כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 1177|כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7973.pdf}}, {{ח:תיבה|2699|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8064.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1457|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8118.pdf}}, {{ח:תיבה|3068|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8195.pdf}}, {{ח:תיבה|3158|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8209.pdf}}, {{ח:תיבה|3314|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8231.pdf}}, {{ח:תיבה|3331|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8231.pdf}}, {{ח:תיבה|3334|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8231.pdf}}, {{ח:תיבה|3464|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8244.pdf}}, {{ח:תיבה|3470|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8244.pdf}}, {{ח:תיבה|3525|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8252.pdf}}, {{ח:תיבה|3529|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8252.pdf}}, {{ח:תיבה|3547|תיקון מס׳ 11|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8255.pdf}}, {{ח:תיבה|3548|תיקון מס׳ 12|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8255.pdf}}, {{ח:תיבה|3569|תיקון מס׳ 13|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8259.pdf}}, {{ח:תיבה|3594|תיקון מס׳ 14|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8262.pdf}}, {{ח:תיבה|4042|תיקון מס׳ 15|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8277.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 2|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8278.pdf}}, {{ח:תיבה|14|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8281.pdf}}, {{ח:תיבה|120|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8291.pdf}}, {{ח:תיבה|124|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8292.pdf}}, {{ח:תיבה|135|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8295.pdf}}, {{ח:תיבה|492|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8337.pdf}}, {{ח:תיבה|522|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8340.pdf}}, {{ח:תיבה|568|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8344.pdf}}, {{ח:תיבה|571|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8344.pdf}}, {{ח:תיבה|574|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8344.pdf}}, {{ח:תיבה|918|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8424.pdf}}, {{ח:תיבה|1100|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8485.pdf}}, {{ח:תיבה|1128|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8491.pdf}}, {{ח:תיבה|1130|תיקון מס׳ 11|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8491.pdf}}, {{ח:תיבה|1192|תיקון מס׳ 12|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8506.pdf}}, {{ח:תיבה|1208|תיקון מס׳ 13|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8510.pdf}}, {{ח:תיבה|1258|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8524.pdf}}, {{ח:תיבה|1258|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8524.pdf}}, {{ח:תיבה|1258|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8524.pdf}}, {{ח:תיבה|1380|תיקון מס׳ 14|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8554.pdf}}, {{ח:תיבה|1382|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8554.pdf}}, {{ח:תיבה|1433|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8565.pdf}}, {{ח:תיבה|1433|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8565.pdf}}, {{ח:תיבה|1479|תיקון מס׳ 15|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8580.pdf}}, {{ח:תיבה|1610|תיקון מס׳ 16|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8615.pdf}}, {{ח:תיבה|1610|תיקון מס׳ 17|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8615.pdf}}, {{ח:תיבה|1672|תיקון מס׳ 18|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8627.pdf}}, {{ח:תיבה|1698|תיקון מס׳ 19|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8631.pdf}}, {{ח:תיבה|1708|תיקון מס׳ 20|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8633.pdf}}, {{ח:תיבה|1710|תיקון מס׳ 21|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8633.pdf}}, {{ח:תיבה|1740|תיקון מס׳ 22|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8639.pdf}}, {{ח:תיבה|1752|תיקון מס׳ 23|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8642.pdf}}, {{ח:תיבה|1784|תיקון מס׳ 7 (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8649.pdf}}, {{ח:תיבה|1814|תיקון מס׳ 24|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8661.pdf}}, {{ח:תיבה|1824|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8662.pdf}}, {{ח:תיבה|1973|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8689.pdf}}, {{ח:תיבה|2032|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8699.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 130|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8818.pdf}}, {{ח:תיבה|260|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8849.pdf}}, {{ח:תיבה|260|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8849.pdf}}, {{ח:תיבה|596|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8935.pdf}}, {{ח:תיבה|596|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8935.pdf}}, {{ח:תיבה|706|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8952.pdf}}, {{ח:תיבה|924|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8991.pdf}}, {{ח:תיבה|982|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9003.pdf}}, {{ח:תיבה|1392|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9060.pdf}}, {{ח:תיבה|1500|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9083.pdf}}, {{ח:תיבה|1503|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9083.pdf}}, {{ח:תיבה|1504|הוראת שעה [תש״ף] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9083.pdf}}, {{ח:תיבה|1504|תיקון מס׳ 4 [תש״ף] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9083.pdf}}, {{ח:תיבה|1712|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9122.pdf}}, {{ח:תיבה|1778|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9133.pdf}}, {{ח:תיבה|1885|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9162.pdf}}, {{ח:תיבה|1885|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9162.pdf}}, {{ח:תיבה|1998|תיקון מס׳ 11|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9179.pdf}}, {{ח:תיבה|2084|תיקון מס׳ 12|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9187.pdf}}, {{ח:תיבה|2086|תיקון מס׳ 7 [תש״ף] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9187.pdf}}, {{ח:תיבה|2224|תיקון מס׳ 4 (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9207.pdf}}, {{ח:תיבה|2274|תיקון מס׳ 13|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9225.pdf}}, {{ח:תיבה|2916|תיקון מס׳ 14|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9314.pdf}}, {{ח:תיבה|2925|תיקון מס׳ 15|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9315.pdf}}, {{ח:תיבה|3112|תיקון מס׳ 16|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9358.pdf}}, {{ח:תיבה|3212|תיקון מס׳ 17|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9393.pdf}}, {{ח:תיבה|3546|תיקון מס׳ 18|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9477.pdf}}, {{ח:תיבה|3569|תיקון מס׳ 19|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9479.pdf}}, {{ח:תיבה|3591|תיקון מס׳ 20|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9484.pdf}}, {{ח:תיבה|4030|תיקון מס׳ 21|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9587.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 17|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9617.pdf}}, {{ח:תיבה|30|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9619.pdf}}, {{ח:תיבה|792|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9705.pdf}}, {{ח:תיבה|818|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9710.pdf}}, {{ח:תיבה|917|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9739.pdf}}, {{ח:תיבה|934|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9744.pdf}}, {{ח:תיבה|1256|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9829.pdf}}, {{ח:תיבה|1338|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9834.pdf}}, {{ח:תיבה|1516|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9869.pdf}}, {{ח:תיבה|1554|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9882.pdf}}, {{ח:תיבה|1818|תיקון מס׳ 11|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9944.pdf}}, {{ח:תיבה|1902|תיקון מס׳ 12|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9968.pdf}}, {{ח:תיבה|2084|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10001.pdf}}, {{ח:תיבה|2438|תיקון מס׳ 14 [צ״ל: תיקון מס׳ 13]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10071.pdf}}, {{ח:תיבה|2644|תיקון מס׳ 14|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10111.pdf}}, {{ח:תיבה|2696|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10124.pdf}}, {{ח:תיבה|2774|תיקון מס׳ 15|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10142.pdf}}, {{ח:תיבה|2972|תיקון מס׳ 16|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10176.pdf}}, {{ח:תיבה|3464|תיקון מס׳ 17|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10256.pdf}}, {{ח:תיבה|3466|תיקון מס׳ 18|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10256.pdf}}, {{ח:תיבה|3618|תיקון מס׳ 19|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10277.pdf}}, {{ח:תיבה|3678|תיקון מס׳ 20|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10286.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10340.pdf}}, {{ח:תיבה|406|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10410.pdf}}, {{ח:תיבה|476|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10423.pdf}}, {{ח:תיבה|591|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10452.pdf}}, {{ח:תיבה|716|תיקון מס׳ 19 [תשפ״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10471.pdf}}, {{ח:תיבה|716|תיקון מס׳ 7 [תשפ״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10471.pdf}}, {{ח:תיבה|764|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10483.pdf}}, {{ח:תיבה|776|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10484.pdf}}, {{ח:תיבה|896|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10514.pdf}}, {{ח:תיבה|915|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10520.pdf}}, {{ח:תיבה|1212|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10611.pdf}}, {{ח:תיבה|1213|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10611.pdf}}, {{ח:תיבה|1784|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10652.pdf}}, {{ח:תיבה|1804|תיקון מס׳ 11|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10654.pdf}}, {{ח:תיבה|1908|תיקון מס׳ 12|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10672.pdf}}, {{ח:תיבה|2380|תיקון מס׳ 13|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10750.pdf}}, {{ח:תיבה|2450|תיקון מס׳ 14|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10764.pdf}}, {{ח:תיבה|2524|תיקון מס׳ 15|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10785.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 190|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10845.pdf}}, {{ח:תיבה|262|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10857.pdf}}, {{ח:תיבה|636|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10926.pdf}}, {{ח:תיבה|838|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10986.pdf}}, {{ח:תיבה|928|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10998.pdf}}, {{ח:תיבה|992|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11009.pdf}}, {{ח:תיבה|1194|הוראת שעה (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11038.pdf}}, {{ח:תיבה|1194|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11038.pdf}}, {{ח:תיבה|1358|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11077.pdf}}, {{ח:תיבה|1402|הוראת שעה (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11087.pdf}}, {{ח:תיבה|1422|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11092.pdf}}, {{ח:תיבה|1426|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11092.pdf}}, {{ח:תיבה|1508|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11111.pdf}}, {{ח:תיבה|1602|תיקון מס׳ 11|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11132.pdf}}, {{ח:תיבה|1666|תיקון מס׳ 12|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11146.pdf}}, {{ח:תיבה|1972|תיקון מס׳ 13|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11214.pdf}}, {{ח:תיבה|1998|תיקון מס׳ 14|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11221.pdf}}, {{ח:תיבה|2368|תיקון מס׳ 15|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11260.pdf}}, {{ח:תיבה|2508|תיקון מס׳ 16|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11286.pdf}}, {{ח:תיבה|2568|תיקון מס׳ 17|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11289.pdf}}, {{ח:תיבה|2636|תיקון מס׳ 18|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11303.pdf}}, {{ח:תיבה|2728|תיקון מס׳ 12 (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11321.pdf}}, {{ח:תיבה|2728|תיקון מס׳ 19|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11321.pdf}}, {{ח:תיבה|2816|תיקון מס׳ 20|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11340.pdf}}, {{ח:תיבה|2842|תיקון מס׳ 21|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11344.pdf}}, {{ח:תיבה|2938|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11361.pdf}}, {{ח:תיבה|3028|תיקון מס׳ 22|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11373.pdf}}, {{ח:תיבה|3100|תיקון מס׳ 23|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11393.pdf}}, {{ח:תיבה|3109|תיקון מס׳ 24|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11393.pdf}}, {{ח:תיבה|3163|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11399.pdf}}, {{ח:תיבה|3180|תיקון מס׳ 25|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11405.pdf}}, {{ח:תיבה|3262|תיקון מס׳ 26|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11418.pdf}}, {{ח:תיבה|3346|תיקון מס׳ 27|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11426.pdf}}, {{ח:תיבה|3394|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11431.pdf}}, {{ח:תיבה|3498|תיקון מס׳ 28|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11448.pdf}}, {{ח:תיבה|3534|תיקון מס׳ 29|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11454.pdf}}, {{ח:תיבה|3538|תיקון מס׳ 30|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11454.pdf}}, {{ח:תיבה|3538|תיקון מס׳ 31|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11454.pdf}}, {{ח:תיבה|3701|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11476.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11498.pdf}}, {{ח:תיבה|22|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11507.pdf}}, {{ח:תיבה|182|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11540.pdf}}, {{ח:תיבה|186|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11540.pdf}}, {{ח:תיבה|189|תיקון מס׳ 31 [תשפ״ד] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11540.pdf}}, {{ח:תיבה|233|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11549.pdf}}, {{ח:תיבה|333|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11570.pdf}}, {{ח:תיבה|444|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11601.pdf}}, {{ח:תיבה|826|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11674.pdf}}, {{ח:תיבה|י״פ, 2419|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13057.pdf}}, {{ח:תיבה|2422|תיקון מס׳ 12 [תשפ״ד] (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13057.pdf}}, {{ח:תיבה|ק״ת, 1116|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11736.pdf}}, {{ח:תיבה|י״פ, 3242|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13156.pdf}}, {{ח:תיבה|3244|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13156.pdf}}, {{ח:תיבה|3247|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13156.pdf}}, {{ח:תיבה|3280|ת״ט|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13160.pdf}}, {{ח:תיבה|3624|תיקון מס׳ 11|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13200.pdf}}, {{ח:תיבה|4340|תיקון מס׳ 12|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13259.pdf}}, {{ח:תיבה|5300|תיקון מס׳ 13|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13291.pdf}}, {{ח:תיבה|5586|תיקון מס׳ 14|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13316.pdf}}, {{ח:תיבה|5660|תיקון מס׳ 15|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13321.pdf}}, {{ח:תיבה|ק״ת, 1578|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11836.pdf}}, {{ח:תיבה|י״פ, 6562|תיקון מס׳ 16|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13413.pdf}}, {{ח:תיבה|6952|תיקון מס׳ 17|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13464.pdf}}, {{ח:תיבה|7162|תיקון מס׳ 18|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13492.pdf}}, {{ח:תיבה|7163|ת״ט|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13492.pdf}}, {{ח:תיבה|8030|תיקון מס׳ 19|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13606.pdf}}, {{ח:תיבה|8654|תיקון מס׳ 20|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13684.pdf}}, {{ח:תיבה|9101|תיקון מס׳ 21|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13738.pdf}}, {{ח:תיבה|9590|תיקון מס׳ 22|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13797.pdf}}, {{ח:תיבה|9858|תיקון מס׳ 23|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13830.pdf}}, {{ח:תיבה|9950|תיקון מס׳ 24|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13841.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 332|ת״ט|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13890.pdf}}, {{ח:תיבה|812|תיקון|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13937.pdf}}, {{ח:תיבה|1186|תיקון מס׳ 8 [תשפ״ה] (תיקון)|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13979.pdf}}, {{ח:תיבה|2064|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-14073.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 17|סעיפים 17(ד)}}, {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 30|30(2)}} {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 33|ו־33}} {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|לחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}}, קבעה רשות החשמל ספר אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן בעל רישיון ספק שירות חיוני כמפורט להלן:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות והוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ב|סימן ב׳: מיתקני חשמל}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: צריכת חשמל}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: צרכנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: חשבונות ותשלומים}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: חיוב בעבור צריכת חשמל}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: פניות ותלונות צרכנים}}

{{ח:פנימי|פרק ב1|פרק ב׳1: חיבור חדש לרשת החשמל לחטיבת קרקע}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: חיבורים לרשת}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: חיבור למתח נמוך}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: חיבור למתח גבוה}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: חיבור או שילוב מיתקן ייצור לרשת החלוקה}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: חיבור למתח עליון ולמתח על}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: מקרים מיוחדים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: חיבור מיתקן פוטו וולטאי לרשת ההולכה במסגרת הליך תחרותי לקביעת תעריף}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ז|סימן ז׳: שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: אמינות האספקה}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן א|סימן א׳: הפסקות חשמל יזומות}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: חידוש אספקת חשמל לאחר ניתוק}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ג|סימן ג׳: שיטות אספקה}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ד|סימן ד׳: השלות}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ה|סימן ה׳: פיצוי בשל נזקים למכשירים חשמליים והפרעות ממושכות ברשת החשמל}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: עסקאות פרטיות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן א׳: מועדי עסקאות פרטיות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: מכירת שירותים למספקים}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן ג׳: שירותים למספקים שקיבלו את רישיון ההספקה החל מיום 1.6.2021 והם בלא אמצעי ייצור}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: רכישת חשמל, תחזוקה, ומשטר הפעלה של יצרנים פרטיים}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: מניה והתחשבנות}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ג|סימן ג׳: משטר הפעלה}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ג1|סימן ג׳1: זמינות יצרנים המחוברים לרשת ההולכה}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ג2|סימן ג׳2 – זמינות של מיתקני אגירה המחוברים או המשולבים ברשת המתח העליון}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ד|סימן ד׳: תחזוקה}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ה|סימן ה׳: יצרנים המחוברים לרשת ההולכה}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|סימן ה׳1: יצרנים המחוברים או המשולבים בחצר צרכן המחובר ברשת ההולכה}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ה2|סימן ה׳2 – מיתקני אגירה ברשת ההולכה}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ו|סימן ו׳: יצרנים בקוגנרציה המחוברים לרשת ההולכה}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ז|סימן ז׳: יצרנים המחוברים לרשת החלוקה {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ז1|{{ח:הערה|סימן}} ז׳1: יצרנים המחוברים לרשת החלוקה המייצרים חשמל בגז טבעי}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן ז׳2: יצרנים המחוברים או המשולבים בחצר צרכן המחובר לרשת החלוקה}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ח|סימן ח׳: יצרנים באנרגיה מתחדשת}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ט|סימן ט׳: יצרנים עצמיים}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן י|סימן י׳: מקרים מיוחדים}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן יא|סימן י״א: יצרנים באנרגיה שאובה}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן יב|סימן י״ב: מקרים מיוחדים}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן יג|סימן י״ג: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: עבודות על חשבון אחרים}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן א|סימן א׳: עבודות סטנדרטיות}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: איכות הסביבה}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן א|סימן א׳: פרמיה לתועלת למשק מהפחתת זיהום}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: פרמיה להפחתת זיהומים בתחנות מזוטיות קיימות}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן ג׳: ייצור חשמל מבוזר בטכנולוגיה פוטו־וולטאית או פוטו־וולטאית בשילוב אגירה או טורבינת רוח לצריכה עצמית והעברת עודפים לרשת}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ד|סימן ד׳: ייצור חשמל סולארי לבעלי רישיונות ייצור בעלי מתקנים המחוברים לרשת החלוקה}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ה|סימן ה׳: ייצור חשמל סולארי לבעלי רישיונות ייצור בעלי מתקנים המחוברים לרשת ההולכה}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ו|סימן ו׳: ייצור חשמל מאנרגיית רוח לחוות רוח בהספק העולה על 50 KW}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ז|סימן ז׳: ייצור חשמל מביו־גז במתקני עיכול אנאירובי המחוברים לרשת החלוקה}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן ח׳: ייצור חשמל מבוזר באנרגיה מתחדשת בשיטת מונה נטו}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ט|סימן ט׳: ייצור חשמל לבעלי רישיונות ייצור בעלי מתקני חלוץ}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן י|סימן י׳: ייצור חשמל במיתקן פוטו־וולטאי וחיבורו לרשת החלוקה בעקבות זכייה בהליך תחרותי לקביעת תעריף}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן יא|סימן י״א: ייצור חשמל בטכנולוגיה פוטו־וולטאית במקום צרכנות – ברירת מחדל}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן יב|סימן י״ב: תנאים לזכאות לתעריף למיתקנים שקמים במסגרת הליך תחרותי}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: התחשבנות ותשלומים}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן א|סימן א׳: ריבוי מיתקני ייצור המוקמים במקום צרכנות}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן ב|סימן ב׳: התחשבנות מנהל המערכת עם חברת החשמל}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: כללי}}
{{ח:קטע3|פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות והוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1||תיקון: 29.11.05, 1.6.08, 11.4.11, 9.6.14, 17.11.14, 2.12.14, 25.11.15, 12.9.16, 27.9.17, 13.5.19, 24.6.19, 23.9.19, 27.1.20, 5.8.20, 25.11.20, 22.2.21, 12.4.21, 17.11.21, 14.2.22, 8.11.23, 13.12.23, 19.5.25; תשע״ט־7, תשע״ט־13, תש״ף־2, תש״ף־6, תש״ף־7, תש״ף־11, תש״ף־12, תש״ף־31, תש״ף־32, תש״ף־34, תשפ״א־4, תשפ״א־6, תשפ״א־17, תשפ״א־26, תשפ״ב־4, תשפ״ב־14, תשפ״ב־21, תשפ״ג־3, תשפ״ג־12, תשפ״ד־4, תשפ״ד־11, תשפ״ד־24, תשפ״ד־32, תשפ״ה־7, תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''הגדרות'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|[צ״ל: באמות מידה אלו -]}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אומדן צריכה שנתית“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף (ד)(2)(א)(2) לאמת מידה 51}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אירוע חריג“ – אירוע, שאינו ”מצב חריג“ כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 124|באמת מידה 124}}, אשר במהלכו הופסקה אספקת החשמל ברציפות למשך שמונה שעות או יותר ל־20,000 צרכנים לפחות, או אירוע של עומס פניות למוקד, או אירוע של תקלה מחשובית או תפעולית נרחבת אצל ספק שירות חיוני המונעת מספק שירות חיוני אפשרות למתן שרות לצרכנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור תעריף“ – מסמך המיישם את החלטות הרשות לגבי יצרן פרטי ואשר כולל, בין היתר, תעריפים הנובעים מההסדרים התעריפיים בנושאי כוח עליון וביטוח, אחריות, דלק חליפי ותעריפים ליצרן בעד רכישת אנרגיה, רכישת זמינות ואנרגיה או רכישת שירותים נלווים, אם וככל שהרשות תקבע את אלה, זאת נוסף על תשלומים ותעריפים החלים על היצרן לפי כל דין. מסמך זה ניתן על ידי יושב ראש הרשות והוא מתעדכן לפי ההוראות הכלולות בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמפר“ – יחידת זרם בסיסית המשמשת להמרה ליחידות קילו־וולט־אמפר (קו״א);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי תשלום“ – לרבות אחד מאלה: הוראת קבע בבנק, כרטיס אשראי, המחאות דחויות, שוברים במזומן, תשלום חשבון צריכה בתדירות חד חודשית, פריסת החוב בחשבון הצריכה, או במונה תשלום מראש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מוזנת לרשת“ – הערך הנמדד בקילוואט לשעה על ידי מונה המותקן על הדקי הגנראטור או בנקודת חיבור מיתקן ייצור לרשת לפי העניין ובהתאם לקבוע באמות מידה אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מוזרמת לרשת“ – אנרגיה שהוזרמה על ידי יחידת ייצור לרשת של ספק שירות חיוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מתחדשת“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בודק מוסמך“ – בעל רישיון של חשמלאי–בודק כאמור {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (רישיונות)#סעיף 7|בתקנה 7 לתקנות החשמל (רישיונות), התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין“ – {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|כהגדרת ”בניין“ בחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל מקרקעין“ – לרבות המחזיק במקרקעין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גודל חיבור“ – זרם החשמל שניתן לצרוך מהרשת או לספק לרשת בנקודה שבה מותקן מונה, מחושב ביחידות קילו־וולט־אמפר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דילוג יזום“ – החלטה של ספק שירות חיוני שלא לבצע קריאת מונה בפועל לתקופת חשבון מסוימת, הנובעת מצרכי ספק השירות החיוני בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הגדלת חיבור“ – הוספת יכולת האספקה לגודל חיבור קיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ההספק הנקי“ – ההספק החשמלי של יחידת הייצור, הנמדד בהדקי המחולל, בניכוי הספק הצריכה העצמית של יחידת הייצור ובניכוי הפסדי השנאה, במגוואט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הודעה“ – לרבות חשבון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הליכי גבייה אזרחיים“ – הליכים משפטיים על פי דין לשם גביית חוב של צרכן לספק שירות חיוני, לרבות הליך לביצוע החוב של הצרכן לספק השירות החיוני במסלול מקוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#פרק א1|פרק א׳1 לחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסדרי תשלום“ – פריסת תשלום חובות של צרכנים בשל צריכת חשמל בתעריף ביתי במקומות צרכנות המשמשים למגורים, באחד מאמצעי התשלום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם גז“ – הסכם לרכישת גז טבעי בין יצרן לבין ספק גז טבעי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הספק מוקצה בעבור מספק“ – ההספק הנקי המותקן, מותאם טמפרטורה בתנאי האתר, שהוקצה למספק לטובת עסקאות פרטיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”העמסה מרכזית“ – שיטת העמסה שלפיה היצרן מעמיד את כל היכולת הזמינה של יחידת הייצור לטובת מנהל המערכת, ומנהל המערכת קובע את תכנית ההעמסה הפרטנית של יחידת הייצור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”העמסה עצמית“ – שיטת העמסה שלפיה העמסת יחידת הייצור כולה או חלקה נקבעת על ידי היצרן בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳ לספר אמות המידה}} ובכפוף לאישור מנהל המערכת, ושאר היכולת הזמינה מועמסת לרשת לפי החלטת מנהל המערכת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפסקת חשמל“ – הפסקה באספקת חשמל כתוצאה מפעולה יזומה של ספק שירות חיוני המבוצעת במיתקן חשמל של הספק או של היצרן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרעה חולפת“ – תקלה שאינה צפויה מראש המשבשת את אספקת החשמל, המתחילה בהפסקתו של קו, קטע קו או שנאי בודד ומסתיימת בחיבורו האוטומטי המוצלח, ללא צורך בהתערבות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרעה ממושכת“ – תקלה שאינה צפויה מראש ומשבשת את אספקת החשמל, המתחילה בהפסקה של קו, קטע קו או שנאי בודד ומסתיימת עם חיבור אחרון הצרכנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרת אמות מידה“ – אי־עמידת ספק שירות חיוני באמות מידה אלה, למעט אי־עמידה הנובעת מכך שצרכן לא אפשר גישה של ספק שירות חיוני למיתקן חשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקטנת זרם“ – התקנתו של נתיך המגביל זמנית את זרם החשמל מגודל החיבור המותקן לגודל חיבור קטן יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – רשות החשמל, שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 21|סעיף 21 לחוק משק החשמל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התפלגות צריכה נורמטיבית“ – התפלגות הצריכה הנורמטיבית החצי־שעתית השנתית, לצורך התחשבנות עם מספקים שמשויכים אליהם צרכנים בעלי מונה בסיסי, שתפרסם הרשות באתר האינטרנט שלה על בסיס התפלגות הצריכה שעל פיה נקבע התעריף המפוקח האחיד לצרכן הביתי או על בסיס התפלגות אחרת שתשקף את הצריכה של סוג צרכנים מסוים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ויסות“ לעניין הספק – הפחתה חלקית או הפסקה מלאה של הספק הייצור במיתקן ייצור לכל פרק זמן שהוא, על פי שיקול דעת ספק שירות חיוני לצורכי בטיחות, שרידות או אמינות המערכת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חגים“ – שני ימי ראש השנה, יום הכיפורים, ראשון ושמיני עצרת של סוכות, ראשון ושביעי של פסח, חג השבועות יום העצמאות ויום בחירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדר מיתוג“ – חדר הכולל אמצעי מיתוג לרשת מתח גבוה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוב צריכה“ – סכום של חשבון צריכה שלא שולם במועדו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החשמל“ – {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל, התשי״ד–1954}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התכנון והבנייה“ – {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק משק החשמל“ או ”החוק“ – {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|חוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חח״י“ או ”חברת החשמל“ – חברת החשמל לישראל בע״מ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיבור“ – קישור בין בניין או מיתקן לבין רשת חשמל לצורך העברת אנרגיה, לרבות שינוי של גודל חיבור קיים; לעניין הגדרה זו, ”מיתקן“ – מיתקני דרך, מיתקני תקשורת ומיתקני תשתית כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}; החיבור יכיל מוליכי חשמל עיליים או תת־קרקעיים, מכשירים ואבזרים אחרים להולכה וחלוקה של חשמל מרשת החשמל עד למונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיבור זמני“ – חיבור המיועד למי שנחוצה לו אספקת חשמל לפרק זמן קצוב שאינו עולה על שלוש שנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיבור חריג“ – חיבור הכרוך בהקמת רשת חשמל ייעודית באזור שבו לא קיים תכנון להתפתחות עתידית של ביקושים לחשמל מהרשת, לפי תכנית מתאר ארצית (תמ״א 35) או תוכנית מיתאר מחוזית או מקומית, והכל בכפוף לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35לד|באמת מידה 35לד}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיבור מיוחד“ – חיבור שעלותו לא נקבעה בלוחות התעריפים, למעט חיבור חריג;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חמ״י“ – חברת החשמל מחוז ירושלים בע״מ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חצרים“ – מקרקעין, שאינם רשומים בפנקסי ספק שירות חיוני על שם צרכן מסוים, אשר הצרכן או מי מטעמו מחזיק בהם, לרבות רכוש משותף כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חריגה מתוכנית“ – פער או סטיה מיכולת זמינה ואנרגיה או מאנרגיה בצריכה או במכירה של חשמל מטעם יצרן, מספק או צרכן פרטי, ביחס לתוכנית מאושרת רלוונטית, למעט בשל השלת צרכן לפי הוראת ספק שירות חיוני או בשל תקלות כשל במערכות ההולכה, החלוקה או ההתקשרות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון“ – חשבון צריכה או חשבון שירותי רשת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון צריכה“ – הודעת חיוב של ספק שירות חיוני בעד אספקת החשמל השוטפת לצרכן ושירותים הקשורים באספקת חשמל זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון שירותי רשת“ – הודעת חיוב של ספק שירות חיוני רשת בעד שירותי רשת שהוא נותן בחטיבת קרקע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טעות בחשבון“ – כל טעות בחשבונות שערך ספק שירות חיוני, לרבות קביעת הצריכה, הערכת הצריכה, חישוב ויישום התעריף, למעט לעניין {{ח:פנימי|סעיף 13|אמת מידה 13(ז)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידת ייצור“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי)|בתקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי), התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידת ייצור דו־דלקית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (קוגנרציה)|בתקנות משק החשמל (קוגנרציה), התשס״ה–2004}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יכולת זמינה“ – ההספק הנקי שיחידת הייצור יכולה לספק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יכולת זמינה ברוטו“ – ההספק החשמלי המרבי שיחידת הייצור יכולה לייצר בהדקי הגנרטור בחצי שעה נתונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יכולת זמינה לטובת עסקאות פרטיות“ – החלק מן היכולת הזמינה המשתנה המשמש את היצרן לביצוע עסקאות פרטיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יכולת זמינה משתנה“ – החלק מן היכולת הזמינה העומד לרשות היצרן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יכולת זמינה קבועה“ – החלק מן היכולת הזמינה העומד לרשות מנהל המערכת בהתאם לקבוע באמות המידה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“, ”יצרן פרטי“ ו”יצרן חשמל פרטי“ – בעל רישיון מותנה, רישיון ייצור או רישיונות ייצור, שאינו ספק שירות חיוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן באנרגיה מתחדשת“ – יצרן שמיתקן הייצור שלו פועל באמצעות אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אנרגיה מתחדשת בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} אנרגיה מתחדשת וכן שימוש בדלק פוסילי ובלבד שמתקיימים שני תנאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שיעור השימוש בדלק הפוסילי אינו עולה על 15% מסך האנרגיה המיוצרת במיתקן;
{{ח:תתתת|(ב)}} השימוש בדלק הפוסילי הכרחי לתמיכה בייצור באמצעות האנרגיה המתחדשת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן בקוגנרציה“ – יצרן המייצר באמצעות יחידת ייצור בקוגנרציה כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (קוגנרציה)|בתקנות משק החשמל (קוגנרציה), התשס״ה–2004}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן קונבנציונאלי“ – כהגדרת יצרן פרטי {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי)|בתקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי), התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כח עליון“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 130|באמת מידה 130}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי גבייה“ – כל אחד מאלה: התקנת מונה תשלום מראש, לרבות מת״מ הכרחי, התקנת נתיך מוקטן וניתוק אספקת החשמל במקום הצרכנות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוחות התעריפים“ – לוחות שנקבעו {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (תעריפי חשמל)|בכללי משק החשמל (תעריפי חשמל), התשע״ח–2018}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבקש החיבור“ – המבקש להתחבר לרשת החשמל של ספק שירות חיוני לצורך רכישת חשמל או מכירתו, קבלת שירותי תשתית או נתינתם או קבלת שירותי גיבוי, בעבורו או בעבור אחרים, לרבות מי שמבקש לשנות גודל חיבור קיים, אשר נפתח לו תיק עבודה במשרדי ספק השירות החיוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מ״ו“ – מגה־וואט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מגה וולט אמפר“ או ”מו״א“ – יחידת הספק אשר כפולותיה מהוות גודל חיבור לתשלום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מודול“ – תא פוטו־וולטאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מונה“ – לרבות כל ציוד המשמש למדידת החשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מונה בסיסי“ – מונה שאינו מונה חכם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מונה חכם“ – מונה רציף המאפשר קריאה ושידור של נתוני הצריכה או הייצור ברמה רבע שעתית לכל הפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מונה תשלום מראש“ או ”מת״מ“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 20|באמת מידה 20}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מת״מ הכרחי“ – מונה תשלום מראש שספק שירות חיוני מתקין במקום הצרכנות עקב חובות צריכה של הצרכן, כחלופה לניתוק אספקת החשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלק“ – בעל רישיון חלוקה וכן מחלק היסטורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלק דומיננטי“ – חח״י;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלק היסטורי“ – גוף דוגמת מועצה מקומית, קיבוץ, מושב, ישוב קהילתי או ישוב אחר, אשר מקיים את התנאים הבאים: הוא בעל זכויות במקרקעין המשמש לו כמקום צרכנות ובעל זכויות בתשתית חשמל המשמשת אותו לחלוקת חשמל לתושביו, הוא מבצע פעילות של רכישת חשמל במתח גבוה, חלוקה והספקת חשמל כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק}} לצרכנים ביתיים בעלי מונים אישיים בשטח החלוקה שלו וקיבל אישור של ראש אגף רישוי ברשות בדבר הכרתו כמחלק היסטורי בהתאם להחלטות הרשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המחלקה לשירותים חברתיים“ – לשכת הרווחה מטעם משרד הרווחה ברשות המקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן אגירה“ – מיתקן שמאפשר המרת אנרגיה חשמלית לאנרגיה הניתנת לאחסון, אחסון האנרגיה והמרתה בחזרה לאנרגיה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן חשמל של ספק שירות חיוני“ – מיתקן חשמל שבבעלות ספק שירות חיוני, עד הדקי היציאה של המונה, עד קופסת החיבורים הראשונה או עד המפסק של מיתקן החשמל הפרטי, לפי הקרוב ביותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן חשמל פרטי“ – מיתקן חשמל שאינו מיתקן חשמל של ספק שירות חיוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ייצור“ – מיתקן המשמש לייצור אנרגיה חשמלית, הכולל, בין היתר, את יחידות הייצור הממוקמות באתר וכן מבנים, מכונות, מכשירים, מצברים, מוליכים, אבזרים וציוד חשמלי קבוע או מטלטלין הקשורים אליהן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן צריכה ייחודי“ – מיתקן המחובר בגודל חיבור הקטן מ־25×1 אמפר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכירה מרוכזת“ – אספקת חשמל בנקודת מניה אחת למחלק או למקום צרכנות במתח נמוך שבו קיים צרכן אחד הנותן שירות אספקת חשמל לאחרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל המערכת“ – כהגדרת בעל רישיון לניהול המערכת {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל מינהל החשמל“ – המנהל כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל}} או כל מי שיבוא במקומו לפי דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסדר מתח עליון“ – החלק ממיתקן הייצור בתחום שבין כניסת האנרגיה החשמלית לשנאי הראשי או לשנאים הראשיים עד ליציאה מחצר מיתוג ספק השירות החיוני לכיוון רשת ההולכה, הכולל, בין היתר, שנאי ראשי אחד או יותר, קו הולכה אחד או יותר, מפסיקי זרם, מנתקים, הגנות, אמצעי מדידה ואמצעי החווייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מספק“ או ”מספק פרטי“ – צרכן חשמל בעל רישיון הספקה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל}}, למעט מספק חח״י;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מספק ברירת מחדל“ – ספק שירות חיוני רשת, שהוא בעל רישיון הספקה ושהצרכן מחובר אל הרשת שלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסרון קולי“ – הודעת מסרון (SMS) המתקבלת בטלפון הנייד של הצרכן כהודעה קולית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת מניה“ – מערכת של מונים ושנאי מדידה, לרבות כבלי מתח נמוך המשמשים לחיבור בין המונים ושנאי המדידה וארון המונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצב חריג“ – כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 124|באמת מידה 124}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום צרכנות“ – חטיבת קרקע אשר לגביה נעשה חיבור לרשת החשמל ונרשם לגביהם צרכן פלוני בפנקסי ספק השירות החיוני, לרבות רישומו על מונה שהותקן במקום, אם הותקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מש״ב“ – מקבץ שעות ביקוש שבו חל תעריף עומס וזמן לפי רמת הביקוש לחשמל: מש״ב פסגה, מש״ב גבע ומש״ב שפל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה הרדיפות והמלחמה בנאצים“ – צרכן רשום שהוא זכאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (תשלום מופחת לזכאים מקרב נכי הרדיפות והמלחמה בנאצים)|בתקנות משק החשמל (תשלום מופחת לזכאים מקרב נכי הרדיפות והמלחמה בנאצים), התשס״א–2010}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סל שיקום“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שיקום נכי נפש בקהילה|בחוק שיקום נכי נפש בקהילה, התש״ס–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק שירות חיוני“ או ”סש״ח“ – בעל רישיון לניהול המערכת, בעל רישיון הולכה או בעל רישיון חלוקה, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק}}, כולל חח״י כבעלת הרישיון שניתן לה לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 60|סעיף 60(ד) לחוק}} ולרבות בעל רישיון ייצור שהשר קבע, לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 18|סעיף 18(ב) לחוק}}, כי הוא מרכז חלק מהותי מהייצור במשק החשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק שירות חיוני רשת“ – בעל רישיון הולכה או מחלק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודות החיבור“ – העבודות הכרוכות בביצוע חיבור לרשת החשמל, לרבות תיאום טכני ועבודות משרדיות הקשורים אליהן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודה על חשבון אחרים“ או ”עע״א“ – עבודה המבוצעת ברשת של ספק שירות חיוני לבקשת אדם, למעט עבודות החיבור, או עבודה המבוצעת להקמת רשת חדשה ושבאמות המידה נקבע שיחולו לגביה לוחות תעריפים מהלוחות הקבועים {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (תעריפי חשמל)#פרק 4.4|בפרק 4.4 לכללי משק החשמל (תעריפי חשמל), התשע״ח–2018}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עומס מזערי“ – ההספק המזערי שבו יחידת ייצור יכולה לייצר אנרגיה באופן רציף בהתאם לבדיקות הקבלה שבוצעו לפי אמות מידה אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עומס פניות למוקד“ – מצב שבו היקף הפניות היומי למוקד הטלפוני כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 7ב|באמת מידה 7ב}} עולה בשיעור של 15 אחוזים לפחות על הממוצע היומי של היקף הפניות המתקבלות במוקד בשלושת החודשים האחרונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה פרטית“ – התקשרות ישירה למכירת אנרגיה בין יצרן למספק או בין מספק לצרכן במחיר שבין קונה מרצון למוכר מרצון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקת רכישה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (עסקאות עם ספק שירות חיוני)|בכללי משק החשמל (עסקאות עם ספק שירות חיוני), התש״ס–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיזור מונים“ – התקנת מונה על יד כל מקום צרכנות בבניין קומות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנקסי ספק שירות חיוני“ – מונים, מכשירי מדידה תקניים, ספרי חשבונות, וכל מכשיר או מסמך אחר אשר משמש את ספק השירות החיוני במהלך עסקיו הרגיל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צריכה חצי־שעתית“ – צריכת האנרגיה של צרכן על פני חצי שעה רצופה מכלל מקורות הייצור בחצרו ומרשת החשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צריכה עצמית של יחידת ייצור“ – האנרגיה הנדרשת להפעלת יחידת ייצור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צריכה שעתית מרבית“ – מכפלה של הצריכה החצי־שעתית הגבוהה ביותר שנמדדה בשנה נתונה בשתיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן בעלים רשום“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 34א|באמת מידה 34א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן בתעריף מופחת“ – צרכן רשום המחויב בתעריף ביתי, הזכאי לתשלום מופחת לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 31א|סעיף 31א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן חצר“ – צרכן שמחובר ישירות ליחידת ייצור של יצרן שאינו נדרש לרישיון חלוקה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 3ב|סעיף 3ב לחוק משק החשמל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן מתח גבוה“ – צרכן המחובר לרשת מתח גבוה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן מתח נמוך“ – צרכן המחובר לרשת מתח נמוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן מתח עליון“ – צרכן המחובר לרשת מתח עליון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן פרטי“ – צרכן שהתקשר בעסקה פרטית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן רשום“ – צרכן הרשום לגבי מקום צרכנות, לרבות מספק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן שאינו רשום“ – מי שצורך חשמל בפועל במקום צרכנות אך אינו רשום על המנייה של ספק שירות חיוני באותו מקום צרכנות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן שאספקת החשמל חיונית לו“ – צרכן רשום המחויב בתעריף ביתי שספק השירות החיוני הכיר בו כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 7ג|אמת מידה 7ג}}, ובכלל זה צרכן שהוכר כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 7ג|לסעיף (ה) לאותה אמת מידה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן תעו״ז“ – צרכן שהותקן לו מונה אלקטרוני המתוכנת למטרות תעריף עומס וזמן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קו חיבור“ – קו חשמל שתחילתו בקו של רשת חלוקה או רשת הולכה וסיומו בנקודת חיבור למיתקן חשמל פרטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ק״ו“ – קילו־וואט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיבולת אגירה“ – כמות האנרגיה הניתנת לאחסון במיתקן אגירה, במונחי קילו־וואט לשעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קילו וולט־אמפר“ או ”קו״א“ – יחידת הספק בסיסית, אשר כפולותיה מהוות גודל חיבור לתשלום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית איחורים“ – ריבית החשב הכללי כפי שהיא מתפרסמת מזמן לזמן ברשומות, בתוספת מרווח של 2 אחוזים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית החשב הכללי“ – כמשמעותה בהודעה בדבר שיעורי ריבית החשב הכללי כפי שהיא מתפרסמת מזמן לזמן ברשומות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית פיגורים“ – ריבית פיגורים שקבע החשב הכללי בהתאם להוראת תקנון כספים ומשק (התכ״ם) מספר 3.1.0.3 של החשב הכללי, כאשר ריבית הבסיס תהיה בשיעור ריבית החשב הכללי כפי שהיא מתפרסמת מזמן לזמן ברשומות, בתוספת מרווח של 2 אחוזים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריכוז מונים“ – התקנת כל המונים המשרתים בניין במקום אחד, שהוא ארון מונים או חדר החשמל, בכניסה לבניין או בקומה בבניין קומות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריכוז מונים קומתי“ – התקנת קבוצת מונים המשרתים קומה או קומות בבניין קומות, אך לא את כל הבניין, בחדר חשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון מותנה“ – רישיון זמני שניתן לאדם ולפיו אם יתקיימו תנאיו והוראות הדין, יינתן לאותו אדם רישיון ייצור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשת החשמל“ – רשת חשמל של ספק שירות חיוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשת מתח גבוה“ – מוליכי חשמל עיליים או תת־קרקעיים, שנאים, מבנים, מיתקנים, מכשירים ואבזרים אחרים המשמשים לחלוקת חשמל במתח העולה על 400 וולט ונמוך מ־33 קילוולט (מידות נומינליות);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשת מתח נמוך“ – מוליכי חשמל עיליים או תת־קרקעיים, שנאים, מבנים, מיתקנים, מכשירים ואבזרים אחרים המשמשים לחלוקת חשמל במתח של 400 וולט (מידות נומינליות);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשת מתח על“ – מוליכי חשמל עיליים או תת־קרקעיים, תחנות מיתוג, מבנים, מיתקנים, מכשירים ואביזרים אחרים, המשמשים להולכת חשמל במתח של 400 קילוולט או יותר (מידות נומינליות);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשת מתח עליון“ – מוליכי חשמל עיליים או תת־קרקעיים, תחנות משנה, מבנים, מיתקנים, מכשירים ואביזרים אחרים, המשמשים להולכת חשמל במתח העולה על 115 קילוולט ונמוך מ־400 קילוולט (מידות נומינליות);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותים“ – שירותים שנותן בעל רישיון ספק שירות חיוני, לרבות חיבורים לרשת חשמל, שירותי אנרגיה, שירותים הכרוכים ברכישת חשמל, שירותי צריכת חשמל, שירותי הולכה, שירותי חלוקה, שירותי אספקה, שירותי תשתית ושירותי גיבוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותים נלווים“ – שירותים הנדרשים לשם שמירת אמינות ואיכות של הספקת החשמל באמצעות רשת החשמל לרבות ייצוב מתח, ייצוב תדר, אנרגיה ריאקטיבית ועתודות מסוגים שונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי רשת“ – שירותים הניתנים לצרכן על ידי מחלק במסגרת אחריותו על הרשת, לרבות הזמנות חיבורים חדשים לרשת והגדלת חיבור ים, הודעה ותיאום יזום של הפסקות חשמל, שרותי עע״א, החלפת נתיך, עיבוד נתוני מניה והעברתם, חיבור מיתקן באנרגיה מתחדשת לרשת, בירור תקלות ברשת והעברה בין קווי הזנה לצורך אספקת חשמל שוטפת, והכל באמצעי ייעודי לצרכן, באופן ישיר ושוטף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנאי מדידה“ – שנאי מתח וזרם המיועדים למדידת מתחים וזרמים בערכים גבוהים ובמתחים שונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שעות עבודה של מחלק“ – השעות 7:30 עד 16:00, בימים א׳ עד ה׳ שאינם ימי חג;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית ההעמסה הכללית“ – תוכנית העמסה של כלל יחידות הייצור במשק לכל חצי שעה, שקובע מנהל המערכת טרם תחילת ההעמסה, כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 93|באמת מידה 93}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית ההעמסה הפרטנית“ – תוכנית המפרטת את העומס של יחידת ייצור בכל חצי שעה, שקובע מנהל המערכת מספר שעות לפני העמסת היחידה, כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 94|באמת מידה 94}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית העמסה פרטנית יום מראש“ – התכנית המועברת על ידי מנהל המערכת ליצרן המורה ליצרן על אופן הפעלת יחידת הייצור ביממה העוקבת להגשת התכנית או לתקופה ארוכה יותר לפי המקרים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 94א|באמת מידה 94א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית העמסה פרטנית מעודכנת“ – תכנית ההעמסה הפרטנית העדכנית ביותר המועברת על ידי מנהל המערכת המורה ליצרן על אופן הפעלת יחידת הייצור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית ייצור יומית“ – תוכנית יומית שמגיש יצרן למנהל המערכת, המפרטת את היכולת הזמינה והייצור המתוכנן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 91|באמת מידה 91}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית ייצור שבועית“ – תוכנית שבועית שמגיש יצרן למנהל המערכת המפרטת את היכולת הזמינה והייצור המתוכנן, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 90|באמת מידה 90}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית פיתוח“ – תוכנית פיתוח כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 19|בסעיף 19 לחוק משק החשמל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית צריכה יומית“ – תוכנית יומית שמגיש מספק למנהל המערכת המפרטת את הצריכה המצרפית המתוכננת של הצרכנים בעסקאות פרטיות, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 57|באמת מידה 57}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית צריכה שבועית“ – תוכנית שבועית שמגיש מספק למנהל המערכת המפרטת את הצריכה המצרפית המתוכננת של הצרכנים בעסקאות פרטיות, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 56|באמת מידה 56}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית תחזוקה“ – תוכנית שמגיש יצרן למנהל המערכת אשר מפרטת את מועדי ביצוע תחזוקה במיתקן ועל יכולת הייצור המקסימאלית האפשרית ביחידות מגוואט במיתקן, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 86|באמת מידה 86}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריפים אחידים“ – התעריפים המיועדים למקומות צרכנות שלהם לא מותקן מונה מתאים לתעריף עומס וזמן, ומחושבים על בסיס ממוצעים שנתיים בהתאם לתעריף עומס וזמן ולמאפייני שעות הצריכה בסוגי מקומות הצרכנות, כמפורט להלן:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תעריף ביתי“ – תעריף חשמל המיועד לבתים המשמשים למגורים בלבד אשר ניתן להם אישור לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 157א|סעיף 157א לחוק התכנון והבנייה}}, {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#סעיף 5|ותקנה 5 לתקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון), התשמ״א–1981}}, לבתים המשמשים למגורים בלבד אשר חוברו כדין לפני כניסת {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|החוק}} לתוקף, לבתי תפילה ולמבנים לצרכי חקלאות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תעריף מאור לרחובות ציבוריים“ – תעריף חשמל המיועד למאור לרחובות ציבוריים המופעל רק בשעות הערב והלילה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תעריף שאינו ביתי“ – תעריף חשמל המיועד למבנים שאינם משמשים למגורים בלבד, ובכלל זה מבנים המשמשים למלאכה, לתעשייה או למסחר, למוסדות חינוך ותרבות, למרכזי קליטה, למבנים המשמשים עמותות ומוסדות ללא כוונת רווח, למרפאות, לבתי חולים, לבתי מלון, למשרדי ממשלה, למבנים המחוברים בחיבור זמני ולקטע של רחוב ציבורי העובר במנהרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריף אנרגיה“ – תעריף שישלם מנהל המערכת בעד רכישת אנרגיה מיצרן קונבנציונאלי שמחובר לרשת ההולכה בהתאם להצעת המחיר החצי־שעתית של היצרן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 102|באמת מידה 102}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריף חיבור חריג“ – תעריף נורמטיבי לחיבור בתוספת חיוב בעבור הקמת תשתית במסגרת הזמנת חיבור חריג בהתאם לתעריפים הקבועים בפרק 4.4 ללוחות התעריפים ”עבודות על חשבון אחרים“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריף חריגה ממקדם הספק“ – תעריף המוטל עקב סטייה מגודל הרכיב הריאקטיבי עבור כל אחד מהמתחים: עליון, גבוה ונמוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריף חשמל“ – תשלום עבור שימוש בחשמל הנמדד על פי צריכה או העברה בפועל של חשמל, ביחידות של קילוואט לשעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריף ייצור משוקלל“ – כקבוע בלוח תעריפים 6.3–1;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריף מכירה מרוכזת“ – תעריף חשמל למחלקים במתח גבוה ולצרכנים במתח נמוך המחלקים ומספקים חשמל לאחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריף עומס וזמן“ או ”תעו״ז“ – תעריף חשמל המחושב לפי עומס הצריכה המערכתית וזמן הצריכה, ומיועד לצרכנים שלהם מותקן מונה אלקטרוני המתוכנת למטרות תעריף זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריף צובר“ – תעריף החל על מכירת חשמל לרשות הפלסטינית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת חשבון“ – התקופה הנקובה בחשבון הצריכה כתקופה שלגביה נערך החשבון לתשלום בעד הצריכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלום קבוע“ – תשלום המשקף את עלות סל השירותים הבסיסי שספק שירות חיוני או מנהל המערכת מספק לצרכניו או לבעלי רישיונות, לפי העניין; סל השירותים הבסיסי כולל, בין היתר, את השירותים האלה: עריכה, שליחה וגבייה של חשבון; קריאת מונה; עלויות הון ותפעול למונה; שירותי מחלקת מונים; מערך השירותים לקהל; הוצאות פרסום.

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} '''פרשנות'''
{{ח:תת|(א)}} '''מונחים'''
{{ח:תת}} מונח שלא הוגדר {{ח:פנימי|סעיף 1|באמת מידה 1 (הגדרות)}} והוגדר {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק}}, תהיה לו המשמעות שניתנה לו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק}}, זולת אם נאמר במפורש אחרת באמות המידה.

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: 1.3.06}}
{{ח:ת}} '''תיעוד'''
{{ח:תת|(א)}} '''פנקסי ספק שירות חיוני'''
{{ח:תת}} הפרטים הרשומים בפנקסי ספק שירות חיוני יהוו ראייה לכאורה לכל עניין הרשום בהם, לרבות זהות הצרכן, גודל החיבור ומצב החשבון בין הצרכן לבין ספק השירות החיוני.

{{ח:סעיף|4א||תיקון: 11.5.15; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''שמירת סודיות ומערכות המידע – יחידת ניהול המערכת בחח״י'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מידע סודי“ – כל מידע (Information), ידע (Know-How), ידיעה, מסמך, תכתובת, תוכנית, נתון, מודל, חוות דעת, תיאור, סיסמה, סמל, נוסחה, חפץ או חלק מהם, המכילים ידיעה או עשויים לשמש מקור לדעה, מסקנה וכל דבר אחר כיוצא בזה, אשר נוצרו בידי מנהל המערכת או אשר הועברו למנהל המערכת בכתב או בכל צורה או דרך של שימור ידיעות בצורה חשמלית, אלקטרונית, אופטית, מגנטית או אחרת, אשר נוגעים לפעילותם של יצרני החשמל הפרטיים והמספקים הפרטיים, לרבות נתוני ייצור, נתוני הספקה ופרטי הסכם הגז וכל מידע הנגזר ממנו והנוגע להפעלת תחנת הכוח של היצרן אשר הגיעו לידי מנהל המערכת, לרבות במסגרת סקר צריכת הגז הראשוני, במסגרת סקר צריכת הגז המחייב ובתקופת ההפעלה המסחרית של מיתקן הייצור במסגרת רישיון הייצור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנהל המערכת“ – יחידת ניהול המערכת בחח״י;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נציגים מורשים“ – בעלי תפקידים במנהל המערכת אשר מנהל היחידה הודיע לרשות כי הם בעלי הרשאת גישה למידע סודי וחתמו על התחייבות לשמירת סודיות.
{{ח:תת|(ב)}} '''סודיות'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ישמור מידע סודי בסודיות בפני כל אדם, לרבות עובדים, יועצים, קבלנים של ספק השירות החיוני או צדדים שלישיים, זולת בעלי התפקידים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הנציגים המורשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} רואה חשבון חיצוני של ספק השירות החיוני אשר מיועד לעסוק בבקרה או בביקורת על מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת לא יעתיק מידע סודי בכל צורה שהיא, לרבות שכפול, צילום, והדפסה.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת לא יעשה שימוש במידע הסודי, בין בעצמו ובין באמצעות אחרים, למעט שימוש מותר לפי אמות המידה והדין.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת יחתום על התחייבות לשמירת סודיות מול היצרן לגבי פרטי הסכם גז וכן לגבי כל מידע סודי מסחרי אחר אשר היצרן יעביר אליו. ההתחייבות לשמירת סודיות תעמוד בתוקף עד 5 שנים לאחר פקיעת רישיון היצרן או לפי קביעה אחרת של יושב ראש רשות או מי שהוא הסמיך לכך.
{{ח:תתת|(5)}} מבלי לגרוע מהאמור לעיל, מנהל המערכת ינקוט באמצעים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} מידע סודי הנמצא בעותק קשיח ימוספר ויקוטלג ברשימת מלאי. המידע הסודי ורשימת המלאי יישמרו בכספת אשר רק הנציגים המורשים יהיו בעלי הרשאת גישה אליה.
{{ח:תתתת|(ב)}} יבוצע רישום סדיר של כל הוצאת מידע סודי הנמצא בעותק קשיח מהכספת. רישום זה יכלול תאריך ושעת הוצאת המידע הסודי, השם והתפקיד של המשתמש במידע הסודי, מטרת השימוש ותאריך ושעת החזרת המידע הסודי לכספת.
{{ח:תתתת|(ג)}} מידע סודי הנמצא במדיה אלקטרונית יישמר במחשבים ייעודיים המופרדים פיזית ממערכת המחשוב הכללית של ספק שירות חיוני, ואלה יהיו מוגנים על ידי מערכות הרשאה אשר רק הנציגים המורשים יהיו בעלי הרשאת גישה אליהם.
{{ח:תת|(ג)}} '''מערכות מידע'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יתחזק את מערכות המחשוב שלו.
{{ח:תתת|(2)}} עם פקיעת תוקפו של רישיון הייצור של היצרן ישיב מנהל המערכת לרשות היצרן את כל המידע ואת כל העתקיו של המידע שהוגשו למנהל המערכת במהלך התקופה.
{{ח:תתת|(3)}} חח״י תפעל לכך שהנציגים המורשים לא יהיו רשאים לייעץ או להיות שותפים לפעולותיה הנוגעות לרכישת גז טבעי ולקביעת מדיניותה בנוגע לנושאי גז טבעי ככל שהדבר עלול להוות ניגוד עניינים או לפגוע בשוויון בניהול המערכת.

{{ח:סעיף|5||תיקון: 26.10.08, 9.6.14, 25.11.15, 8.11.23; תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''הודעות'''
{{ח:תת|(א)}} '''כללי משלוח'''
{{ח:תתת|(1)}} כל הודעה שעל ספק שירות חיוני לתת לצרכן על פי אמות מידה אלו, תינתן בכתב בולט לעין ותישלח באמצעות דואר אלקטרוני, וזאת לכתובת הדואר האלקטרוני שרשומה אצל ספק השירות החיוני, ואם לא רשומה אצלו כתובת דואר אלקטרוני – באמצעות שירותי דואר או שליח.
{{ח:תתת|(2)}} נוסף על שליחת ההודעה בהתאם להוראות סעיף קטן (1), רשאי ספק השירות החיוני לשלוח את ההודעה גם בכל אמצעי דיגיטלי אחר, לרבות פקסימילה, אינטרנט, מסרון וכדומה, שהצרכן המציא לספק השירות החיוני; אם הצרכן מסר לספק השירות החיוני מספר טלפון והטלפון חסום לשירות קבלת מסרונים – ספק השירות החיוני יהיה רשאי גם למסור הודעה לצרכן בשיחת טלפון או במסרון קולי.
{{ח:תתת|(3)}} יראו הודעה שנשלחה כאמור בסעיף קטן (1) כאילו התקבלה אצל הצרכן עד 7 ימי עבודה לאחר משלוחה, אלא אם כן הוכח אחרת; הוכח כי ההודעה הגיעה אחרי המועד האמור מטעמים התלויים בספק השירות החיוני, ישלם ספק השירות החיוני לצרכן עבור כל יום עיכוב את הסכום הקבוע בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תתת|(4)}} יראו הודעה שנשלחה כאמור בסעיף קטן (2) כאילו התקבלה אצל הצרכן 72 שעות לאחר הפקתה ושליחתה, אלא אם כן הוכח אחרת.

{{ח:סעיף|6||תיקון: 29.11.05, 18.7.07, 27.9.17, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''ריבית'''
{{ח:תת|(א)}} '''ריבית וריבית פיגורים'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יגבה ריבית פיגורים במקרה של תשלומים שלא שולמו לו במועד וישלם ריבית פיגורים במקרה של תשלומים שהוא לא שילם במועד.
{{ח:תתת|(2)}} במקרה של החזר תשלומים שנגבו ביתר, בשל טעות בחשבון, ישלם ספק שירות חיוני ריבית החשב הכללי.
{{ח:תתת|(3)}} ספק שירות חיוני יתאים את תחשיבי החוב לשינויי ריבית הפיגורים וריבית החשב הכללי באופן שוטף, וללא קשר לעדכון תעריפי חשמל.
{{ח:תת|(ב)}} '''ריבית בהסדרי תשלום'''
{{ח:תת}} במצבים המפורטים להלן יגבה מחלק מצרכנים רשומים המחויבים בתעריף ביתי ריבית כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי חשבון צריכה שלא שולם במועדו – ריבית פיגורים מן המועד האחרון לתשלום עד למועד התשלום בפועל או עד למועד שבו נעשה עמו הסדר תשלום, ככל שנעשה, לפי המוקדם מביניהם.
{{ח:תתת|(2)}} לגבי חוב צריכה המשולם בהסדרי תשלום, לרבות במת״מ – ריבית איחורים.
{{ח:תתת|(3)}} לגבי חוב צריכה של צרכן בתעריף מופחת, המשולם באמצעות מת״מ, לרבות מת״מ הכרחי – ריבית החשב הכללי.
{{ח:תתת|(4)}} לגבי יתרת חוב שנותרה לתשלום לאחר שהצרכן הפר הסדר תשלום – ריבית פיגורים, החל ממועד ההפרה של הסדר התשלום.

{{ח:סעיף|7||תיקון: 7.9.06, 9.6.14, 2.12.14, 30.4.20, 5.8.20; תש״ף־21, תש״ף־22, תשפ״א־12, תשפ״א־17}}
{{ח:ת}} '''תשלום לצרכנים בשל הפרת אמות מידה'''
{{ח:תת|(א)}} '''אופן וחובת התשלום'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני אשר יפר כלפי צרכן אחת או יותר מאמות המידה, ישלם לצרכן בשל ההפרה, בתוך 60 ימים ממועד סיום ההפרה, תשלום בסכום הקבוע בלוח תעריפים 12.1–1 אם נקבע או בסכום אחר שנקבע באמת מידה מסוימת. התשלום בשל ההפרה ישולם לצרכן בלבד בהתאם לימי העבודה ממועד תחילת ההפרה עד מועד סיום ההפרה.
{{ח:תתת|(2)}} איחר ספק השירות החיוני בהעברת התשלום לצרכן, ישא התשלום ריבית פיגורים מהיום ה־61 ממועד סיום ההפרה עד יום העברת התשלום בפועל לצרכן.
{{ח:תתת|(3)}} התשלום לצרכן יבוצע באמצעות התחשבנות כוללת בחשבון הצריכה או בחשבון השירות של הצרכן; אם אין לצרכן חשבון צריכה או חשבון שירותי רשת לתשלום, או אם סכום התשלום גבוה מסכום החשבון שעל הצרכן לשלם לספק השירות החיוני, יבוצע התשלום באמצעות העברתו בפועל ישירות לצרכן.
{{ח:תת|(ב)}} '''אירועים חריגים'''
{{ח:תת}} הוראות אמת מידה זו לא יחולו במקרה של אירוע חריג.

{{ח:סעיף|7א||תיקון: 26.10.08, 4.4.11, 17.11.14, 2.12.14, 27.9.17, 22.3.18, 15.11.18, 6.3.19, 24.6.19, 5.8.20, 25.11.20, 26.5.21, 17.11.21, 14.3.22, 28.6.23, 29.1.25; תשע״ח, תש״ף־2, תש״ף־3, תש״ף־4, תשפ״א־6, תשפ״א־17, תשפ״ב־12, תשפ״ב־19, תשפ״ג־17, תשפ״ד־33, תשפ״ה־6, תשפ״ה־12, תשפ״ה־21}}
{{ח:ת}} '''מידע'''
{{ח:תת|(א)}} '''העמדת מידע לרשות הציבור'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני, לפי העניין, יעמיד לרשות הציבור מידע כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} קיומן של אמות המידה המסדירות את פעילותו – זכויות וחובות הצרכן וספק השירות החיוני;
{{ח:תתת|(2)}} דוח שנתי המסכם את פעילות ספק השירות החיוני בתחום תלונות הציבור;
{{ח:תתת|(3)}} דקות אי־אספקה, כמות אנרגיה בלתי מסופקת ותדירות הפרעות ברשת, בהתאם להוראות אלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} על ידי מנהל המערכת – בייצור ובקווי הולכה ובתחנות מיתוג ותחנות משנה, בכל שנה קלנדרית ובכל אחת מארבע השנים שקדמו לשנה הקלנדרית;
{{ח:תתתת|(ב)}} על ידי בעל רישיון חלוקה – בקווי חלוקה מתח גבוה, שנאים וקווי מתח נמוך, ברמה ארצית, מחוזית, נפתית, ופרטנית לכל קו חלוקה, בכל שנה קלנדרית ובכל אחת מארבע השנים שקדמו לשנה הקלנדרית;
{{ח:תתת|(4)}} סך ההספק המותקן המצטבר הארצי של מתקנים פוטו־וולטאים בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|בפרק ח׳ סימן ג׳}}, בחלוקה לפי תעריף ביתי ותעריף שאינו ביתי;
{{ח:תתת|(5)}} לעניין בעל רישיון הולכה ומחלק – מרכיבי התשלום הקבוע וסכומיהם, בטבלה כקבוע בנספח א׳ לאמת מידה זו;
{{ח:תתת|(6)}} לעניין מנהל המערכת – הרכבי הדלקים שמהם מיוצר חשמל ורמת זיהום לקוט״ש, בטבלה כקבוע בנספח ב׳ לאמת מידה זו;
{{ח:תתת|(7)}} באירוע חריג – טבלה ובה פרטים אלה: הרשת שבה אירעה התקלה באספקת החשמל, סוג הציוד שבו אירעה התקלה, היקף התקלה (הספק ומספר צרכנים), מועד משוער לתיקון התקלה, סטאטוס הטיפול ואמצעי טיפול חלופיים בתקלה, ככל שיש כאלה;
{{ח:תתת|(8)}} לעניין מנהל המערכת ומחלק – נתוני רשת המתח הגבוה, העליון והעל ונתוני תחנות הכוח שלהן נשמר מקום ברשת, נתוני חיבורים ונתונים של עבודות על חשבון אחרים בהתאם לטבלאות א׳ עד י״א שבנספח ג׳ לאמת מידה זו;
{{ח:תתת|(9)}} לעניין מנהל המערכת – דוח חודשי של נתונים על שינויי תדר המערכת כפי שנרשמו אצל מנהל המערכת, בהתאם לטבלה שבנספח ד׳ לאמת מידה זו;
{{ח:תתת|(10)}} לעניין מחלק – דוח שנתי בדבר ההספק המותקן המצטבר הארצי של מיתקנים פוטו־וולטאים ברשת החלוקה, בהתאם לטבלאות שבנספחים ה׳ ו־ו׳ לאמת מידה זו;
{{ח:תתת|(11)}} לעניין בעל רישיון חלוקה – דוח רבעוני המפרט את רשימת מיתקני הייצור שקיבלו תשובה לבקשה להתחבר לרשת החלוקה, דוח רבעוני המפרט את רשימת מיתקני הייצור שחוברו לרשת ודוח סטטיסטי לשר לשנה קלנדרית, והכול בהתאם לטבלאות שבנספח ז׳;
{{ח:תתת|(12)}} לעניין בעל רישיון חלוקה – תיאור של הפרעה ממושכת אם משכה עלה על 8 שעות, או אם היא חלק משבע (7) הפרעות או יותר שאירעו בקו חלוקה מסוים במהלך תקופה של שבעה (7) ימים (באמת מידה זו – האירוע); התיאור יכלול את הפרמטרים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטים על אודות האירוע, ובכללם שם קו המתח הגבוה, תאריך התרחשות האירוע, שעת תחילה משוערת של ההפרעה, שעת סיום האירוע עד אחרון הצרכנים, הסיבה לאירוע והגורם לו אם ידוע;
{{ח:תתתת|(ב)}} התהליך שביצע ספק שירות חיוני רשת לאיתור מקור האירוע.
{{ח:תת|(א1)}} '''פרסום נתוני גבייה מצרכנים ביתיים'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשת יעמיד לרשות הציבור מידע כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} מידע על אודות האפשרות להסדרי תשלום, לאמצעי תשלום והעלויות הכרוכות בכך;
{{ח:תתתת|(ב)}} אופן הפנייה לרשות החשמל בתלונה נגד ספק שירות חיוני רשת.
{{ח:תתת|(2)}} נוסף על המידע לפי סעיף קטן (1), מחלק יעמיד לרשות הציבור מידע כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} מידע על אודות מספר ניתוקי חשמל בשנה הקלנדרית האחרונה (להלן – השנה האחרונה) בשל איחור בתשלום חשבון צריכה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מספר ניתוקי חשמל בשנה האחרונה בשל חוב צריכה של צרכנים בתעריף מופחת;
{{ח:תתתת|(ג)}} מידע על אודות שיעור הערכות הצריכה והדילוגים היזומים שספק השירות החיוני ביצע בשנה האחרונה;
{{ח:תתתת|(ד)}} מספר התקנות מת״מ בשנה האחרונה;
{{ח:תתתת|(ה)}} מידע על אודות משך הזמן הממוצע שחלף בשנה האחרונה בין מועד עריכת חשבונות הצריכה לבין תשלום החשבונות בפועל.
{{ח:תתת|(3)}} הפרסום יוצג באתר האינטרנט של ספק השירות החיוני רשת ויתעדכן אחת לשנה עד חודש מאי.
{{ח:תתת|(4)}} ספק שירות חיוני רשת יפרסם במקום בולט, באתר האינטרנט שלו, עלון מידע מעודכן בדבר האפשרות להסדרי תשלום.
{{ח:תת|(א2)}} '''פרסום נתונים בנוגע לסקרי חיבור ומתן התחייבות חיבור לרשת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יפרסם לגבי כל סקר חיבור שהתבקש ממנו לבצע את הנתונים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המועד שבו בוצע התשלום בעבור ביצוע סקר החיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההספק המבוקש;
{{ח:תתתת|(ג)}} טכנולוגיית המיתקן;
{{ח:תתתת|(ד)}} המכסה, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 35כו1|באמת מידה 35כו1}} (להלן באמת מידה זו – המכסה), שבמסגרתה מבקש החיבור מעוניין להקים את המיתקן;
{{ח:תתתת|(ה)}} מיקום המיתקן המבוקש;
{{ח:תתתת|(ו)}} המועד הצפוי להשלמת סקר החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} נתן מנהל המערכת התחייבות לחיבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו5|אמת מידה 35כו5}} (להלן באמת מידה זו – התחייבות לחיבור), יפרסם מנהל המערכת את הנתונים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מועד מתן ההתחייבות לחיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} מיקום המיתקן המתוכנן;
{{ח:תתתת|(ג)}} הטכנולוגיה והמכסה המבוקשת;
{{ח:תתתת|(ד)}} ההספק שלו ניתנה התחייבות לחיבור ותוקף ההתחייבות לחיבור.
{{ח:תתת|(3)}} פקעה התחייבות לחיבור, יפרסם מנהל המערכת הודעה כי ההתחייבות לחיבור פקעה.
{{ח:תתת|(4)}} המחלק יפרסם בכל שנה נתונים בנוגע לחיבורים המוגבלים לפי {{ח:פנימי|סעיף 35יב|סעיף (ב1) לאמת מידה 35יב}}, אשר אושרו, חוברו או הושלמו לאחר הסרת המגבלות, באותה שנה קלנדרית, והכול בהתאם לנוסח שבטבלה יב, בנספח ג׳ לאמת המידה.
{{ח:תת|(א3)}} '''פרסום סקרים'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת או מחלק, לפי העניין, יפרסם לציבור, באתר האינטרנט שלו, סקרי היתכנות, סקרי תכנון וסקרי חיבור שהכין, במלואם, בתום שבעה ימי עבודה ממועד שליחת הסקרים למבקש ולא יאוחר מארבעה עשר ימי עבודה מאותו מועד.
{{ח:תתת|(2)}} אם קיימים בסקר מידע או נתון אשר לדעת מבקש הסקר יש להשאירם חסויים, לרבות בשל היותם סוד מסחרי, יודיע מבקש הסקר למנהל המערכת או למחלק, לפי העניין, בתוך שבעה ימי עבודה ממועד קבלת הסקר, על המידע או הנתונים אשר יש להשאירם חסויים ואת הנימוקים לסודיותם; מנהל המערכת או המחלק יחליט, בתוך שבעה ימי עבודה, אם לגלות את המידע או הנתון, במלואו או בחלקו, ויודיע על כך בתשובה מנומקת בכתב למבקש הסקר.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), אם הודיע מבקש הסקר על מידע או נתונים שיש להשאירם חסויים לפי סעיף קטן (2), מנהל המערכת או מחלק, לפי העניין, יפרסם את הסקר בתום 7 ימי עבודה ממועד שליחת תשובתו לפי סעיף קטן (2) למבקש הסקר, ובלבד שהרשות לא הורתה לו אחרת בשל פנייה שביצע מבקש הסקר לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 37|סעיף 37 לחוק משק החשמל}}.
{{ח:תת|(א4)}} '''פרסום מידע על אודות מצב הרשת'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשת יפרסם לציבור, באתר האינטרנט שלו, מידע על אודות האפשרות לשילוב מיתקני ייצור פוטו־וולטאים במקומות צרכנות על בסיס המקום הפנוי הקיים ברשת, ויחולו לעניין פרסום המידע ההוראות האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המידע יכלול את מצב הרשת המצרפי בכל אזור וכן את מדד עומס הרשת והאפשרות לחיבור, תוך התייחסות להיקף ההספק שניתן לחבר במקום;
{{ח:תתתת|(ב)}} ספק השירות החיוני רשת יאפשר לבצע חיפוש מידע על אודות מצב הרשת במתח נמוך, במתח גבוה או במתח עליון, על פי כתובת פרטנית של מקום צרכנות, ברמה של יישוב, רחוב ומספר בית, וגם על בסיס קואורדינטות; תוצאת החיפוש לגבי מתח גבוה ולגבי מתח נמוך תכלול מידע ראשוני בדבר האפשרות לשלב מיתקן ייצור לרשת במקום הצרכנות ובדבר ההספק המרבי שניתן לשלב במקום זה; תוצאת החיפוש לגבי מתח עליון תכלול מידע ראשוני כאמור בעבור האזור שבו נמצא מקום הצרכנות ולא בעבור המיקום המסוים.
{{ח:תתת|(2)}} אם לפי תוצאות חיפוש שמפרסם ספק שירות חיוני רשת בהתאם לסעיף קטן (1) אין מקום פנוי ברשת לצורך שילוב מיתקן במקום הצרכנות או שסך ההספק הפנוי ברשת נמוך מההספק שאותו ביקש הצרכן לבדוק לצורך שילוב מיתקן ייצור, יציין הספק שירות חיוני רשת, במסגרת תוצאת החיפוש האמורה, גם את המועד שבו צפויה השלמת פיתוח הרשת הנוגעת בדבר, אשר תאפשר קליטת מיתקני ייצור נוספים.
{{ח:תתת|(3)}} ספק שירות חיוני רשת יפרסם לציבור, באתר האינטרנט שלו, מפת פוטנציאל לשילוב מיתקני ייצור פוטו־וולטאים לרשת, בחלוקה אזורית, על בסיס המקום הפנוי הצפוי במערכת ההשנאה (תחמ״ש) וברשת ההולכה; הפרסום יוצג בנוגע לחמש שנים קדימה, בתצוגה נפרדת בעבור כל שנה.
{{ח:תתת|(4)}} מידע שמתפרסם לפי סעיף זה יכלול את מצב הרשת המצרפי בכל אזור וכן את מדד עומס הרשת והאפשרות לחיבור, תוך התייחסות להיקף ההספק שניתן לחבר בכל אזור בהתאם לתוכנית הפיתוח הנוגעת בדבר.
{{ח:תתת|(5)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (4), לגבי עדכון המידע בפרסומים לפי סעיף זה יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} נתוני רשת ההולכה יעודכנו, לכל הפחות, בכל חצי שנה קלנדרית ונתוני מערכת ההשנאה יעודכנו, לכל הפחות, בכל רבעון קלנדרי; המידע לגבי הפוטנציאל הפנוי לשילוב ברשת החלוקה, לאחר קיזוז המיתקנים שכבר חוברו, יעודכן, לכל הפחות, בכל יום; ספק שירות חיוני רשת יציין בפרסום את מועד עדכון הנתונים האחרון שנעשה;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם ספק שירות חיוני רשת לא עדכן את הנתונים בהתאם לתדירות הקבועה בסעיף קטן זה, והוגשה במועד שבו הנתונים לא היו מעודכנים כאמור בקשה לשילוב מיתקן ייצור פוטו־וולטאי אשר ניתנה לגביה תשובת מחלק שלילית בשל זמינות הרשת, ישיב ספק השירות החיוני רשת לצרכן שהגיש את הבקשה את התשלום בעד הרישום לבקשה, ששילם לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ג) לאמת מידה 35כ2}}, ולעניין בקשה לשילוב מיתקן במתח גבוה – ישיב לו גם את התשלום בעד בדיקת הבקשה ששילם;
{{ח:תתתת|(ג)}} לצורך פרסום הנתונים ועדכונם בהתאם לתדירות הקבועה בפסקה (א), יעביר מנהל המערכת לספק שירות חיוני רשת, לפי בקשתו, את המידע הדרוש לצורך כאמור.
{{ח:תת|(א5)}} '''נתוני צריכה'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יפרסם באתר האינטרנט שלו, בהתאם למידע שברשותו, את הנתונים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרופיל צריכה אגרגטיבי שעתי לפי רמות מתח ובפילוח לפי יישובים;
{{ח:תתתת|(ב)}} נתונים מצרפיים של ייצור וצריכה לפי שעות ברמת יישוב;
{{ח:תתתת|(ג)}} נתונים מצרפיים של אמינות אספקה ואיכות החשמל לפי יישוב;
{{ח:תתתת|(ד)}} נתונים לגבי מספר הצרכנים והיצרנים הרשומים בחברת החשמל ואצל מספקים אחרים באופן אחוד, לפי רמות מתח.
{{ח:תת|(ב)}} '''אופן ומועד פרסום המידע'''
{{ח:תתת|(1)}} המידע יוצג באתר האינטרנט של ספק השירות החיוני ובמשרדיו ויועבר לארגוני הצרכנים לא יאוחר מ־60 ימים מיום שהוצג בפני הגורמים המאשרים אותו אצל ספק השירות החיוני או מיום חובת פרסומו לפי כל דין, לפי העניין.
{{ח:תתת|(2)}} המידע האמור בסעיף (א)(1) יובא בחשבון החשמל, אחת לשנה.
{{ח:תתת|(3)}} הדוח האמור בסעיף (א)(2) יוצג באתר האינטרנט של ספק השירות החיוני ובמשרדיו לא יאוחר מ־1 ביוני בכל שנה.
{{ח:תתת|(3א)}} בעל רישיון חלוקה יפרסם את הנתונים והמידע לפי סעיף (א)(3)(ב) ולפי סעיף (א)(12) גם על גבי מפה שתפורסם באתר האינטרנט שלו (להלן – מפת אמינות הרשת); מפת אמינות הרשת תהיה זמינה בכל עת ויהיה ניתן לחפש בה במנגנון חיפוש ייעודי.
{{ח:תתת|(4)}} המידע האמור בסעיף (א)(7) יוצג באתר האינטרנט של ספק השירות החיוני בתוך 12 שעות מתחילת הפסקת החשמל באירוע החריג ועד תום האירוע.
{{ח:תתת|(5)}} המידע האמור בסעיפים (א1)(1)(א) ו־(ב) יובא גם בצרופות לחשבון הצריכה, אחת לשנה, וכן על גבי התראה שנייה לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ב)(3)(ו)}}.
{{ח:תתת|(6)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), המידע האמור בסעיף (א)(8) יוצג במשרדי רשות החשמל בלבד.
{{ח:תתת|(7)}} הנתונים האמורים בסעיף (א2)(1) יפורסמו באתר האינטרנט של מנהל המערכת בתוך 5 ימי עבודה ממועד התשלום בעבור סקר החיבור.
{{ח:תתת|(8)}} הנתונים האמורים בסעיף (א2)(2) יפורסמו באתר האינטרנט של מנהל המערכת בתוך 5 ימי עבודה ממועד מתן ההתחייבות לחיבור.
{{ח:תתת|(9)}} ההודעה האמורה בסעיף (א2)(3) תפורסם באתר האינטרנט של מנהל המערכת בתוך 5 ימי עבודה ממועד פקיעת תוקף ההתחייבות לחיבור.
{{ח:תת|(ג)}} '''מועד עדכון המידע'''
{{ח:תתת|(1)}} המידע האמור בסעיפים (א)(3), (5) ו־(6) יעודכן אחת לשנה או אחת לרבעון בהתאם למועדי הפקת הדוחות אצל ספק השירות החיוני.
{{ח:תתת|(2)}} המידע האמור בסעיף (א)(4) יעודכן אחת לשבוע, ביום ג׳, ואם חל חג ביום ג׳ – ביום החול הראשון שאחריו.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יעדכן את המידע האמור בסעיף (א5) בכל שבועיים ויתייחס לשלוש השנים שקדמו למועד של כל פרסום.
{{ח:תתת|(3א)}} בעל רישיון חלוקה יעדכן את המידע האמור בסעיף (א)(3)(ב) במפת אמינות הרשת בתוך 30 ימי עבודה מתום כל רבעון.
{{ח:תתת|(4)}} המידע האמור בסעיף (א)(12) יעודכן במפת אמינות הרשת, בתוך שבעה ימי עבודה מתום ההפרעה הממושכת או ההפרעות, לפי העניין.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א־6, תשפ״א־17}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ {{ח:פנימי|סעיף 7א|לאמת מידה 7א (מידע)}}''' {{ש}} מרכיבי התשלום הקבוע וסכומיהם – יפורסם על ידי בעל רישיון הולכה או מחלק {{ח:הערה|(הושמט)}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ב׳ {{ח:פנימי|סעיף 7א|לאמת מידה 7א (מידע)}}''' {{ש}} הרכבי הדלקים שמהם מיוצר חשמל ורמת הזיהום הנוצר בשל ייצור זה – יפורסם על ידי מנהל המערכת {{ח:הערה|(הושמט)}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ג׳ {{ח:פנימי|סעיף 7א|לאמת מידה 7א}}''' {{ש}} נתוני רשת מתח העל, העליון והגבוה ותחנות הייצור המחוברות אליה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת|'''א.'''}} '''נתונים ביחס למקטע רשת המתח העל והעליון – יפורסם על ידי מנהל המערכת:''' {{ח:הערה|(הושמט)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת|'''ב.'''}} '''נתונים ביחס לשנאים בתחנות מיתוג ומשנה – יפורסם על ידי מנהל המערכת:''' {{ח:הערה|(הושמט)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת|'''ג.'''}} '''נתונים ביחס למקטע רשת המתח הגבוה – יפורסם על ידי בעל רישיון חלוקה:''' {{ח:הערה|(הושמט)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת|'''ד.'''}} '''נתונים למעגלים ברשת המתח הגבוה המיועדים לשדרוג בהתאם לתכנית הפיתוח לשנה הקלנדרית – יפורסם על ידי בעל רישיון חלוקה''' {{ח:הערה|(הושמט)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת|'''ה.'''}} '''נתונים למעגלים חדשים ברשת המתח הגבוה בהתאם לתכנית הפיתוח לשנה הקלנדרית – יפורסם על ידי בעל רישיון חלוקה''' {{ח:הערה|(הושמט)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת|'''ו.'''}} '''נתונים למעגלים ברשת המתח העל והעליון ולקווים המיועדים לשדרוג ברשת זו – יפורסם על ידי מנהל המערכת''' {{ח:הערה|(הושמט)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת|'''ז.'''}} '''נתונים למעגלים חדשים ברשת המתח העל והעליון בהתאם לתכנית הפיתוח לשנה הקלנדרית – יפורסם על ידי מנהל המערכת''' {{ח:הערה|(הושמט)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת|'''ח.'''}} '''נתונים ביחס לתחנות כוח אשר מחוברות לרשת החשמל במתח על, עליון וגבוה – יפורסם על ידי מנהל המערכת ובעל רישיון חלוקה''' {{ח:הערה|(הושמט)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת|'''ט.'''}} '''נתונים ביחס לתחנות כוח שלהן נשמר מקום ברשת במתח על, עליון וגבוה וטרם הגיעו להפעלה מסחרית – יפורסם על ידי מנהל המערכת ובעל רישיון חלוקה:''' {{ח:הערה|(הושמט)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת|'''י.'''}} '''חיבורים חדשים והגדלות חיבור למתח גבוה ונמוך – יפורסם על ידי מחלק''' {{ח:הערה|(הושמט)}}
{{ח:ת}} '''חיבורים חדשים והגדלות חיבור למתח גבוה ונמוך (המשך טבלה י׳)''' {{ח:הערה|(הושמט)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת|'''יא.'''}} '''הזמנת עבודות על חשבון אחרים במתח גבוה ונמוך – יפורסם על ידי בעל רישיון חלוקה''' {{ח:הערה|(הושמט)}}
{{ח:ת}} '''הזמנת עבודות על חשבון אחרים במתח גבוה ונמוך (המשך טבלה י״א)''' {{ח:הערה|(הושמט)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ב־12}}
{{ח:תת|'''יב.'''}} '''תשובות לחיבור מוגבל למיתקן תחבורתי ציבורי – יפורסם על ידי המחלק''' {{ח:הערה|(הושמט)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ד׳ {{ח:פנימי|סעיף 7א|לאמת מידה 7א}}''' {{ש}} דוח חודשי של נתונים על שינויי תדר המערכת כפי שנרשמו אצל מנהל המערכת {{ח:הערה|(הושמט)}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ה׳ {{ח:פנימי|סעיף 7א|לאמת מידה 7א}}''' {{ש}} נתוני הספק של מיתקנים בטכנולוגיה פוטו־וולטאית המחוברים לרשת החלוקה שלהם הסדרה בתוקף ברמה חודשית {{ח:הערה|(הושמט)}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ו׳ {{ח:פנימי|סעיף 7א|לאמת מידה 7א}}''' {{ש}} נתונים על הספק מותקן של מיתקנים בטכנולוגיה פוטו־וולטאית המחוברים לרשת ההולכה, שלהם הסדרה בתוקף על פי הסדרתם ברמה חודשית {{ח:הערה|(הושמט)}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ז׳ {{ח:פנימי|סעיף 7א|לאמת מידה 7א}}'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|דוח רבעוני – רשימת מיתקני ייצור שקיבלו תשובה לבקשה להתחבר לרשת – יפורסם על ידי בעל רישיון חלוקה {{ח:הערה|(הושמט)}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|דוח רבעוני – רשימת מיתקני ייצור שחוברו לרשת {{ח:הערה|(הושמט)}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|דוח סטטיסטי לשר לשנה קלנדרית {{ח:הערה|(הושמט)}}}}

{{ח:סעיף|7ב||תיקון: 6.2.12, 2.12.14, 25.11.15, 12.9.16, 19.2.18, 23.9.19, 25.11.20, 2.12.20, 8.11.23, 30.6.24; תשע״ח, תש״ף־31, תשפ״א־6, תשפ״א־15, תשפ״א־28, תשפ״ה־6, תשפ״ה־7, תשפ״ו־2}}
{{ח:ת}} '''מוקדי שירות של ספק שירות חיוני רשת'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי דיגיטלי מקוון“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ביטול עסקה מתמשכת“ – סיום עסקה מתמשכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 17א|אמת מידה 17א}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בירור חשבון“ – בקשת צרכן לקבלת מידע בשל טעות בחשבון החשמל, שאינה כוללת ביצוע פעולות שוטפות הקשורות בחשבון החשמל, ובכלל זה תשלומים, הפקות אישורים, קריאת מונה ודחיית תשלום;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”טיפול בתקלה“ – טיפול בתלונת צרכן בשל תקלה שמקורה במתח נמוך בלבד המזין את מיתקן הצרכן במקום הצרכנות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוקד שירות רב־תכליתי“, ”המוקד“ – מענה אנושי על ידי אמצעי דיגיטלי מקוון ומענה אנושי טלפוני;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוקד תקשורת כתובה“ – מוקד בירורים בנושאים צרכניים באמצעות שיחוח (צ׳אט) או מסרון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מענה אנושי טלפוני“ – מענה מקצועי טלפוני הניתן על ידי עובדים שהוכשרו לספק מענה אנושי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מענה אנושי על ידי אמצעי דיגיטלי מקוון“ – מענה מקצועי של ספק השירות החיוני רשת באמצעי תקשורת שאינו שיחה טלפונית, ובכלל זה מענה באמצעות אתר האינטרנט או באמצעות יישומונים למסרים מיידיים ושיחוח (צ׳אט), על ידי עובדים שהוכשרו לכך;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מענה אנושי מקצועי“ – מענה טלפוני הניתן על ידי עובדים שהוכשרו לספק מענה בטלפון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מענה קולי“ – מענה שאינו אנושי, המאפשר לצרכן ביצוע פעולות בנושאים צרכניים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סיום התקשרות“ – הודעת צרכן שנמסרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף (א) לאמת מידה 17}}, בעניין בקשתו לניתוק חיבור החשמל מרשת החשמל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שירות עצמי באמצעות אמצעי דיגטלי מקוון“ – שירות שניתן באמצעי דיגיטלי, ובכלל זה ביישומון למסרים מיידיים, בשיחוח (צ׳אט), באתר האינטרנט של ספק השירות החיוני רשת או ביישומון של ספק השירות החיוני רשת, לביצוע פעולות בידי הצרכן באופן עצמאי, בלא מעבר למענה אנושי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקלה מערכתית כללית בהספקת השירות“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 18ב|בסעיף 18ב לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}.
{{ח:תת|(א)}} '''מוקדי שירות'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשת יעמיד לרשות צרכניו מוקד שירות רב־תכליתי שבו יינתן שירות בכל הנושאים הנוגעים לחלוקה ולאספקת חשמל.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני רשת יעמיד לרשות צרכניו מענה אנושי טלפוני בנושאים הנוגעים לחלוקה, ובנושאי ייצור חשמל והסדרי תשלום לצרכנים.
{{ח:תתת|(3)}} אם פניית צרכן למוקד השירות הרב־תכליתי נדרשת לטיפול נוסף על הטיפול שניתן במוקד, יופנה הצרכן על ידי נציגי השירות במוקד להמשך טיפול אצל גורמי מקצוע של ספק שירות חיוני רשת העוסקים בתחום שהפנייה עוסקת בו (באמת מידה זו – גורם מקצועי מומחה).
{{ח:תתת|(4)}} ספק שירות חיוני רשת יעמיד לרשות צרכניו מענה קולי בעברית ובערבית בנושאים הקשורים לצרכנות ולאספקת חשמל; ספק שירות חיוני רשת רשאי לכלול במענה הקולי, לפי שיקול דעתו, פעולות בעניין מוצרים ושירותים נוספים.
{{ח:תתת|(5)}} ספק שירות חיוני רשת יפרסם באמצעים דיגיטליים וכן בחשבון החשמל את פרטי מוקד השירות הרב־תכליתי, את אפשרויות יצירת הקשר עימו ואת שעות הפעילות.
{{ח:תת|(ב)}} '''שעות פעילות המוקד הרב־תכליתי'''
{{ח:תתת|(1)}} נציגי השירות ישיבו לפניות המגיעות למוקד הרב־תכליתי, בין אם באמצעות מענה אנושי על ידי אמצעי דיגיטלי מקוון ובין אם באמצעות מענה אנושי טלפוני, לפי העניין, במהלך שעות הפעילות כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} בנושאי אספקה, ובכלל זה נושאים צרכניים בעניין זה כגון בירור חשבון וביטול עסקה מתמשכת, וכן בנושא סיום התקשרות – בימים א׳ עד ה׳, מהשעה 8:00 עד השעה 19:00, למעט בחגים;
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ג)}} בנושאי חלוקה, ובכלל זה נושאים צרכניים בעניין זה כגון הזמנות והגדלות חיבור, בדיקות מיתקן, בירור חשבונות שירותי רשת כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף (ב)(2) לאמת מידה 23}}, עבודות הקשורות במדור התכנון, מדור בודקים ומדור מתכננים – בימים א׳ עד ה׳ מהשעה 8:00 עד השעה 15:00, למעט בחגים;
{{ח:תתתת|(ג1)}} על אף האמור בפסקה (א), בנושא הסדרי תשלום וחובות צריכה שוטפים – בימים א׳ עד ה׳, משעה 8:00 עד השעה 15:00, למעט בחגים;
{{ח:תתתת|(ג2)}} בנושאי ייצור חשמל, הליכים הנדרשים להקמת מיתקנים, חיבור מיתקנים וחשבונות ייצור – בימים א׳ עד ה׳ משעה 8:00 עד השעה 15:00, למעט בחגים;
{{ח:תתתת|(ד)}} ביום שאינו יום עבודה של ספק השירות החיוני רשת, יודיע ספק השירות החיוני רשת לצרכן בהודעה מוקלטת, את הימים והשעות של פעילותו במוקד השירות הרב־תכליתי, וכן יודיע על אפשרות לביצוע פעולות באמצעות שימוש באמצעי דיגיטלי מקוון.
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(2א)}} בנושאי תקלות ומפגעים יינתן מענה אנושי טלפוני בכל שעות היממה ובכל ימות השנה.
{{ח:תתת|(3)}} ספק שירות חיוני רשת יספק מענה קולי לביצוע פעולות של תשלום חשבונות, הצטרפות להוראת קבע, דיווח קריאת מונה בתעריף אחיד וכל שירות אחר שהורתה לו הרשות, שיפעל בכל שעות היממה ובכל ימות השנה, למעט במצב חירום כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 29א|בסעיף (א)(2) לאמת מידה 29א}} או בקרות אירוע חריג; ספק שירות חיוני רשת רשאי לכלול במענה הקולי, לפי שיקול דעתו, פעולות בעניין מוצרים ושירותים המשתנים מזמן לזמן.
{{ח:תתת|(4)}} לצורך ביצוע פעולות וקבלת מידע בשירות עצמי, יספק ספק שירות חיוני רשת מענה קולי ומענה בשירות עצמי באמצעות אמצעי דיגיטלי מקוון, שיפעל בכל שעות היממה ובכל ימות השנה.
{{ח:תת|(ג)}} '''מתן מענה וזמני המתנה'''
{{ח:תתת|(1)}} המוקד הרב־תכליתי, הכולל מערכת אוטומטית לניתוב שיחות, ייתן, בשעות פעילות המענה האנושי כאמור בסעיף (ב)(1), לפי העניין, מענה אנושי טלפוני לצרכנים לפי סעיף זה, לאחר מתן האפשרות לבחור את סוג השירות ואת שפת המענה האנושי.
{{ח:תתת|(2)}} ככלל, משך זמן ההמתנה למענה אנושי טלפוני בנושאי טיפול בתקלה ובמפגעים, סיום התקשרות, ביטול עסקה מתמשכת ובירור חשבון, לא יעלה על 6 דקות מתחילת השיחה, אלא אם כן בחר הצרכן לקבל שירות השארת הודעה שהוצע לו על ידי ספק השירות החיוני רשת בהתאם להוראות סעיף קטן (4), בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(2א)}} ככלל, משך זמן ההמתנה למענה אנושי טלפוני בנושאים המנויים בסעיף (ב)(1), שאינם מנויים בסעיף קטן (2), לא יעלה על 7 דקות בממוצע מתחילת ההמתנה למענה אנושי, אלא אם כן בחר הצרכן לקבל שירות השארת הודעה שהוצע לו על ידי ספק השירות החיוני רשת בהתאם להוראות סעיף קטן (4), בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(2ב)}} אם נדרש טיפול נוסף מעבר למענה אנושי לפי סעיפים קטנים (2) או (2א), נציג שירות של ספק השירות החיוני רשת יעדכן את הצרכן בדבר העברת הפנייה לגורם מקצועי אחר וכן בנוגע לכל שינוי בסטטוס הטיפול בפנייה.
{{ח:תתת|(3)}} ספק שירות חיוני רשת יהיה רשאי לחרוג מזמן המענה הקבוע בסעיף קטן (2), בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שיעור השיחות בנושאי טיפול בתקלה, בירור חשבון, ביטול עסקה מתמשכת וסיום התקשרות שבהן משך ההמתנה לקבלת מענה אנושי טלפוני עולה על 6 דקות מתחילת השיחה, לא יעלה על 15 אחוזים מתוך כלל השיחות בנושאים כאמור המתקבלות במוקד הטלפוני, בחישוב ממוצע חצי שנתי; החישוב יבוצע פעמיים בשנה, בחודשים מרס וספטמבר, בעבור חצי השנה הקלנדרית שקדמה לרבעון שבו בוצע החישוב;
{{ח:תתתת|(ב)}} ספק שירות חיוני רשת רשאי לפנות לרשות בדיעבד ולבקש אישור על חריגה נוספת, מעבר לשיעור שנקבע בפסקה (א).
{{ח:תתת|(3א)}} חרג ספק שירות חיוני רשת מזמן המענה האנושי לשיחה שנקבע לפי סעיף קטן (2), ישלם תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בלוח תעריפים 12.1–1; חובת תשלום לפי סעיף קטן זה לא תחול לגבי חריגה מזמן המענה שאושרה לפי סעיף קטן (3).
{{ח:תתת|(3ב)}} ספק שירות חיוני רשת יהיה רשאי לחרוג מזמן המענה הקבוע בסעיף קטן (2א), בשיעור שלא יעלה על 15 אחוזים מתוך כלל השיחות בנושאים כאמור המתקבלות במוקד הטלפוני, בחישוב ממוצע חצי שנתי; החישוב יבוצע פעמיים בשנה, בחודשים מרץ וספטמבר, בעבור חצי השנה הקלנדרית שקדמה לרבעון שבו בוצע החישוב.
{{ח:תתת|(4)}} אם זמן ההמתנה הצפוי לקבלת מענה לפי סעיף קטן (2) או (2א) עולה על 3 דקות, יודיע על כך ספק השירות החיוני רשת לצרכן במענה קולי, לא יאוחר משתי דקות מתחילת השיחה, ויאפשר לצרכן להשאיר הודעה ולבקש מענה אנושי טלפוני חוזר אליו; ספק השירות החיוני רשת יחזור אל הצרכן במענה אנושי בתוך שלוש שעות ממועד השארת ההודעה במוקד הטלפוני; השאיר הצרכן הודעה כאמור פחות משעתיים לפני תום יום העבודה, רשאי ספק השירות החיוני רשת לחזור לצרכן במענה אנושי ביום העבודה הבא ולא יאוחר משלוש שעות ממועד תחילת יום העבודה.
{{ח:תתת|(5)}} חזר ספק השירות החיוני רשת לצרכן כאמור בסעיף קטן (4) והצרכן לא ענה, יודיע ספק השירות החיוני רשת לצרכן בהודעה קולית או במסרון את טווח השעות שבהן יחזור בשנית לצרכן, ובלבד שהמועד שבו יחזור לצרכן יהיה לא יאוחר משלוש שעות מהמועד שבו מסר הודעה או שלח מסרון כאמור; חזר ספק השירות החיוני רשת לצרכן בפעם השנייה כאמור והצרכן לא ענה, יודיע לו, בהודעה קולית או במסרון, כי מאחר שלא ענה עליו לפנות למוקד השירות מחדש.
{{ח:תתת|(6)}} במענה אנושי על ידי אמצעי דיגיטלי מקוון ישלח ספק שירות חיוני רשת בחוזר לצרכן, מייד עם קבלת הפנייה, הודעת סטטוס על קבלת הפנייה ותחילת הטיפול בה וכן לאחר סיום הטיפול בפנייה ישלח ספק השירות החיוני רשת לצרכן הודעה המעדכנת על סיום הטיפול בה.
{{ח:תתת|(7)}} הודעת המעדכנת על סיום טיפול בפניית הצרכן לפי סעיף קטן (6) תועבר בהתאם למפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} בפניות שהתקבלו באפלקציות מסרים מיידיים ובשיחוח (צ׳אט) – בתוך 2 ימי עבודה ממועד סיום ההתכתבות, אלא אם כן נדרש להעביר את הטיפול לגורם מקצועי מומחה;
{{ח:תתתת|(ב)}} בפניות שהתקבלו בטופס מקוון באתר האינטרנט – בתוך 5 ימי עבודה, אלא אם כן נדרש להעביר את הטיפול לגורם מקצועי מומחה;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם הפנייה הועברה להמשך טיפול אצל גורם מקצועי מומחה, יקבל הצרכן הודעה כי פנייתו הועברה לגורם מקצועי להמשך טיפול; ההודעה תישלח בתוך הזמנים המפורטים בפסקאות (א) או (ב), לפי העניין.
{{ח:תת|(ג1)}} '''דיווחים'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשת יאסוף וינטר נתונים על אודות דפוסי המענה וזמני ההמתנה למענה אנושי לצרכנים הפונים למוקד הטלפוני בנושאי הצרכנות השונים ועל פי פעולת הנציג.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני רשת יפרסם באתר האינטרנט שלו את השיעור הממוצע החצי שנתי של כלל הפניות שעמדו בפרק הזמן שנקבע למתן מענה אנושי טלפוני בנושאי סיום התקשרות, ביטול עסקה מתמשכת, טיפול בתקלה ובירור חשבון; בתקופה שעד יום ז׳ בטבת התשפ״ג (31 בדצמבר 2022), ספק השירות החיוני רשת יבצע פרסום כאמור אחת לחצי שנה ואילו בתקופה החל מיום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023) ואילך, יבצע פרסום כאמור אחת לשנה.
{{ח:תתת|(3)}} ספק שירות חיוני רשת יפרסם באתר האינטרנט שלו בתוך חמישה ימי עבודה מתום כל חודש את משך זמן ההמתנה למענה הממוצע לכל נושא בחודש הקודם בפילוח שבועי; הנתון יפורסם בניכוי נושאי המענה האנושי המפורטים בסעיף (ג)(3) והמדווחים לפי סעיף (ג1)(2).
{{ח:תת|(ד)}} '''פעילות המוקד במצבי עומס'''
{{ח:תתת|(1)}} במצבי עומס הקשורים בצרכנות יעמיד ספק השירות החיוני רשת את המוקד הטלפוני לרשות צרכניו ויאפשר מתן מענה אנושי ככל הניתן ועל פי תור הפניה, לרבות מענה קולי בדבר המידע הרלוונטי לעניין הקשור במצב העומס שנוצר.
{{ח:תתת|(2)}} במצבי עומס הנובעים מאי־אספקת חשמל ברשת מתח העל, העליון והגבוה בלבד, יעמיד ספק השירות החיוני רשת לרשות צרכניו מענה קולי בדבר קיום התקלה על פי איזור והצגת זמן משוער לסיום הטיפול, ככל שהוא ידוע.
{{ח:תת|(ה)}} '''פעילות באירוע חריג'''
{{ח:תת}} בקרות אירוע חריג או תקלה מערכתית כללית בהספקת השירות –
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשת יפעיל את המוקד הטלפוני לדיווח על תקלות הנובעות מאי אספקת החשמל (להלן – מוקד חירום); מוקד החירום יפעל בכל ימי השבוע במשך כל שעות היממה והוא יתוגבר בכוח אדם ככל שיידרש לצורך מענה הולם לאירוע.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני רשת יעמיד לרשות צרכניו מענה קולי בדבר קיום התקלה באספקת החשמל על פי איזור וזמן משוער לסיום הטיפול ככל שידוע; מענה אנושי יינתן על פי תור.
{{ח:תתת|(3)}} ספק שירות חיוני רשת יפעל ככל הניתן כדי להעמיד לרשות צרכניו שירות לקבלת מסרונים בקרות אירוע חריג, אשר יופעל אוטומטית ככל האפשר, עם הגדרת האירוע החריג, כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} נרשם צרכן לשירות קבלת הודעות במסרונים ממוקד החירום, יביא לידיעתו ספק השירות החיוני רשת מידע בדבר קיום התקלה באספקת חשמל ככל שניתן ובהתבסס על המידע הקיים אצלו לגבי תקלות ברשת מתח גבוה בלבד, על פי האזור הרלוונטי לצרכן וזמן משוער לסיום הטיפול;
{{ח:תתתת|(ב)}} מזמן שהוגדר האירוע כאירוע חריג ועד לסיום האירוע, יישלח לצרכן, לפי התור האוטומטי, מסרון מעודכן;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם מסר הצרכן מספר טלפון והוא חסום לשירות קבלת מסרונים, יעביר לו ספק השירות החיוני את ההודעות לפי פסקאות משנה (א) ו־(ב) באמצעות שיחת טלפון או באמצעות מסרון קולי.
{{ח:תתת|(4)}} ספק השירות החיוני רשת יזום קשר טלפוני עם צרכן שנרשם לקבלת שירות טלפון יזום; צרכן זכאי לשירות טלפון יזום אם במועד הרישום הציג אסמכתא להיותו עירייה, מועצה מקומית או מועצה אזורית; במסגרת שירות טלפון יזום, ועל מנת שיעודכנו התושבים באזור הרלוונטי, יביא מוקד החירום לידיעת הצרכן את קיום התקלה באספקת החשמל, הטיפול הנדרש לה, סטאטוס הטיפול ככל שידוע ומועד משוער להחזרת הזרם ככל שידוע; ספק השירות החיוני רשת יבדוק, בין היתר, אפשרויות לאספקת גנראטורים ואת התקיימותם של תנאים המצריכים מענה {{ח:הערה|[במקור: ספק שירות חיוני רשת]}} מיוחד לטיפול, תוך שקילת כלל החלופות שיאפשרו מתן המענה המיוחד, ככל שניתן ובכפוף לכל דין.
{{ח:תתת|(5)}} נתנה סגנית המנהל הכללי צרכנות ברשות לספק שירות חיוני רשת, הנחיות נוספות מעבר לאמור באמת מידה זו, בהתאם לנסיבות המקרה ובכפוף לכל דין, ינהג ספק השירות החיוני רשת לפי ההנחיות.
{{ח:תת|(ה1)}} '''עדכון צרכן על הפרעה ממושכת'''
{{ח:תתת|(1)}} עם קרות הפרעה ממושכת, יעדכן ספק שירות חיוני רשת את הצרכן, באמצעות מסרון בכתב או מסרון קולי או באמצעי דיגיטלי אחר שמסר הצרכן, בדבר קיום ההפרעה הממושכת וזמן משוער לסיום הטיפול, אם ידוע משך הזמן הנדרש לסיום הטיפול בהפרעה; העדכון האמור יתבסס על המידע הקיים במערכותיו של ספק שירות חיוני רשת.
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני רשת יעדכן את הצרכן אם התעדכן זמן הסיום המשוער לטיפול בהפרעה הממושכת; עדכון לפי סעיף קטן זה יבוצע באותה דרך שבה עדכן ספק השירות החיוני את הצרכן בדבר קיום ההפרעה הממושכת.
{{ח:תתת|(3)}} הסתיימה ההפרעה הממושכת, יעדכן ספק שירות חיוני רשת את הצרכן בדבר סיום ההפרעה הממושכת, באותו האמצעי שבו עדכן על קרות ההפרעה הממושכת.
{{ח:תת|(ו)}} '''תיעוד שיחות למוקד הרב־תכליתי'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשת יקליט את השיחות הטלפוניות המתקבלות במענה הטלפוני האנושי ויתעד את ההתכתבויות במענה האנושי על ידי אמצעי דיגיטלי מקוון; ההקלטות וההתכתבויות יישמרו לתקופה שלא תפחת משנה ממועד היווצרותן; הודעה על ההקלטה תינתן לצרכן במסגרת המענה הקולי.

