חינם, בתי ספר, וגני חובה;
{{ח:תתתת}} מוסדות עליית הנוער ואולפנים לעולים;
{{ח:תתתת}} בית כנסת ומקווה;
{{ח:תתתת}} ספריה;
{{ח:תתתת}} בית עם או בית תרבות;
{{ח:תתתת}} מפעלי הנצחה;
{{ח:תתתת}} מרפאה וחדרי חולים;
{{ח:תתת|(2)}} מערכות בטחון:
{{ח:תתתת}} מקלטים בישובי ספר;
{{ח:תתתת}} חדרי בטחון בישובי ספר;
{{ח:תתתת}} תוספות לבניה שהן בניה בטחונית על פי הוראות רשות מוסמכת לענין זה;
{{ח:תתתת}} גדרות בטחון;
{{ח:תתתת}} תאורה בטחונית;
{{ח:תתתת}} מתקני אזעקה בטחונית;
{{ח:תתתת}} מחסנים לנשק ולציוד בטחוני אחר;
{{ח:תתתת}} אמבולנסים או רכב שעל פי הוראות הרשות המוסמכת הוא לטיפול בנפגעים – בישוב ספר.

{{ח:סעיף|2|הגדרה}}
{{ח:ת}} לענין תקנות אלה, ”ישוב ספר“ – ישוב שהוא אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מצוי בתחום שבין גבולות מדינת ישראל עם מצרים, לבנון וסוריה לבין הקו העובר 10 ק״מ פנימה מהם;
{{ח:תת|(2)}} מצוי בתחום שבין נהר הירדן דרומית לכנרת או הגדה המערבית של ים המלח, לבין הקו העובר 10 ק״מ ממערב להם;
{{ח:תת|(3)}} ישוב ”ערבה“, שחלות עליו {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (הנחות ממס על הכנסות של תושבי אילת וישובי הערבה)|תקנות מס הכנסה (הנחות ממס על הכנסות של תושבי אילת וישובי הערבה), התשל״ו–1975}}.

{{ח:חתימות|כ״ז בניסן התשמ״ג (10 באפריל 1983)}}
* '''יורם ארידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (מכירה שלגביה תום התקופה הוא במועד המכירה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (מכירה שלגביה תום התקופה הוא במועד המכירה), התשע״ח–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 174|תקנות מס הכנסה (מכירה שלגביה תום התקופה הוא במועד המכירה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7880.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 102|פסקה (3) בהגדרה ”תום התקופה“ בסעיף 102(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מקצה“ – חברה מעבידה שמניותיה הוקצו לעובדים בהקצאת מניות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 102|סעיף 102 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מניות העובדים“ – מניות שהוקצו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 102|סעיף 102(ב) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת מכירה לעניין הגדרת ”תום התקופה“}}
{{ח:תת|(א)}} מכירה שלגביה תום התקופה הוא במועד המכירה כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 102|בפסקה (3) בהגדרה ”תום התקופה“ שבסעיף 102 לפקודה}}, תהיה גם כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מכירה של כלל מניות העובדים במסגרת מכירת מניות החברה המקצה למי שרכש, יחד עם מניות העובדים, 80% לפחות מהון המניות המונפק של החברה המקצה, ואינו קרוב של אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} החברה המקצה;
{{ח:תתתת|(ב)}} בעל מניות בחברה המקצה, המחזיק בה למעלה מ־25%;
{{ח:תתת|(2)}} מכירה של מניות במסגרת הליכי פירוק מרצון לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}}, אשר בסמוך לה נמכרו פעילות החברה המקצה ונכסיה למי שאינו בעל שליטה בה, ובלבד שפרק הזמן שבין מכירת פעילות ונכסי החברה לבין מועד תחילת הליך הפירוק מרצון לא יעלה על 6 חודשים.
{{ח:תת|(ב)}} מכירה כאמור בתקנת משנה (א) טעונה אישור של המנהל מראש, בתנאים שהוא יורה.

{{ח:חתימות|ב׳ בחשוון התשע״ח (22 באוקטובר 2017)}}
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות חיבור למרשמי מחשב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות חיבור למרשמי מחשב), התשמ״ט–1989}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ט, 898|תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות חיבור למרשמי מחשב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5190.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 413|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5322.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 20|סעיף 20(א)(4)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ניכוי הוצאות התחברות למחשב|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} סכומים ששילם אדם למדינת ישראל לצורך חיבור ישיר למרשמי מחשב אגף מס הכנסה ואגף המכס ומע״מ, יותרו בניכוי בשנת המס שבה שולמו.
{{ח:תת|(ב)}} סכומים ששילם אדם בעד תוכנה לאבטחת מידע יותרו בניכוי בשנת המס שבה שולמו, אם נתקיימו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התוכנה אושרה בידי נציב מס הכנסה בהודעה שפורסמה ברשומות;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה בדבר אישור תוכנה (י״פ תשנ״א, 2013), לפיה נציג מס הכנסה אישר את התוכנה לאבטחת מידע שמייצרת חברת מחקר אלגוריתמים בע״מ, חברה מס׳ 51-107108-6, החל בשנת המס 1988.}}
{{ח:תתת|(2)}} התוכנה משמשת את האדם לאבטחת מידע המתקבל כדין ממרשמי מחשב אגף מס הכנסה ואגף המכס ומע״מ.

{{ח:סעיף|2|תקרה|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} הנציב רשאי לקבוע בכללים את הסכומים המרביים שיותרו בניכוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי מס הכנסה (ניכוי הוצאות חיבור למרשמי מחשב)|כללי מס הכנסה (ניכוי הוצאות חיבור למרשמי מחשב), התשנ״א–1991}}.}}

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתן של תקנות אלה לגבי סכומים ששולמו בשנת המס 1988 ואילך.