{{ח:סעיף|7ג||תיקון: 27.9.17, 5.8.20, 11.8.21; תשפ״א־17, תשפ״ב־3, תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} '''צרכנים שאספקת החשמל חיונית להם מטעמים רפואיים או כלכליים'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרה'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו, ”כלי גבייה“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 1|באמת מידה 1}}, למעט התקנת נתיך מוקטן.
{{ח:תת|(ב)}} '''חיוניות אספקת חשמל מטעמים רפואיים'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני יכיר בצרכן כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו בשל טעמים רפואיים, אם הוא עומד בכל התנאים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} הצרכן רשום בספרי ספק השירות החיוני ומחויב בתעריף ביתי;
{{ח:תתתת|(ב)}} הצרכן המציא לספק השירות החיוני הצהרה לפי הטופס שבנספח ב׳ לאמת מידה זו ואשר חתומה בידו, על הימצאות מכשיר מהמכשירים המפורטים בנספח א׳ לאמת מידה זו ושימוש בו בידי הצרכן, במקום הצרכנות, אשר כוללת במסגרתה גם את האישורים הנדרשים לעניין אותו מכשיר לפי המפורט לצידו בנספח האמור.
{{ח:תתת|(2)}} הגיש צרכן את המסמכים האמורים בסעיף קטן (1)(ב), ירשום ספק שירות חיוני את הצרכן כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו למשך שנתיים או שלוש שנים, בהתאם למפורט לצד המכשיר בנספח א׳; בתום כל תקופת רישום כאמור, לפי העניין, יידרש צרכן להגיש מחדש את המסמכים לפי סעיף קטן (1)(ב) כדי שספק השירות החיוני יכיר בו מחדש כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו; לא הומצאה הצהרה מעודכנת לפי סעיף קטן זה בתום תקופת הרישום, יבוטל רישום של הצרכן כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו מטעמים רפואיים, ובלבד שספק השירות החיוני הוציא מכתב התראה לצרכן, לא יאוחר מחודשיים לפני תום תקופת הרישום.
{{ח:תתת|(3)}} צרכן יגיש הצהרה כאמור בסעיף קטן (1)(ב) גם אם מתקיים אחד מהשינויים האלה: שינוי במצב הרפואי המשפיע על הצורך בשימוש במכשיר, שינוי כתובת או שינוי במכשיר הנמצא בשימוש.
{{ח:תת|(ג)}} '''חיוניות אספקת חשמל מטעמים כלכליים או מטעמים כלכליים המשולבים במצב רפואי'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יכיר בצרכן כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו בשל טעמים כלכליים או טעמים כלכליים המשולבים במצב רפואי, אם הצרכן עומד בכל התנאים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} ספק שירות חיוני שלח לצרכן התראה ראשונה לפירעון חוב כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 24|באמת מידה 24(ב)(3)(ב)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מתקיים בצרכן אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} הצרכן מקבל קצבה או גמלה מהמנויות בקטגוריה ”מצב כלכלי חריג“ שבנספח ג׳ לאמת מידה זו, למשך התקופה שנקבעה בו לצידה, אם נקבעה (באמת מידה זו – קצבה מזכה);
{{ח:תתתתת|(2)}} הצרכן מקבל קצבה או גמלה מהמפורטות בתבחין רפואי מהתבחינים המפורטים בקטגוריה ”מצב כלכלי קשה בשילוב מצב רפואי“ שבנספח ג׳ לאמת מידה זו, וקצבה או גמלה מהמפורטות בתבחין הכלכלי לצידו, והכול למשך התקופה שנקבעה בנספח לצידם, אם נקבעה כזו, והוא הגיש לספק השירות החיוני אישור מהביטוח הלאומי על זכאות לקבלת הקצבה או הגמלה שבתבחין הרפואי וכן הגיש אישור על זכאות לקבלת הקצבה או הגמלה שבתבחין הכלכלי; על אף האמור, צרכן יוכר לפי פסקת משנה זו גם אם אינו מקבל קצבה או גמלה מהמפורטות בתבחין הכלכלי כאמור, ובלבד שהוא הגיש לספק השירות החיוני, חלף אישור מהביטוח הלאומי על זכאות לקבלת הקצבה או הגמלה שבתבחין הכלכלי, אישור של עובד סוציאלי מהמחלקה לשירותים חברתיים או עובד סוציאלי מטעם משרד הבריאות במסגרת ”סל שיקום“, ערוך לפי הנוסח המצורף כנספח ד׳ לאמת מידה זו (בסעיף זה – אישור עובד סוציאלי);
{{ח:תתתתת|(3)}} הצרכן הציג אישור עובד סוציאלי, ומתקיים לגביו גם אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתתתת|(א)}} הוא הגיש מרשם מרופא לשימוש הצרכן בתרופה מצילת חיים, הנכללת ברשימה שבנספח ה׳ לאמת מידה זו, אשר ניתן בידי רופא כמפורט לצידה בנספח האמור והכולל את תאריך מתן המרשם והתקופה שבה נדרש הצרכן ליטול את התרופה, בצירוף צילום העלון המצורף לתרופה; לעניין זה, ”תרופה מצילת חיים“ – תרופה הנדרשת לקירור בטמפרטורה של 8 מעלות צלזיוס או נמוכה ממנה, אשר אין לה תחליף תרופתי שאינו נדרש לקירור ושאי־שימוש בה יכול לגרום לפגיעה בחיים או באיבר גוף;
{{ח:תתתתתת|(ב)}} הוא הגיש אישור מלשכת בריאות של משרד הבריאות לשימוש הצרכן במכשיר ניידות תומך חיים מתוך הרשימה שבנספח ו׳ לאמת מידה זו;
{{ח:תתתתת|(4)}} ועדת החריגים, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 24|באמת מידה 24}} (באמת מידה זו – ועדת חריגים), קבעה לגבי צרכן כי יוכר כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו וכי לא ניתן להפעיל כלי גבייה בעניינו.
{{ח:תתת|(2)}} הליך ההכרה בחיוניות אספקת החשמל לפי סעיף קטן (1) יהיה בהתאם להוראות אלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} לצורך ההכרה בצרכן כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו לעניין צרכן בעל קצבה מזכה לפי סעיף קטן (1)(ב)(1), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} הצרכן יפנה לספק השירות החיוני לקבלת ההכרה בצרכן כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו וימציא לשם כך את מספר תעודת הזהות שלו וכתובת מקום הצרכנות;
{{ח:תתתתת|(2)}} ספק שירות חיוני יאמת את פרטי הצרכן עם המידע בדבר הזכאות לקצבה שיתקבל אצלו מביטוח לאומי באופן ממוחשב; מצא ספק השירות החיוני כי הצרכן זכאי להכרה כי אספקת החשמל חיונית לו, יעדכן את הצרכן בחוזר, באופן מיידי, בדבר זכאותו להכרה בו כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו, ובהתאם לכך לגבי גביית החוב בהליכים אזרחיים, חלף ניתוק האספקה במקום הצרכנות; מצא ספק השירות החיוני כי הצרכן אינו זכאי להכרה כאמור, יעדכן ספק השירות החיוני את הצרכן בדבר תוצאות בדיקתו ויפרט בדבר אופן הגשת בקשה לפי פסקה (ב) לבחינה אצל פקיד גבייה מטעם ספק השירות החיוני;
{{ח:תתתת|(ב)}} לצורך הכרה בצרכן כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו לפי סעיף קטן (1)(ב)(2) או (1)(ב)(3), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} הצרכן יפנה לספק השירות החיוני בבקשה לקבלת הכרה כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו וישלח לשם כך את הבקשה לפי הנוסח המצורף בנספח ז׳ לאמת מידה זו, בצירוף המסמכים המנויים בסעיף הקטן האמור ברישה, לפי העניין;
{{ח:תתתתת|(2)}} ספק השירות החיוני יוודא שהצרכן העביר את המסמכים הנדרשים בהתאם לסעיף הקטן האמור ברישה, לפי העניין; אם הצרכן לא צירף לבקשתו את כל המסמכים הנדרשים, יודיע לו פקיד הגבייה מטעם ספק השירות החיוני כי בתוך 7 ימים ממועד ההודעה יש להשלימם או לנמק את הסיבה לה עדר המסמכים;
{{ח:תתתתת|(3)}} מצא ספק שירות חיוני כי הצרכן זכאי להכרה כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו, יעדכן את הצרכן בדבר זכאותו להכרה כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו ובהתאם לכך גם בדבר גביית החוב בהליכים אזרחיים; מצא ספק שירות חיוני כי הצרכן אינו זכאי להכרה כאמור, יודיע ספק השירות החיוני לצרכן את תוצאות בדיקתו ויעדכן את הצרכן על האפשרות להגיש אישור להעברת בקשתו לבחינת ועדת חריגים, בתוך 7 ימים ממועד ההודעה לצרכן כאמור; אישור כאמור יהיה ערוך לפי הטופס המצורף בנספח ח׳ לאמת מידה זו, וספק השירות החיוני יצרף להודעת העדכון שמעביר לצרכן לפי פסקת משנה זו את נוסח טופס האישור;
{{ח:תתתתת|(4)}} אם מצא ספק השירות החיוני בבחינתו לפי פסקת משנה (3) כי צרכן אינו זכאי להכרה ופקיד הגבייה הודיע לו על האפשרות להגיש אישור להעברת בקשתו לבחינת ועדת חריגים, יחולו לגבי הצרכן הוראות אלה:
{{ח:תתתתתת|(א)}} לא קיבל פקיד הגבייה אישור מהצרכן להעברת הבקשה לבחינת ועדת החריגים בתוך 7 ימים ממועד ההודעה לצרכן לפי פסקת משנה (3), תיסגר פנייתו להכרה כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו וספק השירות החיוני יהיה רשאי להפעיל כלי גבייה, לרבות ניתוק, לצורך גביית החוב בעניינו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף (ב)(3) לאמת מידה 24}};
{{ח:תתתתתת|(ב)}} אישר צרכן כי בקשתו תועבר לוועדת החריגים אך לא צירף לבקשתו להכרה כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו מסמכים נלווים, יודיע לו פקיד הגבייה מטעם ספק השירות החיוני כי בתוך 7 ימים ממועד ההודעה יש להשלימם או לנמק את הסיבה לה עדר המסמכים;
{{ח:תתתתתת|(ג)}} צירף הצרכן מסמכים לבקשתו להכרה כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו או שצירף מסמכים לפי הודעה של פקיד הגבייה לפי פסקת משנה (ב) או נימק את העדרם של המסמכים לפי אותה פסקת משנה, יעביר פקיד הגבייה מטעם ספק שירות חיוני את אישור הצרכן להעברת המסמכים, את בקשת הצרכן להכרה כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו, את המסמכים שצורפו לה ואת היסטוריית התשלומים של הצרכן אל ועדת החריגים, לצורך דיון בעניינו; לא צירף צרכן מסמכים או נימק את העדרם של המסמכים בפרק הזמן, כאמור בפסקת משנה (ב), יעדכן ספק השירות החיוני את הצרכן כי בקשתו להכרה כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו נדחית;
{{ח:תתתתתת|(ד)}} נידונה בקשתו של צרכן במסגרת ועדת החריגים והתקבלה החלטה בעניינו, תחול ההחלטה לעניין חוב הצריכה הרלוונטי במועד הגשת הבקשה ולעניין חובות עתידיים שיצטברו עד מועד מתן ההחלטה ועל חובות אלה יחולו ריבית פיגורים ועלויות הליכים אזרחיים, אם יהיו; ספק השירות החיוני יודיע לצרכן, בכתב, על החלטת הוועדה בתוך 7 ימים מיום קבלת ההחלטה, וכן כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתתתתת|(1)}} החליטה הוועדה כי הצרכן יוכר כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו וכי יינתן לו פטור מהפעלת כלי גבייה, יודיע ספק השירות החיוני לצרכן על כוונתו לפעול לגביית החוב בין אם באמצעות הסדרי תשלום חריגים כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 24|באמת מידה 24}} או באמצעות הליכים אזרחיים;
{{ח:תתתתתתת|(2)}} החליטה הוועדה כי אין לראות בצרכן כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו ולכן גם אינו בעל פטור מהפעלת כלי גבייה, ייתן ספק שירות חיוני תשובה מנומקת לצרכן ויודיע לו על האפשרות להפעיל כלי גבייה בעניינו; הפעלת כלי גבייה תוכל להתבצע בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף (ב)(3)(ח) לאמת מידה 24}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''תוקף הכרה כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו מטעמים כלכליים או מטעמים כלכליים המשולבים במצב רפואי'''
{{ח:תת}} תוקף הכרה בצרכן כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו מטעמים כלכליים או מטעמים כלכליים המשולבים במצב רפואי, יהיה כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין הכרה לפי סעיף (ג)(1)(ב)(1) – תוקף ההכרה יהיה כל עוד הצרכן זכאי לקצבה או לגמלה שהיא קצבה מזכה; לא זכאי עוד הצרכן לקצבה מזכה, ישלח ספק שירות חיוני לצרכן התראה ראשונה כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 24|באמת מידה 24}}, ויודיע במסגרתה על הפסקת מתן הכרה בצרכן כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו ועל חידוש האפשרות להפעיל כלי גבייה בשל חובו;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין הכרה לפי סעיף (ג)(1)(ב)(2) או (ג)(1)(ב)(3) – תוקף ההכרה יהיה למשך שנים עשר חודשים, ואם ההכרה היא בשל שימוש בתרופה מצילת חיים כאמור בסעיף (ג)(1)(ב)(3)(א) או בשל מכשיר ניידות תומך חיים כאמור בסעיף (ג)(1)(ב)(3)(ב) – למשך שנים עשר חודשים או עד תום התקופה שב ההצרכן נדרש להשתמש במכשיר או בתרופה, בהתאם למרשם או לאישור מלשכת הבריאות שניתן לו, לפי המוקדם משניהם;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין הכרה לפי סעיף (ג)(1)(ב)(4) – תוקף ההכרה יהיה לתקופה שתקבע ועדת החריגים בעניין הצרכן; התקופה שתקבע הוועדה כאמור לא תפחת משישה חודשים ולא תעלה על שנים עשר חודשים.
{{ח:תת|(ה)}} '''זכאי שאינו הצרכן הרשום'''
{{ח:תת}} צרכן רשום יוכר כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו לפי סעיף (ב) או סעיף (ג), גם אם הטעמים הרפואיים או הבריאותיים הנדרשים לעניין אותה הכרה לא מתקיימים לגבי הצרכן הרשום אלא מתקיימים לגבי ילד קטין שלו, בן או בת הזוג שלו או כל אדם אחר, אשר חולקים עימו את משק הבית; אם הזכאות להכרה בצרכן הרשום כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו היא בשל התקיימות התנאים בהתאם להוראות סעיף זה, ימציא הצרכן במסגרת המסמכים שנדרש להמציא לעניין אותה הכרה, גם את הפרטים הדרושים בטופס הבקשה לגבי הזכאי שחולק עם הצרכן הרשום את משק הבית המשותף, וכן ספח תעודת זהות המוכיח את השיתוף במקום המגורים.
{{ח:תת|(ו)}} '''פרסום'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני יפרסם באתר האינטרנט שלו את הנספחים המצורפים לאמת מידה זו.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ {{ח:פנימי|סעיף 7ג|לאמת מידה 7ג}} {{ש}} מכשירים רפואיים חיוניים'''}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ב׳ {{ח:פנימי|סעיף 7ג|לאמת מידה 7ג}} {{ש}} הצהרה על שימוש במכשיר רפואי חיוני'''}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ג׳ {{ח:פנימי|סעיף 7ג|לאמת מידה 7ג}} {{ש}} קריטריונים לחיוניות אספקת חשמל מטעמים כלכליים או מטעמים כלכליים המשולבים עם רפואיים'''}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ד׳ {{ח:פנימי|סעיף 7ג|לאמת מידה 7ג}} {{ש}} אישור עובד סוציאלי על נזקקות עוני'''}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ה׳ {{ח:פנימי|סעיף 7ג|לאמת מידה 7ג}} – תרופות מצילות חיים'''}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ו׳ {{ח:פנימי|סעיף 7ג|לאמת מידה 7ג}} – רשימת מכשירי ניידות תומכי חיים הנטענים מחשמל'''}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ז׳ {{ח:פנימי|סעיף 7ג|לאמת מידה 7ג}} – בקשה להכרה שהצרכן הוא צרכן שאספקת החשמל חיונית לו'''}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ח׳ {{ח:פנימי|סעיף 7ג|לאמת מידה 7ג}} – אישור להעברת בקשה ומסמכים אל ועדת חריגים'''}}

{{ח:סעיף|7ד||תיקון: 22.11.20; תשפ״א־18}}
{{ח:ת}} '''החרגות מאמות המידה לצורך ביצוע ניסוי במשק החשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ניסוי“ – שימוש בטכנולוגיה חדשה או שימוש חדש בטכנולוגיה קיימת, אשר צפויים לשפר או לייעל את תפקוד משק החשמל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבקש“ – אדם שאינו ספק שירות חיוני, אשר קיבל אישור מאת המדען הראשי במשרד האנרגיה, שהפעילות המוצעת לביצוע על ידו היא ניסוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סש״ח רלוונטי“ – ספק שירות חיוני אשר הניסוי משפיע על מקטע משק החשמל שנמצא באחריותו; אם קיים יותר מספק שירות חיוני אחד אשר הניסוי עשוי להשפיע על מקטע משק החשמל שנמצא באחריותו – ספק השירות החיוני שהרשות קבעה שהמקטע שנמצא בתחום אחריותו הוא הרלוונטי יותר לתחום הניסוי מביניהם.
{{ח:תת|(ב)}} '''חריגה מהוראות אמות המידה לצורך ניסוי'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש יהיה רשאי להגיש בקשה להחרגתו מהוראות אמות המידה שבכללים אלה, כולן או חלקן, לצורך ביצוע ניסוי, לפי סעיף (ג), ובלבד שתקופת ההחרגה מהוראות אמות המידה לא תעלה על 4 שנים, ושהבקשה עומדת בכל התנאים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} ההחרגה הכרחית לקיומו של הניסוי ומיועדת לתכלית הניסוי בלבד;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההחרגה אינה פוגעת או מסכנת את בטיחות הרשת או שרידותה;
{{ח:תתתת|(ג)}} ההחרגה אינה משפיעה על לוחות התעריפים שחלים על המבקש.
{{ח:תתת|(2)}} במקרים חריגים שסיבותיהם יפורטו בבקשת החריגה מהוראות אמ{{ח:הערה|ו}}ת המידה שהוגשה לפי סעיף (ג), מבקש יהיה רשאי לבקש החרגה מהוראות אמות המידה לתקופה ארוכה מהתקופה האמורה בסעיף קטן (1); על בקשה לפי סעיף קטן זה יחולו הוראות סעיף קטן (1), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} '''הגשת בקשה לחריגה מהוראות אמות המידה לצורך ניסוי'''
{{ח:תת}} מבקש אשר מעוניין שלא לעמוד בהוראה מהוראות אמות המידה שבכללים אלה, כמפורט בסעיף (ב), יגיש לסש״ח הרלוונטי בקשה אשר תכלול את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תיאור כללי של הניסוי וטכנולוגיית הניסוי;
{{ח:תתת|(2)}} התועלת הצפויה למשק החשמל ולמקטע הסש״ח הרלוונטי, מביצוע הניסוי;
{{ח:תתת|(3)}} היקף ומשך של הניסוי המבוקש;
{{ח:תתת|(4)}} משך הזמן שבעבורו נדרשת החרגה מהוראות אמות המידה;
{{ח:תתת|(5)}} פירוט אמות המידה שהמבקש מעוניין לחרוג מהן באופן חלקי או מלא, והנימוק לכך שהחריגה המבוקשת מאמות המידה עומדת בתנאים האמורים בסעיף (ב);
{{ח:תתת|(6)}} פירוט ההסדרים החלופיים לאמות המידה הנדרשים לעריכת הניסוי;
{{ח:תתת|(7)}} כל מידע נוסף שלדעת המבקש נוגע לבקשה לאישור החרגת המבקש מאמות המידה.
{{ח:תת|(ד)}} '''עמדת סש״ח רלוונטי לבקשה לחריגה מהוראות אמות המידה לצורך ניסוי'''
{{ח:תת}} סש״ח רלוונטי יעביר לרשות החשמל, עם העתק למבקש, בתוך 45 ימי עבודה מיום שקיבל את הבקשה כאמור בסעיף (ג), את מתווה הניסוי שהוגש לו על ידי המבקש ואת עמדתו בנוגע לבקשה; הסש״ח הרלוונטי ימסור את עמדתו באופן המפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם הבקשה עומדת בתנאים המפורטים בסעיפים (ב) ו־(ג) – יעביר המלצה לאישור הבקשה;
{{ח:תתת|(2)}} אם הבקשה לא עומדת בתנאים המפורטים בסעיפים (ב) ו־(ג) – יעביר התייחסות מנומקת הכוללת, בין השאר, את הסיבה שלדעתו יש לדחות את הבקשה, ובכלל זה את התנאי מהתנאים לפי סעיף (ב) שלדעתו לא מתקיים והסיבה לכך שהוא לא מתקיים.
{{ח:תת|(ה)}} '''החלטות בבקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} בקשה לחריגה מהוראות אמות המידה לצורך ניסוי, בצירוף עמדת סש״ח רלוונטי כאמור בסעיף (ד), תובא לאישור מליאת הרשות, אלא אם כן מתקיים האמור בסעיף קטן (2).
{{ח:תתת|(2)}} בקשה לחריגה מהוראות אמות המידה לצורך ניסוי, יראו אותה כאילו אושרה על ידי מליאת הרשות גם אם לא הובאה לפניה, אם מתקיימים לגבי הבקשה כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} צורפה לה עמדת סש״ח רלוונטי הממליצה לאשר את הבקשה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הצוות המקצועי ברשות לא הודיע על כוונתו להביאה לאישור מליאת הרשות, בתוך 30 ימי עבודה ממועד קבלתה במשרדי הרשות.
{{ח:תתת|(3)}} אושרה בקשה לחריגה מהוראות אמות המידה לצורך ניסוי על ידי הרשות לפי סעיף קטן (1) או (2), יהיה רשאי המבקש לחרוג מהוראות אמות המידה בהתאם להחלטת הרשות.

{{ח:סעיף|7ה||תיקון: 14.3.22; תשפ״ג־17}}
{{ח:ת}} '''ייפוי כוח מטעמו של צרכן להעברת מידע וביצוע פעולות'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הצהרת צד ג׳“ – הצהרה בכתב של צד ג׳ על כך שהוא מחזיק בייפוי כוח חתום כדין מטעם הצרכן, אשר כוללת פירוט של שם הצרכן, מספר הזהות שלו ומספר חשבון החוזה או המונה או ההזמנה, לפי העניין, שרשומים על שמו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ייפוי כוח“ – הסכמת הצרכן בכתב להעברת מידע וביצוע פעולות בידי צד ג׳ בשם הצרכן.
{{ח:תת|(ב)}} '''העברת מידע וביצוע פעולות בשם צרכן'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יאפשר לנציג מטעמו של הצרכן, לרבות מספק, גישה למידע וכן יאפשר לו לבצע פעולות בשם הצרכן ובעבורו, והכול בכפוף למסירת ייפוי כוח או הצהרת צד ג׳ לספק השירות החיוני, ובהתאם למפורט בהם.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני יקבל את ייפוי הכוח או את הצהרת צד ג׳, באופן מקוון בלבד.
{{ח:תתת|(3)}} תוקפם של ייפוי הכוח או הצהרת צד ג׳ יפקע במועד המצוין בהם, ואם מיופה הכוח או צד ג׳ הוא מספק – במועד המצוין בהם או עם סיום העסקה עם המספק, לפי המוקדם משניהם.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ב|סימן ב׳: מיתקני חשמל}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: 18.7.07, 15.8.18, 25.11.20; תשע״ט־10, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''מיתקני חשמל – אספקה, תחזוקה ובעלות'''
{{ח:תת|(א)}} '''אספקה'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשת אחראי לספק ציוד תקין ורשאי לקבוע את מאפייני הציוד המשמש אותו ומותקן על ידו, זולת אם נקבע אחרת באמות המידה או ברישיון ובכפוף לסטנדרטים החשמליים והבטיחותיים שקובעים מעת לעת הגופים המוסמכים לכך לפי כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} '''תחזוקה'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשת אחראי לתחזוקה שוטפת ותקינה של מיתקני החשמל שהותקנו על ידו, ובלבד שיש לו אפשרות פיזית וחוקית לבצעה.
{{ח:תת|(ג)}} '''חיבורים נוספים'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשת רשאי בכל עת, בכפוף לכל דין, לחבר חצרים או מקומות צרכנות אחרים למיתקני החשמל או לשרת באמצעותם צרכנים אחרים, ובלבד שלא תיפגע אספקת החשמל לצרכנים הקיימים.
{{ח:תת|(ד)}} '''חזקת בעלות'''
{{ח:תת}} כל מיתקני החשמל שהותקנו על ידי ספק שירות חיוני רשת הנם רכושו הבלעדי של ספק השירות החיוני רשת, זולת אם נקבע אחרת באמות המידה או ברישיון.
{{ח:תת|(ה)}} '''השתתפות צרכן בהוצאות'''
{{ח:תת}} הוראות סעיף (ד) יחולו גם אם הצרכן השתתף בהוצאות התקנתם או חיבורם של מיתקני החשמל וגם אם מיתקני החשמל הותקנו במיוחד לשם חיבור חצרים מסוימים או לצורכי מתן אספקת חשמל לצרכן מסוים.
{{ח:תת|(ו)}} '''קבלת מידע לצורך ביצוע פעולות במקרקעין'''
{{ח:תתת|(1)}} לצורך ביצוע פעולות במקרקעין לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 46|סעיף 46 לחוק משק החשמל}} רשאי ספק שירות חיוני רשת לקבל מרשות האוכלוסין וההגירה את כל פרטי המידע האלה של בעל המקרקעין ושל מי שמחזיק במקרקעין:
{{ח:תתתת|(א)}} שם פרטי ושם משפחה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מספר זהות;
{{ח:תתתת|(ג)}} פרטי המען;
{{ח:תתתת|(ד)}} נתון פטירה.
{{ח:תתת|(2)}} לאחר איתור בעל המקרקעין או המחזיק במקרקעין הרלוונטיים, ימחק ספק השירות החיוני רשת את המידע שקיבל לפי סעיף קטן (1).

{{ח:סעיף|9||תיקון: 5.7.02, 5.8.20, 25.11.20, 14.3.22; תשפ״א־6, תשפ״א־17, תשפ״ג־17}}
{{ח:ת}} '''ביקור מתואם במקום צרכנות'''
{{ח:תת|(א)}} '''תיאום ביקור'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני רשת או הצרכן, לפי העניין, רשאי ליזום תאום של ביקור במקום צרכנות לשם קבלת השירותים הדורשים ביקור במקום על פי אמות מידה אלו, לצורך תחזוקת המיתקנים ולכל צורך אחר הדורש כניסה למקום הצרכנות.
{{ח:תתת|(2)}} בתום הביקור ישאיר ספק השירות החיוני לצרכן הודעה על עצם הביקור, ופירוט רחב, ככל האפשר, על הטיפול והממצאים; הודעה לפי סעיף זה, אפשר שתימסר באמצעות שליחת מסרון למספר טלפון נייד מהמספרים המפורטים בפרטי הצרכן הרשומים אצל ספק השירות החיוני, אם רשומים כאלה.
{{ח:תת|(ב)}} '''מניעת ביקור שתואם'''
{{ח:תת}} לא איפשר צרכן ביקור במקום צרכנות לאחר תאום, ישלם הצרכן ”עלות ביקור במקום לשווא“, כקבוע בשורות 1–3 ללוח תעריפים 5.4–2, למעט אם נמסרה לספק השירות החיוני רשת הודעה מטעם הצרכן על ביטול הביקור זמן סביר לפני המועד המתואם.
{{ח:תת|(ג)}} '''אי הגעה במועד'''
{{ח:תת}} לא ביקר מי מטעם ספק השירות החיוני רשת במקום הצרכנות במועד המתואם, ישלם ספק השירות החיוני לצרכן עלות ביקור במקום לשווא כקבוע בשורות 1–3 ללוח תעריפים 5.4–2, למעט אם נמסרה לצרכן הודעה מטעם ספק השירות החיוני רשת על ביטול הביקור זמן סביר לפני המועד המתואם.

{{ח:סעיף|10||תיקון: 29.11.05, 26.10.08}}
{{ח:ת}} '''שמירה על מיתקני חשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''פעולה במיתקן'''
{{ח:תת}} חיבור של מיתקן חשמל של ספק שירות חיוני או של כל ציוד אחר שלו, ניתוקו, הסרתו, פירוקו או שינויו בכל דרך שהיא, לרבות הוספת עומס או שינוי בסוג או בטיב הצריכה, ייעשו רק בידי עובד של ספק השירות החיוני או מי שהוסמך לכך בידי ספק השירות החיוני מראש ובכתב.
{{ח:תת|(ב)}} '''פטור מאחריות בשימוש רגיל'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני לא יחייב צרכן בשל נזק למיתקן חשמל של ספק השירות חיוני ולכל ציוד אחר שלו או לאובדנו, עקב שימוש רגיל או עקב בלאי טבעי.
{{ח:תת|(ג)}} '''חיוב בשל נזק שנגרם במכוון או ברשלנות'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשאי לחייב צרכן בנזק שנגרם למיתקן חשמל של ספק השירות חיוני ולכל ציוד אחר שלו או לאובדנו, עקב מעשה מכוון או רשלנות של הצרכן או מי מטעמו, לרבות כתוצאה משימוש במיתקן חשמל פרטי שהותקן במקום הצרכנות או בחצרים בהחזקתו או בבעלותו של הצרכן.

{{ח:סעיף|11||תיקון: 29.11.05}}
{{ח:ת}} '''שינויים במיתקן החשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלום בגין נזק'''
{{ח:תתת|(1)}} מצא ספק שירות חיוני כי בשל נזק שנגרם למיתקן חשמל נוצרה טובת הנאה לצרכן, רשאי הוא לראות את הצרכן כאחראי לנזק, אלא אם כן הוכח אחרת, ולחייבו במלוא הנזק שנגרם לפי התעריפים הקבועים בפרק 4.4 ללוחות התעריפים ”עבודות על חשבון אחרים“.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני רשאי לחייב צרכן בתשלום כל נזק אשר ייגרם למיתקני החשמל של ספק השירות החיוני עקב כל פעולה שעשה הצרכן בניגוד לאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|באמת מידה 10(א)}}.
{{ח:תתת|(3)}} נעשתה הפעולה במיתקן החשמל הפרטי של צרכן, רשאי ספק השירות החיוני לחייב את הצרכן בתשלום כל נזק אשר נגרם למיתקני החשמל של ספק השירות החיוני, זולת אם הצרכן לא ידע ולא יכול היה לדעת על הנזק העלול להיגרם כתוצאה מפעולתו.
{{ח:תת|(ב)}} '''ניתוק אספקה'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשאי לנתק את אספקת החשמל למקום צרכנות או לחצרים אם הצרכן פעל בניגוד לאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|באמת מידה 10(א)}}.
{{ח:תתת|(2)}} ניתוק האספקה במקרה שבו קיים חשש כי ייגרם נזק לרכוש או לגוף ייעשה ללא הודעה מוקדמת.
{{ח:תתת|(3)}} בכל מקרה אחר מהאמור בסעיף קטן (2), תינתן הודעה של שבעה ימים לפני הניתוק.

{{ח:סעיף|12||תיקון: 28.11.05, 24.6.19, 25.11.20; תש״ף־27, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''הסרת מפגעים'''
{{ח:תת|(א)}} '''מפגע שנודע לצרכן'''
{{ח:תת}} נודע לצרכן רשום על מפגע במקום הצרכנות המפריע או העלול להפריע לרשת חשמל (להלן – מפגע) יסולק המפגע בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הצרכן הרשום או בעל המקרקעין שבמקום הצרכנות רשאי להסירו בכוחות עצמו, ובלבד שיעשה זאת בהקדם ולא יאוחר מחמישה ימי עבודה מיום שנודע לו על המפגע.
{{ח:תתת|(2)}} הצרכן רשאי לפנות אל ספק השירות החיוני רשת בבקשה כי הספק יסיר את המפגע. ספק השירות החיוני רשת יציין מראש בפני הצרכן את עלות הסרת המפגע, ועל פי בקשת הצרכן יסיר את המפגע בהקדם ולא יאוחר מחמישה ימי עבודה מיום הפניה, ויחייב את הצרכן בעלות הסרת המפגע.
{{ח:תת|(ב)}} '''יידוע הצרכן'''
{{ח:תתת|(1)}} נודע לספק השירות החיוני רשת על קיומו של מפגע במקום צרכנות, יודיע על כך לצרכן הרשום ללא דיחוי, ויידע אותו על האפשרות להסיר את המפגע בעצמו או באמצעות ספק השירות החיוני רשת כאמור בסעיף (א); בהודעתו יציין ספק השירות החיוני רשת את עלות סילוק המפגע.
{{ח:תתת|(2)}} הודיע ספק השירות החיוני רשת על קיומו של מפגע לצרכן הרשום, ובתוך חמישה ימי עבודה הצרכן לא פנה לספק בבקשה להסיר את המפגע או לא הושלמה הסרתו בידי אחר, יסיר ספק השירות החיוני רשת את המפגע ויחייב את הצרכן הרשום בעלות ההסרה, ובלבד שספק השירות החיוני רשת ציין בפני הצרכן מראש את העלות הסרת המפגע. במקרה זה יתאם ספק השירות החיוני רשת ביקור במקום הצרכנות או בחצרים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|באמת מידה 9(א)}} לצורך הסרת המפגע.
{{ח:תת|(ג)}} '''ניתוק אספקה לצורך הסרת מפגע'''
{{ח:תתת|(1)}} אם נדרש ניתוק החשמל לצורך הסרת המפגע, רשאי ספק השירות החיוני רשת לנתק את האספקה ובלבד שנשלחה הודעה מוקדמת לצרכן שלושה ימים לפחות לפני הניתוק.
{{ח:תתת|(2)}} אם לא ניתנה לספק השירות החיוני רשת גישה למקום הצרכנות לצורך הסרת המפגע, רשאי ספק השירות החיוני רשת לנתק את האספקה במקום הנמצא מחוץ למקום הצרכנות.
{{ח:תתת|(3)}} עלות הניתוק קבועה בשורות 8 או 10, לפי העניין, ללוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תת|(ד)}} '''מפגע בחצרים'''
{{ח:תת}} נמצא מפגע בחצרים, יראו את המחזיק בחצרים כאילו היה צרכן רשום לצורך אמת מידה זו.
{{ח:תת|(ה)}} '''פינוי שעוכב שלא באשמת ספק השירות החיוני רשת'''
{{ח:תת}} בפרקי הזמן הנקובים באמת מידה זו לא יובאו בחשבון עיכובים שנגרמו בשל מניעה שגרם הצרכן, בעל המקרקעין או צד ג׳ או בשל החובה לקבל אישור, היתר או רישיון הנדרשים על פי כל דין.
{{ח:תת|(ו)}} '''סכנה לנזק לרכוש או לגוף'''
{{ח:תת}} על אף האמור לעיל, אם המפגע או הסרתו עלולים לגרום לנזקים לרכוש או לגוף, יסיר ספק השירות החיוני רשת את המפגע באופן מיידי ללא הודעה מראש ויחייב את הצרכן בעלות הסרת המפגע.
{{ח:תת|(ז)}} '''ניתוק אספקה'''
{{ח:תת}} נוסף על האמור בסעיפים (ג) ו־(ו), אם המפגע או הסרתו עלולים לגרום לנזקים לרכוש או לגוף, רשאי ספק השירות החיוני רשת לנתק את אספקת החשמל ללא הודעה מוקדמת.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: צריכת חשמל}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: צרכנות}}

{{ח:סעיף|13||תיקון: 29.11.05, 4.4.11, 11.4.11, 6.2.12, 25.11.15, 12.9.16, 26.12.16, 19.2.18, 28.6.18, 24.6.19, 5.8.20, 25.11.20, 14.3.22, 28.6.23, 8.11.23; תשע״ח, תש״ף־5, תש״ף־27, תשפ״א־6, תשפ״א־17, תשפ״ג־17, תשפ״ד־24, תשפ״ד־33, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''קביעת כמות חשמל שנצרכה'''
{{ח:תת|(א)}} '''בסיס החישוב'''
{{ח:תת}} חשבון הצריכה יחושב על בסיס קריאת המונה בתקופת החשבון הרלוונטית ותפורט בו מכפלת סך הקוט״ש שנקרא במונה בתעריף לקוט״ש; הוראה זו לא תחול לגבי מת״מ.
{{ח:תת|(א1)}} '''גביית תעריף מערכתי'''
{{ח:תת}} המחלק יגבה מצרכן הצורך חשמל ממיתקן במקום הצרכנות אשר אינו מחויב בתעריף צריכת חשמל, תעריף מערכתי בהתאם לקבוע בלוח תעריפים 8.1–1.
{{ח:תת|(ב)}} '''תדירות קריאת המונה'''
{{ח:תת}} לצורך קביעת התשלום בעבור הצריכה יקרא ספק השירות החיוני רשת את המונה אחת לתקופת חשבון; הוראה זו לא תחול לגבי מת״מ.
{{ח:תת|(ג)}} '''הרשאת גישה'''
{{ח:תתת|(1)}} קריאת מונה המחייבת גישה פיזית למונה תיעשה בשעות סבירות ולאחר הצגת תעודה מזהה. ספק שירות חיוני רשת רשאי לנתק את אספקת החשמל למקום הצרכנות או לחצרים אם הצרכן לא איפשר גישה למונה למשך תקופה העולה על 12 חודשים, שאחריה הוגשו לו שני חשבונות עוקבים על בסיס הערכת צריכה מוגדלת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|באמת מידה 14(ה)}} ובכפוף להודעה מוקדמת של 14 ימי עבודה לפחות.
{{ח:תתת|(2)}} לעניין סעיף זה, יראו צרכן כאילו לא אפשר גישה למונה אם בעת קריאת מונה שספק שירות חיוני רשת ניסה לבצע התקיים אחד או יותר מאלה: מקום הצרכנות סגור; ארון המונים של הצרכן נעול; אין מענה באינטרקום; יש במקום הצרכנות כלב שמפריע לבצע את קריאת המונים; הצרכן מונע את הגישה למונים; השער למקום הצרכנות נעול; קיים סיכון בטיחותי לקורא המונים.
{{ח:תתת|(3)}} ספק שירות חיוני רשת יציין באזור האישי של הצרכן באתר האינטרנט שלו כי רואים אותו כאילו לא אפשר גישה למונה ויפרט מהו הטעם לכך שרואים אותו כמי שלא אפשר גישה כאמור, בהתאם לטעמים המפורטים בסעיף קטן (2).
{{ח:תתת|(4)}} אם ספק שירות חיוני רשת ציין באזור האישי של הצרכן באתר האינטרנט שלו שהצרכן לא אפשר גישה והצרכן הוכיח כי מה שצוין באזור האישי לעניין אי־גישה היה שגוי – ישלם ספק שירות חיוני רשת לצרכן תשלום בשל הפרה בתעריף כקבוע בשורה 18 ללוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ד)}} '''קביעת תשלום על בסיס הערכה'''
{{ח:תת}} על אף האמור לעיל, במקרים המפורטים להלן רשאי ספק שירות חיוני רשת לקבוע את התשלום בעבור צריכה על בסיס הערכת הצריכה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|באמת מידה 14 (הערכת צריכה)}}:
{{ח:תתת|(1)}} המונה הוסר או שלא רשם את מלוא צריכת החשמל כתוצאה מליקוי או מפגיעה בו;
{{ח:תתת|(2)}} החשמל נצרך שלא דרך המונה;
{{ח:תתת|(3)}} לא התאפשרה לספק השירות החיוני רשת גישה למונה לצורך קריאתו בימים ובשעות סבירות מסיבה שאינה בשליטתו, ובלבד שספק השירות החיוני רשת קרא את המונה או שהלקוח מסר לו קריאת מונה לפחות פעם אחת ב־12 החודשים שחלפו; לא התאפשרה לספק שירות חיוני רשת גישה למונה כאמור, ישאיר לצרכן הודעה על כך בכתב, במקום הצרכנות, והיא תכלול את פירוט המועד שבו לא התאפשרה הגישה והסיבה לכך; ספק שירות חיוני רשת ישלח לצרכן הרשום הודעה כאמור גם באמצעי דיגיטלי אחד או יותר, אם הצרכן המציא לו פרטי התקשרות עימו באמצעי כאמור והם מצויים בספרי ספק שירות חיוני; פסקה זו לא תחול לעניין צרכן שמותקן לו מונה חכם אלא אם כן הצרכן לא אפשר לספק השירות החיוני גישה למונה החכם לשם בדיקת תקינותו, אם נדרש לכך על ידי ספק השירות החיוני, או שישנה בעיה בקבלת נתוני המונה;
{{ח:תתת|(4)}} ספק השירות החיוני רשת לא ביצע קריאת מונה לתקופת החשבון המסוימת מטעמים של דילוג יזום, ובלבד שבתקופת החשבון הקודמת לא היה דילוג יזום ומספר הדילוגים היזומים לא יעלה על שניים במהלך השנה הקלנדרית; לא פעל ספק השירות החיוני רשת כאמור, ישלם לצרכן את עלות ההפרה כקבוע בלוח תעריפים 12.1–1, נוסף על העלות הנחסכת מן התשלום הקבוע כקבוע בסעיף (ט)(1); פסקה זו לא תחול לעניין צרכן שמותקן לו מונה חכם;
{{ח:תתת|(5)}} החשמל נצרך שלא דרך מונה במקום צרכנות של בעל מיתקן צריכה ייחודי;
{{ח:תתת|(6)}} אם יש תקלת תקשורת שאינה מאפשרת את העברת הנתונים מהמונה או תקלה במונה חכם, והחשבון מבוסס על רישום רציף, ובלבד שתתקבל קריאה עד 5 בחודש העוקב למועד התקלה בעבור מלוא החודש הקלנדרי שחלף.
{{ח:תת|(ה)}} '''פריסת תשלומים'''
{{ח:תת}} במקרים שבהם נדרש הצרכן לשלם הפרשים בשל הגשת חשבונות המבוססים על הערכת הצריכה, יופעל לבקשת הצרכן הסדר פריסה לתשלומים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26|באמת מידה 26(ו)}}.
{{ח:תת|(ו)}} '''קריאת המונה על־ידי הצרכן'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן רשאי לקרוא בעצמו את המונה, במועדים שקבע ספק השירות החיוני רשת, ולמסור את נתוני צריכתו באמצעות הטלפון או באמצעי אחר; לצורך קביעת כמות החשמל שנצרכה יראו את נתוני הצריכה שקרא ומסר הצרכן כקריאת מונה לכל דבר ועניין, ובלבד שהצרכן אפשר לספק השירות החיוני רשת גישה למונה אחת לשנים עשר חודשים לפחות; ספק השירות החיוני רשת ימסור מספר אסמכתא לצרכן לקבלת הקריאה באמצעי שיאפשר ספק שירות חיוני; צרכן בעל מונה בסיסי ששויך למספק רשאי להעביר את הנתונים מקריאת המונה לפי סעיף קטן זה, רק בקריאת מונה מאומתת כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 51|באמת מידה 51}}.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני יאפשר לצרכן שהותקן לו מונה שאין לו גישה אליו, לבקשתו, לקרוא, אחת לשנה, את המונה; הגישה לקריאת המונה תתאפשר בתיאום מראש.
{{ח:תתת|(3)}} לעניין מונים רציפים ומונה חכם, שמידע מהם מפורסם ועומד לרשות הצרכן באתר האינטרנט של ספק שירות חיוני ובאמצעים דיגיטאליים נוספים, פרסום קריאת המונה שם, כך שצרכן יוכל להתעדכן בה, תיחשב כמתן גישה לקריאת המונה.
{{ח:תת|(ז)}} '''אימות קריאת הצרכן'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני רשת רשאי לאמת את קריאת הצרכן באמצעות קריאה מאוחרת. במקרה כזה תיקבע כמות החשמל שנצרכה בהתאם לקריאת ספק השירות החיוני רשת.
{{ח:תת|(ח)}} '''קריאת מונה מיוחדת'''
{{ח:תת}} צרכן רשאי לדרוש מספק השירות החיוני רשת ביצוע קריאת מונה מיוחדת, שאינה ביוזמת ספק השירות החיוני רשת. בעבור שירות זה ישלם הצרכן את התעריף הקבוע בשורה 25 בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תת|(ט)}} '''זיכוי בגין דילוג יזום'''
{{ח:תתת|(1)}} לא בוצעה קריאת מונה על ידי ספק השירות החיוני רשת בתקופת חשבון מסוימת מטעמים של דילוג יזום, יזוכה הצרכן בתעריף המשולם בשל קריאת מונה כקבוע בלוח תעריפים 5.4.1–1 בהתאם לסוג המונה.
{{ח:תתת|(2)}} צרכן שהוא צרכן רשום לגבי מספר מונים המותקנים באותו מקום צרכנות יזוכה בתעריף המשולם בשל קריאת מונה כקבוע בלוח תעריפים 5.4.1–1 לגבי כל מונה אשר בשלו משולם התשלום הקבוע.
{{ח:תת|(י)}} '''מחלוקת בגין כמות שנקבעה על בסיס הערכה'''
{{ח:תת}} במקרים של מחלוקת על כמות החשמל שנקבעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|באמת מידה 14 (הערכת צריכה)}} רשאי הצרכן לפנות אל ראש אגף צרכנות ברשות לצורך הכרעה בעניין.
{{ח:תת|(יא)}} '''תשלום לצרכן בגין ביצוע דילוג יזום ביתר'''
{{ח:תת}} בכל מקרה של חריגה מהוראת סעיף (ד)(4), יחויב ספק השירות החיוני רשת בתשלום לצרכן בשיעור הקבוע בלוח תעריפים 12.1–1.

{{ח:סעיף|14||תיקון: 29.11.05, 11.4.11, 6.2.12, 9.6.14, 14.3.22; תשפ״ג־17}}
{{ח:ת}} '''הערכת צריכה'''
{{ח:תת|(א)}} '''כמות חשמל שנקבעה בדרך של הערכה'''
{{ח:תת}} קביעת כמות חשמל שנצרכה בדרך של הערכה תהיה על יסוד כמות החשמל שנצרכה במקום הצרכנות הרשום על שמו של הצרכן או בחצרים המסוימים בתקופה אחרת, אשר מתקיימים בה תנאים הדומים ככל האפשר לתנאים אשר שררו בתקופה שלגביה נעשית ההערכה, או על יסוד קריאת המונה בתיקון יחסי לפי אחוז הטעות או הליקוי של המונה.
{{ח:תת|(ב)}} '''אופן החישוב אם לא נעשתה קריאה ראשונה'''
{{ח:תת}} אם לא נעשתה במקום הצרכנות או בחצרים קריאת מונה ראשונה, והתקיימו התנאים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|באמת מידה 13(ד)}}, תיקבע כמות החשמל שנצרכה על יסוד כמות החשמל שנצרכה בתקופה דומה, במקומות צרכנות או בחצרים דומים.
{{ח:תת|(ג)}} '''צריכת חשמל שלא כדין'''
{{ח:תת}} במקרים של צריכת חשמל שלא כדין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|באמת מידה 16 (צריכת חשמל שלא כדין)}}, רשאי ספק השירות החיוני להעריך את הצריכה גם בהתבסס על אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} רישום צריכת עבר של הצרכן במערכת הממוחשבת;
{{ח:תתת|(2)}} תחשיב לפי שיעור התפלגות הצריכה החודשית בהתאם לנתונים סטטיסטיים של צרכנות ביתית הקיימים ברשות ספק השירות החיוני וייחוס צריכתו של הצרכן לצריכת הסביבה;
{{ח:תתת|(3)}} מכשירי החשמל שבמקום הצרכנות או בחצרים;
{{ח:תתת|(4)}} רישומי מונה מחליף או מבקר.
{{ח:תת|(ד)}} '''הערכת צריכה למתקן ייחודי'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל מקבץ מיתקנים ייחודים, יתקין ספק שירות חיוני מדגם מונים שאינו כולל יותר מ־25 מונים; לעניין זה, ”מקבץ מיתקנים ייחודיים“ – קבוצת מיתקני צריכה ייחודיים, בעלי מאפייני צריכת חשמל דומים כפי שיאושר על ידי ראש אגף הנדסה ברשות, ולמעט מיתקני צריכה ייחודיים עם מונים, שהותקנו לצורך חיוב הצריכה בפועל.
{{ח:תתת|(2)}} חישוב צריכה של מיתקן צריכה ייחודי ייעשה על פי הערכה המבוססת על ממוצע קריאת המונים שבמדגם. ספק השירות החיוני יעביר לצרכן, לפי דרישתו, את תוצאות קריאת המונים של פיהם נעשתה הערכת הצריכה. על אף האמור בסעיף זה, הותקן מונה צריכה לפי בקשת הצרכן, תיקבע כמות הצריכה לצורך חיוב הצרכן לפי קריאת המונה.
{{ח:תת|(ה)}} '''הערכת צריכה מוגדלת'''
{{ח:תתת|(1)}} אם הצרכן לא איפשר לספק השירות החיוני גישה אל המונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|באמת מידה 13(ג)}} למשך תקופה העולה על 12 חודשים, ובמהלך תקופה זו הוגשו לצרכן חשבונות על בסיס הערכת צריכה, רשאי ספק השירות החיוני לשלוח לצרכן חשבון על בסיס הערכת צריכה בערך של 150% מממוצע החשבונות שנשלחו לצרכן במהלך 12 החודשים שקדמו לו (להלן – הערכת צריכה מוגדלת), ובלבד שספק השירות החיוני נקט בצעדים הנדרשים לביצוע הקריאה בפועל ובכלל זה משלוח הודעה בכתב על הצורך בביצוע הקריאה ויידוע הצרכן על האפשרות שיישלח אליו חשבון הערכה בערך של 150% כאמור, תקופת חשבון אחת לפחות לפני שיישלח אליו חשבון כאמור; הוראות סעיף קטן זה יחולו אף אם במשך כל התקופה שבה הוגבלה הגישה למונה כאמור, מסר הצרכן לספק השירות החיוני קריאת מונה.
{{ח:תתת|(2)}} הערכת צריכה מוגדלת תחשב כטעות בחשבון שאין משולמת בשלה ריבית.

{{ח:סעיף|15||תיקון: 29.11.05, 26.10.08, 4.4.11, 6.2.12, 26.12.16, 19.2.18, 24.6.19, 5.8.20, 25.11.20, 2.12.20, 28.6.23; תשע״ח, תש״ף־27, תשפ״א־6, תשפ״א־17, תשפ״א־28, תשפ״ד־33}}
{{ח:ת}} '''בדיקת דיוק מונה ותקינותו'''
{{ח:תת|(א)}} '''תדירות בדיקות מדגמיות'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק יערוך אחת לשנה לפחות בדיקות מדגמיות לבדיקת דיוק המונים, ויעמיד לעיון הציבור את ממצאי בדיקתו.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת רשאי להנחות בעל רישיון הולכה לערוך בדיקות דיוק המונים לצרכן.
{{ח:תת|(ב)}} '''זכות הצרכן לבחור את דרך בדיקת המונה'''
{{ח:תת}} צרכן רשום רשאי לבקש שהמונה המותקן במקום הצרכנות ייבדק באחת מן הדרכים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} על ידי ספק השירות החיוני רשת; ביקש הצרכן כי הספק יבדוק את המונה, תהיה הבדיקה ללא תשלום אם נעשתה פעם אחת במהלך שלוש שנים קלנדאריות. ביקש הצרכן כי הספק יבדוק את המונה פעם נוספת במהלך שלוש השנים הקלנדריות, ישלם בעבור הבדיקה הנוספת את התעריף הקבוע בשורות 7–8 ללוח תעריף 5.4–2, אלא אם כן נמצאה קריאתו לבדיקה מוצדקת.
{{ח:תתת|(2)}} על ידי בודק שהוסמך על ידי הרשות להסמכת מעבדות (באמת מידה זו – בודק אחר); ביקש הצרכן כאמור, יחולו הוראות סעיף (ז).
{{ח:תת|(ג)}} '''משך הזמן עד לביצוע הבדיקה לבקשת הצרכן'''
{{ח:תת}} בדיקת מונה על ידי ספק השירות החיוני רשת, או הסרתו לצורך בדיקה על ידי בודק אחר, תיעשה לא יאוחר מ־30 ימי עבודה מיום קבלת בקשת הצרכן; לא פעל ספק השירות החיוני רשת כאמור, ישלם לצרכן תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ג1)}} '''משך הזמן לתיקון תקלה במונה'''
{{ח:תתת|(1)}} נמצא כי המונה לא תקין, יסיר ספק שירות חיוני רשת את המונה ויתקין במקומו מונה תקין במועד ההסרה.
{{ח:תתת|(2)}} מצא ספק שירות חיוני רשת ליקוי בתקשורת מהמונה החכם מסיבות שתלויות בו במהלך 30 ימים מיום התקנת המונה, יתקן בתוך 30 ימי עבודה את הליקוי כך שתתאפשר, לכל הפחות, העברת נתוני המונה החכם באמצעי התקשורת במונה; לא פעל ספק השירות החיוני בתוך פרק הזמן הקבוע בסעיף זה, ישלם לצרכן תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בשורה 5 ללוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ד)}} '''אופן בדיקת סוגי המונים ומבחני תקינות'''
{{ח:תתת|(1)}} מונה ישיר ייבדק בשתי נקודות של תחום המדידה:
{{ח:תתת}} בעומס נמוך המתייחס לזרם של כ־10% של הזרם הבסיסי ובעומס גבוה המתייחס לזרם של כ־50% של הזרם הבסיסי בעומס מאוזן.
{{ח:תתת}} עומס בדיקה חד־מופעי למונה תלת־מופעי יהיה בזרם של כ־20% וכ־100% של הזרם הבסיסי.
{{ח:תתת|(2)}} מונה למערכת מניה ייבדק בשתי נקודות של תחום המדידה:
{{ח:תתת}} בעומס נמוך המתייחס לזרם של כ־10% של הזרם הנומינלי ובעומס גבוה המתייחס לזרם של כ־50% של הזרם הנומינלי.
{{ח:תתת|(3)}} מונה מכני חדש לחיבור ישיר (ללא שנאי המרת זרם) ייחשב כלא תקין אם תוצאות מדידת אנרגיה אקטיבית הצביעו על סטייה העולה על הקבוע בתקן IEC 62053-11 CLASS 2.
{{ח:תתת|(4)}} מונה מכני המחובר ישירות (ללא שנאי המרת זרם) ומותקן במקום צרכנות ייחשב כלא תקין אם תוצאות מדידת אנרגיה אקטיבית הצביעו על סטייה העולה על 3%.
{{ח:תתת|(5)}} מונה מכני חדש לחיבור דרך שנאי זרם ייחשב כלא תקין אם תוצאות מדידת האנרגיה האקטיבית הצביעו על סטייה העולה על הקבוע בתקן IEC 62053-11 CLASS 2 במתח נמוך.
{{ח:תתת|(6)}} מונה מכני המחובר דרך שנאי זרם והמותקן במקום צרכנות ייחשב כלא תקין אם תוצאת מדידת האנרגיה האקטיבית הצביעה על סטייה העולה על 3% במתח הנמוך.
{{ח:תתת|(7)}} מונה מכני חדש לחיבור דרך שנאי מתח וזרם ייחשב כלא תקין אם תוצאות מדידת האנרגיה האקטיבית הצביעו על סטייה העולה על הקבוע בתקן IEC 62053-11 CLASS 1 במתח גבוה ובמתח עליון.
{{ח:תתת|(8)}} מונה מכני המחובר דרך שנאי מתח וזרם והמותקן במקום צרכנות ייחשב כלא תקין אם תוצאת מדידת האנרגיה האקטיבית הצביעה על סטייה העולה על 1.5% במתח גבוה ובמתח עליון.
{{ח:תתת|(9)}} מונה אלקטרוני חדש ייחשב כלא תקין אם תוצאות מדידת אנרגיה אקטיבית הצביעו על סטייה העולה על הקבוע בתקן IEC 62053-21 CLASS 2 במתח נמוך, ועל הקבוע בתקן IEC 62053-22 CLASS 0.5s במתח גבוה ובמתח עליון.
{{ח:תתת|(10)}} מונה אלקטרוני המותקן במקום צרכנות ייחשב כלא תקין אם תוצאות מדידת אנרגיה אקטיבית הצביעו על סטייה העולה על 3% במתח נמוך, ואם תוצאות מדידת אנרגיה אקטיבית הצביעו על סטייה העולה על 1% במתח גבוה ובמתח עליון.
{{ח:תתת|(11)}} מונה אלקטרוני חדש ייחשב כלא תקין אם תוצאות מדידת אנרגיה ריאקטיבית הצביעו על סטייה העולה על הקבוע בתקן IEC 62053-23 CLASS 3 במתח נמוך, ועל סטייה העולה על הקבוע בתקן IEC 62053-23 CLASS 2 במתח גבוה ובמתח עליון.
{{ח:תתת|(12)}} מונה אלקטרוני המותקן במקום צרכנות ייחשב כלא תקין אם תוצאות מדידת אנרגיה ריאקטיבית הצביעו על סטייה העולה על 4% במתח נמוך, ועל סטייה העולה על 3% במתח גבוה ובמתח עליון.
{{ח:תתת|(13)}} נמצא כי המונה המקורי אינו תקין, יוחלף המונה במונה אחר על ידי ספק השירות החיוני רשת, בין אם נבדק על ידו או בין אם נבדק על ידי בודק מוסמך אחר. ספק השירות החיוני רשת ישמור על המונה המקורי לתקופה שלא תפחת מששה חודשים ממועד החלפת המונה.
{{ח:תתת|(14)}} נמצא כי המונה אינו תקין, ומדידת האנרגיה כתוצאה מכך עולה על 5% סטייה, יתקן ספק השירות החיוני רשת את חשבונות הצריכה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 14|לאמת מידה 14 (הערכת צריכה)}} {{ח:פנימי|סעיף 26|ואמת מידה 26 (תיקון חשבון)}}.
{{ח:תת|(ה)}} '''זכות ספק השירות החיוני רשת לבצע בדיקה במקום צרכנות'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני רשת רשאי לבצע בדיקת מונה במקום צרכנות לאחר תיאום מראש עם הצרכן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|באמת מידה 9 (ביקור מתואם במקום צרכנות)}}.
{{ח:תת|(ו)}} '''בדיקת מונה במעבדות ספק שירות חיוני רשת'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשת רשאי להסיר את המונה ולבדקו במעבדותיו ובמקרה כזה יהיה אחראי להרכיב מונה חלופי במקום הצרכנות.
{{ח:תתת|(2)}} נמצא בבדיקה כי המונה תקין, יישא הצרכן בעלות הבדיקה, לרבות עלות הסרת המונה והתקנת המונה החדש, כקבוע בשורות 4 עד 6 ללוח תעריפים 5.4–2 בהתאם לסוג המונה.
{{ח:תתת|(3)}} נמצא בבדיקה כי המונה אינו תקין, לא יחויב הצרכן בתשלום, למעט אם החשמל נצרך שלא כדין, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|אמת מידה 16 (צריכת חשמל שלא כדין)}}.
{{ח:תתת|(4)}} דו״ח בדיקת המונה יישלח לצרכן בתוך שבעה ימים מיום הבדיקה.
{{ח:תת|(ז)}} '''בדיקת המונה על ידי בודק מוסמך אחר'''
{{ח:תת}} נבדק המונה על ידי בודק מוסמך אחר, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני רשת יהיה אחראי, לפי דרישת הבודק האחר, להסיר את המונה ולמוסרו לו. ספק השירות החיוני רשת יתקין במקום הצרכנות מונה תקין; בסיום הבדיקה יעביר הבודק האחר את המונה לידי ספק שירות חיוני רשת.
{{ח:תתת|(2)}} עלות הבדיקה על ידי בודק אחר תחול על הצרכן, אולם אם יתגלה בבדיקה כי המונה אינו תקין יזכה ספק השירות החיוני רשת את הצרכן בסכום שלא יעלה על תעריף הבדיקה של ספק השירות החיוני רשת שאישרה הרשות, ולא יחויב בעלות המונה אשר יותקן במקום הצרכנות. בכל מקרה יישא הצרכן בעלות הסרת המונה והתקנתו, כקבוע בשורה 6 בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תתת|(3)}} הצרכן רשאי לדרוש מספק השירות החיוני רשת להתקין את המונה שפורק ונבדק על ידי הבודק האחר. הצרכן ישלם בעבור ההתקנה, כקבוע בשורה 6 בלוח תעריפים 5.4–2. ספק השירות החיוני רשת רשאי לבדוק את המונה עם התקנתו.
{{ח:תת|(ח)}} '''מתן הודעה מוקדמת לצרכן טרם הסרת המונה'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשת יודיע לצרכן בכתב על בדיקת מונה שביקש הצרכן בתוך 15 ימים ממועד קבלת בקשת הצרכן, ובה יציין את טווח הזמן המשוער לביצועה וכי ייתכן שהמונה יוסר.
{{ח:תתת|(2)}} במועד ההסרה יאפשר ספק השירות החיוני רשת לצרכן לתעד את קריאת המונה האחרונה ואת קריאת המונה הראשונה של המונה המחליף.
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(ט)}} '''תיעוד קריאת מונה בעת הסרת מונה החשמל ממקום הצרכנות'''
{{ח:תתת|(1)}} החליף ספק שירות חיוני רשת מונה חשמל במקום צרכנות, מכל סיבה שהיא, למעט כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף (ח) או בסעיף (א)(2) לאמת מידה 16}}, יודיע בכתב לצרכן על ביצוע ההחלפה ועל תיעוד הקריאה האחרונה במונה שהוסר במועד הסרתו והקריאה הראשונה במונה המחליף במועד התקנתו; ספק שירות חיוני רשת יודיע לצרכן בכתב על ביצוע ההחלפה בתוך 15 ימי עבודה ממועד החלפת המונה.
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני רשת יתעד את פרטי המונה שהוסר ממקום הצרכנות, לרבות קריאת המונה, גם באמצעות צילום, אשר יתויק בספרי ספק השירות החיוני רשת לפרק זמן שלא יפחת משנה ממועד ההסרה.
{{ח:תתת|(3)}} מצא ספק השירות החיוני רשת כי במונה שהוסר בוצעה צריכה שלא כדין או נפל בו ליקוי, ישמור ספק השירות החיוני רשת את המונה לתקופה שלא תפחת משישה חודשים ממועד הסרתו.
{{ח:תתת|(4)}} אין באי־ביצוע האמור בסעיפים קטנים (1) עד (3) כדי לפטור את הצרכן מתשלום חוב הצריכה.

{{ח:סעיף|16||תיקון: 29.11.05, 4.4.11, 25.11.15, 19.2.18, 24.6.19, 25.11.20, 28.6.23; תשע״ח, תש״ף־27, תשפ״א־6, תשפ״ד־33}}
{{ח:ת}} '''צריכת חשמל שלא כדין'''
{{ח:תת|(א)}} '''הסנקציות המותרות לספק'''
{{ח:תת}} נצרך חשמל שסופק על ידי ספק שירות חיוני שלא כדין, יתקין ספק השירות החיוני מונה חדש במקום הצרכנות על חשבון הצרכן וכן רשאי הוא, בלי לגרוע מכל תרופה אחרת על פי דין, לעשות אחת או יותר מן הפעולות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} לנתק את אספקת החשמל או לבצע הקטנת זרם לחצרים או למקום הצרכנות; אם לא ניתנה לספק השירות החיוני גישה לחצרים או למקום הצרכנות לצורך ניתוק אספקת החשמל וכל הקשור בכך, לאחר מתן הודעה כדין, ספק השירות החיוני רשאי לבצע את הניתוק בנקודה הנמצאת מחוץ להם, או ברשת החשמל שלו.
{{ח:תתת|(2)}} להסיר את המונה ולהעתיקו למקום שיקבע ספק השירות החיוני, על חשבון הצרכן.
{{ח:תתת|(3)}} לגבות מן הצרכן את התשלומים כמפורט בסעיפים (ד) ו־(ה), {{ח:פנימי|סעיף 11|באמת מידה 11(א)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 35א|ובאמת מידה 35א (תשלומים בעבור חיבור למתח נמוך)}}.
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תתת|(5)}} לפרק את החיבור כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 29א|באמת מידה 29א(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''המועד לפעולות וחובות הנלוות להן'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני רשאי לפעול כאמור בסעיפים (א)(2) ו־(4) באופן מיידי, ולהזמין את הצרכן למשרדי ספק השירות החיוני לבירור נסיבות הצריכה שלא כדין.
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני יודיע לצרכן בכתב, שבעה ימים לפני פעולה כאמור בסעיפים (א)(1) ו־(3).
{{ח:תתת|(3)}} ספק השירות החיוני יאפשר לצרכן, על פי בקשתו, בדיקת המונה בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|באמת מידה 15(ז)}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''משך זמן הצריכה שלא כדין'''
{{ח:תת}} תקופת צריכת החשמל שלא כדין היא מהיום שבו החלה עד היום שבו נודע לספק השירות החיוני עליה.
{{ח:תת|(ד)}} '''אופן חישוב הכמות שנצרכה שלא כדין'''
{{ח:תת}} כמות החשמל שנצרכה בחצרים או במקום צרכנות בתקופת הצריכה שלא כדין תיקבע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|באמת מידה 14 (הערכת צריכה)}}. ספק השירות החיוני יחשב את סכום ההפרש בין התשלום בעבור הכמות שנקבעה לבין התשלומים בפועל בתקופת הצריכה שלא כדין לפי תעריף החשמל הגבוה ביותר המזוהה במהלך תקופת הצריכה שלא כדין, או על פי התעריף הידוע במועד עריכת החשבון המתוקן, לפי הגבוה מביניהם. ספק השירות החיוני רשאי לאפשר לצרכן לפרוס את התשלום, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26|באמת מידה 26(ו)(2)}}.
{{ח:תת|(ה)}} '''תשלום נוסף בגין צריכה שלא כדין'''
{{ח:תת}} נוסף על הקבוע בסעיף (א)(3) ישלם הצרכן לספק השירות החיוני עלות חיוב בגין צריכה שלא כדין, כקבוע בשורה 7 בלוח תעריפים 5.4–2; במקרה חוזר של צריכה שלא כדין, ישלם הצרכן כקבוע בשורות 27 ו־28 בלוח תעריפים 5.4–2, בהתאם למספר המונים שנעשה בהם שימוש לא חוקי.

{{ח:סעיף|17||תיקון: 1.6.03, 25.11.15, 26.12.16, 19.2.18, 24.6.19, 23.9.19, 5.8.20, 2.12.20, 8.11.23; תשע״ח, תש״ף־27, תש״ף־31, תשפ״א־17, תשפ״א־28, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''סיום התקשרות עם צרכן בעלים רשום'''
{{ח:תת|(א)}} '''צרכן בעלים רשום המבקש לסיים התקשרות'''
{{ח:תת}} צרכן בעלים רשום המבקש להתנתק מרשת החשמל יודיע על כך למחלק, וישלם את עלות הניתוק בהתאם לקבוע בשורה 8 או 10, ללוח תעריפים 5.4–2, לפי העניין; הודיע צרכן בעלים רשום למחלק כאמור, המחלק יודיע על כך למנהל המערכת, במועד ההודעה של הצרכן ומנהל המערכת יעדכן את המספק שהצרכן רשום בפנקסיו, בדבר הודעת הצרכן.
{{ח:תת|(ב)}} '''פרק הזמן לסיום התקשרות'''
{{ח:תת}} מחלק ירשום בפנקסיו את ההודעה על סיום ההתקשרות לא יאוחר מ־3 ימי עבודה ממועד קבלתה ויבצע את הניתוק בתוך 15 ימי עבודה מיום קבלת ההודעה במשרדיו, ובלבד שהצרכן השלים את הנדרש ממנו בהתאם לקבוע בסעיפים (א) ו־(ג); לא פעל ספק השירות החיוני כאמור, ישלם לצרכן תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ג)}} '''מעמד צרכן בעלים רשום לאחר הודעת סיום התקשרות'''
{{ח:תת}} צרכן בעלים רשום ייחשב לצרכן רשום במקום הצרכנות שלגביו ביקש ניתוק, עד יום הניתוק.
{{ח:תת|(ד)}} '''אחריות לתשלומים בעד שירותי חשמל וצריכה'''
{{ח:תת}} כל עוד ייחשב צרכן הבעלים הרשום לצרכן רשום על פי האמור בסעיף (ג), רשאי ספק השירות החיוני לגבות ממנו תשלומים בעד שירותי חשמל שנותן ספק השירות החיוני, לרבות בעד צריכת חשמל במקום הצרכנות.
{{ח:תת|(ה)}} '''צרכן בעלים רשום שנותק ומבקש להתחבר מחדש'''
{{ח:תת}} צרכן בעלים רשום שנותק מרשת החשמל בהתאם לאמת מידה זו רשאי לבקש לאחר מכן להתחבר מחדש לרשת החשמל; ביקש כאמור, ישלם לספק השירות החיוני דמי חיבור מחדש בהתאם למקום הניתוק כקבוע בשורה 9 ללוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|17א||תיקון: 8.11.23; תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''סיום עסקה מתמשכת'''
{{ח:תת|(א)}} '''צרכן רשום המבקש לסיים עסקה מתמשכת'''
{{ח:תת}} צרכן רשום המבקש לסיים עסקה מתמשכת יודיע על כך למספק ברירת מחדל, וישלם את עלות סיום העסקה כקבוע בשורה 11 ללוח תעריפים 5.4–2, לפי העניין; באמת מידה זו, ”עסקה מתמשכת“ – עסקה לרכישת חשמל באופן מתמשך, בין שהעסקה מוגבלת בזמן ובין שלאו.
{{ח:תת|(ב)}} '''פרק הזמן לסיום העסקה'''
{{ח:תת}} מספק ברירת מחדל יתעד את סיום העסקה בתוך 3 ימי עבודה מיום קבלת ההודעה במשרדיו והוא ייכנס לתוקף, ובלבד שהצרכן השלים את הנדרש ממנו לפי סעיף (א) ואפשר למספק ברירת מחדל לבצע את כל הדרוש לביטול העסקה, לרבות המצאת –
{{ח:תתת|(1)}} צילום קריאת מונה מדויקת במועד הגשת הבקשה לביטול העסקה;
{{ח:תתת|(2)}} פרטי הצרכן בעלים הרשום במקום הצרכנות, מספרי זהות, פרטי כתובת מגורים והמצאת חוזה המאמת פרטי הבקשה;
{{ח:תת}} לא פעל ספק השירות החיוני כאמור, ישלם לצרכן תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בשורה 29 ללוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ג)}} '''ביטול מעמד צרכן רשום'''
{{ח:תת}} הצרכן לא ייחשב לצרכן רשום במקום הצרכנות שלגביו התקבלה ההודעה לסיום העסקה החל ממועד הכניסה לתוקף של סיום העסקה לפי סעיף (ב).
{{ח:תת|(ד)}} '''אחריות לתשלומים בעד שירותי חשמל וצריכה'''
{{ח:תתת|(1)}} לא פעל הצרכן הרשום על פי האמור בסעיף (א) או (ב), יגבה מספק ברירת מחדל מהצרכן הרשום תשלומים בעד שירותי חשמל שנותן מספק ברירת מחדל, למקום הצרכנות, לרבות בעד צריכת חשמל שנרשמה במונה ממועד הקריאה האחרון ועד ביצוע סיום העסקה בפועל.
{{ח:תתת|(2)}} פעל צרכן רשום לפי סעיפים (א) ו־(ב) ונמצא כי נותר חוב צריכת חשמל במקום הצרכנות לעניין התקופה שבה היה הצרכן הרשום, יגבה מספק ברירת מחדל את החוב מהצרכן הרשום, אף על פי שהעסקה הסתיימה; הסתיימה עסקה מתמשכת במקום הצרכנות ולא בוצע סיום התקשרות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|אמת מידה 17}} והחלפת צרכנים לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|אמת מידה 19}}, ירשום מספק ברירת מחדל את צרכן הבעלים הרשום במקום הצרכנות.
{{ח:תת|(ה)}} '''צרכן המבקש לחדש עסקה'''
{{ח:תת}} הסתיימה העסקה בהתאם לאמת מידה זו, רשאי צרכן לחדש את העסקה עם ספק השירות החיוני, בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 18|באמות מידה 18}} {{ח:פנימי|סעיף 18א|או 18א}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ו)}} '''אישור על שימוש או אי־שימוש בחשמל'''
{{ח:תת}} מספק ברירת מחדל ימציא לצרכן, לפי דרישת הצרכן, אישור על שימוש או אי־שימוש בחשמל או אישור על היעדר חובות במקום הצרכנות או בחטיבת קרקע; בעד המצאת האישור ישלם הצרכן את התעריף הקבוע בשורה 24 בלוח תעריפים 5.4–2.

{{ח:סעיף|18||תיקון: 29.11.05, 4.4.11, 9.6.14, 25.11.15, 27.9.17, 24.6.19, 5.8.20, 17.11.21, 8.11.23; תש״ף־27, תשפ״א־17, תשפ״ג־3, תשפ״ה־7, תשפ״ה־8}}
{{ח:ת}} '''רישום צרכן רשום חדש'''
{{ח:תת|(א)}} '''בקשה לקבלת אספקת חשמל לחטיבת קרקע'''
{{ח:תתת|(1)}} המבקש לקבל אספקת חשמל לחטיבת קרקע, יירשם כצרכן בציון שמו המלא, מספר תעודת הזהות שלו, מספר טלפון מעודכן של נייח ונייד, אם יש למבקש{{ח:הערה|,}} וכתובת למשלוח הודעות, וישלם לספק השירות החיוני הוצאות סידור ורישום כקבוע בשורות 11 או 12, לפי העניין, ללוח תעריפים 5.4–2; היה המבקש בעל דרכון זר ובעת מועד הגשת הבקשה היה בעל אשרה ורישיון לישיבה בישראל מעל לשנה, יצוינו גם פרטים אלו בפנייה. כן יצוין מועד תוקף האשרה. ספק שירות חיוני רשאי לדרוש עיון באשרה.
{{ח:תתת|(2)}} היה המבקש תאגיד, יצוין גם מספר התאגיד שלו ויצורף אישור מאת רואה חשבון או עורך דין בדבר המוסמכים לחתום בשם התאגיד.
{{ח:תתת|(3)}} במועד הבקשה ועם רישום צרכן חדש יציין ספק השירות החיוני בפני המבקש את מספרו של חוזה האספקה החדש כאסמכתא לביצוע הפעולה.
{{ח:תתת|(4)}} מבלי לגרוע באמור לעיל יאפשר ספק שירות חיוני רישום צרכן חדש גם באמצעים דיגיטליים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|באמת מידה 5 (הודעות)}}, למעט באמצעות מסרון.
{{ח:תת|(ב)}} '''אישור רישום'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני ימציא לצרכן בתוך 15 ימים ממועד רישומו במשרדיו אישור בכתב על הרישום, כולל פירוט זכויותיו וחובותיו של הצרכן כצרכן רשום, וימסור לצרכן מידע בדבר אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סוג המונה המותקן במקום;
{{ח:תתת|(2)}} הזכאות לבדיקת המונה במקום הצרכנות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|באמת מידה 15(ב)(1)}};
{{ח:תתת|(3)}} סוג התעריף שבו מחויב הצרכן, בהתאם למניה המותקנת אצלו.
{{ח:תת|(ג)}} '''הנושא באחריות התשלום לעניין חשמל שסופק'''
{{ח:תת}} נצרך חשמל שסופק בידי ספק שירות חיוני בידי צרכן שאינו רשום, יהיה הספק רשאי לחייב את הצרכן הרשום בתשלום בעד החשמל, זולת אם הצרכן הרשום הוכיח כי אדם אחר צרך את החשמל; הוכיח הצרכן הרשום כי אדם אחר צרך את החשמל, רשאי ספק שירות חיוני לחייב את הצרכן שאינו רשום בעד החשמל שנצרך.
{{ח:תת|(ד)}} '''בחירת והתקנת מונה'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן זכאי לבחור בין מונה תשלום מראש חכם (מת״מ), למונה חכם, וכן זכאי לבחור בין תעריף ביתי לתעריף עומס וזמן; לעניין זה יביא ספק השירות החיוני לידיעת הצרכן את סכום התשלום הקבוע הנגזר מכל בחירה כקבוע בלוח תעריפים 5.4–1.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני רשאי להתקין מת״מ בלא הסכמת צרכן לחצרים שבהם הצרכן המבקש לקבל אספקת חשמל, במועד הגשת הבקשה הינו בעל אשרה ורישיון לישיבה בישראל לתקופה קצרה משנה, למעט אם הצרכן יציג אסמכתה שיש בה להעיד על רכישת זכויות בעלות במקרקעין.
{{ח:תתת|(3)}} המונה יותקן בתוך 3 ימי עבודה ממועד קבלת בקשת הצרכן, ובלבד שהתאפשרה גישה למחלק, שבוצעו הבדיקות ושאושר המיתקן בהתאם להליך הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35ח|באמות מידה 35ח}} {{ח:פנימי|סעיף 35יז|או 35יז}}, לפי העניין.
{{ח:תתת|(4)}} עם קבלת הבקשה להתקנת מונה יציג המחלק לצרכן באופן מקוון אישור על קבלת הבקשה ואת סטטוס הטיפול בבקשתו וכן יעדכן אותו באופן מקוון בדבר המועד שבו יותקן המונה.

{{ח:סעיף|18א||תיקון: 17.11.21; תשפ״ב־20}}
{{ח:ת}} '''שיוך צרכן למספק ברירת מחדל'''
{{ח:תת|(א)}} '''בקשה לשיוך צרכן רשום למספק ברירת מחדל'''
{{ח:תתת|(1)}} מספק ברירת מחדל יפרסם באתר האינטרנט שלו טופס לדוגמה של בקשה לשיוך צרכן רשום למספק ברירת מחדל; מספק ברירת מחדל רשאי לאפשר הגשת בקשה לשיוך צרכנים גם באמצעים דיגיטליים או באמצעות כל אחד מהאמצעים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף (א)(1) ו־(2) לאמת מידה 5 (הודעות)}}, למעט באמצעות מסרון; מספק ברירת מחדל רשאי לדרוש מהמבקש המצאת חוזה או שטר המאמת את פרטי הבקשה.
{{ח:תתת|(2)}} מספק ברירת מחדל ירשום זכות לקבלת אספקת חשמל במקום צרכנות בעקבות בקשה שקיבל מצרכן רשום או ממנהל המערכת; כתנאי לרישום הבקשה ישלם הצרכן הרשום למספק ברירת המחדל את הסכום הקבוע בשורה 11 או בשורה 12 ללוח תעריפים 5.4–2, לפי העניין.
{{ח:תתת|(3)}} מספק ברירת המחדל יבצע שיוך צרכן רשום ב־1 בחודש הקלנדרי העוקב לחודש שבו הוגשה הבקשה לשיוך, ובלבד שהבקשה הוגשה באופן תקין עד יום ה־20 בחודש; הוגשה הבקשה לאחר יום ה־20 בחודש, יבצע מספק ברירת המחדל את השיוך ב־1 בחודש הקלנדרי שלאחר החודש העוקב לחודש שבו הוגשה הבקשה.
{{ח:תתת|(4)}} מספק ברירת מחדל ימציא לצרכן רשום ולמנהל המערכת אישור על קבלת הבקשה לשיוך, כולל פירוט חובותיו וזכויותיו של הצרכן הרשום אצל מספק ברירת המחדל, בתוך 15 ימי עבודה מיום הגשת הבקשה ולא יאוחר ממועד ביצוע השיוך; חל עיכוב בהמצאת אישור על בקשה לשיוך בשל נסיבות התלויות במספק ברירת המחדל, ישלם מספק ברירת המחדל לצרכן רשום תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בשורה 30 בלוח תעריפים 12.1–1, בעבור כל יום שבו טרם הומצא אישור קבלת הבקשה לשיוך המבוקש, עד סיום ההפרה.
{{ח:תתת|(5)}} עם קבלת האישור ממספק ברירת המחדל לפי סעיף קטן (4), יעדכן מנהל המערכת את המספק הפרטי של הצרכן הרשום בדבר בקשת השיוך שהגיש הצרכן הרשום.
{{ח:תת|(ב)}} '''ציון פרטים בבקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} בבקשה לפי סעיף (א)(1) יצוינו כל הפרטים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שמו המלא של הצרכן;
{{ח:תתתת|(ב)}} מספר טלפון מעודכן נייח ונייד לקבלת הודעות ומסרונים;
{{ח:תתתת|(ג)}} מספר הזהות שלו או מספר ח״פ;
{{ח:תתתת|(ד)}} כתובת דואר אלקטרונית למשלוח הודעות וחשבונות חשמל;
{{ח:תתתת|(ה)}} פרטי אמצעי התשלום בהוראת קבע;
{{ח:תתתת|(ו)}} שם המספק הקיים ומספר החוזה מול המספק הקיים.
{{ח:תתת|(2)}} היה הצרכן בעל דרכון זר ובעל אשרה ורישיון לישיבה בישראל, יצוינו בבקשה גם מספר הדרכון הזר והיותו בעל אשרה ורישיון לישיבה בישראל, וכן יצוין תוקף האשרה; מספק ברירת מחדל רשאי לדרוש עיון באשרה.
{{ח:תתת|(3)}} היה הצרכן תאגיד, יצוין בבקשה גם מספר התאגיד שלו ויצורף אישור מאת רואה חשבון או עורך דין בדבר זהות המוסמכים לחתום בשם התאגיד.
{{ח:תת|(ג)}} '''אחריות לתשלום עד מועד ביצוע השיוך'''
{{ח:תת}} כל עוד לא בוצע השיוך, לא יהיה רשאי מספק ברירת המחדל לגבות תשלום מהצרכן הרשום בעבור שירותים שסופקו למקום צרכנות על ידי מספק חשמל פרטי.
{{ח:תת|(ד)}} '''איחוד חובות צרכן רשום'''
{{ח:תתת|(1)}} נותר צרכן רשום חייב בחובות כלפי מספק ברירת מחדל לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} בשל מקום צרכנות שבו צרך חשמל, יהיה רשאי מספק ברירת המחדל לכלול את חובו בחשבון צריכה אחר של אותו צרכן רשום, במועד אחר או למקום צרכנות אחר, ויחולו על חשבון זה הוראות אמות מידה אלה.
{{ח:תתת|(2)}} חובות של צרכן רשום כלפי מספק החשמל הפרטי לא יעברו למספק ברירת המחדל לאחר ביצוע השיוך, והצרכן הרשום יהיה חייב להסדיר את חובו מול מספק החשמל הפרטי, גם לאחר השיוך למספק ברירת מחדל.

{{ח:סעיף|19||תיקון: 29.11.05, 4.4.11, 9.6.14, 25.11.15, 12.9.16, 27.9.17, 24.6.19, 5.8.20, 25.11.20, 17.11.21, 8.11.23; תש״ף־27, תשפ״א־6, תשפ״א־17, תשפ״ג־3, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''החלפת צרכנים רשומים'''
{{ח:תת|(א)}} '''העברת זכות לקבלת שירות חשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יעביר זכות לקבלת שירות חשמל במקום צרכנות ויבצע גמר חשבון בעקבות בקשה של הצרכן הרשום (להלן – הצרכן המעביר) ובלבד שיירשם לגבי מקום הצרכנות אדם אחר המבקש להירשם כצרכן (להלן – הצרכן החדש). לחילופין, ספק שירות חיוני יעביר את הזכות לקבלת שירותי חשמל במקום צרכנות ויבצע גמר חשבון לצרכן המעביר בעקבות בקשה של צרכן חדש. ספק השירות החיוני ירשום את הצרכן החדש וימציא לו אישור בכתב על הרישום, כולל פירוט חובותיו וזכויותיו כצרכן רשום, בתוך 15 ימים מיום הבקשה. חל עיכוב בביצוע כאמור, ישלם ספק השירות החיוני לצרכן החדש את עלות ההפרה הקבועה בלוח תעריפים 12.1–1, וזאת בכל חשבון צריכה שמוגש לו עד לסיום ההפרה.
{{ח:תתת|(2)}} לצורך ביצוע הבקשה יעמוד לרשות הצרכן, באתר האינטרנט של ספק השירות החיוני, טופס בקשה בכתב, וספק השירות החיוני רשאי לדרוש מהמבקש המצאת חוזה או שטר המאמת את פרטי הבקשה, ויציין בפני המבקש את מספר האסמכתה לביצוע.
{{ח:תתת|(3)}} לא בוצע לצרכן מעביר גמר חשבון בשל העדר רישום של צרכן חדש, יודיע לו ספק השירות החיוני על זכאותו לבקש את הפסקת שירותי הצריכה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|אמת מידה 17 (הפסקת שירותי צריכה ביוזמת הצרכן)}}.
{{ח:תתת|(4)}} מבלי לגרוע מהאמור לעיל, ספק שירות חיוני יאפשר החלפת צרכנים גם באמצעים דיגיטליים ובמענה לצרכן כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 5|באמת מידה 5 (הודעות)}}, למעט באמצעות מסרון.
{{ח:תת|(ב)}} '''ציון פרטים'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל בקשה כאמור בסעיף (א) יצוין שמו המלא של הצרכן החדש, מספר תעודת הזהות שלו, מספר טלפון נייח או נייד מעודכן וכתובת דואר אלקטרוני למשלוח הודעות, ואם אין לצרכן דואר אלקטרוני – כתובת דואר למשלוח הודעות, והכול לפי הפרטים שמסר הצרכן המעביר או הצרכן החדש לספק שירות חיוני לצורך כך. היה הצרכן החדש בעל מספר דרכון זר ובעל אשרה ורישיון לישיבה בישראל, יצוינו גם פרטים אלו בפנייה. כן יצוין מועד תוקף האשרה. ספק שירות חיוני רשאי לדרוש עיון באשרה.
{{ח:תתת|(2)}} היה הצרכן החדש תאגיד, יצוין בבקשה גם מספר התאגיד שלו ויצורף אישור מאת רואה חשבון או עורך דין בדבר המוסמכים לחתום בשם התאגיד.
{{ח:תת|(ג)}} '''אחריות לתשלום עד למועד הגשת הבקשה'''
{{ח:תת}} כל עוד לא הוגשה בקשה כאמור בסעיף (א) יהיה הצרכן הרשום אחראי לתשלום בעבור שירותי חשמל הניתנים למקום הצרכנות על ידי ספק השירות החיוני.
{{ח:תת|(ד)}} '''איחוד חובות'''
{{ח:תתת|(1)}} נותר צרכן רשום חייב בחובות כלפי ספק השירות החיוני על פי אמות מידה אלה בשל מקום צרכנות או חטיבת קרקע שבהם צרך חשמל, יהיה ספק השירות החיוני רשאי לכלול את החוב בחשבון צריכה אחר של אותו צרכן רשום, ויחולו על חשבון זה הוראות אמות מידה אלה כאילו נוצר החוב במקום הצרכנות שאליו מתייחס חשבון הצריכה האחר.
{{ח:תתת|(2)}} הוכיח הצרכן הרשום כי צרכן שאינו רשום חייב חובות כלפי ספק שירות חיוני על פי אמות מידה אלה בשל מקום צרכנות או חטיבת קרקע שבהם צרך חשמל, יהיה ספק השירות החיוני רשאי לכלול את החוב בחשבון צריכה אחר שנרשם על שם הצרכן שאינו רשום, ויחולו על חשבון זה הוראות אמות מידה אלה כאילו נוצר החוב במקום הצרכנות שאליו מתייחס חשבון הצריכה האחר.
{{ח:תת|(ה)}} '''עלות ביצוע ההחלפה'''
{{ח:תת}} צרכן חדש ישלם לספק השירות החיוני עלות ביצוע החלפת צרכנים (הוצאות סידור ורישום) כקבוע בשורות 11 או 12, לפי העניין, ללוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תת|(ו)}} '''חיוב מונה תעו״ז או מונה תשלום מראש בהתאם לתעריף אחיד'''
{{ח:תת}} מותקן במקום צרכנות מונה תעו״ז או מת״מ, וחדלו להתקיים התנאים להחלת התשלומים לפיהם במקום הצרכנות, ייוותרו המונים מותקנים במקום אך הצרכן הרשום יהא רשאי לפנות לספק השירות החיוני בבקשה לקבל חשבונות שוטפים על פי קריאה ובהתאם לתעריפים אחידים.
{{ח:תת|(ז)}} '''רישום או העברת זכות לקבלת שירות חשמל – חיוב מת״מ'''
{{ח:תת}} המחלק רשאי להתקין במקום צרכנות מת״מ לצרכן חדש שאינו בעל אשרה ורישיון לישיבה בישראל או שהוא בעל אשרה ורישיון לישיבה בישראל לתקופה קצרה משנה אשר המציא למחלק את הפרטים הנדרשים לפי סעיף (ב)(1), למעט במקרה שיציג הצרכן, במועד הגשת הבקשה, אסמכתה שיש בה להעיד על רכישת זכויות בעלות במקרקעין. אם יש מחסור במוני תשלום מראש רשאי המחלק להתקין את המת״מ במועד מאוחר למועד הרישום וכל עוד במקום רשום הצרכן בעל אשרה ורישיון כאמור.

{{ח:סעיף|20||תיקון: 29.11.05, 6.2.12, 24.6.19, 25.11.20; תש״ף־27, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''מונה תשלום מראש (מת״מ)'''
{{ח:תת|(א)}} '''זכאות להתקנת מונה תשלום מראש'''
{{ח:תת}} צרכן מתח נמוך זכאי כי יותקן במקום הצרכנות הרשום על שמו מונה תשלום מראש, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} המחלק ישלח לכל צרכן רשום חדש דף מידע בדבר מת״מ, לא יאוחר משבעה ימים ממועד הרישום במשרדיו.
{{ח:תתת|(2)}} צרכן יגיש למחלק בכתב את בקשתו להתקין מת״מ במקום הצרכנות.
{{ח:תתת|(3)}} המת״מ שיותקן יאפשר קריאה של נתוני הצריכה.
{{ח:תתת|(4)}} המחלק יבצע את הנדרש למעבר למונה תשלום מראש בתוך שלושה חודשים מיום שנרשמה בקשת הצרכן במשרדי המחלק ובכפוף למלאי המונים הקיים. לא נמצא מונה מתאים במלאי, רשאי המחלק להאריך את תקופת הטיפול לפרק זמן שלא יעלה על 15 חודשים.
{{ח:תתת|(5)}} צרכן שבמקום הצרכנות הרשום על שמו הותקן מת״מ ימשיך להיות מחויב בחשבון החשמל בתשלום הקבוע שבו חויב בטרם ההתקנה.
{{ח:תתת|(6)}} מעבר למונה תשלום מראש יהיה לתקופה של שנה לפחות ולא יהיה כרוך בתשלום. החל מתום השנה הראשונה רשאי הצרכן לבקש התקנתו של מונה מתח נמוך המאפשר קריאה ועריכת חשבון, ובלבד שהצרכן יישא בעלויות הסרת והתקנת המונה כקבוע בשורה 6 בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תתת|(7)}} המחלק יבצע את בקשת הצרכן להתקנת מונה מתח נמוך כאמור בתוך שלושה חודשים מיום שנרשמה בקשת הצרכן במשרדיו.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: חשבונות ותשלומים}}

{{ח:סעיף|21||תיקון: 29.11.05, 4.4.11, 6.2.12, 8.7.13, 25.11.15, 12.9.16, 27.9.18, 8.11.23; תשפ״ד־4, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''חובת תשלום'''
{{ח:תת|(א)}} '''תעריפים'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן ישלם לספק שירות חיוני את התשלומים בעבור שירותים הניתנים לו על ידי ספק השירות החיוני בהתאם לתעריפים שקבעה הרשות התקפים במועד מתן השירות.
{{ח:תתת|(2)}} שונה סוג התעריף המוחל על הצרכן, יודיע על כך הספק לצרכן לא יאוחר מ־15 ימים לפני מועד החלתו של סוג התעריף החדש, בהודעה בכתב שבה יפורטו מועד ההחלה והסיבה לשינוי.
{{ח:תתת|(3)}} לא הודיע ספק השירות החיוני בדבר החלתו של סוג התעריף החדש במועד, יחול השינוי בחודש העוקב למתן ההודעה ובלבד שניתנה התראה לצרכן 15 ימים לפחות לפני מועד החלתו של סוג התעריף בפועל.
{{ח:תתת|(4)}} בשל עיכוב בהחלת תעריף מכירה מרוכזת ישלם ספק השירות החיוני את הסכום הנקוב בלוח תעריפים 12.1–1. תשלום בשל ההפרה ישולם לצרכן בכל חשבון צריכה שנשלח לצרכן אחרי מועד החלת תעריף מכירה מרוכזת עד סיום ההפרה.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום קבוע'''
{{ח:תת}} צרכן יחויב בתשלום קבוע אף אם לא צרך חשמל בפועל.
{{ח:תת|(ג)}} '''מס ערך מוסף'''
{{ח:תת}} על כל תשלום שעל הצרכן לשלם על פי אמות מידה אלו, יתווסף מס ערך מוסף בשיעור הקבוע לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''ריבית פיגורים והוצאות טיפול'''
{{ח:תת}} בשל פיגור בתשלום חשבון צריכה ובתשלום חשבון שירותי רשת יחייב ספק השירות החיוני את הצרכן בריבית פיגורים וכן בהוצאות טיפול בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24 (מועדי התשלום)}}.
{{ח:תת|(ה)}} '''אופן גביית חשבון שירותי רשת'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני לא יכלול בחשבון צריכה חוב בשל חשבון שירותי רשת; ספק השירות החיוני יגבה מהצרכן, במועד הזמנת השירות רשת המבוקש, את עלות הפקת החשבון בהתאם לקבוע בלוח 5.4 תחת טור ”עריכת חשבון ומשלוח“ ואת עלות השירות, באמצעים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 25|באמת מידה 25 (אופן התשלום)}}, לפי העניין, ובהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35א|סעיף (ז) לאמת מידה 35א}}.
{{ח:תת|(ו)}} '''קיזוז או ניכוי'''
{{ח:תת}} צרכן אינו רשאי לקזז או לנכות סכום כלשהו מהחשבון אלא בהסכמת ספק השירות החיוני בכתב ומראש.
{{ח:תת|(ז)}} '''כלי גבייה במקרי התחייבויות שלא נפרעו או כובדו'''
{{ח:תת}} לא פרע צרכן חשבון במועד, או שלא כובדו שיק או התחייבות אחרת שנתן צרכן לפירעון חשבון, רשאי ספק השירות החיוני לנתק את אספקת החשמל לצרכן, להקטין זרם או להתקין מת״מ, והכול בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 24|באמת מידה 24 (מועדי התשלום)}}.
{{ח:תת|(ח)}} '''הכללת חוב צריכה בחשבון צריכה אחר'''
{{ח:תת}} לא פרע צרכן הרשום במספר מקומות צרכנות חשבון באחד ממקומות הצרכנות במועד, או שלא כובדו שיק או התחייבות אחרת שנתן הצרכן לפירעון חשבון, יהא ספק השירות החיוני רשאי לכלול את חובו בחשבון צריכה אחר של אותו צרכן, ויחולו על חשבון זה הוראות אמות מידה אלו כאילו נוצר החוב במקום הצרכנות שאליו מתייחס חשבון הצריכה האחר.
{{ח:תת|(ט)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(י)}} '''הליכי גבייה מצרכנים שאספקת החשמל חיונית להם'''
{{ח:תתת|(1)}} לשם גביית חובות צריכה מצרכן שאספקת חשמל חיונית לו, רשאי ספק שירות חיוני לפעול באמצעות התקנת נתיך מוקטן או בהליכי גבייה אזרחיים בלבד, ואינו רשאי להשתמש בכלי גבייה; בסעיף זה, ”כלי גבייה“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 1|באמת מידה 1}}, למעט התקנת נתיך מוקטן.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), ספק שירות חיוני רשאי לנתק את אספקת החשמל לצרכן שאספקת החשמל חיונית לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 7ג|סעיף (ג)(1)(ב)(4) לאמת מידה 7ג}}, אם ועדת החריגים, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 24|באמת מידה 24}}, החליטה כי ספק שירות חיוני יתקין מת״מ הכרחי והצרכן סירב לאפשר את התקנתו, במסגרת החלטתה תעדכן ועדת החריגים על אפשרות ניתוק החשמל במקרה של סירוב; אם התקיים האמור, ספק השירות החיוני יהיה רשאי לנתק את אספקת החשמל, בכפוף למתן התראה בכתב לצרכן 5 ימי עבודה לפחות לפני ביצוע הניתוק.

{{ח:סעיף|22||תיקון: 29.11.05, 26.10.08, 25.11.15, 12.9.16, 22.3.18, 24.6.19, 5.8.20, 26.5.21, 17.11.21, 14.3.22, 28.6.23, 8.11.23; תשע״ח, תש״ף־27, תשפ״א־17, תשפ״ב־2, תשפ״ג־3, תשפ״ג־4, תשפ״ג־17, תשפ״ד־33, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''משלוח חשבון'''
{{ח:תת|(א)}} '''תדירות שליחת החשבון'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני ישלח לצרכן הרשום חשבון צריכה בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ספק השירות החיוני ישלח חשבון צריכה לצרכן הרשום המשויך בספרי ספק שירות חיוני לחשבון דו־חודשי אחת לחודשיים לערך, בעבור החודשים השוטפים הקודמים למועד שליחת החשבון, ולצרכן הרשום המשויך בספרי ספק שירות חיוני לחשבון חד־חודשי אחת לחודש לערך, בעבור החודש השוטף הקודם למועד שליחת החשבון; ספק השירות החיוני רשאי לשלוח לצרכן הרשום חשבון צריכה בעבור תקופת חשבון קצרה יותר;
{{ח:תתתת|(ב)}} ספק שירות חיוני ישלח את חשבון הצריכה בתוך 5 ימי עבודה ממועד קריאת מונה הצריכה, ואם לא נקרא המונה – מתום התקופה שבעבורה ניתן להגיש את החשבון; האמור בסעיף זה יחול רק על ספק שירות חיוני שהוא בעל רישיון חלוקה.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני ישלח לצרכן הרשום חשבון שירותי רשת במועדים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 24|באמת מידה 24 (מועדי התשלום)}}; לעניין זה, ”צרכן רשום“ – צרכן בעלים רשום או צרכן רשום המיופה כוח מאת צרכן הבעלים הרשום להזמנת שירותי רשת.
{{ח:תת|(א1)}} '''תדירות ותקופה להפקת חשבון לבקשת צרכן שמותקן לו מונה חכם'''
{{ח:תתת|(1)}} על אף האמור בסעיף (א), צרכן שמותקן לו מונה חכם רשאי לבקש מספק שירות חיוני, שהחשבון יופק לו בתדירות גבוהה יותר מפעם בחודש, ואם עשה כן, יחייב אותו ספק השירות החיוני בעלות הקבועה בשורה 25 ללוח תעריפים 5.4–2 בעד כל חשבון שהופק בהתאם לבקשה כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (1), צרכן שמותקן לו מונה חכם רשאי לבקש מספק שירות חיוני כי תקופת החשבון תהיה לפי חודש קלנדרי.
{{ח:תת|(ב)}} '''הכתובת למשלוח חשבונות וחזקת קבלתם'''
{{ח:תתת|(1)}} חשבונות יישלחו אל כתובת הדואר האלקטרוני שמסר הצרכן הרשום לצורך קבלת חשבונות; על אף האמור, צרכן רשאי לפנות למספק ברירת המחדל בבקשה להמשיך לקבל את חשבונות החשמל בדואר, ואם עשה כן, חשבונות החשמל יישלחו לצרכן הרשום לכתובת הדואר שמסר בבקשתו.
{{ח:תתת|(2)}} צרכן רשום יהיה רשאי לשנות את כתובת הדואר האלקטרוני בכל עת על ידי מתן הודעה למספק ברירת מחדל.
{{ח:תתת|(3)}} מספק ברירת מחדל ישלח לצרכן שקיבל חשבונות בדואר הודעה על אודות המעבר לשליחת חשבונות בדואר אלקטרוני; ההודעה תישלח באמצעים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 5|באמת מידה 5}}, חודשיים לפחות לפני ביצוע המעבר.
{{ח:תתת|(4)}} מספק ברירת מחדל יאפשר לצרכנים שכתובת הדואר האלקטרוני אינה רשומה במשרדי המספק למסור אותה בחוזר.
{{ח:תתת|(5)}} יראו את החשבון כנמסר לצרכן רשום בכל אמצעי דיגיטלי לפי הפרטים שמסר הצרכן הרשום למספק ברירת מחדל לצורך כך.
{{ח:תתת|(6)}} חשבון שנשלח לצרכן רשום, באמצעות דואר אלקטרוני, יזוכה בעלות הקבועה בשורה 26 ללוח התעריפים 5.4–2.
{{ח:תת|(ג)}} '''חשבונות מקדמה על בסיס הערכה – חשבון חשמל חד־חודשי'''
{{ח:תת}} לבקשת צרכן רשום המקבל חשבון דו־חודשי ישלח אליו ספק השירות החיוני חשבונות מקדמה חד־חודשיים על בסיס הערכה בהתאם לחשבון הצריכה הקודם, וזאת כל עוד הצרכן לא הודיע לו על רצונו לשוב לקבל חשבונות דו־חודשיים; מידע בדבר שירות זה יונגש לצרכנים הרשומים על גבי חשבון הצריכה; סעיף זה לא יחול על צרכנים שמותקן להם מונה חכם.
{{ח:תת|(ד)}} '''משלוח לכתובת מיוחדת'''
{{ח:תת}} צרכן רשום רשאי לבקש משלוח חשבון, באופן חד־פעמי, לכתובת מיוחדת שימסור לספק השירות החיוני. בעבור שירות זה ישלם הצרכן הרשום לספק השירות החיוני כקבוע בשורות 19 עד 20, לפי העניין, בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תת|(ה)}} '''דוח מרוכז'''
{{ח:תתת|(1)}} לבקשת צרכן רשום שרשומים על שמו מספר מונים והוא משלם את חשבונות הצריכה באמצעות הוראת קבע בבנק, ימסור לו ספק השירות החיוני דוח לגבי כל המונים שהמועד האחרון לתשלום בגין צריכת החשמל שנרשמה בהם, חל באותו יום. הדו״ח המרוכז יינתן לצרכן רשום כאמור ללא תוספת תשלום.
{{ח:תתת|(2)}} לפני קבלת השירות ימסור הצרכן הרשום לספק השירות החיוני רשימה כתובה של כל המונים הרשומים על שמו ויודיע בכתב את המען שאליו יישלח הדוח.
{{ח:תת|(ו)}} '''גישה למידע דיגיטלי'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני יאפשר לצרכן הרשום כאמור בסעיף (ה)(1), או לנציגיו המורשים באמצעות ייפוי כוח, למשוך מידע המפרט נתונים מלאים ובהם כל הפרטים המופיעים בכל חשבונותיו של הצרכן הרשום וכן את כל נתוני המניה (ייצור וצריכה) כפי שנרשמו ונצברו במונה של הצרכן הרשום ב־24 החודשים שקדמו למועד הגשת הבקשה או שנרשמו ונצברו במונה ממועד רישומו של המונה על שם הצרכן הרשום, לפי המאוחר, והכול באופן מרוכז, במדיה דיגיטלית או לצפות במידע כאמור. המידע יהיה במבנה קובץ טקסט לפי מפרט סטנדרטי שעליו יודיע ספק השירות החיוני לצרכן הרשום המאפשר לצרכן הרשום לקרוא את הנתונים.

{{ח:סעיף|23||תיקון: 29.11.05, 18.7.07, 9.6.14, 17.11.14, 25.11.15, 12.9.16, 25.12.17, 25.8.20, 28.6.23; תשע״ח, תשפ״א־17, תשפ״ד־33, תשפ״ד־34}}
{{ח:ת}} '''תכולת חשבון'''
{{ח:תת|(א)}} '''אופן עריכת חשבונות וניסוחם'''
{{ח:תתת|(1)}} חשבונות ייערכו וינוסחו באופן שיאפשר לאדם מן היישוב לקרוא ולהבין את מהות החיובים ואופן חישובם.
{{ח:תתת|(2)}} בחשבונות יפורטו, בין היתר, התשלומים והחובות שהצרכן חייב בהם בעבור שירותים שקיבל מבעלי רישיונות, ובכלל זה שירותי הולכה, שירותי חלוקה ויתר השירותים הכרוכים בפעולות מנהל המערכת.
{{ח:תת|(ב)}} '''סוגי החשבונות ותכולתם:'''
{{ח:תתת|(1)}} '''חשבון צריכה'''
{{ח:תתת}} בחשבון צריכה יפורטו כל אלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} סוג השירות;
{{ח:תתתת|(ב)}} התעריף הנוהג עבור השירות;
{{ח:תתתת|(ג)}} כמות החשמל שצרכן המחויב בתעריף ביתי צרך; לעניין צרכן בעל מונה חכם תוצג נוסף על כך גם השוואת עלות הצריכה, בקירוב, אילו היה מחויב בתעריף עומס זמן (תעו״ז) ולא בתעריף ביתי וכן תוצג התפלגות הצריכה בהתאם למש״ב;
{{ח:תתתת|(ד)}} תקופת החשבון ומידע בדבר שירות חשבון חד־חודשי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 22|באמת מידה 22(ג)}};
{{ח:תתתת|(ה)}} דרך קביעת הצריכה;
{{ח:תתתת|(ו)}} אפשרות פריסה לתשלומים, אם קיימת;
{{ח:תתתת|(ז)}} התשלום הקבוע – יפורטו בחשבון כלל השירותים הניתנים במסגרתו ותעריפיהם; מדי תקופת חשבון יודיע ספק השירות החיוני על פרסום שוטף של המרכיבים ותעריפיהם באתר האינטרנט שלו;
{{ח:תתתת|(ח)}} מועד הוצאת החשבון;
{{ח:תתתת|(ט)}} המועד האחרון לתשלום;
{{ח:תתתת|(י)}} מועד הקריאה של המונה – הקודם ומועד קריאה אחרון; מועדים כאמור לא יצוינו אם מותקן מונה רציף;
{{ח:תתתת|(יא)}} בתיקון חשבון עקב טעות בחשבון כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 26|באמת מידה 26 (תיקון חשבון)}} – פירוט מובחן של התיקון, לרבות כמות הצריכה שבה מחויב הצרכן והתעריפים בעבורה;
{{ח:תתתת|(יב)}} בתשלום לצרכן בגין הפרת אמות המידה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|באמת מידה 7(א)(3)}}, באמצעות תשלום בפועל ישירות לצרכן או באמצעות התחשבנות כוללת בחשבון הצריכה – פירוט מובחן של התשלום וסיבתו;
{{ח:תתתת|(יג)}} אם הצרכן הרשום זכאי לתשלום מופחת מכוח הוראות {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 31א|אמת מידה {{ח:הערה|[צ״ל: סעיף]}} 31א לחוק}} – ציון זכאות זו, תוך פירוט אופן עריכת החשבון בהתאם לשיעור התשלום המופחת הקבוע {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק}} ובהתאם למפורט {{ח:פנימי|סעיף 30|באמות מידה 30(ז) ו־(ח)}};
{{ח:תתתת|(יד)}} חלקה בתעריף של עלות רכישת החשמל מיצרני אנרגיה ירוקה; פרט זה ייכלל בחשבון או יצורף אליו אחת לשנה, בעקבות פרסום העדכון השנתי על ידי הרשות ולא יאוחר מחודש יוני;
{{ח:תתתת|(טו)}} חלקה בתעריף של עלות התשלום המופחת לזכאים; פרט זה ייכלל בחשבון או יצורף אליו אחת לשנה, בעקבות פרסום העדכון השנתי על ידי הרשות ולא יאוחר מחודש יוני;
{{ח:תתתת|(טז)}} בחשבונות צריכה על בסיס תעריף עומס וזמן יפורטו גם כל אלה, נוסף על האמור לעיל:
{{ח:תתתתת|(1)}} תאריכי קריאה תקופתיים בין קריאה לקריאה, כולל מספר ימים בתקופה;
{{ח:תתתתת|(2)}} לכל מש״ב – קריאת מונה קודמת ונוכחית, צריכה בתקופה, מחיר מחייב וסך הכול;
{{ח:תתתתת|(3)}} סך כול הצריכה, סך כול התשלום;
{{ח:תתתתת|(4)}} במקרה של שינוי תעריפים או משב"ים כאמור בסעיפים קטנים (1) ו־(2), כל שינוי בנפרד לגבי תאריך השינוי;
{{ח:תתתתת|(5)}} מקדם יעילות הצריכה (מקדם ההספק).
{{ח:תתת|(2)}} '''חשבון שירותי רשת'''
{{ח:תתת}} בחשבון שירותי רשת יפורטו כל אלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} סוג השירות;
{{ח:תתתת|(ב)}} התעריף הנוהג בעבור השירות;
{{ח:תתתת|(ג)}} מועד מתן השירות;
{{ח:תתתת|(ד)}} אפשרות פריסה לתשלומים, אם קיימת;
{{ח:תתתת|(ה)}} מועד הוצאת החשבון;
{{ח:תתתת|(ו)}} מועד פקיעת תוקפו של החשבון, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|באמת מידה 24(ג)}};
{{ח:תתתת|(ז)}} למזמינים חיבור בשנת 1996 ואחריה ולמזמינים הגדלת חיבור בשנת 1999 ואחריה – גודל החיבור;
{{ח:תתתת|(ח)}} למזמינים חיבור זמני – סטטוס החיבור (קבוע, זמני);
{{ח:תתתת|(ט)}} בתשלום לצרכן בשל הפרת אמות מידה, באמצעות תשלום בפועל ישירות לצרכן או באמצעות התחשבנות במסגרת חשבון שירותי רשת רלוונטי של מזמין השירות שכלפיו הופרו אמות המידה – פירוט מובחן של התשלום וסיבתו;
{{ח:תתתת|(י)}} הפניה ללוחות התעריפים הרלוונטיים לחישוב עלות העבודה המוזמנת;
{{ח:תתתת|(יא)}} לצרכן בעל מיתקן פוטו־וולטאי או טורבינת רוח – גודל המיתקן או הטורבינה;
{{ח:תתתת|(יב)}} לצרכן בעל מיתקן פוטו־וולטאי או טורבינת רוח – תשלום כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 175|באמת מידה 175 (שילוב מיתקן ייצור ברשת על ידי המחלק)}} {{ח:פנימי|סעיף 176|ובאמת מידה 176 (הסדרי תשלומים לצרכנים)}}; ההתחשבנות כוללת, בין היתר, צריכה עצמית ממיתקן הייצור.
{{ח:תת|(ג)}} '''שירותי רשת לצרכן'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני יעמיד את שירותי הרשת לרשות כלל צרכני החשמל, בין אם הם מקבלים שירות אספקה מספק השירות החיוני ובין אם הם מקבלים שירות אספקה ממספק.
{{ח:תת|(ד)}} '''צרופות'''
{{ח:תתת|(1)}} בחודשים מרץ עד חודש אפריל, בכל שנה, ישלח ספק השירות החיוני הודעה לצרכן ובה פירוט חיובים שנתי הכולל סיכום של הסכומים שבהם חויב הצרכן בשנה הקלנדרית הקודמת למועד הפקת ההודעה, לרבות חיובים אשר לא שולמו בידי הצרכן עד מועד משלוח ההודעה. לחיובים שלא שולמו כאמור תוקצה בהודעה שורה נפרדת מובלטת, וכן מידע על כלל מקומות הצרכנות הרשומים על שמו המחויבים בתעריף ביתי, לרבות כתובת מקום הצרכנות, תעריף הקוט״ש שבו חויב מקום הצרכנות, סך צריכה שנתית בקוט״ש, סך התשלום השנתי לגבי כל אחד ממקומות הצרכנות בנפרד, סך דקות אי־אספקה בהתבסס על המידע הקיים בספרי ספק השירות החיוני בקו המתח הגבוה המזין את מקום הצרכנות ובהתאם למדדי אמינות אספקה ממוצעים המוערכים לפי שלוש השנים הקודמות למועד הפקת המידע; לצרכן החב בתעריף אחיד ביתי, לצרכן החב בתעריף אחיד שאינו ביתי ולבעל מונה חכם, יוצג במסגרת הודעה שנמסרה לפי סעיף זה גם סיכום השוואתי בסוף השנה של עלות צריכתם, בקירוב, אילו היו מחויבים בתעריף עומס זמן (תעו״ז) ולא בתעריף אחיד.
{{ח:תתת|(2)}} בצרופה לחשבון יובא לידיעת הצרכן המידע כאמור בסעיף (ב)(1)(ז).
{{ח:תתת|(3)}} הודעות נוספות בהתאם להנחיות הרשות בנושאים צרכניים, מזמן לזמן.

{{ח:סעיף|23א||תיקון: 28.6.23; תשפ״ד־33, תשפ״ד־34}}
{{ח:ת}} '''קבלת מידע ושירותים באופן דיגיטלי'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נתוני קריאה“ – נתונים שמתקבלים מהמונה ואינם מאומתים על ידי יחידת המונים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נתוני צריכה“ – נתונים שמתקבלים מהמונה ומאומתים על ידי יחידת המונים.
{{ח:תת|(א)}} '''נתונים ושירותים דיגיטליים שמספק מספק ברירת מחדל'''
{{ח:תתת|(1)}} מספק ברירת מחדל יספק לצרכניו באופן דיגיטלי, את כל הנתונים והשירותים המפורטים להלן, לפחות:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטי חוזה החשמל הכוללים: מספר חוזה, כתובת, פרטי בעל החוזה, סוג החוזה והתעריף שבו מחויב הצרכן;
{{ח:תתתת|(ב)}} פרטי המונה שמותקן במקום הצרכנות הכוללים סוג מונה ומספר מונה;
{{ח:תתתת|(ג)}} חשבונות החשמל ששולמו ושטרם שולמו;
{{ח:תתתת|(ד)}} הודעה על הפקת חשבון החשמל;
{{ח:תתתת|(ה)}} נתוני צריכה ברמה חצי שעתית שנתיים אחורה או מיום התקנת המונה, לפי המאוחר משניהם;
{{ח:תתתת|(ו)}} מגמות צריכה של הצרכן ונתוני שיא ביקוש וחוסר ביקוש, על פי שבוע, חודש ושנה;
{{ח:תתתת|(ז)}} לבעלי מונה חכם – נתוני קריאה בזמן אמת בכל עת כניסת הצרכן לשירות בצורה דיגיטלית;
{{ח:תתתת|(ח)}} נתוני צריכה בחלוקה לשעות שפל ושעות שיא לפי מקבצי המש״בים הרלוונטיים;
{{ח:תתתת|(ט)}} לצרכנים בעלי מונה תשלום מראש חכם – צפייה בכמות הכסף והקוט״ש שנותרה במונה, הצגת צפי לסיום היתרה על פי השימוש הנוכחי והפעלת ”האשראי הידידותי“ עם סיום היתרה הקיימת.
{{ח:תתת|(2)}} מספק ברירת מחדל יאפשר לצרכניו ביישומון, את כל השירותים המפורטים להלן, לפחות:
{{ח:תתתת|(א)}} דיווח קריאת המונה נכון למועד הבקשה ואפשרות להפקת החשבון;
{{ח:תתתת|(ב)}} עדכון אמצעי תשלום קבוע ואפשרות לתשלום חד־פעמית;
{{ח:תתתת|(ג)}} לצרכנים בעלי מונה תשלום מראש חכם יתאפשר לבצע תשלום לטובת יתרה לשימוש.
{{ח:תת|(ב)}} '''נתונים ושירותים דיגיטליים שמספק ספק שירות חיוני רשת'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשת יספק לצרכניו באופן דיגיטלי, את הנתונים והשירותים המפורטים להלן, לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} דיווח על תקלה או הפסקת חשמל במתח גבוה ובמתח נמוך;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 20.10.2024 עד יום 1.1.2028):}} דיווח על תקלה או הפסקת חשמל במתח גבוה;
{{ח:תתת|(2)}} התראה על הפסקות חשמל מתוכננות בהתאם לאזור שהגדיר הצרכן, כולל הודעה מקדימה על הפסקות חשמל יזומות;
{{ח:תתת|(3)}} נתוני אמינות אספקת החשמל.

{{ח:סעיף|24||תיקון: 29.11.05, 25.11.15, 12.9.16, 26.12.16, 10.7.17, 27.9.17, 16.4.18, 4.8.19, 24.6.19, 5.8.20, 11.8.21, 18.11.23; תשע״ח, תשע״ט־15, תש״ף־27, תשפ״א־17, תשפ״ב־3, תשפ״ד־4, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''מועדי התשלום והליכי הגבייה'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ועדת חריגים“ – ועדת חריגים שמינה המנהל הכללי של ספק השירות החיוני לפי סעיף (ב3);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חגים“ – ימי מנוחה כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, לרבות יום שישי, יום בחירות ויום העצמאות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כלי גבייה“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 1|באמת מידה 1}}, למעט התקנת נתיך מוקטן.
{{ח:תת|(א)}} '''מועד אחרון לתשלום'''
{{ח:תת}} צרכן ישלם כל חשבון שיישלח אליו, לא יאוחר מהמועד המפורט בחשבון כמועד האחרון לתשלום.
{{ח:תת|(ב)}} '''חשבון צריכה'''
{{ח:תת}} על חשבון צריכה יחולו כללים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המועד האחרון לתשלום החשבון יהיה 20 ימים לפחות ממועד הפקת החשבון. פירעון עד למועד האחרון לתשלום הוא ללא ריבית.
{{ח:תתת|(2)}} בסמוך למועד הפקת החשבון, ישלח ספק השירות החיוני הודעה על הפקת חשבון צריכה באמצעי דיגיטלי שהצרכן המציא לספק השירות החיוני לשם כך, ככל שהמציא.
{{ח:תתת|(3)}} לגבי חוב צריכה בתעריף ביתי יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בתוך 7 ימים מן המועד האחרון לתשלום החשבון ישלח ספק שירות חיוני לצרכן מסרון על החוב, אם מספר הטלפון הנייד של הצרכן רשום אצל ספק השירות החיוני; ההודעה תאפשר לצרכן לקבל מענה במוקד השירות;
{{ח:תתתת|(ב)}} חלפו 10 ימים לפחות לאחר המועד האחרון לתשלום החשבון והצרכן לא פרע את החשבון, ישלח ספק השירות החיוני לצרכן התראה ראשונה לפירעון החוב, שעל גביה המילה ”התראה“ בשפות עברית, ערבית, רוסית ואמהרית; ספק השירות החיוני ישלח את ההתראה בדואר או בדואר אלקטרוני, לפי בחירת הצרכן הרשומה אצל ספק השירות החיוני; ספק שירות חיוני יחייב את הצרכן בעלות הוצאות פעילות זו כקבוע בשורה 13 ללוח תעריפים 5.4–2; אם נשלחה ההתראה בדואר אלקטרוני, יזוכה הצרכן בהתאם לקבוע בשורה 26 ללוח התעריפים 5.4–2; בהתראה לפי פסקת משנה זו יכלול ספק השירות החיוני, לכל הפחות, את כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} פירוט הדרכים שבהן ניתן לשלם את החוב;
{{ח:תתתתת|(2)}} פירוט הפעולות שספק שירות חיוני רשאי לנקוט לשם גביית החוב;
{{ח:תתתתת|(3)}} יידוע לעניין אפשרותו של הצרכן לפנות לספק השירות החיוני במטרה לבדוק אם הוא זכאי להיכלל בקבוצת הצרכנים שאספקת החשמל חיונית להם לפי {{ח:פנימי|סעיף 7ג|אמת מידה 7ג}};
{{ח:תתתתת|(4)}} אזהרה שלפיה אם לא ישלם הצרכן את חובותיו, יופעלו נגדו כלי גבייה וכן יידוע לעניין אפשרותו של הצרכן להביא את טענותיו לפני ועדת החריגים ופירוט דרכי ההתקשרות עימה; כמו כן יצוין כי הגשת בקשה לוועדת החריגים ללא צירוף אסמכתאות תידחה, ככלל, על הסף;
{{ח:תתתת|(ג)}} חלפו 34 ימים לפחות מהמועד האחרון לתשלום החשבון, ישלח ספק השירות החיוני לצרכן חשבון צריכה חדש הכולל הודעה בעניין חוב צריכה קודם; ספק השירות החיוני ישלח לצרכן הודעה על הפקת החשבון והחוב באמצעי דיגיטלי שהצרכן המציא לספק שירות חיוני פרטי התקשרות עימו באמצעותו לשם כך, ואם לא המציא לו אמצעי כאמור – בדואר;
{{ח:תתתת|(ד)}} חלפו 52 ימים לפחות מהמועד האחרון לתשלום החשבון הראשון שנשלח לעניין החוב, ישלח ספק שירות חיוני לצרכן הודעה נוספת בעניין החוב לטלפון, אם מספר הטלפון הנייד רשום אצל ספק השירות החיוני; ההודעה תאפשר לצרכן לקבל מענה מיידי במוקד השירות;
{{ח:תתתת|(ה)}} חלפו 58 ימים מהמועד האחרון לתשלום החשבון הראשון לעניין החוב, והצרכן לא פרע את החוב, ישלח ספק השירות החיוני לצרכן התראה שנייה לעניין החוב, בדואר רשום עם אישור מסירה או במסירה אישית, אל המען של הצרכן הרשום אצל ספק השירות החיוני; בהתראה שנייה כאמור יכלול ספק השירות החיוני את כל שנדרש לכלול בהתראה הראשונה ששלח לפי פסקת משנה (ב); נוסף על האמור, יפעל ספק השירות החיוני לשלוח את ההתראה גם בדואר אלקטרוני לכתובתו של הצרכן, בשליחת הודעת טקסט לטלפון הנייד של הצרכן, אם רשומים אצלו, וכן בשליחת הודעה באמצעות אמצעי דיגיטלי אחר, אם הצרכן המציא לו את פרטי ההתקשרות עימו באמצעותו; התראה כאמור שנשלחה לפי הוראות פסקת משנה זו והנמען נמנע או סירב לקבלה, יראו אותה כאילו נשלחה כדין בהתאם להוראות פסקת משנה זו והתקבלה אצל הצרכן 30 ימים לאחר שנשלחה על ידי ספק שירות חיוני; ספק השירות החיוני יחייב את הצרכן בעלות הוצאות פעילות זו כקבוע בשורה 13 ללוח תעריפים 5.4–2;
{{ח:תתתת|(ו)}} חלפו 107 ימים לפחות מהמועד האחרון לתשלום החשבון הראשון לעניין החוב, רשאי ספק שירות חיוני לפעול כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|באמת מידה 21(ז)}} ולנתק את אספקת החשמל לצרכן, להקטין זרם או להתקין מת״מ, ובלבד ששלח את ההתראה השנייה בנוסח ובאופן הקבועים באמת מידה זו, ושסכום החוב, כולל הריבית, עולה על 500 שקלים חדשים או שקיימים שלושה חשבונות בחוב בשנה הקלנדרית; בעד פעילות זו, למעט התקנת מת״מ, יחייב ספק השירות החיוני את הצרכן בעלות הקבועה בשורה 8 או 10, לפי העניין, ללוח תעריפים 5.4–2;
{{ח:תתתת|(ז)}} אם הצרכן הוא צרכן שאספקת החשמל חיונית לו, יפעל ספק השירות החיוני כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|באמת מידה 21(י)}};
{{ח:תתתת|(ח)}} פנה צרכן בבקשה לבחון את עניינו בוועדת חריגים לפי סעיף (ב3), במהלך התקופה המפורטת בפסקת משנה (ו), וטרם התקבלה החלטת הוועדה בעניינו, יהיה רשאי ספק שירות חיוני להפעיל כלי גבייה בתום 12 ימים לפחות ממועד קבלת ההחלטה בוועדה, והוא רשאי לעשות זאת גם אם טרם חלפה התקופה האמורה בפסקת משנה (ו).
{{ח:תתת|(4)}} נוסף על האמור בפסקה (3), לגבי חוב צריכה בתעריף ביתי יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לאורך הליך הגבייה לפי פסקה (3), אם הגיע מועד הפקת חשבון צריכה חדש למקום הצרכנות, החשבון יופק בהליך הרגיל כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 21|באמת מידה 21}} ובאמת מידה זו;
{{ח:תתתת|(ב)}} לאורך הליך הגבייה, רשאי ספק שירות חיוני לפעול להשגת הסדר תשלום עם הצרכן לפי סעיף (ז), לרבות הסדר חוב במסגרת מונה תשלום מראש, בכפוף להסכמת צרכן;
{{ח:תתתת|(ג)}} הוראות אמת מידה זו לא יחולו במקרה של אירוע חריג;
{{ח:תתתת|(ד)}} ספק שירות חיוני רשאי לחרוג ממניין הימים הקבוע בכל אחת מפסקאות המשנה של פסקה (3), מכל סיבה שהיא, ובלבד שהחריגה תהיה לטובת הצרכן, כך שבכל מקרה השימוש בכלי הגבייה, כולל ניתוק אספקת החשמל, לא ייעשה אלא בחלוף 107 ימים לפחות מיום המועד האחרון לתשלום;
{{ח:תתתת|(ה)}} חרג ספק שירות חיוני ממועד מהמועדים הקבועים שלעיל, יידחה המועד להפעלת כלי הגבייה, לרבות ניתוק אספקת החשמל, בהתאמה, בשים לב למספר ימי החריגה.
{{ח:תתת|(5)}} לגבי חוב צריכה בתעריף שאינו ביתי יחולו כללים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} חלפו שבעה ימים לפחות מהמועד האחרון לתשלום והצרכן לא פרע את החשבון, ישלח ספק השירות החיוני לצרכן תזכורת לתשלום והתראה לפני ניתוק (בסעיף זה – ההודעה), ויחייב את הצרכן בעלות הוצאות הטיפול כקבוע בשורה 13 ללוח התעריפים 5.4–2; ההודעה תיערך ותישלח לפי האופן הקבוע בפסקה (3)(ב), וספק השירות החיוני יציין בה את העלות האמורה בפסקה זו;
{{ח:תתתת|(ב)}} חשבון שלא שולם במועד יישא ריבית פיגורים מהמועד האחרון לתשלום עד למועד התשלום בפועל של החשבון;
{{ח:תתתת|(ג)}} בחלוף שבעה ימים ממשלוח ההודעה, רשאי ספק השירות החיוני לנתק את אספקת החשמל למקום הצרכנות.
{{ח:תת|(ב1)}} '''חשבון שירותי רשת'''
{{ח:תת}} תשלום חשבון שירותי רשת שבוצע יהיה במועד הזמנתו של השירות. ספק השירות החיוני יאפשר לצרכן לשלם את החשבון באופנים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 25|באמת מידה 25 (אופן התשלום)}}, {{ח:הערה|ו}}בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35א|אמת מידה 35א(ז)}}.
{{ח:תת|(ב2)}} '''הליך בירור וטיעון לעניין בקשה להכרה בצרכן כצרכן שהספקת החשמל חיונית לו'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יקבל בקשה של צרכן הטוען לקושי כלכלי חריג או למצב כלכלי קשה בשילוב מצב רפואי העולים כדי הכרה בו כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו, בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 7ג|באמת מידה 7ג(ג)(2)}} ויבחן אותה טרם הפעלת כלי גבייה.
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני יקבל את הבקשה רק בעבור צרכן שנשלחה בעניינו התראה ראשונה כמפורט בסעיף (ב)(3)(ב) ולא יאוחר מתום 15 ימים מהמועד שבו הצרכן קיבל את ההתראה השנייה כמפורט בסעיף (ב)(3)(ה).
{{ח:תתת|(3)}} הליך בירור אצל פקיד גבייה מטעם ספק שירות חיוני יבוצע בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 7ג|אמת מידה 7ג(ג)(2)}}.
{{ח:תת|(ב3)}} '''ועדת חריגים'''
{{ח:תתת|(1)}} המנהל הכללי של ספק שירות חיוני ימנה ועדת חריגים שתפקידיה, בין השאר, כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} לקבוע קריטריונים לצורך הפעלת שיקול דעתה בבואה לדון במקרים המובאים לפתחה;
{{ח:תתתת|(ב)}} לבחון בקשה של צרכן שלא הכירו בו כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 7ג|סעיף (ג)(1)(ב)(1), (2) או (3) לאמת מידה 7ג}}, אשר הועברה לוועדה בידי פקיד הגבייה, לקבלת הכרה כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו, לפי {{ח:פנימי|סעיף 7ג|אמת המידה האמורה}}, ובהתאם גם פטור מהפעלת כלי גבייה; במסגרת בחינה כאמור יהיו לוועדה גם הסמכויות האלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} לבקש השלמת מסמכים לבקשה שהגיש הצרכן;
{{ח:תתתתת|(2)}} להחליט אם לנוכח נסיבות שפורטו בבקשת הצרכן ניתן לשמוע את הצרכן גם בעל פה;
{{ח:תתתתת|(3)}} להחליט על שימוש בכלי גבייה לרבות חיוב בהתקנת מת״מ;
{{ח:תתתתת|(4)}} בבקשות לפטור ממושך יותר מהקבוע {{ח:פנימי|סעיף 7ג|באמת מידה 7ג}}, מטעמים מיוחדים, אם יוצגו על ידי הצרכן;
{{ח:תתתת|(ג)}} להנחות ביצוע הסדר תשלום חריג לפי סעיף (ז), בתנאים או שלא בתנאים, לצרכן שהגיש בקשה להכרה בו כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו, לתקופה שתורה.
{{ח:תתת|(2)}} ועדת החריגים תהיה מורכבת מחמישה חברים כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} רשם הוצאה לפועל בדימוס או שופט בדימוס של בית משפט שלום שיש לו ניסיון בחדלות פירעון, או הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי בדימוס, והוא יהיה יושב ראש הוועדה;
{{ח:תתתת|(ב)}} עובד בכיר בספק השירות החיוני, שהוא כשיר להיות עורך דין לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 24|סעיף 24 לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}};
{{ח:תתתת|(ג)}} נציג ציבור בעל הכשרה רפואית;
{{ח:תתתת|(ד)}} נציג ציבור שהוא כשיר להיות עובד סוציאלי לפי {{ח:חיצוני|חוק העובדים הסוציאליים#סעיף 9|סעיף 9 לחוק העובדים הסוציאליים, התשנ״ו–1996}}, ושהוא בעל רקע וידע בתחום העבודה עם אוכלוסיות נזקקות;
{{ח:תתתת|(ה)}} עובד בכיר בספק השירות החיוני שהוא בעל מומחיות בתחום הגבייה.
{{ח:תתת|(3)}} ועדת החריגים תתכנס אחת ל־30 ימי עבודה לפחות; המניין החוקי בדיוני הוועדה הוא שלושה מחבריה המכהנים ובלבד שינכחו בדיון יושב ראש הוועדה, חבר אחד לפחות שהוא עובד ספק השירות החיוני ונציג ציבור אחד לפחות.
{{ח:תתת|(4)}} החלטות הוועדה יתקבלו ברוב קולות החברים הנוכחים; היו הקולות שקולים, יהיה ליושב ראש הוועדה קול נוסף.
{{ח:תתת|(5)}} ספק השירות החיוני ינהל פרוטוקול של כל ישיבותיה של הוועדה.
{{ח:תתת|(6)}} בבחינת בקשה של צרכן לקבלת הכרה ופטור כאמור בסעיף קטן (1)(ב), תפעל הוועדה בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוועדה תבחן את המסמכים שהגיש הצרכן בפנייתו ואת היסטוריית התשלומים של הצרכן בשנתיים האחרונות וכן הסדרי חוב וכלי גבייה, אם נקבעו עימו או הוטלו עליו, ועמידתו בהם; הוועדה תשקול אם מדובר בצרכן שאין ביכולתו לשלם את חובו ואם הפעלת כלי גבייה בעניינו תפגע פגיעה קשה בקיומו הבסיסי של הצרכן, בהינתן מצבו הכלכלי–בריאותי;
{{ח:תתתת|(ב)}} הגיש הצרכן מסמכים התומכים בבקשתו, תחליט הוועדה, בהתאם לבחינתה לפי פסקה (א), לנקוט בעניינו של הצרכן את אחד מהאמצעים המפורטים להלן ותנמק בהחלטתה את שיקוליה לקביעת אותו אמצעי תוך התייחסות לקריטריונים שקבעה לפי סעיף קטן (1)(א):
{{ח:תתתתת|(1)}} מתן הכרה שהוא צרכן שאספקת החשמל חיונית לו כמשמעה {{ח:פנימי|סעיף 7ג|באמת מידה 7ג}}, לתקופה שלא תפחת מ־6 חודשים ולא תעלה על 12 חודשים ובהתאם הענקת פטור מכלי גבייה לתקופה האמורה;
{{ח:תתתתת|(2)}} מתן הסדר תשלום חריג לפי סעיף (ז);
{{ח:תתתתת|(3)}} התקנת מת״מ מחייב;
{{ח:תתתתת|(4)}} התקנת מת״מ מחייב וקיזוז החוב באמצעות המת״מ בשיעור שתקבע לגבי אותו צרכן;
{{ח:תתתתת|(5)}} התקנת נתיך מוקטן;
{{ח:תתתתת|(6)}} העברת הצרכן לחשבון חד־חודשי.
{{ח:תתת|(7)}} הוועדה תדחה בקשה, ובכלל זה בקשה להכרה כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו, אשר הוגשה ללא מסמכים שתומכים בעובדות המפורטות בה, ואולם רשאית היא להמשיך לבחון בקשה כאמור מטעמים מיוחדים שיירשמו; על אף האמור, הוועדה רשאית לבקש מהצרכן לצרף מסמכים נוספים או לזמן אותו לטעון מולה בעל פה; ביקשה הוועדה מסמכים נוספים כאמור, ישלים הצרכן את המסמכים בתוך 10 ימי עבודה מיום מתן הבקשה על המסמכים הנוספים שיש לצרף.
{{ח:תתת|(8)}} החליטה הוועדה בעניינו של צרכן, ההחלטה תהיה סופית.
{{ח:תתת|(9)}} צרכן רשאי להגיש בקשה לוועדת חריגים אחת ל־6 חודשים, אלא אם כן הציג הצרכן מסמכים המעידים על שינוי מהותי בנסיבות שעל פיהן הוכרעה בקשתו הקודמת; הגשת בקשה נוספת לאחר החלטת הוועדה לא תשמש עילה למניעת הפעלת כלי גבייה למשך 6 חודשים.
{{ח:תתת|(10)}} ספק שירות חיוני יפרסם באתר האינטרנט שלו את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} טופס להגשת בקשה להכרה כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו כמצורף {{ח:פנימי|סעיף 7ג|בנספח ז׳ לאמת מידה 7ג}};
{{ח:תתתת|(ב)}} סדרי עבודת ועדת החריגים, וכן יפרסם מועדי התכנסות מתוכננים של ועדת החריגים לא יאוחר מ־7 ימי עבודה טרם כינוסה;
{{ח:תתתת|(ג)}} נוהל המסדיר את אופן הפעלת שיקול דעת ועדת החריגים; בקביעת הנוהל יילקחו בחשבון שיקולי ספק שירות חיוני לעניין הצורך במזעור עלויות, צמצום צבירת חובות ולעניין מיצוי וזיהוי הצרכנים הנזקקים להגנה מכלי גבייה;
{{ח:תתתת|(ד)}} טופס אישור להעברת בקשה ומסמכים לוועדת החריגים כמצורף {{ח:פנימי|סעיף 7ג|בנספח ח׳ לאמת מידה 7ג}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''חשבון לגבי שירות שטרם ניתן'''
{{ח:תת}} על חשבון לגבי שירות שטרם ניתן, יחולו כללים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המועד האחרון לתשלום החשבון יהיה לפחות 30 ימים ממועד הוצאת החשבון והצרכן יוכל לפרוע את החשבון עד למועד האחרון לתשלום, ללא ריבית.
{{ח:תתת|(2)}} לא שולם החשבון עד למועד האחרון לתשלום, יפקע תוקפו של החשבון.
{{ח:תתת|(3)}} כל עוד לא שולם החשבון כאמור באמת מידה זו, יהיה ספק השירות החיוני פטור מביצוע העבודה המוזמנת.
{{ח:תתת|(4)}} לבקשת הצרכן יערוך ספק השירות החיוני חשבון חדש על פי התעריף התקף ביום הוצאתו.
{{ח:תתת|(5)}} תוכנם של סעיפים קטנים (1) עד (4) יצוין על גבי החשבון.
{{ח:תת|(ד)}} '''שירות בחלקים'''
{{ח:תת}} ניתן שירות בחלקים, ישלם הצרכן לשיעורין בהתאם להתקדמות מתן השירות, לגבי כל חלק של השירות שניתן, בהתאם לכללים המפורטים בסעיף (ב), ולגבי חלק שטרם ניתן, בהתאם לכללים המפורטים בסעיף (ג).
{{ח:תת|(ה)}} '''הסדרי תשלום וגביה בין ספקי שירות חיוני רשת'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשת המחזיק ברישיון אספקה, אשר סיפק חשמל למחלק אחר, ולא שולמה תמורה בעבור החשמל שסופק, יפעל כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם המחלק האחר שילם לספק שירות חיוני רשת 80% לפחות מהתמורה בעבור אספקת החשמל לנקודת חיבור מרוכזת, ספק השירות החיוני רשת לא יהיה רשאי להפסיק את אספקת החשמל לנקודת החיבור המרוכזת; באמת מידה זו{{ח:הערה|,}} ”אספקת חשמל לנקודת חיבור מרוכזת“ – אספקת חשמל על־ידי ספק שירות חיוני רשת למחלק אחר בנקודת מניה אחת.
{{ח:תתת|(2)}} על אף הקבוע בפסקה (1), ספק שירות חיוני רשת יהיה רשאי לנתק את אספקת החשמל למחלק אחר אם המחלק האחר לא פרע במלואם שלושה חשבונות חשמל שהגיש לו ספק השירות החיוני רשת וסך החוב המצטבר של המחלק האחר הוא 60% או יותר מהממוצע של שלושת החשבונות.
{{ח:תתת|(3)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לפטור את המחלק האחר מחובתו לשלם תמורת כל חובותיו לספק שירות חיוני רשת בעבור החשמל שסופק לו, בהתאם לקבוע באמות המידה.
{{ח:תתת|(4)}} אין בהוראות סעיף זה כדי למנוע מספק השירות החיוני רשת לפנות להליכי גבייה לפי כל דין.
{{ח:תתת|(5)}} המועד לתשלום החשבון וההתראות לפני ניתוק יהיו לפי הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המועד האחרון לתשלום יהיה 20 ימים לפחות ממועד הפקת החשבון;
{{ח:תתתת|(ב)}} חלפו שבעה ימים מהמועד האחרון לתשלום והמחלק האחר לא פרע את החשבון, ישלח ספק השירות החיוני רשת למחלק האחר התראה ראשונה לפירעון החוב; ספק השירות החיוני רשת ישלח את ההתראה כאמור באמצעות דואר אלקטרוני ודואר רשום למען הרשום של המחלק האחר;
{{ח:תתתת|(ג)}} חלפו 14 ימים לפחות מהמועד האחרון לתשלום והמחלק האחר לא פרע את החשבון, ישלח ספק השירות החיוני רשת התראה נוספת (בסעיף זה – ההתראה השנייה) למחלק האחר; בהתראה השנייה יציין ספק השירות החיוני רשת את הפעולות שהוא עשוי לבצע לשם גביית החוב; ספק שירות חיוני רשת יהיה רשאי להתריע על ניתוק מאספקת חשמל במסגרת התראה זו; ההתראה תישלח למשרדי המחלק האחר באמצעות דואר אלקטרוני ודואר רשום, למען הרשום של המחלק האחר; ספק השירות החיוני רשת יודיע למחלק האחר בשיחת טלפון על אודות ההתראות שנשלחו, יוודא את קבלתן ויתעד את אישור הקבלה במערכת הממוחשבת.
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תתת|(7)}} המחלק האחר יפרסם לצרכניו הודעה בדבר מתן ההתראה השנייה לפני ניתוק נקודת החיבור המרוכזת. ההודעה תפורסם על־ידי המחלק שקיבל את ההתראה, באתר האינטרנט שלו, לא יאוחר מיומיים ממועד קבלתה אצלו. היה המחלק האחר מחלק כאמור בסעיף {{ח:הערה|קטן}} (9), יכלול הפרסום גם הבהרה כי תפורסם הודעה נוספת טרם הניתוק.
{{ח:תתת|(8)}} בחלוף 28 ימים לפחות ממועד שליחת ההתראה השנייה רשאי ספק שירות חיוני רשת לנתק את אספקת החשמל בנקודת החיבור המרוכזת.
{{ח:תתת|(9)}} כללה ההתראה השנייה התראה על ניתוק והיה המחלק האחר מחלק חשמל באזור יהודה והשומרון, אשר קיבל היתר לעיסוק בחשמל מכוח {{ח:חיצוני|צו בדבר עיסוק בחשמל (הסדרה והפעלה) (יהודה והשומרון)#סעיף 2|סעיף 2 לצו בדבר עיסוק בחשמל (הסדרה והפעלה) (יהודה והשומרון) (מס׳ 427), התשל״א–1971}}, יחולו נוסף על פסקאות (1) עד (8), גם הוראות אלה, כתנאי לביצוע הניתוק:
{{ח:תתתת|(א)}} ספק השירות החיוני רשת יודיע, במועד שליחת ההתראה השנייה, לגורמים המפורטים להלן, לגבי הכוונה לניתוק אספקת החשמל למחלק האחר:
{{ח:תתתתת|(1)}} לשכת שר הביטחון;
{{ח:תתתתת|(2)}} לשכת שר האנרגיה;
{{ח:תתתתת|(3)}} לשכת שר האוצר;
{{ח:תתתתת|(4)}} מפקדת תיאום פעולות הממשלה בשטחים;
{{ח:תתתתת|(5)}} קצין מטה לענייני אנרגיה במינהל האזרחי;
{{ח:תתתתת|(6)}} רשות החשמל;
{{ח:תתתת|(ב)}} הודעה לפי פסקת משנה (א) תישלח למשרדי הגורמים האמורים באמצעות דואר אלקטרוני; ספק השירות החיוני רשת יודיע לאותם גורמים בשיחת טלפון על אודות ההודעה שנשלחה, יוודא את קבלת ההודעה במשרדיהם ויתעד את אישור הקבלה במערכת הממוחשבת; העתק מהודעת היידוע יועבר במקביל למחלק האחר;
{{ח:תתתת|(ג)}} בחלוף 28 ימים לפחות ממועד שליחת ההתראה השנייה והודעת היידוע, יודיע ספק השירות החיוני רשת למחלק האחר על כוונתו לנתק את אספקת החשמל בנקודת החיבור המרוכזת, ויהיה רשאי לעשות כן שבעה ימים לאחר מסירת ההודעה על הכוונה לנתק את אספקת החשמל למחלק האחר; המחלק האחר יפרסם באתר האינטרנט שלו את ההודעה על הכוונה לנתק את אספקת החשמל מיד עם קבלתה.
{{ח:תת|(ו)}} '''שירות מונה תשלום מראש – כלי גבייה, לרבות במסגרת הסדר תשלום'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשאי להתקין מונה תשלום מראש אצל צרכן המחויב בתעריף ביתי, לרבות צרכן שנערך בעניינו הליך בירור וטיעון לפני ועדת החריגים כאמור בסעיף (ב3) (בסעיף זה – הליך בירור וטיעון), אם החליטה על כך ועדת החריגים, ולמעט צרכנים שאספקת חשמל חיונית להם וצרכנים שהם נכי הרדיפות והמלחמה בנאצים.
{{ח:תתת|(2)}} מבלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (1), בהיעדר אמצעי תשלום חוב צריכה אחרים, יפרוס ספק שירות חיוני חוב צריכה של צרכן במסגרת המת״מ, למעט לצרכן שנערך בעניינו הליך טיעון ובירור ובמסגרתו נמצא קושי בריאותי או כלכלי בתפעול המת״מ או שניתן לגביו צו לפתיחת הליכים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|בחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע״ח–2018}}.
{{ח:תתת|(3)}} על פריסת תשלומים באמצעות מת״מ יחולו הכללים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} שיעור החזר החוב בכל תשלום יהיה 20%, אולם, לבקשת הצרכן, רשאי ספק השירות החיוני להגדיל את שיעור החזר החוב בכל תשלום, ובלבד שלא יעלה על 50%.
{{ח:תתתת|(ב)}} הסכים צרכן בתעריף ביתי להסדיר תשלום באמצעות מת״מ, יישאו כל התשלומים ריבית איחורים מיום תחילת הסדר התשלום. הפר הצרכן את הסדר התשלום, יחייב ספק השירות החיוני את הצרכן בריבית פיגורים על יתרת החוב שנותר לתשלום במועד ההפרה.
{{ח:תתתת|(ג)}} עד מועד הסכמה על הסדר תשלום בין הצרכן וספק השירות החיוני יחייב ספק השירות החיוני את הצרכן בריבית פיגורים על החוב וריבית זו תיכלל בהסדר התשלום.
{{ח:תתת|(4)}} לא הסכים הצרכן להסדר תשלום באמצעות מת״מ, יאפשר ספק שירות חיוני לצרכן להמציא חלופה לתשלום החוב באמצעי תשלום אחר, מלבד פריסת החוב בחשבון הצריכה או בחשבון צריכה בתדירות חד חודשית. על תשלומים החל מיום תחילת הסדר התשלום תחול ריבית איחורים. לא הומצאה חלופת תשלום כאמור או הופרה החלופה שהומצאה, רשאי ספק השירות החיוני להפעיל כלי גבייה, לרבות ניתוק אספקת החשמל, ובלבד שהצרכן אינו צרכן שאספקת החשמל חיונית לו.
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(6)}} לשם גביית חובות צריכה של צרכנים בתעריף מופחת שאינם צרכנים שאספקת החשמל חיונית להם ושלא פנו להליך בירור וטיעון כאמור בסעיף (ג) לאמת מידה זו, יתקין ספק השירות החיוני אצל הצרכן מת״מ הכרחי ויגיע איתו להסדר פריסת חובות במת״מ הכרחי; על התשלומים שישולמו במסגרת הסדר זה תחול ריבית החשב הכללי. לא הגיע ספק השירות החיוני להסדר חוב עם הצרכן יפעל ספק שירות חיוני לגביית החוב בהליכי גבייה אזרחיים. סרב הצרכן להתקנת מת״מ הכרחי רשאי ספק השירות החיוני לנתק את אספקת החשמל.
{{ח:תתת|(7)}} שולם החוב במלואו, יאפשר ספק השירות החיוני לצרכן שלא להיות מחויב באמצעות מת״מ.
{{ח:תת|(ז)}} '''הסדרי תשלום חריגים'''
{{ח:תתת|(1)}} במקרים חריגים ובהתאם לשיקול דעתו של ספק השירות החיוני, רשאי הוא להגיע להסדר תשלום בפריסה רחבה, גם ללא גביית מקדמה, עם צרכנים המחויבים בתעריף ביתי בלבד שיש להם חוב ומתקשים בתשלום החוב, באופן שיקבע עם הצרכן. אין באמור כדי לגרוע מזכות ספק שירות חיוני לבצע הסדרי חובות כלשהם עם כל צרכן אחר, לפי שיקול דעתו.
{{ח:תתת|(2)}} חשבון שלא שולם במועדו יישא ריבית פיגורים, החל ממועד הפיגור בתשלום החשבון ועד למועד ביצוע התשלום בפועל.
{{ח:תתת|(3)}} על תשלומים שיבוצעו במסגרת הסדרי תשלום בגין חובות צריכת חשמל שוטפים בלבד, עם צרכנים המחויבים בתעריף ביתי, תחול ריבית איחורים. הופר הסדר התשלום ישוב ויחייב ספק שירות חיוני את הצרכן בריבית פיגורים על כל חוב שנותר לתשלום החל ממועד ההפרה של הסדר התשלום ואילך.
{{ח:תתת|(4)}} הסדרי תשלום יטופלו על־ידי ספק שירות חיוני באמצעות הפניה אל המוקד הטלפוני; בקשות חריגות להסדרת תשלום שלא ניתן להסדירם באמצעות המוקד הטלפוני יטופלו במשרדי ספק שירות חיוני.
{{ח:תת|(ח)}} '''טיפול בבקשה חריגה לפריסת חוב צריכה'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יקבל, במסגרת שעות קבלת הקהל במשרדיו או לפי פנייה בכתב, בקשות של צרכנים המחויבים בתעריף ביתי או באי כוחם לפריסת חוב צריכה. בבקשתו יפרט הצרכן את נימוקי הבקשה, יצרף אליה כל מסמך התומך בה, ויציין את אמצעי התשלום שבו בכוונתו לפרוע את החוב ומספר התשלומים המבוקש. הצרכן יציין בפנייתו אם הוא נמנה על צרכנים שאספקת חשמל חיונית להם או צרכני תעריף מופחת שהגישו בקשה להכרה בהם כצרכן שאספקת החשמל חיונית לו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7ג|אמת מידה 7ג}}.
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תתת|(3)}} ספק השירות החיוני יטפל בבקשה לפי סעיף זה בפרק זמן שלא עולה על 21 ימי עבודה מיום שבו התקבלה הבקשה במשרדי ספק השירות החיוני, וימסור את תשובתו לצרכן מיד עם תום הטיפול בעניינו. במהלך הטיפול בבקשה לא ינקוט ספק השירות החיוני בכלי גבייה, אך תחול ריבית פיגורים על חוב הצריכה.
{{ח:תתת|(4)}} במסגרת הטיפול בבקשה יפעל ספק השירות החיוני להציג לצרכן את האמצעים האפשריים לתשלום החוב, כאמור בהגדרה ”אמצעי תשלום“.
{{ח:תתת|(5)}} הפר הצרכן את הסדר התשלום או לא הגיע להסכמה עם ספק השירות החיוני על הסדר תשלום, יפעל ספק השירות החיוני בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 21|באמת מידה 21 (חובת תשלום)}} ובאמת מידה זו.

{{ח:סעיף|24א||תיקון: 21.11.18, 26.5.21, 27.7.22, 18.3.24; תשע״ט־13, תש״ף, תשפ״ב־10, תשפ״ג־11, תשפ״ה־4}}
{{ח:ת}} '''עקרונות להתחשבנות בגין ייצור וצריכה באזורי החלוקה של המחלק'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה נצרכת ממיתקנים המזרימים אנרגיה לאזור החלוקה של המחלק“ – אנרגיה מוזרמת לרשת המחלק מכלל מיתקני הייצור המחוברים לרשת המחלק, בניכוי סך האנרגיה המוזרמת בנקודת החיבור שבין רשת המחלק לבין רשת החלוקה של מחלק דומיננטי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מוזרמת לרשת המחלק“ – האנרגיה ביחידות קילוואט לשעה שנמדדה בנקודת החיבור לרשת המחלק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מיוצרת במיתקן“ – אנרגיה ביחידות קילוואט לשעה שנמדדה בהדקי המחולל, או בממיר למיתקנים מסוג פוטו־וולטאי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדר מונה נטו“ – מיתקן ייצור המחובר לרשת מחלק ופועל בהתאם להסדר מונה נטו כאמור {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|בסימן ח׳ לפרק ח׳}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צריכה עצמית במקום צרכנות“ – אנרגיה מיוצרת במיתקן, בניכוי אנרגיה מוזרמת לרשת המחלק מאותו מיתקן.
{{ח:תת|(ב)}} '''דיווחי מחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} בתוך 21 ימים מיום מסירת הדיווח לפי סעיף (ב) ימסור המחלק למחלק הדומיננטי דיווח על אודות על המיתקנים שמותקנים באזור החלוקה שלו, אשר יגובה בתצהיר בחתימת המחלק המאומת בידי עורך דין; דיווח כאמור יכלול פרטים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הספק וסוג טכנולוגיה של כל מיתקן;
{{ח:תתתת|(ב)}} כמות האנרגיה שיוצרה בכל שעה; למיתקנים בטכנולוגיה פוטו־וולטאית הפטורים ממונה ייצור או למיתקנים שבהם מותקן מונה שאינו רציף, ידווח המחלק על ייצור במיתקנים אלה בהתאם להתפלגות לפי הטבלה שבנספח א׳ לאמת מידה זו;
{{ח:תתתת|(ג)}} כמות אנרגיה מוזרמת לרשת החלוקה; למיתקני ייצור בגז הדיווח יהיה חצי־שעתי;
{{ח:תתתת|(ד)}} התשלום ששילם לכל מיתקן, בהתאם לתעריף החל על כל אחד מהם;
{{ח:תתתת|(ה)}} סך אנרגיה שנקטמה באותו החודש לפי {{ח:פנימי|סעיף 47ב|אמת מידה 47ב}}, ואם בוצע באותו חודש ויסות עם פיצוי – גם סך האנרגיה שנקטמה בוויסות עם הפיצוי והתשלום ששולם בעדה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 47ב|לאמת המידה האמורה}};
{{ח:תתתת|(ו)}} אם במסגרת הדיווח נכללו מיתקנים שווסתו בעקבות הוראת המחלק הדומיננטי לפי {{ח:פנימי|סעיף 47ב|אמת מידה 47ב}}, שנדרש תשלום בשל ויסותם, המחלק יצרף לדיווח החודשי את נתוני המנייה של המיתקנים האמורים בשלושת הימים שקדמו למועד הוויסות.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק יגיש את הדיווח כאמור בסעיף קטן (1) לפי הטופס המצורף בנספח ב׳ לאמת המידה.
{{ח:תת|(ג)}} '''התחשבנות'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק הדומיננטי ישלם למחלק אחת לחודש החזר על סך התשלומים ששילם המחלק למיתקנים שבשטחו לפי הדיווח כאמור בסעיף (ב) של החודש הקודם, לרבות עלות הקרדיט למיתקנים שהוקמו לפי הסדר מונה נטו.
{{ח:תתת|(1א)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), המחלק הדומיננטי לא ישלם למחלק בעד תשלום ששילם המחלק למיתקן כאמור בסעיף (ב)(1)(ד), אם המיתקן הוקם לאחר שהחלה לחול על המחלק חובה להתקנת ארון תקשורת או להתקנת ממסר הגנת חוסר רשת, והוא לא ביצע את ההתקנה כאמור בחלוף 12 חודשים מהמועד שבו החובה להתקנת אמצעי כאמור בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|לאמת מידה 35כ4}} {{ח:פנימי|סעיף 35כ8|או 35כ8}}, לפי העניין, החלה לחול עליו, למעט אם ההתקנה לא בוצעה מסיבות שתלויות במחלק הדומיננטי; לאחר ביצוע ההתקנה, ישלם המחלק הדומיננטי את הסכומים שעיכב אצלו לפי סעיף קטן זה בלא תוספת ריבית או הצמדה.
{{ח:תתת|(1ב)}} אם במסגרת הדיווח נכללו מיתקנים שווסתו בעקבות הוראת המחלק הדומיננטי לפי {{ח:פנימי|סעיף 47ב|אמת מידה 47ב}}, שהמחלק נדרש לשלם בשל ויסותם, המחלק הדומיננטי ישיב למחלק את הסכומים ששילם המחלק בעד המיתקנים שווסתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 47ב|סעיף (ג) לאמת מידה 47ב}}, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 47ב|הסעיף האמור}}; המחלק הדומיננטי לא יבצע השבת סכומים למחלק בעד סך השעות הניתנות לוויסות בלא פיצוי על פי הקבוע בתשובות המחלק של כלל המיתקנים המצויים בשטח המחלק.
{{ח:תתת|(1ג)}} מחלוקת בשל סכום החשבון השוטף לא תהיה עילה לעיכוב הגשת הדיווח לפי סעיף {{ח:הערה|קטן}} (ב) או לעיכוב התשלום; הפרשים שייווצרו על סכום החשבון השוטף יבוטאו בדיווח העוקב, בדרך של ניכוי או תוספת תשלום, לפי העניין, בתוספת ריבית פיגורים; בכל מקרה של מחלוקת הנוגעת לאמות המידה יפנו הצדדים לצוות המקצועי ברשות לקבלת הכרעתו.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק ישלם למחלק הדומיננטי את התעריפים שלהלן שגבה מצרכניו:
{{ח:תתתת|(א)}} תעריפי גיבוי ואיזון מצרכן שהתקין מיתקן לפי הסדר מונה נטו;
{{ח:תתתת|(ב)}} תעריפים בעד צריכה עצמית במקום צרכנות לפי תעריף הצריכה של המחלק.
{{ח:תתת|(3)}} בעבור האנרגיה הנצרכת ממיתקנים המזרימים אנרגיה לאזור החלוקה של המחלק, יעביר המחלק למחלק הדומיננטי תשלום בגובה תעריף מכירה מרוכזת מתח גבוה כקבוע בלוח תעריפים 5.2–1.
{{ח:תתת|(4)}} אם קיים באזור החלוקה של המחלק צרכן פרטי, אשר התקשר ישירות בעסקה פרטית, תופחת האנרגיה הנצרכת על ידי צרכן זה מההתחשבנות האמורה בסעיף (3).
{{ח:תתת|(5)}} חשבון שלא שולם במועדו יישא ריבית פיגורים.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ג־11, תשפ״ה־4}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ {{ח:פנימי|סעיף 24א|לאמת מידה 24א}} – התפלגות ייצור מיתקן סולרי נורמטיבית לפי עונות ומש״בים'''}}
{{ח:ת}}

עונה	מש״ב	התפלגות הייצור במקבצי שעות הביקוש בשנה לפי עונות	התפלגות הייצור במקבצי שעות הביקוש בכל עונה

קיץ	פסגה	1.70%	4.53%

שפל	35.80%	95.47%

סך הכול	37.50%	100.00%

חורף	פסגה	0.10%	0.49%

שפל	20.30%	99.51%

סך הכול	20.40%	100.00%

מעבר	פסגה	1%	2.38%

שפל	41.10%	97.62%

סך הכול	42.10%	100.00%

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ה־4}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ב׳ {{ח:פנימי|סעיף 24א|לאמת מידה 24א}} – טופס דיווח חודשי'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:סעיף|25||תיקון: 29.11.05, 4.4.11, 6.2.12, 25.11.15, 12.9.16, 24.6.19, 5.8.20, 14.3.22, 8.11.23; תש״ף־27, תשפ״א־17, תשפ״ג־17, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''אופן התשלום'''
{{ח:תת|(א)}} '''אופן תשלום החשבון'''
{{ח:תת}} תשלום חשבון יתבצע, לפי בחירת הצרכן, באחד מן האופנים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} במשרדי ספק השירות החיוני;
{{ח:תתת|(2)}} בהסדר הוראת קבע בבנק או בבנק חוץ כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}} (להלן – בנק); תשלום החשבון של צרכן ביתי בהוראת קבע כאמור יתאפשר בכל אחד מן התאריכים האלה בכל חודש: 2, 10, 20 או 28, לפי בחירת הצרכן הביתי; לא נקב הצרכן הביתי בתאריך חיוב מסוים, יחויב חשבונו ב־10 בחודש;
{{ח:תתת|(3)}} בכל בנק או בבנק הדואר;
{{ח:תתת|(4)}} באמצעות כרטיס אשראי בטלפון{{ח:הערה|,}} באתר האינטרנט של ספק השירות החיוני או באמצעי דיגיטלי אחר שהחליט עליו ספק השירות החיוני, בהתאם להוראות המפורטות להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} ספק השירות החיוני יפרסם על גבי החשבון את דרכי ההתקשרות לביצוע התשלום באמצעות דרכי התשלום המפורטים ברישה ואת הסכום המרבי לתשלום כאמור; בוצע התשלום באמצעות כרטיס אשראי, באתר האינטרנט או בטלפון, יקבל הצרכן אישור מקוון לקליטת התשלום אצל ספק השירות החיוני; שירות זה יינתן גם לצרכנים המשלמים בשיטת מונה תשלום מראש;
{{ח:תתתת|(ב)}} ספק שירות חיוני יכבד תשלום בכרטיס אשראי במסגרת פעולת תשלום במסמך חסר כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום#סעיף 29|בסעיף 29(א) לחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}}, למעט תשלומים שבוצעו ונדחו בדיעבד, פעמיים או יותר בשנה קלנדרית על ידי צרכן, בטענה חוזרת של הכחשת עסקה;
{{ח:תתתת|(ג)}} עלה התשלום על 10,000 שקלים חדשים, יחויב הצרכן בעלויות אשראי נוספות בהתאם לקבוע בשורה 29 שבלוח התעריפים 5.4–2;
{{ח:תתת|(5)}} בכל דרך אחרת נוספת או מקום אחר שספק השירות החיוני יודיע עליהם ברבים, לרבות באתר האינטרנט שלו.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום באמצעי שלא כובד'''
{{ח:תתת|(1)}} שילם הצרכן באמצעי שלא כובד, יחולו על החשבון הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמות מידה 24(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 24|או 24(ג)}}, לפי סוג החשבון שבעטיו נוצר החוב, בתוספת הוצאות אי כיבוד החיוב בהתאם לנסיבות כקבוע בשורות 14 עד 17 ללוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תתת|(2)}} מבלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (1), שילם צרכן באמצעי שלא כובד, רשאי ספק השירות החיוני לדרוש שהתשלום יהיה במזומן או בכרטיס אשראי שלא בעסקה במסמך חסר כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום#סעיף 29|בסעיף 9 לחוק כרטיסי חיוב, התשמ״ו–1986}}.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלום בעת הגעה לצורך ניתוק או קריאת מונה'''
{{ח:תת}} הגיע ספק השירות החיוני למקום הצרכנות או לחצרים לצורך ניתוק אספקת החשמל או לצורך קריאת מונה, ובמעמד זה שילם הצרכן בעבור החוב במקום הצרכנות באמצעות המחאה דחויה או באמצעות כרטיס אשראי למוקד, ישלם הצרכן לספק השירות החיוני גם תשלום כקבוע בשורה 18 בלוח התעריפים 5.4–2.
{{ח:תת|(ה)}} '''תשלום באמצעות שיק דחוי'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני רשאי לקבל תשלום באמצעות שיק דחוי אם ראה שהנסיבות מצדיקות זאת. במקרה כזה יחויב הצרכן בעלות הקבועה בשורה 23 בלוח תעריפים 5.4–2 ובהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|באמת מידה 24(ב)(3)}}.
{{ח:תת|(ו)}} '''בקשה להחזר המחאה דחויה טרם מועד פירעונה'''
{{ח:תת}} ביקש הצרכן לקבל בחזרה לידיו המחאה דחויה שמסר לספק השירות החיוני, לפני המועד הנקוב בו לפירעון, יחויב בעלות הקבועה בשורה 23 בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תת|(ז)}} '''חשבון משולם כראיה לסילוק חוב'''
{{ח:תת}} חשבון ששולם יהווה ראיה לסילוק החוב בשלו, למעט אם הצרכן שילם באמצעי שלא כובד, כגון שיק או כרטיס אשראי במסמך חסר.

{{ח:סעיף|26||תיקון: 29.11.05, 4.4.11, 6.2.12, 5.8.20, 2.12.20; תשפ״א־17, תשפ״א־28}}
{{ח:ת}} '''תיקון חשבון'''
{{ח:תת|(א)}} '''תיקון חשבון'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשאי לתקן חשבון שנשלח לצרכן רק אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} נתגלתה טעות בחשבון;
{{ח:תתתת|(ב)}} נתגלו עובדות חדשות המצביעות על צריכת חשמל שלא כדין.
{{ח:תת|(ב)}} '''חיובים וזיכויים בגין טעות בחשבון'''
{{ח:תתת|(1)}} נתגלתה טעות בחשבון אשר שולם על ידי הצרכן לפני המועד האחרון לתשלום, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הייתה הטעות בחשבון כזו שסכום התשלום הנקוב בו היה נמוך מהתשלום המתחייב על פי הצריכה בפועל, יחויב הצרכן במלוא סכום הפרשי הצריכה ממועד היווצרות הטעות לפי התעריפים שהיו תקפים במועד הצריכה, ובלבד שהתקופה לגבייה רטרואקטיבית לא תעלה על ארבע שנים שקדמו ליום גילוי הטעות. אם הטעות בחשבון הייתה תוצאה של פעילות ספק השירות החיוני, תהא הגבייה הרטרואקטיבית מוגבלת לשנתיים מיום גילוי הטעות;
{{ח:תתתת|(ב)}} הייתה הטעות בחשבון כזו שסכום התשלום הנקוב בו היה גבוה מהתשלום המתחייב על פי הצריכה בפועל, יזוכה הצרכן במלוא סכום הפרשי הצריכה ממועד היווצרות הטעות ובלבד שהתקופה לא תעלה על שבע שנים. החשבון יערך לפי התעריפים שהיו תקפים במועד הצריכה בתוספת ריבית החשב הכללי.
{{ח:תתת|(2)}} נתגלתה טעות בחשבון לפני המועד האחרון לתשלום והצרכן טרם שילם את החשבון, יוציא ספק השירות החיוני חשבון מתוקן בהתאם לתעריפים שהיו תקפים במועד הצריכה.
{{ח:תתת|(3)}} נתגלתה טעות בחשבון לאחר המועד האחרון לתשלום והצרכן טרם שילם את החשבון, יוציא ספק השירות החיוני חשבון מתוקן בהתאם לתעריפים שהיו תקפים במועד הצריכה. ההתחשבנות בגין אי תשלום במועד תהיה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ב)}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''צריכת חשמל שלא כדין'''
{{ח:תת}} במקרה של צריכת חשמל שלא כדין יחויב הצרכן במלוא סכום ההפרש, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|אמת מידה 16 (צריכת חשמל שלא כדין)}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''חשבון שתוקן'''
{{ח:תת}} תיקן ספק השירות החיוני את החשבון, ישלח את החשבון המתוקן לצרכן ועל חשבון זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24 (מועדי התשלום)}} בהתאם לסוג החשבון.
{{ח:תת|(ה)}} '''המועד למשלוח חשבון מתוקן'''
{{ח:תתת|(1)}} המועד לעריכת חשבון מתוקן כאמור בסעיף (ד) לא יעלה על ארבעה עשר חודשים מיום גילוי הטעות או מיום גילוי הצריכה שלא כדין, לפי העניין; אם לא נערך החשבון המתוקן במועד האמור, ישלם ספק השירות החיוני לצרכן תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), במקרים של צריכה שלא כדין במוני תעו״ז ובמקרים של צריכה שלא כדין החוזרת על עצמה, יישלח החשבון המתוקן בתוך פרק זמן של שמונה עשר חודשים לכל היותר; אם ספק השירות החיוני לא שלח את החשבון המתוקן בתוך פרק הזמן האמור בסעיף קטן זה, ישלם לצרכן תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ו)}} '''פריסת תשלומים'''
{{ח:תתת|(1)}} במקרים של טעות כאמור בסעיף (ב)(1)(א), יפרוס ספק השירות החיוני את התשלום לתקופה מקבילה לתקופה שבגינה נוצר החוב או לתקופה קצרה יותר, לבקשת הצרכן, ללא ריבית.
{{ח:תתת|(2)}} במקרים אחרים רשאי ספק השירות החיוני לאפשר לצרכן לפרוס את התשלום בתוספת ריבית החשב הכללי.

{{ח:סעיף|27||תיקון: 29.11.05, 8.11.23; תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''טעות בחשבון'''
{{ח:תת|(א)}} '''אספקת חשמל ושירותים בכפוף לתשלום'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני יספק חשמל ושירותים בכפוף לתשלום בעדם כדין.
{{ח:תת|(ב)}} '''צרכן הטוען לטעות בחשבון'''
{{ח:תת}} צרכן הסבור כי קיימת טעות בחשבון, יפנה טלפונית למוקד השירות של ספק השירות החיוני, לפני המועד האחרון לתשלום, ויפרט את טענותיו.
{{ח:תת|(ג)}} '''פטור מחשבון תשלום שגוי'''
{{ח:תת}} פנה הצרכן טלפונית למוקד השירות של ספק השירות החיוני, יודיע ספק השירות החיוני את תשובתו המיידית. הצרכן יהיה פטור מתשלום החשבון שבו התגלתה טעות, אם קיבל לפני התאריך האחרון לתשלום מהמוקד הטלפוני של ספק השירות החיוני הודעה כי יישלח אליו חשבון מתוקן.
{{ח:תת|(ד)}} '''בדיקה נוספת'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני רשאי לבקש כי הצרכן יפנה אליו בהשגה בכתב, בתוך 3 ימי עבודה, אם ראה כי העניין דורש בדיקה נוספת.
{{ח:תת|(ה)}} '''צרכן שהגיש השגה בכתב'''
{{ח:תתת|(1)}} הגיש צרכן את השגתו בכתב לספק השירות החיוני{{ח:הערה|,}} יאפשר ספק שירות חיוני לצרכן לדחות את המועד האחרון לתשלום החשבון במספר ימים זהה למספר ימי הטיפול בהשגתו עד לקבלת תשובת ספק השירות החיוני, או לשלמו במועדו.
{{ח:תתת|(2)}} שילם הצרכן את החשבון ונמצאה השגתו מוצדקת, ישיב ספק השירות החיוני לצרכן את סך התשלום העודף על בסיס התעריף ששילם הצרכן בפועל בתוספת ריבית החשב הכללי מיום התשלום בפועל, כאמור בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 26|אמת מידה 26(ב)(1)(ב)}}.
{{ח:תתת|(3)}} דחה הצרכן את תשלום החשבון ולא נמצאה השגתו מוצדקת, ישלם הצרכן את סכום החשבון בתוספת ריבית פיגורים מתאריך המועד האחרון לתשלום.
{{ח:תת|(ו)}} '''תגובה להשגת הצרכן'''
{{ח:תת}} פנה הצרכן לספק השירות החיוני בכתב, תישלח לצרכן תשובתו של ספק השירות החיוני בכתב, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 33|באמת מידה 33 (טיפול בתלונות צרכנים)}}.
{{ח:תת|(ז)}} '''תוצאות הבדיקה'''
{{ח:תתת|(1)}} מצא ספק השירות החיוני כי נפלה טעות בחשבון, ישלח חשבון מתוקן או יודיע לצרכן כי הטעות תתוקן בחשבון הבא.
{{ח:תתת|(2)}} לא מצא ספק השירות החיוני טעות בחשבון, יודיע לצרכן על דחיית השגתו ויפרט את הנימוקים לדחייה.

{{ח:סעיף|28||תיקון: 29.11.05, 24.6.19, 14.3.22; תש״ף־27, תשפ״ג־17}}
{{ח:ת}} '''פירוט חשבון'''
{{ח:תת|(א)}} '''זכות לקבלת מידע'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן רשאי לדרוש מספק שירות חיוני פירוט חשבון המרכז את החשבונות שספק השירות החיוני שלח לו בנוגע לתקופה שחלפה ושאינה עולה על שבע שנים מיום פנייתו.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני ישלח לצרכן פירוט חשבון שיכלול את כל החיובים והתשלומים בגין כל השירותים שקיבל הצרכן עד יום הפניה ויציין אם נותרה יתרה לתשלום.
{{ח:תת|(ב)}} '''עלויות'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן ישלם לספק שירות חיוני את עלות הנפקת פירוט החשבון, כקבוע בשורה 19 בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תתת|(2)}} התשלום בעבור עותק ראשון של פירוט חשבון הוא כקבוע בשורה 19 בלוח תעריפים 5.4–2 ותשלום בעבור כל עותק נוסף הוא כקבוע בשורה 20 בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תת|(ג)}} '''חוב שלא נכלל בחשבון המקורי'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני יידע את הצרכן כי קבלת פירוט חשבון אינה כוללת מידע שלא נכלל בחשבון המקורי ואינה מעידה על אי קיומו של חוב הנובע מליקוי במונה והינו בכפוף {{ח:פנימי|סעיף 16|לאמות מידה 16 (צריכת חשמל שלא כדין)}} {{ח:פנימי|סעיף 26|ו־26 (תיקון חשבון)}}.

{{ח:סעיף|29||תיקון: 9.1.17, 8.11.23; תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''חשבון חשמל רכוש משותף'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בית משותף“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק המקרקעין}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק המקרקעין“ – {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חיבור ציבורי“ – חיבור המיועד לצורכי כלל הדיירים בבית משותף;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נציגות בית משותף“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 65|בסעיף 65 לחוק המקרקעין}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''חשבון חשמל – רכוש משותף'''
{{ח:תתת|(1)}} לבקשת נציגות בית משותף יגיש ספק שירות חיוני את חשבון החשמל הרשום על שם נציגות בית משותף, או את חשבון החשמל בעבור צריכת חשמל – רכוש משותף, לתשלום במסגרת חשבונות החשמל של הדיירים בבית המשותף בשיעור השתתפות קבוע המחולק שווה בשווה בין הדיירים. שירות זה יינתן בכפוף לתנאים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} צריכת החשמל של החיבור הציבורי נרשמת באמצעות מונה נפרד;
{{ח:תתתת|(ב)}} כל הדיירים בבית המשותף הם צרכנים רשומים.
{{ח:תתת|(2)}} לצורך קבלת השירות, ידרוש ספק שירות חיוני מנציגות הבית המשותף להגיש בקשה לקבלת השירות בנוסח שבנספח לאמת מידה זו, בצירוף תקנון הבית המשותף או החלטה של אסיפת דיירים על תיקון התקנון באופן שנקבע בו שיעור השתתפות אחיד של הדיירים, הצרכנים הרשומים, בתשלום חשבון החשמל האמור בסעיף קטן (1).
{{ח:תתת|(3)}} אם החיבור הציבורי היה מנותק במשך תקופת חשבון אחת או יותר, מכל סיבה שהיא, יוחל השירות לפי אמת המידה באופן מנדטורי כך שספק שירות חיוני יגיש את חשבונות החשמל בשל החיבור הציבורי לתשלום במסגרת חשבונות החשמל של הדיירים בבית המשותף. מבלי לגרוע מהאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 58|בסעיף 58(א) לחוק המקרקעין}}, התשלום יחולק באופן שווה בין הדיירים, אלא אם כן יוכח לספק השירות החיוני כי תקנון הבית המשותף קובע חלוקה אחרת. לעניין סעיף זה לא יחולו תנאי השירות הקבועים בסעיף קטן (1).
{{ח:תתת|(4)}} על חשבונות הצרכנים המצטרפים לשירות לפי אמת מידה זו יחולו הוראות אמות המידה, לרבות ניתוק האספקה במקרה של אי תשלום.
{{ח:תתת|(5)}} בקשה לביטול השירות תוגש בהתאם לנוהל הקבוע בסעיף קטן (2).
{{ח:תתת|(6)}} ספק שירות חיוני יגיש את חשבון החשמל, הרשום על שם נציגות הבית המשותף, בהתאם לקבוע באמת מידה זו, ובחיוב התשלום הקבוע אשר יחולק שווה בשווה בין הדיירים. התשלום הקבוע יכלול את כל מרכיביו למעט מרכיבי הפקת חשבון ושליחתו לצרכן.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:פנימי|סעיף 29|לאמת מידה 29}} {{ש}} בקשה לקבלת שירות ”חשבון חשמל – רכוש משותף“ או לביטול השירות'''}}
{{ח:תת}} נא לסמן:
{{ח:תת|□}} אנו, החתומים מטה, בכתובת _________ מבקשים

לקבל

את השירות ”חשבון חשמל – רכוש משותף“ כך שחשבון החשמל המוגש עבור צריכת החשמל בחיבור הציבורי יצורף לחשבונות החשמל של כל הדיירים, הצרכנים הרשומים בבניין, בחלקים שווים.
{{ח:תת|□}} אנו, החתומים מטה, בכתובת _________ מבקשים

לבטל

את השירות ”חשבון חשמל – רכוש משותף“ כך שחשבון החשמל המוגש עבור צריכת החשמל בחיבור הציבורי יפסיק להיות מצורף לחשבונות החשמל של כל הדיירים, הצרכנים הרשומים בבנין, בחלקים שווים.