{{ח:חתימות|י״ט באייר התשמ״ט (24 במאי 1989)}}
* '''שמעון פרס'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (ניכוי לחברת גז)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (ניכוי לחברת גז), התשמ״ז–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 478|תקנות מס הכנסה (ניכוי לחברת גז)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5007.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)#סעיף 33|סעיף 33(ב)(6)}} {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)|לחוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה), התשמ״ה–1985}} (להלן – חוק התיאומים), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת גז“ – חברה לשיווק ואספקת גז שבבעלותה מכלי גז הנמסרים ללקוחות לשימושם, ושהיקף שיווק הגז באמצעותה עולה על 10,000 טון לשנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יתרת מחיר מקורי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכל גז“ – מכל לאחסון גז לרבות מונים ווסתים המותקנים עמו, שבבעלותה של חברת גז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדונות לקוחות“ – סכומים ששולמו בפועל לחברת גז והרשומים במספרי {{ח:הערה|[צ״ל: בספרי]}} חברת הגז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת מס קודמת“ – שנת המס שקדמה בסמוך לשנת המס שלגביה נתבע הניכוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת מס“ – לרבות תקופת שומה מיוחדת.

{{ח:סעיף|2|ניכוי לחברת גז}}
{{ח:ת}} לחברת גז יותר, בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנות 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}}, ניכוי מהכנסותיה בשנת מס, בסכום המתקבל מצירוף הסכומים שלהלן:
{{ח:תת|(1)}} הנמוך מבין שניים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} סכום השווה למכפלת יתרת המחיר המקורי של מכלי הגז כפי שרשום במאזן חברת הגז לתום שנת המס הקודמת, בשיעור עליית המדד בשנת המס;
{{ח:תתת|(ב)}} סכום השווה למכפלת יתרת פקדונות לקוחות שלא הוחזרו עד תום שנת המס הקודמת, בשיעור עליית המדד בשנת המס;
{{ח:תת|(2)}} הנמוך מבין שני אלה:
{{ח:תתת|(א)}} סיכום מכפלת כל אחד מהסכומים ששילמה חברת הגז בפועל בשנת המס לרכישת מכלי גז, בשיעור עליית המדד מהחודש שבו שולם כל סכום ועד תום שנת המס;
{{ח:תתת|(ב)}} סיכום מכפלת כל אחד מפקדונות הלקוחות שקיבלה חברת הגז בשנת המס בשיעור עליית המדד מהחודש שבו נתקבל כל פקדון על ידי החברה האמורה עד תום שנת המס.

{{ח:סעיף|3|הקטנת הניכוי בשל ניכוי נוסף בשל פחת}}
{{ח:ת}} מסכום הניכוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} יופחת סכום שהותר בניכוי נוסף לענין פחת לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)#סעיף 3|סעיף 3 לחוק התיאומים}} בשל מכלי הגז כיחס שבין הסכום המתקבל מצירוף שני הסכומים הנקובים בפסקאות (1) ו־(2) להלן, ליתרת המחיר המקורי של מכלי הגז ומוכפל בסכום הניכוי הנוסף בשל פחת מכלי הגז ובלבד שהסכום שיופחת לא יעלה על סכום הניכוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}:
{{ח:תת|(1)}} הסכום לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(1)}} כשהוא מחולק בשיעור עליית המדד;
{{ח:תת|(2)}} הסכום לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(2)}} כשכל סכום שבו מחולק בשיעור עליית המדד.

{{ח:סעיף|4|הקטנת הניכוי אם הותרה הוצאה}}
{{ח:ת}} הותרה הוצאה בשל תוספת לערכם של פקדונות לקוחות, לא יותר סכום הניכוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} אם הוא נמוך מההוצאה כאמור; עלה סכום הניכוי על סכום ההוצאות, יותר ההפרש בניכוי.

{{ח:סעיף|5|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתן של תקנות אלה משנת המס 1985.

{{ח:חתימות|כ״ט בכסלו התשמ״ז (31 בדצמבר 1986)}}
* '''משה נסים'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (ניכוי לימאים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (ניכוי לימאים), תשל״ח–1978}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ניכוי הוצאות מסויימות לימאים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 493|תקנות מס הכנסה (ניכוי לימאים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3800.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 1102|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4097.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 312|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4291.pdf}}, {{ח:תיבה|631|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4320.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 911|תיקון לתקנות מס הכנסה (תיאומים לגבי שנת המס 1986 ותיקונים שונים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5029.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1210|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5454.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 17.14|סעיפים 17(14)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 31|ו־31}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ב־2, תשמ״ז}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי שיט“ – כלי שיט הרשום במרשם הישראלי או החייב רישום בו לפי {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)|חוק הספנות (כלי שיט), תש״ך–1960}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ימאי“ – יחיד המועסק בכלי שיט במסע בינלאומי לפחות חמישים יום בשנת מס אחת או 50 ימים ברציפות בשתי שנות מס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסע בינלאומי“ – מסע מכל מקום במדינה אחת למדינה אחרת הכוללת שהייה בנמל שאינו ישראלי או בשליטה ישראלית, לרבות שהייה בים מול חוף חדרה לשם פריקת פחם בסיומו של מסע כאמור.

{{ח:סעיף|2|ניכוי לימאי|תיקון: תש״ם, תשמ״ב, תשמ״ב־2, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} ימאי זכאי לנכות מהכנסת העבודה שלו סכום ששילם לו מעבידו במטבע חוץ, ובלבד שלא יעלה על 50% מהכנסת העבודה שלו בכלי השיט או על סכום השווה ל־41 דולר של ארצות הברית של אמריקה, בעד כל יום שבו הוא מועסק בכלי שיט במסע בינלאומי, לפי הסכום הנמוך שביניהם; לענין פריקת פחם בים מול חוף חדרה ייחשב יום העסקה במסע בינלאומי, שהייה בכלי השייט של עשרים וארבע שעות רצופות כשהעסקתו כאמור אושרה בידי מעבידו לצורך עבודתו כימאי.