{{ח:ת}} בקשה זו היא בהתאם להחלטה של אסיפת הדיירים מיום ________ המצורפת לבקשה. מצורף גם תקנון הבית המשותף, או החלטת אסיפת הדיירים על תיקון התקנון, שבהם נקבע שיעור השתתפות אחיד של הדיירים, הצרכנים הרשומים, בתשלום חשבון החשמל – רכוש משותף.
{{ח:ת}} ידוע לנו שלצורך קבלת השירות כל הדיירים בבניין, הגרים בו בפועל, רשומים כצרכנים בחברת החשמל ושללא רישום כזה, לא ניתן לקבל את השירות.
{{ח:ת}} להלן רשימת הדיירים בבניין ופרטיהם:
{{ח:ת}}

שם פרטי	שם משפחה	מספר חוזה	מספר מונה

{{ח:ת}} {{מוקטן|* ככל שנמצא צרכן שאינו רשום, מצ״ב בקשת צרכן לרישום (טופס המצוי באתר האינטרנט של ספק השירות החיוני).}}

{{ח:סעיף|29א||תיקון: 27.9.17, 24.6.19, 2.12.20; תש״ף־27, תשפ״א־28}}
{{ח:ת}} '''ניתוק אספקת החשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''תנאים לניתוק אספקת חשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} פעל ספק שירות חיוני בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 24|באמת מידה 24(ב)}}, יהא רשאי לנתק את אספקת החשמל לצרכן; הניתוק יבוצע באחד מן הימים א׳ עד ה׳ בלבד ולא יבוצע בחגים ובערבי חגים.
{{ח:תתת|(2)}} האמור בסעיף קטן (1) לא יחול במקרי אירוע חריג, במזג אוויר קיצוני, בשעת חירום במשק החשמל שעליה הכריז השר לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 58|סעיף 58 לחוק}} ובמצב חירום, ככל שיחולו במדינה כולה או בשטח מסוים; לעניין זה, ”מצב חירום“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אירוע אסון המוני, כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 90א|בסעיף 90א לפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל״א–1971}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מצב מיוחד בעורף או שעת התקפה, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}};
{{ח:תתתת|(ג)}} מצב חירום אחר אגב לחימה.
{{ח:תתת|(3)}} בשל פעולת ניתוק יחייב ספק השירות החיוני את הצרכן בעלות הקבועה בשורה 10 בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תתת|(4)}} פעל ספק שירות חיוני לנתק את אספקת החשמל שלא בהתאם לקבוע בסעיף זה, ישלם לצרכן תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ב)}} '''עילות לפירוק חיבור'''
{{ח:תת}} במקרים של שימוש בלתי חוקי חוזר בחשמל, במקרים שבהם נותק הצרכן והתחבר באופן עצמאי או במקרים שבהם עילת הניתוק המשיכה להתקיים במשך יותר משנתיים מיום הניתוק, רשאי הספק לפרק את החיבור, בתנאי שהצרכן לא חויב בתשלום קבוע בשל מקום הצרכנות.

{{ח:סעיף|29ב||תיקון: 27.9.17, 24.6.19, 23.9.19, 5.8.20, 25.11.20, 2.12.20, 14.3.22, 8.11.23; תש״ף־14, תש״ף־27, תשפ״א־6, תשפ״א־17, תשפ״א־28, תשפ״ג־17, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''חידוש אספקת החשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''תנאים ומועדים לחידוש אספקת החשמל לאחר ניתוק'''
{{ח:תתת|(1)}} נותקה אספקת החשמל לצרכן כדין כתוצאה מאי תשלום חוב, והסיבה שבשלה נותקה האספקה חדלה להתקיים, יחדש המחלק את אספקת החשמל לצרכן בתוך 6 שעות ממועד הודעת הצרכן או ממועד תשלום החוב, לפי העניין; לא חידש ספק השירות החיוני את אספקת החשמל בתוך פרק הזמן הקבוע בסעיף קטן זה, ישלם לצרכן תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תתת|(2)}} מחלק יחדש את אספקת החשמל לצרכן אף אם הסיבה שבשלה נותקה האספקה לא חדלה להתקיים, אם המחלק רשם את הצרכן כצרכן שאספקת חשמל חיונית לו; אספקת החשמל תחודש בתוך 2 שעות ממועד הרישום כאמור; לא חידש ספק השירות החיוני את אספקת החשמל בתוך פרק הזמן הקבוע בסעיף קטן זה, ישלם לצרכן תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תתת|(3)}} נותקה אספקת החשמל מסיבה שאינה הסיבה המפורטת בסעיף קטן (1), והסיבה חדלה להתקיים, יבוצע החיבור בתוך 48 שעות מעת קבלת הודעת הצרכן בעניין ובכפוף לכך שלא נדרשת בדיקת מיתקן לפי סעיף (ג); במניין השעות הקבועות בסעיף קטן זה לא יימנו ימי שישי, שבת וחגים; לא ביצע ספק השירות החיוני חיבור בתוך פרק הזמן הקבוע בסעיף קטן זה, ישלם לצרכן תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ב)}} '''חידוש צריכת החשמל שנותק בשל אי תשלום חוב'''
{{ח:תת}} ביקש צרכן לחדש את אספקת החשמל לאחר שנותקה בשל אי תשלום חוב, יחייב אותו מחלק בעלות ניתוק וחידוש אספקת החשמל כקבוע בשורות 8 עד 10 בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תת|(ג)}} '''בקשה לחיבור אספקת החשמל לאחר ניתוק מיתקן חשמל במשך שלושה חודשים או יותר'''
{{ח:תת}} חל ניתוק באספקת החשמל למיתקן חשמל במשך שלושה חודשים או יותר והצרכן או בעל זכות במקרקעין ביקשו לחדש את אספקת החשמל למקום הצרכנות, יחייב אותם המחלק בתשלום כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם המונה לא הוסר והחיבור לא פורק – לפי עלות חיבור מחדש כקבוע בשורה 9 בלוח תעריפים 5.4–2 ולפי עלות בדיקת מיתקן כקבוע בלוח תעריפים 4.3–11.
{{ח:תתת|(2)}} אם המונה הוסר אך קו החיבור לא פורק – לפי עלות חיבור מחדש כקבוע בשורה 9 בלוח תעריפים 5.4–2, עלות התקנת מונה כקבוע בשורה 6 בלוח תעריפים 5.4–2 ועלות בדיקת המיתקן כקבוע בלוח תעריפים 4.3–11.
{{ח:תתת|(3)}} אם המונה הוסר והחיבור פורק – לפי עלות חיבור חדש כקבוע בלוחות התעריפים לחיבורים חדשים.
{{ח:תת|(ד)}} '''חידוש אספקה במת״מ בקרות אירוע חריג, מצב חריג או מצב חירום'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק יעמיד לרשות צרכניו הרשומים מוקד טלפוני כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 7ב|באמת מידה 7ב (מוקד טלפוני)}} אשר יאפשר הטענת קוד למת״מ לבקשת צרכן רשום בקרות אירוע חריג, מצב חריג חד־פעמי מטעמי מצוקה כלכלית או בריאותית של הצרכן הרשום, מזג אוויר קיצוני, שעת חירום במשק החשמל שעליה הכריז השר לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 58|סעיף 58 לחוק}} ובמצב חירום, ככל שיחולו במדינה כולה או בשטח מסוים; לעניין זה, ”מצב חירום“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אירוע אסון המוני, כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 90א|בסעיף 90א לפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל״א–1971}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מצב מיוחד בעורף או שעת התקפה, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}};
{{ח:תתתת|(ג)}} מצב חירום אחר אגב לחימה.
{{ח:תתת|(2)}} מחלק יעמיד לרשות צרכן רשום הפונה למוקד טלפוני במקרים המנויים בסעיף קטן (1) הסדר אשראי למת״מ לצורך צריכת חשמל, בסכום שלא יפחת מ־50 ש״ח.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: חיוב בעבור צריכת חשמל}}

{{ח:סעיף|30||תיקון: 18.6.08, 6.2.12, 9.6.14, 24.6.19; תש״ף־27}}
{{ח:ת}} '''דרך חיוב'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המוסד המוסמך“ – הרשות לזכויות ניצולי השואה במשרד האוצר, המוסד לביטוח לאומי או כל גורם אחר שהוסמך לעניין תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 31א|סעיף 31א לחוק}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאריך הקריאה“ – התאריך המופיע בחשבון החשמל כתאריך הקריאה, בין אם נעשתה קריאה על ידי ספק שירות חיוני, בין אם נעשתה קריאה על ידי צרכן ובין אם נעשתה על בסיס הערכת צריכה.
{{ח:תת|(ב)}} '''תעריפים'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני יחייב צרכן בתשלום בעבור צריכה על פי תעריפי החשמל החלים עליו כקבוע בלוחות תעריפים 5, בצירוף תשלום קבוע.
{{ח:תת|(ג)}} '''מס ערך מוסף'''
{{ח:תת}} נוסף על האמור בסעיף (ב), יגבה ספק השירות החיוני מהצרכן מס ערך מוסף בשיעור הקבוע לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''שינוים בתעריף בתוך תקופת החשבון'''
{{ח:תת}} חל שינוי בתעריף בתוך תקופת חשבון, תחושב הצריכה לפי התעריף הקודם עבור הימים שבין תאריך הקריאה הקודמת לבין תאריך שינוי התעריף, לפי הצריכה היומית הממוצעת בתקופת החשבון, ואילו יתרת הצריכה תחושב על פי התעריף החדש.
{{ח:תת|(ה)}} '''עיגול סכומים בחשבון'''
{{ח:תת}} הסכומים המרכיבים את החשבון יעוגלו לאגורות שלמות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} היה הסכום הנקוב באגורות 0.49 אגורות או פחות – לא יובא בחשבון.
{{ח:תתת|(2)}} היה הסכום הנקוב באגורות 0.50 אגורות או יותר – יחשב כאגורה שלמה ויתווסף לסכום.
{{ח:תת|(ו)}} '''חשבון צריכה המשולם באמצעות הוראת קבע בבנק'''
{{ח:תת}} צרכן המשלם חשבון צריכה באמצעות הוראת קבע בבנק, יזוכה בחשבון הצריכה בסכום הקבוע בשורה 21 בלוח תעריפים 5.4–2, בשל עלויות גבייה הנחסכות לספק השירות החיוני.
{{ח:תת|(ז)}} '''תשלום מופחת לזכאים'''
{{ח:תת}} צרכן רשום שמתקיימים לגביו תנאי הזכאות לתשלום מופחת כקבוע בהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 31א|סעיף 31א לחוק}}, יחויב בשל צריכתו כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} הצרכן הרשום יהא זכאי להפחתת התשלום לפי הודעת המוסד המוסמך ממועד קבלת ההודעה במשרדי ספק השירות החיוני.
{{ח:תתת|(2)}} הזכאות לתשלום מופחת תינתן למקום צרכנות אחד בלבד המשמש למגוריו של הצרכן הרשום ותינתן על שמו של הצרכן הרשום בלבד בעבור זכאות אחת בלבד.
{{ח:תתת|(3)}} היה מועד תחילת הזכאות המצוין בהודעת המוסד המוסמך לקבוע את הזכאות, מוקדם למועד מסירת ההודעה עצמה, יזכה ספק השירות החיוני את חשבון הצריכה של הצרכן הרשום ממועד הזכאות, וישיב לצרכן את ההפרש בתוספת ריבית החשב הכללי.
{{ח:תתת|(4)}} היה הצרכן הרשום צרכן המשלם עבור צריכת החשמל באמצעות מונה תשלום מראש, רשאי ספק השירות החיוני להתחשבן עם הצרכן בגין זכאותו לתשלום מופחת באופן רטרואקטיבי אחת לכמה חודשים, ובלבד שספק השירות החיוני ישיב לצרכן את ההפרש בגין הפחתת התשלום בתוספת ריבית החשב הכללי.
{{ח:תת|(ח)}} '''תשלום מופחת לצרכני משנה זכאים או למספק, עבור צרכניו הזכאים'''
{{ח:תת}} אם במקום הצרכנות הרשום על שם צרכן מתגורר צרכן משנה שמתקיימים בו תנאי הזכאות לתשלום מופחת כקבוע בהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 31א|סעיף 31א לחוק}}, ומותקן אצלו מונה לרישום צריכת החשמל הביתית הנצרכת על ידו, וצריכת החשמל בפועל על ידו על פי המונה מהווה בסיס לתשלום חשבון החשמל מטעמו (בסעיף זה – צרכן משנה זכאי) יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני יזכה את הצרכן הרשום בהתאם לשיעור התשלום המופחת המצטבר בגין צריכת צרכני המשנה הזכאים שבמקום הצרכנות ובהתאם למניית המונה של צרכני המשנה.
{{ח:תתת|(2)}} הצרכן הרשום יזכה כל צרכן משנה זכאי במלוא הסכום שספק השירות החיוני זיכה אותו בעבורו.
{{ח:תתת|(3)}} הצרכן הרשום יודיע למשרדי ספק השירות החיוני שבמחוז מקום הצרכנות על כל שינוי ברשימת צרכני המשנה הזכאים לתשלום מופחת בתחומו, מיד עם קרות השינוי.
{{ח:תתת|(4)}} מבלי לגרוע מהאמור לעיל, הצרכן הרשום יגיש למשרדי ספק השירות החיוני שבמחוז מקום הצרכנות, אחת לתקופת חשבון או לתקופה שלא תעלה על שלושה חשבונות, תצהיר בחתימתו, המאומת בידי עורך דין, שבו מפורטים צרכני המשנה הזכאים המתגוררים במקום הצרכנות, מספרי תעודות הזהות שלהם, סך כל הצריכה המצטברת לזיכוי של צרכני המשנה הזכאים, בהתאם לחישוב שנערך על פי הקבוע {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק}} על ידי הצרכן הרשום, והתחייבותו הבלתי חוזרת להעברת סכום התשלום המופחת המתקבל, ישירות עם קבלתו לידיו, לידי כל צרכן משנה זכאי שבמקום הצרכנות.
{{ח:תתת|(5)}} ספק השירות החיוני יפעל כאמור בסעיף (ח)(1) רק בכפוף לקבלת התצהיר במשרדי ספק השירות החיוני כמפורט בסעיף (ח)(4).

{{ח:סעיף|31||תיקון: 29.11.05, 23.4.07, 26.10.08, 16.5.11, 30.1.12, 24.6.19, 5.8.20, 30.8.22; תש״ף־27, תשפ״א־17, תשפ״ג־7, תשפ״ד־24}}
{{ח:ת}} '''תעריף עומס וזמן (תעו״ז)'''
{{ח:תת|(א)}} '''צרכנים שיחויבו על פי תעריף עומס וזמן'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יחייב צרכנים כמפורט להלן בתשלום בעבור צריכה על פי תעריף עומס וזמן כקבוע בלוח תעריפים 5:
{{ח:תתתת|(א)}} צרכני מתח עליון;
{{ח:תתתת|(ב)}} צרכני מתח גבוה;
{{ח:תתתת|(ג)}} צרכנים המחוברים בחיבור של 200×3 אמפר או יותר;
{{ח:תתתת|(ד)}} צרכני מתח נמוך שצריכתם במשך השנה הקלנדרית האחרונה הייתה 40,000 קוט״ש או יותר; לצורך כך ספק שירות חיוני ימדוד את צריכת החשמל המצרפית בשנה קלנדרית במקום הצרכנות מכל המניות המותקנות בו אשר על שם הצרכן;
{{ח:תתתת|(ה)}} צרכן ששויך למספק פרטי וחזר לשיוך למספק ברירת המחדל במהלך השנה הראשונה שלאחר תחילת שיוכו למספק הפרטי; חיוב על פי תעריף עומס וזמן לפי פסקה זו יהיה עד תום שנה מהמועד שבו התחיל שיוכו למספק הפרטי, למעט צרכנים בעלי מונה בסיסי.
{{ח:תתת|(1א)}} ספק שירות חיוני יסיים את היערכותו להעברת צרכנים כאמור בסעיף קטן (1)(ד)(1) לתעריף עומס וזמן (תעו״ז) עד סוף חודש מרס בשנה העוקבת (להלן – שנת המעבר).
{{ח:תתת|(2)}} מועד המעבר שלצרכן חדש לחיוב בתעריף עומס וזמן יהיה 1 באפריל בשנת המעבר, ואם הצרכן הוא צרכן שמחויב בתעריף עומס וזמן לפי סעיף קטן (1)(ה) – מועד תחילת שיוכו מחדש למספק ברירת מחדל. מועד זה יחול גם לגבי צרכנים המבקשים להיות מחויבים בתשלום לפי תעריף אחיד, כאמור בסעיף קטן (4).
{{ח:תתת|(3)}} ספק השירות החיוני יודיע על המעבר המתוכנן לחיוב החדש עד יום 15 במרץ בשנת המעבר. הוגשה ההודעה במועדה, יחול השינוי בתעריף בחודש העוקב.
{{ח:תתת|(4)}} צרכני מתח נמוך שחויבו על פי תעריף עומס וזמן בהתאם לסעיף קטן (1)(ד) וצריכתם הפכה נמוכה מ־40,000 קילוואט שעה במשך תקופה רצופה של 12 חודשים לפחות, יחויבו בתשלום בעבור צריכה על פי תעריפים אחידים או על פי תעריף עומס וזמן, לפי בחירתם.
{{ח:תתת|(5)}} חשבון צריכה דו־חודשי יוגש לצרכן תעו״ז שגודל החיבור שלו למקום הצרכנות אינו עולה על 80×3 אמפר.
{{ח:תתת|(6)}} צרכן תעו״ז יחויב בתשלום קבוע כקבוע בלוח תעריפים 5.4–1 כללי ”שאר הצרכנים לרבות חיבורים מעל 100 אמפר“.
{{ח:תתת|(7)}} צרכנים המחויבים על פי תעריפים אחידים יישאו בעלות הסרה והתקנה של המונה כקבוע בשורה 6 בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תת|(ב)}} '''זכאות צרכן מתח נמוך לעבור לחיוב בתעריפי עומס וזמן'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן מתח נמוך שאינו צרכן תעו״ז זכאי לבקש כי עלות החשמל שצרך תחושב בהתאם לתעריף עומס וזמן – מתח נמוך וולונטרי (להלן – תעו״ז וולונטרי) כקבוע בלוח תעריפים 5.2–1 ועל פי מקבצי שעות הביקוש כקבוע בלוח תעריפים 5.1–1.
{{ח:תתת|(2)}} צרכן בתעריף ביתי זכאי לבקש לחלופין כי עלות החשמל שצרך תחושב בהתאם לתעריף עומס וזמן – מתח נמוך פשוט וולונטרי (להלן – תעו״ז פשוט וולונטרי) כקבוע בלוח תעריפים 5.2–3, ועל פי מקבצי שעות הביקוש כקבוע בלוח תעריפים 5.1–2.
{{ח:תתת|(3)}} צרכן שביקש להיות מחויב כאמור בסעיפים קטנים (1) או (2), אשר מונה החשמל שלו מותקן בתוך דירה במקום הצרכנות, יבצע על חשבונו את העבודות הנדרשות במיתקן הצרכן לצורך העתקת המונה על ידי ספק השירות החיוני אל מחוץ למקום הצרכנות, ויישא בעלות הסרת המונה מתוך הדירה והתקנת מונה תעריף עומס וזמן מחוץ למקום הצרכנות כקבוע בשורה 6 בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תתת}} במקום צרכנות שבו מותקן יותר ממונה אחד, יוסרו כל המונים האחרים לפני התקנת מונה תעריף עומס וזמן. הצרכן יישא בעלות הנובעת מהסרת המונים כקבוע בשורה 6 בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תתת|(4)|(א)}} צרכנים שלפני המעבר כאמור בסעיפים קטנים (1) ו־(2) היו מחויבים בתעריף ביתי ישלמו תשלום קבוע כקבוע בלוח תעריפים 5.4–1, ביתי תעריף עומס וזמן וולונטרי.
{{ח:תתתת|(ב)}} צרכנים שלפני המעבר כאמור בסעיפים קטנים (1) ו־(2) היו מחויבים בתעריף כללי ישלמו תשלום קבוע כקבוע בלוח תעריפים 5.4–1, כללי, ”שאר הצרכנים לרבות חיבורים מעל 100 אמפר“.
{{ח:תתתת|(ג)}} צרכנים שלפני המעבר כאמור בסעיף קטן (1) היו מחויבים בתעריף מאור לרחובות ציבוריים, ישלמו תשלום קבוע כקבוע בלוח תעריפים 5.4–1 מאור רחובות.
{{ח:תתת|(5)}} ספק השירות החיוני יבצע את הנדרש למעבר לתעו״ז וולונטרי ולתעו״ז פשוט וולונטרי בתוך 3 חודשים מיום שנרשמה בקשת הצרכן במשרדי הספק ובכפוף למלאי המונים הקיים. לא נמצא מונה מתאים במלאי, רשאי ספק השירות החיוני להאריך את תקופת הטיפול לפרק זמן שלא יעלה על 12 חודשים.
{{ח:תתת|(6)}} מעבר לתעו״ז וולונטרי ולתעו״ז פשוט וולונטרי יהיה לפרק זמן מינימלי של שנה. בתום שנה רשאי הצרכן הרשום לעבור לתעריף האחיד שלפיו חויב לפני המעבר, ובלבד שיישא בעלויות הסרה והתקנה של מונה כקבוע בשורה 6 בלוח תעריפים 5.4–2. ספק השירות החיוני יבצע את בקשת הצרכן הרשום בתוך 90 ימים מיום שנרשמה בקשת הצרכן במשרדיו.
{{ח:תתת|(7)}} ספק שירות חיוני יערוך תחשיב לצרכן חדש שבהסדר תעו״ז פשוט וולונטרי לשנים־עשר חודשים רצופים ראשונים של תשלומים הן לפי תעו״ז פשוט וולונטרי והן לפי התעריף האחיד שלפיו חויב לפני המעבר. בתום השנה הראשונה, הצרכן יהיה רשאי לבחור להמשיך במסלול תעו״ז פשוט וולונטרי או לחזור ולהיות מחויב לפי התעריף האחיד ויהיה זכאי לקבל החזר התחשבנות בגין ההפרש בין התעריף האחיד לתעו״ז פשוט וולונטרי על תקופה זו, ככל שיהיה כזה. צרכן שהחליט לחזור למסלול אחיד לא יוכל להצטרף שוב למסלול תעו״ז וולונטרי או למסלול תעו״ז פשוט וולונטרי במשך שנתיים ממועד חזרתו למסלול האחיד. קבלת ההחזר תתאפשר פעם אחת בלבד.
{{ח:תתת|(8)}} מובהר כי לצורך עסקת מכירת חשמל לצרכנים, דין צרכני תעו״ז המפורטים בסעיפים (ב)(1) ו־(2) כדין צרכני תעו״ז המפורטים בסעיף (א)(1).

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: פניות ותלונות צרכנים}}

{{ח:סעיף|32||תיקון: 25.11.20, 8.11.23; תשפ״א־6, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''אמצעי פניה לספק שירות חיוני רשת'''
{{ח:תת|(א)}} '''קבלת קהל'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשת יפעיל מערך של קבלת קהל במשרדיו כדי לאפשר לצרכנים לפנות בבירורים{{ח:הערה|,}} ולקבלת מידע.
{{ח:תתת|(2)}} שעות הקבלה במשרדים לא יפחתו מ־20 שעות שבועיות, בממוצע ארצי; הודעה על שעות הפתיחה תפורסם לציבור.
{{ח:תת|(ב)}} '''אופן הפניה'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשת יאפשר לצרכן לפנות אליו בכל אמצעי הגישה הנוגעים לעניין הפניה, לרבות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פניה בעל־פה בשעות קבלת קהל במשרדיו בעניינים כאמור בסעיף (א)(1);
{{ח:תתת|(2)}} פניה בכתב באמצעות הדואר, הדואר האלקטרוני, הפקסמיליה והדיגיטל;
{{ח:תתת|(3)}} פניה באמצעות מוקד טלפוני.
{{ח:תת|(ג)}} '''עלות השירות'''
{{ח:תת}} עלות השירות כאמור באמת מידה זו מכוסה בתשלום הקבוע.

{{ח:סעיף|33||תיקון: 4.4.11, 9.6.14, 25.11.15, 19.2.18, 5.8.20, 25.11.20, 2.12.20, 14.3.22, 8.11.23; תשע״ח, תשפ״א־6, תשפ״א־17, תשפ״א־28, תשפ״ג־17, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''טיפול בתלונות צרכנים'''
{{ח:תת|(א)}} '''תלונה בכתב או בטלפון'''
{{ח:תתת|(1)}} עם קבלת תלונה של צרכן אצל הגורם בספק שירות חיוני שמטפל בתלונות ציבור, בכתב או בטלפון, יאשר ספק שירות חיוני את קבלתה בדרך שבה הוגשה לו התלונה.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני יחל טיפול בתלונה רק אם טרם חלפה שנה ממועד התרחשות האירוע נושא התלונה; דחה ספק שירות חיוני את תלונת הצרכן בשל מועד התרחשות האירוע נושא התלונה, יציין זאת בתשובתו לצרכן.
{{ח:תת|(א1)}} '''פנייה של צד שלישי'''
{{ח:תת}} היתה התלונה פנייה של צד שלישי לבירור תלונה, יידרש הפונה למסור לספק השירות החיוני ייפוי כוח לצורך קבלת מידע בשם הצרכן.
{{ח:תת|(ב)}} '''המועד המרבי לטיפול בתלונה'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני יטפל בתלונה וישלח לצרכן תשובה בכתב לגביה בהקדם ולא יאוחר מ־21 ימי עבודה מיום קבלת התלונה במשרדי הגורם המטפל בתלונות בספק השירות החיוני; לא שלח ספק השירות החיוני תשובה בהתאם להוראות המפורטות בסעיף זה, ישלם לצרכן תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בשורה 1 ללוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ג)}} '''בדיקה או דיון נוספים'''
{{ח:תת}} על אף האמור בסעיף (ב), אם התברר, כי העניין נשוא התלונה טעון בדיקה או דיון נוספים, יודיע ספק השירות החיוני לצרכן, בכתב ובהקדם, אך לא יאוחר מ־21 ימי עבודה מיום קבלת התלונה במשרדיו, את הסיבה שבשלה מתעכב הטיפול בתלונה. אם ספק שירות חיוני מתעכב במתן מענה, הוא ימשיך ויעדכן את הצרכן בכתב בחלוף כל 21 ימי עבודה ועד מתן מענה סופי לתלונה; לא עדכן ספק השירות החיוני בהתאם להוראות הקבועות בסעיף זה, ישלם לצרכן תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בשורה 1 ללוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ג1)}} '''טיפול בערעור'''
{{ח:תת}} התקבלה תלונה והתברר כי מדובר בערעור על מענה שנתן ספק השירות החיוני, יטפל בה הגורם המטפל בערעור על תלונות, רק אם טרם חלפה שנה ממועד מתן המענה שעליו מערערים; הגורם המטפל בערעור בתלונה יהיה גורם אחר מזה שנתן את המענה.
{{ח:תת|(ד)}} '''איסור נקיטת הליכי גביה בתקופת הטיפול בתלונה'''
{{ח:תת}} לא יהא ספק השירות החיוני רשת רשאי לנקוט הליכי גבייה, לרבות גביית הריבית בגין איחור בתשלום החוב השנוי במחלוקת או הליכי חיוב אחרים.
{{ח:תת|(ה)}} '''תלונה שהגיעה דרך רשות אחרת'''
{{ח:תת}} תלונת צרכן שהגיעה לספק השירות החיוני רשת דרך רשות אחרת שאליה הופנתה התלונה, תחשב כתלונת צרכן לכל דבר ועניין ויחולו עליה כל הוראות אמת מידה זו, לרבות לוחות הזמנים לטיפול.
{{ח:תת|(ה1)}} '''תלונה שהגיעה דרך מספק'''
{{ח:תת}} תלונת צרכן שהגיעה לספק השירות החיוני רשת דרך מספק, יראו אותה כתלונת צרכן לכל דבר ועניין ויחולו לגביה כל הוראות אמת מידה זו, לרבות לוחות הזמנים לטיפול.
{{ח:תת|(ו)}} '''פיצוי בגין איחור'''
{{ח:תת}} בכל מקרה של חריגה מן המועדים הנקובים באמת מידה זו ישלם ספק השירות החיוני רשת לצרכן המלין תשלום בשיעור הקבוע בלוח תעריפים 12.1–1, אך לא יותר מ־10,000 ש״ח.

{{ח:סעיף|34||תיקון: 1.6.03, 29.11.05, 6.2.12, 24.6.19, 5.8.20, 2.12.20, 28.6.23; תש״ף־27, תשפ״א־17, תשפ״א־28, תשפ״ד־33}}
{{ח:ת}} '''תלונות המטופלות במקום הצרכנות'''
{{ח:תת|(א)}} '''תלונה על רמת המתח'''
{{ח:תתת|(1)}} התלונן צרכן על רמת המתח המסופקת למקום הצרכנות, יבדוק ספק השירות החיוני את איכות המתח למקום הצרכנות, בהקדם ולא יאוחר מחמישה ימי עבודה ממועד רישום קבלת התלונה במשרדי ספק השירות החיוני, או על־פי תאום מראש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|באמת מידה 9 (ביקור מתואם במקום הצרכנות)}}.
{{ח:תתת|(2)}} התגלתה חריגה בזמן הבדיקה, תתוקן החריגה בהקדם האפשרי, ולצרכן תשלח הודעה על תוצאות הבדיקה וכן פירוט לוחות הזמנים המשוערים לביצוע התיקון. דו״ח המפרט את התיקון שבוצע יישלח לצרכן בתוך שלושה ימים מיום ביצוע העבודה. לא שלח ספק השירות החיוני דוח המפרט את התיקון לפי סעיף זה או בתוך פרק הזמן הקבוע בסעיף זה, ישלם לצרכן תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תתת|(3)}} בהתאם לשיקול דעתו של ספק השירות החיוני יותקן ציוד למדידה רצופה של רמת המתח למשך שבוע ימים, אם הצרכן התלונן על רמת המתח המסופקת למקום הצרכנות, למרות שלא נמצאה חריגה בבדיקה שנערכה במקום הצרכנות. בהפעלת שיקול דעתו ישקול ספק השירות החיוני בחשבון, בין היתר, את אלה: ריבוי תלונות של כמה צרכנים מאותו אזור או הצטברות נזקים לצרכנים שלא הוכרו כזכאים לפיצוי לפי אמות המידה.
{{ח:תתת|(4)}} ספק השירות החיוני ידווח לצרכן על החלטתו, בין אם החליט לבצע מדידה רצופה ובין אם החליט שאין בה צורך.
{{ח:תת|(ב)}} '''צרכן שלא חויב בתשלום'''
{{ח:תת}} לא חויב צרכן בתשלום עבור התיקון שבוצע, ישלח ספק השירות החיוני לצרכן הודעה בכתב על ביצוע התיקון והפטור מחובת התשלום.
{{ח:תת|(ג)}} '''תלונה בגין תקלה במקום צרכנות'''
{{ח:תתת|(1)}} התלונן צרכן על תקלה באספקת חשמל במקום הצרכנות, ינחה ספק השירות החיוני את הצרכן כיצד לוודא כי מקור התקלה הוא במיתקן חשמל של ספק השירות החיוני ולא במיתקן חשמל פרטי. התברר כי מקור התקלה הוא במיתקן חשמל של ספק השירות החיוני, ספק השירות החיוני יגיע לתקן את התקלה בהקדם ולא יאוחר משעתיים ממועד קבלת ההודעה על התקלה. בתנאי מזג אויר גרועים, בישובים מרוחקים או בתנאי תחבורה חריגים, ספק השירות החיוני יגיע לתקן את התקלה בהקדם ולא יאוחר משלוש שעות ממועד קבלת ההודעה על התקלה.
{{ח:תתת|(2)}} הזמין צרכן חשמלאי פרטי לאחר שספק השירות החיוני הודיע לצרכן כי התקלה היא במיתקן חשמל פרטי ונמצא כי הודעת הספק מוטעית, יזכה ספק השירות החיוני את הצרכן בעלות הזמנת החשמלאי כנגד הצגת אסמכתאות מתאימות לספק.
{{ח:תתת|(3)}} בכל מקרה של איחור במועדים הנקובים בסעיף קטן (1), וכן במקרה של ניתוק אספקת חשמל כתוצאה מתקלה במיתקן שלגביה הודיע ספק שירות חיוני כי היא במיתקן חשמל פרטי ונמצא כי הודעת הספק הייתה מוטעית, ישלם ספק השירות החיוני לצרכן תשלום בשיעור הקבוע בלוח 1.12–1 ללוחות התעריפים.
{{ח:תתת|(4)}} זיהה ספק שירות חיוני רשת הפרעה או תקלה חשמלית מרשת המתח הגבוה או מרשת המתח הנמוך או מהמיתקן החשמלי, שפוגעת באספקת החשמל למקום צרכנות של צרכן שמותקן אצלו מונה חכם, יעדכן, ספק השירות החיוני רשת את הצרכן ואת מנהל המערכת באמצעות מסרון בכתב או מסרון קולי או אמצעי דיגיטלי אחר, על קיומה של הפרעה או תקלה במקום הצרכנות.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 20.10.2024 עד יום 1.1.2028):}} זיהה ספק שירות חיוני רשת הפרעה או תקלה חשמלית מרשת המתח הגבוה או מהמיתקן החשמלי, שפוגעת באספקת החשמל למקום צרכנות של צרכן שמותקן אצלו מונה חכם, יעדכן, ספק השירות החיוני רשת את הצרכן ואת מנהל המערכת באמצעות מסרון בכתב או מסרון קולי או אמצעי דיגיטלי אחר, על קיומה של הפרעה או תקלה במקום הצרכנות.
{{ח:תת|(ד)}} '''עלות תיקון נתיך'''
{{ח:תת}} בעבור תיקון נתיך כאמור בסעיף (ג) יחייב ספק השירות החיוני את הצרכן בתשלום כקבוע בשורה 22 בלוח תעריפים 5.4–2. על התשלום יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ב)}}.
{{ח:תת|(ה)}} '''תקלה במיתקן הצרכן'''
{{ח:תת}} הגיע ספק השירות החיוני למקום צרכנות עקב תלונה על רמת מתח המסופקת למקום הצרכנות, או עקב תלונה לגבי אספקת החשמל, והתברר שמדובר בתקלה במיתקן של הצרכן, יחויב הצרכן בעלות ההגעה למקום כקבוע בשורה 3 בלוח תעריפים 5.4–2, ובלבד שהספק הדריך את הצרכן כיצד לבדוק כי אין מדובר במיתקן הצרכן, והביא לידיעתו כי אם התקלה היא במיתקן הצרכן ולא במיתקני ספק השירות החיוני יחויב הצרכן בעלות האמורה.

{{ח:קטע2|פרק ב1|פרק ב׳1: חיבור חדש לרשת החשמל לחטיבת קרקע|תיקון: תשפ״ג־3, תשפ״ד־36}}

{{ח:סעיף|34א||תיקון: 17.11.21, 10.4.24; תשפ״ג־3, תשפ״ד־36}}
{{ח:ת}} '''חיבור חדש לרשת החשמל לחטיבת קרקע'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ב1|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בית משותף“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק המקרקעין}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בית מורכב“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 59|בסעיף 59(א) לחוק המקרקעין}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל חטיבת הקרקע“ – חוכר לדורות וכן מי שבעל זכות להירשם כחוכר לדורות; לעניין מקום שאין בו חוכר לדורות או בעל זכות להירשם כחוכר לדורות – מי שרשום כבעלים במקרקעין בפנקסי המקרקעין לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין}} או מי שבעל זכות להירשם כבעלים במקרקעין, ואם לגבי מקום כאמור אין בעלים רשום או מי שהוא בעל זכות להירשם כבעלים – המחזיק במקרקעין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דרך ציבורית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל}}, ובכלל זה כזו המצויה במקרקעין שטרם הוסדרו, ולרבות דרך המשמשת בפועל כדרך ציבורית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 15|בסעיף 15 לחוק המקרקעין}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק המקרקעין“ – {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חטיבת קרקע“ – כל אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} מקרקעין או רצף מקרקעין שלא עוברת בהם דרך ציבורית, שנמצאים בבעלות אחת, לרבות בעלות משותפת, למעט מקרקעין ששולם לגביהם התשלום הראשון של דמי ההיוון בהליך איחוד וחלוקה (פרצלציה) לצורך רישומם כחלקות נפרדות בפנקסי המקרקעין לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין}};
{{ח:תתתת|(2)}} במקרקעין שייעודם מגורים – חלקה או תת־חלקה, שנרשמה או שעתידה להירשם בפנקס הבתים המשותפים כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין}}, בספרי רשות מקרקעי ישראל, או בספרי חברה משכנת וכן כל מבנה או דירה בבעלות או בהחזקה של ישות משפטית אחת שייעודם למגורים;
{{ח:תתתת|(3)}} דרך ציבורית שפרוסה בה רשת חשמל המחברת בין סוגי מיתקנים אשר מחלק לא פורס רשת ביניהם;
{{ח:תתתת|(4)}} שטח משותף של בית משותף או של בית מורכב, שנרשם או שאמור להירשם ככזה בפנקס הבתים המשותפים כמשמעו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין}};
{{ח:תתתת|(5)}} מפעל במקרקעין שייעודם לתעשייה, לרבות מפעל בעל כמה מבנים שהושכרו על ידי ישות משפטית אחת או חלק ממבנה המושכר למפעל ששייך לישות משפטית נפרדת מזו שמחזיקה במבנה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חכירה“ ו”חכירה לדורות“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק המקרקעין}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבנה“ – בית כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק המקרקעין}}, וכן בניין כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק התכנון והבנייה}}, או כל חלק ממנו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מערכת הביטחון“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל#סעיף 12|בסעיף 12(ו) לחוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל, התשע״ז–2017}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפעל“ – מפעל תעשייתי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק עידוד התעשייה (מסים)|בחוק עידוד התעשייה (מסים), התשכ״ט–1969}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נציגות של בית משותף“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 65|בסעיף 65 לחוק המקרקעין}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צרכן בעלים רשום“ – בעל חטיבת קרקע המבקש חיבור לרשת החשמל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צרכן רשום“ – צרכן הצורך חשמל באמצעות מניית מחלק, ובכלל זה צרכן בעלים רשום;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רכוש משותף“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק המקרקעין}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תשתיות לאומיות“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק לקידום תשתיות לאומיות#סעיף 2|בחוק לקידום תשתיות לאומיות, התשפ״ג–2023}}, למעט לפי {{ח:חיצוני|חוק לקידום תשתיות לאומיות#סעיף 2|פסקה (6) להגדרה האמורה}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''חיבור חטיבת קרקע'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק יחבר חטיבת קרקע לרשת החשמל בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ב1|פרק זה}}.
{{ח:תתת|(2)}} מחלק יחבר חטיבת קרקע בחיבור אחד, למעט חיבור זמני, אלא אם כן נקבע אחרת באמות המידה.
{{ח:תתת|(3)}} אם במבנה יש כמה חטיבות קרקע, יחבר המחלק כל אחת מחטיבות הקרקע.
{{ח:תתת|(4)}} נקודת החיבור של חטיבת הקרקע לרשת החשמל תהיה על גבול חטיבת הקרקע, או לפי המיקום המופיע בתוכנית מיתאר ברמה מפורטת, בהיתר בנייה, בתוכנית איחוד וחלוקה או בתוכנית לצורך רישום, הנוגעים לחטיבת הקרקע.
{{ח:תתת|(5)}} המחלק לא יקים בתוך חטיבת הקרקע תשתית שאינה מיועדת לנקודת החיבור האמורה בסעיף קטן (4), אלא אם כן נקבע אחרת באמות המידה.
{{ח:תת|(ג)}} '''שירות מניות בחטיבת קרקע'''
{{ח:תת}} אם על הצריכה בחטיבת קרקע מסוימת חלים כמה תעריפים שונים, לבקשת צרכן בעלים רשום או מיופה כוחו ולשם התחשבנות עם הצרכן בעלים רשום או מיופה כוחו, המחלק יתקין בתוך חטיבת הקרקע מונה נפרד בעבור כל אחד מהתעריפים שחלים בתוך חטיבת הקרקע, ואליו יחוברו המיתקנים שחל עליהם אותו תעריף; לא ביקש הצרכן התקנת מונה נפרד כאמור, יחייב המחלק את הצרכן הרשום, ואם לא רשום כזה – את צרכן הבעלים הרשום, לגבי כל חטיבת הקרקע, בתעריף הגבוה מבין התעריפים החלים על צריכה בחטיבת הקרקע.

{{ח:סעיף|34ב||תיקון: 17.11.21, 10.4.24; תשפ״ג־3, תשפ״ד־36}}
{{ח:ת}} '''הגשת בקשה לחיבור חטיבת קרקע לרשת החשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''זהות מגיש בקשה לפתיחת תיק חיבור לרשת החשמל'''
{{ח:תת}} מחלק יפתח תיק בקשה לחיבור לרשת החשמל בחטיבת קרקע בעבור צרכן בעלים רשום בלבד; ואולם, לעניין חיבור של תשתית לאומית לרשת החשמל בחטיבת קרקע, ובכלל זה חיבור נוסף לפי {{ח:פנימי|סעיף 34ו|סעיף (א)(1)(ב) לאמת מידה 34ו}}, המחלק יפתח תיק חיבור כאמור גם אם בעל תשתית לאומית שאינו צרכן בעלים רשום הגיש את הבקשה לחיבור כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} '''אופן הגשת בקשה'''
{{ח:תת}} מחלק יאפשר לצרכן בעלים רשום להגיש בקשה לחיבור לרשת החשמל בחטיבת קרקע באופן מקוון בלבד.

{{ח:סעיף|34ג||תיקון: 17.11.21, 8.11.23, 10.4.24; תשפ״ג־3, תשפ״ד־36, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''רישום חטיבת קרקע'''
{{ח:תת|(א)}} '''תנאי סף לבדיקת בקשה'''
{{ח:תת}} מחלק יוודא את קיומם של המסמכים והנתונים שלהלן או של תצהיר על קיומם כמפורט בסעיף (ב), כתנאי סף לבדיקת הבקשה:
{{ח:תתת|(1)}} שם הצרכן בעלים רשום, כתובת חטיבת הקרקע כולל מספר גוש וחלקה, ודרכי ההתקשרות עם הצרכן בעלים רשום; היה המבקש תאגיד – יצורף אישור רואה חשבון או עורך דין בדבר המוסמך לחתום בשם התאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} תוכנית בנייה (גרמושקה) חתומה ומאושרת בידי הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה; לחלופין ובהעדר תוכנית מיתאר מאושרת, ימציא המבקש תוכנית שעיקר הוראותיה שינוי קו בניין לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 62א|סעיף 62א(א)(4) לחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תתת|(3)}} נסח רישום בפנקסי המקרקעין או אישור זכויות מרשות מקרקעי ישראל או אישור זכויות לרישום בחברה משכנת, אם קיים אחד מהם; אם לא קיים אחד מהאישורים האמורים, יצרף המבקש לבקשת החיבור תצהיר, חתום בידו, המאשר כי הוא בעל זכויות כאמור, או שהוא עתיד להירשם בעתיד כבעל זכויות כאמור או כחוכר לדורות, או שהוא המחזיק בחטיבת הקרקע; נוסף על כך, הצהרה כאמור תפרט את כוונתו של המבקש לרשום מבנה או כמה מבנים או את המקרקעין או חלקים מהם המהווים את חטיבת הקרקע, כבית משותף או כתתי־חלקות נפרדות, לאחר אישור הליכי איחוד וחלוקה (פרצלציה) על ידי רשות התכנון המוסמכת;
{{ח:תתת|(4)}} היה מבקש החיבור ועד בית או נציגות בית משותף, יצרף לבקשה לחיבור גם אישור מהמפקח על רישום מקרקעין המעיד כי מבקש החיבור מונה לנציגות הראשונה לבית משותף כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 66|בסעיף 66 לחוק המקרקעין}};
{{ח:תתת|(5)}} בבקשה בעבור מפעל, יצורף לבקשה לחיבור גם אישור מרשות המסים על היות הצרכן מפעל;
{{ח:תתת|(6)}} בבקשה בעבור שותפות רשומה – יצורפו לבקשה לחיבור גם אישור רישום השותפות ושם נציג השותפות;
{{ח:תתת|(7)}} היה מבקש החיבור מיופה כוח הבעלים, לרבות מחזיק – יצרף לבקשה לחיבור גם ייפוי כוח לרישום צרכן מטעם הבעלים, שחתום בידי כל אחד מבעלי המקרקעין ומאומת בידי עורך דין;
{{ח:תתת|(8)}} בבקשה לחיבור של תשתית לאומית – תצורף לבקשה לחיבור גם הצהרה של מבקש החיבור כי יש לו האישורים הנדרשים מצרכן בעלים רשום וכי הוא בעל התשתית הלאומית ורשאי לבצע עבודות בחטיבת הקרקע לפי כל דין;
{{ח:תתת|(9)}} בבקשה לעניין בית מורכב – יצורף לבקשה לחיבור גם תקנון הבית המורכב או הצהרת מבקש החיבור כי הבית עתיד להירשם כבית מורכב בפנקס הבתים המשותפים.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגשת תצהיר'''
{{ח:תת}} המחלק יאפשר לצרכן להגיש תצהיר על קיומם של המסמכים והנתונים הנדרשים לפי סעיף (א) ועל נכונותם.

{{ח:סעיף|34ד||תיקון: 17.11.21, 10.4.24; תשפ״ג־3, תשפ״ד־36}}
{{ח:ת}} '''החלפת צרכנים וייפוי כוח לשירותי רשת – בעלים רשום'''
{{ח:תת|(א)}} '''החלפת צרכן בעלים'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יעביר זכות לקבלת שירות רשת בחטיבת קרקע בעקבות בקשה של הצרכן בעלים רשום (להלן – הצרכן בעלים המעביר), ובלבד שירשום לגבי חטיבת הקרקע אדם אחר, לפי בקשתו, כצרכן בעלים רשום (להלן – הצרכן בעלים החדש).
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני ירשום את הצרכן בעלים החדש וימציא לו אישור בכתב על הרישום, כולל פירוט חובותיו וזכויותיו כצרכן בעלים רשום, בתוך 15 ימים מיום הבקשה; חל עיכוב בהמצאת האישור כאמור, ישלם ספק השירות החיוני לצרכן בעלים החדש את עלות ההפרה הקבועה בלוח תעריפים 12.1–1, וזאת בכל חשבון צריכה שמוגש לו עד לסיום ההפרה.
{{ח:תתת|(3)}} לצורך ביצוע הבקשה יעמיד ספק השירות החיוני לרשות צרכן בעלים רשום, באתר האינטרנט של ספק השירות החיוני, טופס בקשה בכתב שיהיה ערוך בהתאם לאמור בסעיף (ב); ספק שירות חיוני רשאי לדרוש מהמבקש שימציא חוזה או שטר המאמת את פרטי הבקשה, ויציין לפני המבקש את פרטי האסמכתה לביצוע החלפת הצרכנים.
{{ח:תתת|(4)}} בלי לגרוע מהאמור לעיל, ספק שירות חיוני יאפשר הגשת בקשה להחלפת צרכנים גם באמצעים דיגיטליים ובאמצעות כל אחד מהאמצעים לשליחת הודעה המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיפים קטנים (1) ו־(2) {{ח:הערה|[לסעיף (א)]}} לאמת מידה 5 (הודעות)}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''ציון פרטים'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל בקשה כאמור בסעיף (א) יציין הצרכן בעלים המעביר, את שמו המלא של הצרכן בעלים החדש, מספר הזהות שלו, מספר הטלפון שלו, כתובת וכתובת דואר אלקטרוני למשלוח הודעות, וכן אמצעי זיהוי נוסף שהחליט עליו ספק השירות החיוני ושהוא מתוך פרטי חשבון צרכן בעלים רשום; היה הצרכן בעלים החדש בעל מספר דרכון זר ובעל אשרה ורישיון לישיבה בישראל, יצוינו גם פרטים אלה בבקשה, וכן יצוין בבקשה תוקף האשרה; ספק שירות חיוני רשאי לדרוש עיון באשרה.
{{ח:תתת|(2)}} היה הצרכן בעלים החדש תאגיד, יצוין בבקשה גם מספר התאגיד שלו ויצורף אישור מאת רואה חשבון או עורך דין בדבר המוסמכים לחתום בשם התאגיד.
{{ח:תת|(ג)}} '''העברת זכות לקבלת שירותי רשת מצרכן בעלים למיופה כוח'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן בעלים רשום רשאי להעביר זכות לקבלת שירותי רשת למיופה כוח מטעמו.
{{ח:תתת|(2)}} לצורך העברת זכות לקבלת שירותי רשת לפי סעיף קטן (1), יעביר הצרכן בעלים הרשום לספק השירות החיוני ייפוי כוח אשר חתום על ידו ועל ידי מיופה הכוח מטעמו, ואשר מעיד על העברת הזכות כאמור.
{{ח:תתת|(3)}} רשאי צרכן בעלים רשום שהעביר זכות לפי סעיף זה לבטל את העברת הזכות כאמור, בכל עת, על ידי מסירת הודעה מראש לספק השירות החיוני; ביטול הזכות ייכנס לתוקף 15 ימי עבודה ממועד קבלת ההודעה אצל ספק השירות החיוני.
{{ח:תתת|(4)}} בחטיבת קרקע אשר מקבלת שירותי הספקה ממספק פרטי, יראו את המספק כמיופה כוח של צרכן בעלים רשום שאותו צרכן העביר לו זכות לקבלת שירותי רשת בעבור חטיבת הקרקע האמורה, אלא אם כן ביקש צרכן הבעלים הרשום מספק השירות החיוני שלא לאפשר זאת למספק.
{{ח:תת|(ד)}} '''אחריות לתשלום עד למועד הגשת הבקשה'''
{{ח:תת}} כל עוד לא הוגשה בקשה כאמור בסעיף (א) ולא נרשם צרכן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|באמת מידה 18}}, ייחשב צרכן הבעלים הרשום לצרכן הרשום במקום הצרכנות ויראו את צריכת החשמל בחטיבת הקרקע כנצרכת על ידו.
{{ח:תת|(ה)}} '''עלות ביצוע ההחלפה'''
{{ח:תת}} צרכן בעלים רשום חדש ישלם לספק השירות החיוני את עלות ביצוע החלפת צרכנים (הוצאות סידור ורישום) לפי הקבוע בשורה 11 או 12 ללוח תעריפים 5.4–2, לפי העניין; ספק השירות החיוני יוסיף את הדרישה לתשלום לפי סעיף זה במסגרת החשבון הראשון שיפיק לצרכן הבעלים הרשום החדש; חובת התשלום לפי סעיף זה תחול גם לגבי העברת זכות לקבלת שירותי רשת מצרכן בעלים רשום למיופה כוח לפי סעיף (ג), בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|34ה||תיקון: 17.11.21; תשפ״ג־3, תשפ״ד־36}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|34ו||תיקון: 10.4.24; תשפ״ד־36}}
{{ח:ת}} '''חיבורים נוספים'''
{{ח:תת|(א)}} '''חיבורים נוספים'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק יאפשר כל אחד מהחיבורים הנוספים המפורטים להלן לחטיבת קרקע במתח גבוה או במתח נמוך, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} חיבור אחד נוסף לחטיבת קרקע שייעודה אינו למגורים, ושחוברה לחשמל לפני כניסתם לתוקף של כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני{{ח:הערה|)}} (תיקון מס׳ 3), התשפ״ג–2022, ביום י״ב בכסלו התשפ״ג (6 בדצמבר 2022);
{{ח:תתתת|(ב)}} חיבור נפרד אחד או יותר לצורך חיבור תשתית לאומית; אם התבקש יותר מחיבור אחד במתח נמוך – יידרש אישור המחלק, ובמתח גבוה שההספק המצרפי של החיבורים עולה על 8 מו״א – יידרש גם אישור מנהל המערכת;
{{ח:תתתת|(ג)}} חיבור נוסף, אחד או יותר, לחטיבת קרקע שצרכן הבעלים הרשום בה הוא ממערכת הביטחון ושיש בו צורך ביטחוני, בכפוף לכך שהומצאה למחלק חוות דעת מהמהנדס הראשי של הגוף הנוגע לעניין במערכת הביטחון, בדבר הצורך הביטחוני בחיבור הנוסף;
{{ח:תתתת|(ד)}} חיבור אחד נוסף בחטיבת קרקע לצורך שילוב מיתקן באסדרת השוק לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן ז׳2 לפרק ו׳}}, ובלבד שבחטיבת הקרקע קיימים כבר מיתקני ייצור שאינם פועלים במסגרת אסדרה כאמור או שניתנו תשובות מחלק המאפשרות חיבור או שילוב של מיתקני ייצור כאמור;
{{ח:תתתת|(ה)}} מספר חיבורים במתח גבוה בעבור מבקש חיבור במתח עליון, וזאת בכפוף לאישור מנהל המערכת ועד להקמת תחנת משנה קבועה על ידי מבקש החיבור; החיבורים יפורקו בהתאם להליך הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35יא|בסעיף (א)(6) לאמת מידה 35יא}};
{{ח:תתתת|(ו)}} במקרקעין שיש בהם ייעוד למגורים וייעוד אחד נוסף לפחות – יינתן חיבור אחד נוסף לכל הייעודים שאינם מגורים;
{{ח:תתתת|(ז)}} חיבור אחד נוסף במתח נמוך לחטיבת קרקע המיועדת למגורים חלף הגדלת החיבור למתח גבוה;
{{ח:תתתת|(ח)}} חיבור נוסף, אחד או יותר, לחטיבות קרקע במתח גבוה חלף הגדלת החיבור למתח עליון, וזאת בכפוף לאישור מנהל המערכת;
{{ח:תתתת|(ט)}} חיבור ציבורי אחד נוסף לעמדות טעינה בחטיבת קרקע מסוג רכוש משותף ולחניון משותף לבית מורכב; מחלק יבחן בקשה לחיבור ציבורי נוסף רק אם היא הוגשה על ידי נציגות הבית המשותף או על ידי צרכן בעלים רשום של אחת מחטיבות הקרקע בבית המשותף; המחלק ירשום את מבקש החיבור הציבורי הנוסף כצרכן בעלים רשום של החיבור הציבורי הנוסף.
{{ח:תתת|(2)}} אישור מנהל המערכת או המחלק, לפי העניין, כמפורט בסעיף קטן (1), יינתן בהתחשב בהיתכנות תכנונית וטכנית ובשיקולי עלות–תועלת של משק החשמל הנדרשים למימוש החיבור, בהתחשב בצפי בקשות החיבור ואפשרות פיתוח עתידי של הרשת והכול בלי לפגוע בצרכני החשמל; סירב המחלק או מנהל המערכת, לפי העניין, לבקשה לחיבור נוסף לפי סעיף קטן (1), ינמק בהחלטתו את סיבת הסירוב.
{{ח:תתת|(3)}} בעד חיבור נוסף ישלם המבקש תשלומים בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בעד כל חיבור נוסף במתח נמוך, ישלם המבקש עלות חיבור חדש במתח נמוך, לפי הקבוע בפרק 4.3 ”התחברות לרשת ההספקה – מתח נמוך“ בלוח התעריפים ותשלום בעד תשתית מתח גבוה ומתח נמוך ייעודית לחיבור הנוסף (לרבות שנאי), בניכוי התעריף הקבוע בשורה 1 (רכיב H) של לוח תעריפים 4.3–5, לפי העבודות שיבוצעו בפועל, בהתאם לפרק 4.4 – ”עבודות על חשבון אחרים“;
{{ח:תתתת|(ב)}} בעד כל חיבור נוסף במתח גבוה ישלם המבקש עלות חיבור במתח גבוה לפי הקבוע בפרק 4.2 ”התחברות לרשת החלוקה – מתח גבוה“ בלוח התעריפים, ותשלום בעד תשתית מתח גבוה ייעודית לחיבור הנוסף, בניכוי עלות רכיב ”תשלום קבוע“ שבשורה 1 ללוח תעריפים 4.2–1 (חיבור לרשת מ״ג), לפי העבודות שבוצעו בפועל, בהתאם לפרק 4.4 ”עבודות על חשבון אחרים“;
{{ח:תתתת|(ג)}} על אף האמור, בעד חיבור נוסף אחד בלבד, לפי סעיף קטן {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}(ב) או (ט), ישלם המבקש עלות חיבור חדש בלבד, בהתאם למתח החיבור המבוקש.
{{ח:תתת|(4)}} בקשות לחיבור נוסף לפי אמת מידה זו יוגשו, נוסף על האמור {{ח:פנימי|פרק ב1|בסימן זה}}, גם בהתאם להוראות אמות המידה לעניין הגשת בקשה לחיבור לרשת מתח נמוך או לרשת מתח גבוה, וזאת בהתאם לגודל החיבור המבוקש.
{{ח:תתת|(5)}} על אף האמור באמת מידה זו, צרכן בעל חיבור במתח עליון וגם חיבור במתח גבוה לחטיבת הקרקע, לא יהיה זכאי לקבלת חיבור נוסף.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: חיבורים לרשת}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: חיבור למתח נמוך}}

{{ח:סעיף|35||תיקון: 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''חיבור למתח נמוך'''
{{ח:תת|(א)}} '''חיבור למתח נמוך'''
{{ח:תתת|(1)}} חיבור לרשת החשמל בגודל חיבור של 630 קו״א או פחות יהיה לרשת מתח נמוך.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), המחלק יאפשר למבקש חיבור המעוניין בכך, חיבור לרשת המתח הנמוך בגודל חיבור העולה על 630 קו״א, אם מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מבקש החיבור מבקש להגדיל חיבור קיים ברשת המתח הנמוך לגודל חיבור שאינו עולה על 1,260 קו״א;
{{ח:תתתת|(ב)}} ניתן להתקין שנאי נוסף בתחנת השנאה קיימת או על עמוד קיים;
{{ח:תתתת|(ג)}} לא נדרש כל שינוי ברשת החשמל הקיימת, למעט שינוי בתחנת השנאים לצורך התקנת שנאי נוסף או בתשתית החיבור המיועדת למבקש החיבור בלבד;
{{ח:תתתת|(ד)}} פרק הזמן שחלף מאז החיבור הראשון לרשת המתח הנמוך עולה על שנה, או פרק הזמן שחלף מהגדלת החיבור האחרונה במתח נמוך עולה על שלוש שנים.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק רשאי לפנות למנהל מינהל החשמל בבקשה לאשר ביצוע חיבור החורג מהאמור באמת מידה זו.
{{ח:תתת|(4)}} אישר מנהל מינהל החשמל ביצוע חיבור חורג, יפנה המחלק לרשות לצורך קביעת תעריף מתאים.

{{ח:סעיף|35א||תיקון: 29.11.05, 11.4.11, 28.6.18, 23.9.19, 25.11.20, 12.4.21, 8.2.22, 24.3.25; תש״ף־5, תש״ף־14, תש״ף־17, תשפ״א־6, תשפ״ב־4, תשפ״ג־9, תשפ״ה־27}}
{{ח:ת}} '''תשלומים בעבור חיבור למתח נמוך'''
{{ח:תת|(א)}} '''חיבור למתח נמוך'''
{{ח:תתת|(1)}} תשלום בעבור חיבור לרשת מתח נמוך יהיה כקבוע בלוח תעריפים מספר 4.3–1 לבתים צמודי קרקע, בלוח תעריפים 4.3–2 לבנייני קומות למגורים, ובלוח תעריפים 4.3–3 למבנים תעשייתיים ומסחריים, בהתאם לייעוד הבניין.
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(מספור שגוי במקור):}} תשלום בעבור חיבור בניין שיחידות ממנו מיועדות לשימושים שונים (להלן – בניין מעורב) יחושב כתשלום לשני בניינים בעלי ייעוד שונה.
{{ח:תתת|(2)}} בעבור חיבור של מיתקן צריכה ייחודי ישולם תשלום כקבוע בלוח תעריפים 4.4 – עבודה על חשבון אחרים, נוסף על תשלום כאמור בסעיף קטן (1). ההליך העסקי לעבודה זו יהיה על פי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: עבודות על חשבון אחרים}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''חיבור זמני'''
{{ח:תתת|(1)}} תשלום בעבור חיבור זמני לרשת מתח נמוך יהיה כקבוע בסעיף (א), לפי העניין.
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(3)}} ביקש מבקש החיבור להפוך את החיבור הזמני לחיבור קבוע באותו גודל חיבור, באותו מיקום ובאותה תשתית חיבור שהוקמה לצורך החיבור הזמני, לא יישא מבקש החיבור בתשלום נוסף בעד החיבור הקבוע, מלבד תשלום בעבור בדיקת מיתקן לפי {{ח:פנימי|סעיף 35ח|אמת מידה 35ח}}.
{{ח:תתת|(4)}} נדרש המחלק להקים רשת זמנית לצורך חיבור זמני שאינו מתוכנן להפוך לחיבור קבוע, יגבה המחלק ממבקש החיבור את עלות הקמת הרשת לפי הקבוע בלוח תעריפים 4.4 ”עבודות על חשבון אחרים“ בהתאם לסוג העבודות הנדרשות ולמתח הנדרש לצורך ביצוען.
{{ח:תתת|(5)}} לא ביקש מבקש החיבור להפוך את החיבור הזמני לחיבור קבוע וביקש לפרק את החיבור הזמני ואת הרשת הזמנית, אם נבנתה, יישא מבקש החיבור בעלויות המפורטות להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} עלות פירוק החיבור – מבקש החיבור יישא בעלות הפירוק לפי הקבוע בלוח תעריפים 4.4–3 או בלוח תעריפים 4.4–4, לפי העניין, ובהתאם לעבודות הנדרשות לצורך פירוק החיבור; המחלק יחזיר למבקש החיבור תשלום בסכום השווה לערך הנכסים המופחת של פריטי החיבור בהתאם לאורך חיי הנכס אשר עומד על 45 שנים.
{{ח:תתתת|(ב)}} עלות פירוק הרשת הזמנית – מבקש החיבור יישא בעלות הפירוק לפי הקבוע בלוח תעריפים 4.4 ”עבודות על חשבון אחרים“, בהתאם לעבודות הנדרשות לצורך פירוק הרשת והמתח הנדרש לצורך ביצוען; המחלק יחזיר למבקש החיבור תשלום בסכום השווה לערך הנכסים המופחת של פריטי הרשת בהתאם לאורך חיי הנכס אשר עומד על 45 שנים.
{{ח:תתת|(6)}} ביקש מבקש החיבור לשנות את המיקום של נקודת החיבור במסגרת בקשתו להפוך את החיבור הזמני לחיבור קבוע, יגבה המחלק ממבקש החיבור את התשלום האמור בסעיף {{ח:הערה|(}}ג{{ח:הערה|)}}(3).
{{ח:תת|(ג)}} '''הגדלת חיבור ושינוי במיקום חיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} תשלום בעבור הגדלת חיבור ברשת מתח נמוך, יחושב לפי מספר יחידות קו״א שהתווספו לגודל החיבור הקיים כקבוע בלוח תעריפים מספר 4.3–1 לבתים צמודי קרקע, בלוח תעריפים 4.3–2 לבנייני קומות למגורים, ובלוח תעריפים 4.3–3 למבנים תעשייתיים ומסחריים, בהתאם לייעוד הבניין בעת הזמנת הגדלת החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} תשלום בעבור הגדלת חיבור שבעקבותיה יש מעבר מחיבור לרשת מתח נמוך לחיבור לרשת מתח גבוה, יהיה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 35יא|באמת מידה 35יא(א)(3)}}.
{{ח:תתת|(3)}} תשלום בעד שינוי מיקום חיבור קיים יהיה כקבוע בלוחות תעריפים 4.4 ”עבודות על חשבון אחרים“, בהתאם לעבודות שיבוצעו, והוא לא יעלה על עלות חיבור חדש כקבוע בלוחות תעריפים 4.3 ”התחברות לרשת ההספקה – מתח נמוך“.
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בסעיף קטן (3), תשלום בעד שינוי מיקום חיבור קיים שלא מחובר למקום הצרכנות באמצעות פילר מונים, לחיבור באמצעות פילר מונים, יהיה כקבוע בלוח תעריפים 4.3–1 ”תעריף חיבור לצרכן המחובר באמצעות פילר מונים“.
{{ח:תתת|(5)}} לתשלום בעבור שינוי מיקום חיבור קיים יגבה מחלק, נוסף על התשלום לפי סעיף {{ח:הערה|קטן}} (3) או (4), לפי העניין, תשלום בעד פירוק חיבור בהתאם ללוחות תעריפים 4.4 ”עבודות על חשבון אחרים“.
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג1)}} '''פריסת תשלומים'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש החיבור רשאי לפרוס את התשלום הקבוע בסעיף (ג) בעד הפעולות המפורטות להלן, עד ל־36 תשלומים חודשיים שלא יפחתו מ־100 שקלים חדשים כל אחד, בתוספת ריבית והצמדה כקבוע בשורה 26 בלוח 1.4.3 או בשורות 7 ו־13 בלוח 2-4.3 ללוח התעריפים, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} הגדלת חיבור מחיבור חד־פאזי לחיבור תלת־פאזי כאמור בסעיף (ג)(1), לפי העניין, עד גודל חיבור של 3×40 קו״א;
{{ח:תתתת|(ב)}} שינוי מיקום חיבור קיים שלא מחובר למקום הצרכנות באמצעות פילר מונים, לחיבור באמצעות פילר מונים, כאמור בסעיף (ג)(4) ו־(5), עד גודל חיבור של 3×40 קו״א.
{{ח:תתת|(2)}} בוצעה פריסת תשלומים לצרכן רשום לפי סעיף זה, לא יוחלף הצרכן הרשום אלא לאחר ששילם את מלוא יתרת התשלום, בתשלום אחד.
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|אמת מידה 6(א)}} לעניין ריבית וריבית פיגורים יחולו על תשלומים שלא שולמו במועד או על החזר תשלומים שנגבו ביתר, לפי סעיף זה, ובלבד שספק שירות חיוני רשת הודיע לצרכן על החוב.
{{ח:תת|(ד)}} '''מספר בקשות חיבור'''
{{ח:תת}} מבקשי חיבור המבקשים יחדיו חיבורים לכמה יחידות באותו בניין או לכמה יחידות צמודות קרקע הצמודות זו לזו, יראו את בקשותיהם כבקשת חיבור אחת, ומקדם ההתאמה (k) הקבוע בלוח תעריפים 4.3–9, שהוא מקדם סטטיסטי המתאר את היחס בין שיא הביקוש המצרפי בנקודת זמן לסכום גודלי החיבור המצרפי, יהיה מתאים למספר הדירות בהזמנה.
{{ח:תת|(ה)}} '''החזר והשלמה'''
{{ח:תת}} תשלום בגובה תעריף החיבור הרלוונטי יהווה את מלוא התמורה המגיעה למחלק בעבור ביצוע החיבור; החזרים יבוצעו בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 27|באמת מידה 27 (טעות בחשבון)}} והצרכן ישלים כל תשלום חסר כאמור שם.
{{ח:תת|(ו)}} '''הגדלת חיבור על פי החלטת מחלק'''
{{ח:תת}} צרכן לא ישלם בעבור הגדלת חיבור באספקה חד־פאזית מגודל חיבור של 25×1 אמפר לגודל חיבור של 40×1 אמפר הנעשית על פי החלטת המחלק וללא דרישת הצרכן.
{{ח:תת|(ז)}} '''אופן התשלום'''
{{ח:תתת|(1)}} תשלום חשבונות לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} יתבצע, לפי בחירת הצרכן, באחת מן הדרכים המנויות {{ח:פנימי|סעיף 25|באמת מידה 25(א)}} למעט בדרך של הסדר הוראת קבע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25|באמת מידה 25(א)(2)}}.
{{ח:תתת|(2)}} לגבי ביצוע חיבור במסלול המהיר רשאי המחלק שלא לאפשר תשלום באופן האמור {{ח:פנימי|סעיף 25|באמת מידה 25(א)(3)}}.
{{ח:תת|(ח)}} '''אי עמידה במועדים'''
{{ח:תת}} לא עמד המחלק במועדים הקבועים {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|בסימן זה}} או בלוחות הזמנים שסוכמו בינו לבין מבקש החיבור בתיאום הטכני, ישלם המחלק למבקש החיבור תשלום בשיעור הקבוע בלוח תעריפים 12.1–1.

{{ח:סעיף|35ב||תיקון: 4.4.11, 25.11.20, 19.3.23, 8.11.23; תשפ״א־6, תשפ״ד־38, תשפ״ה־5, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''קבלת מידע לצורך הגשת בקשה לחיבור למתח נמוך'''
{{ח:תת|(א)}} '''קבלת מידע'''
{{ח:תת}} המעוניין בקבלת פרטים אודות חיבור אפשרי לרשת מתח נמוך, יפנה למחלק, באופן מקוון בלבד, ויציין את מירב הפרטים הידועים לו בנושאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספרי גוש וחלקה של הבניין שלו מיועד החיבור;
{{ח:תתת|(2)}} גודל החיבור המבוקש ביחידות קו״א;
{{ח:תתת|(3)}} נקודת ההתחברות למיתקן החשמל הפרטי;
{{ח:תתת|(4)}} צפי לעומס התחלתי ולהתפתחות העומס בעתיד;
{{ח:תתת|(5)}} לוח זמנים משוער להתקדמות בניית מיתקן החשמל הפרטי;
{{ח:תתת|(6)}} ייעוד הבניין;
{{ח:תתת|(7)}} קיום ייצור עצמי;
{{ח:תתת|(8)}} צורך בקו גיבוי.
{{ח:תת|(א1)}} '''בחינת הצורך בחדר שנאים'''
{{ח:תתת|(1)}} הוגשה למחלק בקשה לקבלת מידע כאמור בסעיף (א), יבחן המחלק את הצורך בחדר שנאים לפי גודל החיבור המבוקש ויכולתו לבצע חיבור זה מהרשת הקיימת תוך שמירה על הפרמטרים החשמליים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 41|באמת מידה 41}}, בהתאם לאמת מידה זו ולהנחיות המנהל.
{{ח:תתת|(2)}} מצא המחלק כי ניתן לספק את החיבור המבוקש מהרשת הקיימת כאמור בסעיף קטן (1), יספק את החיבור המבוקש מהרשת הקיימת.
{{ח:תתת|(3)}} מצא המחלק כי לא ניתן לספק את החיבור המבוקש בלא העמדת חדר שנאים על ידי מבקש החיבור, רשאי המחלק לדרוש ממבקש החיבור הקמה של חדר שנאים, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תוספת ההשנאה הנדרשת בעבור החיבור המבוקש שווה או גבוהה מ־100 קו״א;
{{ח:תתתת|(ב)}} תוספת ההשנאה הנדרשת בעבור החיבור המבוקש היא בין 80 קו״א ל־100 קו״א, ומקום החיבור המבוקש הוא בשטח בנוי; המחלק יודיע וינמק למנהל מדוע נדרש חדר שנאים, ובכלל זה יפרט מדוע הוא אינו יכול לבצע את החיבור מהרשת הקיימת, וכן יספק מידע על השנאים הקיימים באותו האזור וההספק הפנוי בכל שנאי כאמור; המנהל רשאי להתערב בדרישת המחלק להקמת חדר שנאים מנימוקים שיירשמו.
{{ח:תתת|(4)}} חישוב תוספת ההשנאה הנדרשת לצורך מתן החיבור המבוקש, ייעשה בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} חיבור קיים לא יילקח בחשבון בעת חישוב תוספת ההשנאה הנדרשת;
{{ח:תתתת|(ב)}} תוספת ההשנאה הנדרשת לחיבור המבוקש תחושב בהתאם למפורט להלן:
{{ח:תתתתת|(1)}} בעבור חיבורים לצורכי מגורים – מכפלת סך גודלי החיבורים המבוקשים בקו״א, שלא יפחתו מגודלי החיבורים שבפסקה (ג), ובכלל זה החיבור הציבורי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 29|באמת מידה 29(א)}}, במקדם התאמה (K) כמפורט בלוח התעריפים 4.3–9;
{{ח:תתתתת|(2)}} בעבור חיבורים לצורכי מסחר או תעשייה – מכפלת סך גודלי החיבורים המבוקשים במקדם התאמה 1;
{{ח:תתתת|(ג)}} לצורך חישוב תוספת ההשנאה הנדרשת במקרה של בקשת חיבור לצורכי מגורים כאמור בפסקה (ב)(1), ההספק המזערי יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תתתתת|(1)}} גודל חיבור לשטח עד 70 מ״ר לא יפחת מ־17.3 קו״א;
{{ח:תתתתת|(2)}} גודל חיבור לשטח שבין 70 מ״ר לבין 100 מ״ר לא יפחת מ־22.2 קו״א;
{{ח:תתתתת|(3)}} גודל חיבור לשטח מעל 100 מ״ר לא יפחת מ־27.7 קו״א;
{{ח:תתתת|(ד)}} בהגדלת חיבור לצורכי מגורים תוספת ההשנאה תחושב כהפרש שבין ההספק הקיים להספק המזערי כאמור בפסקה (ג), או להספק המבוקש, לפי הגבוה שבהם.
{{ח:תתת|(5)}} המחלק יקבע את גודל החדר לפי מספר השנאים הנדרשים לאספקת חשמל למבקש החיבור הכולל את צפי גידול העומס לחיבור המבוקש.
{{ח:תתת|(6)}} מצא המחלק כי נדרשת הקמה של חדר שנאים לצורך ביצוע החיבור, תצורת ההתקנה (חדר שנאים פנימי, תת־קרקעי או עילי) תהיה בכפוף להוראות ועדת התכנון והבנייה הרלוונטית, אם ישנן.
{{ח:תתת|(7)}} קבעה ועדת התכנון והבנייה הרלוונטית כי יוקם חדר שנאים חיצוני למבנה, עילי או שקוע, וניתן להקים את חדר השנאים באמצעות רכישת חדר מוכן, ירכוש המחלק את החדר בעבור מבקש החיבור, בלא תמורה מצד מבקש החיבור; חפירה, הכשרה או פיתוח של הקרקע, אם יידרשו, וכן הליכי הרישוי הנדרשים לצורך הצבת החדר יהיו באחריות מבקש החיבור; סעיף קטן זה יחול גם במקרה של הקמת חדר שנאים לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: ”עבודות על חשבון אחרים“}}.
{{ח:תתת|(8)}} מבקש החיבור רשאי להקים בעצמו חדר שנאים חיצוני למבנה, עילי או שקוע, והמחלק ישלם בעדו בהתאם לעלות הקבועה בלוח תעריפים 4.3–12.
{{ח:תתת|(9)}} קבעה ועדת התכנון הרלוונטית כי יוקם חדר שנאים פנימי בתוך המבנה, יבנה מבקש החיבור את החדר בהתאם לדרישות ההנדסיות של המחלק שיתואמו בתיאום הטכני, והמחלק ישלם למבקש החיבור את העלות הקבועה בלוח תעריפים 4.3–12.
{{ח:תתת|(10)}} אם נקבעו על ידי המחלק נהלים הנוגעים לבקשות חיבור לרשת או לדרישת תכנון והקמה של חדרי שנאים, נהלים אלה יהיו אחידים בכל אזורי החלוקה של המחלק ויפורסמו לציבור באתר האינטרנט שלו.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשובת המחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק ישיב לפניה בהקדם ולא יאוחר משבעה ימי עבודה מיום קבלת הפנייה במשרדי המחלק, ורשאי הוא להאריך את משך זמן התשובה בשבעה ימי עבודה נוספים אם ראה כי עליו לבחון את הצורך בהקמת חדר שנאים כתנאי לביצוע חיבור כאמור בסעיף (א1); דרש המחלק המצאת פרטים נוספים כאמור בסעיף קטן (4), יימנו הימים לעניין מתן התשובה מיום קבלת הפרטים הנוספים במשרדי המחלק.
{{ח:תתת|(2)}} בתשובתו יציין המחלק פרטים בנושאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ישימות החיבור המבוקש בהתאם לאמות המידה, {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל}} ולתקנות לפיו, ולכל דין;
{{ח:תתתת|(ב)}} זמינות האספקה למקום החיבור;
{{ח:תתתת|(ג)}} אמינות האספקה במקום החיבור בהתאם למדדי אמינות אספקה ממוצעים לאזור החלוקה של המחלק שאליו שייך מקום החיבור;
{{ח:תתתת|(ד)}} איכות האספקה במקום החיבור, אם יש סטטיסטיקה של משתנים;
{{ח:תתתת|(ה)}} עלות החיבור, כתלות בגודל החיבור המבוקש בלבד, אם לא ידועים משתנים נוספים המשפיעים על עלות החיבור;
{{ח:תתתת|(ו)}} דרישות מיוחדות לצורך ביצוע החיבור;
{{ח:תתתת|(ז)}} צורך בהקמת חדר שנאים, גודלו, מספר והספק השנאים שיותקנו בו בהתאם לאמור בסעיף (א1), להערכת המחלק;
{{ח:תתתת|(ח)}} נוהלי המחלק, אם נקבעו, הנוגעים לדרישה להקצאת חדרי שנאים, רמת העומסים ברשת ואופן חישוב העומסים, תוצאות סימולציות לעניין פרמטרים חשמליים בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 41|לאמת מידה 41}} וכל פרט רלוונטי אחר, לרבות העתק מאמת מידה זו, יימסרו למבקש החיבור במועד מתן תשובת המחלק.
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(4)}} לצורך מתן תשובה לפניה רשאי המחלק לדרוש מהפונה המצאת פרטים נוספים חיוניים, לרבות לגבי אופי ואמינות האספקה הנדרשת ותוכנית מפורטת של הבניין שלו מיועד החיבור.
{{ח:תתת|(5)}} מניין הימים החולף להמצאת הפרטים הנוספים לא ייכלל במניין הימים הקבוע בסעיף קטן (1), ובלבד שהמחלק הודיע לפונה כי הטיפול בבקשתו מושהה עד לקבלת הפרטים הנוספים שדרש.
{{ח:תתת|(6)}} תשובת המחלק תעמוד בתוקפה למשך שנתיים מיום נתינתה.
{{ח:תת|(ג)}} '''מקדמה'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יצרף לתשובתו חשבון בגובה 10% מתעריף החיבור (להלן – המקדמה) בהתאם לתעריף הקבוע בלוח תעריפים מספר 4.3–1 לבתים צמודי קרקע, לוח תעריפים 4.3–2 לבנייני קומות למגורים או לוח תעריפים 4.3–3 למבנים תעשייתיים ומסחריים, בהתאם לייעוד הבניין, התקף ביום הפקת החשבון. תשלום המקדמה יהווה תנאי הכרחי לפתיחת תיק עבודה לפונה במשרדי המחלק.
{{ח:תתת|(2)}} על המקדמה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק יציין, על גבי החשבון, את זכאות מבקש החיבור לפיצוי מאת המחלק, אם לא עמד במועדים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35א|באמת מידה 35א(ח)}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''זכויות בחדרי שנאים'''
{{ח:תתת|(1)}} נדרשה הקמת חדר שנאים לפי סעיף (א1), תיכלל הדרישה במסמך התיאום הטכני; למחלק תינתן זכות שימוש בחדר השנאים שאינה ניתנת לביטול או להתניה על ידי אף צד מהצדדים למסמך התיאום הטכני לתקופה בלתי מוגבלת ממועד סיום ביצוע עבודות החיבור, וכל עוד החדר נדרש לו לצורך אספקת חשמל; זכות השימוש תאפשר למחלק גישה ישירה לחדר השנאים.
{{ח:תתת|(2)}} בעבור זכות השימוש כאמור בסעיף קטן (1), ישלם המחלק למבקש החיבור תעריף חד־פעמי כקבוע בלוח 4.3–12.
{{ח:תתת|(3)}} אם המקרקעין שבהם מתוכנן להיות מוקם חדר השנאים הם בבית משותף כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}} (להלן בסעיף זה – חוק המקרקעין), זכות השימוש כאמור בסעיף קטן (1) תיכלל גם בתקנון הבית המשותף.
{{ח:תתת|(4)}} באחריות המחלק לדאוג לתחזוקתו של חדר השנאים, אך המחלק לא יישא בהוצאות הניהול והאחזקה של המקרקעין, זאת למעט תשלום ארנונה בגין המקרקעין שבהם ניתנה לו זכות השימוש.
{{ח:תתת|(5)}} המחלק רשאי לרשום הערה לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 128|סעיף 128 לחוק המקרקעין}} לגבי חדר השנאים ודרכי הגישה אליו.
{{ח:תתת|(6)}} המחלק לא יתנגד לעריכת שינויים במבנה לרבות הריסתו ובנייתו מחדש שאושרו כדין המחייבים את הפסקת פעילות חדר השנאים באופן זמני עד לבנייתו מחדש.
{{ח:תתת|(7)}} לבקשת צרכן שכבר נתן זכות קניינית למחלק בחדר השנאים הממוקם במקרקעין שלו, ישיב המחלק לצרכן את אותה זכות קניינית שניתנה, והעלויות כתוצאה משינוי זה יחולו על הצרכן; המחלק יהיה רשאי לרשום הערה לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 128|סעיף 128 לחוק המקרקעין}} כאמור בסעיף זה במקום הזכות הקניינית שהושבה.

{{ח:סעיף|35ג||תיקון: 29.11.05, 28.12.09, 25.11.20, 19.3.23; תשפ״א־6, תשפ״ד־38, תשפ״ד־39}}
{{ח:ת}} '''תיאום טכני'''
{{ח:תת|(א)}} '''תיאום טכני ולוח זמנים'''
{{ח:תת}} נפתח תיק עבודה במשרדי המחלק, יחלו המחלק ומבקש החיבור בתיאום טכני של עבודות החיבור (להלן – התיאום הטכני). התיאום הטכני יסוכם בכתב ויכלול, בין היתר, התייחסות לנושאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תכניות העבודה;
{{ח:תתת|(2)}} לוח זמנים לביצוע החיבור;
{{ח:תתת|(3)}} מיקום המונים בבניין קומות למגורים, בהתאם לבקשת מבקש החיבור;
{{ח:תתת|(4)}} חלוקת אחריות לגבי קבלת אישורי רשויות; בעניין זה תהיה האחריות מוטלת על המחלק כל עוד לא ביקש מבקש החיבור אחרת;
{{ח:תתת|(5)}} חלוקת האחריות לגבי ביצוע עבודות חפירה, הנחה ושיקום הנדרשות לביצוע החיבור (להלן – עבודות חפירה או חפירה); בעניין זה יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בבנייני קומות למגורים ובבניינים תעשייתיים מסחריים ובבניינים ציבוריים:
{{ח:תתתתת|(1)}} אם החפירה או חלק ממנה מתבצעת על ידי המחלק, יחויב מבקש החיבור בתעריף הקבוע בשורה 1 בלוח תעריפים 4.3–5, ללא קשר לאורך החפירה בפועל, ובלבד שאם עלה אורך החפירה במגרש של מבקש החיבור על 35 מטרים יחויב המבקש בתעריף הקבוע בשורה 3 בלוח תעריפים 4.3–5;
{{ח:תתתתת|(2)}} אם החפירה מתבצעת על ידי גורם אחר מטעמו של מבקש החיבור, לא יחויב מבקש החיבור בתעריף הקבוע בלוח תעריפים 4.3–5;
{{ח:תתתת|(ב)}} ביחידות צמודות קרקע:
{{ח:תתתתת|(1)}} בחיבור שאינו הגדלת חיבור, יחויב מבקש החיבור בתעריף הקבוע בשורה 1 בלוח תעריפים 4.3–5;
{{ח:תתתתת|(2)}} אם החפירה מתבצעת על ידי גורם אחר מטעמו של מבקש החיבור, יחויב מבקש החיבור בתעריף הקבוע בשורה 2 בלוח תעריפים 4.3–5;
{{ח:תתת|(6)}} סטטיסטיקה לגבי משתנים לאמינות אספקת החשמל ברשת שממנה יוזן החיבור המבוקש, לגבי אלה לפחות:
{{ח:תתתת|(א)}} דקות אי אספקה ממוצעות בשנה באזור המינהלי שאליו שייך מקום החיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} תדירות הפרעות באזור המינהלי שאליו שייך מקום החיבור;
{{ח:תתתת|(ג)}} משך שיקום אספקה בדקות באזור המינהלי שאליו שייך מקום החיבור;
{{ח:תתת|(7)}} סטטיסטיקה לגבי משתנים לאיכות אספקת החשמל ברשת שממנה יוזן החיבור המבוקש, אם קיימת;
{{ח:תתת|(8)}} דרישות מיוחדות ממבקש החיבור;
{{ח:תתת|(9)}} אם נדרש חדר שנאים: מבנה החדר, מיקומו, דרכי הגישה אליו, גודלו, מספר השנאים שיותקנו בו והספקם, לוח זמנים לסיום בנייה או הצבת החדר על ידי מבקש החיבור, לוח זמנים לאישור וחשמול החדר על ידי המחלק, כל דרישה טכנית נוספת והתשלום שיקבל מבקש החיבור בעבור חדר השנאים עם מסירתו למחלק;
{{ח:תתת|(10)}} עלות החיבור הסופית.
{{ח:תת|(ב)}} '''פרק הזמן להשלמת התיאום הטכני'''
{{ח:תתת|(1)}} התיאום הטכני יושלם בתוך שלושים ימי עבודה מיום תשלום המקדמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ב|באמת מידה 35ב(ג)(1)}}.
{{ח:תתת|(2)}} החלו המחלק ומבקש החיבור בתיאום הטכני והמחלק סבר כי החיבור המבוקש הוא חיבור חריג או חיבור מיוחד, ימשיך המחלק את הטיפול בבקשה בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35לד|באמות מידה 35לד}} {{ח:פנימי|סעיף 35לה|או 35לה}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} '''תשלום ביניים'''
{{ח:תתת|(1)}} עם השלמת התיאום הטכני, ימסור המחלק למבקש החיבור חשבון בסכום השווה להפרש שבין 70% מתעריף החיבור לבין סכום המקדמה ששולם, בהתאם לתעריף התקף ביום הפקת החשבון. התשלום יהווה תנאי לביצוע עבודות החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} על חשבון כאמור בסעיף קטן (1), יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף קטן (1) ובכפוף לבקשת מבקש החיבור, ימסור המחלק למבקש החיבור חשבון בסך השווה ל־90% מתעריף החיבור, כהשלמה לסכום המקדמה (10%) ששולם. על חשבון זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן.
{{ח:תת|(ד)}} '''תיאום לצורך בניית חדר שנאים'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש החיבור יעביר למחלק את התוכנית ההנדסית לבנייה או להצבה של חדר השנאים, הכוללת את הדרישות כפי שסוכמו בתיאום הטכני.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק יאשר את התוכנית בתוך 15 ימי עבודה מיום קבלתה במשרדי המחלק; מצא המחלק כי נדרשים שינויים בתוכנית, יעבירם למבקש בתוך תקופה זו; דרש המחלק שינויים בתוכנית לפי סעיף קטן זה, יאשר המחלק את התוכנית המתוקנת בתוך 15 ימי עבודה מיום שהתקבלה או שידרוש מהמבקש ביצוע שינויים נוספים בתוכנית המתוקנת בתוך 15 ימי עבודה כאמור.
{{ח:תתת|(3)}} ביצע מבקש החיבור את ההכנות הדרושות לצורך הצבת חדר השנאים או סיים את בניית חדר השנאים הפנימי, יודיע על כך למחלק; המחלק יאשר את תקינות ההכנות האמורות או חדר השנאים האמור, בתוך 21 ימי עבודה מיום קבלת ההודעה במשרדי המחלק.
{{ח:תתת|(4)}} מצא המחלק כי ההכנות כאמור בסעיף קטן (3) או הבנייה של חדר השנאים כאמור באותו סעיף קטן לא בוצעו כראוי, יעביר למבקש החיבור את רשימת הליקויים בתוך 7 ימי עבודה מיום הבדיקה; לאחר תיקון הליקויים יודיע מבקש החיבור למחלק על תיקון הליקויים, המחלק יאשר את תקינות ההכנות האמורות או חדר השנאים האמור בתוך 21 ימי עבודה מיום קבלת ההודעה במשרדי המחלק.
{{ח:תתת|(5)}} אישר המחלק את ההכנות הדרושות לצורך הצבת חדר השנאים, יתאם עם מבקש החיבור מועד להצבת החדר.
{{ח:תתת|(6)}} אישר המחלק את סיום בניית חדר השנאים או אישר את ההכנות להצבתו, ישלם למבקש החיבור, בתוך 30 ימי עבודה מיום האישור, תשלומים לפי התעריף העדכני ביום מתן האישור כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} בעבור זכות השימוש בחדר השנאים – כקבוע בלוח תעריפים 4.3–12;
{{ח:תתתת|(ב)}} במקרה שמבקש החיבור בנה את החדר בעצמו – תשלום בעבור בניית החדר כקבוע בלוח 4.3–12, בהתאם לשטח החדר שסוכם על בנייתו בתיאום הטכני.

{{ח:סעיף|35ד||תיקון: 29.11.05, 26.10.08, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''שינוי וביטול חיבור למתח נמוך'''
{{ח:תת|(א)}} '''שינויים בפרטי החיבור המבוקש'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש החיבור רשאי לערוך שינויים בפרטי החיבור שהוא מבקש, ללא תשלום נוסף, לפני סיום התיאום הטכני והפקת חשבון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ג|באמת מידה 35ג(ג)(1)}}.
{{ח:תתת|(2)}} מבקש חיבור המבקש לערוך שינויים בפרטי החיבור לאחר סיום התיאום הטכני יחויב בתעריפים הקבועים בלוח תעריפים 4.4.
{{ח:תתת|(3)}} לאחר סיום התיאום הטכני ובטרם סיים המחלק את עבודת החיבור המבוקש:
{{ח:תתתת|(א)}} היה השינוי המבוקש כרוך בגידול עלויות החיבור שהתבקש בראשונה, יחויב מבקש החיבור בעלויות התכנון הנוספות או עלויות הביצוע הנוספות;
{{ח:תתתת|(ב)}} היה השינוי המבוקש כרוך בהקטנת עלויות החיבור שהתבקש בראשונה, ישיב המחלק למבקש החיבור את סכום ההפרש הנגרם כתוצאה מהשינוי, בתוספת ריבית החשב הכללי.
{{ח:תת|(ב)}} '''ביטול בקשת החיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} ביטל מבקש החיבור את בקשתו אחרי שחלפו חמישה ימים ממועד תשלום המקדמה, מסיבה כלשהי ולרבות סיבות שאינן בשליטתו, לא יוחזר לו סכום המקדמה.
{{ח:תתת|(2)}} ביטל מבקש החיבור את בקשתו בכל עת שהיא לאחר ששילם תשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ג|באמת מידה 35ג(ג)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 35ג|או 35ג(ג)(3)}}, ובטרם סיים המחלק את העבודות, יחויב מבקש החיבור בעלויות שנגרמו למחלק עד למועד הביטול.
{{ח:תתת|(3)}} ביטל מבקש החיבור את בקשתו לאחר סיום ביצוע העבודות על ידי המחלק, לא יקבל מבקש החיבור החזר כספי וכן יישא מבקש החיבור ביתרת עלות החיבור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ז|באמת מידה 35ז(ב)(1)}}.

{{ח:סעיף|35ה||תיקון: 20.9.03, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''קבלת אישורי רשויות'''
{{ח:תת|(א)}} '''השגת אישורים'''
{{ח:תת}} עם השלמת התיאום הטכני יחלו המחלק ומבקש החיבור, בהתאם לתיאום הטכני, לפעול להשגת אישורי הרשויות הנדרשים לצורך ביצוע החיבור כדין. למרות האמור רשאי המחלק להתחיל בפעילות כאמור לפני השלמת התיאום הטכני. לעניין {{ח:פנימי|סעיף 35ג|אמת מידה 35ג(ב)}} לא יראו את פעילותו זו כחלק מן התיאום הטכני.
{{ח:תת|(ב)}} '''התחייבות מחלק להשגת האישורים'''
{{ח:תת}} היה המחלק אחראי, בהתאם לתיאום הטכני, לקבלת אישורי הרשויות, יפעל המחלק בחריצות וביעילות לקבלת האישורים בהקדם האפשרי, ויידע את מבקש החיבור אם יתעוררו בעיות מיוחדות המעכבות את קבלת האישורים.
{{ח:תת|(ג)}} '''באין אפשרות להשגת האישורים'''
{{ח:תת}} אם לא ניתן להשיג את האישורים הנדרשים לביצוע החיבור בהתאם לתיאום הטכני, יסכימו הצדדים על השינויים הנדרשים בתיאום הטכני, לרבות שינויים בלוחות הזמנים לביצוע החיבור, ויפעלו על פי התיאום הטכני המתוקן שיוסכם ביניהם.

{{ח:סעיף|35ו||תיקון: 29.11.05, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''הכנת בניין לחיבור'''
{{ח:תת|(א)}} '''התנאים לביצוע עבודות החיבור בבניין'''
{{ח:תת}} התקבלו במשרדי המחלק אישורי הרשויות לביצוע עבודות החיבור כדין, יודיע המחלק למבקש החיבור על האפשרות לבצע את החיבור, בכפוף להעמדת הבניין שלגביו מבוקש החיבור לרשות המחלק לצורך ביצוע החיבור, כשהוא מוכן לביצוע עבודות החיבור כולל צינורות וגומחות להנחת התשתית, חדר שנאים וכל ציוד או מבנה אחרים הדרושים למחלק לצורך ביצוע החיבור, בהתאם לתיאום הטכני.
{{ח:תת|(ב)}} '''הספקת חשמל באין חדר שנאים'''
{{ח:תת}} כל עוד לא העמיד מבקש החיבור לרשות המחלק חדר שנאים בהתאם לדרישת המחלק לפי סעיף (א) ובהתאם לתיאום הטכני, יספק המחלק למבקש החיבור חשמל בגבולות העומס המצוי ברשת המתח הנמוך.

{{ח:סעיף|35ז||תיקון: 29.11.05, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''ביצוע עבודות החיבור'''
{{ח:תת|(א)}} '''פרק הזמן לביצוע החיבור'''
{{ח:תת}} העמיד מבקש החיבור לרשות המחלק את הבניין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ו|באמת מידה 35ו(א)}}, יסיים המחלק את ביצוע עבודות החיבור בהתאם לתיאום הטכני וללוחות הזמנים שנקבעו בו. אם לא סוכם אחרת בתיאום הטכני, לא יעלה פרק הזמן לסיום ביצוע עבודות החיבור על 60 ימי עבודה מיום קבלת אישורי הרשויות אם החיבור הוא מרשת מתח נמוך קיימת או 90 ימי עבודה אם לצורך ביצוע החיבור נדרשת הקמת רשת מתח נמוך, ובתנאי שמבקש החיבור קיים את התחייבויותיו כאמור בתיאום הטכני.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום לאחר סיום עבודות החיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} סיים המחלק את עבודות החיבור, ימסור המחלק למבקש חשבון על יתרת עלות החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} על חשבון כאמור בסעיף קטן (1) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמות מידה 24(ב)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24(ב)(3)}} בעניין חשבון לגבי שירות שניתן. מבקש חיבור שלא שילם את סכום החשבון, לא יהיה זכאי לבדיקת המיתקן לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35ח|אמת מידה 35ח (בדיקת המיתקן ומתן מתח)}}.

{{ח:סעיף|35ח||תיקון: 29.11.05, 18.7.07, 23.9.19, 25.11.20, 8.2.22; תש״ף־14, תשפ״א־6, תשפ״ג־9}}
{{ח:ת}} '''בדיקת המיתקן ומתן מתח'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלום בעבור בדיקת המיתקן'''
{{ח:תתת|(1)}} בעבור בדיקת המיתקן על ידי בודק מוסמך מטעמו של המחלק (להלן – בודק), ישלם מבקש החיבור את התשלום הקבוע לבדיקת מיתקן בלוח תעריפים 4.3–11 (להלן – תשלום בעבור בדיקת המיתקן).
{{ח:תתת|(2)}} שילם מבקש החיבור את סכום החשבון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ז|באמת מידה 35ז(ב)}} ואת התשלום בעבור בדיקת המיתקן, ייבדק המיתקן על ידי בודק בהתאם לקבוע {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק החשמל}} והתקנות לפיו בהקדם ולא יאוחר משבעה ימי עבודה מיום התשלום והמצאת כל התכניות כנדרש לבדיקת המיתקן.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} '''מיתקן שאינו עומד בדרישות {{ח:חיצוני|חוק החשמל|החוק}}'''
{{ח:תתת|(1)}} מצא הבודק כי המיתקן אינו עומד בדרישות המפורטות {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק החשמל}} והתקנות לפיו, יגיש דו״ח ליקויים למבקש החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} מבקש החיבור יתקן את הליקויים שנמצאו ויזמין בדיקה נוספת של המיתקן. בדיקה נוספת על ידי בודק, תבוצע לאחר שמבקש החיבור ישלם את התשלום האמור בסעיף (א)(1) בעבור הבדיקה הנוספת.
{{ח:תת|(ג)}} '''מתן מתח'''
{{ח:תת}} בכפוף לעמידה בהצלחה בבדיקת המיתקן, ובתיאום עם מבקש החיבור, ייתן המחלק מתח למיתקן.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ף־14, תשפ״ג־9}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:פנימי|סעיף 35ח|לאמת מידה 35ח}} – טופס להחתמת מבקש החיבור על משך זמן בדיקת קבלה למיתקן צריכה''' {{ח:הערה|(נמחק)}}}}

{{ח:סעיף|35ט||תיקון: 29.11.05, 23.9.19, 5.8.20, 25.11.20, 8.2.22; תש״ף־14, תשפ״א־6, תשפ״א־17, תשפ״ג־9}}
{{ח:ת}} '''כללי חיבור מהיר'''
{{ח:תת|(א)}} '''כללי חיבור מהיר'''
{{ח:תת}} פנה מבקש החיבור למחלק, בציון מספר חוזה או גוש וחלקה של הבניין שלגביו מבוקש החיבור וגודל החיבור המבוקש בקו״א, והמחלק התחייב לסיים את ביצוע החיבור ואת בדיקת המיתקן בפרק זמן שאינו עולה על 30 ימי עבודה מיום קבלת תשלום בעבור החיבור, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מבקש החיבור ישלם את מלוא התשלומים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בעבור החיבור – תשלום בתעריף כקבוע בלוח תעריפים 4.3–1 לבתים צמודי קרקע, לוח תעריפים 4.3–2 לבנייני קומות למגורים או לוח תעריפים 4.3–3 למבנים תעשייתיים ומסחריים, בהתאם לייעוד הבניין בעת הגשת הבקשה לחיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} בעבור בדיקת המיתקן – תשלום בתעריף כקבוע בלוח תעריפים 4.3–11.
{{ח:תתת|(2)}} על חשבון כאמור בסעיף קטן (1) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} לעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק יסיים את ביצוע החיבור ובדיקת המיתקן בתוך 30 ימי עבודה מיום התשלום.
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} '''ביטול בקשת החיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} ביטל מבקש החיבור את בקשתו בכל עת שהיא לאחר ששילם תשלום כאמור בסעיף (א) ובטרם סיים המחלק את העבודות, יחויב מבקש החיבור בעלויות שנגרמו למחלק עד למועד הביטול.
{{ח:תתת|(2)}} ביטל מבקש החיבור את בקשתו לאחר סיום ביצוע העבודות על ידי המחלק, לא יקבל מבקש החיבור החזר כספי.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: חיבור למתח גבוה}}

{{ח:סעיף|35י||תיקון: 1.6.03, 25.11.20, 13.12.23; תשפ״א־6, תשפ״ד־27}}
{{ח:ת}} '''חיבור לרשת מתח גבוה'''
{{ח:תת|(א)}} '''חיבור למתח גבוה'''
{{ח:תתת|(1)}} חיבור לרשת החשמל בגודל חיבור שבין 630 קו״א ל־8 מו״א יהיה לרשת מתח גבוה.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), המחלק, באישור מנהל המערכת, בהתחשב בהיתכנות התכנונית ובשיקולי עלות־תועלת הנדרשים למימוש החיבור כפי שיחליט מנהל המערכת לעניין אותה בקשה, יאפשר למבקש חיבור המעוניין בכך, חיבור לרשת המתח הגבוה בגודל העולה על 8 מו״א, כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} חיבור לרשת מתח 33 ק״ו – עד 22.8 מו״א למעגל;
{{ח:תתתת|(ב)}} חיבור לרשת מתח 22 ק״ו – עד 15.2 מו״א למעגל;
{{ח:תתתת|(ג)}} חיבור לרשת מתח 12.6 ק״ו – עד 8.7 מו״א למעגל.
{{ח:תתת|(3)}} תנאי לחיבור כאמור בסעיף קטן (2) הוא כי החיבור המבוקש ניתן לביצוע מבחינה טכנית; הייתה מחלוקת בין הצדדים לגבי האפשרות הטכנית לביצוע החיבור, יפנה המחלק למנהל מינהל החשמל כדי שיכריע אם קיימת אפשרות טכנית לביצוע החיבור.

{{ח:סעיף|35יא||תיקון: 1.6.03, 28.6.18, 25.11.20, 12.4.21; תש״ף־5, תשפ״א־6, תשפ״ב־4}}
{{ח:ת}} '''תשלומים בעבור חיבור למתח גבוה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תעריפים'''
{{ח:תתת|(1)}} תשלום בעבור חיבור קבוע או זמני לרשת מתח גבוה יהיה כקבוע בלוח תעריפים מספר 4.2–1, לגבי כל בניין שאינו מקבל הספקה מרשת המתח הגבוה.
{{ח:תתת|(2)}} תשלום בעבור הגדלת חיבור ברשת מתח גבוה, יחושב לפי מספר יחידות קו״א שהתווספו לגודל החיבור הקיים, ללא תוספת המרכיב הקבוע המשולם בעבור חיבור ראשון, כקבוע בלוח תעריפים מספר 4.2–1.
{{ח:תתת|(3)}} תשלום בעבור הגדלת חיבור שבעקבותיה יש מעבר מחיבור לרשת מתח נמוך לחיבור לרשת מתח גבוה יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} תשלום כאמור בסעיף קטן (1);
{{ח:תתתת|(ב)}} בעבור פריטי רשת במתח נמוך שהמחלק מעוניין למכור למבקש החיבור, ומבקש החיבור מעוניין לרכוש מהמחלק, ישלם מבקש החיבור למחלק בהתאם לערך הנכסים המופחת;
{{ח:תתתת|(ג)}} פריטי רשת במתח נמוך שהמחלק לא מעוניין למכור למבקש החיבור או שמבקש החיבור לא מעוניין לרכוש מהמחלק, יפורקו ויילקחו בידי המחלק, והוא יהיה רשאי להתקינם במקום אחר בתנאי שיהיו תקינים ולא יגרמו לירידה באיכות ובאמינות החשמל הממוצעת האזורית;
{{ח:תתתת|(ד)}} בהגדלת חיבור לפני שחלפו שלוש שנים מיום ביצוע החיבור הראשוני לרשת המתח הנמוך או מיום ביצוע הגדלת חיבור שלצורך ביצועה הוקמו תשתיות חדשות, על המחלק למכור ועל הצרכן לרכוש את פריטי הרשת במתח נמוך בהתאם לערך הנכסים המופחת.
{{ח:תתת|(4)}} תשלום בעבור שינוי מיקום חיבור קיים יהיה כקבוע בלוחות תעריפים 4.4 ”עבודות על חשבון אחרים“, בהתאם לעבודות שיבוצעו.
{{ח:תתת|(5)}} נדרש המחלק להקים רשת זמנית לצורך חיבור זמני למתח גבוה, יגבה המחלק ממבקש החיבור תשלום בעבור אורך קו המתח הגבוה בניכוי 200 מטרים, כקבוע בלוח תעריפים 4.4 ”עבודות על חשבון אחרים“, לפי מתח הרשת שאליה מחובר החיבור הזמני, ובהתאם לעבודות המבוצעות בפועל.
{{ח:תתת|(6)}} לא ביקש מבקש החיבור להפוך את החיבור הזמני לחיבור קבוע וביקש לפרק את החיבור הזמני ואת הרשת הזמנית, אם נבנתה, יישא מבקש החיבור בעלויות כלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} עלות פירוק החיבור – מבקש החיבור יישא בעלות הפירוק לפי הקבוע בלוח תעריפים 4.4 ”עבודות על חשבון אחרים“, לפי מתח הרשת שאליה חובר החיבור הזמני, ובהתאם לעבודות הנדרשות לצורך פירוק החיבור; המחלק יחזיר למבקש החיבור תשלום בסכום השווה לערך הנכסים המופחת של פריטי החיבור בהתאם לאורך חיי הנכס אשר עומד על 45 שנים;
{{ח:תתתת|(ב)}} עלות פירוק הרשת הזמנית – מבקש החיבור יישא בעלות הפירוק לפי הקבוע בלוח תעריפים 4.4 ”עבודות על חשבון אחרים“, לפי מתח הרשת שאליה חובר החיבור הזמני, ובהתאם לעבודות הנדרשות לצורך פירוק הרשת; המחלק יחזיר את ערך הנכסים המופחת של פריטי הרשת בהתאם לאורך חיי הנכס אשר עומד על 45 שנים.
{{ח:תת|(ב)}} '''חישוב על־פי התעריף התקף'''
{{ח:תת}} כל התשלומים באמת מידה זו יחושבו על פי התעריף התקף ביום הפקת החשבון.
{{ח:תת|(ג)}} '''אי עמידה במועדים'''
{{ח:תת}} לא עמד המחלק בלוחות הזמנים שסוכמו בינו לבין מבקש החיבור בתיאום הטכני, ישלם המחלק למבקש החיבור תשלום בשיעור הקבוע בלוח תעריפים 12.1–1.

{{ח:סעיף|35יב||תיקון: 29.11.05, 4.4.11, 28.6.18, 25.11.20, 26.5.21, 8.11.23; תש״ף־5, תשפ״א־6, תשפ״ב־12, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''קבלת מידע לצורך בקשה לחיבור למתח גבוה'''
{{ח:תת|(א)}} '''קבלת מידע'''
{{ח:תת}} המעוניין בקבלת פרטים אודות חיבור אפשרי לרשת מתח גבוה, יפנה למחלק באופן מקוון בלבד, ויציין את מירב הפרטים הידועים לו בנושאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספרי גוש וחלקה של הבניין שלו מיועד החיבור;
{{ח:תתת|(2)}} גודל החיבור המבוקש ביחידות קו״א;
{{ח:תתת|(3)}} נקודת ההתחברות למיתקן הצרכן הפרטי;
{{ח:תתת|(4)}} צפי לעומס התחלתי ולהתפתחות העומס בעתיד;
{{ח:תתת|(5)}} לוח זמנים משוער להתקדמות בניית מיתקן החשמל הפרטי;
{{ח:תתת|(6)}} סוג צרכנות מתוכננת, לרבות פרטים אודות מחזור השימוש בחשמל ביממה;
{{ח:תתת|(7)}} שיטת התנעת מנועים, אם ישנם;
{{ח:תתת|(8)}} אם קיים ייצור עצמי – המספר והגודל של כל יחידת ייצור;
{{ח:תתת|(9)}} קיום וגודל הספק של מיתקני חשמל כדוגמת תנורי קשת, מיישרים, עומסים לא סימטריים;
{{ח:תתת|(10)}} צורך בקו גיבוי.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשובת המחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק ישיב לפנייה בהקדם ולא יאוחר מ־14 ימי עבודה מיום קבלת הפנייה במשרדי המחלק, למעט במקרים של קיום ייצור עצמי, ואם קיים ייצור עצמי – לא יאוחר מ־30 ימי עבודה כאמור; דרש המחלק המצאת פרטים נוספים כאמור בסעיף (ג), יימנו הימים לעניין מתן התשובה מיום קבלת הפרטים הנוספים במשרדי המחלק.
{{ח:תתת|(2)}} בתשובתו יציין המחלק פרטים בנושאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ישימות החיבור המבוקש בהתאם לאמות המידה, {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל}} ולתקנות לפיו ולכל דין;
{{ח:תתתת|(ב)}} זמינות האספקה למקום החיבור;
{{ח:תתתת|(ג)}} אמינות האספקה במקום החיבור בהתאם למדדי אמינות אספקה ממוצעים לאזור המינהלי שאליו שייך מקום החיבור;
{{ח:תתתת|(ד)}} עלות החיבור כתלות בגודל החיבור המבוקש בלבד, אם לא ידועים פרמטרים נוספים המשפיעים על עלות החיבור.
{{ח:תת|(ב1)}} '''חיבור מוגבל בעומס ובזמן למיתקן תחבורתי שמיועד, בין השאר, לטעינת אוטובוסים חשמליים'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש חיבור למיתקן תחבורתי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}}, שמיועד, בין השאר, לטעינת אוטובוסים חשמליים, אשר קיבל תשובת מחלק לפי סעיף (ב) שלפיה לא מתאפשר חיבור של המיתקן במועד ובהספק המבוקש, רשאי לבקש מהמחלק חיבור לרשת החשמל המוגבל בהספק ובזמן (להלן – חיבור מוגבל).
{{ח:תתת|(2)}} מבקש חיבור כאמור בסעיף קטן (1) יגיש בקשה לחיבור מוגבל בכתב או בעל פה, במשרדי המחלק או באמצעות אתר האינטרנט של המחלק; בבקשה כאמור יפרט את גודל החיבור המבוקש, מועד החיבור המוגבל המבוקש, את אופיין העומס המתוכנן במיתקן ביחס לשעות היממה ולעונות השנה, ואת הצפי לגידול בעומס במהלך 5 השנים מהמועד המבוקש לחיבור המוגבל.
{{ח:תתת|(3)}} בבקשה לחיבור מוגבל בהספק של 8 מגה־וולט אמפר ומעלה, יעביר המחלק את הבקשה למנהל המערכת לצורך קבלת התייחסותו, בתוך 3 ימי עבודה ממועד הגשת הבקשה לחיבור מוגבל לפי סעיף קטן (2); מנהל המערכת יעביר את התייחסותו למחלק לא יאוחר מ־7 ימי עבודה מהמועד שקיבל את הבקשה לקבלת התייחסותו.
{{ח:תתת|(4)}} לצורך מתן התייחסות כאמור בסעיף קטן (3) רשאי מנהל המערכת לדרוש מהמחלק המצאת פרטים נוספים שדרושים לדעתו לצורך ההתייחסות, לא יאוחר מ־7 ימי עבודה מהמועד שבו המחלק העביר לו את הבקשה לצורך קבלת התייחסות לפי סעיף קטן (3); על אף האמור בסיפה של סעיף קטן (3), אם דרש מנהל המערכת המצאת פרטים נוספים לפי סעיף קטן זה, הוא יעביר את ההתייחסות למחלק בתוך 7 ימי עבודה ממועד קבלת הפרטים הנוספים מהמחלק.
{{ח:תתת|(5)}} המחלק רשאי לדרוש ממבקש החיבור המצאת פרטים נוספים, אשר דרושים לדעתו לצורך התשובה או לצורך מענה לדרישת המצאת פרטים נוספים שהעביר מנהל המערכת, בתוך המועדים המפורטים להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} בבקשה לחיבור מוגבל בהספק שהוא נמוך מ־8 מגה־וולט אמפר – לא יאוחר מ־7 ימי עבודה ממועד הגשת הבקשה לחיבור מוגבל לפי סעיף קטן (2);
{{ח:תתתת|(ב)}} בבקשה לחיבור מוגבל בהספק של 8 מגה־וולט אמפר ומעלה –
{{ח:תתתתת|(1)}} אם מנהל המערכת העביר לו דרישה להמצאת פרטים נוספים לפי סעיף קטן (4) – לא יאוחר מ־7 ימי עבודה מהמועד שבו מנהל המערכת העביר לו את הדרישה האמורה;
{{ח:תתתתת|(2)}} אם מנהל המערכת העביר לו את התייחסותו בלא דרישה להמצאת פרטים נוספים – לא יאוחר מ־7 ימי עבודה מהמועד שבו מנהל המערכת העביר לו את ההתייחסות כאמור.
{{ח:תתת|(6)}} אם מנהל המערכת העביר למחלק דרישה להמצאת פרטים נוספים לפי סעיף קטן (4), יעביר לו המחלק את הפרטים הנוספים בתוך שלושה ימים ממועד קבלת הדרישה, ואולם אם מצא המחלק כי הוא נדרש להשלמת פרטים נוספים ממבקש החיבור כדי לענות לדרישת המצאת הפרטים הנוספים שהעביר מנהל המערכת – יעביר למנהל המערכת את הפרטים הנוספים בתוך 3 ימים ממועד קבלת הפרטים הנוספים ממבקש החיבור.
{{ח:תתת|(7)}} המחלק ישיב למבקש החיבור –
{{ח:תתתת|(א)}} בבקשה לחיבור מוגבל בהספק שהוא נמוך מ־8 מגה־וולט אמפר – לא יאוחר מ־7 ימי עבודה מיום הגשת הבקשה לחיבור מוגבל לפי סעיף קטן (2) או מיום השלמת המידע על ידי מבקש החיבור בהמשך לדרישת המחלק לפי סעיף קטן (5), לפי העניין;
{{ח:תתתת|(ב)}} בבקשה לחיבור מוגבל בהספק של 8 מגה־וולט אמפר ומעלה – לא יאוחר מ־15 ימי עבודה מיום קבלת התייחסות מנהל המערכת לפי סעיף קטן (3) או (4), לפי העניין.
{{ח:תתת|(8)}} תשובת המחלק לפי סעיף קטן (7) תהיה ערוכה לפי הטופס שבנספח לאמת מידה זו והוא יתייחס בה, בין השאר, למפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} מגבלת ההספק הצפויה והשעות שבהן היא תחול;
{{ח:תתתת|(ב)}} הפעולות שהמחלק או בעל רישיון ההולכה נדרשים לבצע כדי להסיר את המגבלה, ובכלל זה רשימה מלאה ומפורטת של כל פריטי הציוד שהמחלק או בעל רישיון ההולכה נדרשים לשדרג או להתקין ברשת והמועדים שבהם מתוכנן לעשות כן כאמור בנספח לאמת המידה;
{{ח:תתתת|(ג)}} מועד החיבור שהמחלק התחייב לגביו בתשובתו לפי סעיף (ב), שהוא המועד המאוחר ביותר שבו תוסר המגבלה ושמבקש החיבור יחובר לרשת בהתאם לגודל החיבור שביקש בכל שעות היממה.
{{ח:תתת|(9)}} מסר המחלק למבקש החיבור תשובה לפי סעיפים קטנים (7) ו־(8), יתקין מבקש החיבור בנקודת החיבור לרשת אמצעי הגבלת צריכה מהרשת (להלן – אמצעי הגבלה), אשר יאושר ויכויל על ידי המחלק בהתאם לקבוע בסעיף קטן (10).
{{ח:תתת|(10)}} לא הסכים מבקש חיבור להתקין את אמצעי ההגבלה, יחבר המחלק את מיתקן הצריכה לרשת בהתאם לגודל החיבור שהמחלק יכול לספק במועד החיבור המבוקש ושמצוין בתשובת המחלק שניתנה לפי סעיף (ב)(2)(ב).
{{ח:תתת|(11)}} המחלק יכייל את אמצעי ההגבלה, בעת מועד ביצוע הבדיקה למיתקן לפי {{ח:פנימי|סעיף 35יז|אמת מידה 35יז}}, לפי ההספק והשעות שנקבעו בתשובתו לפי סעיף קטן (8).
{{ח:תתת|(12)}} מצא המחלק כי בוצע שינוי בכיול אמצעי ההגבלה בלא אישורו, יפנה למבקש החיבור לתיאום כיול חוזר בהתאם להספק שהתבקש בבקשה לחיבור מוגבל ושאושר בתשובת המחלק לפי סעיפים קטנים (7) ו־(8); לא בוצע תיאום לכיול חדש, יגביל המחלק את הספק הצריכה מהרשת להספק המינימלי שיכול הצרכן לצרוך לפי תשובת המחלק שניתנה לפי סעיף קטן (8), וזאת למשך כל שעות היממה עד לכיול מחדש של אמצעי ההגבלה.
{{ח:תתת|(13)}} אין באפשרות של חיבור מוגבל כדי לגרוע מחובותיהם של המחלק ומנהל המערכת לפיתוח הרשת כך שיהיה ניתן לחבר את המיתקן בלא מגבלות, בהתאם למועדים שהתחייב המחלק בתשובתו לפי סעיף (ב).
{{ח:תתת|(14)}} המחלק יעביר לרשות העתק של כל תשובת מחלק שנתן לפי סעיפים קטנים (7) ו־(8), לא יאוחר מ־7 ימי עבודה מיום השלמת התיאום הטכני לפי {{ח:פנימי|סעיף 35יג|אמת מידה 35יג}} לגבי אותה תשובה.
{{ח:תתת|(15)}} תוקפו של סעיף זה הוא לשנתיים מיום פרסומו ברשומות {{ח:הערה|(מיום 3.2.2022 עד יום 2.2.2024)}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''בקשה להמצאת פרטים נוספים'''
{{ח:תת}} לצורך מתן תשובה כאמור בסעיף (ב), רשאי המחלק לדרוש מהפונה המצאת פרטים נוספים חיוניים, לרבות אופי ואמינות האספקה הנדרשת ותוכנית מפורטת של הבניין שלו מיועד החיבור.
{{ח:תת|(ד)}} '''מקדמה'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יצרף לתשובתו לפי סעיף (ב) או (ב1) חשבון לתשלום מקדמה בשיעור 10% מתעריף החיבור (להלן – המקדמה) כקבוע בלוח תעריפים מספר 4.2–1, התקף ביום מתן התשובה. תשלום המקדמה יהווה תנאי הכרחי לפתיחת תיק עבודה לפונה במשרדי המחלק.
{{ח:תתת|(2)}} על חשבון כאמור בסעיף קטן (1) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק יציין, על גבי החשבון, את זכאות מבקש החיבור לקבלת תשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35יא|באמת מידה 35יא(ב)}} מאת המחלק, אם לא יעמוד במועדים.
{{ח:תת|(ה)}} '''תשלום מראש'''
{{ח:תתת|(1)}} התחייב המחלק לבצע את החיבור בתוך 21 ימים, ומבקש החיבור רוצה בכך, יצרף המחלק לתשובתו חשבון בגובה מלוא התשלום בעבור החיבור, כקבוע בלוח תעריפים 4.2–1 ו־4.2–2. התחייב המחלק לבצע את בדיקת המיתקן בתוך שלושה ימים מגמר ביצוע החיבור, יצרף המחלק לתשובתו גם חשבון בעבור בדיקת מיתקן כקבוע בלוח תעריפים 4.2–1.
{{ח:תתת|(2)}} על החשבונות לפי סעיף קטן (1) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק יציין, על גבי החשבונות לפי סעיף קטן (1), את זכאות מבקש החיבור לקבלת תשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35יא|באמת מידה 35יא(ג)}} מאת המחלק, אם לא עמד במועדים שלהם התחייב.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ב־12}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|'''נספח'''}} {{ש}} '''טופס פירוט מגבלות'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:סעיף|35יג||תיקון: 4.4.11, 6.2.12, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תיאום טכני'''
{{ח:תת|(א)}} '''תיאום טכני וקביעת לוח זמנים'''
{{ח:תת}} נפתח תיק עבודה במשרדי המחלק, יחלו המחלק ומבקש החיבור בתיאום טכני של עבודות החיבור וקביעת לוח זמנים משוער להתקדמות עבודת החיבור (להלן – התיאום הטכני). התיאום הטכני יסוכם בכתב ויכלול, בין היתר, התייחסות לנושאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} כיוון החיבור;
{{ח:תתת|(2)}} מיקום המיתקן הפרטי;
{{ח:תתת|(3)}} פירוט הציוד שיתקין המחלק בחדר המיתוג;
{{ח:תתת|(4)}} בניית מיתקן החשמל הפרטי;
{{ח:תתת|(5)}} מדדי אמינות אספקה ברשת המזינה את מבקש החיבור, כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} מדד דקות אי אספקה בממוצע שנתי משוכלל ברשת המזינה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מדד תדירות הפרעות ברשת המזינה;
{{ח:תתתת|(ג)}} מדד משך שיקום אספקה ברשת המזינה;
{{ח:תתת|(6)}} מדדי איכות אספקת החשמל ברשת המזינה את מבקש החיבור, כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} הפרעות חולפות ברשת המזינה בשנה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מספר אירועי דיפים ברשת המזינה בשנה, אם יש למחלק נתונים;
{{ח:תתתת|(ג)}} ניתוח הרמוניות ברשת המזינה, אם יש למחלק נתונים;
{{ח:תתת|(7)}} פרטים חשמליים של סוג הציוד ואופן התקנתו, בטיחות, עמידה בתקנים רלוונטיים והתקנת מערכות מדידה ומניה, כולל עלות;
{{ח:תתת|(8)}} עלות החיבור הסופית.
{{ח:תת|(ב)}} '''מועד השלמת התיאום הטכני'''
{{ח:תתת|(1)}} התיאום הטכני יושלם בתוך שלושים ימי עבודה מיום ביצוע תשלום המקדמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35יב|באמת מידה 35יב(ד)(1)}}. לעניין זה לא יובאו בחשבון פרקי הזמן הנדרשים לצורך קבלת אישורי רשויות.
{{ח:תתת|(2)}} החלו המחלק ומבקש החיבור בתיאום הטכני והמחלק סבר כי החיבור המבוקש הוא חיבור חריג או חיבור מיוחד, ימשיך המחלק את הטיפול בבקשה בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35לד|באמות מידה 35לד (חיבור חריג)}} {{ח:פנימי|סעיף 35לה|או 35לה (חיבור מיוחד)}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} '''תשלום ביניים'''
{{ח:תתת|(1)}} עם השלמת התיאום הטכני, ימסור המחלק למבקש החיבור חשבון בסכום השווה להפרש שבין 70% מתעריף החיבור לבין סכום המקדמה ששולם, בהתאם לתעריף התקף ביום הפקת החשבון. התשלום יהווה תנאי הכרחי לביצוע עבודות החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} על חשבון כאמור בסעיף קטן (1), יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם בוצע.

{{ח:סעיף|35יד||תיקון: 29.11.05, 18.1.07, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''שינוי וביטול בקשת חיבור במתח גבוה'''
{{ח:תת|(א)}} '''שינויים בפרטי החיבור המבוקש'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש החיבור רשאי לערוך שינויים בפרטי החיבור שהוא מבקש, ללא תשלום נוסף, לפני סיום התיאום הטכני והוצאת החשבון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35יג|באמת מידה 35יג(ג)(1)}}.
{{ח:תתת|(2)}} מבקש חיבור המבקש לערוך שינויים בפרטי החיבור לאחר סיום התיאום הטכני יחויב בעלויות התכנון הנוספות כפי שייקבעו על פי השינויים הנדרשים.
{{ח:תתת|(3)}} לאחר סיום התיאום הטכני ובטרם סיים המחלק את עבודות החיבור המבוקש:
{{ח:תתתת|(א)}} היה השינוי המבוקש כרוך בגידול עלויות החיבור שהתבקש בראשונה, יחויב מבקש החיבור בעלויות התכנון הנוספות או עלויות הביצוע הנוספות.
{{ח:תתתת|(ב)}} היה השינוי המבוקש כרוך בהקטנת עלויות החיבור שהתבקש בראשונה, ישיב המחלק את סכום ההפרש הנגרם כתוצאה מהשינוי ובתוספת ריבית החשב הכללי.
{{ח:תת|(ב)}} '''ביטול בקשת החיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} ביטל מבקש החיבור את בקשתו בכל עת שהיא לאחר תשלום המקדמה, מסיבה כלשהי ולרבות מסיבות שאינן בשליטתו, לא יוחזר לו סכום המקדמה.
{{ח:תתת|(2)}} ביטל מבקש החיבור את בקשתו בכל עת שהיא לאחר ששילם תשלום כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35יג|באמת מידה 35יג(ג)(1)}}, ובטרם סיים המחלק את עבודות החיבור, יחויב מבקש החיבור בעלויות הביצוע שנגרמו למחלק עד למועד הביטול.
{{ח:תתת|(3)}} ביטל מבקש החיבור את בקשתו לאחר סיום עבודות החיבור על ידי המחלק, לא יקבל מבקש החיבור החזר כספי והוא יישא בתשלום כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35טז|באמת מידה 35טז(ב)(1)}}.

{{ח:סעיף|35טו||תיקון: 1.6.03, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''מיתקן החשמל הפרטי'''
{{ח:תת|(א)}} '''העמדת מיתקן החשמל הפרטי לרשות המחלק'''
{{ח:תת}} המבקש להתחבר לרשת מתח גבוה יבנה ויעמיד לרשות המחלק, לצורך החיבור, חדר מיתוג הכולל נקודת חיבור במתח גבוה, תוכנית למיקום מערך שנאים וחיבורים פנימיים, נקודת החיבור, עמודים, מכלי מדידה וכל ציוד או מבנה אחרים הדרושים למחלק לצורך החיבור, בהתאם לתיאום הטכני ולחובותיו על פי כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} '''מיקום הצבת המיתקן'''
{{ח:תת}} מבקש החיבור יציב את מיתקן החשמל הפרטי במרחק שלא יעלה על 15 מטרים מגבול השטח הפרטי מכיוון הרשת המזינה. אם נקודת היציאה לחיבור מהרשת נמצאת בתחומי השטח הפרטי, יציב מבקש החיבור את מיתקן החשמל הפרטי במקום הקרוב ביותר האפשרי לנקודת החיבור או 15 מטרים מגבול השטח הפרטי הקרוב לרשת המזינה, הקרוב מבין שניהם; חרג מבקש החיבור מהאמור, יישא בעלות עבודות התשתית הנוספות כקבוע בלוחות תעריפים 4.4.
{{ח:תת|(ג)}} '''מכלי מדידה'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש החיבור ירכוש מכלי מדידה מהמחלק או מגורם אחר.
{{ח:תתת|(2)}} רכש מבקש החיבור מכל מדידה מגורם אחר, יוודא כי המידות הפיסיות של הציוד המותקן בארונות המחלק מתאים למידות הארונות.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק יתקין ויבדוק את מכלי המדידה; מבקש החיבור ישלם למחלק עלות התקנה ובדיקה כקבוע בלוח תעריפים 4.2–3 ו־4.2–4.
{{ח:תתת|(4)}} בסעיף זה, ”מכל מדידה“ – שנאי מדידה למתח וזרם, המותקן במכל סגור.
{{ח:תת|(ד)}} '''תפעול, תחזוקה ובעלות'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יתפעל ויתחזק את רשת המתח הגבוה, לרבות מערכות המניה.
{{ח:תתת|(2)}} מיתקן החשמל הפרטי, למעט המונה וכל חלק אחר של מיתקן החשמל שהמחלק שילם בעבורו למבקש החיבור, יהיה בבעלות מבקש החיבור או מי שבעבורו הוזמן החיבור.

{{ח:סעיף|35טז||תיקון: 1.6.03, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''ביצוע וסיום עבודות החיבור'''
{{ח:תת|(א)}} '''פרק הזמן לביצוע החיבור'''
{{ח:תת}} המחלק יבצע את עבודת החיבור בהתאם לתיאום הטכני וללוחות הזמנים שנקבעו. אם לא סוכם אחרת, לא יעלה פרק הזמן לביצוע עבודות החיבור על שישה חודשים מיום תשלום המקדמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35יב|באמת מידה 35יב(ד)(1)}}; לעניין זה לא יובאו בחשבון פרקי הזמן שנדרשו לביצוע התשלומים על ידי מבקש החיבור או לקבלת כל האישורים כדין או כל עיכוב אחר שנגרם על ידו.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלומים'''
{{ח:תתת|(1)}} סיים המחלק את ביצוע עבודות החיבור, ימסור המחלק למבקש חשבון לגבי יתרת 30% מתעריף החיבור; על החשבון יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמות מידה 24(ב)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24(ב)(3)}} בעניין חשבון לגבי שירות שניתן.
{{ח:תתת|(2)}} מבקש חיבור שלא שילם את הנדרש כאמור באמת מידה זו, לא יהיה זכאי לבדיקת המיתקן לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35יז|אמת מידה 35יז (בדיקת מיתקן ומתן מתח)}}.

{{ח:סעיף|35יז||תיקון: 18.7.07, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''בדיקת המיתקן ומתן מתח'''
{{ח:תת|(א)}} '''בדיקת מיתקן ועלויות'''
{{ח:תתת|(1)}} בעבור בדיקת המיתקן על ידי בודק מוסמך מטעם המחלק, ישלם מבקש החיבור תשלום כקבוע בלוח התעריפים 4.2–1.
{{ח:תתת|(2)}} שילם מבקש החיבור את סכום החשבון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35טז|באמת מידה 35טז(ב)(1)}}, ושילם את התשלום בעבור בדיקת המיתקן כאמור בסעיף קטן (1), ייבדק המיתקן על ידי בודק מוסמך בהתאם לקבוע {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק החשמל}} והתקנות לפיו (להלן – בודק מוסמך), בהקדם ולא יאוחר משבעה ימי עבודה מיום ביצוע התשלום כאמור בסעיף קטן (1).
{{ח:תת|(ב)}} '''מיתקן שאינו עומד בדרישות החוק'''
{{ח:תתת|(1)}} מצא הבודק המוסמך כי מיתקן החשמל הפרטי אינו עומד בדרישות המפורטות {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק החשמל}} והתקנות לפיו, יגיש דו״ח ליקויים למבקש החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} מבקש החיבור יתקן את הליקויים שנמצאו ויזמין בדיקה נוספת של המיתקן. בדיקה נוספת על ידי הבודק המוסמך, תבוצע לאחר שמבקש החיבור שילם את התשלום האמור בסעיף (א)(1) בעבור הבדיקה הנוספת.
{{ח:תתת|(3)}} מחלק יבצע בדיקת הגנות וואט־מטריות (הגנות ראשיות). כיול מפסיק הזרם יכול שיתבצע באמצעות מעבדה מוסמכת או על ידי מחלק. בוצעו הבדיקות על ידי מחלק, יחויב מבקש החיבור בתשלום כקבוע בלוח תעריפים 4.2–1.
{{ח:תת|(ג)}} '''מתן מתח'''
{{ח:תת}} בכפוף לעמידה בהצלחה בבדיקת המיתקן, ובתיאום עם מבקש החיבור, ייתן המחלק מתח למיתקן.

{{ח:סעיף|35יח||תיקון: 1.6.03, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''הזנה נוספת'''
{{ח:תת|(א)}} '''חיבור נוסף'''
{{ח:תתת|(1)}} דרש מבקש החיבור מהמחלק לחבר את מיתקנו הפרטי בקו חיבור נוסף, יחבר המחלק את המיתקן הפרטי כאמור, בהינתן יכולת העברה קיימת. בעבור החיבור הנוסף ישלם מבקש החיבור תעריף כקבוע בלוח תעריפי גיבוי (טרם נקבע).
{{ח:תתת|(2)}} קו החיבור הנוסף יכול שייצא משנאי אחר באותה תחנת משנה ויכול שיצא משנאי השייך לתחנת משנה אחרת.
{{ח:תתת|(3)}} בעבור חיבור נוסף ישלם מבקש החיבור לפי העלות הנורמטיבית לקו במתחים השונים כקבוע בלוח תעריפים 4.2–1.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: חיבור או שילוב מיתקן ייצור לרשת החלוקה|תיקון: תשע״ט־5}}

{{ח:סעיף|35יט||תיקון: 28.12.09, 16.9.13, 27.9.17, 21.11.18, 18.11.19, 25.11.20; תשע״ט־5, תש״ף־13, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''שמירת מקום ברשת למכרזי מדינה'''
{{ח:תת|(א)}} '''סקר היתכנות ראשוני'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(בוטל, אך ממשיך לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תתת|(1)}} המעוניין בקבלת פרטים אודות חיבור אפשרי לרשת החשמל לצורך הוצאת אנרגיה ממיתקן ייצור (באמת מידה זו – המיתקן) לרשת חלוקה במתח גבוה (באמת מידה זו – רשת החלוקה), יפנה למחלק בכתב להזמנת סקר היתכנות ראשוני להוצאת אנרגיה לרשת החלוקה (באמת מידה זו – סקר ההיתכנות) וזאת כתנאי סף לקבלת רישיון מותנה.
{{ח:תתת|(2)}} מזמין סקר ההיתכנות יעביר למחלק את הנתונים שלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטי המזמין;
{{ח:תתתת|(ב)}} מיקום החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(ג)}} ההספק המקסימאלי של המיתקן;
{{ח:תתתת|(ד)}} גודל החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(ה)}} טכנולוגיית הייצור;
{{ח:תתתת|(ו)}} תיאור בסיסי של המיתקן ומשטר ההפעלה הצפוי;
{{ח:תתתת|(ז)}} קונפיגורציה בסיסית של המיתקן;
{{ח:תתתת|(ח)}} מועד משוער לסיום הקמת המיתקן;
{{ח:תתתת|(ט)}} מועד משוער לתחילת פעילות מסחרית.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק לא יערוך סקר היתכנות למיתקן ייצור או למספר מיתקני ייצור הממוקמים על חטיבת קרקע, אשר הספקם המקסימאלי עולה על הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35י|באמת מידה 35י (חיבור לרשת מתח גבוה)}}; לעניין זה, ”חטיבת קרקע“ – שטח מקרקעין או מספר שטחי מקרקעין בעלי גבול משותף המצויים בבעלותו של אדם או שיש לו זכות חכירה בהם.
{{ח:תתת|(4)}} כתנאי לביצוע סקר היתכנות יגבה המחלק מקדמה על חשבון תעריף החיבור כקבוע בלוח תעריפים 4.2–1 ”תעריף ביצוע סקר היתכנות ראשוני להוצאת אנרגיה לרשת חלוקה (מקדמה על חשבון תעריף חיבור)“.
{{ח:תתת|(5)}} על החשבון לתשלום המקדמה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם בוצע.
{{ח:תתת|(6)}} סקר היתכנות יתייחס למידע הרלוונטי על הרשת, הקיים במועד תחילת ביצוע הסקר, והוא יכלול, בין היתר, את ישימות חיבור מיתקן הייצור לרשת החלוקה בהתייחס לעניינים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מתח החיבור וגודל החיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} לוח הזמנים המבוקש ולוח זמנים אפשרי לביצוע החיבור;
{{ח:תתתת|(ג)}} מעבר הספק מיתקן הייצור ברשת המתח הגבוה ובתחנת המשנה שאליה מחובר המיתקן במשטר תפעולי רגיל;
{{ח:תתתת|(ד)}} רמת זרמי הקצר;
{{ח:תתתת|(ה)}} שדרוגים ברשת הנדרשים לצורך קליטת המיתקן;
{{ח:תתתת|(ו)}} חלופות אפשריות, ככל שיידרשו;
{{ח:תתתת|(ז)}} תכנון להקמה של רשתות חדשות באזור שבו מבוקש החיבור;
{{ח:תתתת|(ח)}} בקשות חיבור קיימות וסקרי היתכנות נוספים שנערכו או נערכים בעבור מזמיני סקר היתכנות אחרים, והשפעת תוצאות מימוש הוצאת אנרגיה לרשת החלוקה בידי מזמיניהם על מזמין סקר ההיתכנות;
{{ח:תתתת|(ט)}} מצא המחלק צורך בקבלת פרטים ומסמכים נוספים, ימסור למזמין סקר ההיתכנות דרישה לקבלתם. רשימת הפרטים והמסמכים הנוספים שידרוש הסש״ח תהיה מפורטת וסופית.
{{ח:תתת|(7)}} אם תוצאות סקר ההיתכנות יצביעו על אי יכולתו של המחלק לעמוד בלוח הזמנים שמבקש מזמין הסקר להשלמת החיבור, יכלול הסקר גם הסברים וסיבות לכך וכן לוח זמנים חלופי להשלמת החיבור.
{{ח:תתת|(8)}} המחלק ימסור למזמין את תוצאות סקר ההיתכנות בתוך 45 ימי עבודה מיום קבלת הנתונים המפורטים בסעיף קטן (2) או מיום תשלום המקדמה כאמור בסעיף קטן (4), לפי המאוחר מביניהם.
{{ח:תתת|(9)}} סקר ההיתכנות מהווה אינדיקציה בלבד ליכולת ההתחברות לרשת החלוקה בלוח הזמנים שיפורט בסקר, נכון ליום ביצוע הסקר. מחויבות המחלק לשמירת מקום ברשת ולביצוע העבודה בלוח הזמנים תהיה במועד תשלום מקדמה ופתיחת תיק עבודה במשרדי המחלק כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35יב|באמת מידה 35יב(ד)}}.
{{ח:תתת|(10)}} המחלק יעמיד את המידע הנוגע לסקרי היתכנות, למעט מידע שהוא בגדר סוד מסחרי, לעיון הציבור באופן פומבי אשר יאפשר לכל דורש להתעדכן במצב היזמות בכל עת, והכל על פי דין ובתיאום עם הרשות.
{{ח:תתת|(11)}} מזמין סקר היתכנות רשאי להשיג על תוצאות סקר ההיתכנות בהשגה מנומקת בכתב שיגיש לראש אגף הנדסה ברשות בתוך 15 ימי עבודה ממועד קבלת תוצאות הסקר. ראש אגף הנדסה ברשות יודיע את החלטתו בהשגה בתוך 45 ימי עבודה מן המועד שבו קיבל ממזמין סקר ההיתכנות ומהמחלק את מלוא הנתונים הדרושים להחלטתו.
{{ח:תתת|(12)}} האמור לעיל לא יחול במקרים המנויים בסעיף (ב) להלן.
{{ח:תת|(ב)}} '''הספק מיתקן פוטו־וולטאי החייב בביצוע סקר היתכנות'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(בוטל, אך ממשיך לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יחויב בעריכת סקר היתכנות אם מבקש החיבור מבקש להתחבר לרשת החלוקה במתח גבוה, בלא תלות בגודל מיתקן הייצור; אם נמצא כי מיתקן הייצור יחובר לרשת מתח נמוך, יהיה מבקש החיבור פטור מעריכת סקר היתכנות ראשוני.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק ישיב לפונה בשאלת חבותו בסקר היתכנות ראשוני לא יאוחר משבעה ימי עבודה מיום קבלת הפניה.
{{ח:תתת|(3)}} תוקפו של סקר היתכנות יהיה למשך 9 חודשים. אם בחלוף 9 חודשים היו שינויים מהותיים ברשת החלוקה, אשר לדעת הסש״ח יש בהם כדי לשנות מהתשובות שניתנו למבקש החיבור בסקר ההיתכנות הקיים (להלן – הסקר הקיים), יזמין מבקש החיבור סקר היתכנות חדש ויישא בשלו בעלויות הקבועות בלוח תעריפים 4.2–1. הסקר החדש יבוצע בהתאם להליך הקבוע בפסקה (א). אם לא היו שינויים מהותיים ברשת עם תום תוקפו של הסקר הקיים, יאשרר הסש״ח את הסקר הקיים, ללא גביית עלות נוספת, וזאת בתוך 30 ימי עבודה ממועד פנייתו של מבקש החיבור לאשרור הסקר.
{{ח:תתת|(4)}} כל מחלוקת הנובעת מהאמור באמת מידה זו או פרשנותה תובא להכרעת ראש אגף הנדסה ברשות.
{{ח:תת|(ג)}} '''שמירת מקום ברשת'''
{{ח:תת}} המחלק ישמור מקום ברשת עבור מתקני ייצור המחוברים לרשת החלוקה שבכוונת רשות החשמל או מי מגורמי המדינה (להלן – המדינה) להקים במסגרת הליך תחרותי או מכרז המפורסם מטעמם (להלן ביחד – המכרז) בהתאם לתנאים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} מוסד תכנון החליט על הפקדה או הפקדה בתנאים של תכנית מתקן הייצור (להלן – התכנית), או שהחליט להעביר את התכנית להערות הוועדות המחוזיות ולהשגות הציבור או שהחליט על העברת התכנית כאמור בתנאים.
{{ח:תתת|(2)}} המדינה או מי מטעמה פנו למחלק בבקשה לבדיקת היתכנות לשמירת מקום ברשת למכרז (להלן – בדיקת היתכנות).
{{ח:תתת|(3)}} המחלק, בהתייעצות עם מנהל המערכת, ימסור לפונה או למגיש הצעה במכרז חשבון בהתאם לקבוע בשורה 5 בלוח תעריפים 4.1–1 שאליו תצורף רשימת הנתונים שעל מזמין בדיקת ההיתכנות להגיש למחלק כתנאי לביצוע הסקר; המחלק ימסור למנהל המערכת העתק מהנתונים שהתקבלו ממגיש ההצעה במכרז.
{{ח:תתת|(4)}} בדיקת היתכנות תתבצע על ידי המחלק, בכפוף לדרישות מערכתיות, קריטריונים והנחיות של מנהל המערכת, באופן המאפשר למחלק להתחייב על שמירת מקום ברשת על סמך תוצאות בדיקת ההיתכנות.
{{ח:תתת|(5)}} בסיום בדיקת ההיתכנות יעביר המחלק לפונה ולרשות, מסמך המפרט את תוצאות בדיקת ההיתכנות בהתבסס על המידע המפורט בסעיף {{ח:הערה|קטן}} (4).
{{ח:תתת|(6)}} סבר המחלק כי שמירת המקום ברשת אפשרית בתנאים, ירשום המחלק במסמך בדיקת ההיתכנות את התנאים לשמירת מקום ברשת.
{{ח:תתת|(7)}} על בסיס תוצאות בדיקת ההיתכנות הרשות תבחן אם להורות למחלק לשמור מקום ברשת למכרז.
{{ח:תתת|(8)}} ממועד סיום ביצוע בדיקת ההיתכנות וכל עוד לא הורתה רשות החשמל אחרת, המחלק ישמור מקום ברשת למכרז.
{{ח:תתת|(9)}} הורתה הרשות למחלק לשמור מקום ברשת, המחלק ישמור מקום ברשת לפרק זמן של עד שלוש שנים, במקרה בו בעל רישיון הולכה לא נדרש לבצע פרויקט ברשת ההולכה המשרת את כלל המשתמשים ברשת (להלן – פרויקט מערכתי). אם בעל רישיון הולכה נדרש לבצע פרויקט מערכתי המחלק ישמור מקום ברשת לפרק זמן של עד שנה ממועד סיום הקמת הפרוייקט המערכתי.
{{ח:תתת|(10)}} המחלק יאריך את תקופת שמירת המקום ברשת בהתאם להוראת רשות החשמל ולתנאים שתקבע.

{{ח:סעיף|35יט1||תיקון: 18.11.19, 25.11.20; תש״ף־13, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''סקר היתכנות ראשוני וולונטרי ליצרן ברשת חלוקה'''
{{ח:תת|(א)}} '''סקר היתכנות ראשוני וולונטרי'''
{{ח:תתת|(1)}} המעוניין בקבלת פרטים על אודות חיבור אפשרי לרשת החשמל לצורך הוצאת אנרגיה ממיתקן ייצור (באמת מידה זו – המיתקן) לרשת חלוקה במתח גבוה (באמת מידה זו – רשת החלוקה), יפנה למחלק בכתב, להזמנת סקר היתכנות ראשוני להוצאת אנרגיה לרשת החלוקה (באמת מידה זו – סקר היתכנות וולונטרי).
{{ח:תתת|(2)}} מזמין סקר ההיתכנות יעביר למחלק את הנתונים שלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטי המזמין;
{{ח:תתתת|(ב)}} מיקום החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(ג)}} ההספק המקסימלי של המיתקן;
{{ח:תתתת|(ד)}} גודל החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(ה)}} טכנולוגיית הייצור;
{{ח:תתתת|(ו)}} תיאור בסיסי של המיתקן ומשטר ההפעלה הצפוי;
{{ח:תתתת|(ז)}} קונפיגורציה בסיסית של המיתקן;
{{ח:תתתת|(ח)}} מועד משוער לסיום הקמת המיתקן;
{{ח:תתתת|(ט)}} מועד משוער לתחילת פעילות מסחרית.
{{ח:תתת|(3)}} כתנאי לביצוע סקר היתכנות יגבה המחלק תעריף כקבוע בשורה 15 בלוח תעריפים 4.2–1 ”תעריף לבדיקת בקשה לחיבור או לשילוב מיתקן במתח גבוה ותעריף לביצוע סקר היתכנות ראשוני וולונטרי להוצאת אנרגיה לרשת חלוקה“.
{{ח:תתת|(4)}} על התעריף האמור בסעיף קטן (3) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף (ג) לאמת מידה 24 ”חשבון לגבי שירות שטרם ניתן“}}.
{{ח:תתת|(5)}} סקר היתכנות יתייחס למידע הרלוונטי על הרשת, הקיים במועד תחילת ביצוע הסקר, והוא יכלול, בין השאר, את ישימות חיבור מיתקן הייצור לרשת החלוקה בהתייחס לעניינים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מתח החיבור וגודל החיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} לוח הזמנים המבוקש ולוח זמנים אפשרי לביצוע החיבור;
{{ח:תתתת|(ג)}} מעבר הספק מיתקן הייצור ברשת המתח הגבוה ובתחנת המשנה שאליה מחובר המיתקן במשטר תפעולי רגיל;
{{ח:תתתת|(ד)}} רמת זרמי הקצר;
{{ח:תתתת|(ה)}} שדרוגים ברשת הנדרשים לצורך קליטת המיתקן;
{{ח:תתתת|(ו)}} חלופות אפשריות, ככל שיידרשו;
{{ח:תתתת|(ז)}} תכנון להקמה של רשתות חדשות באזור שבו מבוקש החיבור;
{{ח:תתתת|(ח)}} בקשות חיבור קיימות וסקרי היתכנות נוספים שנערכו או נערכים בעבור מזמיני סקר היתכנות אחרים, והשפעת תוצאות מימוש הוצאת אנרגיה לרשת החלוקה בידי מזמיניהם על מזמין סקר ההיתכנות.
{{ח:תתת|(6)}} אם תוצאות סקר ההיתכנות יצביעו על אי־יכולתו של המחלק לעמוד בלוח הזמנים שמבקש מזמין הסקר להשלמת החיבור, יכלול הסקר גם הסברים וסיבות לכך וכן לוח זמנים חלופי להשלמת החיבור.
{{ח:תתת|(7)}} המחלק ימסור למזמין, לרשות ולמנהל המערכת, את תוצאות סקר ההיתכנות בתוך 45 ימי עבודה מיום קבלת הנתונים המפורטים בסעיף קטן (2) או מיום תשלום התעריף כאמור בסעיף קטן (3), לפי המאוחר מביניהם.
{{ח:תתת|(8)}} סקר ההיתכנות מהווה אינדיקציה בלבד ליכולת ההתחברות לרשת החלוקה בלוח הזמנים שיפורט בסקר, נכון ליום ביצוע הסקר.
{{ח:תתת|(9)}} המחלק יבצע את הסקר בהתאם לדרישות מערכתיות, קריטריונים והנחיות שיורה מנהל המערכת מכוח הסמכות לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 5|סעיף 5(ג)(1) לחוק משק החשמל}} ובהתאם לאמות מידה שנקבעו לעניין זה, אם נקבעו.

{{ח:סעיף|35כ||תיקון: 28.12.09, 23.1.14; תשע״ט־4}}
{{ח:ת}} '''פתיחת תיק חיבור'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה, אך תמשיך לחול על חיבור או שילוב מיתקן לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן י|סימן י׳ לפרק ח׳}} וכן על בקשות לחיבור או שילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019):}}
{{ח:תת|(א)}} '''פתיחת תיק עבודה לחיבור, שינויים וסגירה'''
{{ח:תתת|(1)}} בעל רישיון ייצור מותנה (להלן – בעל הרישיון) רשאי לפתוח תיק עבודה במשרדי המחלק לאחר קבלת החלטה של מוסד התכנון הרלוונטי על הפקדת תוכנית המיתקן להתנגדויות. אם לא נדרשת הפקדה של תוכנית, רשאי בעל הרישיון לפתוח תיק עבודה לאחר קבלת היתר בנייה מרשות הרישוי הרלוונטית.
{{ח:תתת|(2)}} פתיחת תיק העבודה והמשך ההליך העסקי יהיו בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35יב|באמות המידה 35יב(ד) עד 35יח (הזנה נוספת)}}.
{{ח:תתת|(3)}} בוטל או פקע תוקפו של הרישיון המותנה, יסגור המחלק את תיק העבודה.
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 35יד|באמת מידה 35יד(א)}}, החל ממועד פתיחת תיק עבודה, שינויים שמשמעותם תוספת להספק היוצא מהמיתקן המתוכנן יטופלו כבקשת חיבור נפרדת וחדשה אשר אינה כלולה במחויבות המחלק לחיבור כפי שנקבעה בעת פתיחת תיק העבודה. שינויים שמשמעותם הקטנת ההספק היוצא מה מיתקן המתוכנן ב־50% או יותר מההספק שנקבע יביאו לסגירת תיק העבודה וסיום מחויבות המחלק לחיבור, ותידרש עריכה של סקר היתכנות חדש.
{{ח:תת|(ב)}} '''מערכות תקשורת'''
{{ח:תתת|(1)}} נוסף על התשלומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 35יא|אמת מידה 35יא (תשלומים בעבור חיבור למתח גבוה)}}, המחלק יחייב את מבקש החיבור להתקין, על חשבונו של מבקש החיבור, מערכות תקשורת לשליטה ובקרה של המחלק על מיתקן הייצור. מערכות התקשורת יותקנו בידי מבקש החיבור בהתאם לסטנדרטים המקובלים אצל המחלק, ולפי כל דין.
{{ח:תתת|(2)}} בחר מבקש החיבור להתקין את מערכות התקשורת באמצעות המחלק, יהיה התעריף לפי הקבוע בלוח תעריפים 4.2–2: ”עלות תקשורת ליצרן המחובר ברשת מתח גבוה“.
{{ח:תתת|(3)}} מחלק יגבה ממבקש החיבור תשלום שנתי בעבור תפעול ותחזוקת המערכת כקבוע בלוח תעריפים 4.2–2.

{{ח:סעיף|35כ1||תיקון: 21.11.18, 23.12.19, 25.11.20, 19.3.23, 6.9.23; תשע״ט־4, תשע״ט־13, תש״ף־10, תשפ״א־6, תשפ״ד־14, תשפ״ד־15, תשפ״ד־22, תשפ״ד־32, תשפ״ה־11, תשפ״ו־4}}
{{ח:ת}} '''הגדרות'''
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גודל חיבור מבוקש לרשת“ – גודל החיבור שהמבקש מעוניין בו, אשר נמדד בקילו וולט אמפר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרישות מערכתיות“ – דרישות טכניות במערכת החשמל המשפיעות על הבטחת השרידות של מערך הייצור והמסירה ועל האמינות והאיכות של העברת החשמל במערכת המסירה, שהורה מנהל המערכת מכוח הסמכות לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 5|סעיף 5(ג)(1) לחוק משק החשמל}} או שקבעה הרשות באמות מידה אלה, אם קבעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרישות מערכתיות לציוד“ – דרישות לציוד ייצור כדי להבטיח את אמינות ושרידות המערכת שהורה מנהל המערכת לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 5|סעיף 5(ג)(1) לחוק משק החשמל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הודעת זכייה“ – הודעה אשר תימסר לכל אחד מן הזוכים בהליך תחרותי שמפרסמת הרשות, ואשר תאפשר לזוכה לבקש חיבור של מיתקן אחד או יותר לרשת החשמל של מחלק עד לגובה ההספק המותקן שבו זכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היתר הפעלה“ – היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 4|סעיף 4(א) לחוק החשמל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל מינהל החשמל ברשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הספק הזרמה מרבי לרשת“ – הספק מרבי מדומה שמאשר המחלק להוציא בנקודת החיבור לרשת מכלל המיתקנים המשולבים במקום הצרכנות, הנמדד בקילו וולט אמפר, ולעניין מיתקנים בשילוב אגירה הספק כאמור בתוספת ההספק המרבי שמאשר המחלק לצורך טעינת מיתקן האגירה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הספק מותקן“ – ההספק הממשי של המיתקן בהדקי הגנרטור בניכוי צריכה עצמית – בהתאם לנתוני היצרן, אשר נמדד בקילו וואט; למיתקנים הכוללים מהפכים יימדד ההספק המותקן לפי הספק המהפכים בקילו וולט אמפר, מוכפל במקדם הספק השראתי (‎+0.9) או במקדם הספק קיבולי (‎−0.9);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיבור“ – חיבור חדש של מיתקן לרשת חלוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום עבודה“ – יום מימי השבוע, למעט יום שישי, שבת וחגים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבקש“ – מבקש חיבור או מבקש שילוב, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד ההתחייבות לחיבור“ – המועד שקבע המחלק לחיבור או שילוב מיתקן בתשובה שמסר לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ט)(2)(ב) לאמת מידה 35כ2}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד הסרת מגבלת הזרמה“ – המועד שנקבע בתשובת מחלק, שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף {{ח:הערה|(}}ט{{ח:הערה|)}}(1) לאמת מידה 35כ2}}, לסיום תוקפן של מגבלות ההזרמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|בסעיף (ט)(2)(ג) לאמת המידה האמורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד מחייב לסנכרון“ – המועד הקבוע בתנאים לזכאות לתעריף המבוקש, אשר עד אליו נדרש מבקש להציג אישור עמידה בתנאים לסנכרון; אם לא נקבע מועד כאמור בתנאים לזכאות לתעריף המבוקש – 36 חודשים ממועד קבלת תשובת מחלק חיובית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד מחייב לסנכרון“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה לעניין מי שבתקופה מיום 13.6.2025 עד יום 28.7.2025 הייתה לו תשובת מחלק חיובית לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}} או התחייבות לחיבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|אמת מידה 35כו4}} שהיא בתוקף):}} המועד הקבוע בתנאים לזכאות לתעריף המבוקש, אשר עד אליו נדרש מבקש להציג אישור עמידה בתנאים לסנכרון; אם לא נקבע מועד כאמור בתנאים לזכאות לתעריף המבוקש – 36 חודשים ממועד קבלת תשובת מחלק חיובית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד מחייב מרבי לסנכרון“ – המועד הקבוע בתנאים לזכאות לתעריף המבוקש אשר עד אליו רשאי המבקש להציג אישור עמידה בתנאים לסנכרון, בכפוף לחילוט ערבות; לא נקבעה בתנאים לזכאות לתעריף המבוקש או בהליך התחרותי שמפרסמת הרשות ערבות – יהיה המועד המחייב המרבי לסנכרון שווה למועד המחייב לסנכרון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד קובע“ – המועד שבו שלחה הרשות הודעות למועמדים לזכייה בעקבות הליך תחרותי לקביעת תעריף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלק דומיננטי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן ייצור או מיתקן אגירה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ייצור בגז“ – מיתקן ייצור העושה שימוש בגז טבעי אשר הוקם לפי {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/1306_13_550_151118.pdf|החלטה 13 (1306) מישיבה 550 של רשות החשמל מיום ז׳ בכסלו התשע״ט (15 בנובמבר 2018)}} כפי שתעודכן מעת לעת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן מנוהל“ – מיתקן שלגביו מוטלת חובה באמות המידה להגיש דיווחים למחלק במסגרת תוכנית ייצור וצריכה ושעל המחלק מוטלת חובה להעביר בעניינו תוכנית העמסה פרטנית באופן קבוע ובמועדים קבועים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת מסירה“ – רשת מתח עליון ורשת מתח על;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקודת החיבור לרשת“ (PCC – Point of Common Coupling) – נקודת החיבור של מקום צרכנות או של מיתקן ייצור לרשת חלוקה, בהדקי היציאה של המונה או של מערכת המנייה במתח נמוך או בהדקי היציאה של מכל מדידה או של תא המדידה במתח גבוה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעולות ברשת“ – עבודות פיתוח והקמה, לרבות השגת אישורי רשויות, הסכמות בעלים או מחזיקי מקרקעין וכל אישור אחר הנדרש לפי כל דין לביצוען;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרמיה אורבנית“ – פרמיה המשולמת למיתקן ייצור או למיתקן אגירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35מה|אמת מידה 35מה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיבולת מיתקן אגירה“ – כמות האנרגיה הניתנת לאחסון במיתקן אגירה במונחי קילו־וואט שעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשת חלוקה“ – רשת מתח נמוך או רשת מתח גבוה, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שילוב מיתקן“ – חיבור של מיתקן לרשת החשמל הפנימית במקום צרכנות קיים או בבניין בהקמה שטרם נרשם לגביו צרכן פלוני בפנקסי מחלק לצורך צריכה עצמית והוצאת אנרגיה לרשת חלוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תהליך סנכרון“ – בדיקות הכנסה לניצול ובדיקות סנכרון לרשת שמבצע המחלק למיתקן כתנאי להפעלה המסחרית של המיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיק עבודה“ – הזמנה לחיבור או לשילוב מיתקן הנפתחת במשרדי המחלק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תנאים לזכאות לתעריף המבוקש“, ”אסדרה“ – אמות מידה הקובעות את התנאים לקבלת התעריף לזמינות ולאנרגיה המיוצרת במיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשובת מחלק חיובית“ – התחייבות המחלק לחיבור המיתקן או לשילוב המיתקן, לרבות שילוב שבמסגרתו מבוקש להגדיל חיבור, לפי העניין, לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}}, שהועבר בעבורה תשלום ראשון לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|סעיף (א) באמת מידה 35כ3}}.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|לאמת מידה 35כ1}}''' {{ח:הערה|(נמחק)}}}}

{{ח:סעיף|35כ2||תיקון: 15.11.18, 18.11.19, 23.12.19, 25.11.20, 8.2.22, 19.3.23, 6.9.23, 29.11.23, 13.12.23, 13.1.25, 14.5.25; תשע״ט־4, תש״ף־10, תש״ף־14, תשפ״א־6, תשפ״ג־13, תשפ״ד־6, תשפ״ד־7, תשפ״ד־10, תשפ״ד־14, תשפ״ד־32, תשפ״ה, תשפ״ה־3, תשפ״ה־13, תשפ״ה־15, תשפ״ה־29, תשפ״ו־3}}
{{ח:ת}} '''הגשת בקשה ותשובת מחלק'''
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} '''זהות מבקש שילוב מיתקן'''
{{ח:תת}} מבקש שילוב מיתקן יהיה צרכן בעלים רשום.
{{ח:תת|(ג)}} '''רישום באתר האינטרנט בטרם הגשת בקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש ירשום, טרם הגשת הבקשה, באתר אינטרנט ייעודי של המחלק את הספק המיתקן המבוקש, גודל החיבור המבוקש, האם מבוקש חיבור חדש או הגדלת חיבור ואת שם האסדרה המבוקשת. כתנאי לרישום הבקשה, יגבה המחלק מהמבקש, באמצעות אתר האינטרנט, תשלום כקבוע בשורה 14 ללוח תעריפים 4.3–1 ({{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן זה}} – תשלום בעד הרישום).
{{ח:תתת|(2)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (1), לעניין מיתקן במתח גבוה, יפיק המחלק למבקש, במועד הרישום, חשבונית לתשלום בעד בדיקת הבקשה, כקבוע בשורה 15 ללוח תעריפים 4.2–1 בניכוי סכום התשלום בעד הרישום.
{{ח:תתת|(3)}} שילם המבקש את התשלום בעד הרישום, ישלח המחלק למבקש אסמכתה המאשרת את קבלת התשלום ואת ההספק המותקן המבוקש שעבורו התקבל התשלום ({{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן זה}} – הספק רשום).
{{ח:תתת|(4)}} המחלק יוודא קיומה של כמות פנויה לרישום אצל המחלק הדומיננטי טרם משלוח האסמכתה לפי סעיף קטן (3) לצרכניו. הודיע המחלק הדומיננטי למחלק כי לא קיימת כמות פנויה לרישום, ישיב המחלק לצרכן את התשלומים שביצע לפי סעיף זה.
{{ח:תתת|(5)}} המחלק הדומיננטי יעדכן אחת ליום באתר האינטרנט שלו את הכמות הפנויה לרישום בהתאם להספק הרשום המצטבר של צרכניו ושל צרכני מחלקים אחרים.
{{ח:תתת|(6)}} בכל מקרה, לא יושב למבקש תשלום בעד רישום שביצע אלא אם כן לא הייתה קיימת כמות פנויה לרישום כאמור בפסקה (4).
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד1)}} '''הגשת בקשה באתר האינטרנט'''
{{ח:תתת|(1)}} המבקש יגיש בקשה לחיבור או שילוב מיתקן בתוך 14 ימים ממועד קבלת אסמכתה המאשרת קבלת תשלום כקבוע בסעיף (ג)(3), ויצרף לה את כלל המסמכים הנדרשים לצורך עמידה בתנאי סף לבדיקת הבקשה לפי סעיף (ה) (להלן בסעיף זה – הבקשה והמסמכים).
{{ח:תתת|(2)}} הבקשה והמסמכים יוגשו באופן מקוון באמצעות אתר האינטרנט של המחלק; המחלק יבצע את כל הפעולות הנדרשות כדי לאפשר הגשה מקוונת כאמור.
{{ח:תתת|(3)}} 3 ימי עבודה לפני המועד האחרון להגשת הבקשה והמסמכים ישלח המחלק למבקש באופן מקוון תזכורת בדבר חובת הגשתם.
{{ח:תתת|(4)}} לא הגיש המבקש את הבקשה והמסמכים בתוך המועד הקבוע בסעיף קטן (1), יפקע רישום ההספק; פקע רישום ההספק, ישלח המחלק הודעה על כך למבקש באופן מקוון בתוך 5 ימי עבודה מהמועד האחרון להגשת הבקשה והמסמכים.
{{ח:תת|(ד2)}} '''הגשת בקשה במשרדי מחלק שאינו מחלק דומיננטי'''
{{ח:תתת|(1)}} על אף האמור בסעיף (ד1), מחלק שאינו מחלק דומיננטי רשאי לאפשר את הגשת הבקשה והמסמכים באמצעות זימון המבקש למשרדיו; זימון המבקשים למשרדי המחלק ייעשה בהתאם לסדר מועד ביצוע התשלום בעד הרישום, ובכל מקרה לא יאוחר משלושים ימי עבודה מיום שהמבקש ביצע את התשלום בעד הרישום.
{{ח:תתת|(2)}} לא הגיע המבקש במועד שאליו זומן, יתאם המחלק עם המבקש מועד נוסף בתוך שלושים ימי עבודה ממועד הזימון הראשון.
{{ח:תתת|(3)}} לא הגיע המבקש במועד הנוסף שאליו זומן לפי סעיף קטן (2), יפקע רישום ההספק; המחלק ישלח הודעה למבקש על פקיעת הרישום בתוך 5 ימי עבודה ממועד פקיעתו.
{{ח:תת|(ה)}} '''תנאי סף לבדיקת בקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק יוודא את קיומם של המסמכים והנתונים שלהלן, כתנאי סף לבדיקת הבקשה:
{{ח:תתתת|(א)}} שם המבקש, כתובתו ודרכי ההתקשרות עמו;
{{ח:תתתת|(ב)}} טכנולוגיית המיתקן ופירוט הציוד של המיתקן;
{{ח:תתתת|(ג)}} נקודת ההזנה וסכימת חיבור חד־קווית של המיתקן;
{{ח:תתתת|(ד)}} הספק מותקן מתוכנן, ולגבי מיתקן בטכנולוגיה פוטו־וולטאית, גם הספק מצרפי מתוכנן של המודולים;
{{ח:תתתת|(ה)}} גודל החיבור המבוקש ביחידות קילו וולט אמפר;
{{ח:תתתת|(ו)}} למבקש מיתקן פוטו־וולטאי בהספק מותקן נמוך מ־15 קילו וואט – יציין המבקש אם הוא מעוניין במונה ייצור;
{{ח:תתתת|(ז)}} מועד מבוקש לביצוע החיבור, הגדלת החיבור או השילוב; המועד המבוקש לא יעלה על המועד המחייב המרבי לסנכרון;
{{ח:תתתת|(ח)}} אם מבקש החיבור או השילוב מבקש לקבל תעריף – התעריף המבוקש לטכנולוגיית הייצור בהתאם לתעריפים שבתוקף שפרסמה הרשות והתנאים לזכאות לקבלת התעריף שבמסגרתם הוא מבקש להקים את המיתקן; אם במסגרת האסדרה המבוקשת ניתן לפעול לפי יותר משיטת התחשבנות אחת, יודיע המבקש גם מהי שיטת ההתחשבנות המבוקשת; אם במסגרת האסדרה המבוקשת ניתן לפעול לפי יותר ממסלול תעריף אחד, יודיע המבקש גם מהו מסלול התעריף המבוקש לצרכן המבקש להקים מיתקן פוטו־וולטאי בהספק קטן מ־15 קילו וואט בלא מונה ייצור, שיטת ההתחשבנות תהיה בעד הזרמת החשמל בלבד בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 176|בסעיף (ג) באמת מידה 176}};
{{ח:תתתת|(ט)}} מיקום מוצע להתקנת מונה הייצור, אלא אם כן מבקש השילוב פטור מהתקנת מונה ייצור בהתאם לתנאים לזכאות לתעריף המבוקש;
{{ח:תתתת|(ט1)}} למבקש חיבור או שילוב של מיתקן פוטו־וולטאי – אופן ההתקנה של המיתקן, מבין האפשרויות האלה: קרקעי, דו־שימוש או אחר; במקרה של ”דו־שימוש“ יפרט המבקש את המיקום המוצע מבין האפשרויות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 175|בהגדרה ”מיתקן פוטו־וולטאי“ שבסעיף (א) לאמת מידה 175}}; במקרה של ”אחר“ יפרט המבקש את סוג השימוש שמעליו מוצע להקים את המיתקן;
{{ח:תתתת|(י)}} מסמך מטעם מוסד התכנון הרלוונטי על הפקדת התכנית בתנאים, או תכנית מאושרת, או היתר בנייה, או כל דרישה אחרת, למיתקן הנדרש להיתר בנייה, אם נקבע בתנאים לזכאות לתעריף דרישה למסמך כאמור;
{{ח:תתתת|(יא)}} המיתקן שלו מיועד החיבור הוא מיתקן שאינו נדרש להיתר – תצהיר חתום בפני עורך דין ערוך לפי נספח א׳ לאמת מידה זו;
{{ח:תתתת|(יב)}} המיתקן שלו מיועד החיבור הוא מיתקן במתח גבוה – קבלה על התשלום בעד בדיקת הבקשה;
{{ח:תתתת|(יג)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(יד)}} אם המיתקן שלו מיועד החיבור הוא מיתקן אגירה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35מה|באמת מידה 35מה}} – בקשה לניהול המיתקן לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35מה|אמת מידה 35מה}} על ידי המחלק לצורך זכאות לפרמיה אורבנית;
{{ח:תתתת|(טו)}} למבקש מיתקן אגירה או מיתקן בשילוב אגירה – קיבולת מיתקן האגירה ואופן הצימוד.
{{ח:תתת|(2)}} נוסף על אמור בסעיף קטן (1), בבקשת חיבור יוודא המחלק את קיומם של המסמכים והנתונים שלהלן, כתנאי סף לבדיקת הבקשה:
{{ח:תתתת|(א)}} מספרי גוש וחלקה ומספר מגרש לפי תוכנית בניין עיר, אם ישנה, של מקום המיתקן שלו מיועד החיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} קובץ ממוחשב מסוג DWG עם תיחום של החצרים או של חטיבת הקרקע או יחידת השטח שבהם מבוקש החיבור על רקע תכנית מדידה עם גושים וחלקות;
{{ח:תתתת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תתת|(3)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (1), בבקשת שילוב יוודא המחלק את קיומם של המסמכים והנתונים שלהלן, כתנאי סף לבדיקת הבקשה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטי מיתקנים קיימים במקום הצרכנות, טכנולוגיית המיתקנים, הספקם והתעריף המשולם בגינם;
{{ח:תתתת|(א1)}} מספר החוזה ומספר המונה של מקום הצרכנות שבו יתבצע השילוב;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם מבקש השילוב אינו מעוניין להזרים את מלוא ההספק המיוצר לרשת החשמל, יצוין הספק ההזרמה המרבי לרשת;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם מבקש השילוב מעוניין להגדיל חיבור במקום הצרכנות – גודל החיבור המבוקש בקילו וולט אמפר;
{{ח:תתתת|(ד)}} סימון מיקום המיתקן המוצע על גבי העתק חתום של תשריט תכנית הבנייה (גרמושקה) של המבנה הרלוונטי במקום הצרכנות, ואם לא ניתן להשיג תשריט כאמור או שהמיתקן קרקעי – תצלום אוויר של המרכז למיפוי ישראל (על רקע אורתופוטו), עם סימון מיקום המיתקן, חתום ומאושר על ידי המרכז או תכניות העמדת המיתקן בקואורדינטות בהעתק; לחלופין, הצרכן רשאי לזמן ביקור של המחלק במקום הצרכנות, שבמסגרתו יתועד מיקום המיתקן בצילום על ידי הבודקים מטעם המחלק; בעד הביקור ישלם המבקש למחלק תעריף כקבוע בשורה 25 ללוח תעריפים 4.3–1.
{{ח:תת|(ו)}} '''הודעה על עמידה בתנאי הסף לבדיקת הבקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יודיע בכתב למבקש, בתוך 7 ימי עבודה ממועד הגשת המסמכים המפורטים בסעיף (ה), כי הוגשו כל הנתונים, המסמכים והתשלומים המהווים תנאי סף לבדיקת הבקשה (להלן – הודעה על עמידה בתנאי הסף) או כי עליו להשלים, בתוך 14 ימים מיום מתן ההודעה, נתונים, מסמכים ותשלומים לצורך עמידה בתנאי הסף לבדיקת הבקשה; רשימת הנתונים, המסמכים והתשלומים המבוקשת על ידי המחלק בהודעה כאמור תהיה סופית; המחלק יודיע בכתב למבקש, בתוך 7 ימי עבודה מיום המצאת כל הנתונים, המסמכים והתשלומים על עמידה בתנאי הסף.
{{ח:תתת|(2)}} לא הגיש המבקש את כל המסמכים, הנתונים והתשלומים בהתאם לסעיף קטן (1) או שהגישם באופן לא תקין, ידחה המחלק את בקשתו ויפרט בתשובתו את הסיבות לדחיית הבקשה.
{{ח:תת|(ו1)}} '''סדר בדיקת הבקשות על ידי המחלק'''
{{ח:תת}} סדר בדיקת הבקשות על ידי המחלק יהיה בהתאם למועד שבו שלח את ההודעה על עמידה בתנאי הסף לבדיקה.
{{ח:תת|(ז)}} '''הגרלה'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(1)}} על אף האמור בסעיף (ו)(3), אם נקבע בתנאים לזכאות לתעריף המבוקש כי סדר בדיקת הבקשות ייקבע באמצעות הגרלה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בקשות לחיבור או שילוב לפי הודעת זכייה שהוגשו בתוך 14 ימי עבודה מהמועד הקובע למשרדי המחלק, ייכללו בהגרלה;
{{ח:תתת|(2)}} תנאי להשתתפות בהגרלה הוא תשלום בעד רישום כקבוע בסעיף (ג);
{{ח:תתת|(3)}} המחלק יבדוק את הבקשות לפי הסדר שנקבע בהגרלה שערכה הרשות;
{{ח:תתת|(4)}} בקשות שיוגשו לאחר המועד האחרון האמור בפסקה (1) יירשמו ויטופלו לפי סדר בדיקת בקשות אשר יהיה בהתאם לסדר הגשת הבקשות הקבוע בסעיף (ו1).
{{ח:תת|(ח)}} '''בדיקת הבקשה על ידי המחלק'''
{{ח:תת}} עמד המבקש בתנאי הסף לבדיקת הבקשה, יבדוק המחלק את הנתונים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} פעולות ברשת החלוקה וההולכה אשר נדרשות כדי לחבר, להגדיל חיבור או לשלב את המיתקן בזמן הקצר ביותר;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(3)}} ככל שנקבעו בתנאים לזכאות לתעריף המבוקש תנאים נוספים להגשת בקשה לחיבור או שילוב – עמידת המבקש בתנאים אלה;
{{ח:תתת|(4)}} המחלק יבדוק את הבקשה בהתאם לדרישות מערכתיות, קריטריונים והנחיות שיורה מנהל המערכת מכוח הסמכות לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 5|סעיף 5(ג)(1) לחוק משק החשמל}} ובהתאם לאמות מידה שנקבעו לעניין זה, אם נקבעו (להלן – הנחיות מנהל המערכות).
{{ח:תת|(ט)}} '''תשובת המחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק ישיב בכתב לבקשת מבקש, עם העתק למנהל המערכת, בתוך 30 ימי עבודה מיום שליחת ההודעה על עמידה בתנאי הסף לבדיקת הבקשה. אם סדר בדיקת הבקשות נקבע בהגרלה, המחלק ישיב לבקשות כלל מבקשי החיבור או השילוב בתוך 30 ימי עבודה מיום פרסום תוצאות ההגרלה.
{{ח:תתת|(2)}} בתשובה לפי סעיף קטן (1), יפרט המחלק את הפרטים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטים על אודות הבקשה ובהם –
{{ח:תתתתת|(1)}} כתובת מקום הצרכנות;
{{ח:תתתתת|(2)}} מספר ההזמנה;
{{ח:תתתתת|(3)}} סוג הבקשה – חיבור או שילוב;
{{ח:תתתתת|(4)}} טכנולוגיית הייצור המבוקשת;
{{ח:תתתתת|(5)}} לעניין מיתקן פוטו־וולטאי – אופן התקנת המיתקן בהתאם למפורט בסעיף (ה)(1)(ט1);
{{ח:תתתתת|(6)}} ההספק המותקן המבוקש לחיבור או לשילוב; בעבור מיתקנים פוטו־וולטאיים – יצוין גם הספק המודולים והמהפכים בקילו־וואט; בעבור מיתקן אגירה או מיתקן בשילוב אגירה – יצוינו גם קיבולת וצימוד מיתקן האגירה והספק המהפכים שהתבקשו על ידי המבקש;
{{ח:תתתתת|(7)}} גודל החיבור המבוקש;
{{ח:תתתתת|(8)}} שם האסדרה שבמסגרתה מבוקש להקים את המיתקן;
{{ח:תתתתת|(9)}} תעריף להזרמת אנרגיה, אם התבקש;
{{ח:תתתתת|(10)}} לעניין מיתקן פוטו־וולטאי הכולל אפשרות לבחירת שיטת התחשבנות – תצוין שיטת ההתחשבנות בהתאם לבקשת המבקש;
{{ח:תתתתת|(11)}} מועד החיבור או השילוב המבוקש על ידי המבקש;
{{ח:תתתתת|(12)}} המועד המאוחר ביותר להעברת המסמכים לצורך עמידה בתנאים לסנכרון המיתקן כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|באמת מידה 35כ4(ד)}};
{{ח:תתתתת|(13)}} המועד המחייב המרבי לשילוב המיתקן בהתאם לאסדרה או להליך שבו מוקם המיתקן;
{{ח:תתתת|(ב)}} המחלק יציין האם ביכולתו להתחייב לחיבור או לשילוב המיתקן במועד המבוקש לחיבור או לשילוב, לפי העניין; אם אין ביכולתו להתחייב כאמור, יציין המחלק את המועד המוקדם ביותר שלו הוא יכול להתחייב לחיבור או לשילוב המיתקן לרשת; אם מועד ההתחייבות לחיבור שקבע המחלק הוא מאוחר למועד החיבור שביקש המבקש, יפרט המחלק בתשובתו את הפרויקטים הנדרשים לביצוע לצורך חיבור או שילוב המיתקן בהיבט מערכת החלוקה ומערכת המסירה בהתאם לנספח ב׳;
{{ח:תתתת|(ג)}} הספק ההזרמה המרבי לרשת בקילו וולט אמפר במועד ההתחייבות לחיבור; למיתקנים בשילוב אגירה, יצוין הספק הטעינה המרבי מהרשת בקילו וולט אמפר במועד ההתחייבות לחיבור; אם לא ניתן להזרים או לטעון את מלוא ההספק המבוקש במועד ההתחייבות לחיבור, יפרט המחלק את מגבלות ההזרמה, אומדנים לא מחייבים להיקף השימוש במגבלות ומועד הסרת מגבלת ההזרמה; אם המחלק קבע מגבלות הזרמה, יפרט בתשובתו את הפרויקטים הנדרשים לביצוע לצורך הסרת מגבלת ההזרמה בהיבט מערכת החלוקה ומערכת המסירה בהתאם לנספח ב׳;
{{ח:תתתת|(ד)}} אם נקבעו מגבלות הזרמה, יפרט המחלק בתשובתו את האמצעים שנדרש המבקש להתקין כדי לאכוף את מגבלות ההזרמה, לרבות הגדרת המיתקן כמיתקן מנוהל (להלן בפסקה זו – האמצעים המגבילים), וכן יציין את המועד שבו יהיה ניתן להסיר את האמצעים המגבילים; האמצעים המגבילים יותקנו על ידי המבקש, באחריותו הבלעדית ועל חשבונו בהתאם לדרישות המחלק לגבי אותו מיתקן;
{{ח:תתתת|(ה)}} גודל החיבור שיינתן למבקש, לרבות הגדלת חיבור אם נדרשה;
{{ח:תתתת|(ו)}} אם הבקשה אינה עומדת באחד או יותר מתנאי הזכאות לתעריף או אם מועד ההתחייבות לחיבור עולה על 180 ימים מהמועד המחייב המרבי לסנכרון, ובמקרה של מחלק שאינו דומיננטי – 210 ימים מהמועד האמור, המחלק יציין זאת בתשובתו וידחה את הבקשה;
{{ח:תתתת|(ז)}} אם לצורך חיבור או שילוב המיתקן או הסרת מגבלת הזרמה נדרשות פעולות במערכת המסירה שאינן מופיעות בתוכנית הפיתוח או שהן מוגדרות כפרויקט מעוכב לפי {{ח:פנימי|סעיף 35לז1|אמת מידה 35לז1}}, יתחייב המחלק להשלים את חיבור או שילוב המיתקן או להסיר את מגבלת ההזרמה, לפי העניין, כתלות בהשלמת הפרויקט ולא ינקוב במועד מסוים;
{{ח:תתתת|(ח)}} סבר המחלק כי החיבור המבוקש או הגדלת החיבור המבוקשת הם בגדר חיבור חריג או חיבור מיוחד, יציין זאת בתשובתו;
{{ח:תתתת|(ט)}} צורך בחדר שנאים, בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|בסימן א׳ לפרק זה}};
{{ח:תתתת|(י)}} האופן שבו ניתן להשיג על תשובת המחלק לפי סעיף (יג).
{{ח:תתת|(3)}} המחלק יפרסם באתר האינטרנט שלו נוסח שעל פיו תהיה ערוכה תשובת המחלק בהתאם לאמור בסעיף קטן (2).
{{ח:תתת|(4)}} במקרה שבו הציוד אינו תואם את הדרישות המערכתיות לציוד שקבע מנהל המערכת, יודיע המחלק למבקש, במסגרת תשובת מחלק חיובית, כי עליו לשנות את סוג הציוד שבכוונתו להתקין. לא עדכן המבקש את סוג הציוד בתוך שלושים ימי עבודה ממועד תשובת המחלק, תפקע תשובת המחלק החיובית.
{{ח:תתת|(5)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), אם הבקשה אינה עומדת בתנאי הזכאות לתעריף המבוקש, ידחה המחלק את הבקשה ({{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן זה}} – תשובת מחלק שלילית לתעריף). המחלק יפרט בתשובה את הסיבה לדחיית הבקשה ויאפשר למבקש לעדכן את הבקשה בתוך 14 ימי עבודה.
{{ח:תתת|(6)}} המחלק יפעל ביעילות כדי לתת תשובת מחלק חיובית, ואולם, אם סבר המחלק כי אי־אפשר לסיים את הפעולות ברשת ולתת תשובה חיובית לחיבור המיתקן במועד המבוקש לחיבור, רשאי המחלק לדחות את הבקשה ויפרט בתשובתו את הפעולות ברשת הנדרשות על מנת לאפשר תשובת מחלק חיובית לחיבור, ומדוע אי־אפשר להשלימן במועד המבוקש לחיבור ({{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן זה}} – תשובת מחלק שלילית לחיבור).
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 14.1.2024 עד יום 13.1.2027):}} המחלק יפעל ביעילות כדי לתת תשובת מחלק חיובית, ואולם, אם סבר המחלק כי אי־אפשר לסיים את הפעולות ברשת ולתת תשובה חיובית לחיבור המיתקן במועד המבוקש לחיבור או אם היקף ויסות האנרגיה השנתי הצפוי של המיתקן יעלה על 300 שעות כפול ההספק המתוקן של המיתקן, רשאי המחלק לדחות את הבקשה ויפרט בתשובתו את הפעולות ברשת הנדרשות על מנת לאפשר תשובת מחלק חיובית לחיבור, ומדוע אי־אפשר להשלימן במועד המבוקש לחיבור ({{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן זה}} – תשובת מחלק שלילית לחיבור).
{{ח:תתת|(7)}} בתשובת מחלק שלילית לחיבור יציין המחלק את התיקונים שיש לערוך בבקשה, המאפשרים למחלק לתת תשובת מחלק חיובית בהתאם לתנאים לזכאות לתעריף; המחלק יתייחס בתשובתו בפרט לתיקונים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ההספק המותקן המרבי;
{{ח:תתתת|(א1)}} למיתקן שמבוקש כי יחובר לרשת מתח גבוה בלבד – אומדן לא מחייב של השעות שבהן אפשר להזרים אנרגיה לרשת עד להשלמת הפעולות הנדרשות ברשת והתקופה שבה תחול מגבלה זו, לפי שיקול דעתו הבלעדי של המחלק;
{{ח:תתתת|(א2)}} כל עדכון נוסף בבקשה שיש בו כדי לאפשר תשובת מחלק חיובית או חיובית מוגבלת;
{{ח:תתתת|(ב)}} המועד המוקדם ביותר, ככל שקיים, שבו ניתן להתחייב לחיבור או לשילוב המיתקן שלגביו ניתן לתת תשובה חיובית או תשובה חיובית מוגבלת, בכפוף לתיקון הבקשה לפי הצעת המחלק כאמור בפסקאות (א) עד (א2), ובלבד שמועד זה לא יעלה על שישה חודשים לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(8)}} נתן המחלק תשובת מחלק שלילית לחיבור, יהיה המבקש רשאי, בתוך 14 ימי עבודה, לעדכן את הבקשה בהתאם לתשובת המחלק.
{{ח:תתת|(9)}} עדכן המבקש את הבקשה בהתאם לתשובת מחלק שלילית לחיבור או תשובת מחלק שלילית לתעריף, ייתן המחלק למבקש, בתוך 14 ימי עבודה ממועד הגשת הבקשה המתוקנת, תשובת מחלק מעודכנת.
{{ח:תתת|(9א)}} לעניין תשובת מחלק חיובית שניתנה לגבי בקשה מעודכנת שהוגשה בהתאם לתשובת מחלק שלילית לפי סעיף קטן (7)(א1), בתום התקופה האמורה באותו סעיף תהפוך התשובה לתשובת מחלק חיובית מלאה לגבי הבקשה הראשונית שהוגשה על ידי המבקש.
{{ח:תתת|(10)}} כל עוד לא ניתנה תשובת מחלק חיובית, כל הוצאה שהוציא מבקש החיבור לצורך התקנת המיתקן תהא על אחריותו בלבד, ולא יהיו לו כל טענות או תביעות כלפי המחלק לפיצוי או לשיפוי בשל ההוצאות שהוציא או בשל כל נזק אחר.
{{ח:תתת|(11)}} לא השיב המחלק לבקשת מבקש חיבור בתוך המועד הקבוע בסעיף קטן (1), יפצה המחלק את המבקש בסך הקבוע בשורה 5 או 11 ללוח תעריפים 12.1–1, בהתאם למתח החיבור המבוקש.
{{ח:תתת|(12)}} אומדן השעות שבהן אפשר להזרים אנרגיה לרשת, שנתן המחלק לפי סעיף קטן (7)(א1), אינו מחייב את המחלק; במקרה של חריגה מאומדן השעות האמור, במשך התקופה שבה המיתקן פועל באופן חלקי לפי אותו סעיף קטן, לא יהיו למבקש כל טענות או תביעות כלפי המחלק לפיצוי או לשיפוי בשל הוצאות שהוציא או בשל כל נזק אחר, לרבות טענות או תביעות לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|אמת מידה 37}}, לפי {{ח:פנימי|סעיף 48א|אמת מידה 48א}} ולפי {{ח:פנימי|סעיף 141|סעיף (א1) לאמת מידה 141}}.
{{ח:תתת|(13)}} בתשובת המחלק יצוין כי המחלק רשאי לווסת את ההספק המוזרם לרשת ממיתקן הייצור לצרכים מערכתיים של רשת ההולכה או של רשת החלוקה, בהיקף שלא יעלה על 100 שעות בשנה קלנדרית כפול ההספק המותקן; נוסף על האמור, יצוין בתשובת המחלק כי ויסות כאמור יהיה בלא תמורה כל שהיא ליצרן וכי אין בוויסות הספק המוזרם לרשת כאמור כדי לגרוע מאפשרותו של המחלק לווסת את ההספק המוזרם לרשת בהתאם לקבוע באמות מידה אחרות.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 14.1.2024 עד יום 13.1.2027):}} בתשובת המחלק יצוין כי המחלק רשאי לווסת את ההספק המוזרם לרשת ממיתקן הייצור לצרכים מערכתיים של רשת ההולכה או של רשת החלוקה, בהיקף שלא יעלה על 200 שעות בשנה קלנדרית כפול ההספק המותקן, במהלך שלוש השנים הראשונות ממועד ההפעלה המסחרית; לאחר שלוש שנים כאמור, היקף השעות המווסתות לא יעלה על 100 שעות בשנה קלנדרית כפול ההספק המותקן; נוסף על האמור, יצוין בתשובת המחלק כי ויסות כאמור יהיה בלא תמורה כל שהיא ליצרן וכי אין בוויסות הספק המוזרם לרשת כאמור כדי לגרוע מאפשרותו של המחלק לווסת את ההספק המוזרם לרשת בהתאם לקבוע באמות מידה אחרות.
{{ח:תתת|(13)}} {{ח:הערה|(מספור שגוי במקור):}} נתן המחלק תשובת מחלק חיובית לחיבור, תשובתו תכלול גם את הנתונים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מידע אם המיתקן זכאי לפרמיה אורבנית;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם המיתקן זכאי לפרמיה אורבנית – גובה הפרמיה ותקופת ההתחייבות לתשלומה בהתאם לקבוע בלוח תעריפים 6.7–27.
{{ח:תת|(ט1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(י)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(יא)}} '''אישור העמדת בטוחה'''
{{ח:תת}} ככל שנקבעה בתנאים לזכאות לתעריף המבוקש דרישה להפקדת בטוחה, יבדוק המחלק שהבטוחה הוגשה בהתאם לתנאים לזכאות לתעריף. לא המציא המבקש את הבטוחה במועד שנקבע בתנאים לזכאות לתעריף, תפקע תשובת המחלק.
{{ח:תת|(יב)}} '''רישום מיתקן ייצור באתר האינטרנט – מסלול מהיר'''
{{ח:תתת|(1)}} על אף האמור בסעיפים (ג) עד (ט1) לאמת מידה זו {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|ובאמות מידה 35כ3}} {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|ו־35כ4}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|סעיפים (ג), (ה) ו־(ז) לאמת מידה 35כ4}}, מבקש רשאי לשלב במקום צרכנות קיים או במקום צרכנות בהקמה שטרם נרשם לגביו צרכן פלוני בפנקסי מחלק, מיתקן ייצור בטכנולוגיה פוטו־וולטאית או מיתקן אגירה, במסלול מהיר, בהתאם להוראות סעיף זה, אם מתקיימים לגבי הבקשה והמיתקן כל התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סך ההספק המצרפי של הממירים לכל טכנולוגיה בנקודת החיבור אינו עולה על 15 קו״א;
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ג)}} בבקשה לשילוב מיתקן במקום צרכנות קיים – המבנה שעליו יוקם המיתקן הוקם כדין, ומבקש החיבור קיבל לגביו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#תוספת טופס 4|טופס 4}} לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)|תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון), התשמ״א–1981}}, או תעודת גמר כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 70א|בסעיף 70א לחוק התכנון והבנייה}}; בבקשה לשילוב מיתקן במקום צרכנות בהקמה – אושר הסכם התיאום הטכני לפי {{ח:פנימי|סעיף 35ג|אמת מידה 35ג}} {{ח:פנימי|סעיף 35יג|או 35יג}}, לפי העניין, שנעשה במסגרת הליך חיבור החשמל למבנה שעליו יוקם המיתקן;
{{ח:תתתת|(ד)}} לא נדרשת הגדלת חיבור במקום הצרכנות;
{{ח:תתתת|(ה)}} קיימת כמות פנויה לרישום באסדרה שקבעה הרשות שלגביה נוגעת הבקשה;
{{ח:תתתת|(ו)}} שיטת ההתחשבנות עם המיתקן תהיה שיטת תשלום בעבור הזרמה לרשת הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 176|באמת מידה 176(ג)}}.
{{ח:תתת|(1א)}} על אף האמור בסעיף קטן (1)(א), מבקש רשאי לשלב במסלול מהיר מיתקן ייצור פוטו־וולטאי או מיתקן ייצור פוטו- וולטאי משולב אגירה גם אם סך ההספק המצרפי גדול מ־15 קו״א, אם מתקיימים לגבי הבקשה גם תנאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סך ההספק המצרפי של הממירים לכל טכנולוגיה בנקודת החיבור אינו עולה על 630 קו״א;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההספק המצרפי המותקן בנקודת החיבור קטן מ־70% מגודל החיבור;
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2026 עד יום 4.2.2026):}} ההספק המצרפי המותקן בנקודת החיבור קטן מ־50% מגודל החיבור;
{{ח:תתתת|(ג)}} ניתנה התחייבות המבקש שלא להזרים לרשת מעל 15 קו״א ולהתקין אמצעי טכני שיגביל את ההזרמה לרשת אם תיקבע מגבלה כאמור בתשובת המחלק;
{{ח:תתתת|(ד)}} נדרש תיאום טכני לצורך התקנת מונה ייצור למיתקן – המחלק יבצע את התיאום לאחר מתן תשובת המחלק.
{{ח:תת|(1ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (1)(א), מבקש רשאי לשלב במסלול מהיר מיתקן ייצור פוטו־וולטאי או מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה או מיתקן אגירה, גם אם סך ההספק המצרפי גדול מ־15 קו״א, אם מתקיימים לגבי הבקשה גם תנאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לא מותקן בנקודת החיבור מיתקן ייצור או אגירה;
{{ח:תתתת|(ב)}} המיתקן נועד לצריכה עצמית בלבד, בלא הזרמה לרשת;
{{ח:תתתת|(ג)}} הספק המיתקן אינו עולה על 8 מו״א;
{{ח:תתתת|(ד)}} ההספק המותקן בנקודת החיבור קטן מגודל החיבור;
{{ח:תתתת|(ה)}} בעבור מיתקנים בהספק מותקן מעל 630 קו״א הספק המיתקן קטן או שווה ל־20% מגודל החיבור;
{{ח:תתתת|(ו)}} ניתנה התחייבות המבקש שלא להזרים לרשת ולהתקין אמצעי טכני שיגביל את ההזרמה לרשת;
{{ח:תתתת|(ז)}} עמידה בתנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|באמת מידה 35כ4(א), (א1), (ב)}}.
{{ח:תתת|(2)}} כדי לשלב מיתקן במסלול מהיר לפי סעיף קטן (1), (1א) ו־(1ב), ירשום המבקש באתר אינטרנט ייעודי של המחלק את כל הפרטים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטים אישיים;
{{ח:תתתת|(ב)}} מספר המונה שאליו ישולב המיתקן או מספר ההזמנה לחיבור למבנה, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(ג)}} סוג המיתקן;
{{ח:תתתת|(ד)}} הספק המיתקן המבוקש;
{{ח:תתתת|(ה)}} בעבור בקשות מכוח סעיף קטן (1) ו־(1א) התעריף המבוקש אשר יהיה תעריף שבתוקף שפרסמה הרשות ושניתן לשלם לפיו במסגרת התחשבנות בשיטת תשלום בעבור הזרמה לרשת לפי הוראות אמות מידה אלה.
{{ח:תתת|(3)}} התקיימו לגבי הבקשה ומיתקן הייצור התנאים המפורטים בסעיף קטן (1) ו־(1א), יפיק המחלק למבקש, במעמד הרישום, תשובת מחלק חיובית ואת רשימת המסמכים שהמבקש יידרש להגיש כתנאי לסנכרון בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|לסעיף (ד) לאמת מידה 35כ4}} ויצרף להן את הנוסח של ההסכם לרכישת חשמל (PPA).
{{ח:תתת|(4)}} לתשובת המחלק החיובית ורשימת המסמכים שהמחלק מפיק לפי סעיף קטן (3), יצרף המחלק פירוט תשלומים שהמבקש יידרש לשלם כתנאי לסנכרון, שבו מפורטים התשלומים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תשלום בעד הגשת הבקשה לפי התעריף הקבוע בשורה 14 ללוח תעריפים 4.3–1;
{{ח:תתתת|(ב)}} תשלום בעד החלפת מונה, אם נדרש, בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|לסעיף (א)(1)(ב)(1) לאמת מידה 35כ3}};
{{ח:תתתת|(ג)}} תשלום בעד בדיקות סנכרון בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|לסעיף (א)(1)(ד) לאמת מידה 35כ3}};
{{ח:תתתת|(ד)}} אם מבקש החיבור ביקש שבדיקת המיתקן תיעשה בידי המחלק בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|בסעיף (ג) לאמת מידה 35כ4}} – תשלום בעד בדיקת מיתקן בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|לסעיף (ג) לאמת מידה 35כ4}}.
{{ח:תתת|(5)}} מבקש החיבור יגיש למחלק את המסמכים שנדרש להגיש בהתאם לרשימה שהעביר המחלק לפי סעיף קטן (3) וישלם את התשלומים המפורטים בדרישת התשלום שהמחלק העביר לו לפי סעיף קטן (4), לכל המאוחר 30 ימים לפני מועד ההתחייבות לחיבור; הוגשו המסמכים ושולמו התשלומים כאמור, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|סעיף (ה) לאמת מידה 35כ4}}, והמחלק יפעל לחיבור המיתקן בהקדם; לא הגיש המבקש את המסמכים כאמור או לא שילם את התשלומים כאמור, כולם או חלקם, וחלף המועד להתחייבות לחיבור, תבוטל תשובת המחלק החיובית והמבקש יידרש להגיש בקשה חדשה.
{{ח:תתת|(6)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על מחלק היסטורי; המחלק ההיסטורי יעדכן בכל רבעון את המחלק הדומיננטי על מיתקנים שנרשמו וחוברו למסלול המהיר בשטח החלוקה שלו.
{{ח:תתת|(7)}} התקיימו לגבי הבקשה ומיתקן הייצור התנאים המפורטים בסעיף קטן (1ב), יפיק המחלק למבקש, במעמד הרישום, תשובת מחלק חיובית בכפוף להגשת המסמכים בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|לאמת מידה 35כ4(ה)(1א)}}.
{{ח:תת|(יג)}} '''השגה על תשובת מחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} סבר המבקש כי תשובת מחלק אינה עומדת באמות המידה או שלא נבדקה בהתאם להנחיות מנהל המערכת לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 5|סעיף 5(ג)(1) לחוק משק החשמל}} או בהתאם לסוגי המגבלות שפרסם המחלק לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ6|אמת מידה 35כ6(א)(3)}}, רשאי להגיש פנייה מנומקת בכתב למחלק לצורך השגה על תשובת המחלק בתוך 14 ימים מיום קבלת תשובת המחלק.
{{ח:תתת|(2)}} הוגשה השגה כאמור, יעביר המחלק, בתוך 5 ימי עבודה מיום קבלת ההשגה, העתק ממנה למנהל המערכת ויצרף אליה את התייחסותו בכתב לטענות המבקש; סבר מנהל המערכת, לאחר עיון בהשגה ובהתייחסות המחלק, כי תשובת המחלק אינה בהתאם להנחיותיו, ייתן למחלק הוראות לתיקון תשובת המחלק; מנהל המערכת רשאי לדרוש מהמחלק ומהמבקש מסמכים או נתונים נוספים הדרושים לו לצורך בחינת ההשגה, אם דרושים.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יחליט בהשגה בתוך 7 ימי עבודה מיום שהתקבלה אצלו, ואם דרש מנהל המערכת מסמכים או נתונים נוספים כאמור בסעיף קטן (2), יחליט בהשגה בתוך 7 ימי עבודה מיום שהתקבלו אצלו כל המסמכים והנתונים הנוספים שדרש; החלטת מנהל המערכת בהשגה תהיה סופית, תינתן בכתב ותהיה מנומקת.
{{ח:תתת|(4)}} המחלק ישיב למבקש בתוך 5 ימי עבודה מיום קבלת החלטת מנהל המערכת בהשגה, בהתאם להוראות שלהלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} הורה מנהל המערכת למחלק לתקן את תשובתו למבקש כאמור בסעיף קטן (2) – יתקן המחלק את תשובת המחלק בהתאם להוראות מנהל המערכת (להלן בסעיף זה – תשובת מחלק מעודכנת); תשובת המחלק המעודכנת היא התשובה הסופית והמחייבת את המחלק והוא יצרף אותה, יחד עם העתק מהחלטת מנהל המערכת, למענה להשגת המבקש; מניין הימים לתשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|סעיף (א)(2) לאמת מידה 35כ3}} יחל מיום שליחת המחלק תשובת מחלק מעודכנת;
{{ח:תתתת|(ב)}} החליט מנהל המערכת לדחות את ההשגה – יודיע המחלק למבקש על ההחלטה בדבר דחיית ההשגה ויצרף לה העתק מהחלטת מנהל המערכת; תשובת המחלק תפקע בתוך 7 ימים ממתן המענה להשגה או בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|לאמת מידה 35כ3}} ממועד מתן התשובה נושא ההשגה, לפי המאוחר;
{{ח:תתתת|(ג)}} המחלק יצרף לתשובה להשגה בקשה לתשלום ראשון לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|אמת מידה 35כ3(א)}}; אם לא שילם המבקש את התשלום כאמור בתוך 7 ימים, תפקע הבקשה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|לאמת מידה 35כ2}} – תצהיר למיתקן שאינו נדרש בהיתר בנייה'''}}
{{ח:ת}} אני הח״מ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . נושא תעודת זהות . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ., לאחר שהוזהרתי בדבר חובתי להצהיר את האמת וכי אהיה צפוי לעונשים הקבועים בחוק אם לא אעשה כן, מצהיר בזה בכתב כלהלן:
{{ח:תת|1.}} אני מתעתד להקים מיתקן פוטו־וולטאי בגודל . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . קו״ט (עד 700 KW) (להלן – המיתקן) על גג מבנה שהוקם כדין במקרקעין הידועים כתת־חלקה . . . . . . . . . . . . חלקה . . . . . . . . . . . . בגוש . . . . . . . . . . . . ביישוב . . . . . . . . . . . ., כמפורט במסמכים שיצורפו לבקשתי לשילוב המיתקן ברשת.
{{ח:תת|2.}} ככל שצורף העתק תכנית בנייה של המבנה שעליו יוקם המיתקן לבקשתי האמורה, הוא העתק מתאים מתכנית הגשה מאושרת, המהווה חלק מהיתר הבנייה של המבנה שעליו יוקם המיתקן מושא בקשתי.
{{ח:תת|3.}} אני מצהיר כי המיתקן יוקם אך ורק על גג המבנה, כפי שסומן בצבע בהעתק לתכנית ההגשה שצורף לבקשתי או שסומן בצבע במסמך האורטופוטו המאושר על ידי המרכז למיפוי ישראל שצורף לבקשתי או במיקום שעליו הצבעתי בפני בודק ספק שירות חיוני במעמד סיור מקדים בשטח, אם התקיים סיור מקדים.
{{ח:תת|4.}} המתקן יוקם ויעמוד בדרישות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (עבודות ומבנים הפטורים מהיתר)|תקנות התכנון והבנייה (עבודות ומבנים הפטורים מהיתר), התשע״ד–2014}} (להלן – התקנות), אשר פורסמו בקובץ תקנות מס׳ 7400, 2014, עמ׳ 1532, ובמיוחד בדרישות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (עבודות ומבנים הפטורים מהיתר)#סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (עבודות ומבנים הפטורים מהיתר)#סעיף 24|ו־24 לתקנות}} {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (עבודות ומבנים הפטורים מהיתר)#תוספת 1|והתוספת לתקנות}} ובדרישות הוראות כל דין רלוונטי.
{{ח:תת|5.}} ידוע לי כי אם לא אעמוד בהוראות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (עבודות ומבנים הפטורים מהיתר)|התקנות הנזכרות לעיל}} על נספחיהן או בכל הוראה מחייבת על פי כל דין במועד ההקמה והחיבור לרשת של המיתקן, הרי שהמיתקן לא יחובר לרשת החשמל.
{{ח:תת|6.}} זהו שמי זו חתימתי ותוכן תצהירי אמת.
{{ח:ת}} חתימת המזמין . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''אימות חתימה על ידי עורך דין'''}}
{{ח:ת}} אני, עורך דין . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ., מאשר כי ביום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . התייצב במשרדי ברח׳ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . מר/גב׳ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . נושא תעודת זהות . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ., לאחר שהזהרתי אותו/ה כי עליו/ה להצהיר את האמת שאם לא כן יהא/תהא צפוי/ה לעונשים הקבועים בחוק, אישר/ה את נכונות הצהרתו/ה דלעיל וחתם/ה עליה בפני.
{{ח:ת}} במקרה והמזמין הוא חברה או תאגיד:
{{ח:ת}} אני מאשר כי החברה או התאגיד רשומים כדין בישראל, קיימים ופעילים, וכי חתימת . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . מס׳ זהות . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ו-. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . מס׳ זהות . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . בצירוף חותמת החברה או התאגיד מחייבת את החברה או התאגיד לכל דבר ועניין. אני מאשר כי הנ״ל הוזהר/ו כי עליו/עליהם להצהיר אמת וכי הוא/הם יהיה/יהיו צפויים לעונשים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק}}, אם לא יעשו כן, ולאחר שהוזהר/ו כאמור חתם/מו על ההצהרה בפני.
{{ח:ת}} חתימה וחותמת עורך דין . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ף־10, תשפ״ד־32}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ב׳ {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|לאמת מידה 35כ2}} – רמת הפירוט הנדרשת במקרה שתשובת מחלק אינה תואמת את המועד המבוקש לחיבור או לשילוב מיתקן במקרה שבו קיימות מגבלות הזרמה'''}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''פירוט הפרויקטים הנדרשים לביצוע במערכת המסירה לצורך חיבור או שילוב מיתקן או לצורך הסרת מגבלות הזרמה ותנאים'''}}
{{ח:ת}}