{{ח:סעיף|3|סייג לניכוי הוצאות מסויימות}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות מסויימות)#סעיף 2|בתקנה 2 לתקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות מסויימות), תשל״ב–1972}}, לא יהא ימאי זכאי לניכוי על פי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות מסויימות)|התקנות האמורות}}.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתן של תקנות אלה משנת המס 1975.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס הכנסה (ניכוי לימאים), תשל״ח–1978“.

{{ח:חתימות|ח׳ בטבת תשל״ח (18 בדצמבר 1977)}}
* '''שמחה ארליך'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (ניכוי מדיבידנדה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (ניכוי מדיבידנדה), תשי״ז–1956}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ניכוי מדיבידנדה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 571|תקנות מס הכנסה (ניכוי מדיבידנדה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0663.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|הסעיפים 48}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־82}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה, 1947}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 2|ו־2(ד)}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט|לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס“, ”דיבידנדה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (קביעת דיבידנדה כהכנסה)|בצו מס הכנסה (קביעת דיבידנדה כהכנסה), תשי״ז–1956}}.

{{ח:סעיף|2|ניכוי מס}}
{{ח:ת}} חברה תנכה מדיבידנדה בשעת תשלומה, מס בשיעור של 250 פרוטה לכל לירה.

{{ח:סעיף|3|הנחות בניכוי מס}}
{{ח:ת}} פקיד השומה רשאי, על פי בקשת מקבל הדיבידנדה, להורות לחברה להקטין את ניכוי המס בהתאם להוראותיו או להימנע מניכוי בכלל אם הוכח, להנחת דעתו, כי שיעור המס הממוצע שמקבל הדיבידנדה חייב לשלמו קטן מ־25%.

{{ח:סעיף|4|תשלום לאוצר ודו״ח}}
{{ח:ת}} כל חברה תשלם לפקיד השומה, תוך ארבעה עשר יום מיום תשלום הדיבידנדה, את המס שניכתה ותגיש לו בתקופה האמורה דין וחשבון על הדיבידנדה ששילמה ועל סכום המס שניכתה כאמור.

{{ח:סעיף|5|תעודה על ניכוי מס}}
{{ח:ת}} כל חברה שניכתה מס מדיבידנדה תמציא למקבל הדיבידנדה, בשעת תשלומה, תעודה בה תפרט את סכום הדיבידנדה, ההכנסה ממנה היא משתלמת ואת סכום המס שניכתה.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס הכנסה (ניכוי מדיבידנדה), תשי״ז–1956“.

{{ח:חתימות|א׳ בטבת תשי״ז (5 בדצמבר 1956)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (ניכוי מדמי השאלה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (ניכוי מדמי השאלה), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 383|תקנות מס הכנסה (ניכוי מדמי השאלה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6218.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 731|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6326.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 286|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6449.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיפים 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות ופרשנות|תיקון: תשס״ד, תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנות אלה,
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חייב“ – כל המשלם דמי השאלה למשאיל, בין על חשבונו הוא ובין על חשבונו של אדם אחר, לרבות מוסד כספי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}} או חבר בורסה, שבאמצעותו משתלמים התמורה או התשלום, והכל במישרין או בעקיפין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השיעור המרבי“ – אחד מאלה, לפי הענין:
{{ח:תתתת|(1)}} לענין יחיד – שיעור המס הגבוה ביותר הקבוע {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|בסעיף 121 לפקודה}};
{{ח:תתתת|(2)}} לענין חבר־בני־אדם – שיעור המס הקבוע {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 126|בסעיף 126(א) לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מונח אחר בתקנות אלה תהיה המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (קביעת דמי השאלה כהכנסה)|בצו מס הכנסה (קביעת דמי השאלה כהכנסה), התשס״ג–2002}}.

{{ח:סעיף|2|ניכוי מס בדמי השאלה|תיקון: תשס״ד, תשס״ו}}
{{ח:ת}} חייב המשלם דמי השאלה למשאיל או למי מטעמו ינכה מהם מס בשיעורים כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} כשהמשאיל הוא יחיד או חבר־בני־אדם – בשיעור המרבי;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(3)}} כשהמשאיל הוא קרן נאמנות חייבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}} – מס בשיעור של 20%.

{{ח:סעיף|3|ניכוי מס מתחליף דיבידנד ותחליף ריבית}}
{{ח:ת}} חייב המשלם תחליף דיבידנד או תחליף ריבית, בהשאלה מוטבת, למשאיל או למי מטעמו, ינכה מהם מס בשיעורים הקבועים לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}, כאילו שולם למשאיל דיבידנד או ריבית, לפי הענין.

{{ח:סעיף|4|חלקו של שותף}}
{{ח:תת|(א)}} שולמו דמי השאלה, תחליף דיבידנד או תחליף ריבית לפי הענין, לשותפים או לאחד מהם, יראו אותם כמשתלמים באופן שווה לכל אחד מהשותפים.
{{ח:תת|(ב)}} הוכח להנחת דעתו של פקיד השומה כי חלקם היחסי של השותפים בדמי השאלה, בתחליף הדיבידנד או בתחליף הריבית אינו שווה, רשאי הוא להורות, בכתב, מהו שיעור חלקו היחסי של כל שותף.