שם התחמ״ש	סך הספק ייצור מחובר לרכיב	סך יכולת קליטת הספק נוכחית	סך הספק מיתקני ייצור שיש התחייבות לחברם לרכיב	קוד פרויקט בתוכנית הפיתוח למערכת המסירה (אם קיים)	תוספת הספק לאחר ביצוע הפרויקט/ פרויקטים	יש לסמן את החלופה המתאימה: {{ש}} • רלוונטי למועד החיבור/השילוב {{ש}} • רלוונטי למגבלת הזרמה

{{ח:ת}} {{ממורכז|'''פירוט הפרויקטים הנדרשים לביצוע במערכת החלוקה (שנאי בתחמ״ש/קו מתח גבוה/שנאי חלוקה), שבהם קיימת מגבלה של קליטת ייצור שבעבורם לא ניתן לאשר שהחיבור או השילוב של המיתקן יבוצע במועד המבוקש או שנקבעו לגביהם מגבלות הזרמה'''}}
{{ח:ת}}

שם קו מ״ג/ מספר השנאי בתחמ״ש	מתח הקו	יכולת העברה של הקו/הספק השנאי	סך הספק מיתקני ייצור המחוברים בפועל לקו/לשנאי	סך הספק מיתקני ייצור שיש התחייבות לחברם לקו/לשנאי	אחוז העמסת קו/שנאי	יש לסמן את החלופה המתאימה: {{ש}} • רלוונטי למועד החיבור/השילוב {{ש}} • רלוונטי למגבלת הזרמה

{{ח:סעיף|35כ3||תיקון: 15.11.18, 23.9.19, 23.12.19, 25.11.20, 14.2.22, 3.7.22, 19.3.23; תשע״ט־4, תש״ף־10, תש״ף־14, תשפ״א־6, תשפ״א־8, תשפ״ב־21, תשפ״ג־10, תשפ״ד־32, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} '''ביצוע חיבור או שילוב'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלום ראשון'''
{{ח:תתת|(1)}} לתשובת מחלק שלפיה בקשת החיבור או השילוב של המיתקן עומדת בתנאי הזכאות לתעריף יצרף המחלק הודעה לתשלום (להלן – התשלום הראשון) שתכלול תשלומים כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} למבקש חיבור – תשלום מקדמה ממבקש החיבור בגובה 10% מתעריף החיבור התקף, לפי לוח תעריפים 4.3–1 בעד חיבור מיתקן במתח נמוך או לפי לוח תעריפים 4.2–1 בעד חיבור מיתקן במתח גבוה; נקבע בתשובת המחלק כי החיבור המבוקש הוא חיבור חריג או מיוחד, יכלול התשלום הראשון גם תשלום בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35לד|לאמת מידה 35לד}} {{ח:פנימי|סעיף 35לה|או 35לה}}, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(ב)}} למבקש שילוב – תשלום בעד אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} תשלום בעד התקנת מונה צריכה דו־כיווני ומונה ייצור, אם יותקן, לפי התעריף הקבוע בשורה 9 ללוח התעריפים 5.4–2;
{{ח:תתתתת|(2)}} היה המיתקן מיתקן ייצור משולב במתח נמוך במקום צרכנות המחובר בגודל חיבור של 125×3 אמפר ומעלה – תשלום נוסף בעבור התקנת ארון למערכת מנייה או בעבור רכישת ארון כאמור להתקנה עצמית, לפי התעריף הקבוע בלוח 4.3–10, בהתאם לבחירת מבקש החיבור;
{{ח:תתתתת|(3)}} בבקשה לשילוב מיתקן שכוללת הגדלת חיבור – נוסף על האמור בפסקאות משנה (1) ו־(2) תשלום מקדמה ממבקש הגדלת חיבור בגובה 10% מתעריף החיבור, לפי לוח תעריפים 4.3–1 בעד חיבור מיתקן במתח נמוך או לפי לוח תעריפים 4.2–1 בעד חיבור מיתקן במתח גבוה;
{{ח:תתתת|(ג)}} למבקש חיבור או שילוב של מיתקן ייצור במתח גבוה, הודעת התשלום תכלול בנוסף לדרישת התשלום כאמור בפסקה (ב)(1) גם דרישה לתשלום בעד אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} בעד מכלי מדידה – מקדמה בגובה 10% מהתעריף הקבוע בעלות רכישה הובלה והתקנה בחדר מיתוג צרכן בלוחות תעריפים 4.2–3 או 4.2–4, לפי העניין;
{{ח:תתתתת|(2)}} בעד התקנת מערכת תקשורת לשליטה ובקרה – מקדמה בגובה 10% מהתעריף הקבוע בשורה 1 בלוח תעריפים 4.2–2;
{{ח:תתתת|(ד)}} חלפו 14 ימים מן המועד שבו הופקה תשובת המחלק והמבקש לא שילם את התשלומים הקבועים בסעיף קטן (1), ישלח המחלק למבקש תזכורת בדבר התשלום, הן באמצעות מסרון והן באמצעות הודעת דואר אלקטרוני, בהתאם לנתונים שמסר במסגרת הבקשה לחיבור או לשילוב מיתקן.
{{ח:תתת|(2)}} לא שילם המבקש את התשלום הראשון בתוך 28 ימי עבודה, תפקע תשובת המחלק החיובית, אלא אם כן המבקש הגיש השגה והמחלק טרם השיב עליה או השיב עליה וטרם חלפו 7 ימים מהמועד שבו מסר את התשובה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|בסעיף (יג)(4)(ג) לאמת מידה 35כ2}}; המחלק ישלח הודעה למבקש על פקיעת תשובת המחלק בתוך 5 ימי עבודה ממועד פקיעתה.
{{ח:תתת|(3)}} על חשבון כאמור בסעיף קטן (1) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף (ג) לאמת מידה 24}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן.
{{ח:תת|(א1)}} '''שילוב מיתקן אגירה לאחר קבלת תשובת מחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} לאחר ביצוע תשלום ראשון כאמור בסעיף (א) ולפני השלמת מסמך התיאום הטכני כאמור בסעיף (ג), רשאי מבקש חיבור או שילוב של מיתקן ייצור, אם לא ביקש זאת במסגרת הבקשה, להודיע למחלק, באמצעות אתר האינטרנט של המחלק, על כוונתו לשלב מיתקן אגירה; מיתקן אגירה כאמור ישולב באותו מונה של מיתקן הייצור.
{{ח:תתת|(2)}} בהודעה כאמור בסעיף קטן (1) יפרט המבקש את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ההספק המותקן של מיתקן האגירה;
{{ח:תתתת|(ב)}} קיבולת מיתקן האגירה;
{{ח:תתתת|(ג)}} אופן הצימוד של מיתקן האגירה למיתקן הייצור (צימוד בזרם ישר או בזרם חילופין).
{{ח:תתת|(3)}} הודיע המבקש על כוונתו כאמור בסעיף קטן (1), התיאום הטכני, הסכם הרכישה, התקנת המנייה, בדיקת המיתקן לצורך היתר הפעלה, בחינת העמידה לתנאים לסנכרון והסנכרון לרשת ייעשו למיתקן האגירה ולמיתקן הייצור באותו המועד, והמבקש לא יחויב בתשלום נוסף בעבור השירות שניתן למיתקן האגירה בשלב החיבור או השילוב.
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בסעיף קטן (3), אם המבקש אינו מעוניין שמיתקן האגירה ומיתקן הייצור יסונכרנו באותו המועד, יחייב המחלק את המבקש בתעריפים לבדיקת סנכרון למיתקן בהתאם לעלות הקבועה בשורות 21 עד 23 ללוח תעריפים 4.3–1 או בהתאם לעלות הקבועה בשורה 18 ללוח תעריפים 4.2–1, לפי העניין, בעבור כל אחד מהמיתקנים; תיאום שילוב מיתקן האגירה ייעשה במסגרת התיאום הטכני כאמור בסעיף (ב) ובכפוף לתנאים ולמגבלות שנקבעו בתשובת המחלק.
{{ח:תת|(ב)}} '''תיאום טכני וקביעת לוח זמנים'''
{{ח:תת}} לאחר ביצוע התשלום הראשון, יחלו המחלק והמבקש בתיאום טכני של עבודות החיבור או השילוב, לפי העניין, וקביעת לוח זמנים להתקדמותן, בכפוף למועד שניתן בתשובת המחלק. התיאום הטכני יסוכם בכתב ויכלול, בין השאר, התייחסות לפסקה (11), וכן, ככל הנדרש, התייחסות לפסקאות (1) עד (10) (להלן {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן זה}} – מסמך התיאום הטכני):
{{ח:תתת|(1)}} כיוון החיבור;
{{ח:תתת|(2)}} מיקום המיתקן, נקודת ההזנה למיתקן, סכימת חיבור חד־קווית של המיתקן וכן מועד הגדלת החיבור, אם נדרשת הגדלת חיבור;
{{ח:תתת|(3)}} פירוט הציוד שיתקין המחלק במיתקן; לגבי מיתקן במתח גבוה, יפורט גם הציוד שיותקן בחדר המיתוג; לעניין מיתקן המשלב אגירה, יפורט גם אופן צימוד מיתקן האגירה;
{{ח:תתת|(4)}} בניית מיתקן החשמל הפרטי האמור בסעיף (ט);
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(7)}} פרטים חשמליים של סוג הציוד ואופן התקנתו, בטיחות, עמידה בתקנים רלוונטיים ובדרישות מערכתיות לציוד והתקנת מערכות מדידה ומנייה, כולל עלות;
{{ח:תתת|(8)}} תיאום לאופן ביצוע הפרדה פיזית וחשמלית לגבי מיתקן חדש שמבקש מעוניין להקים במבנה קיים שבו כבר קיים מיתקן ייצור;
{{ח:תתת|(9)}} התקנת רשם הפרעות איכות חשמל בהתאם לדרישות המחלק;
{{ח:תתת|(10)}} אישורי רשויות, אישורים בעלים ומחזיקים במקרקעין או כל אישור אחר הנדרש לפי כל דין לצורך חיבור או שילוב המיתקן (להלן, באמת מידה זו – האישורים);
{{ח:תתת|(11)}} מועד ביצוע החיבור או הגדלת החיבור בכפוף למועד שנקבע בתשובת המחלק, פירוט העבודות שבאחריות המחלק ומבקש החיבור ולוח זמנים לביצוע כל עבודה ופירוט העבודות התלויות בהתקדמות כל אחד מהצדדים.
{{ח:תת|(ג)}} '''מועד אישור התיאום הטכני'''
{{ח:תתת|(1)}} מסמך התיאום הטכני יושלם, ככל הניתן, בתוך 30 ימי עבודה מיום ביצוע התשלום הראשון כאמור בסעיף (א); לא הושלם מסמך התיאום בתוך 90 ימי עבודה, יפרט המחלק לאגף הנדסה ברשות, בכתב, את הנימוקים לכך; אושרה בקשת החיבור או השילוב של מיתקן ייצור בגז, יודיע המחלק למנהל המערכת את המועד שבו הושלם התיאום הטכני.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק יעביר למבקש בתוך 7 ימי עבודה מיום השלמת מסמך התיאום הטכני את מסמך התיאום הטכני.
{{ח:תתת|(3)}} המבקש יאשר את מסמך התיאום הטכני בתוך 28 ימי עבודה ממועד קבלתו ({{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן זה}} – מועד אישור התיאום הטכני).
{{ח:תתת|(4)}} סבר המבקש כי מסמך התיאום הטכני אינו משקף את הסיכום בין הצדדים, כמפורט בסעיף (ב), יפנה למחלק בכתב ויפרט את ההיבטים שבהם התיאום הטכני אינו כפי שסוכם בין הצדדים; פנה המבקש כאמור, יפעלו המבקש והמחלק לסיכום מחדש של התיאום הטכני בהתאם לסעיף (ב); לאחר הסיכום המחודש, ישובו לפעול לפי סעיף זה.
{{ח:תתת|(5)}} חלפו 14 ימים ממועד העברת מסמך התיאום הטכני ולא אישר המבקש את מסמך התיאום הטכני או לא השיג עליו כמפורט בסעיפים קטנים (3) ו־(4), ייתן המחלק תזכורת למבקש.
{{ח:תתת|(6)}} חלפו 28 ימים ממועד שליחת מסמך התיאום הטכני והמבקש לא אישר את מסמך התיאום הטכני או לא השיג עליו כאמור בסעיפים קטנים (3) ו־(4), לפי העניין, יפקעו תשובת המחלק ומסמך התיאום הטכני, והמחלק ישלח למבקש הודעה על כך בתוך 5 ימי עבודה ממועד פקיעתם.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} '''תשלום ביניים'''
{{ח:תתת|(1)}} אישר המבקש את מסמך התיאום הטכני, ימסור המחלק למבקש הודעת תשלום בסכום השווה להפרש שבין 70% מכלל עלות החיבור לבין התשלום הראשון ששולם על ידי המבקש, ודרישה לתשלום בעבור בדיקת סנכרון בהתאם לעלות הקבועה בשורות 21 עד 23 ללוח תעריפים 4.3–1 או בהתאם לעלות הקבועה בשורה 18 ללוח תעריפים 4.2–1, לפי העניין ({{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן זה}} – דרישה לתשלום ביניים), בהתאם לתעריף התקף ביום הפקת החשבון.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), לבקשת המבקש, ימסור המחלק למבקש, לאחר אישור מסמך התיאום הטכני, חשבון בסכום השווה להפרש שבין 100% מעלות החיבור, לרבות תשלום בעבור בדיקת סנכרון כמפורט בסעיף קטן (1), לבין התשלום הראשון, בהתאם לתעריף התקף ביום הפקת החשבון.
{{ח:תתת|(3)}} על חשבון כאמור בסעיפים קטנים (1) ו־(2) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף (ג) לאמת מידה 24}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן.
{{ח:תתת|(4)}} חלפו 14 ימים מהמועד שבו נשלחה דרישה לתשלום הביניים והמבקש לא שילם, ישלח המחלק לצרכן תזכורת במסרון והודעת דואר אלקטרוני בהתאם לנתונים שמסר במועד הגשת הבקשה.
{{ח:תתת|(5)}} לא שילם המבקש את תשלום הביניים בתוך 30 ימים מיום שליחת החשבון, יפקעו תשובת המחלק והתיאום הטכני; המחלק ישלח למבקש הודעה על פקיעת תשובת המחלק ומסמך התיאום הטכני בתוך 5 ימי עבודה ממועד פקיעתם.
{{ח:תתת|(6)}} שילם המבקש את תשלום הביניים, יחל המחלק בביצוע עבודות החיבור או השילוב של המיתקן.
{{ח:תת|(ו)}} '''הסכם רכישה'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יעביר למבקש בתוך 14 ימי עבודה ממועד סיום התיאום הטכני הסכם רכישת חשמל (להלן – הסכם רכישה).
{{ח:תתת|(1א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(3)}} הסכם הרכישה וסיכום התיאום הטכני יכול שיהיו חלק מחוזה אחד עם המבקש שיימסר למבקש על ידי המחלק.
{{ח:תת|(ז)}} '''שינויים בפרטי הבקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש רשאי לבקש לערוך שינויים בפרטי השילוב או החיבור לאחר קבלת תשובת המחלק ולפני מועד השלמת מסמך התיאום הטכני, וזאת בלי שתפקע תשובת המחלק, ובלבד שמתקיימים בשינויים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} השינויים במיתקן הייצור לא יביאו להגדלת ההספק המותקן מעל 5% מההספק שאושר בתשובת המחלק;
{{ח:תתתת|(ב)}} השינויים במיתקן לא יביאו להקטנת ההספק המותקן או הספק המודולים ב־50% או יותר מההספק שאושר בתשובת המחלק;
{{ח:תתתת|(ג)}} השינויים הם בהספק או בקיבולת של מיתקן אגירה או באופן הצימוד של מיתקן האגירה, אם התבקש;
{{ח:תתתת|(ד)}} הקדמה או דחייה של המועד המבוקש לסנכרון ובכפוף לתנאי הזכאות לתעריף;
{{ח:תתתת|(ה)}} מבקש המעוניין לבצע שינויים במסמכים ובנתונים שהגיש כתנאי סף לבדיקת הבקשה המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|באמת מידה 35כ2}} – לא יבצע שינויים בפרטים המצוינים {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|בסעיף (ה)(1)(ב), (ה) ו־(ח) ובסעיף {{ח:הערה|(}}ה{{ח:הערה|)}}(2) ו־(3) לאמת מידה 35כ2}};
{{ח:תתתת|(ו)}} בקשה לשינויים כאמור תוגש באופן מקוון באתר האינטרנט של המחלק.
{{ח:תתת|(2)}} התבקש שינוי העומד בתנאים האמורים בסעיף קטן (1), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המחלק ישיב לבקשת שינוי פרטים כאמור בסעיף קטן (1) בתוך 14 ימי עבודה מיום הגשתה;
{{ח:תתתת|(ב)}} היה השינוי המבוקש כרוך בהגדלת עלויות החיבור שהתבקש בראשונה, יחויב המבקש בעלויות התכנון הנוספות שנגרמו למחלק בשיעור של 10% מתעריף החיבור החדש; הוראה זו תחול גם לעניין בקשה לשינוי שילוב מיתקן הכרוכה בהגדלת העלויות של הבקשה המקורית;
{{ח:תתתת|(ג)}} היה השינוי המבוקש כרוך בהקטנת תעריף החיבור שהתבקש בראשונה, ישיב המחלק למבקש החיבור את סכום ההפרש הנגרם כתוצאה מהשינוי, בתוספת ריבית החשב הכללי, לאחר ניכוי עלויות התכנון החדש שנגרמו למחלק עקב השינוי האמור, בשיעור של 10% מתעריף החיבור החדש.
{{ח:תתת|(3)}} מבקש רשאי לבקש לערוך שינויים בפרטי החיבור או השילוב לאחר אישור התיאום הטכני ועד מועד בדיקת הסנכרון, בלי שתפקע תשובת המחלק, ובלבד שהשינויים עומדים באחד מהתנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} השינויים במיתקן הייצור יביאו להקטנת הספק עד ל־80% מההספק שסוכם במסמך התיאום הטכני;
{{ח:תתתת|(ב)}} השינוי המבוקש הוא דחייה של המועד המבוקש לסנכרון של המיתקן, בכפוף לתנאי הזכאות לתעריף.
{{ח:תתת|(4)}} הוגשה בקשה כאמור בסעיף קטן (3)(א), יאשר המחלק את השינוי בתוך 14 ימי עבודה מיום הגשתה.
{{ח:תתת|(5)}} המחלק ישיב לבקשה לשינוי לפי סעיף {{ח:הערה|קטן}} {{ח:הערה|(}}3{{ח:הערה|)}}(ב) בתוך 14 ימי עבודה.
{{ח:תתת|(6)}} בקשת שינויים בפרטי החיבור מעבר לשינויים המפורטים בסעיף זה מחייבת הגשה של בקשת חיבור חדשה, אשר אם תוגש תביא לפקיעת תשובת המחלק.
{{ח:תת|(ח)}} '''ביטול הבקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} הודיע מבקש למחלק כי אינו מעוניין בחיבור או בשילוב של המיתקן, בכל עת שהיא לאחר שביצע את התשלום הראשון, מכל סיבה שהיא לרבות מסיבות שאינן בשליטתו, או שהמבקש לא שילם את תשלום הביניים כאמור בסעיף (ה) בהתאם למועדים הקבועים בו, תפקע תשובת המחלק החיובית והתשלום הראשון לא יוחזר למבקש.
{{ח:תתת|(2)}} הודיע המבקש כי אין בכוונתו להמשיך בחיבור או בשילוב של המיתקן מכל סיבה שהיא לרבות מסיבות שאינן בשליטתו, בכל עת שהיא לאחר ששילם את תשלום הביניים ובטרם סיים המחלק את עבודות החיבור או השילוב, תפקע תשובת המחלק החיובית ויוחזר למבקש סכום תשלום הביניים ששילם בניכוי עלויות הביצוע שנגרמו למחלק עד מועד קבלת הודעת המבקש בדבר הביטול, לפי חשבון שיפיק לו המחלק בהתאם ללוח תעריפים 4.4.
{{ח:תתת|(3)}} הודיע המבקש כי אינו מעוניין בחיבור או בשילוב לאחר שהמחלק שלח לו חשבון לתשלום בהתאם לסעיף (יא), תפקע תשובת המחלק החיובית, המבקש לא יקבל החזר כספי והוא יחויב בתשלום כקבוע בסעיף (יא).
{{ח:תת|(ט)}} '''העמדת מיתקן חשמל פרטי לרשות המחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} המבקש להתחבר או לשלב מיתקן ברשת מתח גבוה יבנה ויעמיד לרשות המחלק, על חשבון המבקש, לצורך החיבור או השילוב, חדר הכולל נקודת חיבור במתח גבוה ותכנית למיקום רכיבי הרשת, בהתאם לתיאום הטכני ולחובותיו על פי כל דין ({{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן זה}} – מיתקן חשמל פרטי).
{{ח:תתת|(2)}} המבקש יציב את מיתקן החשמל הפרטי במרחק שלא יעלה על 15 מטרים מגבול השטח הפרטי מכיוון הרשת המזינה. אם נקודת היציאה לחיבור מהרשת נמצאת בתחומי השטח הפרטי, יציב המבקש את מיתקן החשמל הפרטי במקום הקרוב ביותר האפשרי לנקודת החיבור או 15 מטרים מגבול השטח הפרטי הקרוב לרשת המזינה, הקרוב מבין שניהם. חרג המבקש מהאמור, יישא בעלות עבודות התשתית הנוספות כקבוע בלוח תעריפים 4.4.
{{ח:תתת|(3)}} בכפוף למילוי חובותיו על פי כל דין, יעמיד המבקש לרשות המחלק את מיתקן החשמל הפרטי להמשך ביצוע עבודות החיבור או השילוב עד להשלמתן.
{{ח:תת|(י)}} '''התקנת מנייה'''
{{ח:תת}} במקרה של בקשה לשילוב מיתקן, המחלק יתקין מונים אצל המבקש כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מונה צריכה דו־כיווני, אשר ימנה במקביל את כמות החשמל הנצרכת מהרשת ואת כמות החשמל המועברת לרשת, יותקן בנקודת החיבור של המיתקן של המבקש לרשת החשמל, בנקודה שבה מותקן מונה הצריכה הקיים של מבקש השילוב ובמקומו;
{{ח:תתת|(2)}} מונה ייצור, אשר ימנה את כמות החשמל המיוצרת במיתקן, יותקן ביציאת הממיר בצד ה־AC או בהדקי הגנרטור של המבקש, בנקודה הקרובה ככל הניתן לנקודה שבה מותקן מונה הצריכה, כפי שסוכם במסמך התיאום הטכני, אשר תאפשר למחלק גישה סבירה לקרוא, לתפעל ולתחזק את המונה; בעבור שירותי מנייה כאמור ישלם הצרכן תשלום קבוע לצרכן בעל מיתקן על פי לוח 5.4–1;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בפסקה (2), לבקשת צרכן המשלב מיתקן פוטו־וולטאי בהספק מותקן שאינו עולה על 15 קילו וואט ואשר בחצרו לא מותקנים מיתקני ייצור חשמל נוספים, ישלב המחלק את המיתקן בלא מונה הייצור.
{{ח:תת|(יא)}} '''תשלומים לאחר סיום עבודות החיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} סיים המחלק את ביצוע עבודות החיבור, ימסור למבקש חשבון על יתרת עלות החיבור, בשיעור של 30% מהעלות, בהתאם לתעריף התקף ביום הפקת החשבון, אלא אם כן שילם מבקש החיבור את מלוא עלות החיבור כאמור בסעיף (ה)(2).
{{ח:תתת|(2)}} על החשבון יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף (ב1) לאמת מידה 24}}, בעניין חשבון שירותי רשת.

{{ח:סעיף|35כ4||תיקון: 15.11.18, 23.9.19, 23.12.19, 1.3.20, 11.8.21, 8.2.22, 19.3.23, 26.3.23, 29.11.23, 13.12.23; תשע״ט־4, תש״ף־10, תש״ף־14, תש״ף־15, תש״ף־18, תשפ״א, תשפ״א־29, תשפ״ב־6, תשפ״ג־13, תשפ״ג־15, תשפ״ג־18, תשפ״ד־11, תשפ״ד־12, תשפ״ד־32}}
{{ח:ת}} '''התקנת מערכות תקשורת ואמצעי להגבלת הזרמת אנרגיה, קבלת היתר הפעלה ותהליך הסנכרון'''
{{ח:תת|(א)}} '''התקנת מערכות תקשורת למיתקן במתח גבוה'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק יתקין בעבור מבקש המקים מיתקן במתח גבוה או צבר מיתקנים שהספקם המצרפי מגיע לכדי מתח גבוה, על חשבונו של המבקש, מערכת תקשורת לשליטה ובקרה של מחלק דומיננטי על המיתקן, ובכלל זה ארון פיקוד; בגין פעולה כאמור יחויב המבקש בתשלום לפי שורה 1 בלוח תעריפים 4.2–2.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק יגבה מהמבקש תשלום שנתי בעבור תפעול המערכת ותחזוקתה, כקבוע בשורה 2 בלוח תעריפים 4.2–2.
{{ח:תתת|(3)}} בנקודת החיבור של מחלק, למעט חמ״י, שסך ההספק המצרפי של מיתקני הייצור ומיתקני האגירה שבאזור החלוקה שלו עולה על 630 קו״א, לרשת מתח גבוה, תותקן מערכת תקשורת בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מחלק דומיננטי יתקין בעבור המחלק, על חשבונו של המחלק, מערכת תקשורת לשליטה ובקרה של מחלק דומיננטי על המיתקנים שבאזור החלוקה של המחלק, ובכלל זה ארון פיקוד; המחלק הדומיננטי יגבה מהמחלק תעריף כקבוע בשורה 1 שבלוח תעריפים 4.2–2, וכן יגבה מהמחלק תשלום שנתי בעד תפעול המערכת ותחזוקתה, כקבוע בשורה 2 שבלוח תעריפים 4.2–2;
{{ח:תתתת|(ב)}} המחלק יחבר למערכת התקשורת את כל מיתקני הייצור ומיתקני האגירה המצויים באזור החלוקה שלו ומחוברים לרשת במועד התקנת מערכת התקשורת וכן יחבר את כל המיתקנים שיוקמו באזור החלוקה שלו לאחר התקנת מערכת התקשורת, ואולם רשאי הוא שלא לחבר למערכת התקשורת מיתקן ייצור שהספקו אינו עולה על 15 קו״א; חיבור מיתקן ייצור או מיתקן אגירה אל מערכת התקשורת, יכול שייעשה באמצעים אלחוטיים וזאת בכפוף לקבלת אישור מקב״ט משרד האנרגיה על עמידה בדרישות ביטחון שהורה עליהן הקב״ט לאותו מחלק; אם לא ניתן לחבר מיתקן ייצור למערכת התקשורת בשל מגבלות ציוד המותקן במיתקן הייצור, יפרט המחלק למחלק הדומיננטי ולאגף הנדסה ברשות את הטעמים שבשלהם לא ניתן לחבר את המיתקן כאמור בצירוף אסמכתאות, והמחלק יהיה פטור מחיבור המיתקן למערכת התקשורת, ואולם אם המחלק הדומיננטי סבר כי הטעמים שהציג המחלק אינם מצדיקים את אי־חיבור המיתקן למערכת התקשורת, הוא יפנה לרשות כדי שתכריע אם המחלק פטור מחיבור אותו מיתקן למערכת התקשורת.
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בסעיף קטן (3), מחלק לא יידרש להתקין מערכת תקשורת, אף אם סך הספק הייצור באזור החלוקה שלו עולה על 630 קו״א, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סך ההספק של מיתקני הייצור ומיתקני האגירה המוקמים באזור החלוקה שלו אינו עולה על 100 קו״א נוספים מעבר לסך ההספק של מיתקני הייצור ומיתקני האגירה שהיו באזור החלוקה שלו במועד כניסתם לתוקף של כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני) (תיקון מס׳ 9), התשפ״ד–2024 {{ח:הערה|(ביום 14.1.2024)}} (בפסקה זו – המועד הקובע); בחישוב 100 קו״א נוספים כאמור בפסקה זו, לא ייספר ההספק של מיתקן ייצור או מיתקן אגירה, שחובר לאחר המועד הקובע, אשר הספקו אינו עולה על 15 קו״א;
{{ח:תתתת|(ב)}} המחלק התקין בנקודת החיבור לרשת המחלק הדומיננטי אמצעי להגבלת הזרמת האנרגיה כך שסך הספק ההזרמה המרבי לרשת המחלק הדומיננטי לא יעלה על 630 קו״א בכל עת; המחלק הדומיננטי יכוונן את האמצעי להגבלת הזרמת אנרגיה.
{{ח:תת|(א1)}} '''מערכות תקשורת למיתקן במתח נמוך'''
{{ח:תת}} מבקש המקים מיתקן במתח נמוך בהספק העולה על 100 קילו־וואט יחויב כי הציוד המותקן יעמוד בדרישות פרוטוקול תקשורת IEEE 2030.5, כעדכונו מזמן לזמן, שפירט המחלק בתשובת המחלק שניתנה לו, וזאת לצורך ויסות הייצור במיתקן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|בסעיף (ט)(13) לאמת מידה 35כ2}} ובאמות מידה אחרות.
{{ח:תת|(ב)}} '''התקנת אמצעים לאכיפת מגבלות שקבועות בתשובת המחלק'''
{{ח:תת}} אם כללה תשובת המחלק מגבלות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף {{ח:הערה|קטן}} (2) באמת מידה 35כ2(ט)}} שמצריכות התקנת אמצעים לאכיפתן בחצר הצרכן, יתקין אותם הצרכן על חשבונו בהתאם להנחיות המחלק, והם ייבדקו על ידי המחלק בבדיקת הסנכרון.
{{ח:תת|(ג)}} '''בדיקת מיתקן לצורך קבלת היתר הפעלה'''
{{ח:תתת|(1)}} לצורך קבלת היתר הפעלה המבקש רשאי לבדוק את המיתקן על ידי בעל רישיון חשמל מתאים לזרם הנומינלי של המיתקן לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל}}.
{{ח:תתת|(2)}} המבקש רשאי לפנות למחלק לצורך בדיקת המיתקן לפי סעיף {{ח:הערה|קטן}} (1). המחלק יגבה תשלום בעבור הבדיקה לפי העלות הקבועה בשורות 15 עד 17 ללוח תעריפים 4.3–1 למיתקן במתח נמוך ולפי העלות הקבועה בשורה 16 ללוח תעריפים 4.2–1 למיתקן במתח גבוה, ויבצע את הבדיקה בתוך 21 ימי עבודה ממועד התשלום. בדק המחלק כמה מיתקנים המשולבים לרשת באותה נקודת חיבור, יזכה המחלק את המבקש בעלות הקבועה בשורה 24 ללוח 4.3–1.
{{ח:תתת|(3)}} בעבור בדיקה חוזרת יגבה המחלק את העלות הקבועה בשורות 18 עד 20 ללוח תעריפים 4.3–1 או לפי העלות הקבועה בשורה 17 ללוח תעריפים 4.2–1, לפי העניין.
{{ח:תתת|(4)}} בוצעה בדיקת מיתקן לצורך קבלת היתר הפעלה שלא על ידי המחלק, ישלם המבקש תעריף בעבור בדיקת לוחות מ״ג ושנאים בהתאם לקבוע בלוח תעריפים 4.2–1.
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} '''תנאים לסנכרון'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק ייתן אישור על עמידה בתנאים לסנכרון אם המבקש השלים את העבודות שהיה עליו לבצע בהתאם למסמך התיאום הטכני, שילם את כל התשלומים שנדרש לשלם בעבור החיבור או השילוב של המיתקן, לפי העניין, והגיש למחלק לפחות 30 ימים לפני מועד ההתחייבות לחיבור את כל המסמכים והנתונים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} תצהיר חתום על ידי המבקש כי העבודות שסוכם כי יבוצעו על ידי המבקש במסגרת התיאום הטכני, בוצעו בהתאם לתיאום הטכני ולתנאי היתר ההפעלה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הסכם רכישה חתום על ידי המבקש; אם הודיע המבקש כי היצרן יהיה צד להסכם, בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|בסעיף (ו)(2) לאמת מידה 35כ3}} – הסכם חתום על ידי המבקש והיצרן;
{{ח:תתתת|(ג)}} פוליסות או אישורי ביטוח התואמים את הוראות הסכם ה־PPA;
{{ח:תתתת|(ד)}} מסמכים כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתתת|(1)}} מבקש שבתנאי הזכאות לתעריף שלו נקבע שהוא זכאי להאריך את המועד לסנכרון בכפוף להעמדת בטוחה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|באמת מידה 35כ2(יא)}} – אישור להספקת חשמל לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)|תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון), התשמ״א–1981}}, מאת הרשות המאשרת בעבור מיתקן הייצור; היה המיתקן פטור מהיתר בנייה – יגיש המבקש במקום המסמך האמור ברישה, העתק מטופס הדיווח על ביצוע עבודה הפטורה מהיתר שניתן לוועדה המקומית לתכנון ולבנייה, בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (עבודות ומבנים הפטורים מהיתר)|לתקנות התכנון והבנייה (עבודות ומבנים הפטורים מהיתר), התשע״ד–2014}};
{{ח:תתתתת|(2)}} מבקש אחר – התחייבות המבקש להמצאת המסמכים האמורים בפסקת משנה (1) עד למועד הקבוע בסעיף (ה)(1א) הכוללת את פרטי המבקש, פרטי הבקשה, והודעה שלפיה אם המבקש לא ימציא את המסמכים במועד האמור, תפקע תשובת המחלק;
{{ח:תתתת|(ה)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ו)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ז)}} למבקש חיבור לחוות רוח כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}} – מנהל המערכת נתן את אישורו לקבלת התעריף הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 192|בסעיף (א2) לאמת מידה 192}};
{{ח:תתתת|(ח)}} אם המבקש מעוניין שהמחלק יבצע בדיקה לצורך מתן היתר הפעלה מאת המנהל – בקשה לביצוע בדיקה כאמור;
{{ח:תתתת|(ט)}} אסמכתה להגשת בקשה לפתיחת חשבון ספק אצל המחלק;
{{ח:תתתת|(י)}} לגבי מיתקן המחויב בארון תקשורת – תוכנית עמידה בממשק בין המחלק לארון התקשורת;
{{ח:תתתת|(יא)}} התחייבות המבקש לבצע כיול מהפכים וכיוונון תדר בהתאם לקבוע בתשובת המחלק או במסמך התיאום הטכני.
{{ח:תתת|(1א)}} לא הגיש המבקש את כל המסמכים המפורטים בסעיף קטן (1) עד 50 ימי עבודה לפני מועד ההתחייבות לחיבור, ישלח המחלק הודעת תזכורת למבקש על חובתו להשלים את המסמכים.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק יבדוק את המסמכים וייתן למבקש מסמך המאשר עמידה בתנאים לסנכרון בתוך 3 ימי עבודה ממועד קבלת כל המסמכים המפורטים בסעיף קטן (1); מצא המחלק כי לא הוגשו כל המסמכים או שאחד מהמסמכים אינו תקין, יודיע למבקש כי לצורך קבלת אישור עמידה בתנאים לסנכרון עליו להשלים או לתקן את המסמכים, לפי העניין.
{{ח:תתת|(3)}} המבקש ישלים ויתקן את המסמכים הנדרשים בתוך 14 ימים מיום מתן הודעה כאמור בסעיף קטן (2).
{{ח:תתת|(4)}} לא השלים או לא תיקן המבקש את כל המסמכים כאמור בסעיף קטן (3) או שמסמכים שהשלים או תיקן והגיש בשנית נמצאו לא תקינים, לא ייתן המחלק למבקש אישור עמידה בתנאים לסנכרון; המחלק יודיע על כך למבקש ובהודעתו יפרט את אותם מסמכים שלא הושלמו או תוקנו כאמור או שהושלמו או תוקנו והוגשו בשנית אך נמצאו לא תקינים, לפי העניין.
{{ח:תתת|(5)}} על אף האמור בסעיף קטן (4), סבר המחלק כי הטעות שנפלה באותם מסמכים שתוקנו והוגשו בשנית או שהושלמו ונמצאו לא תקינים, היא טעות טכנית או טעות סופר, ישלח למבקש הודעה שבה יפרט את הליקויים שנפלו במסמכים ויאפשר למבקש לתקן את המסמכים בתוך 7 ימים מיום שליחת הודעה כאמור.
{{ח:תתת|(6)}} תוקנו המסמכים כנדרש, ייתן המחלק למבקש אישור עמידה בתנאים לסנכרון כמפורט בסעיף קטן (2).
{{ח:תתת|(7)}} חלף המועד המחייב המרבי לסנכרון והמבקש לא עמד בתנאים המפורטים בסעיף קטן (1) מכל סיבה שהיא, תפקע תשובת המחלק.
{{ח:תת|(ה)}} '''ביצוע הסנכרון'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יפנה למבקש בתוך 14 ימי עבודה מיום מתן אישור על עמידה בתנאים האמורים בסעיף (ד)(2) לצורך קביעת מועד לבדיקת סנכרון; מועד בדיקת הסנכרון לא יהיה מאוחר ממועד ההתחייבות לחיבור.
{{ח:תתת|(1א)}} המחלק יבצע בדיקת סנכרון למיתקן רק אם המבקש הגיש למחלק לפחות 7 ימים לפני מועד בדיקת הסנכרון את המסמכים שלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} היתר הפעלה שנתן המנהל למיתקן או הצהרה על עמידה בתנאי היתר סוג למיתקן המצורפים {{ח:חיצוני|היתר סוג למיתקנים פוטו-וולטאיים במתח נמוך|בנספח ג׳}}; המבקש יבצע את ההצהרה על עמידה בתנאים כאמור על ידי הגשת כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} הצהרה של בעל רישיון חשמלאי, המתאים לגודל המיתקן, ולפיה המיתקן הותקן בהתאם לתנאי היתר הסוג, הערוך בנוסח המצורף {{ח:חיצוני|היתר סוג למיתקנים פוטו-וולטאיים במתח נמוך#תוספת 1|בתוספת הראשונה לנספח ג׳}};
{{ח:תתתתת|(2)}} הגשת טופס בדיקה חתום על ידי בעל רישיון חשמלאי בודק, כאמור {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (רישיונות)#סעיף 7|בתקנה 7 לתקנות החשמל (רישיונות), התשמ״ה–1985}}, המתאים לגודל המיתקן, הערוך בהתאם לנוסח המצורף {{ח:חיצוני|היתר סוג למיתקנים פוטו-וולטאיים במתח נמוך#תוספת 2|בתוספת השנייה לנספח ג׳}}, ולפיו המיתקן נבדק ונמצא כי הוא תקין ומאושר לסנכרון ולחיבור לרשת החשמל; לעניין זה, ”היתר סוג“ – היתר הפעלה לגבי סוג מסוים של מיתקנים חשמליים העומדים בתנאים של {{ח:חיצוני|היתר סוג למיתקנים פוטו-וולטאיים במתח נמוך|נספח ג׳}};
{{ח:תתתת|(ב)}} אישור להספקת חשמל לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)|תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון), התשמ״א–1981}}, מאת הרשות המאשרת בעבור מיתקן הייצור; היה המיתקן פטור מהיתר בנייה – יגיש במקום המסמך האמור ברישה, העתק מטופס הדיווח על ביצוע עבודה הפטורה מהיתר שניתן לוועדה המקומית לתכנון ולבנייה.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק יבצע סנכרון ובדיקות של הציוד בהתאם לסעיף (א1), בהתאם לקבוע בהסכם ה־PPA ובהתאם לדרישות המערכתיות לציוד שיפורסמו על ידי מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(3)}} מצא המחלק כי אפשר לסנכרן את המיתקן לרשת החשמל של המחלק, יתקין המחלק את המונה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|בסעיף (י) לאמת מידה 35כ3}}, ואם הבקשה היא בקשה לסנכרון מיתקן במסלול מהיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (יב) לאמת מידה 35כ3 {{ח:הערה|[צ״ל: סעיף (יב) לאמת מידה 35כ2]}}}} – {{ח:פנימי|סעיף י|כמפורט בסעיף (י)(1) לאמת מידה 35כ3}}, ויאפשר הזרמת חשמל לרשת.
{{ח:תתת|(4)}} מצא המחלק שהמיתקן אינו ראוי לסנכרון לרשת החשמל, יתאם המחלק, לבקשת המבקש, מועד נוסף לביצוע סנכרון עד אשר יימצא המיתקן ראוי לסנכרון, ובעד כל ניסיון סנכרון נוסף ישלם מבקש החיבור, בנפרד, את העלות הקבועה בשורות 18 עד 20 ללוח תעריפים 4.3–1 או לפי העלות הקבועה בשורה 17 ללוח תעריפים 4.2–1, לפי העניין.
{{ח:תתת|(5)}} לאחר סנכרון המיתקן יעדכן המחלק את המחלק הדומיננטי על סנכרון המיתקן.
{{ח:תתת|(6)}} חלף המועד המחייב המרבי לסנכרון ולא בוצעה בדיקת סנכרון, מסיבות שאינן תלויות במחלק, תפקע תשובת המחלק ובלבד שהמחלק שלח למבקש תזכורת לתיאום בדיקת סנכרון לא יאוחר מ־30 ימי עבודה לאחר פנייתו למבקש לצורך קביעת מועד לבדיקה כאמור לפי סעיף קטן (1).
{{ח:תת|(ו)}} '''בדיקות קבלה'''
{{ח:תת}} המחלק יערוך בדיקות קבלה למיתקן בטכנולוגיה מסוימת כתנאי להפעלה מסחרית, אם נקבעה באמות המידה החובה לבצע בדיקות כאמור לטכנולוגיה זו.
{{ח:תת|(ו1)}} '''דרישות ביטחון'''
{{ח:תת}} כתנאי להפעלה מסחרית של מיתקן במתח גבוה, ידרוש המחלק מהמבקש אישור מקב״ט משרד האנרגיה על עמידה בדרישות ביטחון שהורה עליהן הקב״ט לגבי אותו מיתקן, ואשר מסר אותן קודם לכן למבקש.
{{ח:תת|(ז)}} '''מועד חיבור או שילוב המיתקן'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק ייתן אישור הפעלה מסחרית בכתב למיתקן במועד שבו הושלמו בדיקת הסנכרון, בדיקות הקבלה ודרישות הביטחון, אם נדרשו; המחלק יסנכרן את המיתקן לרשת, לרבות התקנת מנייה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|לסעיף (י) באמת מידה 35כ3}}, בתוך 3 ימי עבודה ממועד אישור ההפעלה המסחרית.
{{ח:תתת|(2)}} חרג המחלק, מכל סיבה שהיא, ממועד ההתחייבות לחיבור, ימשיך המחלק בביצוע החיבור או השילוב, לפי העניין, וישלם למבקש תעריף כלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} במקרה של חיבור מיתקן, תעריף כקבוע בשורה 6 או 12 ללוח 12.1–1, בהתאם למתח החיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} במקרה של שילוב מיתקן, תעריף כקבוע בשורה 5 או 11 ללוח 12.1–1, בהתאם למתח החיבור.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), המחלק לא ישלם למבקש את התעריף הקבוע באותו סעיף {{ח:הערה|קטן}} בשל חריגה ממועד ההתחייבות לחיבור, אם המבקש לא הגיש את המסמכים והנתונים במועד הקבוע בסעיפים (ד) ו־(ה).
{{ח:תתת|(4)}} המחלק לא ישלם למבקש כל פיצוי נוסף מכל סוג, לרבות בשל הוצאות שהוציא, אובדן רווחים וכל נזק עקיף, מעבר לתעריף הקבוע בסעיף קטן (2).

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ף־14, תשפ״ד־32}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|לאמת מידה 35כ4}} – {{ח:הערה|(בוטל)}}'''}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ף־14, תש״ף־15}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ב׳ {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|לאמת מידה 35כ4}} – {{ח:הערה|(בוטל)}}'''}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א, תשפ״א־3}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ג׳ {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|לאמת מידה 35כ4}} – תנאים להיתר סוג למיתקנים פוטו־וולטאיים במתח נמוך'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|היתר סוג למיתקנים פוטו-וולטאיים במתח נמוך|תנאים להיתר סוג למיתקנים פוטו־וולטאיים במתח נמוך}}.}}

{{ח:סעיף|35כ5||תיקון: 15.11.18, 23.12.19, 25.11.20, 19.3.23, 26.3.23, 27.12.23; תשע״ט־4, תש״ף־10, תשפ״א־6, תשפ״ד־6, תשפ״ד־7, תשפ״ד־8, תשפ״ד־10, תשפ״ד־32}}
{{ח:ת}} '''בדיקות, תחזוקה וכיול מחודש של המיתקן'''
{{ח:תת|(א)}} '''תפעול ותחזוקה'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יתפעל ויתחזק את מערכות המנייה והתקשורת ומערכות ההגנה שהתקין.
{{ח:תתת|(2)}} מיתקן חשמל פרטי ובכלל זה, מערכות הגנה, מגבילי הספק ומערכות לוויסות מקדם הספק, יהיה באחריות המבקש והוא שיהיה אחראי לתפעולו ולתחזוקתו, בהתאם להוראות כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} '''הסרת מגבלות הקבועות בתשובת המחלק ווידוא תקינות של אמצעים להגבלת הזרמה'''
{{ח:תתת|(1)}} קבע המחלק בתשובתו מגבלות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ט)(2)(ג) לאמת מידה 35כ2}}, יוסרו מגבלות אלה במועד שנקבע להסרתן בתשובת המחלק, אלא אם כן הודיע המחלק על דחיית המועד האמור בשל פרויקט מעוכב לפי {{ח:פנימי|סעיף 35לז|אמת מידה 35לז}}.
{{ח:תתת|(2)}} אם למבקש נקבעה הסרת מגבלה כתלות בפרויקט מעוכב, עם סיום הגדרת הפרויקט כמעוכב ולא יאוחר מ־14 ימי עבודה מסיום הגדרתו כאמור, ישלח המחלק הודעה על המועד להשלמת הפרויקט; המועד כאמור יהיה גם המועד להסרת המגבלה או התנאי שתלוי באותו רכיב.
{{ח:תתת|(3)}} מבקש רשאי לפנות בבקשה לבחינה מחודשת של ההגבלות שנקבעו בתשובת המחלק אחת ל־180 ימים מיום קבלת תשובת המחלק; כתנאי לטיפול בבקשה, יגבה המחלק ממבקש שמיתקנו במתח נמוך את התשלום הקבוע בשורה 14 ללוח תעריפים 4.3–1, וממבקש שמיתקנו במתח גבוה 70% מהתעריף הקבוע בשורה 15 ללוח תעריפים 4.2–1; המחלק יעביר את תשובת המחלק למבקש בתוך 30 ימי עבודה מיום התשלום.
{{ח:תתת|(4)}} המחלק רשאי לנתק מבקש שלא ימציא לו אחת ל־5 שנים אישור מאת חשמלאי מורשה לתקינות ולדיוק האמצעי להגבלת הזרמת אנרגיה או האמצעי להגבלת צריכה, לפי העניין, אם אלה נדרשו בתשובת המחלק, על ידי חשמלאי בעל רישיון מתאים, עד לקבלת אישור כאמור.
{{ח:תתת|(5)}} המחלק יערוך בדיקה תקופתית לאמצעי להזרמת אנרגיה או לאמצעי להגבלת הצריכה, לפי העניין, אם אלה נדרשו בתשובת המחלק, כדי לוודא את התקינות והדיוק של האמצעי, בהתאם להוראות כל דין.
{{ח:תת|(ג)}} '''ביצוע שינויים במיתקן'''
{{ח:תת}} מצא המחלק כי בוצע שינוי במיתקן או שינוי שיש בו כדי להעלות את תפוקת המיתקן, לרבות בקונפיגורציה של המיתקן, במקדם ההספק ובהגנות המותקנות בו, ובמיתקן פוטו־וולטאי – גם בהספק המודולים, בלא אישור שנתן המחלק בהתאם לתנאים לזכאות לתעריף המבוקש, תחדל חובת תשלום התעריף של המחלק.
{{ח:תת|(ד)}} '''חידוש היתר ההפעלה'''
{{ח:תתת|(1)}} בתוך 60 ימי עבודה ממועד תום תוקפו של היתר ההפעלה שניתן למיתקן, יגיש בעל המיתקן למחלק היתר הפעלה מעודכן למיתקן.
{{ח:תתת|(2)}} אם לא הגיש בעל המיתקן היתר הפעלה מעודכן, יתלה המחלק את תשלום התעריף בעבור החשמל עד למועד קבלת היתר ההפעלה המעודכן.

{{ח:סעיף|35כ6||תיקון: 15.11.18, 19.3.23; תשע״ט־4, תשפ״ד־32}}
{{ח:ת}} '''ניהול נתונים וחובות דיווח'''
{{ח:תת|(א)}} '''ניהול נתונים וחובת דיווח'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק הדומיננטי ינהל את הקצאת הכמויות שקבעה הרשות בהתאם להספק הרשום המצטבר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|בסעיף (ג) באמת מידה 35כ2}}.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק הדומיננטי יעדכן באתר האינטרנט שלו, ביחס לכל תעריף שקבעה הרשות למיתקנים ברשת החלוקה, אחת ליום, את הנתונים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הכמות שהקצתה הרשות לתעריף;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההספק הרשום המצטבר;
{{ח:תתתת|(ג)}} ההספק הרשום המצטבר שבעבורו ניתנו תשובות מחלק;
{{ח:תתתת|(ד)}} ההספק הרשום המצטבר שהגיע להפעלה מסחרית.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק ישלח לרשות ויפרסם באתר האינטרנט שלו לפחות אחת לשנה את סוגי המגבלות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|בסעיף (ט)(2)(ג) לאמת מידה 35כ2}} לפי סוג המיתקן, גודלו, מתח החיבור שלו וכל נתון רלוונטי אחר; במסגרת פרסום כאמור יפרט המחלק את סוגי האמצעים הנדרשים להתקנה על ידי המבקש כדי לאכוף את המגבלות; נוסף על כך יפרסם המחלק את סוגי המקרים שבהם הוא ידרוש התקנה של רשם הפרעות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|באמת מידה 35כ3(ב)(9)}}.

{{ח:סעיף|35כ7||תיקון: 18.5.20; תש״ף־26}}
{{ח:ת}} '''הארכת מועדי ביניים בשל משבר הקורונה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הארכת מועדי ביניים'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש חיבור או שילוב של מיתקן רשאי לפנות עד יום ח׳ בתמוז התש״ף (30 ביוני 2020) למחלק בבקשה להאריך תקופה אחת או יותר מהתקופות הנקובות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן זה}}.
{{ח:תתת|(2)}} בבקשה להארכה כאמור יציין מבקש החיבור או השילוב את משך ההארכה המבוקש, וכן יציין האם הוארכו לו כבר תקופות בהתאם לאמת מידה זו ומהו סך הזמן של התקופות שהוארכו לו לפי אמת מידה זו טרם הגשת הבקשה.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק ייענה לבקשת הארכה כאמור ככל שסך ימי ההארכה שיינתנו למבקש או למחבר לפי אמת מידה זו, לאחר אישור הבקשה, לא יעלה על 90 ימים.

{{ח:סעיף|35כ8||תיקון: 19.11.23; תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} '''ממשק בין מחלקים'''
{{ח:תת|(א)}} '''בקשה להגדלת הספק הייצור בשטח מחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק, למעט חמ״י (להלן באמת מידה זו – המחלק), המבקש לחבר או לשלב מיתקני ייצור או מיתקני אגירה (להלן באמת מידה זו – המיתקן) באזור החלוקה שלו, יגיש למחלק דומיננטי בקשה לבחינת יכולת הרשת של המחלק הדומיננטי לקלוט הגדלה של הספק המיתקנים שיוקמו באזור החלוקה של המחלק במהלך תקופה של 3 שנים ממועד הגשת הבקשה (להלן – בקשה להגדלת הספק ייצור); בקשה להגדלת הספק ייצור תחול על חיבור או שילוב של כל מיתקן ייצור או מיתקן אגירה שיבוצע במהלך שלוש השנים שלגביהן נוגעת הבקשה, ובלבד שחיבור או שילוב אותו מיתקן הוא בתוך ההספק שצוין במסגרת הבקשה.
{{ח:תתת|(2)}} הבקשה להגדלת הספק ייצור תכלול את כל הנתונים והמסמכים שלהלן, נכון למועד הגשת הבקשה:
{{ח:תתתת|(א)}} שם המחלק, כתובתו ודרכי ההתקשרות עימו;
{{ח:תתתת|(ב)}} מספר מונה בנקודת החיבור עם הרשת של המחלק הדומיננטי;
{{ח:תתתת|(ג)}} רשימת כל המיתקנים המחוברים באזור החלוקה של המחלק והמיתקנים באזור האמור שקיבלו תשובת מחלק לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ט) לאמת מידה 35כ2}} וטרם חוברו, וכן יפרט את הטכנולוגיה וההספק של כל מיתקן כאמור; המחלק יציין גם את ההספק המצרפי של מיתקנים כאמור;
{{ח:תתתת|(ד)}} תוספת ההספק המצרפי ולוח הזמנים המשוער לחיבור או לשילוב מיתקנים שהמחלק מעריך שיתווספו בשטחו בכל חצי שנה במשך 3 שנים ממועד הגשת הבקשה; אם הבקשה כוללת מיתקן אגירה, יציין המחלק את הגודל והקיבולת של מיתקן האגירה; המחלק לא יכלול בפירוט תוספת ההספק המצרפי את ההספק של מיתקן הנדרש לאישורה של תוכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}} שטרם אושרה ושל מיתקן בהספק של עד 15 קו״א;
{{ח:תתתת|(ה)}} תחזית של היקף הצריכה הצפוי בשטח המחלק במשך 3 שנים ממועד הגשת הבקשה;
{{ח:תתתת|(ו)}} הספק ההזרמה המרבי לרשת של המחלק הדומיננטי, שמבקש המחלק, ובפרט אם המחלק מבקש להגביל את הזרמת האנרגיה לרשת של המחלק הדומיננטי ל־630 קו״א;
{{ח:תתתת|(ז)}} גודל החיבור המבוקש, אם מבוקשת הגדלת חיבור.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק הדומיננטי יאפשר למחלק להעביר את המידע דרך אתר אינטרנט ייעודי או באמצעות מייל ייעודי.
{{ח:תתת|(4)}} בעד בדיקת בקשה להגדלת הספק ייצור יגבה המחלק הדומיננטי מהמחלק את התעריף הקבוע בשורה מספר 20 בלוח תעריפים 4.2–1.
{{ח:תתת|(5)}} אם המחלק מבקש לחבר או לשלב הספק שחורג מההספק שצוין בבקשה להגדלת הספק הייצור, לפני תום תוקפה של הבקשה, המחלק יגיש בקשה חדשה להגדלת הספק הייצור ויידרש לשלם בעדה את התשלום האמור בסעיף קטן (4).
{{ח:תת|(ב)}} '''הודעה על עמידה בתנאים לבדיקת בקשה לבחינת הגדלת הספק הייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק הדומיננטי יודיע בכתב למחלק, בתוך 7 ימי עבודה ממועד גביית התשלום המפורט בסעיף (א)(4), כי הוגשו כל הנתונים, המסמכים והתשלומים כאמור בסעיף (א) (להלן – הודעה על עמידה בתנאים לבדיקת הבקשה) או כי עליו להשלים, בתוך 14 ימים מיום מתן ההודעה, נתונים, מסמכים או תשלומים לצורך בדיקת הבקשה; רשימת הנתונים, המסמכים והתשלומים המבוקשים על ידי המחלק הדומיננטי בהודעה כאמור תהיה סופית; השלים המחלק כאמור, ישלח לו המחלק הדומיננטי הודעה על עמידה בתנאים לבדיקת הבקשה.
{{ח:תתת|(2)}} לא הגיש המחלק את כל המסמכים, הנתונים והתשלומים שנדרש להשלים בהתאם להודעה שנשלחה לפי סעיף קטן (1), בתוך המועד שנקבע לכך באותו סעיף קטן, ידחה המחלק הדומיננטי את בקשתו ויפרט בתשובתו את הסיבות לדחיית הבקשה.
{{ח:תתת|(3)}} סדר בדיקת הבקשות של בקשות המחלקים על ידי המחלק הדומיננטי, יהיה בהתאם למועד שבו ניתנה למבקש ההודעה על עמידה בתנאים לבדיקת הבקשה, והן ייבדקו כחלק מכלל הבקשות המוגשות למחלק הדומיננטי לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}}.
{{ח:תתת|(4)}} המחלק הדומיננטי יעביר את הבקשה להגדלת הספק ייצור למנהל המערכת להתייחסות בתוך 3 ימי עבודה ממועד ההודעה על עמידה בתנאים לבדיקת הבקשה; אם לא התקבלה התייחסות ממנהל המערכת בתוך 14 ימי עבודה ממועד העברת הבקשה כאמור, יראו זאת כאילו מנהל המערכת אינו מתנגד לבקשה האמורה.
{{ח:תת|(ג)}} '''תשובת המחלק הדומיננטי'''
{{ח:תתת|(1)}} עמד המחלק בתנאים לבדיקת הבקשה להגדלת הספק הייצור, ישיב המחלק הדומיננטי לבקשת המחלק בתוך 45 ימי עבודה מיום שניתנה ההודעה על עמידה בתנאים לבדיקת הבקשה; התשובה תכלול את הנתונים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} היכולת הקיימת ברשת של המחלק הדומיננטי לקליטת מיתקנים בשטח המחלק כולל הזרמת אנרגיה לרשת עם הגבלת הוצאת אנרגיה או בלא הגבלה כאמור;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם ניתן להתחייב לתוספת ההספק במועדים המבוקשים בבקשה לבחינת הגדלת הספק ייצור; אם מצא המחלק הדומיננטי כי לא ניתן להתחייב כאמור – יציין את המועדים המוקדמים ביותר שבהם ניתן להגדיל את ההספק כמבוקש (להלן – מועד ההתחייבות); אם המחלק הדומיננטי קבע מועדים להתחייבות אשר מאוחרים מהמועדים המבוקשים, יפרט בתשובתו את הפרויקטים הנדרשים לביצוע לצורך הגדלת ההספק בהיבט מערכת החלוקה ומערכת המסירה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|לנספח ב׳ לאמת מידה 35כ2}}; אם המועדים המאוחרים שקבע המחלק הדומיננטי כאמור עולים על שלוש שנים, לא תינתן התחייבות המחלק הדומיננטי לגביהם;
{{ח:תתתת|(ג)}} הספק ההזרמה המרבי לרשת בקילו־וולט אמפר במועד ההתחייבות, ולעניין מיתקן אגירה או מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 175|באמת מידה 175}} – גם הספק הטעינה המרבי מהרשת בקילו־וולט אמפר במועד ההתחייבות; אם לא ניתן להזרים או לטעון את מלוא ההספק המבוקש במועד ההתחייבות, יפרט המחלק הדומיננטי את מגבלות ההזרמה, אומדנים לא מחייבים להיקף השימוש במגבלות ומועד סיום תוקפן של המגבלות (להלן – הסרת מגבלת הזרמה); אם המחלק הדומיננטי קבע מגבלות הזרמה, יפרט גם בתשובתו את הפרויקטים הנדרשים לביצוע לצורך הסרת מגבלת ההזרמה בהיבט מערכת החלוקה ומערכת המסירה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|לנספח ב׳ באמת מידה 35כ2}}; אם יש מגבלת הזרמה הנובעת מהנחיות מנהל המערכת, תצורף גם עמדתו הכתובה;
{{ח:תתתת|(ד)}} אם נקבעו מגבלות יפרט המחלק הדומיננטי את האמצעים הנדרשים להתקנה בידי המחלק כדי לאכוף את המגבלות, ואת המועד שבו ניתן להסיר את האמצעים כאמור; המחלק יתקין את האמצעי בנקודת החיבור לרשת המחלק הדומיננטי ועל חשבונו ואחריותו הבלעדית, בהתאם לדרישות המחלק הדומיננטי;
{{ח:תתתת|(ה)}} גודל החיבור שיינתן למחלק, לרבות הגדלת חיבור אם נדרשת;
{{ח:תתתת|(ו)}} אם לצורך הגדלת ההספק או הסרת מגבלת הזרמה נדרשות פעולות במערכת המסירה שאינן מופיעות בתוכנית הפיתוח או שהן מוגדרות כפרויקט מעוכב כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35לז1|באמת מידה 35לז1}}, יתחייב המחלק הדומיננטי על תוספת ההספק או הסרת מגבלת הזרמה, לפי העניין, כתלות בהשלמת הפרויקט ולא ינקוב במועד מסוים;
{{ח:תתתת|(ז)}} האמצעים שהמחלק נדרש להתקין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|באמת מידה 35כ4(א)}}, אם נדרש.
{{ח:תתת|(2)}} לבקשת המחלק, יזמין המחלק הדומיננטי את המחלק לפגישה כדי לדון בבקשתו, ואם הוגשה הבקשה טרם מתן תשובת המחלק הדומיננטי – יזמין המחלק הדומיננטי את המחלק לפגישה כאמור לפני מתן תשובת המחלק הדומיננטי והתקופה שמיום בקשת המחלק לקיום הפגישה ועד קיומה לא תבוא במניין הימים למתן תשובה לבקשה להגדלת הספק ייצור לפי סעיף קטן (1); אם מנהל המערכת העביר התייחסות לבקשה לפי סעיף (ב)(4), יצטרף נציג מטעמו לפגישה לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(3)}} לא השיב המחלק הדומיננטי לבקשת המחלק בתוך המועד הקבוע בסעיף קטן (1), ישלם המחלק הדומיננטי למחלק תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בשורה 11 ללוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ד)}} '''הקטנת הספק הייצור המבוקש'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק רשאי להודיע למחלק הדומיננטי, בכל 6 חודשים ממועד קבלת תשובת המחלק הדומיננטי לפי סעיף (ג), על רצונו להקטין את הספק הייצור שמועד חיבורו לרשת הוא מאוחר ל־360 ימים ממועד ההודעה על הקטנת הייצור; המחלק הדומיננטי ישלח למחלק אישור על הקטנת ההספק בתוך 14 ימי עבודה מיום הודעת המחלק.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק הדומיננטי רשאי לפנות למחלק בבקשה להפחית את כמות הייצור המבוקשת להקמה שאושרה על ידי המחלק הדומיננטי לפי סעיף (ג); המחלק ישיב למחלק הדומיננטי בתוך 14 ימי עבודה מיום הגשת הבקשה.
{{ח:תתת|(3)}} לא עמדו המחלק או המחלק הדומיננטי במועדים לשליחת מענה או אישור, לפי העניין, הקבועים בסעיפים קטנים (1) ו־(2), ישלמו אחד לשני, לפי העניין, תשלום בשל הפרה לפי העלות הקבועה בשורה 11 ללוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ה)}} '''תעריפי התחייבות'''
{{ח:תתת|(1)}} לא עמד המחלק הדומיננטי במועדים להגדלת ההספק בהתאם למועדי ההתחייבות שנתן בתשובתו, ישלם למחלק תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בשורה 11 ללוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תתת|(2)}} לא מימש המחלק את הגדלת הייצור שאושרה לו, בניכוי הספק הייצור שהופחת בהתאם לסעיף (ד)(1) או (2), אם הופחת, ישלם המחלק למחלק הדומיננטי את התעריף הקבוע בשורה 19 בלוח תעריפים 4.2–1, בעד כל קו״א שלא חובר.
{{ח:תת|(ו)}} '''התקנת ממסר הגנת חוסר רשת'''
{{ח:ת}} מחלק שסך ההספק המצרפי של מיתקני הייצור ומיתקני האגירה בשטח החלוקה שלו עולה על 630 קו״א, יתקין על חשבונו ממסר ”הגנת חוסר רשת“ (Loss of Main) בנקודת החיבור.
{{ח:תת|(ז)}} '''חובות המחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יעביר למחלק הדומיננטי העתק מתשובתו לבקשת חיבור או שילוב של מיתקן שבאזור חלוקתו, שנתן ליצרן לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}}, וכן של אישור עמידה בתנאים לסנכרון שנתן ליצרן לגבי מיתקן כאמור לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|אמת מידה 35כ3}}, והכול במקביל להעברתם למבקש.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), אם הבקשה שהוגשה למחלק היא לעניין חיבור או שילוב של מיתקן כאמור באותו סעיף קטן שהספקו אינו עולה על 15 קו״א, המחלק יידרש רק לעדכן את המחלק הדומיננטי על כך שבקשה כאמור הוגשה ועל המועד שבו הוא סנכרן לרשת את המיתקן האמור.
{{ח:תתת|(3)}} אם כללה תשובת המחלק הדומיננטי הגבלה על הספק ההזרמה לרשת לפי סעיף (ג)(1)(ג) או (ז) לאמת מידה זו, יתקין המבקש בנקודת החיבור לרשת אמצעי להגבלת הזרמת האנרגיה; לא התקין המחלק אמצעי כאמור, רשאי המחלק הדומיננטי לדחות מועדים לחיבור בתשובתו לבקשת הגדלת הספק הייצור.
{{ח:תתת|(4)}} המחלק הדומיננטי יכוונן את האמצעי להגבלת הזרמת אנרגיה, לפי תשובתו למחלק.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: חיבור למתח עליון ולמתח על}}

{{ח:סעיף|35כא||תיקון: 4.12.12, 21.11.18, 6.3.19, 25.11.20, 14.3.22, 13.12.23; תשע״ט־9, תש״ף־2, תשפ״א־6, תשפ״ד־2, תשפ״ד־27}}
{{ח:ת}} '''גודל חיבור למתח עליון ומתח על'''
{{ח:תת}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בדיקות חובה באמצעות בעל רישיון הולכה“ – בדיקות קבלה למיתקן חשמל פרטי שעל מבקש החיבור לבצע באמצעות בעל רישיון הולכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בדיקות חובה באמצעות מי שהורשה לפי דין“ – בדיקות קבלה למיתקן חשמל פרטי שמבקש החיבור חייב לבצען באמצעות מי שהורשה לכך על פי דין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חצר מיתוג באחריות בעל רישיון הולכה“ – חלק ממסדר מתח עליון של מיתקן ייצור הכולל את הציוד, החומרים והנכסים המשמשים או שנועדו לשמש לחיבור מיתקן הייצור או מיתקן הצריכה לרשת החשמל, לאחר שעבר לאחריות תחזוקתית, תפעולית ובטיחותית של בעל רישיון הולכה עם השלמת בדיקות הקבלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חצר מיתוג באחריות מבקש החיבור“ – חלק ממסדר מתח עליון של מיתקן ייצור הכולל את הציוד, החומרים והנכסים המשמשים או שנועדו לשמש לחיבור מיתקן הייצור או מיתקן הצריכה לרשת החשמל, ושהוא באחריות מבקש החיבור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חצר ייצור מבקש החיבור“ – חצר שבה נמצא מיתקן הייצור של מבקש החיבור.
{{ח:תת|(א)}} '''גודל חיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} חיבור חדש לרשת חשמל בגודל חיבור הגדול מ־8 מו״א ואינו גדול מ־250 מו״א יהיה לרשת מתח עליון 161 קילוולט. על אף האמור, בהתחשב בהיתכנות סטטוטורית ובשיקולי עלות–תועלת הנדרשים למימוש החיבור, כפי שיוחלט על ידי מנהל המערכת, יבצע בעל רישיון חלוקה חיבור לרשת מתח גבוה בגודל חיבור העולה על 8 מו״א, ובלבד שגודל החיבור הסופי של מבקש החיבור ברשת המתח הגבוה, לא יעלה על גודל החיבור המרבי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35י|בסעיף (א)(2) לאמת מידה 35י}}, לפי העניין.
{{ח:תתת|(2)}} חיבור חדש לרשת חשמל בגודל חיבור הגדול מ־250 מו״א ואינו גדול מ־400 מו״א יהיה לרשת מתח עליון 161 קילוולט. על אף האמור, בהתחשב בהיתכנות סטטוטורית ובשיקולי עלות–תועלת הנדרשים למימוש החיבור ובאישור ראש אגף הנדסה ברשות, ינחה מנהל המערכת את בעל רישיון ההולכה לבצע חיבור לרשת מתח על.
{{ח:תתת|(3)}} חיבור חדש לרשת חשמל בגודל חיבור הגדול מ־400 מו״א יהיה לרשת מתח על. על אף האמור, במקרים חריגים במיוחד, ובהתחשב בהיתכנות סטטוטורית ובשיקולי עלות–תועלת הנדרשים למימוש החיבור, ובאישור ראש אגף הנדסה ברשות, ינחה מנהל המערכת את בעל רישיון הולכה לבצע חיבור לרשת מתח עליון.
{{ח:תתת|(4)}} גודל החיבור של יצרן, לרבות יצרן הנמצא בחצר צרכן, לא יהיה קטן מההספק המותקן של מיתקן הייצור או מחיבור הצרכן, לפי הגדול מביניהם.
{{ח:תתת|(5)}} על אף האמור בסעיף קטן (4) –
{{ח:תתתת|(א)}} בעבור ייצור באגירה שאובה, גודל החיבור לא יקטן מהספק החשמל של מנועי היחידות בזמן שאיבה;
{{ח:תתתת|(ב)}} גודל החיבור של חוות רוח כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}} יהיה קטן או שווה להספק המותקן המחובר לאותה נקודת חיבור.
{{ח:תתת|(6)}} הגדלה והקטנה של גודל חיבור יבוצעו בהתייחס לאמור בסעיפים קטנים (1) עד (5).
{{ח:תתת|(7)}} על אף האמור בסעיף זה, אם חיבור למתח עליון כרוך בהטמנתו של קו הזנה במתח עליון, בעל רישיון חלוקה יחבר יצרן או צרכן, במקום זאת, בכמה חיבורים למתח גבוה, אלא אם כן ביקש היצרן או הצרכן ממנהל המערכת לחברו לרשת מתח עליון; בעל רישיון חלוקה יבצע חיבור בכמה חיבורים למתח גבוה לפי סעיף זה רק אם מנהל המערכת קבע כי קיימת היתכנות טכנית לכך.
{{ח:תתת|(8)}} חובר צרכן או יצרן בכמה חיבורים למתח גבוה במקום בחיבור אחד למתח עליון לפי הוראות סעיף קטן (7), יחולו על חיבורים אלה אמות המידה {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|שבסימן ב׳ (חיבורים לרשת)}} או {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן ג׳ (חיבור או שילוב מיתקן ייצור לרשת החלוקה) לפרק ג׳ לספר אמות המידה}}, לפי העניין, וכן תעריפי הרשת הרלוונטיים למקטע זה.
{{ח:תת|(ב)}} '''סכימת חיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} סכימת החיבור לכל חיבור חדש לרשת מתח עליון ורשת מתח על או שינוי חיבור כאמור, תהיה במתכונת של כניסה אחת ויציאה אחת לפחות. מספר הכניסות והיציאות ייקבע לפי יכולת העברת ההספק בקווים לצורך קליטת האנרגיה והוצאתה, ולאמינות האספקה הנדרשת.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), ובכפוף לאפשרות הטכנית לביצוע עבודת החיבור ובהתחשב בהבדלים ברמת האמינות של סוגי החיבורים השונים, צרכן המבקש חיבור חדש לרשת המתח העליון רשאי לבחור את סכימת החיבור, ובלבד שגודל החיבור המבוקש לא יעלה על 50 מגהוולט אמפר ושמרחק ההסתעפות מרשת קיימת לא יעלה על 10 ק״מ.
{{ח:תתת|(3)}} יצרן, לרבות יצרן הנמצא בחצר צרכן המחובר בחיבור מסוג T, אשר מבקש לשנות את גודל החיבור של המיתקן, ישנה את סכימת החיבור למתכונת האמורה בסעיף קטן (1) כתנאי לביצוע השינוי המבוקש.
{{ח:תתת|(4)}} החיבור יתבצע על ידי בעל רישיון הולכה בהתאם למפרטים הטכניים והבטיחותיים כדין.
{{ח:תתת|(5)}} מבקש החיבור יקים לצורך החיבור תחנת משנה או ירחיב תחנת משנה המחוברת לרשת המחברת בין מיתקנו לבין רשת המתח העליון, בכפוף לאישור מנהל המערכת שניתן לעשות כן, ובהתאם להוראות שקבע מנהל המערכת בסקר החיבור ובהסכם התיאום הטכני, לעניין חיבור תחנת המשנה ולעניין החצר העוברת לאחריות תפעולית ותחזוקתית של בעל רישיון הולכה לפי סעיף קטן זה; נוסף על האמור, יעמיד לרשות בעל רישיון הולכה, ללא תמורה, חצר שתכלול את הציוד בתחנת המשנה, אשר תהווה חלק ממערכת ההולכה. חצר זו תהיה באחריות, בתפעול ובתחזוקה של בעל רישיון ההולכה.

{{ח:סעיף|35כב||תיקון: 4.12.12, 21.11.18, 17.6.20, 25.11.20; תשע״ט־9, תשפ״א־6, תשפ״ב־17}}
{{ח:ת}} '''תשלומים בעבור חיבור למתח עליון וחיבור למתח על'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלום בעבור חיבור ראשון'''
{{ח:תתת|(1)}} תשלום בעבור חיבור ראשון למתח עליון או למתח על ברשת ההולכה יהיה כקבוע בשורות 1 או 2 בלוח תעריפים 4.1–1, לפי העניין.
{{ח:תתת|(2)}} צרכן או יצרן המבקש חיבור למתח עליון לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כא|סעיף (א)(7) לאמת מידה 35כא בספר אמות המידה}} ישלם נוסף על כך את ההפרש בין העלות של הטמנת הקו במתח עליון הקבועה בבסיס תעריף הרשת {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/basis_reshetn_.pdf|החלטת רשות מס׳ 3 (1225) ”בסיס תעריף למקטע הרשת לשנים 2018 עד 2022“ מישיבה מס׳ 534, מיום 8.1.2018}}, המפורסמת באתר הרשות (להלן – בסיס תעריף רשת), בשורה 10, לטבלה 1, שבנספח א׳ ”הקמת קו מתח עליון 161 ק״ו מוטמן“ ובין העלות הנורמטיבית של הקמת הקווים החלופיים ברשת מתח גבוה בהתאם לתעריפים הנורמטיביים שקבעה הרשות בבסיס תעריף הרשת בשורות 21 עד 23 לטבלה 1, שבנספח א׳ ”עלות ק״מ קו מ״ג מוטמן“, ”עלות ק״מ קו מ״ג עילי חד־מעגלי“, ”עלות ק״מ קו מ״ג עילי דו־מעגלי“ בהתאמה ולפי העניין; טבלה 1 שבנספח א׳ לבסיס תעריף הרשת מפורטת בנספח לאמת מידה זו.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום בעבור הגדלת חיבור והקטנת חיבור שאינה כרוכה במעבר בין מתחים'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש חיבור המבקש להגדיל חיבור קיים במתח עליון או במתח על, והגדלת החיבור אינה כרוכה במעבר בין מתחים, יחויב בתשלום בעבור הגדלת חיבור כקבוע בשורה 3 או שורה 4 בלוח תעריפים 4.1–1, לפי העניין.
{{ח:תתת|(2)}} מבקש חיבור המבקש להקטין חיבור קיים במתח עליון או במתח על וההקטנה אינה כרוכה במעבר מרמת מתח אחת לרמת מתח אחרת, יחויב בתשלומים בהתאם ללוח תעריפים לעבודות על חשבון אחרים למתח עליון, בניכוי הערך השאריתי של הציוד שהוסר.
{{ח:תת|(ג)}} '''תשלום בעבור הגדלת חיבור והקטנת חיבור הכרוכה במעבר בין מתחים'''
{{ח:תתת|(1)}} אם מבקש החיבור מבקש הגדלת חיבור מרשת מתח נמוך או מרשת מתח גבוה לרשת ההולכה, יראו כל גודל חיבור מבוקש כחיבור חדש, והוא יחויב בתשלום כקבוע בשורות 3 או 4 בלוח תעריפים 4.1–1, לפי מתח החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} אם מבקש החיבור מבקש להגדיל או להקטין חיבור קיים במתח עליון והשינוי כרוך במעבר בין מתחים ממתח עליון למתח על או להיפך, הוא יחויב בתשלומים לכל גודל חיבור מבוקש, כקבוע בשורות 3 או 4 בלוח תעריפים 4.1–1, לפי מתח החיבור. בנוסף יחויב מבקש החיבור בתשלום בשל הערך השאריתי של קו החיבור לרשת ההולכה שהותקן לצורך החיבור המקורי. כל הגדלת חיבור מרשת מתח עליון למתח על או הקטנת חיבור ממתח על למתח עליון, בכל גודל חיבור, תיחשב כחיבור חדש.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת לא ישמור מקום ברשת הולכה לצרכן המחובר למתח עליון בהתאם לגודל החיבור שלו, אם ההספק המרבי שהצרכן ניצל במשך שנתיים רצופות היה קטן מ־6 מו״א, אלא לגודל חיבור של 6 מו״א בלבד. עברו יותר מ־25 שנים מביצוע החיבור, יהיה רשאי ראש אגף הנדסה ברשות, לאחר שבחן את מכלול העלויות, לאשר למנהל המערכת, לפי בקשתו, העברה של הצרכן לחיבור במתח גבוה ללא תשלום מצד הצרכן, ותחנת המשנה תועבר לאחריות בעל רישיון ההולכה.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלום בעבור בדיקות קבלה לתחנת משנה ובדיקות לפני מתן מתח'''
{{ח:תת}} בעל רישיון ההולכה יחייב את מבקש החיבור בתשלום בעבור בדיקות קבלה ובתשלום בעבור בדיקות לפני מתן מתח למיתקן מתח עליון או למיתקן מתח על, כקבוע בלוח תעריפים 4.1–2 ”בדיקות חובה לתחנת משנה, שמבקש החיבור חייב לבצען באמצעות בעל רישיון הולכה“.
{{ח:תת|(ה)}} '''חישוב על פי התעריף התקף'''
{{ח:תת}} כל התשלומים באמת מידה זו יחושבו על פי התעריף התקף ביום הפקת החשבון.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ף, תשפ״ב־17}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:פנימי|סעיף 35כב|לאמת מידה 35כב}} – העלויות שנקבעו בטבלה 1 שבנספח א׳ לבסיס תעריף רשת שכותרתה: ”עלות עבודות תשתית רשת“'''}}
{{ח:ת}}

מס״ד	רשת	תחום	עבודת תשתית רשת (עת״ר)	מלש״ח	יחידה

1	הולכה	קווי 400	הקמת קו מתח עליון 400 ק״ו – חד־מעגלי	בקרת עלויות	ק״מ

2	הולכה	קווי 400	הקמת קו מתח עליון 400 ק״ו – דו־מעגלי	ק״מ

3	הולכה	קווי 400	UPRATING	ק״מ

4	הולכה	קווי 400	תחנות מיתוג	MVA

5	הולכה	קווי 161	הקמת קו מתח עליון 161 ק״ו – חד־מעגלי	2.06	ק״מ

6	הולכה	קווי 161	הקמת קו מתח עליון 161 ק״ו – דו־מעגלי	3.5	ק״מ

7	הולכה	קווי 161	UPRATING קו 161 ק״ו דו־מעגלי	2.8	ק״מ

8	הולכה	קווי 161	העתקת קו 161 ק״ו דו־מעגלי	3.33	ק״מ

9	הולכה	קווי 161	החלפת תיילים 161 ק״ו דו־מעגלי	2.3	ק״מ

10	הולכה	קווי 161	הקמת קו מתח עליון 161 ק״ו מוטמן	14.72	ק״מ

11	הולכה	תחמ״ש	תחנת משנה סגורה	בקרת עלויות	לתחמ״ש

12	הולכה	תחמ״ש	תחנת משנה פתוחה (בלא קרקע)	55	לתחמ״ש

13	הולכה	תחמ״ש	הוספת שנאי 45 MVA כולל מפסקים	16.2	לשנאי

14	הולכה	תחמ״ש	סעיף קרקע A – כפרי מרוחק	0.15	דונם

15	הולכה	תחמ״ש	סעיף קרקע B כפרי מרכז (בין חדרה לגדרה)	0.3	דונם

16	הולכה	תחמ״ש	סעיף קרקע C אזור עירוני	0.75	דונם

17	הולכה	תחמ״ש	סעיף קרקע D מטרופולין	1.5	דונם

18	הולכה	ניטור	יחידת קצה לניטור איכות חשמל ברשת הארצית	0.02	ליחידה

19	הולכה	סוללות קבלים	מתח עליון	בקרת עלויות

20	חלוקה	סוללות קבלים	מתח גבוה	0.06	MVAR

21	חלוקה	פיתוח	עלות ק״מ קו מ״ג מוטמן	0.7	ק״מ

22	חלוקה	פיתוח	עלות ק״מ קו מ״ג עילי חד־מעגלי	0.44	ק״מ

23	חלוקה	פיתוח	עלות ק״מ קו מ״ג עילי דו־מעגלי	0.61	ק״מ

24	חלוקה	פיתוח	עלות ק״מ קו מ״נ תת־קרקעי	0.41	ק״מ

25	חלוקה	פיתוח	עלות ק״מ קו מ״נ עילי	0.38	ק״מ

26	חלוקה	פיתוח	תחט״ר – 400 קו״א	0.2	MVA

27	חלוקה	פיתוח	תחט״ר – 630 קו״א 13/22 ק״ו – פנימי	0.74	MVA

28	חלוקה	פיתוח	תחט״ר – 630 קו״א 33 ק״ו – פנימי	1.14	MVA

29	חלוקה	חידוש	תחט״ר – 400 קו״א	0.16	MVA

30	חלוקה	חידוש	תחט״ר – 630 קו״א 13/22 ק״ו – פנימי	0.59	MVA

31	חלוקה	חידוש	תחט״ר – 630 קו״א 33 ק״ו – פנימי	0.91	MVA

32	חלוקה	חידוש	עלות ק״מ קו מ״ג מוטמן	0.95	ק״מ

33	חלוקה	חידוש	עלות ק״מ קו מ״ג עילי – חד־מעגלי	0.59	ק״מ

34	חלוקה	חידוש	עלות ק״מ קו מ״ג עילי – דו־מעגלי	0.82	ק״מ

35	חלוקה	חידוש	עלות ק״מ קו מ״נ תת־קרקע	0.55	ק״מ

36	חלוקה	חידוש	עלות ק״מ קו מ״נ עילי	0.51	ק״מ

{{ח:ת}} מחירי עבודת תשתית רשת יעודכנו לפי ממוצע נע של 12 חודשים אחרונים של מדד ”סך הכול שכר חודשי ממוצע למשרת שכיר במגזר הממשלתי“ בשיעור של 35% ולפי הצמדה למדד המחירים הסיטוניים לתפוקת התעשייה ליעדים מקומיים (כולל מע״מ) בשיעור של 65%.

{{ח:סעיף|35כג||תיקון: 4.12.12, 22.3.18, 25.11.20, 14.3.22; תשע״ח, תשפ״א־6, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} '''הגשת בקשה לחיבור מיתקן צריכה לרשת מתח עליון או מתח על'''
{{ח:תת|(א)}} '''קבלת מידע אודות חיבור אפשרי של מיתקן צריכה לרשת ההולכה'''
{{ח:תת}} המעוניין בקבלת פרטים אודות חיבור אפשרי של מיתקן צריכה לרשת מתח עליון או מתח על (להלן – מבקש המידע), יפנה למנהל המערכת בכתב. הפניה תכלול את כל הפרטים הרלוונטיים הידועים למבקש המידע ויצורפו אליה כל המסמכים הרלוונטיים המצויים בידי מבקש המידע ולפחות את הפרטים והמסמכים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי מבקש המידע;
{{ח:תתת|(2)}} מספרי גוש וחלקה של הבניין או החצרים שלהם מיועד החיבור;
{{ח:תתת|(3)}} תוכנית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}} הכוללת הוראות המאפשרות מתן היתר בנייה או ביצוע עבודה לפיה, בלא צורך באישור תוכנית נוספת טרם מתן ההיתר או ביצוע העבודה (באמת מידה זו – תוכנית מפורטת), החלות באזור ומפה מפורטת של האזור שבו מבוקש החיבור; אם נדרש קידום תוכנית מפורטת לצורך חיבור מיתקן הצריכה או תחנת המשנה, יפרט מבקש החיבור את לוח הזמנים הצפוי לאישור התוכנית;
{{ח:תתת|(4)}} מיקום תחנת המשנה הפרטית ותצורת ההתחברות אליה;
{{ח:תתת|(5)}} גודל החיבור המבוקש ביחידות מגה־וולט אמפר;
{{ח:תתת|(6)}} צורך בקו גיבוי במתח גבוה, הספק נדרש וסוג הגיבוי (קר או חם) ככל שידוע למבקש המידע;
{{ח:תתת|(7)}} לוח זמנים משוער להתקדמות בניית מיתקן הצריכה;
{{ח:תתת|(8)}} מועד חיבור נדרש;
{{ח:תתת|(9)}} צפי לקיומם ולהספקם הצפוי של מיתקני חשמל גדולים מעל 1 מו״א, כדוגמת תנורי קשת, מיישרים, עומסים לא סימטריים, עומסים המשתנים בקיצוניות דוגמת תנורי התכה, עומס הגורם לגלים עליונים והרמוניות;
{{ח:תתת|(10)}} שיטת התנעת מנועים והספקם;
{{ח:תתת|(11)}} סכימה חד־קווית של מיתקן הצריכה;
{{ח:תתת|(12)}} צפי לעומס התחלתי ולהתפתחות העומס בחמש השנים הקרובות;
{{ח:תתת|(13)}} אופי צרכנות מתוכננת, לרבות פרטים אודות מחזור השימוש הצפוי בחשמל ביממה, בחלוקה לעונות השנה;
{{ח:תתת|(14)}} קיום ייצור עצמי: הספק, טכנולוגיה, משטר הפעלה מתוכנן.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשובת מנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יבקש מבעל רישיון הולכה למסור לו בכתב, בתוך 14 ימי עבודה, את התייחסותו למידע הרלבנטי לביצוע החיבור המבוקש לרשת, וישיב בכתב לפנית מבקש המידע בהקדם ולא יאוחר מ־45 ימים ממועד קבלת הפניה; דרש מנהל המערכת המצאת פרטים נוספים כאמור בסעיף (ג), יימנו הימים לעניין מתן התשובה מיום קבלת הפרטים הנוספים במשרדי מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(2)}} בתשובתו יציין מנהל המערכת פרטים בעניינים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ישימות החיבור בהתאם לאמות המידה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מיקום החיבור בהתחשב בתשתית הולכה באזור שבו מבוקש החיבור ותחנות משנה סמוכות, ואם לצורך הקמת המיתקן נדרש אישור תוכנית מפורטת – יפרט מנהל המערכת גם את תוואי המסעף המשוער הנדרש לצורך חיבור המיתקן, שיידרש מבקש החיבור לשלב בתוכנית המפורטת שיגיש;
{{ח:תתתת|(ג)}} מועדים אפשריים לקיום מפגש ראשון לצורך הצגת התשובה, אשר יתקיים בתוך 15 ימים ממועד העברת תשובת מנהל המערכת למבקש המידע בכתב;
{{ח:תתתת|(ד)}} תעריף החיבור בהתאם לקבוע בלוח תעריפים 4.1–1;
{{ח:תתתת|(ה)}} מידע למבקש המידע, בדבר מפרט הציוד וסכימת החיבור בסטנדרטים הקיימים אצל בעל רישיון הולכה, לרבות מידע לגבי נתוני הציוד למערכות הולכה, פיקוד ותקשורת;
{{ח:תתתת|(ו)}} נתונים סטטיסטיים על איכות ואמינות החשמל המסופק באזור שבו מבוקש החיבור, ובאזורים אחרים העלולים להשפיע על איכות ואמינות החשמל במיתקן, ובקו החיבור;
{{ח:תתתת|(ז)}} לוח זמנים משוער לביצוע החיבור ממועד הזמנת החיבור ותשלום כאמור בסעיף (ד); אם נדרש אישור תוכנית מפורטת לצורך בניית המסעף, יפרט מנהל המערכת גם את לוח הזמנים הצפוי לאישור התוכנית המפורטת והקמת המסעף על ידי בעלי רישיון הולכה.
{{ח:תת|(ג)}} '''בקשה להמצאת פרטים ומסמכים נוספים'''
{{ח:תתת|(1)}} מצא מנהל המערכת צורך בקבלת פרטים ומסמכים נוספים, ימסור למבקש המידע, בתוך 14 ימי עבודה מיום המצאת הפרטים למנהל המערכת כאמור בסעיף (א), דרישה לקבלת פרטים ומסמכים נוספים, לרבות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תכניות העמדה ראשוניות של המיתקן שלו מיועד החיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} כיוון רצוי לכניסת אספקת החשמל;
{{ח:תתתת|(ג)}} תוואי קווי מתח גבוה, לרבות נקודות כניסה ויציאה, ופירוט קווים עיליים ותת־קרקעיים הנמצאים בחצרו ובבעלותו של מבקש המידע;
{{ח:תתתת|(ד)}} התווית מרחקי בינוי ומסדרון ללא בינוי מקווי הכניסה והיציאה.
{{ח:תתת|(2)}} רשימת הפרטים והמסמכים הנוספים שידרוש מנהל המערכת תהיה מפורטת וסופית.
{{ח:תת|(ג1)}} '''שילוב צרכים מערכתיים, שאינם לצורכי מבקש החיבור, בתוכנית מפורטת שמבקש החיבור מכין'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת רשאי לבקש ממבקש החיבור שישלב במסגרת התוכנית המפורטת שהוא מכין צרכים מערכתיים נוספים של משק החשמל אשר ייעודם אינו לצורך החיבור הישיר של מבקש החיבור.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלום ראשון של מבקש חיבור למיתקן צריכה'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יצרף לתשובתו האמורה בסעיף (ב), חשבון לתשלום מקדמה בגובה 10% מעלות החיבור הידועה במועד התשובה (להלן – המקדמה) בהתאם לתעריף התקף ביום הפקת החשבון הקבוע בלוח תעריפים 4.1–1. תשלום המקדמה יהווה תנאי הכרחי לפתיחת תיק עבודה למבקש במשרדי מנהל המערכת ובמשרדי בעל רישיון ההולכה.
{{ח:תתת|(2)}} על חשבון כאמור בסעיף קטן (1) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן.
{{ח:תתת|(3)}} עם תשלום המקדמה תיקבע למבקש החיבור פגישת תיאום טכני בין מבקש החיבור, נציג מנהל המערכת ונציג בעל רישיון הולכה, בתוך 15 ימי עבודה ממועד תשלום המקדמה.
{{ח:תתת|(4)}} פתיחת תיק עבודה והמשך הליך החיבור למבקש חיבור שהינו צרכן יהיה בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35כז|באמות מידה 35כז (הסכמים) עד 35לג (הכרעה במחלוקות)}}.

{{ח:סעיף|35כד||תיקון: 4.12.12, 25.11.20, 14.3.22; תש״ף־2, תשפ״א־6, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} '''סקר היתכנות הוצאת אנרגיה לרשת מתח עליון או מתח על'''
{{ח:תת|(א)}} '''סקר היתכנות הוצאת אנרגיה למעוניין להגיש בקשה לרישיון ייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} המעוניין לחבר מיתקן ייצור חשמל לרשת מתח עליון או מתח על, או להגדיל חיבור של מיתקן ייצור חשמל המחובר לרשת מתח עליון או מתח על, יפנה למנהל המערכת להזמנת סקר היתכנות לחיבור המיתקן ולהוצאת אנרגיה לרשת ההולכה (להלן – סקר היתכנות) וזאת כתנאי סף לקבלת רישיון מותנה או שינוי רישיון מותנה או שינוי רישיון קבוע. לעניין זה, ”שינוי“ – הגדלת ההספק המותקן ביותר מ־5%.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת ימסור לפונה חשבון בהתאם לקבוע בשורה 5 בלוח תעריפים 4.1–1 שאליו תצורף רשימת הנתונים שעל מזמין הסקר להגיש למנהל המערכת כתנאי לביצוע הסקר בהתאם לאמור בסעיף קטן (4).
{{ח:תתת|(3)}} על חשבון כאמור בסעיף קטן (2), יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן.
{{ח:תתת|(4)}} לאחר ביצוע התשלום כאמור בסעיף קטן (2) ולצורך ביצוע סקר ההיתכנות, יגיש מזמין סקר ההיתכנות למנהל המערכת את הנתונים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטי המזמין;
{{ח:תתתת|(ב)}} מספרי גוש וחלקה של הבניין או החצרים לו מיועד החיבור;
{{ח:תתתת|(ג)}} תוכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}} החלה באזור שבו מבוקש החיבור, אם קיימת, וכן מפה מפורטת של האזור שבו מבוקש החיבור;
{{ח:תתתת|(ד)}} מיקום תחנת המשנה הפרטית ותצורת ההתחברות אליה;
{{ח:תתתת|(ה)}} גודל החיבור המבוקש ביחידות מגה וולט אמפר;
{{ח:תתתת|(ו)}} הספק הייצור המקסימאלי של המיתקן;
{{ח:תתתת|(ז)}} תיאור בסיסי של מיתקן הייצור (קונוונציונאלי במחזור פתוח או סגור, קוגנרציה במחזור פתוח או סגור, אגירה שאובה, מתחדשת וכיוצא בזה) ומשטר ההפעלה הצפוי;
{{ח:תתתת|(ח)}} טכנולוגית הייצור ומשטר ההפעלה של מיתקן הייצור;
{{ח:תתתת|(ט)}} לוח זמנים משוער להקמת המיתקן ומועד חיבור נדרש;
{{ח:תתתת|(י)}} מועד משוער לסיום הקמת המיתקן;
{{ח:תתתת|(יא)}} מועד משוער לתחילת פעילות מסחרית;
{{ח:תתתת|(יב)}} סכימה חד־קווית עקרונית של מיתקן החשמל הפרטי;
{{ח:תתתת|(יג)}} צפי משוער להספק מותקן התחלתי ותוכנית רב־שנתית משוערת לקצב הגידול בהספק המותקן.
{{ח:תת|(ב)}} '''בקשה להמצאת פרטים ומסמכים נוספים'''
{{ח:תתת|(1)}} מצא מנהל המערכת צורך בקבלת פרטים ומסמכים נוספים, ימסור למזמין סקר ההיתכנות, לא יאוחר מ־14 ימי עבודה מיום המצאת הפרטים למנהל המערכת כאמור בסעיף (א), דרישה לקבלת פרטים ומסמכים נוספים, לרבות אלה, ככל שיהיה צורך בהם:
{{ח:תתתת|(א)}} תכניות העמדה ראשוניות של המיתקן שלו מיועד החיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} נקודות כניסה ויציאה, ופירוט קווים עיליים ותת־קרקעיים הקיימים בחצרו ובבעלותו של מזמין הסקר, ככל שהם מצויים בידיו.
{{ח:תתת|(2)}} רשימת הפרטים והמסמכים הנוספים שידרוש מנהל המערכת תהיה מפורטת וסופית.
{{ח:תת|(ג)}} '''תוכן סקר ההיתכנות ומועד השלמתו'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יכלול בסקר ההיתכנות התייחסות לכל המידע הרלוונטי הקיים לגבי הרשת במועד תחילת ביצוע הסקר ולגבי תחנת המשנה הפרטית ותצורת ההתחברות אליה, לרבות תכנון להקמה של רשתות חדשות באזור שבו מבוקש החיבור, בקשות חיבור קיימות וסקרי חיבור שבוצעו, ומיתקנים בתוכנית הפיתוח, לרבות מיתקנים שמועדי הקמתם מתעכבים.
{{ח:תתת|(2)}} סקר ההיתכנות יכלול, בין היתר, התייחסות לישימות חיבור המיתקן של מבקש החיבור לרשת ההולכה, בהתחשב באלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מתח החיבור וגודל החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(ב)}} לוח הזמנים המבוקש ולוח זמנים אפשרי לביצוע החיבור;
{{ח:תתתת|(ג)}} רמת זרמי הקצר המרבית הצפויה בטווח הארוך באזור שבו מבוקש החיבור;
{{ח:תתתת|(ד)}} בקשות חיבור קיימות וסקרי חיבור והיתכנות שבוצעו אשר יש בהם כדי להשפיע על ישימותו של החיבור המבוקש בהתאם למידע המצוי אצל מנהל המערכת במועד הגשת הבקשה לביצוע הסקר;
{{ח:תתתת|(ה)}} שינויים ושדרוגים נדרשים לביצוע בקווים ובמיתקנים של בעל רישיון הולכה או במיתקנים של צרכנים ויצרנים אחרים, לצורך קליטת מיתקן הייצור של מזמין הסקר, בציון מועדים צפויים לביצועם. סקר ההיתכנות לא יתייחס לאופן פריסת רשת בין מיתקנים של בעל רישיון אם נדרשת רשת איסוף;
{{ח:תתתת|(ו)}} לוח זמנים אפשרי לביצוע החיבור והפעולות הנדרשות לביצוע בהתאם לפסקה (ה), תוך פירוט הפעולות הנדרשות שבשליטת ספק השירות החיוני ולוח הזמנים למימושן (עבודות ההקמה) והפעולות הנדרשות שאינן בשליטת ספק שירות חיוני ולוח הזמנים המשוער להן (קבלת האישורים). לוח הזמנים המשוער יתחיל במועד הזמנת עבודת החיבור והתשלום בהתאם לקבוע באמת המידה;
{{ח:תתתת|(ז)}} סקר היתכנות למיתקן ייצור בשיטת אגירה שאובה יכלול גם היבטים של משטרי שאיבה, בהתחשב בהספק המשאבות בזמן שאיבה; סקר היתכנות למיתקן ייצור בטכנולוגיה המשתמשת במשטרי צריכה לצורך ייצור, יכלול גם היבטים של משטרי צריכה.
{{ח:תתת|(3)}} אם סקר ההיתכנות יראה שאין אפשרות לחיבור המיתקן בהספק ובמועד המבוקש או באבני הדרך שקבעה הרשות ברישיון לאותו סוג מיתקן, יציין מנהל המערכת את ההספק המרבי שבו יכול מבקש הסקר להתחבר לרשת וכן את הנימוקים למענה השלילי לבקשתו, זאת בהתאם ללוח הזמנים האמור בסעיף קטן (6) להלן.
{{ח:תתת|(4)}} עם השלמת סקר ההיתכנות ימסור מנהל המערכת העתק ממנו למזמין הסקר, ויצרף אליו פירוט של התנאים הטכניים לחיבור יחידות ייצור למערכת ההולכה ומידע בדבר מפרט הציוד וסכימת החיבור בסטנדרטים הקיימים אצל בעל רישיון הולכה, לרבות מידע לגבי נתוני הציוד למערכות הולכה, פיקוד ותקשורת, וכן מידע בדבר רמות זרם הקצר וזרם העבודה של הציוד אשר על פיו מבקש הסקר יהיה צריך לתכנן את המיתקן.
{{ח:תתת|(5)}} מנהל המערכת יצרף לסקר ההיתכנות גם טבלת תרחישים שונים (WHAT IF ANALYSIS) לגבי סקרי היתכנות קיימים. בטבלה תצוין השפעה ישירה או עקיפה של מבקשים אחרים על מזמין הסקר כאמור בסעיף קטן (1)(ד).
{{ח:תתת|(6)}} מנהל המערכת יקבל בכתב מבעל רישיון הולכה התייחסות למידע הרלבנטי לביצוע הסקר, ובין היתר, ביחס ללוחות הזמנים, אילוצים, שינויים ושדרוגים, וזאת לא יאוחר מעשרה ימי עבודה לפני מועד סיום הסקר; חרג בעל רישיון הולכה מהמועד האמור, ישלם תשלומים למנהל המערכת בהתאם לאמור בסעיף קטן (10).
{{ח:תתת|(7)}} סקר ההיתכנות מהווה אינדיקציה ראשונית ליכולת ההתחברות בהיבט של יכולת קליטה והוצאה של אנרגיה לרשת בהיקף המתבקש. סקר ההיתכנות אינו מהווה התחייבות של מנהל המערכת או של מי מגורמי הממשלה להבטחת מקום ברשת או לחיבור המיתקן לרשת החשמל. הענקת רישיון מותנה להקמת מיתקן ייצור לא תמנע מתן רישיון מותנה להקמת מיתקן ייצור אחר באותו איזור, אף אם באחד הסקרים נמצא קושי שעלול למנוע אפשרות חיבורו של מזמין הסקר האחר להתחבר לרשת.
{{ח:תתת|(8)}} מנהל המערכת יעביר לראש אגף הנדסה ברשות העתק של כל סקר היתכנות ויצרף את התייחסותו כאמור בסעיף קטן (3).
{{ח:תתת|(9)}} מנהל המערכת ישלים את סקר ההיתכנות בתוך 60 ימי עבודה מיום ביצוע התשלום האמור בסעיף (א)(2) או מיום שהתקבלו הפרטים והמסמכים הנוספים שהתבקשו בהתאם לסעיף (ב)(1), לפי המאוחר מביניהם.
{{ח:תתת|(10)}} חרג מנהל המערכת בהשלמת סקר ההיתכנות מפרק הזמן האמור בסעיף קטן (9) אך בלא יותר מ־30 ימי עבודה, ישלם מנהל המערכת למזמין הסקר תשלום הקבוע בשורה 23 בלוח תעריפים 12.1–1 לכל יום איחור; חרג מנהל המערכת בהשלמת סקר ההיתכנות ביותר מ־30 ימי עבודה, ישלם מנהל המערכת למזמין הסקר תשלום כקבוע בשורה 24 בלוח תעריפים 12.1–1 לכל יום עבודה נוסף של איחור, לפי הספק המיתקן שלגביו נערך הסקר.
{{ח:תתת|(11)}} מבלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (7), אם חלפו יותר מ־60 ימי עבודה מהמועד שבו היה על מנהל המערכת להשלים את הסקר כמפורט בסעיף קטן (9) והסקר לא הושלם, יראו את סקר ההיתכנות כחיובי, על כל המשתמע מכך.
{{ח:תת|(ד)}} '''הבהרות מנהל המערכת'''
{{ח:תת}} לתוצאת סקר ההיתכנות לבקשת מזמין סקר ההיתכנות, מנהל המערכת ייפגש עמו ויבהיר לו את סקר ההיתכנות בתוך 15 ימי עבודה ממועד השלמתו.
{{ח:תת|(ה)}} '''תנאים לאי עריכת סקר היתכנות או לעיכוב עריכתו'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת רשאי, באישור ראש אגף הנדסה ברשות, שלא לערוך סקר היתכנות למבקש רישיון ייצור, אם לא ניתן לבצע את החיבור במקום המבוקש ובלוחות הזמנים המבוקשים על ידי מזמין הסקר, עקב מגבלות ברשת ההולכה הידועות מסקרי היתכנות או מסקרי חיבור אחרים שנערכו בסמוך למועד הבקשה.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת, באישור ראש אגף הנדסה ברשות, לא יערוך סקר היתכנות אם סך ההספק המותקן של בעלי אישור תעריף מותנה או קבוע, בתוספת ההספק המותקן של המיתקן שלגביו התבקש סקר ההיתכנות, עולה על ההספק המותקן שנקבע במסגרת הכמות התעריפית.
{{ח:תתת|(3)}} אם בעת הזמנת סקר היתכנות מנהל המערכת מבצע סקר חיבור כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35כו|באמת מידה 35כו}} למיתקן אחר (בסעיף קטן זה – סקר החיבור), שסביר להניח כי תהיה לו השפעה ישירה על תוצאות סקר ההיתכנות באופן שיימנע, להערכת מנהל המערכת, מתן מענה חיובי לסקר ההיתכנות, רשאי מנהל המערכת, באישור ראש אגף הנדסה ברשות, לעכב את סקר ההיתכנות עד לסיום סקר החיבור; מנהל המערכת יפנה לראש אגף הנדסה ברשות, לפני מתן המענה למזמין סקר ההיתכנות, ויעביר לו את המידע המוכיח כי לסקר החיבור יכולה להיות השפעה כאמור על תוצאת סקר ההיתכנות.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת יודיע בכתב למזמין סקר ההיתכנות על החלטה שלא לערוך סקר היתכנות או לעכב את ביצועו לפי סעיף זה, ולבקשת מזמין הסקר ייפגש עמו ויבהיר לו את נימוקיו בתוך 15 ימי עבודה ממועד הודעת מנהל המערכת.
{{ח:תת|(ו)}} '''השגה על תוצאות סקר ההיתכנות'''
{{ח:תתת|(1)}} מזמין סקר היתכנות רשאי להשיג על תוצאות הסקר בהשגה מנומקת בכתב שיגיש לראש אגף הנדסה ברשות בתוך 15 ימי עבודה ממועד קיום הפגישה עם מנהל המערכת כאמור בסעיף (ד). בהיעדר קביעת פגישה בתוך זמן סביר רשאי מזמין סקר ההיתכנות להגיש את השגתו לפני קיום הפגישה.
{{ח:תתת|(2)}} לפני הגשת השגה לפי סעיף קטן (1) יודיע המשיג למנהל המערכת על כוונתו להגיש השגה, ומנהל המערכת יעביר למודיע חשבון בהתאם לקבוע בשורה 6 בלוח תעריפים 4.1–1.
{{ח:תתת|(3)}} הוגשה השגה, יעביר ראש אגף הנדסה ברשות העתק ממנה למנהל המערכת; מנהל המערכת יעביר לראש אגף הנדסה ברשות, בתוך 30 ימי עבודה מיום קבלת העתק ההשגה כאמור, הסברים לתוצאות הסקר בליווי כל המפורט בסעיף (ג), וכן, לאחר שהתייעץ עם בעל רישיון הולכה, עלויות שדרוג הרשת הנדרשות למימוש החיבור, כפי שיורה ראש אגף הנדסה ברשות, ויציין לוחות זמנים אפשריים להשלמת עבודת החיבור; בעל רישיון הולכה יעביר את המידע בתוך 7 ימי עבודה מהיום שהתקבלה אצלו הבקשה של מנהל המערכת; חרג בעל רישיון הולכה מהמועד האמור, ישלם תשלומים למנהל המערכת בהתאם לאמור בסעיף קטן (4).
{{ח:תתת|(4)}} לא עמד מנהל המערכת במועד הקבוע בסעיף קטן (3) להעברת המידע לראש אגף הנדסה ברשות, ישלם מנהל המערכת למזמין הסקר תשלום כקבוע בלוח תעריפים 12.1–1 לכל יום עבודה של איחור, לפי הספק המיתקן שלגביו נערך סקר ההיתכנות.
{{ח:תתת|(5)}} ראש אגף הנדסה ברשות ייתן את החלטתו בהשגה בתוך 45 ימי עבודה ממועד קבלת מלוא הנתונים הדרושים להחלטתו.
{{ח:תתת|(6)}} התקבלה ההשגה, יחזיר מנהל המערכת למשיג את התשלום ששילם לפי סעיף קטן (2).
{{ח:תת|(ז)}} '''פרסום תוצאות סקרי היתכנות באתר האינטרנט של מנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יעביר לראש אגף הנדסה ברשות את סקרי ההיתכנות המלאים מיד עם השלמתם.
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יעדכן את המידע באתר האינטרנט שלו אחת לשבוע.
{{ח:תת|(ח)}} '''תוקף סקר ההיתכנות'''
{{ח:תתת|(1)}} סקר היתכנות יהיה בתוקף במשך 9 חודשים מיום השלמתו ומסירתו למזמין הסקר, אולם אם בין מועד זה לבין מועד מתן הרישיון המותנה בוצע סקר חיבור כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35כו|באמת מידה 35כו}} אשר משנה את מסקנת סקר ההיתכנות, ימסור מנהל המערכת למזמין סקר ההיתכנות ולראש אגף הנדסה ברשות עדכון בכתב לגבי השינוי האמור והשלכותיו.
{{ח:תתת|(2)}} לאחר שחלפו 9 חודשים מיום מסירת סקר היתכנות שמסקנתו חיובית למזמין הסקר ובטרם ניתן למזמין רישיון מותנה, רשאי המזמין לפנות למנהל המערכת בכתב ולבקש אשרור כי הסקר עדיין עומד בתוקפו, זאת לצורך הגשת הסקר במסגרת מילוי התנאים לקבלת רישיון מותנה. קבלת האשרור תהיה ללא תשלום נוסף.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יבחן את הבקשה וישיב לפונה בתוך 15 ימי עבודה. אי מתן תשובה במועד האמור תיחשב כאשרור סקר ההיתכנות בידי מנהל המערכת.

{{ח:סעיף|35כה||תיקון: 4.12.12, 22.3.18, 6.3.19, 14.3.22; תשע״ח, תש״ף־2, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} '''עבודות תכנון מקדימות'''
{{ח:תת|(א)}} '''ביצוע עבודות תכנון מקדימות ובדיקות'''
{{ח:תתת|(1)}} המעוניין בביצוע עבודות תכנון מקדימות, רשאי לפנות למנהל המערכת בבקשה לביצוע העבודות והבדיקות המפורטות להלן, כולן או חלקן:
{{ח:תתתת|(א)}} תכנון ואיתור תוואי לקווי מתח עליון ומתח על;
{{ח:תתתת|(ב)}} הכנת תוכנית מיתאר;
{{ח:תתתת|(ג)}} הכנת תסקיר השפעה על הסביבה;
{{ח:תתתת|(ד)}} תיאום מפורט של כניסות קווים לתחנת משנה פרטית;
{{ח:תתתת|(ה)}} בדיקת מפרט לציוד חיצוני;
{{ח:תתתת|(ו)}} בדיקת מפרט למסדר GIS;
{{ח:תתתת|(ז)}} בדיקת מפרט להגנות;
{{ח:תתתת|(ח)}} בדיקת תכניות עד לאישורן בידי מנהל המערכת;
{{ח:תתתת|(ט)}} בדיקת יציבות המעבר ליחידות הייצור המתוכננות.
{{ח:תתת|(2)}} מבקש עבודות התכנון המקדימות יעביר למנהל המערכת כל מידע הנחוץ לו לשם ביצוע עבודות התכנון המקדימות והבדיקות המפורטות בסעיף קטן (1); לא יראו בביצוען התחייבות של מנהל המערכת לשמירת מקום ברשת בעבור המבקש.
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תתת|(3א)}} תכנון ותכניות מיתאר כאמור בסעיף קטן (1) יוכנו על ידי מנהל המערכת בתיאום עם בעל רישיון ההולכה ויוגשו לוועדות התכנון כחלק מתכנית המיתאר של בעל מיתקן הייצור או מיתקן הצריכה; אם מבקש עבודות התכנון המקדימות אינו נדרש לקדם תוכנית מפורטת, כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 35כג|באמת מידה 35כג}}, בעבור מיתקן הייצור או מיתקן הצריכה, יקדם מנהל המערכת, בתיאום עם בעל רישיון ההולכה, תוכנית מפורטת לקו המסעף בלבד.
{{ח:תתת|(3ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (1)(ב), מיפוי פוטו־גרמטרי וסקר עצים בעבור חיבור המיתקן, שייכללו בתוכנית מפורטת כאמור בסעיף קטן (3א), יבוצעו וימומנו בידי מבקש עבודות התכנון המקדימות ויועברו למנהל המערכת, אלא אם כן קבע מנהל המערכת אחרת לגבי אותו חיבור.
{{ח:תתת|(3ג)}} בכפוף להסכמת מבקש עבודות התכנון המקדימות, רשאי מנהל המערכת לשלב צרכים מערכתיים נוספים, אשר ייעודם אינו לצורך החיבור הישיר של מבקש עבודות התכנון המקדימות, בתוכנית של אותו מבקש.
{{ח:תתת|(4)}} מבקש עבודות התכנון המקדימות יישא בעלות ביצוע של בדיקות כאמור בפסקאות (א) עד (ט) שבסעיף קטן (1) כקבוע בלוח תעריפים 4.1–1, בהתאם לבדיקה ולעבודת התכנון המוזמנת.
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|35כו||תיקון: 4.12.12, 15.5.17, 27.9.17, 22.3.18; תשע״ח, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|35כו1||תיקון: 6.3.19, 1.11.20, 25.11.20, 13.12.23, 19.5.25; תש״ף־2, תשפ״א־6, תשפ״א־23, תשפ״ד־27, תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''הגדרות'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דרישות מערכתיות לציוד“ – דרישות לציוד עיקרי למיתקן, למעט תחנת משנה, שיורה מנהל המערכת מכוח הסמכות לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 5|סעיף 5(ג)(1) לחוק משק החשמל}} או שקבעה הרשות באמות מידה אלה, אם קבעה, ובכללן דרישות להתאמת הציוד לשמירה על בטיחות, שרידות, איכות החשמל, והאמינות של רשת החשמל בהתייחס לרמת זרמי קצר ותופעות מעבר, יציבות הרשת, מעבר הספקים ברשת וכל היבט חשמלי אחר (קוד הרשת);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”התחייבות לחיבור ולהזרמה“ – התחייבות של מנהל המערכת לחיבור מיתקן לרשת החשמל ולהזרמת אנרגיה מיוצרת במיתקן לרשת החשמל שהוא נותן לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו5|אמת מידה 35כו5}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מגבלות הזרמה“ – מגבלות להזרמת אנרגיה לרשת החלות לעניין הספק מסוים ולעניין פרק זמן מסוים, שקובע מנהל המערכת לגבי מיתקן מסוים לפי סקר חיבור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד להפעלה מסחרית“ – המועד האחרון הקבוע בדין להקמת מיתקן בטכנולוגיה המבוקשת הנמנה ממועד הסגירה הפיננסית; אם לא נקבע מועד אחרון בדין – 36 חודשים ממועד הסגירה הפיננסית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד מרבי להזרמה מלאה“ – המועד שבו ניתן להזרים את מלוא האנרגיה המיוצרת במיתקן לרשת, כפי שקבוע בתנאים לזכאות לתעריף, ואם לא נקבע מועד בתנאים לזכאות לתעריף – המועד כאמור יהיה 36 חודשים מהמועד המרבי לחיבור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד מרבי לחיבור“ – המועד הנקבע מצירוף של 12 חודשים ושל המועד להפעלה מסחרית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מכסה“ – הספק מרבי בטכנולוגיה נתונה שבעבורו קבעה הרשות תעריף ותנאים לזכאות לתעריף;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן מפוצל או מיתקן לא מפוצל, בהספק העולה על גודל החיבור המרבי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35י|בסעיף (א)(2) לאמת מידה 35י}}, לפי העניין, וכן מיתקן כאמור בהספק נמוך מההספק האמור, אם נקבע שחל עליו {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|סימן ה׳1 לפרק ו׳}}, ולמעט מיתקנים הקמים במסגרת הליכים תחרותיים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן לא מפוצל“ – תחנת כוח המתחברת בנקודת חיבור אחת לרשת מתח עליון או לרשת מתח על;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן מפוצל“ – חוות רוח כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}} בהספק העולה על גודל החיבור המרבי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35י|בסעיף (א)(2) לאמת מידה 35י}}, לפי העניין המתחברת במספר נקודות חיבור לרשת מתח גבוה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קו מערכתי“ – קו ברשת מתח עליון או ברשת מתח על המשמש כמה צרכנים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קו מסעף“ – חלק מרשת מתח עליון או רשת מתח על המחבר מיתקן לרשת מתח עליון או לרשת מתח על;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תנאים לזכאות לתעריף“ – אמות מידה הקובעות את התנאים לקבלת התעריף לזמינות ולאנרגיה המיוצרת במיתקן.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:פנימי|סעיף 35כו1|לאמת מידה 35כו1}} – קוד הרשת''' {{ח:הערה|(נמחק)}}}}

{{ח:סעיף|35כו2||תיקון: 6.3.19, 25.11.20; תש״ף־2, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''סקר תכנון'''
{{ח:תת|(א)}} '''סקר תכנון'''
{{ח:תתת|(1)}} המעוניין בחיבור מיתקן יפנה למנהל המערכת בשלב מוקדם ככל האפשר טרם בקשת החיבור, לצורך עריכת סקר תכנון; על אף האמור, מי שביצע סקר היתכנות הוצאת אנרגיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כד|אמת מידה 35כד}} ומי שביצע תהליך תכנון לפי {{ח:פנימי|סעיף 190|אמת מידה 190}}, אינו נדרש לבצע סקר תכנון.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יבצע סקר תכנון רק אם המעוניין בחיבור הגיש לו את הנתונים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 35כד|בסעיף (א)(4) לאמת מידה 35כד}}.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת רשאי לפרסם באתר האינטרנט טופס לדוגמה להגשת הנתונים לפי סעיף קטן (2).
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת יגבה ממבקש הסקר בעד ביצוע סקר התכנון את התעריף הקבוע בשורה החמישית בלוח 4.1–1 ללוח התעריפים כתנאי לביצוע הסקר.
{{ח:תתת|(5)}} מנהל המערכת יבחן במסגרת סקר התכנון, בין השאר, את הקווים המערכתיים, תחנות המשנה ותחנות המיתוג הנדרשים לשם חיבור המיתקן לרשת, את המועד האפשרי להשלמת התכנון, ההקמה והשדרוג של קווים ותחנות אלה ואת ההשפעה האפשרית של חיבור המיתקן על חיבור מיתקנים אחרים.
{{ח:תתת|(5א)}} בעל רישיון הולכה יעביר בכתב למנהל המערכת, לא יאוחר מעשרה ימי עבודה לפני מועד סיום הסקר, את המידע הנדרש למנהל המערכת להשלמת הסקר, לרבות התייחסותו למועד האפשרי להשלמת התכנון, ההקמה והשדרוג של קווים ושל תחנות משנה ומיתוג הנדרשים לשם חיבור המיתקן והוצאת אנרגיה לרשת; חרג בעל רישיון הולכה מהמועד האמור, ישלם למנהל המערכת לפי האמור בסעיפים קטנים (7) ו־(8).
{{ח:תתת|(6)}} מנהל המערכת ימסור למבקש ולרשות את תוצאות הסקר בתוך 60 ימי עבודה ממועד ביצוע התשלום בעד הסקר.
{{ח:תתת|(7)}} בשל כל יום איחור מעבר למועד האמור בסעיף קטן (6) ועד 15 ימי עבודה לאחר אותו מועד, ישלם מנהל המערכת למזמין הסקר תשלום כקבוע בשורה 25 בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תתת|(8)}} בשל כל יום נוסף של איחור שהוא החל מיום העבודה ה־16 לאחר המועד האמור בסעיף קטן (6), ישלם מנהל המערכת למזמין הסקר תשלום נוסף כקבוע בשורה 26 בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תתת|(9)}} מנהל המערכת לא יתחייב לחיבור מיתקן לפי תוצאות סקר תכנון.
{{ח:תתת|(10)}} מנהל המערכת לא יתנה את ביצוע סקר החיבור בתוצאות סקר התכנון.

{{ח:סעיף|35כו3||תיקון: 6.3.19, 18.5.20, 25.11.20, 14.3.22, 27.7.22; תש״ף־2, תשפ״א־6, תשפ״א־14, תשפ״א־23, תשפ״ג־16, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} '''תנאים לביצוע סקר חיבור לשם קבלת התחייבות לחיבור ולהזרמה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגשת בקשה לסקר חיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יבחן בקשה לסקר חיבור רק אם היא כוללת נתונים ומסמכים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטי המזמין;
{{ח:תתתת|(ב)}} העתק מהרישיון המותנה, אם יש;
{{ח:תתתת|(ג)}} תצהיר בדבר סגירה פיננסית כאמור בסעיף (ב)(7);
{{ח:תתתת|(ד)}} מכסה תקפה, אחת בלבד, אשר לפי תנאיה מבקש החיבור מעוניין להקים את המיתקן (להלן – המכסה המבוקשת);
{{ח:תתתת|(ה)}} תכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}} שכוללת הוראות המאפשרות מתן היתר בנייה או ביצוע עבודה לפיה, בלא צורך באישור תוכנית נוספת טרם מתן ההיתר או ביצוע העבודה, שפורסמה למתן תוקף ברשומות ומפה מפורטת של האזור שבו מבוקש החיבור;
{{ח:תתתת|(ו)}} למבקש חיבור של מיתקן שאינו מפוצל – מיקום מבוקש לתחנת המשנה ותצורת ההתחברות המבוקשת אליה;
{{ח:תתתת|(ז)}} ההספק המותקן המבוקש של המיתקן ביחידות מגה וואט וההספק המרבי המבוקש להוצאת אנרגיה לרשת;
{{ח:תתתת|(ח)}} גודל החיבור המבוקש ביחידות מגה וולט אמפר;
{{ח:תתתת|(ט)}} צריכה צפויה של צרכן חצר, ככל שיש;
{{ח:תתתת|(י)}} העמדה כללית בקובץ אוטוקאד בקואורדינאטות של רשת ישראל החדשה, חתכים ומבנה פיקוד עם מידות מיתקן הייצור;
{{ח:תתתת|(יא)}} נתונים מלאים לצורך ביצוע בדיקות דינאמיות בהתאם לטופס שמנהל המערכת ימסור למבקש;
{{ח:תתתת|(יב)}} נתוני אמינות של המיתקן במבנה של דיאגרמת מלבנים, אשר תציג את תהליך הייצור, ותכלול נתוני זמינות לכל מרכיב עיקרי בתהליך;
{{ח:תתתת|(יג)}} תצורת המיתקן והציוד העיקרי שישמש את המיתקן, לרבות טורבינות גז, טורבינות קיטור וגנראטורים וכן סכימה חד־קווית עקרונית;
{{ח:תתתת|(יד)}} פרמטרים תפעוליים ומשטרי הפעלה של המיתקן;
{{ח:תתתת|(טו)}} נתונים טכניים של יחידות הייצור;
{{ח:תתתת|(טז)}} מועד מבוקש לחיבור המיתקן, ובלבד שלא יעלה על המועד המרבי לחיבור;
{{ח:תתתת|(יז)}} אבני דרך עיקריות להקמת המיתקן;
{{ח:תתתת|(יח)}} למבקש חיבור חריג – התחייבות מבקש הסקר לפי {{ח:פנימי|סעיף 35לו|סעיף (ד) לאמת מידה 35לו}}.
{{ח:תתת|(2)}} מצא מנהל המערכת צורך בקבלת נתונים ומסמכים נוספים ממזמין סקר החיבור, ימסור למזמין הסקר, בתוך 14 ימי עבודה מיום המצאת הפרטים כאמור בסעיף קטן (1), דרישה לקבלת נתונים ומסמכים נוספים; רשימת הנתונים והמסמכים הנוספים שידרוש מנהל המערכת תהיה מפורטת וסופית.
{{ח:תתת|(3)}} בתוך 7 ימי עבודה מיום קבלת הנתונים הנדרשים לביצוע הסקר לפי סעיפים קטנים (1) ו־(2), לפי העניין, ימסור מנהל המערכת למזמין סקר החיבור חשבון לתשלום בהתאם לשורה השביעית בלוח תעריפים 4.1–1.
{{ח:תתת|(4)}} על החשבון האמור בסעיף קטן (3) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} לעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן.
{{ח:תתת|(5)}} לבקשת מנהל המערכת, בעל רישיון הולכה יעביר בכתב למנהל המערכת, לא יאוחר מעשרה ימי עבודה לפני מועד סיום הסקר, מידע לגבי מועד חיבור אפשרי של מיתקן הייצור ולוחות זמנים לפרויקטים מערכתיים הנדרשים לחיבור המיתקן לרשת.
{{ח:תת|(ב)}} '''תנאים לביצוע סקר חיבור לשם קבלת התחייבות לחיבור ולהזרמה'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יערוך סקר חיבור למבקש חיבור שהגיש בקשה כאמור בסעיף (א) לשם קבלת התחייבות לחיבור ולהזרמה, אם מתקיימים תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פורסמה ברשומות תכנית מיתאר מאושרת ומתואמת עם מנהל המערכת למיתקן הייצור ולקו המסעף; על אף האמור בסעיף זה, בקשה לחיבור מיתקן מפוצל אינה נדרשת לכלול קו מסעף;
{{ח:תתת|(2)}} בוצע סקר תכנון למיתקן לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו2|אמת מידה 35כו2}}, אלא אם כן מבקש החיבור אינו נדרש לסקר תכנון בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כו2|סעיף (א)(1) לאותה אמת מידה}};
{{ח:תתת|(3)}} למיתקנים המחויבים לפי דין בהתקנת יחידת ייצור דו־דלקית – תכנית המיתאר של המיתקן כללה מכלים לדלק משני בגודל הנדרש או לחלופין הרשות אישרה למבקש החיבור הבטחת מלאי הדלק המשני שלא באמצעות הקמת מכלים באתר;
{{ח:תתת|(4)}} קיים מקום פנוי במסגרת המכסה למיתקן, בהיקף השווה או העולה על הספק המיתקן המבוקש;
{{ח:תתת|(5)}} המיתקן המבוקש עומד בתנאים לזכאות לתעריף שנקבעו למכסה המבוקשת;
{{ח:תתת|(6)}} אם מבקש החיבור מחזיק ברישיון מותנה להקמת המיתקן – הספק המיתקן המבוקש אינו עולה על ההספק המותקן הקבוע ברישיון והטכנולוגיה המבוקשת תואמת את הטכנולוגיה ברישיון;
{{ח:תתת|(7)}} מבקש החיבור חתם על תצהיר ולפיו באפשרותו להגיע לסגירה פיננסית בתוך שנה ממועד קבלת התחייבות לחיבור ולהזרמה; לעניין זה, ”מועד קבלת התחייבות לחיבור ולהזרמה“ – מועד ביצוע התשלום וקבלת ההודעה על התחייבות לחיבור ולהזרמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו5|סעיף (א)(4) לאמת מידה 35כו5}};
{{ח:תתת|(8)}} המבקש שילם את התעריף בעד ביצוע הסקר בהתאם לחשבון לתשלום שנמסר לו לפי סעיף (א)(3);
{{ח:תתת|(9)}} המבקש אינו מחזיק בהתחייבות לחיבור ולהזרמה בתוקף בעבור אותו מיתקן;
{{ח:תתת|(10)}} חלפו 45 ימי עבודה לפחות מהיום שבו פקעה התחייבות מנהל המערכת לחיבור אותו מיתקן או מהיום שבו הודיע המבקש על ויתור על ההתחייבות לחיבור ולהזרמה, אם הייתה התחייבות כאמור;
{{ח:תתת|(11)}} מבקש החיבור הציג אישור מאת הרשות, שניתן לו במהלך שלושת החודשים שקדמו למועד הגשת בקשתו לסקר חיבור, ולפיו בבקשתו להתחייבות לחיבור לא מתקיימים הסייגים למתן זכות הקבועים {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (קידום התחרות במקטע הייצור) (הוראת שעה)#סעיף 2|בתקנה 2 לתקנות משק החשמל (קידום התחרות במקטע הייצור) (הוראת שעה), התשפ״ב–2021}} (בפסקה זו – התקנות), וכן לא סברה הרשות לגבי בקשתו כי מתן הזכות עלול למנוע או להפחית את התחרות במשק החשמל כאמור {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (קידום התחרות במקטע הייצור) (הוראת שעה)#סעיף 3|בתקנה 3 לתקנות}}; פסקה זו לא תחול על בקשה הנוגעת למיתקן בטכנולוגיה שאינה נמנית עם הטכנולוגיות המפורטות {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (קידום התחרות במקטע הייצור) (הוראת שעה)#סעיף 2|בתקנה 2 לתקנות}}.

{{ח:סעיף|35כו4||תיקון: 6.3.19, 1.11.20, 25.11.20, 13.12.23; תש״ף־2, תשפ״א־6, תשפ״א־23, תשפ״ד־11}}
{{ח:ת}} '''תשובת מנהל המערכת לסקר חיבור'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשובת מנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ימסור למזמין הסקר את תוצאות סקר החיבור על גבי טופס דוגמת הטופס המפורט בנספח (להלן – טופס התשובה), בפירוט נושאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} קביעה אם הדגם המבוקש של המיתקן והממירים מתאימים לדרישות המערכתיות לציוד, מהיבט יציבות המערכת; לא נקבעו דרישות כאמור וסבר מנהל המערכת שהציוד לא מתאים לרשת, יפרט מנהל המערכת את הנימוקים לדחיית הבקשה ביחס להשפעת המיתקן על שרידות ואמינות הרשת ועל איכות החשמל ברשת;
{{ח:תתתת|(א1)}} אם מצא מנהל המערכת כי במועד המבוקש לחיבור המיתקן לא יכול להזרים את כל ההספק המבוקש – קביעת מגבלות הזרמה שיחולו לעניין אותו מיתקן;
{{ח:תתתת|(ב)}} קביעת המועד, בחודש ובשנה, המוקדם ביותר שבו אפשר לחבר את המיתקן לרשת, ובלבד שלא יהיה מוקדם מהמועד המבוקש לחיבור (להלן – מועד החיבור האפשרי);
{{ח:תתתת|(ג)}} קביעת ההספק המרבי שממנו אפשר להזרים אנרגיה לרשת, בכל אחד מהמועדים האלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} במועד החיבור האפשרי;
{{ח:תתתתת|(2)}} אם נקבעו לעניין אותו מיתקן מגבלות הזרמה – גם במועד המרבי להזרמה מלאה;
{{ח:תתתת|(ג1)}} אם מנהל המערכת קבע לגבי המיתקן מגבלות הזרמה לפי פסקה (א1), הוא יקבע בתשובתו גם את כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} ההספק שאי־אפשר להתחייב לגביו שיוסרו מגבלות ההזרמה עד למועד המרבי להזרמה מלאה;
{{ח:תתתתת|(2)}} לעניין ההספק שמנהל המערכת יקבע לגביו מגבלות הזרמה – אומדן של אותן מגבלות הזרמה לרשת שיחולו לגביו; האומדן יכלול פירוט של השעות הצפויות להגבלת ההזרמה והיקפי ההגבלה הצפויים; האומדן שייקבע לפי פסקה זו לא יחייב את מנהל המערכת;
{{ח:תתתתת|(3)}} המועד המוקדם ביותר האפשרי שבו יוסרו מגבלות ההזרמה, ובלבד שאינו מאוחר מהמועד המרבי להזרמה מלאה;
{{ח:תתתת|(ד)}} אם המכסה מאפשרת העברת אנרגיה לצרכן חצר והזרמת עודפים לרשת החשמל, מנהל המערכת יציין בתשובתו גם את הספק ההזרמה המרבי לרשת החשמל;
{{ח:תתתת|(ה)}} אופן החיבור של המיתקן לרשת;
{{ח:תתתת|(ו)}} פירוט מבקשי חיבור אחרים שלהם נשמר מקום ברשת, שטרם הגיעו לסגירה פיננסית ואשר משפיעים על אפשרות החיבור לרשת;
{{ח:תתתת|(ז)}} הערה כי מנהל המערכת רשאי לווסת את ההספק המוזרם לרשת ממיתקן הייצור לצרכים מערכתיים, בהיקף שלא יעלה על 100 שעות בשנה קלנדרית כפול ההספק המותקן; כמו כן יצוין בהערה שוויסות כאמור יהיה בלא תמורה כל שהיא ליצרן וכי אין בוויסות הספק המוזרם לרשת כאמור כדי לגרוע מאפשרותו של מנהל המערכת לווסת את ההספק המוזרם לרשת בהתאם לקבוע באמות מידה אחרות.
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 14.1.2024 עד יום 13.1.2027):}} הערה כי מנהל המערכת רשאי לווסת את ההספק המוזרם לרשת ממיתקן הייצור לצרכים מערכתיים, בהיקף שלא יעלה על 200 שעות בשנה קלנדרית כפול ההספק המותקן, במהלך שלוש השנים הראשונות ממועד ההפעלה המסחרית; לאחר שלוש שנים כאמור, היקף השעות המווסתות לא יעלה על 100 שעות בשנה קלנדרית כפול ההספק המותקן; כמו כן יצוין בהערה שוויסות כאמור יהיה בלא תמורה כל שהיא ליצרן וכי אין בוויסות הספק המוזרם לרשת כאמור כדי לגרוע מאפשרותו של מנהל המערכת לווסת את ההספק המוזרם לרשת בהתאם לקבוע באמות מידה אחרות.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יקבע את מועד החיבור האפשרי בשים לב למועדים הקבועים בתכנית הפיתוח; מנהל המערכת יהיה רשאי לקבוע, מטעמים מיוחדים ומנימוקים שיירשמו, מועד חיבור אפשרי מאוחר ממועד החיבור הקבוע בתכנית הפיתוח.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יעביר עותק של טופס התשובה לרשות ולבעל רישיון הולכה.
{{ח:תתת|(4)}} לבקשת מזמין הסקר, מנהל המערכת ייפגש עמו בתוך 15 ימי עבודה ויבהיר לו את תוצאות סקר החיבור; נציג מטעם בעל רישיון הולכה יצטרף לפגישה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} '''עדכון הספק בבקשה להתחייבות חיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} על בסיס תשובת מנהל המערכת שבה נקבעו מגבלות הזרמה לפי סעיף (א)(1)(א1), רשאי המבקש, בתוך 21 ימי עבודה מיום מסירת התשובה לפי סעיף (ד)(1), לעדכן את בקשתו ולהקטין את ההספק המותקן המבוקש ואת ההספק המרבי המבוקש להזרמת אנרגיה לרשת, כך שלא יעלה על ההספק המרבי במועד המרבי להזרמה מלאה.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת ישיב לבקשה המעודכנת על גבי טופס תשובה כאמור בסעיף (א) בתוך 14 ימי עבודה מיום הגשתה.
{{ח:תת|(ג)}} '''סדר בדיקת סקרי חיבור'''
{{ח:תת}} הקדימות בבדיקת סקר החיבור תהיה למבקש ששילם בעבור סקר החיבור במועד מוקדם יותר, כך שמנהל המערכת ישית אילוצים הנובעים מבקשת החיבור על מבקש שישלם בעבור סקר החיבור במועד המאוחר יותר, אלא אם כן החליטה הרשות אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} '''משך הזמן להשלמת סקר'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יערוך את סקר החיבור וימסור למזמין הסקר את תשובתו בתוך 60 ימי עבודה מיום התשלום כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 35כו3|בסעיף (א)(3) לאמת מידה 35כו3}}.
{{ח:תתת|(2)}} בשל כל יום איחור מעבר למועד האמור בסעיף קטן (1) ועד 15 ימי עבודה לאחר אותו מועד, ישלם מנהל המערכת למזמין הסקר תשלום כקבוע בשורה 25 בלוח תעריפים 12.1.
{{ח:תתת|(3)}} בשל כל יום איחור, שהוא החל מיום העבודה ה־16 לאחר המועד האמור בסעיף קטן (1), ישלם מנהל המערכת למזמין הסקר תשלום נוסף כקבוע בשורה 26 בלוח תעריפים 12.1, לפי ההספק המבוקש בסקר.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א־23, תשפ״ד־11}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|לאמת מידה 35כו4}} – טופס התשובה {{ש}} טופס תשובת מנהל המערכת למזמין סקר חיבור במתח עליון ובמתח על־עליון'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:סעיף|35כו5||תיקון: 6.3.19, 18.5.20, 1.11.20, 25.11.20, 14.2.22, 26.10.23, 13.12.23; תש״ף־2, תשפ״א־6, תשפ״א־14, תשפ״א־23, תשפ״ב־22, תשפ״ד־13, תשפ״ד־15, תשפ״ד־22, תשפ״ד־27, תשפ״ה־11, תשפ״ו־4}}
{{ח:ת}} '''התחייבות לחיבור ולהזרמה'''
{{ח:תת|(א)}} '''מתן התחייבות לחיבור ולהזרמה והתשלום בעבורה'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ייתן בתשובה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|סעיף (א) לאמת מידה 35כו4}} תשובה חיובית אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הציוד מתאים לדרישות המערכתיות לציוד;
{{ח:תתתת|(ב)}} מועד החיבור האפשרי קצר מהמועד המרבי לחיבור;
{{ח:תתתת|(ב1)}} ההספק המבוקש להזרמת אנרגיה לרשת אינו עולה על ההספק המרבי שניתן להזרים לרשת במועד המרבי להזרמה מלאה;
{{ח:תתתת|(ג)}} לעניין מבקש חיבור המחזיק ברישיון מותנה אשר עדכן את בקשתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|בסעיף (ב) באמת מידה 35כו4}} – הוגש למנהל המערכת עותק בקשה לעדכון הרישיון בהתאם להספק המעודכן;
{{ח:תתתת|(ד)}} מנהל המערכת ווידא כי המכסה המבוקשת פנויה בהספק התואם את הבקשה.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יצרף לתשובה לפי סעיף קטן (1) חשבונית לתשלום בעד התחייבות לחיבור ולהזרמה לפי תעריף כאמור בסעיף קטן (3).
{{ח:תתת|(3)}} התעריף בעד ההתחייבות לחיבור ולהזרמה ייקבע בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} למיתקן לא מפוצל – בהתאם לתעריף הקבוע בשורה 18 ”תעריף התחייבות לחיבור ולהזרמה מיתקן לרשת הולכה 161 ק״ו“ או בהתאם לתעריף הקבוע בשורה 19 ”תעריף התחייבות לחיבור ולהזרמה מיתקן לרשת הולכה 400 ק״ו“ ללוח תעריפים 4.1–1 ”תעריפים לחיבור לרשת ההולכה במתח עליון“, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(ב)}} למיתקן מפוצל – בהתאם לתעריף הקבוע בשורה 19 ”תעריף התחייבות לחיבור ולהזרמה למיתקן מפוצל בהספק העולה על גודל החיבור המרבי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35י|בסעיף (א)(2) לאמת מידה 35י}}, לפי העניין המתחבר למתח גבוה“ ללוח תעריפים 4.2–1 ”תעריף חיבור לרשת חלוקה במתח גבוה“.
{{ח:תתת|(4)}} שילם המבקש את התשלום בתוך 14 ימי עבודה ממועד שליחת החשבון, יודיע מנהל המערכת למבקש כי החל במועד התשלום תעמוד בתוקף התחייבות לחיבור ולהזרמה לתקופה של 12 חודשים; מנהל המערכת יפרט בהודעתו את ההספק המותקן, את גודל החיבור שביחס אליהם התחייב לחיבור ואת מועד פקיעת ההתחייבות לחיבור ולהזרמה.
{{ח:תתת|(5)}} לא שילם מבקש החיבור את התשלום במועד הנדרש לפי סעיף קטן (3), לא ייתן מנהל המערכת למבקש התחייבות לחיבור ולהזרמה.
{{ח:תתת|(6)}} מבקש חיבור אשר קיבל התחייבות לחיבור ולהזרמה יפתח תיק עבודה לחיבור אצל מנהל המערכת ממועד קבלת ההתחייבות לחיבור ולהזרמה ולא יאוחר מ־15 ימי עבודה ממועד הסגירה הפיננסית; לעניין זה, ”מועד קבלת ההתחייבות לחיבור ולהזרמה“ – מועד ביצוע התשלום וקבלת ההודעה על התחייבות לחיבור ולהזרמה לפי סעיף קטן (4).
{{ח:תת|(א1)}} '''שינוי מכסה מבוקשת'''
{{ח:תתת|(1)}} עד למועד הסגירה הפיננסית או פקיעת ההתחייבות לשמירת מקום, לפי המוקדם מביניהם, מבקש החיבור רשאי לשנות את המכסה המבוקשת שלפיה הוא מעוניין להקים את המיתקן, בהתקיים התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המכסה המבוקשת החדשה פנויה בהיקף השווה או העולה על הספק המיתקן המבוקש;
{{ח:תתתת|(ב)}} המיתקן המבוקש עומד בתנאים לזכאות לתעריף שנקבעו במסגרת המכסה המבוקשת החדשה.
{{ח:תתת|(2)}} אין בשינוי המכסה המבוקשת כדי לשנות תנאי מתנאי ההתחייבות לחיבור ולהזרמה שנתן מנהל המערכת, לרבות תוקף ההתחייבות.
{{ח:תת|(ב)}} '''פקיעה של התחייבות לחיבור ולהזרמה או ויתור עליה'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יודיע למי שקיבל התחייבות לחיבור ולהזרמה לבעל רישיון הולכה ולרשות בתוך 7 ימי עבודה כי ההתחייבות לחיבור ולהזרמה פקעה בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} חלפו 12 חודשים ממועד תשלום החשבון לפי סעיף (א)(4), ומבקש החיבור לא המציא את אישור הרשות לסגירה פיננסית, ואם האריך מבקש החיבור את תוקף ההתחייבות לפי סעיף (ב1)(1) – תמה תקופת תוקפה של ההתחייבות לחיבור ולהזרמה כפי שהוארכה בהארכה האחרונה שניתנה לו לפי הסעיף האמור, ומבקש החיבור לא המציא את אישור הרשות לסגירה פיננסית;
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לעניין מי שבתקופה מיום 13.6.2025 עד יום 28.7.2025 הייתה לו תשובת מחלק חיובית לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}} או התחייבות לחיבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|אמת מידה 35כו4}} שהיא בתוקף):}} חלפו 13.5 חודשים ממועד תשלום החשבון לפי סעיף (א)(4), ומבקש החיבור לא המציא את אישור הרשות לסגירה פיננסית, ואם האריך מבקש החיבור את תוקף ההתחייבות לפי סעיף (ב1)(1) – תמה תקופת תוקפה של ההתחייבות לחיבור ולהזרמה כפי שהוארכה בהארכה האחרונה שניתנה לו לפי הסעיף האמור, ומבקש החיבור לא המציא את אישור הרשות לסגירה פיננסית;
{{ח:תתתת|(ב)}} המכסה נתפסה על ידי מבקש חיבור אחר וההספק שנותר במכסה המבוקשת נמוך מההספק המותקן המבוקש;
{{ח:תתתת|(ג)}} חלף מועד תוקף המכסה שבמסגרתה ביקש מבקש החיבור להקים את המיתקן; על אף האמור בפסקה זו, אם הרשות האריכה את תוקף המכסה, תישמר ההתחייבות לחיבור ולהזרמה עד למועד פקיעת ההתחייבות לחיבור ולהזרמה לפי פסקאות (א), (ב) או (ד) או עד המועד המעודכן של תוקף המכסה, לפי המוקדם משניהם;
{{ח:תתתת|(ד)}} פקע או בוטל רישיונו של מבקש החיבור לאחר הסגירה הפיננסית.
{{ח:תתת|(1א)}} על אף האמור בסעיף קטן (1)(ב) ו־(ג), מבקש חיבור שהמכסה המבוקשת שלו נתפסה על ידי מבקש חיבור אחר או שמועד התוקף שלה חלף, רשאי לבקש לשנות את המכסה המבוקשת לפי סעיף (א1) ולהמשיך להחזיק בהתחייבות לחיבור ולהזרמה.
{{ח:תתת|(2)}} מבקש חיבור אשר פקע תוקף התחייבות לחיבור ולהזרמה של מיתקנו לא יהיה זכאי לקבלת החזר התשלום ששילם בעבור ההתחייבות לחיבור ולהזרמה, לרבות תשלומים בעד הארכות, אם שילם כאלה.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), אם פקע תוקף ההתחייבות לחיבור ולהזרמה בשל תפיסת המכסה על ידי מבקש חיבור אחר כאמור בסעיף קטן (1)(ב) ומבקש החיבור לא ביקש לשנות את המכסה המבוקשת כאמור בסעיף (1א), ישיב מנהל המערכת למבקש החיבור 90% מהתשלום ששולם בעבור ההתחייבות לחיבור ולהזרמה.
{{ח:תתת|(4)}} מבקש החיבור רשאי להודיע למנהל המערכת שהוא מוותר על ההתחייבות לחיבור ולהזרמה; הודיע מבקש החיבור כאמור, יודיע לו מנהל המערכת בתוך שלושה ימי עבודה כי בקשתו התקבלה.
{{ח:תתת|(5)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), ויתר מבקש החיבור על ההתחייבות לחיבור ולהזרמה לפי סעיף קטן (4) שלושה חודשים או יותר לפני תום 12 חודשים ממועד תשלום החשבון לפי סעיף (א)(4), ישיב מנהל המערכת למבקש החיבור 10% מהתשלום ששולם בעבור ההתחייבות לחיבור ולהזרמה לפי התעריפים שבסעיף (א)(3).
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לעניין מי שבתקופה מיום 13.6.2025 עד יום 28.7.2025 הייתה לו תשובת מחלק חיובית לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}} או התחייבות לחיבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|אמת מידה 35כו4}} שהיא בתוקף):}} על אף האמור בסעיף קטן (2), ויתר מבקש החיבור על ההתחייבות לחיבור ולהזרמה לפי סעיף קטן (4) שלושה חודשים או יותר לפני תום 13.5 חודשים ממועד תשלום החשבון לפי סעיף (א)(4), ישיב מנהל המערכת למבקש החיבור 10% מהתשלום ששולם בעבור ההתחייבות לחיבור ולהזרמה לפי התעריפים שבסעיף (א)(3).
{{ח:תת|(ב1)}} '''הארכת התחייבות לחיבור ולהזרמה'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יאריך תוקף התחייבות לחיבור ולהזרמה בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יאריך את תוקף ההתחייבות לחיבור ולהזרמה, בארבע תקופות נוספות, לכל היותר, של שלושה חודשים כל אחת, ובלבד שלגבי כל אחת מהארכות התוקף כאמור מתקיימים תנאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מבקש החיבור פנה למנהל המערכת בבקשה להארכת תוקף ההתחייבות לחיבור ולהזרמה 15 ימי עבודה לפחות לפני מועד פקיעת ההתחייבות כאמור בסעיף (ב)(1)(א);
{{ח:תתתת|(ב)}} מבקש החיבור שילם בעד הארכת התחייבות כאמור, קודם לפקיעת ההתחייבות לחיבור ולהזרמה, תשלום בעד הארכת התחייבות לחיבור ולהזרמה כמפורט להלן:
{{ח:תתתתת|(1)}} בעד ההארכה הראשונה – תשלום בתעריף כקבוע בסעיף (א)(3);
{{ח:תתתתת|(2)}} בעד ההארכה השנייה – תשלום בתעריף הקבוע בשורה 21 ללוח תעריפים 4.1–1;
{{ח:תתתתת|(3)}} בעד ההארכה השלישית – תשלום בתעריף הקבוע בשורה 22 ללוח תעריפים 4.1–1;
{{ח:תתתתת|(4)}} בעד ההארכה הרביעית – תשלום בתעריף הקבוע בשורה 23 ללוח תעריפים 4.1–1;
{{ח:תתת|(1א)}} מנהל המערכת ישיב למבקש חיבור שהאריך את תוקף ההתחייבות לחיבור ולהזרמה לפי פסקה (1)(ב)(2) עד (4) שבפסקה (1)(ב) והמציא את אישור הרשות לסגירה פיננסית לפני סיום מועד תקופת ההארכה האחרונה ששילם בעדה, את החלק היחסי של התשלום בעד אותה תקופת הארכה, בהתאם לתקופה שלא נוצלה;
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), מנהל המערכת יאריך את תוקף ההתחייבות לחיבור ולהזרמה לתקופה של שנים עשר חודשים, למבקש חיבור המחזיק בסקר חיבור שבוצע בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כו|לאמת מידה 35כו}} כנוסחה טרם כניסתם לתוקף של כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני) (תיקון), התש״ף–2020, בהתקיים תנאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מבקש החיבור פנה למנהל המערכת בבקשה להארכת התחייבות לחיבור ולהזרמה אותו המיתקן, טרם פקיעת התחייבות מנהל המערכת;
{{ח:תתתת|(ב)}} מבקש החיבור שילם בעד הארכת התחייבות כאמור, קודם לפקיעת ההתחייבות לחיבור ולהזרמה, תעריף בעד התחייבות לחיבור ולהזרמה לפי סעיף (א)(3); הארכת התחייבות לחיבור ולהזרמה נוספת אחת תתאפשר בכפוף לתנאים המפורטים בפסקה (1), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} '''שימוש בהתחייבות לחיבור ולהזרמה במסגרת הליכים תחרותיים'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת לא יסב התחייבות חיבור והזרמה שניתנה למבקש חיבור לצורך הקמת מיתקן במסגרת מכסה שקבעה הרשות, להתחייבות לחיבור ולהזרמה של מבקש החיבור בהליך תחרותי שפרסמה הרשות.
{{ח:תת|(ד)}} '''שינויים בציוד ובהספק של מבקש חיבור לפני בדיקות קבלה'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש חיבור ידווח למנהל המערכת על כל שינוי בציוד המתוכנן במיתקן, לעומת הנתונים שהועברו לצורך ביצוע סקר החיבור או לעומת מה שסוכם בהסכם התיאום הטכני לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כז|אמת מידה 35כז}}; דיווח המבקש על שינוי כאמור, רשאי מנהל המערכת לדרוש בדיקה מחודשת או בדיקה חלקית של התאמת הציוד לדרישות המערכתיות לציוד, בכפוף לקבלת תשלום בתעריף לפי שורות 7 ו־13 עד 17 בלוח תעריפים 4.1–1, ממבקש החיבור; אם מצא מנהל המערכת כי הציוד המבוקש בשינוי לא מתאים, לא יאושר שינוי הציוד; אם מצא מנהל המערכת כי הציוד המבוקש בשינוי מתאים, תעודכן תשובת מנהל המערכת ביחס לסעיף 2(א) בטופס התשובה.
{{ח:תתת|(2)}} לבקשת מבקש חיבור שקיבל התחייבות לחיבור ולהזרמה, מנהל המערכת יקטין את הספק החיבור המבוקש; אם הוגשה בקשה כאמור, מנהל המערכת לא ישיב לצרכן את התשלום ששולם בעבור התחייבות לחיבור ולהזרמה ותוקף ההתחייבות לחיבור ולהזרמה לא יוארך.
{{ח:תתת|(3)}} לבקשת מבקש חיבור להגדלת הספק המיתקן לפני מועד בדיקות הקבלה, יפעל מנהל המערכת כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} מנהל המערכת יוודא קיומו של מקום פנוי במכסה בעבור ההספק המעודכן המבוקש טרם ביצוע סקר חיבור לפי פסקת משנה (2);
{{ח:תתתת|(ב)}} מנהל המערכת יערוך סקר חיבור בעבור מלוא ההספק המבוקש לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כו3|אמות מידה 35כו3}} {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|ו־35כו4}};
{{ח:תתתת|(ג)}} במהלך סקר החיבור יישמר המקום המקורי שנשמר ברשת למיתקן, בהתאם להספק שנקבע בסקר החיבור שלפיו ניתנה ההתחייבות לחיבור ולהזרמה;
{{ח:תתתת|(ד)}} אם מצא מנהל המערכת כי הבקשה עומדת בתנאים הקבועים בסעיף (א)(1), ישלם מבקש החיבור למנהל המערכת תוספת תשלום בעד הגדלת התחייבות לחיבור ולהזרמה, ויחולו עליה הוראות סעיף (א)(2) עד (4), בעבור תוספת ההספק, ומנהל המערכת יתחייב לחיבור המיתקן לפי ההספק המתוקן;
{{ח:תתתת|(ה)}} מועד פקיעת התחייבות לחיבור ולהזרמה לפי סעיף (ב)(1)(א), לא יוארך;
{{ח:תתתת|(ו)}} ביקש מבקש חיבור במיתקן מפוצל עדכון סקר קיים כאמור בסעיף קטן זה בעבור נקודת חיבור אחת או יותר, יעדכן מנהל המערכת את הסקר ביחס לנקודות החיבור שבעניינן הבקשה בלבד.
{{ח:תת|(ה)}} '''שינויים בציוד ובהספק של מבקש חיבור שנמצאו בבדיקות קבלה'''
{{ח:תתת|(1)}} מצא מנהל המערכת בבדיקות הקבלה כי ההספק המותקן גדול מההספק המותקן שבעבורו ניתנה ההתחייבות לחיבור ולהזרמה, לא יעדכן את ההתחייבות לחיבור ולהזרמה ויודיע על כך למבקש החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), מצא מנהל המערכת שהמיתקן הוקם בהתאם לנתונים הטכניים שהוגשו במסגרת הבקשה לסקר החיבור, שההספק שנמדד אינו עולה על 5% מההספק שבעבורו ניתנה ההתחייבות לחיבור ולהזרמה, ושהרשות לא קבעה אחרת בתנאים לזכאות לתעריף שנתנה למבקש החיבור (להלן בסעיף קטן זה – ההספק הנוסף), יאשר מנהל המערכת למבקש החיבור את ההגדלה הפיזית של החיבור בהתאם להספק שנמצא בבדיקות הקבלה, בכפוף לקבלת תשלום בעבור החיבור המוגדל ממבקש החיבור; אין באישור מנהל המערכת להגדלה הפיזית של החיבור כדי לאשר את הזרמת האנרגיה, במלואה או בחלקה, מההספק הנוסף לרשת.
{{ח:תתת|(3)}} מצא מנהל המערכת בבדיקות הקבלה כי ההספק המותקן קטן מההספק שבעבורו ניתנה ההתחייבות לחיבור ולהזרמה, יעדכן את ההתחייבות לחיבור ולהזרמה בהתאם להספק המותקן שנמצא בבדיקות הקבלה.
{{ח:תתת|(4)}} אם מצא מנהל המערכת בבדיקות קבלה כי המיתקן שהוקם בעל מאפיינים טכניים שונים מאלה שהוגשו במסגרת הסכם התיאום הטכני שבוצע לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כז|אמת מידה 35כז}} או במסגרת סקר החיבור, יבצע מנהל המערכת בדיקה מחודשת או בדיקה חלקית של התאמת הציוד לדרישות המערכתיות לציוד, בכפוף לקבלת תשלום מהיצרן בתעריף לפי שורות 13 עד 17 ללוח תעריפים 4.1–1; אם מצא מנהל המערכת כי הציוד המבוקש לא מתאים, יחבר בעל רישיון ההולכה את המיתקן לרשת רק לאחר שהיצרן פעל לתיקון הליקויים ושילם תשלום כאמור לעיל בעבור בדיקה מחודשת נוספת, ומנהל המערכת ביצע את הבדיקה המחודשת הנוספת ואישר שהציוד מתאים לדרישות המערכתיות.
{{ח:תת|(ו)}} '''התחייבות מנהל המערכת לחיבור אתרי מדינה'''
{{ח:תתת|(1)}} בחיבור של מיתקני ייצור שבכוונת מי מגורמי המדינה לרבות רשות החשמל (בסעיף זה – המדינה) להקים במסגרת הליך תחרותי או מכרז המפורסם מטעמם (להלן ביחד בסעיף זה – המכרז), יבוצע סקר תכנון לשם קבלת התחייבות לחיבור המיתקן הצפוי לקום במסגרת המכרז (בסעיף זה – סקר תכנון לאתרי מדינה), בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המדינה או מי מטעמה יפנו למנהל המערכת בבקשה לביצוע סקר התכנון לאתרי מדינה;
{{ח:תתתת|(ב)}} תנאי לביצוע סקר התכנון לאתרי מדינה הוא שפורסמה ברשומות תוכנית מיתאר מאושרת ומתואמת עם מנהל המערכת למיתקן הייצור ולקו המסעף, בהתאם לסקר תכנון שנערך בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כו2|לאמת מידה 35כו2}};
{{ח:תתתת|(ג)}} מנהל המערכת יבצע את סקר התכנון לאתרי מדינה, רק אם מזמין הסקר העביר לו את הנתונים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 35כד|בסעיף (א)(4) לאמת מידה 35כד}}; מנהל המערכת יתאם עם מזמין הסקר העברה של נתונים נוספים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 35כו3|בסעיף (א)(1) לאמת מידה 35כו3}}, אשר נדרשים לו לשם בחינת היכולת להתחייב לחיבור על בסיס הסקר ושלמזמין הסקר יש אפשרות להעביר לו אותם; מנהל המערכת ימסור למדינה חשבון בהתאם לקבוע בשורה החמישית בלוח תעריפים 4.1–1, ואליו תצורף רשימת הנתונים הנוספים שעל מזמין סקר התכנון לאתרי מדינה להגיש למנהל המערכת כתנאי לביצוע סקר התכנון לאתרי מדינה לפי תיאום כאמור בפסקה זו.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת ימסור את תוצאות סקר התכנון לאתרי מדינה, בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מנהל המערכת ימסור למבקש ולרשות את תוצאות הסקר בתוך 60 ימי עבודה ממועד ביצוע התשלום בעד הסקר;
{{ח:תתתת|(ב)}} סבר מנהל המערכת כי התחייבות לחיבור במועד המבוקש אפשרית בתנאים, ירשום בסקר התכנון לאתרי מדינה את התנאים להתחייבות לחיבור;
{{ח:תתתת|(ג)}} סבר מנהל המערכת כי התחייבות לחיבור אפשרית במועד אחר מהמועד המבוקש, ירשום בסקר התכנון לאתרי מדינה את המועד ואת התנאים אשר בהם ניתן להתחייב לחיבור.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יתחייב לחיבור של מיתקני ייצור כאמור בסעיף קטן (1), על סמך תוצאות סקר התכנון לאתרי מדינה ובהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} על בסיס סקר התכנון לאתרי מדינה, יתחייב מנהל המערכת לחיבור המיתקן והוצאת אנרגיה לרשת, ותוקפה של התחייבות כאמור יהיה לתקופה של שישה חודשים ממועד השלמת סקר התכנון לאתרי מדינה;
{{ח:תתתת|(ב)}} בתוך התקופה האמורה בפסקה (א), מזמין הסקר יפנה לרשות בבקשה שתורה למנהל המערכת להתחייב לחיבור על בסיס סקר התכנון לאתרי מדינה לתקופה נוספת על התקופה כאמור בפסקה (א); בפנייתו ימסור מזמין הסקר פרטים על אודות המכרז, מיתקן הייצור המבוקש, נחיצות המיתקן ולוחות זמנים להקמת מיתקן הייצור;
{{ח:תתתת|(ג)}} הרשות תבחן אם להורות למנהל המערכת להתחייב לחיבור המיתקן הצפוי לקום במכרז, מעבר לתקופה כאמור בפסקה (א); הרשות תתייחס בהחלטתה, בין השאר גם לשיקולים האלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} מידת התחרות על משאב הרשת באזור שבו מתוכנן לקום המיתקן, לרבות ההשפעה על יכולת חיבור מיתקני אנרגיה מתחדשת;
{{ח:תתתתת|(2)}} התועלת של המיתקן למשק החשמל, בנוגע לעלויות הישירות והמערכתיות הכרוכות בחיבור המיתקן לרשת;
{{ח:תתתת|(ד)}} בהחלטתה לפי פסקה (ג), תקבע הרשות את המועד שבו תפקע ההתחייבות לחיבור אם לא הוזמן סקר חיבור בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כו3|לאמת מידה 35כו3}} (להלן – תקופת ההתחייבות בלא סקר חיבור); תקופת ההתחייבות בלא סקר חיבור לא תעלה על 30 חודשים ממועד ההחלטה; על אף האמור, הרשות רשאית להאריך את תקופת ההתחייבות בלא סקר חיבור בשלוש תקופות נוספות שלא יעלו על שישה חודשים כל אחת, מטעמים מיוחדים שיירשמו; במקרים חריגים ומנימוקים מיוחדים שיירשמו הרשות רשאית להחליט על תקופה ארוכה יותר או תקופה קצרה יותר מהתקופות הקבועות בפסקה זו;
{{ח:תתתת|(ה)}} המדינה או מי מטעמה ישלמו בעד כל שישה חודשים של התחייבות לחיבור, החל מתום 30 חודשים מיום קבלת החלטת הרשות לפי פסקה (ג) עד המועד האחרון להזמנת סקר חיבור שקבעה הרשות לפי פסקה (ד) – תשלום בהתאם לתעריף הקבוע בשורה 18 ”תעריף התחייבות לחיבור ולהזרמה מיתקן לרשת הולכה 161 ק״ו“ או תשלום בהתאם לתעריף הקבוע בשורה 19 ”תעריף התחייבות לחיבור ולהזרמה מיתקן לרשת הולכה 400 ק״ו“ ללוח תעריפים 4.1–1 ”תעריפים לחיבור לרשת ההולכה במתח עליון“, לפי העניין; אם התחייבות לחיבור הוארכה לתקופה קצרה משישה חודשים, ישלמו המדינה או מי מטעמה, בעד אותה הארכה, את התשלום לפי פסקה זו, באופן יחסי, לפי היחס שבין התקופה שהוארכה ובין שישה חודשים;
{{ח:תתתת|(ו)}} המדינה או מי מטעמה ישלמו למנהל המערכת את התשלומים לפי פסקה (ה) עד המועד האחרון להזמנת סקר חיבור שקבעה הרשות לפי פסקה (ד);
{{ח:תתתת|(ז)}} לא קיבלה הרשות החלטה בעניין ההתחייבות לחיבור עד תום שישה חודשים ממועד ביצוע סקר תכנון לאתרי מדינה, תפקע ההתחייבות לחיבור שניתנה לפי פסקה (א); על אף האמור, הרשות רשאית להחליט על התחייבות לחיבור אף אם חלפו שישה חודשים ממועד השלמת סקר התכנון לאתרי מדינה, אם מזמין הסקר המציא לרשות אישור מטעם מנהל המערכת ולפיו עדיין קיימת אפשרות לחבר את המיתקן לפי סקר התכנון שבוצע;
{{ח:תתתת|(ח)}} החליטה הרשות לפי פסקה (ג) להורות למנהל המערכת להמשיך ולהתחייב לחיבור המיתקן מעבר לששת החודשים האמורים בפסקה (א), ידווח מזמין הסקר לרשות ולמנהל המערכת מדי שישה חודשים על אודות התקדמות המכרז ומיתקן הייצור;
{{ח:תתתת|(ט)}} עד המועד שקבעה לכך הרשות לפי פסקה (ד), יזמין הזוכה במכרז סקר חיבור בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כו3|לאמת מידה 35כו3}}; המועד המבוקש להפעלה מסחרית בסקר החיבור לא יהיה מאוחר מהמועד המבוקש להפעלה מסחרית בסקר התכנון לאתרי מדינה בתוספת ההארכות שאישרה הרשות לעניין ההתחייבות לחיבור לפי סעיף קטן זה, אם אישרה; בכפוף לאישור הרשות, לאחר פנייה ממזמין סקר התכנון לאתרי מדינה ומנימוקים מיוחדים שיירשמו, הזוכה רשאי לבקש בסקר החיבור מועד להפעלה מסחרית שיהיה מאוחר יותר מהמועד המבוקש להפעלה מסחרית בסקר התכנון לאתרי מדינה; על סקר החיבור ועל התחייבות לפיו יחולו אמות המידה הרלוונטיות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|בסימן ד׳ לפרק ג׳ לאמות המידה}};
{{ח:תתתת|(י)}} לא הוגשה בקשה להזמנת סקר חיבור עד המועד שקבעה לכך הרשות לפי פסקה (ד), תפקע ההתחייבות לחיבור שניתנה אלא אם כן הורתה הרשות למנהל המערכת אחרת;
{{ח:תתתת|(יא)}} עד המועד האחרון להגשת ההצעות במכרז, כפי שנקבע במסמכי המכרז, ובהתאם לדיווח על התקדמות המכרז בהתאם לפסקה (ח), הרשות רשאית להורות למנהל המערכת לבטל את ההתחייבות לחיבור או כל הוראה אחרת בנוגע להתחייבות, לרבות צמצום ההספק שלגביו נשמר המקום ברשת, לאחר שנתנה למזמין הסקר להשמיע את טענותיו, ומנהל המערכת יפעל בהתאם להוראות הרשות בעניין.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת יודיע לבעל רישיון הולכה על מתן התחייבות לפי סעיף קטן (3) או על הארכתה.
{{ח:תתת|(5)}} על אף האמור בסעיף זה, הרשות רשאית להורות כי תינתן התחייבות לחיבור לאתר ייצור של חברת החשמל מהמנויים {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 60א|בסעיף 60א(ב) לחוק משק החשמל}}, גם אם אינו עומד בתנאים לקבלת התחייבות לחיבור לפי סעיף קטן (1), וזאת בהתאם לתנאים אחרים לקבלת ההתחייבות לחיבור שתורה לו עליהם.
{{ח:תת|(ז)}} '''ביטול בקשת חיבור'''
{{ח:תת}} מבקש החיבור אינו זכאי להחזר התשלומים ששילם במקרה של ביטול בקשת החיבור; התשלומים האמורים יקוזזו מהעלות המוכרת למנהל המערכת בניכוי עלויות שבהן תכיר הרשות לפי העניין.

{{ח:סעיף|35כו6||תיקון: 13.5.19, 24.6.19, 25.11.20, 13.12.23; תש״ף־9, תש״ף־27, תשפ״א־6, תשפ״ד־11, תשפ״ד־27}}
{{ח:ת}} '''שילוב מיתקן עד בהספק שאינו עולה על גודל החיבור המרבי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35י|בסעיף (א)(2) לאמת מידה 35י}} במקום צרכנות המחובר לרשת הולכה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבקש“ – צרכן המחובר לרשת המתח העליון המבקש שילוב מיתקן ייצור, בהספק שאינו עולה על גודל החיבור המרבי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35י|בסעיף (א)(2) לאמת מידה 35י}}, לפי העניין, במקום הצרכנות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שילוב מיתקן“ – חיבור של מיתקן לרשת החשמל הפנימית במקום צרכנות או בבניין בהקמה שטרם נרשם לגביו צרכן פלוני בפנקסי ספק שירות חיוני רשת, לצורך צריכה עצמית והוצאת אנרגיה לרשת הולכה;
{{ח:תת|(ב)}} '''שילוב מיתקן'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת ישלב מיתקן בהספק שאינו עולה על גודל החיבור המרבי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35י|בסעיף (א)(2) לאמת מידה 35י}}, לפי העניין במקום צרכנות המחובר לרשת מתח עליון.
{{ח:תת|(ג)}} '''רישום'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן המעוניין להגיש בקשה לשילוב מיתקן כאמור בסעיף (ב) במקום הצרכנות, יירשם באתר האינטרנט של מחלק דומיננטי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ג) לאמת מידה 35כ2}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק הדומיננטי יודיע למנהל המערכת על הרישום בתוך שלושה ימי עבודה ממועד הרישום.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יזמן את המבקש למשרדיו בתוך 30 ימי עבודה מיום שהמבקש ביצע את התשלום בעד הרישום, לצורך הגשת בקשה לסקר חיבור לשילוב מיתקן במקום הצרכנות או יאפשר לו להגיש את הבקשה האמורה באמצעות האינטרנט בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ד) לאמת מידה 35כ2}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(4)}} לא הגיע המבקש במועד שאליו זומן, יתאם מנהל המערכת עם המבקש מועד נוסף בתוך שלושים ימי עבודה ממועד הזימון הראשון.
{{ח:תתת|(5)}} לא הגיע המבקש במועד הנוסף שאליו זומן לפי סעיף קטן (4), תפקע בקשת הרישום וההספק הרשום המצטבר אצל המחלק הדומיננטי לא יעודכן.
{{ח:תת|(ד)}} '''הגשת בקשה לסקר חיבור, התנאים לביצועו ותשובת מנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} על בקשה לסקר חיבור שהוגשה לפי סעיף (ג) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כו3|סעיף (א) לאמת מידה 35כו3}}, בשינויים המחויבים, למעט הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כו3|פסקאות (ב) עד (ד) ו־(ו) לסעיף קטן (1) באותו סעיף}}.
{{ח:תתת|(2)}} טרם עריכת סקר חיבור יוודא מנהל המערכת כי הבקשה עומדת בתנאי הזכאות לתעריף שנקבעו למכסה המבוקשת.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יערוך סקר חיבור וימסור למבקש את תוצאות סקר החיבור בתוך שלושים ימי עבודה מיום שביצע המבקש את התשלום בעד הסקר כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35כו3|בסעיף (א)(3) לאמת מידה 35כו3}}.
{{ח:תתת|(4)}} לא השיב מנהל המערכת לבקשת המבקש בתוך המועד הקבוע בסעיף קטן (3), יפצה מנהל המערכת את המבקש בסכום הקבוע בשורה 11 ללוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תתת|(5)}} מנהל המערכת ישיב למבקש בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|סעיף (א) לאמת מידה 35כו4}}, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בסעיף קטן (1) –
{{ח:תתתתת|(1)}} בפסקה (ג), במקום ”מועד מרבי לחיבור“ יקראו ”מועד מחייב מרבי לסנכרון כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|באמת מידה 35כ1}}“;
{{ח:תתתתת|(2)}} פסקה (ו) – לא תיקרא;
{{ח:תתתת|(ב)}} סעיף קטן (4) – לא ייקרא.
{{ח:תתת|(6)}} מנהל המערכת רשאי לווסת את ההספק המוזרם לרשת ממיתקן הייצור לצרכים מערכתיים, בהיקף שלא יעלה על 100 שעות בשנה קלנדרית כפול ההספק המותקן; ויסות כאמור יהיה בלא תמורה כל שהיא ליצרן; כמו כן אין בוויסות הספק המוזרם לרשת כאמור כדי לגרוע מאפשרותו של מנהל המערכת לווסת את ההספק המוזרם לרשת בהתאם לקבוע באמות מידה אחרות.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 14.1.2024 עד יום 13.1.2027):}} מנהל המערכת רשאי לווסת את ההספק המוזרם לרשת ממיתקן הייצור לצרכים מערכתיים, בהיקף שלא יעלה על 200 שעות בשנה קלנדרית כפול ההספק המותקן, במהלך שלוש השנים הראשונות ממועד ההפעלה המסחרית; לאחר שלוש שנים כאמור, היקף השעות המווסתות לא יעלה על 100 שעות בשנה קלנדרית כפול ההספק המותקן; ויסות כאמור יהיה בלא תמורה כל שהיא ליצרן; כמו כן אין בוויסות הספק המוזרם לרשת כאמור כדי לגרוע מאפשרותו של מנהל המערכת לווסת את ההספק המוזרם לרשת בהתאם לקבוע באמות מידה אחרות.
{{ח:תת|(ה)}} '''תשלומים'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יצרף לתוצאות סקר חיבור שניתנה בהן תשובה חיובית הודעה לתשלום שתכלול את כל התשלומים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} תשלום למנהל המערכת בעד מנייה כמפורט להלן:
{{ח:תתתתת|(1)}} למיתקן ייצור במתח נמוך – תשלום בעד התקנת מונה לפי התעריף הקבוע בשורה 6 ללוח תעריפים 5.4–2;
{{ח:תתתתת|(2)}} למיתקן ייצור במתח נמוך בגודל חיבור של 3×125 אמפר ומעלה – תשלום נוסף בעד התקנת מערכת מנייה לפי התעריף הקבוע בלוח תעריפים 4.3–10;
{{ח:תתתתת|(3)}} למיתקן ייצור במתח גבוה – תשלום בעד מכלי מדידה כקבוע בעלות רכישה הובלה והתקנה בחדר מיתוג צרכן לפי לוח תעריפים 4.2–3 או לפי לוח תעריפים 4.2–4, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(ב)}} למיתקן ייצור במתח גבוה – תשלום למנהל המערכת בעד התקנת מערכת תקשורת לשליטה ובקרה לפי התעריף הקבוע בשורה 1 בלוח תעריפים 4.2–2;
{{ח:תתתת|(ג)}} תשלום למנהל המערכת בעד בדיקות סנכרון בהתאם לתעריף הקבוע בשורה 12 או בשורה 13 ללוח תעריפים 4.3–1 או בשורה 18 ללוח תעריפים 4.2–1, לפי העניין.
{{ח:תתת|(2)}} לא שילם המבקש את התשלומים בתוך 14 ימי עבודה ממועד מסירת ההודעה לתשלום כאמור בסעיף קטן (1), תפקע תשובת מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(3)}} שילם המבקש את התשלומים כאמור בסעיף קטן (1), יפתח מנהל המערכת למבקש תיק חיבור.
{{ח:תתת|(4)}} על הודעה לתשלום כאמור בסעיף קטן (1) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף (ג) לאמת מידה 24}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן.
{{ח:תת|(ו)}} '''תיאום טכני'''
{{ח:תתת|(1)}} נפתח למבקש תיק חיבור לפי סעיף (ה)(3), יבצע מנהל המערכת תיאום טכני למיתקן לפי האמור {{ח:פנימי|סעיף 35כז|בסעיף (א) לאמת מידה 35כז}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 35כז|פסקאות (ד) ו־(ו) לסעיף קטן (1)}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(2)}} הסכם התיאום הטכני יושלם וייחתם בתוך 30 ימי עבודה מיום ביצוע התשלום כאמור בסעיף (ה).
{{ח:תת|(ז)}} '''התקנת מערכת תקשורת, קבלת היתר הפעלה וסנכרון המיתקן'''
{{ח:תת}} לגבי מיתקן המשולב לפי אמת מידה זו יחולו על התחומים שלהלן אמות המידה המפורטות לצדם, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: במקום ”מחלק“ יקראו ”מנהל המערכת“:
{{ח:תתת|(1)}} על התקנת מערכת תקשורת – {{ח:פנימי|סעיף 69|אמת מידה 69}};
{{ח:תתת|(2)}} על קבלת היתר הפעלה, בדיקות קבלה וסנכרון המיתקן – {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|אמת מידה 35כ4}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|סעיפים (א) ו־(ב)}};
{{ח:תתת|(3)}} על ביצוע תחזוקה וכיול מחדש של המיתקן – {{ח:פנימי|סעיף 35כ5|אמת מידה 35כ5}}.