{{ח:סעיף|5|תיאום ניכוי המס}}
{{ח:ת}} פקיד השומה רשאי להתיר בכתב, כי ניכוי המס לפי תקנות אלה יוקטן, אם הוא סבור שעלול להתהוות עודף מניכוי המס על פי השיעורים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}.

{{ח:סעיף|6|טפסים ודיווח}}
{{ח:ת}} לענין מועד תשלום המס, דיווח וטפסים, יחולו על המשלם הוראות {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי מתמורה, מתשלום או מרווח הון במכירת נייר ערך או בעסקה עתידית)#סעיף 11|תקנות 11 עד 15 לתקנות מס הכנסה (ניכוי מתמורה, מתשלום או מרווח הון במכירת נייר ערך או בעסקה עתידית), התשס״ג–2002}}.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).

{{ח:חתימות|י״ז בטבת התשס״ג (22 בדצמבר 2002)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (ניכוי מסכומים ששולמו למעביד מאת קופת גמל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (ניכוי מסכומים ששולמו למעביד מאת קופת גמל), התשמ״ב–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 302|תקנות מס הכנסה (ניכוי מסכומים ששולמו למעביד מאת קופת גמל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4290.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיפים 164}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 166|166}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הצו“ – {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו למעביד מאת קופת גמל כהכנסה)|צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו למעביד מאת קופת גמל כהכנסה), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכומים שמקורם בתשלומי מעביד“ – סכומים ששולמו למעביד מאת קופת גמל כמשמעותם {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו למעביד מאת קופת גמל כהכנסה)|בצו}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכורת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה ומס מעסיקים (ניכוי ממשכורת ותשלום מס מעסיקים)|בתקנות מס הכנסה ומס מעסיקים (ניכוי ממשכורת ותשלום מס מעסיקים), התש״ם–1981}}.

{{ח:סעיף|2|ניכוי מס}}
{{ח:ת}} קופת גמל המשלמת למעביד סכומים שמקורם בתשלומי מעביד תנכה בעת התשלום מס בשיעור של 40%.

{{ח:סעיף|3|דין הסכומים כדין משכורת}}
{{ח:ת}} דין הסכומים שמקורם בתשלומי מעביד כדין משכורת לענין הניכוי במקור, תשלום הניכוי, הגשת הדו״ח, רישום הסכומים והאישור למעביד.

{{ח:חתימות|כ״ח בתשרי התשמ״ב (26 באוקטובר 1981)}}
* '''יורם ארידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (ניכוי תשלומים בעד תגמולים או קיצבה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (ניכוי תשלומים בעד תגמולים או קיצבה), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 760|תקנות מס הכנסה (ניכוי תשלומים בעד תגמולים או קיצבה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4077.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47|סעיף 47(ד)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקרת הניכוי“ – הסכום שמתקבל ממכפלת השיעורים הקבועים כניכוי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47|בסעיפים 47(ב)(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47|או 47(ב)(2) לפקודה}}, הכל לפי הענין, בתקרת ההכנסה המזכה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47|בסעיף 47(א)(1)}}.

{{ח:סעיף|2|ניכוי מוגדל}}
{{ח:ת}} שעור הניכוי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47|סעיף 47(ב) לפקודה}} בשל תשלומים בעד תגמולים או קיצבה שזכאי לו יחיד שמלאו לו בתחילת שנת המס 50 שנה, יהיה –
{{ח:תת|(א)|(1)}} 10.5% מהכנסתו המזכה, שחל עליה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47|סעיף 47(ב)(1) לפקודה}} ובלבד שסכום הניכוי לא יעלה על תקרת הניכוי;
{{ח:תתת|(2)}} מי ששילם בעד קיצבה בלבד והסכום ששילם עולה על הסכום המותר בניכוי על פי פסקה (1), בתוספת 5% מהכנסתו המזכה, יותר לו, בשל החלק העודף, ניכוי נוסף עד ל־6% מאותה הכנסה, ובלבד שהסכום הכולל של הניכוי לא יעלה על תיקרת הניכוי.
{{ח:תת|(ב)}} 7.5% מהכנסתו המזכה שחל עליה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47|סעיף 47(ב)(2) לפקודה}} ובלבד שסכום הניכוי לא יעלה על תיקרת הניכוי.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה משנת המס 1979.

{{ח:חתימות|כ״ט בכסלו תש״ם (19 בדצמבר 1979)}}
* '''יגאל הורביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (ניכויי פחת לגבי בנינים, מכונות וציוד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (ניכויי פחת לגבי בנינים, מכונות וציוד), תש״ך–1960}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ניכויי פחת לגבי בנינים, מכונות וציוד}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 636|תקנות מס הכנסה (ניכויי פחת לגבי בנינים, מכונות וציוד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0982.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|הסעיפים 11(1)(ט)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־82}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה, 1947}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המרכז“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק לעידוד השקעות הון, תשי״ט–1959}} (להלן – חוק ההשקעות);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכונות וציוד“ – מכונות וציוד שהשימוש בהם בישראל התחיל לראשונה לאחר יום ו׳ באייר תש״ח (15 במאי 1948);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין“ – בנין או חלק של בנין שגמר בנייתו היה לאחר יום י״ב באב תשי״ט (16 באוגוסט 1959);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גמר בנין“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|בפקודת מס רכוש עירוני, 1940}}.

{{ח:סעיף|2|ניכוי פחת לגבי בנינים מכונות וציוד}}
{{ח:ת}} נציב מס הכנסה רשאי, על פי המלצת המרכז, להתיר ניכויי פחת בשיעור כאמור {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 42|בסעיף 42 לחוק ההשקעות}} לגבי בנינים וציוד.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות מס הכנסה (ניכוי פחת לגבי מכונות חדשות וציוד חדש), תשי״ג–1953 – בטלות מיום ו׳ בסיון תש״ך (1 ביוני 1960).

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ב באב תשי״ט (16 באוגוסט 1959).

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס הכנסה (ניכויי פחת לגבי בנינים, מכונות וציוד), תש״ך–1960“.

{{ח:חתימות|כ״ז בטבת תש״ך (27 בינואר 1960)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (ניכויים בשל דמי לינה או שכירת דירה באזור פיתוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (ניכויים בשל דמי לינה או שכירת דירה באזור פיתוח), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ניכויים בעד דמי לינה או שכירת דירה באיזור פיתוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 2544|תקנות מס הכנסה (ניכויים בשל דמי לינה או שכירת דירה באזור פיתוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3758.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 1476|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4117.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 360|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4437.pdf}}, {{ח:תיבה|803|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4461.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 1077|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4604.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 1061|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4791.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 442|תקנות מס הכנסה (תיקון תקנות שונות בשל ניכויים ממס) (עיגול סכומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4895.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 1242|תקנות מס הכנסה (תיקון תקנות שונות – ניכויים והתאמות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5051.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 17.13|סעיפים 17(13)(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה) אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ניכוי בעד לינה או שכירת דירה|תיקון: תש״ם, תשמ״ג, תשמ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} סכומי הניכוי בעד לינה או שכירת דירה כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 17.13|בסעיף 17(13)(א) לפקודה}} לא יעלו –
{{ח:תתת|(1)}} בעד הוצאות לינה ללילה – על סכום שמשרד התיירות קבע למלון בעל שלושה כוכבים לרבות המסים החלים על לינה זו;
{{ח:תתת|(2)}} בעד שכירת דירה – על הסכום לכל חודש בשנת המס כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} משך הניכוי לא יעלה על תקופה של שלוש שנים מיום שהחל הנישום לעבוד דרך קבע בשטח פיתוח, ובלבד שאם הפסיק את עבודתו כאמור למשך שנה לפחות והתחיל לעבוד מחדש בשטח פיתוח, יתחיל מנין תקופת הניכוי מחדש.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה מיום י״ג בניסן תשל״ז (1 באפריל 1977).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס הכנסה (ניכויים בשל דמי לינה או שכירת דירה באזור פיתוח), תשל״ז–1977“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשמ״ג־2}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ד, תשמ״ה, תשמ״ז}}
{{ח:ת}}

שנת המס	הסכום בשקלים

1981	200

1982	2250

1983	4500

1984	6300

1985	100,000

{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בשנת 2022, 1,830 ש״ח; בשנת 2023, 1,930 ש״ח; בשנת 2024, 1,990 ש״ח.)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ו, תשמ״ז}}
{{ח:ת}} הסכום האמור יתואם בהתאם לאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|בסעיף 120ב לפקודה}} כאילו היה תקרת הכנסה ויעוגל לעשרה השקלים החדשים הקרובים.

{{ח:חתימות|כ״ה באב תשל״ז (9 באוגוסט 1977)}}
* '''שמחה ארליך'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (סייג לשלילת הטבות בשינוי מבנה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (סייג לשלילת הטבות בשינוי מבנה), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 578|תקנות מס הכנסה (סייג לשלילת הטבות בשינוי מבנה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5737.pdf}}, {{ח:תיבה|626|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5739.pdf}}, {{ח:תיבה|707|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5741.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 245|סעיף 245}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלו:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סייג לשלילת הטבות בשינוי מבנה|תיקון: תשנ״ו־2}}
{{ח:ת}} ההטבות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה2|חלק ה2 לפקודה}} לא יישללו מחמת אי קיום תנאי מהתנאים הקבועים בהם, אם שוכנע הנציב כי המכירה היא אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מכירת מניות הממשלה בתאגיד בנקאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}} (להלן – חוק הבנקאות);
{{ח:תת|(2)}} מכירת מניות הממשלה בתאגיד ריאלי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות}}, אם מניות אלה הועברו לידי הממשלה במסגרת שינוי מבנה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה2|הסעיפים האמורים {{ח:הערה|[צ״ל: החלק האמור]}}}}.

{{ח:סעיף|2|תחולה|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} תחולתן של תקנות אלה עד יום כ״א בטבת התשנ״ז (31 בדצמבר 1996).

{{ח:חתימות|כ״ח בשבט התשנ״ו (18 בפברואר 1996)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (ספורטאי חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (ספורטאי חוץ), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 742|תקנות מס הכנסה (ספורטאי חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5900.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 319|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6361.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75א|סעיף 75א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה [נוסח חדש], התשכ״א–1961}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ניכוי הוצאות שהייה}}
{{ח:ת}} ספורטאי חוץ זכאי לנכות מהכנסתו מעיסוק בספורט את ההוצאות האלה:
{{ח:תת|(1)}} סכום שהוציא בעד לינה או דמי שכירות ששילם בעד דירה ששכר בישראל, ובלבד שהגיש מסמכים או קבלות לאימות אותן הוצאות להנחת דעתו של פקיד השומה;
{{ח:תת|(2)}} סכום שלא יעלה על 230 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1998; בשנת 2022, 340 ש״ח; בשנת 2023, 350 ש״ח; בשנת 2024, 360 ש״ח)}} שהוציא בעד ארוחות בשל כל יום שהייה בישראל; הסכום האמור יתואם לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|סעיף 120ב לפקודה}}, כאילו היה תקרת הכנסה ויעוגל לעשרת השקלים החדשים הקרובים.

{{ח:סעיף|2|הגבלת ההוצאה לגבי תקופת שהייה בחו״ל}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין, ספורטאי חוץ ששהה מחוץ לישראל בשנת המס תקופה מצטברת העולה על 30 ימים, יהא רשאי לנכות רק חלק מההוצאות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, כיחס התקופה שבה שהה בישראל בשנת המס, לכלל שנת המס; לא יובאו בחשבון התקופה המצטברת האמורה תקופות שבהן שהה במחוץ לישראל במסגרת העיסוק בספורט.

{{ח:סעיף|3|שיעור המס}}
{{ח:ת}} על הכנסתו החייבת של ספורטאי חוץ מעיסוק בספורט יחול מס בשיעור 25%, במקום השיעורים הקבועים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|בסעיף 121 לפקודה}}, והכנסה זו תיחשב כשלב הגבוה ביותר בסולם הכנסתו החייבת.

{{ח:סעיף|4|הגבלת תחולה|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} הוראות אלה לא יחולו על הכנסה מעיסוק בספורט של ספורטאי חוץ שהופקה לאחר שהפיק בישראל הכנסה כאמור במשך למעלה מארבעים ושמונה חודשים; לענין זה, לא תובא במנין ארבעים ושמונה החודשים הכנסה שהופקה מעיסוק בספורט לפני יום ט׳ בטבת התשנ״ו (1 בינואר 1996).

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ב בטבת התשנ״ז (1 בינואר 1997).
{{ח:תת|(ב)}} בשנת המס 1997, במקום הסכום הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(2)}} יבוא ”210“.

{{ח:חתימות|ב׳ באייר התשנ״ח (28 באפריל 1998)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (עיתונאי חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (עיתונאי חוץ), התשנ״ז–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ז, 94|תקנות מס הכנסה (עיתונאי חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5792.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75א|סעיף 75א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ניכוי הוצאות שהייה}}
{{ח:ת}} עיתונאי חוץ זכאי לנכות מהכנסתו מעבודה עיתונאית את ההוצאות הבאות:
{{ח:תת|(1)}} סכום שהוציא בעד לינה או דמי שכירות ששילם בעד דירה ששכר בישראל, ובלבד שהגיש מסמכים או קבלות לאימות אותן הוצאות להנחת דעתו של פקיד השומה;
{{ח:תת|(2)}} סכום שלא יעלה על 210 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1996; בשנת 2022, 340 ש״ח; בשנת 2023, 350 ש״ח; בשנת 2024, 360 ש״ח)}} שהוציא בעד ארוחות בשל כל יום שהייה בישראל; הסכום האמור יתואם לעליית המדד על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|סעיף 120ב לפקודה}} כאילו היה תקרת הכנסה ויעוגל לעשרת השקלים החדשים הקרובים.

{{ח:סעיף|2|הגבלת ההוצאה לגבי תקופת שהייה בחו״ל}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין, עיתונאי חוץ ששהה מחוץ לישראל בשנת המס תקופה מצטברת העולה על 30 ימים, יהא רשאי לנכות רק חלק מההוצאות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, כיחס התקופה שבה שהה בישראל בשנת המס, לכלל שנת המס.

{{ח:סעיף|3|שיעור המס}}
{{ח:ת}} על הכנסתו החייבת של עיתונאי חוץ מעבודה עיתונאית יחול מס בשיעור 25% במקום השיעורים הקבועים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|בסעיף 121 לפקודה}}, והכנסה זו תיחשב כשלב הגבוה ביותר בסולם הכנסתו החייבת.

{{ח:סעיף|4|הגבלת תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות אלו לא יחולו על הכנסה מעבודה עיתונאית של עיתונאי חוץ שהופקה לאחר שהפיק בישראל הכנסה כאמור במשך למעלה מ־36 חודשים.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה, למעט הסכום הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(2)}} ולמעט {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}}, ביום כ״ה בטבת התשנ״ב (1 בינואר 1992).
{{ח:תת|(ב)}} תחילתה של {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}} לגבי הכנסה מעבודה עיתונאית שהופקה החל מיום פרסום התקנות.
{{ח:תת|(ג)}} בכל מועד קודם לפרסום תקנות אלה, יקראו את הסכום הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(2)}} כאילו היה הסכום שחל באותו מועד לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות שהייה לתושב חוץ)#סעיף 2|תקנה 2(2) לתקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות שהייה לתושב חוץ), התשל״ט–1979}}.

{{ח:חתימות|א׳ בחשון התשנ״ז (14 באוקטובר 1996)}}
* '''דן מרידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (פחת מואץ לציוד ששימש בעסק שניזוק ממעשה אלימות הנובע מהסכסוך הישראלי-ערבי בחודש מאי 2021) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (פחת מואץ לציוד ששימש בעסק שניזוק ממעשה אלימות הנובע מהסכסוך הישראלי–ערבי בחודש מאי 2021) (הוראת שעה), התשפ״א–2021}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 3324|תקנות מס הכנסה (פחת מואץ לציוד ששימש בעסק שניזוק ממעשה אלימות הנובע מהסכסוך הישראלי–ערבי בחודש מאי 2021) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9429.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|סעיפים 21}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 31|31}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 98|98}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת“ – התקופה שמיום כ״ח באייר התשפ״א (10 במאי 2021) עד יום י׳ בסיוון התשפ״א (21 במאי 2021);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נישום שזכאי לפיצוי בעד נזק שנגרם לגופו של נכס עקב מעשה אלימות“ – נישום שזכאי לפיצוי בעד נזק שנגרם לגופו של נכס עקב מעשה אלימות בתקופה הקובעת לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (פיצויים בשל פגיעה ממעשה אלימות הנובע מהסכסוך הישראלי-ערבי)|תקנות מס רכוש}}, ובלבד שהנזק גרם להפסקת פעילות בעסק לתקופה של 7 ימים או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד“ – ציוד כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 35|בסעיף 35 לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}, ובלבד שהתקיימו בו שלושת אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יום רכישתו הוא בתקופה המתחילה ביום כ״ח באייר התשפ״א (10 במאי 2021) וסיומה ביום כ״ז בטבת התשפ״ב (31 בדצמבר 2021);
{{ח:תתת|(2)}} הוא החל לשמש בישראל בייצור הכנסה בתוך שישה חודשים מיום רכישתו;
{{ח:תתת|(3)}} הוא מופעל בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות מס רכוש“ – {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (פיצויים בשל פגיעה ממעשה אלימות הנובע מהסכסוך הישראלי-ערבי)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (פיצויים בשל פגיעה ממעשה אלימות הנובע מהסכסוך הישראלי–ערבי), התשע״ה–2014}}.

{{ח:סעיף|2|פחת מואץ בתקופה הקובעת}}
{{ח:תת|(א)}} נישום שזכאי לפיצוי בעד נזק שנגרם לגופו של נכס עקב מעשה אלימות, שרכש ציוד חלף הנכס שנגרם לו הנזק, והוא זכאי בשלו לניכוי בעד פחת, רשאי לבקש בעד אותו ציוד פחת, במקום הפחת שהוא זכאי לו לפי כל דין, בשיעור של 100% ממחירו המקורי של הציוד, ובלבד שסך כל הפחת שיינתן לציוד, לפי הוראות כל דין, לא יעלה על מחירו המקורי.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום הכולל המתקבל מחיבור המחיר המקורי של כל הציוד שהנישום תבע בעדו פחת לפי תקנת משנה (א) לא יעלה על 1,000,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|3|הוראה לעניין המחיר המקורי}}
{{ח:ת}} נמכר ציוד לקרוב לאחר שנתבע בעדו פחת לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} בתוך ארבע שנים מיום רכישתו, יקראו את המחיר המקורי של הציוד בידי הרוכש הקרוב כאפס.

{{ח:סעיף|4|סייגים לתחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה לא יחולו על ציוד שרכש הנישום באחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} רכישה מקרוב;
{{ח:תת|(2)}} רכישה בלא תמורה;
{{ח:תת|(3)}} רכישה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 85|סעיף 85 לפקודה}};
{{ח:תת|(4)}} רכישה שחלו עליה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה2|חלק ה2 לפקודה}}.

{{ח:חתימות|כ״ט בסיוון התשפ״א (9 ביוני 2021)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (פטור ממס לריבית המשולמת על מילווה קצר מועד) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (פטור ממס לריבית המשולמת על מילווה קצר מועד) (הוראת שעה), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 936|תקנות מס הכנסה (פטור ממס לריבית המשולמת על מילווה קצר מועד) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6336.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 15|סעיפים 15}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''תוקפן של תקנות מס הכנסה (פטור ממס לריבית המשולמת על מילווה קצר מועד) (הוראת שעה), התשס״ד–2004 לשנת המס 2003 בלבד.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחיד“ – יחיד שהכנסתו מהמילווה קצר המועד אינה הכנסה מעסק וכן יחיד, שהוראות {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)#סעיף 6|סעיף 6 לחוק תיאומים בשל אינפלציה}} או הוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130א|סעיף 130א לפקודה}} אינן חלות בקביעת הכנסתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מילווה קצר מועד“ – מילווה שנמכר לציבור לפי {{ח:חיצוני|חוק מילווה קצר מועד|חוק מילווה קצר מועד, התשמ״ד–1984}}, ביום ג׳ באייר התש״ס (8 במאי 2000) או לאחריו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית“ – לרבות דמי ניכיון.

{{ח:סעיף|2|פטור}}
{{ח:ת}} ריבית המשולמת ליחיד בשנת המס 2003 על מילווה קצר מועד, פטורה ממס.

{{ח:סעיף|3|תוקף}}
{{ח:ת}} תוקף תקנות אלה לשנת המס 2003 בלבד.

{{ח:חתימות|כ״ב בתמוז התשס״ד (11 ביולי 2004)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (פטור ממס לריבית המשתלמת על מילווה מדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (פטור ממס לריבית המשתלמת על מילווה מדינה), התשס״ה–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 183|תקנות מס הכנסה (פטור ממס לריבית המשתלמת על מילווה מדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6351.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1058|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7006.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 15|סעיפים 15}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מילווה מדינה“ – איגרת חוב או מילווה שהוצאו על ידי המדינה או בערבותה ביום ג׳ באייר התש״ס (8 במאי 2000) ואילך, הרשומים למסחר בבורסה בישראל, ושהמועד לפדיונם עולה על 13 חודשים מלאים מיום הוצאתם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב חוץ“ – מי שהיה תושב חוץ ביום הרכישה של מילווה המדינה וביום מכירתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחליף ריבית“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (קביעת דמי השאלה כהכנסה)|בצו מס הכנסה (קביעת דמי השאלה כהכנסה), התשס״ג–2002}}.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס}}
{{ח:ת}} ריבית, דמי ניכיון או הפרשי הצמדה, המשולמים לתושב חוץ על מילווה מדינה שאינו במפעל קבע של תושב החוץ בישראל ושאינם מהווים בידיו הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1) לפקודה}}, יהיו פטורים ממס.

{{ח:סעיף|3|סיג לפטור}}
{{ח:ת}} פטור ממס לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} לא יחול על תחליף ריבית המשולם לתושב חוץ בשל השאלת מילווה מדינה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).

{{ח:חתימות|ה׳ בתשרי התשס״ה (20 בספטמבר 2004)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוץ על הכנסה מיחידה בקרן נאמנות פטורה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוץ על הכנסה מיחידה בקרן נאמנות פטורה), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 468|תקנות מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוץ על הכנסה מיחידה בקרן נאמנות פטורה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6223.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 101א|סעיפים 105יד}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן נאמנות להשקעות חוץ“ – קרן נאמנות פטורה, כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}}, אשר 90% לפחות מהשקעותיה בכל שנת מס הם בנכסים שההכנסה מהם היתה פטורה ממס אילו התקבלה בידי תושב חוץ; חריגה מהשיעור הקבוע בהגדרה זו לתקופה מצטברת שאינה עולה על עשרה ימים בשנת המס לא תיחשב כאי עמידה בתנאי ההגדרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב חוץ“ – אדם שהגיש למפיץ כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}}, הצהרה לפי טופס 2408, על היותו תושב חוץ ועל זכאותו לפטור ממס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|סעיף 97(ב2) לפקודה}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 101א|סעיף 105יד לפקודה}}, בתוך 14 ימים מיום רכישת היחידה, ואחת לשלוש שנים אם היו בישראל הוא או בא כוחו.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס לרווח הון}}
{{ח:ת}} רווח הון ממכירה או מפדיון של יחידה בקרן נאמנות להשקעות חוץ על ידי תושב חוץ, יהיה פטור ממס, אם אינו רווח הון במפעל קבע של תושב החוץ בישראל ואם לא חלות לגבי תושב החוץ הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|חוק תיאומים בשל אינפלציה}} או הוראות מכוח {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130א|סעיף 130א לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|פטור ממס לרווחים מקרן נאמנות}}
{{ח:ת}} רווחים שקיבל תושב חוץ בעל יחידה בקרן נאמנות להשקעות חוץ יהיו פטורים ממס אם התקיימו לגבי תושב החוץ התנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).

{{ח:חתימות|ד׳ בשבט התשס״ג (7 בינואר 2003)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוץ על רווח הון במכירת נייר ערך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוץ על רווח הון במכירת נייר ערך), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 525|תקנות מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוץ על רווח הון במכירת נייר ערך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6227.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 101א|סעיפים 105יד(א)(6)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”נייר ערך“ – כהגדרת ניירות ערך {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}}, של חברה תושבת ישראל.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס}}
{{ח:ת}} רווח הון של תושב חוץ ממכירת נייר ערך הנסחר בבורסה מחוץ לישראל, יהיה פטור ממס אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} רווח ההון אינו במפעל קבע של תושב החוץ בישראל;
{{ח:תת|(2)}} נייר הערך נרכש על ידי תושב החוץ לאחר רישום מניותיה של החברה בבורסה מחוץ לישראל;
{{ח:תת|(3)}} על רווח ההון לא חלות הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 101|סעיף 101 לפקודה}}, הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|חוק תיאומים בשל אינפלציה}} או הוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130א|סעיף 130א לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).

{{ח:חתימות|י״ג בשבט התשס״ג (16 בינואר 2003)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוץ על רווח הון מעסקה עתידית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוץ על רווח הון מעסקה עתידית), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 380|תקנות מס הכנסה (פטור ממס לתושב חוץ על רווח הון מעסקה עתידית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6218.pdf}}, {{ח:תיבה|524|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6227.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1058|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7006.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 101א|סעיף 105יד(א)(6)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ג, תשע״א}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום המכירה“ – כפי שנקבע {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (חישוב רווח הון בעסקה עתידית)|בתקנות חישוב רווח הון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה עתידית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}} ולמעט עסקה שנכס הבסיס שלה הוא במישרין או בעקיפין איגרת חוב או מילווה שהוצאו על ידי המדינה או בערבותה הרשומים למסחר בבורסה בישראל ושהמועד לפדיונם אינו עולה על 13 חודשים מלאים מיום הוצאתם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות חישוב רווח הון“ – {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (חישוב רווח הון בעסקה עתידית)|תקנות מס הכנסה (חישוב רווח הון בעסקה עתידית), התשס״ג–2002}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב חוץ“ – מי שהיה תושב חוץ ביום ההתקשרות וביום המכירה של העסקה העתידית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס הבסיס“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (חישוב רווח הון בעסקה עתידית)|בתקנות חישוב רווח הון}}.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} רווח ההון של תושב חוץ מעסקה עתידית יהיה פטור ממס, אם אינו רווח הון במפעל קבע לו בישראל ואם לא חלות לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|חוק תיאומים בשל אינפלציה}} או הוראות מכוח {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130א|סעיף 130א לפקודה}}, ובלבד שהעסקה העתידית נסחרת באחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} בורסה בישראל;
{{ח:תת|(2)}} בורסה מחוץ לישראל, אם ההכנסה מנכס הבסיס אינה חייבת במס או שהיתה פטורה ממס לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}, אילו התקבלה בידי תושב חוץ;
{{ח:תת|(3)}} בתאגיד בנקאי או אצל חבר בורסה, אם התאגיד הבנקאי או חבר הבורסה הם צד לאותה עסקה, ובלבד שנכס הבסיס הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} נייר ערך הנסחר בבורסה או בשוק מוסדר מחוץ לישראל שאינו נייר ערך זר;
{{ח:תתת|(ב)}} שער ריבית;
{{ח:תתת|(ג)}} שער מטבע חוץ.
{{ח:תת}} והכל אם תושב החוץ הגיש לתאגיד הבנקאי הצהרה בטופס 2402 על היותו תושב חוץ ועל זכאותו לפטור ממס ביום ההתקשרות בעסקה העתידית.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).

{{ח:חתימות|י״ז בטבת התשס״ג (22 בדצמבר 2002)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]