{{ח:סעיף|35כז||תיקון: 4.12.12, 20.10.13, 6.3.19, 25.11.20, 14.3.22; תש״ף־2, תשפ״א־6, תשפ״א־23, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} '''הסכמים'''
{{ח:תת|(א)}} '''הסכם תיאום טכני'''
{{ח:תתת|(1)}} נפתח ליצרן או לצרכן תיק עבודה במשרדי מנהל המערכת לחיבור מיתקן לרשת החשמל, יזמינו בעל רישיון הולכה ומנהל המערכת את מבקש החיבור לסדרת מפגשים טכניים עם נציגיהם המקצועיים הנוגעים בדבר לצורך גיבוש תיאום טכני לחיבור.
{{ח:תתת|(2)}} התיאום הטכני של החיבור ייקבע בהסכם שיכלול את הפרטים הדרושים לצורך ביצוע מלא של החיבור, לרבות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לוח זמנים להתקדמות עבודות החיבור עד סיומן ומועד הפעלה מסחרי בהתאם לתוצאות סקר החיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} פרטים טכניים של סוג הציוד שישמש לחיבור ואופן התקנתו, בטיחות, עמידה בתקנים רלוונטיים והתקנת מערכות מניה, הגנות ותקשורת שישמשו את בעל רישיון ההולכה או את מנהל המערכת, לפי העניין, במידת הצורך;
{{ח:תתתת|(ג)}} תכנון החיבור, לרבות מערכות הגנה ותקשורת נוספות ככל שאלה נדרשות לצורך שליטה ובקרה של מנהל המערכת וכן לצורך שמירה על שרידות, אמינות ובטיחות מערך ההולכה של בעל רישיון הולכה;
{{ח:תתתת|(ד)}} התאמת פריטי ציוד מתח עליון או מתח על, שיירכוש מבקש החיבור ויותקן בחצר המיתוג, לתקנים טכניים ובטיחותיים כדין ומותאמים לתשתית של בעל רישיון ההולכה;
{{ח:תתתת|(ה)}} חלוקת האחריות בין בעל רישיון ההולכה לבין מבקש החיבור לגבי המערכות המשותפות הממוקמות במיתקן, ממשקי שליטה, פיקוד והעברת נתונים בין מנהל המערכת, בעל רישיון הולכה ומבקש החיבור;
{{ח:תתתת|(ו)}} בדיקות קבלה והכנסה לניצול של המסדר בחצר מבקש החיבור, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 35לא|באמת מידה 35לא}}, לרבות אומדן למשך הבדיקות ולאבני דרך עיקריות בהן;
{{ח:תתתת|(ז)}} זהות האחראי לחיבור במקרה של יצרן הנמצא בחצרי צרכן תהיה בהתאם לאמור בסעיף (ו);
{{ח:תתתת|(ח)}} בדיקת עמידת יחידות הייצור ואתר הייצור בתנאים לחיבור יחידות הייצור לרשת ההולכה;
{{ח:תתתת|(ט)}} מערכות התקשורת, באתר היצרן או הצרכן, שישמשו את מנהל המערכת או את בעל רישיון ההולכה, לפי העניין, ויהיו באחריותם התפעולית; זהות המתקין של מערכות התקשורת שיותקנו בחצר מיתקן הייצור של מבקש החיבור ובחצר מיתוג שבאחריות בעל רישיון הולכה, להעברת נתונים בין ציוד הנמצא בחצר ייצור מבקש החיבור ובחצר המיתוג שבאחריות בעל רישיון הולכה כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 35כא|באמת מידה 35כא}} לבין מנהל המערכת;
{{ח:תתתת|(י)}} התאמת תכניות, לרבות תכניות תחנת המשנה במתח עליון או במתח על, לתקנים טכניים ובטיחותיים ולדרישות המערכת בהיבטים של הגנות, פיקודים, ניעולים {{ח:הערה|[צ״ל: ניהולים]}}, תקשורת (התראות, פעולות ואינדיקציה) ומערכות עזר נלוות;
{{ח:תתתת|(יא)}} למבקש חיבור המעוניין בתכנון עצמאי או בהצטיידות או בהתקנת ציוד התקשורת עצמאי, שישמש את בעל רישיון ההולכה או את מנהל המערכת, יגדירו מנהל המערכת ובעל רישיון ההולכה, לפי העניין, את מערכות התקשורת הנדרשות והמפרטים הטכניים שלהן בהתאם לסטנדרטים שבשימוש מנהל המערכת או בעל רישיון ההולכה, לפי העניין;
{{ח:תתתת}} מנהל המערכת או בעל רישיון ההולכה, לפי העניין, יהיו האחראים הבלעדיים לביצוע בדיקות ולהכנסה לניצול של מערכות התקשורת; מנהל המערכת ינהג בשוויון ביחס למבקש חיבור המעוניין בפעילות עצמאית כאמור.
{{ח:תתת|(3)}} מבקש חיבור המעוניין בתכנון והקמת מערכות תקשורת בעבור תחנת המשנה או בעבור מיתקן הייצור על ידי בעל רישיון הולכה או על ידי מנהל המערכת יחויב בעלות הקבועה בלוח תעריפים 4.1–3, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} '''הסכם תפעול ותחזוקה'''
{{ח:תתת|(1)}} לאחר חתימה על הסכם התיאום הטכני, ולא יאוחר משישה חודשים לפני תחילת בדיקות קבלה וסנכרון המיתקן לרשת, לפי המוקדם, יחתמו בעל רישיון הולכה ומבקש החיבור על הסכם תפעול ותחזוקה של הציוד המותקן בחצר מיתוג באחריות מבקש החיבור ובחצר מיתוג באחריות בעל רישיון הולכה, כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 35כא|באמת מידה 35כא}}, לתקופה התואמת לאורך חיי הציוד. מנהל המערכת יחתום גם הוא על הסכם תפעול ותחזוקה של המיתקן והציוד המותקן בחצר מבקש החיבור והנוגע לפעולותיו של מנהל המערכת, ובכלל זה מערכות התקשורת. ההסכמים יכללו לפחות את הפרטים והעניינים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} גבולות חצר המיתוג באחריות בעל רישיון הולכה וגבולות חצר המיתוג באחריות מבקש החיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} תפעול ותחזוקת המסדר שבאתר הייצור שבאחריותו של מבקש החיבור לאורך כל חיי הציוד בחצר מבקש החיבור ובחצר בעל רישיון הולכה;
{{ח:תתתת|(ג)}} הסדרת גישה לעובדי בעל רישיון הולכה לחצר מיתוג באחריות בעל רישיון הולכה והסדרת גישה לעובדי מבקש החיבור למוני החשמל;
{{ח:תתתת|(ד)}} עקרונות תפעול חצר מיתוג באחריות בעל רישיון הולכה, חצר מיתוג באחריות מבקש החיבור וחצר ייצור מבקש החיבור;
{{ח:תתתת|(ה)}} מתכונת התיאום בין מנהל המערכת, בעל רישיון הולכה ומבקש החיבור בקביעת מועדי התחזוקה בחצר מיתוג בעל רישיון הולכה, בחצר מיתוג מבקש החיבור ובחצר הייצור של בעל רישיון ייצור, וכן הסכם התפעול והתחזוקה יכלול את לוחות הזמנים לתיקון ותחזוקה של ציוד חשמלי עיקרי בתחנת המשנה וברשת ההולכה המחוברת לתחנת המשנה או לתחנת המיתוג, אשר יהיו בהתאם לקבוע בנספח א׳ לאמת מידה זו והם יהיו חלק בלתי נפרד מההסכם האמור; זמני תיקון התקלות המפורטים בנספח א׳ יחולו בכפוף לכך שלא חל מקרה חריג מהמקרים החריגים כפי שיוגדרו בהסכם תפעול ותחזוקה בין מבקש החיבור לבעל רישיון ההולכה, אשר אינם בשליטת בעל רישיון ההולכה ואשר בגללם בעל רישיון ההולכה אינו יכול לבצע את התיקון והתחזוקה;
{{ח:תתתת|(ו)}} קביעת סוגי עבודות התחזוקה שיבוצעו בחצר המיתוג שבאחריות מבקש החיבור במיתקן הפרטי;
{{ח:תתתת|(ז)}} תחזוקת ההגנות במסדר מתח עליון כפי שיבוצעו על ידי בעל רישיון הולכה בחצר המיתוג שבאחריות בעל רישיון הולכה;
{{ח:תתתת|(ח)}} שמות אנשי קשר ואמצעי התקשרות של בעל רישיון הולכה, מנהל המערכת ומבקש החיבור;
{{ח:תתתת|(ט)}} כללי בטיחות הנהוגים אצל בעל רישיון הולכה ומבקש החיבור ועל פי כל דין;
{{ח:תתתת|(י)}} טיפול בדרישות לשדרוג ציוד בחצר מבקש החיבור במהלך תקופת ההסכם;
{{ח:תתתת|(יא)}} הגדרת אמצעי הקשר התפעולי בין מנהל המערכת לבין האחראי על תפעול יחידות הייצור מטעם בעל רישיון הייצור;
{{ח:תתתת|(יב)}} הגדרת הנחות היסוד להפעלת יחידות הייצור;
{{ח:תתתת|(יג)}} הגדרת הנחות היסוד לתחזוקת יחידות הייצור ולתחזוקת מערכות התקשורת המשמשות הן את מנהל המערכת והן את בעל רישיון ההולכה;
{{ח:תתתת|(יד)}} כללי ההסדר התפעולי לרכישת חשמל והספקת שירותי תשתית;
{{ח:תתתת|(טו)}} משטר העבודה של מיתקן הייצור במצבים שונים: שגרה, דחק, חירום, עבודה במצב ”אי“;
{{ח:תתתת|(טז)}} אופן הטיפול בהפרעות חשמל שמקורן במיתקן הייצור או ברשת;
{{ח:תתתת|(יז)}} קביעת כללי העבודה והדיווח בין הצדדים במשטרי התפעול השונים: שגרה, דחק, חירום;
{{ח:תתתת|(יח)}} קביעת תחומי אחריות ברורים בין מבקש החיבור לבין בעל רישיון הולכה בנושאי תפעול, תחזוקה, בטיחות, תשתיות ומערכות עזר;
{{ח:תתתת|(יט)}} הוראות לעניין תחזוקה של חלקי חילוף והדרכה עליהם והן יהיו כמפורט להלן:
{{ח:תתתתת|(1)}} נקבע בהסכם התיאום הטכני לפי סעיף (א)(2)(ד) כי מבקש החיבור ירכוש פרטי ציוד למתח עליון או על, מסוג שאינו מותקן ברשת ההולכה נכון למועד חתימת ההסכם, יוודא בעל רישיון ההולכה טרם סנכרון המיתקן לרשת, כי מבקש החיבור מתחייב להחזיק ולתחזק על חשבונו, באתר המיתקן, בעבור בעל רישיון הולכה, חלקי חילוף וכלים ייחודיים לציוד האמור, אם נדרשים כאלה, וכן יוודא בעל רישיון הולכה כי מבקש החיבור מתחייב לתאם מול יצרן הציוד הדרכות לעובדים של בעל רישיון הולכה לצורך הכרת הציוד, תפעולו ותחזוקתו; בעל רישיון הולכה ישפה את מבקש החיבור על חלקי החילוף שהוא רכש לפי פסקת משנה זו, בהתאם לתעריף שתקבע הרשות לעניין זה בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 30|סעיפים 30(1)}} {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 31|ו־31(א) לחוק משק החשמל}}; עד לקביעת תעריף כאמור, ייתן בעל רישיון הולכה למבקש החיבור כתב התחייבות לתשלום התעריף לכשייקבע;
{{ח:תתתתת|(2)}} בעל רישיון הולכה יחדש את מלאי חלקי החילוף, הכלים והציוד בהתאם לנדרש לפי פסקת משנה (1);
{{ח:תתתתת|(3)}} בעל רישיון הולכה ומבקש החיבור רשאים להסכים על מקום אחסון שאינו באתר המיתקן, ובלבד שהאחסון בו יבוצע בצורה נאותה ובתנאי סביבה שתואמים את הקבוע בהוראות היצרן, כך שחלקי החילוף יהיו תקינים וזמינים מיידית להתקנה על ידי בעל רישיון הולכה, במקרה של תחזוקה מתוכננת או תחזוקת שבר לציוד שבאחריות בעל רישיון ההולכה;
{{ח:תתתתת|(4)}} בעל רישיון ההולכה לא יהיה אחראי לנזק מכל סוג שהוא, שייגרם בשל עיכוב בתיקון תקלות בציוד שבאחריות בעל רישיון ההולכה, עקב אי־זמינותם או אי־תקינותם של חלקי חילוף כאמור בפסקה (1), כתוצאה ממעשה או ממחדל של מבקש החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} מבלי לגרוע מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כט|באמת מידה 35כט(א)(4)}}, בעל רישיון הולכה יתפעל ויתחזק את חצר המיתוג שבאחריות בעל רישיון הולכה ויהיה אחראי לתיקון התקלות בחצר זו באופן מלא. כל עלויות התפעול והתחזוקה של חצר המיתוג באחריות בעל רישיון הולכה יחולו על בעל רישיון הולכה וישולמו על ידו.
{{ח:תת|(ג)}} '''לוח זמנים להשלמה של הסכם התיאום הטכני והסכם התפעול והתחזוקה'''
{{ח:תתת|(1)}} הסכם התיאום הטכני יושלם וייחתם בתוך 6 חודשים ממועד פתיחת תיק עבודה לחיבור.
{{ח:תתת|(2)}} הסכם התפעול והתחזוקה יושלם וייחתם עד לא יאוחר משישה חודשים לפני בדיקות הקבלה והסנכרון.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלום לאחר השלמת תיאום טכני'''
{{ח:תתת|(1)}} עם חתימת הסכם התיאום הטכני, ימסור בעל רישיון הולכה למבקש החיבור חשבון בסך השווה להשלמה ל־70% מעלות החיבור הסופית בהתאם לתעריף התקף ביום הפקת החשבון, בניכוי התשלום ששולם בעד התחייבות לחיבור ולהזרמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו5|אמת מידה 35כו5(א)}} או בניכוי מקדמה ששולמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כג|סעיף {{ח:הערה|[צ״ל: אמת מידה]}} 35כג(ד)}}, לפי העניין. התשלום יהווה תנאי הכרחי להמשך עבודות החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} המועד האחרון לביצוע תשלום זה יהיה לא יאוחר מ־60 יום ממועד הוצאת החשבון ומבקש החיבור יוכל לפרוע את החשבון עד למועד האחרון לתשלום ללא הצמדה וללא ריבית.
{{ח:תתת|(3)}} מבקש החיבור רשאי לבחור לשלם את סכום ההשלמה האמור בסעיף קטן (1) בשלושה תשלומים שווים לפי התעריף שבתוקף במועד התשלום הראשון, ובלבד שהתשלום השלישי ישולם 6 חודשים לפני בדיקות הקבלה; התשלומים השני והשלישי יוצמדו למדד ייצור ציוד חשמלי מספר 181090 (כולל מע״מ), ויישאו ריבית החשב הכללי.
{{ח:תתת|(4)}} על חשבון לתשלום לפי אמת מידה זו יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן.
{{ח:תת|(ה)}} '''היתרים וזכויות מעבר'''
{{ח:תתת|(1)}} עם השלמת התכנון על ידי מי מהצדדים יחל כל צד בתחומו לפעול בנחרצות וביעילות להשגת כל האישורים הנדרשים לצורך ביצוע עבודות החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון ההולכה אחראי לקבלת היתרים וזכויות מעבר בשטחים שלמבקש החיבור אין בהם זכויות מחוץ לשטח המיתקן, ויפעל להשגת כל ההיתרים וזכויות המעבר הנדרשים לצורך ביצוע עבודת החיבור.
{{ח:תת|(ו)}} '''זהות האחראי לחיבור במקרה של יצרן הנמצא בחצרי צרכן'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש חיבור שהוא יצרן הנמצא בחצר של צרכן יודיע למנהל המערכת על זהות האישיות המשפטית האחראית לחיבור המיתקן, יצרן או צרכן.
{{ח:תתת|(2)}} האחראי לחיבור המיתקן יחתום על ההסכמים הקבועים באמת מידה זו ויציג למנהל המערכת ולבעל רישיון הולכה את ההסכם המסמיך אותו לקבל אחריות על כל החיבור לחצר הפרטית.
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 141|אמת מידה 141 (אחריות)}} יחולו בהתאמה על האמור בסעיף זה.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|נספח א׳ – זמני תקן לתיקון בתקלות של ציוד חשמלי עיקרי בתחנת המשנה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה מס׳ 1 – זמני טיפול בתקלות בציוד חשמלי עיקרי במסדר 161 ו־400 ק״ו'''}}
{{ח:ת}}

סוג פריט	A {{ש}} {{מוקטן|פס צבירה בודד פתוח, בלא מקשר, שדה גנרציה בודד, מחובר לקו דו־מעגלי}} {{ש}} 160 ק״ו	B {{ש}} {{מוקטן|פס צבירה כפול סגור, עם מקשר, 8 שדות גנרציה, מחובר לקו דו־מעגלי}} {{ש}} 400 ק״ו	C {{ש}} {{מוקטן|3 דיאמטרים סגורים, 2 שדות גנרציה, 4 מעגלים}} {{ש}} 400 ק״ו	D {{ש}} {{מוקטן|פס צבירה בודד סגור, בלא מקשר, שדה גנרציה בודד, מחובר לקו דו־מעגלי}} {{ש}} 160 ק״ו	E {{ש}} {{מוקטן|פס צבירה בודד פתוח, עם מקשר, שדה גנרציה בודד, מחובר לקו דו־מעגלי}} {{ש}} 160 ק״ו	F {{ש}} {{מוקטן|פס צבירה בודד סגור, עם מקשר, 2 שדות גנרציה, מחובר לקו דו־מעגלי}} {{ש}} 160 ק״ו	G {{ש}} {{מוקטן|מוזנות רדיאלית עם מנתק בלבד}} {{ש}} 160 ק״ו	H {{ש}} {{מוקטן|תחנת ‎160 H עם ציוד מסוג PASS}} {{ש}} 160 ק״ו

זמן איתור התקלה	זמן לתיקון התקלה	זמן איתור התקלה	זמן לתיקון התקלה	זמן איתור התקלה	זמן לתיקון התקלה	זמן איתור התקלה	זמן לתיקון התקלה	זמן איתור התקלה	זמן לתיקון התקלה	זמן איתור התקלה	זמן לתיקון התקלה	זמן איתור התקלה	זמן לתיקון התקלה	זמן לאיתור התקלה	זמן לתיקון התקלה

מפסק זרם	4	120	4	*120+24	4	*24+24	4	*120+24	4	120	4	*120+24	—	—	4	*120+24

מנתקים	4	120	4	*72+24	4	*120+24	4	*144+24	4	120	4	*144+24	4	120	4	*144+24

משנה מתח	4	96	4	*72+24	4	*72+24	4	*72+24	4	96	4	*72+24	—	—	4	*72+24

משנה זרם	4	96	4	*96+24	4	*120+24	4	*96+24	4	96	4	*96+24	—	—	4	*96+24

פס צבירה ואביזרים נלווים	4	48	4	*72+24	4	*120+24	4	*144+24	4	48	4	*144+24	4	48	4	*144+24

הגנות, בקרה ומערכות עזר	4	24	4	24	4	24	4	24	4	24	4	24	4	24	4	24

{{ח:ת}} {{מוקטן|* זמן נדרש לבדיקת מתח יתר – מדובר ביחידת שעה עבודה.}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה מס׳ 2 – זמני טיפול בתקלות רשת, 161 ו־400 ק״ו'''}}
{{ח:ת}}

מס״ד	סוג תקלה	משך זמן תיקון בשעות, כולל איתור, התארגנות ותיקון התקלה

161 ק״ו	400 ק״ו

1	תקלה במהדקים	14	14

2	בידוד	17	24

3	{{דוכיווני | בליץ | O.P.G.W}}	36	72

4	תיילים (כולל גשרים)	25	35

5.1	קריסת עמוד (מזבח) מעגל אחד	עמוד מעבר	בלא ביסוס	60	–

5.2	כולל ביסוס	100	–

5.3	עמוד מתיחה	בלא ביסוס	80	–

5.4	כולל ביסוס	120	–

6.1	קריסת עמוד (מזבח) 2 מעגלים	עמוד מעבר	בלא ביסוס	80	160

6.2	כולל ביסוס	90	180

6.3	עמוד מתיחה	בלא ביסוס	120	250

6.4	כולל ביסוס	140	270

7	החלפה/תיקון של שנאי	72	72

{{ח:סעיף|35כח||תיקון: 4.12.12, 6.3.19, 25.11.20, 14.3.22; תש״ף־2, תשפ״א־6, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} '''שינוי וביטול בקשת חיבור'''
{{ח:תת|(א)}} '''שינויים בבקשה לחיבור מיתקן צריכה'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש חיבור למיתקן צריכה המעוניין לערוך שינויים בבקשת החיבור, יפנה למנהל המערכת בכתב ויפרט את השינויים. מנהל המערכת ישיב למבקש החיבור בכתב בתוך 15 ימי עבודה ויפרט את העלויות בעד ביצוע השינויים המבוקשים בהתאם ללוח התעריפים 4.1–1.
{{ח:תתת|(2)}} הוגשה הבקשה לשינויים למנהל המערכת בטרם נחתם הסכם התיאום הטכני ובטרם הוצא חשבון לתשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כז|באמת מידה 35כז(ד)}}, יחויב מבקש החיבור, באישור ראש אגף הנדסה ברשות, בעלויות התכנון הנוספות, שייקבעו על פי השינויים המחויבים לפי לוחות תעריפים 4.4.
{{ח:תתת|(3)}} הוגשה הבקשה לשינויים למנהל המערכת אחרי חתימת הסכם התיאום הטכני ובטרם סיים בעל רישיון הולכה את עבודת החיבור המבוקשת, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} היה השינוי המבוקש כרוך בגידול עלויות החיבור הראשוני שהתבקש, יחויב מבקש החיבור בעלויות התכנון הנוספות או בעלויות הביצוע הנוספות, בכפוף לאישור ראש אגף הנדסה ברשות;
{{ח:תתתת|(ב)}} היה השינוי המבוקש כרוך בהקטנת עלויות החיבור המבוקש, ישיב בעל רישיון הולכה את סכום ההפרש בין עלויות החיבור הראשוני שהתבקש לבין עלויות החיבור המבוקש בתוספת ריבית החשב הכללי; ואולם, אם ביצע ספק שירות חיוני עבודות לצורך החיבור הראשוני, שאינן נדרשות עוד לחיבור בשל השינוי המבוקש, ינכה בעל רישיון ההולכה עלויות אלה מסכום ההפרש כאמור; כתנאי לניכוי עלויות כאמור יעביר בעל רישיון הולכה למבקש החיבור את רשימת עבודות התכנון והביצוע שביצע ספק שירות חיוני בעבור מבקש החיבור ואת פירוט התשלום שהמבקש נדרש לשלם בעדם בהתאם ללוח התעריפים 4.1–1 לפי עבודות התכנון שבוצעו, ובהתאם ללוחות התעריפים {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (תעריפי חשמל)#פרק 4.4|בפרק 4.4 לכללי משק החשמל (תעריפי חשמל), התשע״ח–2018}}, לפי עבודות הביצוע שבוצעו.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} '''ביטול בקשה לחיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(2)}} בכל מקרה לא יוחזרו למבקש חיבור מיתקן ייצור או למבקש חיבור בעל מיתקן צריכה, התשלום ששולם בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כו5|לאמת מידה 35כו{{ח:הערה|(}}5{{ח:הערה|)}}(א)}} או המקדמה ששולמה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כג|לאמת מידה 35כג(ד)}}, לפי העניין.
{{ח:תתת|(2א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(3)}} מבקש חיבור למיתקן צריכה או למיתקן ייצור אשר ביטל את בקשת החיבור לאחר תשלום חשבון בסך השווה להשלמת עלות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כז|סעיף (ד) לאמת מידה 35כז}}, יישא בעלויות ביצוע העבודה בהתאם ללוחות התעריפים 4.4 במתח עליון או במתח על, עד לגובה המקדמה ששילם, ובעל רישיון הולכה יחזיר לו את היתרה.
{{ח:תתת|(4)}} ביטל מבקש החיבור את הזמנת החיבור לאחר סיום ביצוע העבודות על ידי בעל רישיון הולכה, יישא מבקש החיבור במלוא העלות של החיבור, כקבוע בלוח תעריפים 4.1–1, לרבות התשלום האחרון לפי {{ח:פנימי|סעיף 35ל|אמת מידה 35ל(ב)}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''עיכוב במועדי חשמול וסנכרון'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יגבה ממבקש חיבור למיתקן ייצור שלא עמד במועדי הסנכרון שנקבעו בהסכם התיאום הטכני, בשל מעשה או מחדל של מבקש החיבור, תשלומים שייקבעו בלוחות התעריפים (טרם נקבעו).

{{ח:סעיף|35כט||תיקון: 4.12.12, 25.11.20, 14.3.22; תשפ״א־6, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} '''ביצוע עבודת החיבור'''
{{ח:תת|(א)}} '''ביצוע עבודת החיבור ושדרוג החיבור'''
{{ח:תת}} התקבלו במשרדי בעל רישיון הולכה, היתרים ואישורים של הרשויות לביצוע העבודה, ומבקש החיבור שילם את החשבון לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כז|אמת מידה 35כז(ד)}}, יפעלו בעל רישיון הולכה ומבקש החיבור בנחרצות וביעילות לצורך השלמת עבודת החיבור כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מבקש החיבור יקצה בחצרו הפרטית קרקע להתקנת הציוד הדרוש לביצוע החיבור כפי שהוסכם בין הצדדים בהסכם התיאום הטכני כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כז|באמת מידה 35כז(א)}}.
{{ח:תתת|(2)}} מבקש החיבור יבנה בקרקע האמורה בסעיף קטן (1) גדר שתחלק את השטח שבבעלותו לשני חלקים נפרדים: חצר מיתוג באחריות בעל רישיון הולכה וחצר מיתוג באחריותו של מבקש החיבור, כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 35כא|באמת מידה 35כא}}. אם לא ניתן לבצע הפרדה באמצעות גדר כאמור, יגיעו הצדדים להסכמה, במסגרת הסכם התיאום הטכני, על אופן חלוקת האחריות.
{{ח:תתת|(3)}} בשני החצרים האמורים, יתקין מבקש החיבור על חשבונו, בהתאם להסכם התיאום הטכני, את הציוד החשמלי במתח עליון ובמתח גבוה, אמצעי תקשורת, אמצעי בקרה ומבנים אשר ישמשו לצורכי החיבור המבוקש.
{{ח:תתת|(4)}} בחצר מיתוג באחריות בעל רישיון הולכה, יישא בעל רישיון הולכה באחריות מלאה להחלפה, לשדרוג, לתפעול, לתחזוקה ולבטיחות של הציוד שבבעלותו של מבקש החיבור לאורך כל תקופת ההפעלה של המיתקן והעבודות יבוצעו על ידי בעל רישיון הולכה ועל חשבונו ובתיאום מלא עם מבקש החיבור. האחריות תכלול את כל פריטי הציוד ולמעט מבנים, תשתיות ומערכות משותפות שיישארו באחריותו של מבקש החיבור.
{{ח:תתת|(5)}} בחצר מיתוג באחריות מבקש החיבור, יישא מבקש החיבור באחריות מלאה להחלפה, לשדרוג, לתפעול, לתחזוקה ולבטיחות של הציוד שבבעלותו, לאורך כל תקופת ההפעלה של המיתקן, לפי הנחיות בעל רישיון הולכה הנובעות מהצורך בהתאמת הציוד ותחזוקתו למערכת החשמל ובתיאום מלא עימו.
{{ח:תתת|(6)}} בכפוף לנסיבות העניין, לכל אחד משני החצרים האמורים יתקין מבקש החיבור כניסה נפרדת, באופן שכל צד לא יצטרך להגיע לשטח שבאחריותו דרך השטח שבאחריותו של האחר. לא התאפשר הדבר, יאפשר כל צד לצד האחר נגישות למיתקן, בכפוף להסדר שיוסכם בין הצדדים.
{{ח:תתת|(7)}} בתחנת משנה במסדר פתוח או סגור המוזן בקו הזנה רדיאלי, מיקום הגדר יהיה לאחר המנתקים בכניסה; בתחנת משנה במסדר פתוח בהזנה המתבצעת במתכונת של כניסה ויציאה, יהיו שדות הכניסה, פסי הצבירה ומנתקי היציאה מפסי הצבירה, באחריותו התפעולית, הבטיחותית והתחזוקתית של בעל רישיון הולכה; בתחנת משנה במסדר סגור, מיקום הגדר או תחום המבנה שבו נמצא המסדר יהיה בקצה מסדר המתח העליון ולפני השנאים וכל בניין המסדר יהיה באחריות בעל רישיון הולכה.
{{ח:תתת|(8)}} על אף האמור בסעיף קטן (7), ההסכמים שבין בעל רישיון הולכה ומנהל המערכת לבין מבקש החיבור יאפשרו למבקש החיבור שליטה ופיקוד מלאים על שדות השנאים במקרי חירום ובמצבים חריגים. לגבי מסדר סגור, הסכמים יכללו גם תחזוקה של שדות השנאים ומפסקי השנאים שמבקש החיבור יישא בעלות תחזוקתם.
{{ח:תתת|(9)}} עובדים מורשים מטעם בעל רישיון הולכה יהיו המורשים הבלעדיים לכניסה לחצר מיתוג באחריות בעל רישיון הולכה, למעט במקרה של מסדר סגור ובכפוף להסכמות שבסעיף קטן (8) וכן לחדר התקשורת לפיקוח שבחצר מיתוג באחריות מבקש החיבור.
{{ח:תתת|(10)}} כניסת עובדי בעל רישיון הולכה לחצר מיתוג באחריות מבקש החיבור תותר לחדר התקשורת לפיקוח, ותיעשה בתיאום עם מורשים מטעם מבקש החיבור ובליוויים.
{{ח:תתת|(10א)}} קודם להזמנת הציוד שיותקן על ידי מבקש החיבור, יפנה מבקש החיבור למנהל המערכת בבקשה לקבלת אישור על הציוד שיותקן; אישר מנהל המערכת את הציוד שיותקן, יותקן הציוד על ידי מבקש החיבור ועל חשבונו; בעל רישיון הולכה אינו רשאי להתקין ציוד שהוזמן על ידי הצרכן או היצרן, שלא אושר על ידי מנהל המערכת לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(11)}} מבקש החיבור יהיה הבעלים היחידים של הציוד אשר הותקן על ידו בשני החצרים האמורים אשר הקצה לצורך החיבור; התקין בעל רישיון הולכה ציוד נוסף בחצר מיתוג באחריות בעל רישיון הולכה, יהיה הוא הבעלים היחיד של הציוד הנוסף שהותקן.
{{ח:תתת|(12)}} אין באמור לעיל כדי למנוע ממבקש חיבור, מצרכן בעל חיבור או מבעל רישיון ייצור, לפי העניין, ומבעל רישיון הולכה, לכרות ביניהם הסכם על מכירה, קניה או חכירה של הקרקע או ציוד המותקן בחצר המיתוג של מבקש החיבור, והסכם תחזוקה בהתאם לכך. בעל רישיון הולכה יעביר העתק מהסכם כאמור לראש אגף הנדסה ברשות.
{{ח:תתת|(13)}} הסכם לרכישת ציוד כאמור בסעיף קטן (12) על ידי בעל רישיון הולכה ממבקש חיבור או מבעל רישיון ייצור, טעון אישור מאת ראש אגף הנדסה ברשות. אישר ראש אגף הנדסה רכישת ציוד כאמור מבעל רישיון ייצור, יופחת החלק היחסי הנגזר מהתמורה שקיבל בעל רישיון ההולכה מהתעריף הנקבע באישור התעריפי של בעל הרישיון.
{{ח:תתת|(14)}} במקרה של רכישת ציוד כאמור שאחריה הופסקה פעילותו של היצרן, יכריע ראש אגף הנדסה ברשות, לבקשת בעל רישיון הולכה, לגבי אופן המשך השימוש בציוד שבחצר המיתוג שבאחריות מבקש החיבור ובתמורה שבעל רישיון הולכה ישלם ליצרן שפעילותו הופסקה, בכפוף לזכויות גופי מימון, אם ישנן כאלה, ובהתאם לצרכי המערכת.
{{ח:תתת|(15)}} עם העברת האחריות לציוד בחצר של מבקש החיבור לבעל רישיון הולכה, יסב מבקש החיבור לבעל רישיון הולכה את כתב האחריות שנותן ספק הציוד לתקופה של 18 חודשים לפחות, שתחילתה בתחילת הפעילות המסחרית של מיתקן הייצור או הצריכה; על מבקש החיבור לוודא כי אחריות היצרן ניתנת להסבה לבעל רישיון הולכה.
{{ח:תת|(ב)}} '''העמדת המיתקן לצורך עבודת החיבור'''
{{ח:תת}} בכפוף למילוי חובותיו על פי כל דין ובהתאם להסכם התיאום הטכני, יעמיד מבקש החיבור לרשות בעל רישיון הולכה את נקודת החיבור למיתקן החשמל הפרטי להמשך ביצוע עבודות החיבור, או יקוים כל הסדר אחר שעליו יסכימו הצדדים.
{{ח:תת|(ג)}} '''התקנת ציוד נוסף בתחנת המשנה שלא לצרכי מבקש החיבור'''
{{ח:תת}} בכפוף להסכמת מבקש החיבור ובהתאם להסכם בין מבקש החיבור ובעל רישיון הולכה ומנהל המערכת, רשאי בעל רישיון הולכה, באישור מנהל המערכת, להתקין בתחנת המשנה של מבקש החיבור אמצעי מיתוג נוספים, אשר ייעודם אינו לתפעול ותחזוקה של מיתקן מבקש החיבור, או להתקין בתחנת המשנה שנאי שיספק חשמל לצרכני ספק שירות חיוני.
{{ח:תת|(ד)}} '''עבודות הרחבה לתחנת משנה פעילה לצורך חיבור יצרן או צרכן'''
{{ח:תתת|(1)}} עבודות להרחבת תחנת משנה פעילה שבבעלותו של צרכן או בעל רישיון ייצור, הכוללות הוספת ציוד עיקרי לצורך חיבור מיתקן נוסף שיוקם בחצרים של הצרכן או של בעל רישיון הייצור (בסעיף זה – עבודות הרחבה), יבוצעו על ידי הצרכן או בעל רישיון הייצור, לפי העניין, ובהתאם להוראות סעיף זה.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת ומבקש החיבור יחתמו על הסכם בנושאים המסחריים והתפעוליים הדרושים כתוצאה מפעילות הוספת השדה בתחנת המשנה הפעילה.
{{ח:תתת|(3)}} על ציוד עיקרי נוסף שהותקן לפי סעיף קטן (1) יחולו הוראות סעיף (א)(16) {{ח:פנימי|סעיף 35כז|ואמת מידה 35כז(א)(2)(ד)}}; הותקן ציוד עיקרי נוסף כאמור, יעבור הציוד שהותקן לאחריותו התפעולית והתחזוקתית של בעל רישיון הולכה, הצרכן או היצרן, בהתאם לעקרונות שנקבעו בהסכם התחזוקה והתפעול שנחתם לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כז|סעיף (ב) לאמת מידה 35כז}}.
{{ח:תתת|(4)}} מבקש החיבור יבצע את העבודות להרחבת תחנת משנה רק בתחנת משנה פתוחה או סגורה, בכפוף לעמידה בדרישות הבטיחות של בעל רישיון הולכה ולא יחרוג בביצוע העבודות ממה שביקש במסגרת הבקשה לחיבור.
{{ח:תתת|(5)}} מבקש החיבור יבצע את העבודות להרחבת תחנת המשנה כאמור בסעיף זה, בתיאום עם מנהל המערכת ועם בעל רישיון הולכה, באופן שיבטיח את המשך התפעול התקין והמלא, ככל האפשר, של תחנת המשנה הקיימת.
{{ח:תתת|(6)}} עבודה או שירות מהמפורטים להלן, הנדרשים לצורך הרחבה או שיפור של תחנת משנה שבבעלותו של מבקש החיבור, יבוצעו בידי בעל רישיון הולכה בלבד:
{{ח:תתתת|(א)}} ליווי טכני מקצועי של גורמים מטעם המזמין על ידי בודק מטעם בעל רישיון הולכה בעת ביצוע העבודה בארונות תפעוליים;
{{ח:תתתת|(ב)}} שילוב נועלים מהשדה החדש לחלק התפעולי;
{{ח:תתתת|(ג)}} שילוב השדה החדש במערכות פיקוד הגנה ובקרה;
{{ח:תתתת|(ד)}} חיבור המיתקנים החדשים למערכות זרם ישר וזרם חילופין הקיימות בתחנה;
{{ח:תתתת|(ה)}} בדיקה נוספת שמערכת הארקה בתחנה הותקנה כדין לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל}};
{{ח:תתתת|(ו)}} בדיקות מול פיקוח ארצי;
{{ח:תתתת|(ז)}} החלפת מערכת תקשורת WIZCON ל־SCS; בלי לגרוע מהאמור ברישה, תנאי לביצוע העבודה האמורה בפסקה זו הוא קבלת הסכמתו הכתובה של מבקש החיבור לוויתור על ביצוע ההחלפה בעצמו בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35כז|בסעיף (א)(2)(יא) לאמת מידה 35כז}};
{{ח:תתתת|(ח)}} השגחה בטיחותית בעת ביצוע עבודות אזרחיות או חשמליות.
{{ח:תתת|(7)}} בסיום עבודות ההרכבה של הציוד העיקרי, בעל רישיון ההולכה יחייב את מבקש החיבור בעד הפעילויות המפורטות בסעיף קטן (6) שביצע, בתעריף כקבוע בשורה 21 ללוח התעריפים 4.1–1.
{{ח:תתת|(8)}} בסיום עבודות ההרחבה, יבצעו מנהל המערכת ובעל רישיון ההולכה בדיקות קבלה לקראת הכנסה לניצול של הציוד כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 35לא|באמת מידה 35לא}}.

{{ח:סעיף|35ל||תיקון: 4.12.12, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''סיום עבודות החיבור'''
{{ח:תת|(א)}} '''סיום החיבור'''
{{ח:תת}} בעל רישיון הולכה יסיים את עבודת החיבור, למעט בדיקות לתחנת המשנה לפני מתן מתח למיתקן של צרכן או מתן מתח לחצר הייצור של יצרן, בהתאם ללוחות הזמנים נקבע ובסקר החיבור, בכפוף לכל דין ולקבלת אישורי רשויות כדין.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום אחרון'''
{{ח:תתת|(1)}} לאחר השלמת עבודת החיבור ובתוך 15 ימים מיום מתן מתח למיתקן של צרכן או מתן מתח לחצר ייצור של יצרן, יעביר בעל רישיון הולכה למבקש החיבור חשבון לתשלום בגובה ההשלמה ל־100% מהעלות הכוללת של העבודה בהתאם לתעריף התקף ביום הפקת החשבון וצמוד למדד המחירים הסיטוניים של תפוקת התעשייה ליעדים מקומיים (כולל מע״מ) – מנועים חשמליים ואביזרים לחלוקת חשמל.
{{ח:תתת|(2)}} על חשבון כאמור בסעיף קטן (1) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם ניתן. מבקש חיבור שלא ישלם את החשבון, לא יהיה זכאי לבדיקת מיתקן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35לא|באמת מידה 35לא}}.

{{ח:סעיף|35לא||תיקון: 4.12.12, 23.12.19, 25.11.20, 14.3.22, 24.3.25; תש״ף־10, תשפ״א־6, תשפ״ד־2, תשפ״ה־23}}
{{ח:ת}} '''בדיקות קבלה והכנסה לניצול'''
{{ח:תת|(א)}} '''בדיקות קבלה לתחנת המשנה וליחידות הייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} לגבי תחנת משנה, הסכם התיאום הטכני האמור {{ח:פנימי|סעיף 35כז|באמת מידה 35כז(א)}} יכלול גם פירוט של כל הבדיקות שיש לבצע בתחנת המשנה, לרבות פרטים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} חלוקת עבודה בין הצדדים בכל הכרוך בביצוע בדיקות קבלה לתחנת המשנה הכוללות בדיקות חובה באמצעות בעל רישיון הולכה ובדיקות חובה באמצעות מי שהורשה לפי דין;
{{ח:תתתת|(ב)}} ציוד הדרוש לצורך ביצוע הבדיקות;
{{ח:תתתת|(ג)}} תחומי אחריות בין מנהל המערכת, בעל רישיון הולכה ומבקש החיבור;
{{ח:תתתת|(ד)}} צוותי עבודה נדרשים, לרבות מומחים, וכל פרט אחר הנחוץ לצורך ביצוע הבדיקות;
{{ח:תתתת|(ה)}} מידע ממבקש החיבור לצורך ביצוע הבדיקות, הכולל ספרי ציוד, שרטוטי לוחות ושרטוטים חשמליים מפורטים;
{{ח:תתתת|(ו)}} לוחות זמנים לביצוע הבדיקות.
{{ח:תתת|(2)}} מבקש החיבור, מנהל המערכת ובעל רישיון הולכה יעמידו זה לרשות זה כל מידע, ציוד ואנשים הנחוצים לצורך השלמת הבדיקות כמוסכם בהסכם התיאום הטכני. מנהל המערכת יוזמן לשמש כמשקיף בבדיקות חובה באמצעות בעל רישיון הולכה.
{{ח:תתת|(3)}} בעבור בדיקות חובה בתחנת משנה, הכוללות בדיקות ביצוע מול תכנון מאושר, פיקוח במהלך הקמת תחנת המשנה ובדיקות קבלה והכנסה לניצול על ידי בודק מוסמך מטעם בעל רישיון הולכה, ישלם מבקש החיבור תשלום כקבוע בלוח תעריפים 4.1–2 תחת הכותרת ”בדיקות חובה לתחנת משנה, שמבקש החיבור חייב לבצען באמצעות בעל רישיון הולכה“. נוסף על הבדיקות האמורות, על מבקש החיבור לבצע בדיקות חובה לתחנת המשנה באמצעות מי שהורשה לפי דין כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 35כא|באמת מידה 35כא}}, ועל פי הנחיותיו של בעל רישיון הולכה; בחר מבקש החיבור לבצע בדיקות כאמור באמצעות בעל רישיון הולכה, הן יבוצעו במחיר שבין קונה מרצון למוכר מרצון.
{{ח:תתת|(4)}} עמד מבקש החיבור בכל דרישות בעל רישיון ההולכה ומנהל המערכת לצורך בדיקת תחנת המשנה, שילם את החשבון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ל|באמת מידה 35ל(ב)}} ושילם בעבור בדיקות כאמור בסעיף קטן (3), תחל בדיקת תחנה המשנה {{ח:הערה|[צ״ל: תחנת המשנה]}} על ידי בודק מוסמך מטעם בעל רישיון הולכה בהתאם לנהליו ועל פי כל דין, בתוך שלושים ימי עבודה מיום ביצוע התשלום כאמור בסעיף קטן (3).
{{ח:תתת|(5)}} נדרשה בדיקה של תחנת המשנה בחלקים, רשאים מנהל המערכת ובעל רישיון הולכה, לפי העניין, ומבקש החיבור לפרוס את הבדיקות על פני פרק זמן שונה אשר יחרוג מפרק הזמן {{ח:הערה|מ}}הקבוע בהסכם התיאום הטכני; מנהל המערכת ובעל רישיון הולכה, לפי העניין, ימסרו לראש אגף הנדסה ברשות הודעה על מועדי הבדיקות.
{{ח:תתת|(6)}} עמדה תחנת המשנה בכל החצרים בהצלחה בכל בדיקות החובה באמצעות בעל רישיון הולכה ובכל בדיקות החובה באמצעות מי שהורשה לפי דין, יצרף בעל רישיון הולכה להסכם התפעול את הפרמטרים הטכניים – תפעוליים שעל פיהם תפעל תחנת המשנה. בעל רישיון ההולכה ימסור עותקים מאלה למנהל המערכת, לראש אגף רישוי ופיקוח ברשות וליצרן.
{{ח:תתת|(7)}} חלוקת עבודה בין הצדדים בכל הכרוך בביצוע בדיקות קבלה ליחידות הייצור תהיה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 72|באמות המידה 72 עד 74}}.
{{ח:תת|(א1)}} '''תנאים לתחילת ביצוע בדיקות חובה לתחנת המשנה'''
{{ח:תתת|(1)}} בעל רישיון הולכה יחל בביצוע בדיקות חובה לתחנת המשנה לאחר גמר כל עבודות החיבור לעניין תחנת המשנה ולאחר שהומצאו לו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סט שרטוטים מלא ומעודכן (as-made אחרי הרכבה) של העבודות החשמליות, המכניות והאזרחיות שבוצעו במיתקן;
{{ח:תתתת|(ב)}} העתק מאישורים שנתן מנהל המערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כט|סעיף (א)(10א) לאמת מידה 35כט}}, לציוד שהוזמן על ידי מבקש החיבור;
{{ח:תתתת|(ג)}} דוחות בדיקה של יצרן הציוד החשמלי לציוד שהותקן וכן להתאמת ההתקנה של הציוד החשמלי להוראות היצרן בעניין זה או להוראות מפרט שהיצרן קבע בעניין זה;
{{ח:תתתת|(ד)}} דוחות בדיקות בנושא אבטחת איכות (commissioning) של הציוד העיקרי, שבוצעו על ידי יצרן הציוד העיקרי או מי מטעמו;
{{ח:תתתת|(ה)}} אישור מיצרן הציוד על הזמנת חלקי חילוף לציוד העיקרי;
{{ח:תתתת|(ו)}} דוח בדיקה של בעל רישיון בודק חשמל שיש לו הרשאה מתאימה לבדיקת הציוד לפי חוק החשמל המאשר את תקינות הציוד החשמלי במיתקן, לרבות גמר חיווט;
{{ח:תתתת|(ז)}} אישור מטעם גורם שהוסמך לכך לפי כל דין, בדבר סיום העבודות האזרחיות במיתקן ודרכי הגישה אליו;
{{ח:תתתת|(ח)}} אם מותקנות במיתקן מערכות הדורשות אישור מגורם מוסמך לפי כל דין – קבלת העתק מאישור של הגורם כאמור;
{{ח:תתתת|(ט)}} ספרות יצרן לציוד מתח עליון ולמכשירים הדרושים בחדר הפיקוד, בהתאם לרשימה שהמציא בעל רישיון הולכה למבקש החיבור בשלב התיאום הטכני;
{{ח:תתתת|(י)}} אישור בדבר התקנת מערכת גילוי וכיבוי אש שנתנה רשות הכבאות וההצלה ואישור שנתן מכון התקנים למערכת זו;
{{ח:תתתת|(יא)}} שמו ופרטיו של מנהל העבודה שמינה מבקש החיבור מטעמו באתר תחנת המשנה.
{{ח:תתת|(2)}} בטרם תחילת ביצוע בדיקות החובה כאמור בסעיף קטן (1), יעביר בעל רישיון ההולכה למבקש החיבור את פרטי נציגיו שיורשו להיכנס לאתר.
{{ח:תת|(ב)}} '''בדיקות חוזרות'''
{{ח:תתת|(1)}} מצא בודק מוסמך מטעם בעל רישיון הולכה כי תחנת המשנה אינה עומדת בדרישות כפי שהוסכמו עם מבקש החיבור בהסכם התיאום הטכני, יפרט הבודק את הליקויים, ומבקש החיבור יפעל ללא דיחוי לתיקון הליקויים כדי לאפשר את המשך הבדיקות; התשלום בעד הבדיקות החוזרות יהיה כקבוע בלוח תעריפים 4.1–2.
{{ח:תתת|(2)}} בכל רגע נתון במהלך הבדיקות יהיה ברור ומוסכם בין מבקש החיבור לבעל רישיון הולכה מי האחראי על חלק המיתקן הנבדק; על שלב הבדיקה אחראי בעל רישיון הולכה ועל שלב התיקון אחראי מבקש החיבור.
{{ח:תת|(ג)}} '''מתן מתח עליון לתחנת המשנה'''
{{ח:תת}} בעל רישיון הולכה יספק מתח עליון לתחנת המשנה לצורך הרצת מערכות מול מנהל המערכת בתיאום עם מבקש החיבור מיד לאחר עמידה של מבקש החיבור בכל התנאים המפורטים להלן, וימציא אישור על כך למבקש החיבור:
{{ח:תתת|(1)}} עמידה בהצלחה בכל בדיקות הקבלה של תחנת המשנה, אשר אינן מחייבות מתן מתח עליון;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(3)}} בעל רישיון הולכה, מנהל המערכת ומבקש החיבור חתמו על הסכמים לתפעול ותחזוקה של תחנת המשנה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כז|באמת מידה 35כז(ב)}} ומבקש החיבור עמד בכל התנאים המופעים בהסכם;
{{ח:תתת|(4)}} מבקש החיבור מסר לבעל רישיון הולכה מסמכים של אחריות לציוד בחצר המיתוג של בעל רישיון הולכה ושרטוטי AS MADE;
{{ח:תתת|(5)}} מבקש החיבור המציא למנהל המערכת ולבעל רישיון הולכה אישורים על בדיקות הרשות שאינן מחייבות מתן מתח עליון שביצע בחצר תחנת המשנה הנמצאת באחריותו ולשאר חלקי מיתקנו;
{{ח:תתת|(6)}} מבקש החיבור הציג בפני מנהל המערכת ובעל רישיון הולכה את כל תעודות הבדיקה הנוספות הנדרשות על פי דין;
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(8)}} מנהל המערכת נתן את אישורו למתן מתח לתחנת המשנה במתח עליון;
{{ח:תתת|(9)}} לעניין מבקש חיבור לחוות רוח כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}} – מנהל המערכת נתן את אישורו לקבלת התשלום הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 192|בסעיף (א2) לאמת מידה 192}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''בדיקות קבלה לאחר מתן מתח עליון לתחנת המשנה'''
{{ח:תת}} עם מתן מתח עליון לתחנת המשנה ישלים מבקש החיבור את ביצוע בדיקות הקבלה המחייבות מתן מתח עליון לתחנת המשנה ואת בדיקות הקבלה הנדרשות ליחידות הייצור – בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 72|לאמות המידה 72 עד 74}}.
{{ח:תת|(ה)}} '''אישור להפעלה מסחרית של המיתקן'''
{{ח:תתת|(1)}} הושלמו כל בדיקות הקבלה כאמור בסעיפים (ג) ו־(ד) {{ח:פנימי|סעיף 72|ובאמות המידה 72 עד 74}}, והמיתקן עמד בכל הדרישות שנקבעו בתיאום הטכני בין הצדדים, יעביר מנהל המערכת לרשות החשמל ולמבקש החיבור אישור בדבר סיום בדיקות מנהל המערכת לתחנת המשנה ולמיתקן הייצור.
{{ח:תתת|(2)}} מועד ההפעלה המסחרית של המיתקן ייקבע על ידי מנהל המערכת בתיאום עם מבקש החיבור, ובלבד שלא יחול בטרם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בדיקות הקבלה של המיתקן הסתיימו;
{{ח:תתתת|(ב)}} מבקש החיבור קיבל והציג לבעל רישיון הולכה את כל אישורי הרשויות הנדרשים על פי כל דין לחיבור המיתקן לרשת, לרבות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#תוספת טופס 4|טופס 4}} או תעודת גמר למיתקן ולמבנה שעליו הוקם, מרשות הרישוי הרלוונטית;
{{ח:תתתת|(ג)}} למיתקן רישיון ייצור קבוע ותקף.

{{ח:סעיף|35לב||תיקון: 4.12.12}}
{{ח:ת}} '''הזנה נוספת וקו גיבוי'''
{{ח:תת|(א)}} '''הזנה קיימת במתח גבוה או נמוך'''
{{ח:תת}} לצורכי אמינות אספקה, מבקש חיבור לרשת המתח העליון רשאי להשאיר חיבור במתח גבוה או במתח נמוך המזין אותו בתקופת ההקמה והמשמש לגיבוי חם בתקופת התפעול; פעולה זו לא תגרור כל עלות לגבי החיבור במתח גבוה או במתח נמוך אלא אם כן תקבע הרשות אחרת.

{{ח:סעיף|35לג||תיקון: 4.12.12}}
{{ח:ת}} '''הכרעה במחלוקות'''
{{ח:תת|(א)}} '''הכרעה במחלוקות'''
{{ח:תת}} כל פניה לרשות בשל מחלוקת הנוגעת להוראות אמות המידה {{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|שבסימן ד׳ זה}} תובא להכרעת ראש אגף הנדסה ברשות.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: מקרים מיוחדים}}

{{ח:סעיף|35לד||תיקון: 28.12.09, 9.1.17, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''חיבור חריג למתח גבוה או נמוך'''
{{ח:תת|(א)}} '''חיבור חריג למתח גבוה או נמוך'''
{{ח:תת}} סבר מחלק לאחר תשלום מקדמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ב|באמת מידה 35ב(ג)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 35יב|או 35יב(ד)(1)}}, כי החיבור המבוקש הוא חיבור חריג, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המחלק ימסור למבקש החיבור הודעה בכתב, לא יאוחר מ־10 ימי עבודה מיום תשלום המקדמה האמורה, על הצורך לערוך בדיקה מקיפה שבה יבחן המחלק האם החיבור חריג; להודעתו יצרף המחלק את אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פירוט הטעמים לסברתו כי החיבור המבוקש הוא חיבור חריג;
{{ח:תתתת|(ב)}} עותק מאמת מידה זו;
{{ח:תתתת|(ג)}} אומדן של החיוב, לפי התעריפים שקבעה הרשות;
{{ח:תתתת|(ד)}} טופס התחייבות מקובל לתשלום בעבור עבודות החיבור בתעריף שיאשר ראש אגף הנדסה ברשות בהתאם ללוח תעריפים 4.4 (להלן – ההתחייבות).
{{ח:תתת|(2)}} חתם מבקש החיבור בתוך 15 ימי עבודה על ההתחייבות, ימשיך המחלק לפעול לפי אבני הדרך הקבועים {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|בסימן א׳ חיבור למתח נמוך}} או {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|בסימן ב׳ חיבור למתח גבוה}}; לא חתם מבקש החיבור על ההתחייבות בתוך 15 ימי עבודה כאמור, יושהו עבודות החיבור, ותקופת ההשהיה לא תבוא במניין הימים שנקבעו בהסכם התיאום הטכני לביצוע עבודות החיבור.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק יבדוק את בקשת החיבור, בין היתר, לפי נתונים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מיקום החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(ב)}} גודל החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(ג)}} מתח החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(ד)}} מיקום הרשת הקיימת הקרובה ביותר; המחלק יציין בתוצאות בדיקתו את מרחק החיבור מהרשת ויצרף מפה המפרטת את גבולות המגרש של החיבור המבוקש ואת כל תשתיות החשמל הקיימות והמתוכננות בהסתמך על תוכנית מתאר רלוונטית;
{{ח:תתתת|(ה)}} הצריכה או הייצור הצפויים וצפי לגידול עתידי בביקוש לחשמל או בייצור החשמל של המיתקן שבעבורו מבוקש החיבור, וכן צפי לביקושים והיצעים נוספים כתוצאה מהתפתחות מגורים, תעשייה, מסחר, ייצור חשמל וכיוצא בזה, באזור שבו מבוקש החיבור, בעשרים השנים הקרובות, לפי תוכניות מתאר רלוונטיות;
{{ח:תתתת|(ו)}} יעוד השטח והאזור שבו מבוקש החיבור לפי ההגדרות שבתוכנית המתאר הארצית המשולבת לבנייה לפיתוח ולשימור (תמא/35);
{{ח:תתתת|(ז)}} ההשקעה הנדרשת להקמת החיבור המבוקש, לרבות הקמת רשתות חלוקה בתוואי הקצר האפשרי וחישוב עלות החיבור הסטנדרטית על פי לוחות התעריפים 4.2 או 4.3 לפי מתח החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(ח)}} מקדם העומס של החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(ט)}} סוג התעריף הצפוי של מבקש החיבור;
{{ח:תתתת|(י)}} רשימת הפריטים מתוך לוח תעריפים 4.4 שהמחלק מבקש את הוספתם במסגרת תעריף החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(יא)}} בקשות תלויות ועומדות לחיבורים נוספים בתוואי הרשת המוצעת לביצוע החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(יב)}} מיקום שנאי החלוקה הקרוב ביותר למיתקן של מבקש החיבור והצורך בהקמת שנאי לצורך החיבור.
{{ח:תתת|(4)}} מצא המחלק בגמר הבדיקה כי החיבור המבוקש הוא חיבור חריג, יודיע על כך למבקש החיבור, בצירוף ממצאי הבדיקה המפורטים בפסקאות (א) ו־(ב) להלן, לא יאוחר מ־15 ימי עבודה מיום משלוח ההודעה לפי סעיף קטן (1):
{{ח:תתתת|(א)}} הנתונים שעליהם הסתמך המחלק לפי סעיף קטן (3) ולפי טופס ריכוז מידע לחיבור חריג שבנספח 1 לאמת מידה זו, וכן כל מידע נוסף אשר עליו הסתמך בבדיקתו.
{{ח:תתתת|(ב)}} הנספחים המנויים בטופס ריכוז הנספחים לבקשה הקבועה בנספח 2 לאמת מידה זו.
{{ח:תת|(ב)}} '''השגה על החלטת המחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש חיבור שהמחלק הודיע לו כי מצא שהחיבור שביקש הוא חיבור חריג, רשאי להגיש השגה מנומקת על כך לראש אגף הנדסה ברשות בתוך 14 ימים מיום קבלת סיווג החיבור כחיבור חריג ממחלק.
{{ח:תתת|(2)}} הוגשה השגה, יעביר ראש אגף הנדסה ברשות העתק ממנה למחלק, והמחלק ימסור לראש אגף הנדסה ברשות, בתוך 7 ימי עבודה מיום קבלת העתק ההשגה כאמור, את תגובתו להשגה, הסברים לתוצאות הסיווג בליווי כל המפורט בסעיף {{ח:הערה|קטן}} {{ח:הערה|(}}4{{ח:הערה|)}} וכן כל נתון נוסף שעליו יורה ראש אגף הנדסה ברשות.
{{ח:תתת|(3)}} ראש אגף הנדסה ברשות ייתן את החלטתו בהשגה בתוך 20 ימי עבודה ממועד קבלת מלוא הנתונים הדרושים להחלטתו. הודעה על החלטתו תישלח בכתב למבקש החיבור ולמחלק.
{{ח:תתת|(4)}} המשך הליך עבודות החיבור החריג יתבצעו בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן ג׳ חיבורים למתח נמוך}} או {{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|בסימן ד׳ חיבור למתח גבוה}}, לפי העניין, והמשך הליך עבודות הרשת יהיו בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ז סימן א|בפרק ז׳ סימן א׳ (עבודות על חשבון אחרים) לספר אמות המידה}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''אי עמידת המחלק בזמנים'''
{{ח:תת}} לא עמד המחלק במועדים הקבועים בסעיף (א)(1) ובסעיף (ב)(2) להעברת המידע למבקש החיבור או לראש אגף הנדסה ברשות, ישלם המחלק למבקש החיבור, תשלום כקבוע בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ד)}} '''עלויות'''
{{ח:תתת|(1)}} אישר ראש אגף הנדסה ברשות בהחלטתו לפי סעיף (ב) כי החיבור המבוקש הוא חיבור חריג, יישא מבקש החיבור בעלות הקמת הרשת, נוסף על עלות החיבור הקבועה בפרק 4 ”התחברות לרשת“ בלוחות התעריפים, כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} המחלק ייגבה ממבקש חיבור למיתקן צריכה במתח גבוה או במתח נמוך תעריף להקמת רשת מתח גבוה בהתאם ללוחות תעריפים 4.4, ולמעט עלות ההקמה של אורך הרשת לפי נוסחה זו:
{{ח:ת}} {{ממורכז|L = M - \left( \frac{\mathit{THV} \times \mathit{AC} \times K \times 1,000}{\mathit{HVNC}} \right)}}
{{ח:תתתת}} כאשר:
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} L = אורך רשת מתח גבוה חדשה שעלות הקמתה תושת על מבקש החיבור (במטרים).
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} M = אורך רשת מתח גבוה שתוקם מהרשת הקיימת הקרובה ביותר עד נקודת החיבור לשנאי שממנו יוזן מבקש החיבור (במטרים).
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} \mathit{THV} = תעריף תשתית להעברת אנרגיה בקווי מתח גבוה שקבעה הרשות (בש״ח לקוט״ש).
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} \mathit{AC} = ממוצע צריכה שנתי צפוי של מיתקן הצריכה כתלות בגודל החיבור (קוט״ש לשנה).
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} K = קבוע שהוא ערך נוכחי של ריבית שנתית משוקללת ואורך שנות חיי הרשת כפי שקבעה הרשות.
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} \mathit{HVNC} = עלות נורמטיבית לק״מ קו מתח גבוה שקבעה הרשות (₪ לק״מ).
{{ח:תתתת|(ב)}} מחלק לא ייגבה תשלום ממבקש חיבור למיתקן צריכה במתח גבוה או במתח נמוך, בשל הקמה של קו מתח נמוך או שנאי חלוקה; על המחלק להתאים תשתית זו לגודל החיבור המבוקש.
{{ח:תתתת|(ג)}} מחלק יגבה ממבקש חיבור למיתקן ייצור במתח גבוה שהוא יצרן באנרגיה מתחדשת, תעריף בעד הקמת רשת מתח גבוה כקבוע בלוחות תעריפים 4.4, ולמעט עלות ההקמה של אורך הרשת הקבוע בטבלה שלהלן:

גודל חיבור מבוקש {{ש}} (קילו וואט)	אורך רשת מתח גבוה חדשה שתוקם (במטרים)

631	1,500

1,000	2,200

2,000	4,400

3,000	6,500

4,000	8,500

5,000 ומעלה	11,000

{{ח:תתת|(2)}} מחלק יגבה ממבקש חיבור למיתקן ייצור ברשת מתח נמוך, שהוא יצרן באנרגיה מתחדשת, תשלום בעד הקמת רשת המתח הגבוה והשנאי הייעודי שהוקם לצורך חיבור המיתקן לרשת כקבוע בלוחות תעריפים 4.4.
{{ח:תתת|(3)}} מחלק יגבה ממבקש חיבור למיתקן ייצור במתח גבוה או במתח נמוך שהוא יצרן באנרגיה קונבנציונלית או בקוגנרציה, תשלום בעד הקמת רשת חדשה לצורך חיבור המיתקן לרשת כקבוע בלוחות תעריפים 4.4 ובניכוי תשלומים צפויים מהוונים של תעריפי תשתית אשר מבקש החיבור ישלם לאורך חיי המיתקן.
{{ח:תת|(ה)}} '''חשבון בעבור חיבור חריג'''
{{ח:תת}} חשבון בעבור חיבור חריג יכלול, נוסף על הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 23|באמת מידה 23 (תכולת חשבון)}}, גם את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} העלות הנורמטיבית של חיבור בגודל החיבור המבוקש;
{{ח:תתת|(2)}} עלות כל אחד מפריטי הרשת הנוספים שבעבורם מחויב מבקש החיבור כקבוע בלוחות תעריפים 4.4;
{{ח:תתת|(3)}} ניכוי המקדמות ששולמו.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח 1 {{ש}} טופס ריכוז מידע לחיבור חריג'''}}
{{ח:ת}}

הזמנת חיבור 1	הזמנת חיבור 2	הזמנת חיבור 3

מספר הזמנה

תאריך פתיחת הזמנה

שם מבקש החיבור

גודל החיבור (אמפר)

מתח החיבור (וולט)

האורך המזערי של הרשת שיש להקים מהרשת הקיימת הקרובה ביותר עד מקום החיבור

תאריך מסירת הודעה למבקש החיבור על הצורך לבדוק האם החיבור חריג, לפי {{ח:פנימי|סעיף 35לד|אמת מידה 35לד(א)(1)}}

תאריך חתימת מבקש החיבור על ההתחייבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35לד|אמת מידה 35לד(א)(1)(ד)}}

תאריך מסירת הודעה למבקש החיבור כי המחלק מצא שהחיבור חריג, לפי {{ח:פנימי|סעיף 35לד|אמת מידה 35לד(א)(4)}}

צפי גידול עתידי בביקוש והיצע לחשמל של מבקש החיבור ב־20 השנים הקרובות

צפי גידול עתידי בביקוש ובהיצע לחשמל של האזור ב־20 השנים הקרובות

ייעוד השטח שבו מבוקש החיבור

גושים וחלקות שבהם תעבור הרשת

המתוכננת אומדן עלות הקמת הרשת לפי עלות נורמטיבית לק״מ קו

עלות חיבור נורמטיבית לפי לוח תעריפים לחיבורים 4.2 ו־4.3

סוג צריכה/ייצור

צריכה/ייצור צפויים

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח 2 {{ש}} טבלת ריכוז נספחים לחיבור חריג'''}}
{{ח:ת}}

תוספות נדרשות	נספח מספר	מספר סידורי

סקיצת/מפת תכנון רשת	יש לסמן את מיקום החיבורים {{ש}} יש לסמן את גבולות המגרשים הפרטיים {{ש}} יש לסמן את תוכניות המתאר המצורפות	א׳

תשריט ותוכנית מתאר מחוזית מאושרת או מופקדת של איזור תוואי הרשת המתוכננת.	יש לסמן את תוואי הרשת הקיימת, תוואי הרשת המתוכננת ומיקום החיבור	ב׳

תשריט ותוכנית מתאר מקומית מאושרת או מופקדת של איזור תוואי הרשת המתוכננת	יש לסמן את תוואי הרשת הקיימת, תוואי הרשת המתוכננת ומיקום החיבור	ג׳

תשריט ותמ״א 35 של אזור תוואי הרשת המתוכננת	יש לסמן את תוואי הרשת הקיימת, תוואי הרשת המתוכננת ומיקום החיבור	ד׳

מכתבים מצורפים	יש לציין: שם השולח; נמען; נושא;	ה׳

הערות

{{ח:סעיף|35לה||תיקון: 28.12.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''חיבור מיוחד'''
{{ח:תת|(א)}} '''בקשה לחיבור מיוחד'''
{{ח:תת}} סבר ספק שירות חיוני כי חיבור שהתבקש במסגרת בקשה לחיבור שהופנתה אליו הוא חיבור מיוחד, יפנה לראש אגף הנדסה ברשות בבקשה לאשר זאת, בהתאם למפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני יודיע למבקש החיבור בכתב, לא יאוחר מ־5 ימי עבודה מיום תשלום המקדמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ב|באמת מידה 35ב(ג)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 35יב|או 35יב(ד)(1)}}, על כוונתו לפנות לראש אגף הנדסה ברשות בבקשה כאמור; להודעתו יצרף הספק טופס התחייבות סטנדרטי לתשלום בעבור עבודות החיבור בתעריף שיאשרו ראש אגף הנדסה ברשות או מליאת הרשות (להלן – ההתחייבות).
{{ח:תתת|(2)}} חתם מבקש החיבור בתוך 10 ימי עבודה על ההתחייבות, ימשיך ספק השירות החיוני לפעול לפי אבני הדרך הקבועים {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|בסימן א׳ חיבורים למתח נמוך}} או {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|בסימן ב׳ חיבורים למתח גבוה}} או {{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|בסימן ד׳ חיבורים למתח עליון ומתח על}}; לא חתם מבקש החיבור על ההתחייבות בתוך 10 ימי עבודה כאמור, יושהו עבודות החיבור, ותקופת ההשהיה לא תבוא במניין הימים שנקבעו בהסכם התיאום הטכני לביצוע עבודות החיבור.
{{ח:תתת|(3)}} ספק השירות החיוני יפנה לראש אגף הנדסה ברשות בבקשה מנומקת בכתב שאליה יצורפו כל המסמכים הנדרשים בתוך 10 ימי עבודה מיום משלוח ההודעה למבקש החיבור, ויציין בבקשתו אם מבקש החיבור חתם על ההתחייבות.
{{ח:תתת|(4)}} ספק השירות החיוני יעביר במקביל למבקש החיבור העתק מפנייתו לראש אגף הנדסה.
{{ח:תת|(ב)}} '''החלטת ראש אגף הנדסה'''
{{ח:תתת|(1)}} ראש אגף הנדסה ברשות יחליט בתוך 20 ימי עבודה מיום קבלת פניית ספק השירות החיוני אם החיבור הוא חיבור מיוחד, וישלח לספק השירות החיוני ולמבקש החיבור הודעה בכתב על החלטתו.
{{ח:תתת|(2)}} החליט ראש אגף הנדסה ברשות כי החיבור הוא חיבור מיוחד, יפעל לקביעת תעריף מתאים בידי הרשות.
{{ח:תת|(ג)}} '''אי עמידת ספק השירות החיוני בזמנים'''
{{ח:תת}} לא עמד ספק השירות החיוני במועדים הקבועים באמת מידה זו או בלוחות הזמנים שהוסכמו בינו לבין מבקש החיבור או נגרם עיכוב בהחלטת ראש אגף הנדסה ברשות בשל אי העברת המסמכים הנדרשים כאמור בסעיף (א)(3), ישלם ספק השירות החיוני למבקש החיבור תשלום בשיעור הקבוע בלוח תעריפים 12.1–1 לכל יום איחור.

{{ח:סעיף|35לו||תיקון: 3.12.12, 25.11.20, 14.3.22; תשפ״א־6, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} '''חיבור חריג למתח עליון'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרה'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו, ”חיבור חריג למתח עליון“ – חיבור הכרוך בהקמת רשת חשמל ייעודית העולה על האורך הקבוע בנוסחה שבסעיף (ב) באזור שבו לא קיים תכנון להתפתחות עתידית של ביקושים או היצעים לחשמל מהרשת לפי תכניות מאושרות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''חיבור חריג למתח עליון'''
{{ח:תתת|(1)}} לפני השלמת סקר תכנון יבדוק מנהל המערכת האם אורך הרשת החדשה שתוקם לצורך חיבור מיתקן הייצור עולה על הקבוע בנוסחה שלהלן:
{{ח:ת}} {{ממורכז|L > \frac{\mathit{CL} \times P}{\mathit{TP} \times K \times 2}}}
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} L = אורך הרשת החדשה עבור החיבור החדש (ק״מ){{ח:הערה|;}}
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{CL} = האורך הכללי הקיים במערכת של מעגלי רשת מתח עליון (ק״מ){{ח:הערה|;}}
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} P = הספק מיתקן הייצור שיוקם (במגוואט){{ח:הערה|;}}
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{TP} = הספק כללי מותקן בתחנות המשנה שבמערכת (מו״א){{ח:הערה|;}}
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} K = כופל הספק של מיתקן הייצור{{ח:הערה|.}}
{{ח:תתת|(2)}} מצא מנהל המערכת כי אורך הרשת עולה על הקבוע בנוסחה, יודיע לראש אגף הנדסה ברשות בכתב על קיומה של בקשה לחיבור חריג למתח עליון, וישלח למזמין סקר התכנון העתק מן ההודעה. ההודעה תכלול את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטים אודות הרשת הקיימת באזור שבו מבוקש הסקר ומרחק החיבור מהרשת, בצירוף מפה המפרטת את גבולות המגרש של החיבור המבוקש ואת כל תשתיות החשמל הקיימות והמתוכננות באזור בהסתמך על תכניות רלוונטיות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} רשימה שבה יצוין אורך כל אחד מקווי הרשת החדשה שתוקם לצורך קליטת מיתקן הייצור;
{{ח:תתתת|(ג)}} אומדן עלות הקמה של כל אחד מקווי הרשת החדשים הנדרשים;
{{ח:תתתת|(ד)}} פירוט של סקרי תכנון לחיבור מיתקנים נוספים שעשויים להשתמש בקווים החדשים;
{{ח:תתתת|(ה)}} אמדן לגידול עתידי בהיצע לחשמל ובביקוש לחשמל באזור שבו מבוקש הסקר כתוצאה מהתפתחות מיתקני ייצור, מבני תעשייה ומסחר, מגורים וכיוצא בזה, בעשרים השנים הקרובות, לפי תכניות רלוונטיות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''החלטת ראש אגף הנדסה'''
{{ח:תתת|(1)}} ראש אגף הנדסה ברשות יחליט בתוך 20 ימי עבודה מיום קבלת מלוא הנתונים הנדרשים לו לצורך החלטה אם החיבור המבוקש הינו חיבור חריג; הודעה על החלטתו תישלח בכתב למנהל המערכת ולמבקש החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} לצורך קבלת החלטתו רשאי ראש אגף הנדסה להתחשב גם באלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סוג הטכנולוגיה של התחנה והספקה;
{{ח:תתתת|(ב)}} עלות הרשת החדשה שתוקם;
{{ח:תתתת|(ג)}} צפי להתפתחות עתידית של הרשת באזור;
{{ח:תתתת|(ד)}} אפשרות לסכימת חיבור חילופית, לרבות למתח חיבור אחר מהמבוקש;
{{ח:תתתת|(ה)}} התרומה הצפויה של מיתקן הייצור לרזרבה, לשרידות או לאמינות אספקה של המערכת.
{{ח:תתת|(3)}} החליט ראש אגף הנדסה ברשות כי החיבור הוא חריג, יפרט מנהל המערכת בסקר התכנון אמדן של העלות המלאה הנוספת לחיבור המיתקן או לביצוע סקר חיבור.
{{ח:תת|(ה)}} '''התחייבות מבקש הסקר'''
{{ח:תת}} החליט ראש אגף הנדסה ברשות כי על מבקש הסקר לשאת בעלויות הקמה ושדרוג של הרשת, יחתום מבקש הסקר תוך 15 ימי עבודה על התחייבות לתשלום בעד ביצוע העבודות ברשת, כתנאי לקבלת רישיון מותנה.
{{ח:תת|(ו)}} '''אי עמידת מנהל המערכת בזמנים'''
{{ח:תת}} לא עמד מנהל המערכת במועדים הקבועים באמת מידה זו, או נגרם עיכוב בהחלטת ראש אגף הנדסה ברשות בשל אי העברת מלוא המסמכים והמידע כאמור בסעיף (ב), ישלם מנהל המערכת למבקש הסקר תשלום בשיעור הקבוע בלוח תעריפים 12.1–1 לכל יום איחור.
{{ח:תת|(ז)}} '''חשבון בעבור חיבור חריג'''
{{ח:תת}} חשבון בעבור חיבור חריג יכלול, נוסף על הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 23|באמת מידה 23 (תכולת חשבון)}}, את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} העלות הנורמטיבית של חיבור בגודל החיבור המבוקש;
{{ח:תתת|(2)}} עלות הרשת החדשה שתוקם שבעבורה יחויב מבקש הסקר כקבוע בלוח תעריפים (טרם נקבע);
{{ח:תתת|(3)}} ניכוי המקדמות ששולמו.

{{ח:סעיף|35לז||תיקון: 21.1.19, 25.11.20; תשע״ט־3, תש״ף־24, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''עבודות חיבור ועבודות תשתית של פרויקטי תשתית לאומית'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פרויקט תחבורה לאומי“ – פרויקט שנקבע בהחלטת ממשלה כפרויקט לפיתוח תחבורה ציבורית, שאומדן עלותו עולה על 2 מיליארד שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} '''הסכם לעבודת חיבור ועבודות תשתית בעבור פרויקט תחבורה לאומי'''
{{ח:תתת|(1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}}, בעל רישיון חלוקה או בעל רישיון הולכה רשאי לחתום עם מי שמבקש לבצע פרויקט תחבורה לאומי, על הסכם המסדיר את אופן ביצוע עבודות התשתית, ובכלל זה העתקת התשתיות ועבודות החיבור של הצרכן לרשת מתח עליון, לרשת מתח גבוה או לרשת מתח נמוך (להלן – ההסכם); הסכם כאמור יכול שיכלול, בין השאר, לוחות זמנים מחייבים לביצוע כלל העבודות הנדרשות לטובת הקמה ותפעול של הפרויקט, עלויות מוסכמות בין הצדדים וערבויות שיינתנו עד להשלמתו.
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון חלוקה או בעל רישיון הולכה, לפי העניין, יעביר את ההסכם לעיון הרשות בתוך 3 ימי עבודה.
{{ח:תתת|(3)}} הרשות רשאית להורות על תיקון ההסכם או על עדכון העלויות שנקבעו בו, ובכלל זה תהיה הרשות רשאית לקבוע תעריף פרטני לעלות העבודות.
{{ח:תתת|(4)}} אם ההסכם מסדיר עבודות במתח עליון או חיבור מעל 8 מו״א, ייחתם ההסכם בהסכמת מנהל המערכת.

{{ח:סעיף|35לז1||תיקון: 19.3.23; תשפ״ד־32}}
{{ח:ת}} '''פרויקט מעוכב'''
{{ח:תת|(א)}} '''בקשת ספק שירות חיוני להגדרת פרויקט כמעוכב'''
{{ח:תתת|(1)}} סברו מנהל המערכת או בעל רישיון הולכה (להלן באמת מידה זו – ספק שירות חיוני או סש״ח), כי פרויקט ברשת ההולכה צפוי להתעכב מסיבות שאינן תלויות בהם, יודיעו על כך בכתב לרשות ויבקשו להגדיר את הפרויקט כפרויקט מעוכב (להלן – בקשה להגדרת פרויקט כמעוכב).
{{ח:תתת|(2)}} בבקשה להגדרת פרויקט כמעוכב יפורטו: שם הפרויקט, סיבת העיכוב, הפעולות שנקט ספק השירות החיוני כדי לעמוד בתוכנית הפיתוח ומועדן, אבני דרך צפויות להשלמת הפרויקט, הפעולות שסש״ח מבצע להסרת החסמים ומועד משוער להסרת החסם ולהשלמת תוכנית הפיתוח; נוסף על האמור, אם חל עיכוב בפרויקט כתוצאה מאי־מתן אישור על ידי רשויות אחרות, יפרט המחלק גם את המועדים שבהם פנה לקבלת אישור הרשויות.
{{ח:תתת|(3)}} סש״ח יצרף לבקשה לפי סעיף קטן (2) את רשימת ההתחייבויות לחיבור או לשילוב התלויות בהשלמת הפרויקט שבשלו מוגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} '''אישור הרשות להגדרת פרויקט כמעוכב'''
{{ח:תתת|(1)}} הרשות תקבע אם לאשר את הבקשה להגדרת פרויקט כמעוכב ואת המועד שבו תסתיים הגדרתו כפרויקט מעוכב.
{{ח:תתת|(2)}} אישרה הרשות את הבקשה, לא תעלה תקופת הגדרת הפרויקט כמעוכב על 48 חודשים מהמועד שנקבע בתוכנית הפיתוח.
{{ח:תת|(ג)}} '''פרסום פרויקטים מעוכבים'''
{{ח:תת}} הסש״ח יפרסם באתר האינטרנט שלו את רשימת הפרויקטים המעוכבים בציון הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} שם הפרויקט;
{{ח:תתת|(2)}} תיאור כללי של המרחב הגאוגרפי שבו תשובות המחלק מושפעות מעיכוב בפרויקט;
{{ח:תתת|(3)}} המועד שנקבע לסיום הפרויקט בתוכנית הפיתוח;
{{ח:תתת|(4)}} סיבת העיכוב להשלמת הפרויקט במועד שנקבע לסיומו בתוכנית הפיתוח;
{{ח:תתת|(5)}} המועד הצפוי לסיום הפרויקט כפי שנקבע על ידי הרשות לפי סעיף (ב).
{{ח:תת|(ד)}} '''סיום הגדרת פרויקט הולכה כפרויקט מעוכב'''
{{ח:תתת|(1)}} סבר סש״ח שהעיכובים שאינם בשליטתו הוסרו או עתידים להיות מוסרים, יעדכן את הרשות בדבר ביטול הגדרת הפרויקט כפרויקט מעוכב תוך ציון המועד הצפוי להשלמת הפרויקט, ויעדכן את רשימת הפרויקטים המעוכבים באתר האינטרנט שלו; הסש״ח יעדכן את תשובות המחלק שניתנו בכפוף להשלמת הפרויקט המעוכב כך שההתחייבות לחיבור תהיה בהתאם למועד הצפוי להשלמת הפרויקט.
{{ח:תתת|(2)}} עדכן סש״ח כאמור בסעיף קטן (1), הפרויקט יחדל להיות מוגדר פרויקט מעוכב החל ממועד זה.
{{ח:תתת|(3)}} בלי לגרוע מהאמור לעיל, אם הרשות סברה שהעיכובים שאינם בשליטת סש״ח הוסרו, תודיע על כך הרשות לסש״ח תוך ציון המועד הנדרש להשלמת הפרויקט, והסש״ח יעדכן בהתאם את אתר האינטרנט שלו ואת תשובות המחלק כאמור בסעיף קטן (1).

{{ח:סעיף|35לז2||תיקון: 19.5.22, 30.6.24; תשפ״ה־14, תשפ״ה־16}}
{{ח:ת}} '''העברת רשת בין מחלקים'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד העברת הרשת“ – המועד שבו המחלק הדומיננטי השלים את העברת הרשת במלואה בפועל, אשר לא יעלה על המועד המפורט בסעיף (ג)(1), לפי העניין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחלק היסטורי“ – גוף דוגמת מועצה מקומית, קיבוץ, מושב, יישוב קהילתי או יישוב אחר, אשר מתקיימים בו כל התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוא בעל זכויות במקרקעין המשמשים לו כמקום צרכנות ובעל זכויות בתשתית חשמל המשמשת אותו לחלוקת חשמל לתושביו;
{{ח:תתתת|(2)}} הוא מבצע פעילות של רכישת חשמל במתח גבוה, חלוקה והספקת חשמל, כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק}}, לצרכנים ביתיים בעלי מונים אישיים בשטח החלוקה שלו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחלק במתח נמוך“ – גוף דוגמת מועצה מקומית, קיבוץ, מושב, יישוב קהילתי או יישוב אחר, אשר מתקיימים בו כל התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוא בעל זכויות במקרקעין המשמשים לו כמקום צרכנות ובעל זכויות בתשתית חשמל המשמשת אותו לחלוקת חשמל לתושביו;
{{ח:תתתת|(2)}} הוא מבצע פעילות של רכישת חשמל במתח נמוך, חלוקה והספקת חשמל, כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק}}, לצרכנים ביתיים בעלי מונים אישיים בשטח החלוקה שלו.
{{ח:תת|(א)}} '''הודעה על העברת הרשת'''
{{ח:תת}} בעל רישיון חלוקה, מחלק במתח נמוך או מחלק היסטורי, שברצונו להעביר למחלק הדומיננטי את פעילות החלוקה (להלן – המחלק המעביר), יודיע על כך למחלק הדומיננטי ולרשות החשמל ויצרף להודעתו את הנתונים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} פירוט של מקומות הצרכנות ומקומות היצרנות המצויים בשטח החלוקה שלו, והכתובות שלהם;
{{ח:תתת|(2)}} פרטי קשר עם הצרכנים ועם היצרנים הרשומים אצלו;
{{ח:תתת|(3)}} מספרי מונים של המונים המצויים בשטח החלוקה שלו ומידע על אודות מיקומם;
{{ח:תתת|(4)}} גודל החיבור של כל אחד מהצרכנים הרשומים אצלו ושל כל אחד מהיצרנים הרשומים אצלו;
{{ח:תתת|(5)}} סוגי הרשתות המצויות בשטח החלוקה שלו והמתח שלהן;
{{ח:תתת|(6)}} סוגי תחנות השנאה;
{{ח:תתת|(7)}} סכמה קווית של הרשתות שלו;
{{ח:תתת|(8)}} פירוט של מיתקני ייצור המצויים בשטח החלוקה שלו, לרבות מיתקנים המשולבים במקום צרכנות, ומידע כמפורט להלן לגבי כל אחד מהם:
{{ח:תתתת|(א)}} האסדרה שחלה עליו;
{{ח:תתתת|(ב)}} אישורים שהמחלק נתן לגביו;
{{ח:תתתת|(ג)}} היסטוריית התשלומים;
{{ח:תתת|(9)}} סקר מצב הרשת, אם בחר המחלק המעביר לערוך סקר כאמור לפי סעיפים (ד) ו־(ה).
{{ח:תת|(ג)}} '''העברת הפעילות והאחריות'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק הדומיננטי ישלים את העברת הרשת לרבות פעילות החלוקה (באמת מידה זו – העברת רשת) בתוך שלושה חודשים מיום קבלת אישור ההעברה, אלא אם כן אישר יושב ראש הרשות אחרת בהתאם לסעיף קטן (9); ניתן אישור יושב ראש הרשות כאמור, יובא האישור לידיעת חברי מליאת הרשות.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק המעביר יאפשר למחלק הדומיננטי לפעול בתוך תחום שטח החלוקה לצורך תיקון מפגעים בטיחותיים המהווים סכנה לחיי אדם החל ביום קבלת אישור ההעברה עד מועד העברת הרשת.
{{ח:תתת|(3)}} תיאום טכני להעברת הרשת יתקיים בין המחלק המעביר למחלק הדומיננטי.
{{ח:תתת|(4)}} החל ממועד העברת הרשת יהיה המחלק הדומיננטי אחראי לחלוקה ואספקה של החשמל בשטח החלוקה שהמחלק המעביר העביר אליו; אם המחלק הדומיננטי לא סיים את עבודות תחזוקת הרשת כדי להביאה לסטנדרטים הנדרשים על פי כל דין טרם העברת הרשת, יפעל לחלק חשמל באופן מיידי וימשיך ויפעל להתאמת הרשת לסטנדרטים לפי כל דין בהקדם האפשרי.
{{ח:תתת|(5)}} במסגרת התיאום הטכני שמבצע המחלק המעביר עם המחלק הדומיננטי לפי סעיף קטן (3), רשאים הם לסכם על העברת הרשת בשלבים, ובלבד שהעברת הרשת תושלם עד המועד לפי סעיף קטן (1) או סעיף קטן (9), לפי העניין; סיכמו המחלק המעביר והמחלק הדומיננטי על העברת הרשת בשלבים כאמור, יהיה המחלק הדומיננטי אחראי לכל מקטע רשת שעבר לבעלותו, החל ממועד השלמת העברת הפעילות לגבי אותו מקטע, והחל מאותו מועד יחולו עליו החובות לפי סעיף קטן (4) לגבי אותו מקטע.
{{ח:תתת|(6)}} המחלק הדומיננטי לא יגבה תעריף מצרכנים בעבור החיבורים הקיימים במועד העברת הרשת.
{{ח:תתת|(7)}} המחלק המעביר ימסור הודעה לכלל הצרכנים והיצרנים שרשומים אצלו (בסעיף זה – צרכני המחלק) בדבר העברת הפעילות, הרשת או מקטעים ממנה למחלק הדומיננטי, 60 ימים לפחות לפני השלמת העברה כאמור.
{{ח:תתת|(8)}} המחלק הדומיננטי יודיע לצרכני המחלק המעביר על חובת הצרכן לעמוד בחובות הבטיחות לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל}}.
{{ח:תתת|(9)}} יושב ראש הרשות רשאי לתת תוקף להסכמת הצדדים למתווה שונה לאופן העברת רשת, לרבות הסכמת הצדדים למועדים שונים או מאוחרים מהקבוע בסעיף קטן (1) להשלמת העברת הרשת, ובלבד שהמועד האחרון להשלמת העברת הרשת יהיה לא יאוחר משנים עשר חודשים מיום קבלת אישור ההעברה, והכול אם מצא כי הסכמה כאמור משרתת את טובת הצרכנים או נדרשת מבחינה בטיחותית; כמו כן רשאי יושב ראש הרשות לשנות או לבטל, בכל עת, את המתווה המוסכם, אם מצא כי המתווה אינו משרת עוד את טובת הצרכנים, ובלבד שנתן למחלקים הזדמנות להשמיע את טענותיהם לפניו; הוראות סעיפים קטנים (2) עד (8) יחולו גם על העברת רשת לפי מתווה מוסכם שאושר לפי זה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלום בעבור הרשת המועברת'''
{{ח:תתת|(1)}} תשלום בעד הרשת המועברת יהיה מותנה בביצוע סקר מצב הרשת בהתאם להוראות סעיף (ה); אם המחלק המעביר מבקש להעביר את הרשת בלא ביצוע סקר מצב הרשת, המחלק הדומיננטי לא ישלם למחלק המעביר בעד העברת הרשת.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק הדומיננטי ישלם למחלק המעביר בעד פריטי רשת שאושרו בסקר מצב הרשת, בניכוי תשלומים בעד פירוק פרטי רשת שאינם תקינים; התשלום יחושב לפי הקבוע לעניין אותו פרט רשת בלוחות תעריפים 4.4 ”עבודות על חשבון אחרים“ במועד העברת הרשת, בניכוי פחת קו ישר ל־30 שנה (להלן – סכום התשלום); אם סכום התשלום שלילי יראו את סכום התשלום כשווה לאפס, כך שבכל מקרה לא ישלם המחלק המעביר למחלק הדומיננטי כל תשלום בעד העברת הרשת.
{{ח:תתת|(3)}} מחלוקת כספית בין המחלק הדומיננטי למחלק המעביר לא תהיה עילה לעיכוב בהעברת הרשת.
{{ח:תת|(ה)}} '''סקר מצב הרשת'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק מעביר שמבקש לקבל תשלום בעד הרשת שהוא מעביר יבצע סקר מצב רשת אשר יכלול את המסמכים והנתונים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סכמה חשמלית של הרשת הקיימת במתח גבוה ובמתח נמוך של רשתות עיליות ותת־קרקעיות ושל החיבורים לבתים, מנקודת החיבור לרשת החשמל של חברת החשמל לישראל שבה ממוקם המונה עד למונה החשמל של צרכני הקצה (להלן – תשתית חשמלית); נוסף על כך יכלול מפות (תשריטים) של הרשת במתח גבוה ושל הרשת במתח נמוך שעל גביהן יסומנו כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} סוג וחתך הכבלים והתילים המותקנים;
{{ח:תתתתת|(2)}} עומק ההטמנה;
{{ח:תתתתת|(3)}} מרחקי הבטיחות המותקנים בפועל אל מול המרחקים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק החשמל}} ובתקנות שלפיו;
{{ח:תתתתת|(4)}} סימון בסמלים החשמליים המקובלים את אביזרי חלוקת חשמל המותקנים ברשת, ובכלל זה תחנות השנאה פנימיות, שנאים של עמודים, עמודים, מנתקים, מגני ברק, צנרת, ארונות חלוקה, ארונות מונים וכל אביזר חשמלי אחר המותקן ברשת;
{{ח:תתתתת|(5)}} סימון לגבי כל לוח מתח נמוך, ארון חלוקה וארגז אבטחה, של סוג וגודל המבטיחים המותקנים בהם;
{{ח:תתתת|(ב)}} מיפוי הרשת התת־קרקעית אשר יבוצע על בסיס מפות AS MADE מאושרות על ידי מודד מוסמך, או על בסיס מעבדה ניידת לזיהוי תשתיות מוטמנות, או על בסיס גישושים ידניים בשטח; במיפוי לפי פסקה זו, בעבור כל תשתית חשמלית יסומן על גבי המיפוי אם היא מותקנת בהתאם לקבוע {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק החשמל}} ובתקנות שלפיו או לאו;
{{ח:תתתת|(ג)}} כתב כמויות נפרד בעבור כל סוג תשתית שמותקנת במתח גבוה, במתח נמוך ובחיבורים לבית; כמו כן, יש לבצע הפרדה נוספת, בטבלאות נפרדות, בעבור תשתיות המותקנות והתואמות {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל}} ולתקנות שלפיו ובעבור תשתיות שאינן תואמות {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל}} ולתקנות שלפיו; טבלה לדוגמה תפורסם באתר האינטרנט של הרשות;
{{ח:תתתת|(ד)}} מידע על אודות שיטת המנייה וסוג מערכות המנייה המותקנות, ובכלל זה פירוט כמויות של מונים מותקנים מכל סוג וציון עמידתם או אי־עמידתם בתקנים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף (ד) לאמת מידה 15 ”בדיקת דיוק מונה ותקינותו“}} אשר חלים על אותם מונים;
{{ח:תתתת|(ה)}} שיעור האיבודים ברשת, דגימות סטטיסטיות של רמת המתח המסופק לצרכני הקצה בשעות שיא באזורים שונים שבתחום שטח החלוקה שלו, הספק של כל שנאי, מספר הצרכנים המוזנים מכל שנאי, כולל גודל חיבור של כלל הצרכנים כאמור המוזנים מכל שנאי, ודקות אי־אספקה ממוצעות לכלל הצרכנים הנובעות מהרשת הפנימית של בעל התשתית – אם נתון זה מצוי בידי המחלק המעביר;
{{ח:תתתת|(ו)}} אישור בדבר תקינות ועמידה בהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל}} לגבי כל פריט ציוד רשת שנמנה בסעיף זה.
{{ח:תתת|(2)}} כל הנתונים שצורפו לפי סעיף קטן (1) יאושרו בחתימתו של מהנדס חשמל חיצוני בעל רישיון מהנדס בודק סוג 3.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: חיבור מיתקן פוטו וולטאי לרשת ההולכה במסגרת הליך תחרותי לקביעת תעריף|תיקון: תשע״ט־3}}

{{ח:סעיף|35לח||תיקון: 15.11.18, 1.11.20, 5.4.21, 14.3.22, 6.9.23, 29.11.23, 26.3.24, 30.9.24, 28.9.25; תשע״ט־3, תשפ״א־5, תשפ״א־24, תשפ״ב־18, תשפ״ד־3, תשפ״ד־15, תשפ״ד־23, תשפ״ה־10, תשפ״ו־4}}
{{ח:ת}} '''הגדרות'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ו|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הצעה“ – הצעה בהליך תחרותי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”היתכנות חיבור“ – יכולת תחילת הפעלה מסחרית עד ליום ל׳ בתשרי התשפ״ד (15 באוקטובר 2023);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הליך תחרותי“ – הליך תחרותי שפרסמה הרשות לקביעת תעריף למכירת חשמל ממיתקן ייצור בטכנולוגיה פוטו־וולטאית שיחובר למתח עליון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק“ או ”הספק מותקן“ – סך הספק המהפכים המוכפל במקדם הספק (0.88) ביחידות קילו־וואט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק המהפכים“ – ההספק המדומה לפי נתוני יצרן ביחידות קילו וולט אמפר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ההספק המוצע של המיתקן“ – ההספק המותקן (AC), שהציע המציע בהצעתו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ההספק המינימלי של המיתקן“ – ההספק המותקן המינימלי (AC) של המיתקן, אשר לגביו יתחייב המציע להקמת המיתקן בתעריף שהציע, אשר לא יפחת מ־10 מגה־וואט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ההספק המעודכן של המיתקן“ – לגבי כל מיתקן – ההספק המותקן המעודכן של המיתקן (AC), כפי שייקבע במהלך בדיקות הבקשה לבדיקת חיבור לפי אמות המידה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”זוכה“ – מבקש חיבור שזכה בהליך תחרותי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועד המחייב“ – עשרים ואחת חודשים, ולעניין מיתקן המוקם, כולו או חלקו, בתחום מרחב תכנון מקומי בהארכה – עשרים ושמונה חודשים אחרי המועד להגשת אישור הפעלה מסחרית ולתחילת ההפעלה המסחרית של מיתקן, שקבע מנהל המערכת בתשובה החיובית לגבי היתכנות החיבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 35מא|סעיף (א)(3) באמת מידה 35מא}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועד המחייב המרבי“ – המועד האחרון להגשת אישור הפעלה מסחרית, אשר יחול 27 חודשים לאחר המועד המחייב, ולעניין מיתקן המוקם, כולו או חלקו, בתחום מרחב תכנון מקומי בהארכה – 34 {{ח:הערה|חודשים}} לאחר המועד המחייב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן לייצור חשמל בטכנולוגיה פוטו־וולטאית שיתחבר לרשת מתח עליון במסגרת הליך תחרותי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מרחב תכנון מקומי בהארכה“ – כל אחד ממרחבי התכנון המקומיים האלה:
{{ח:תתתת|(1)}} אופקים;
{{ח:תתתת|(2)}} אצבע הגליל;
{{ח:תתתת|(3)}} אשקלון;
{{ח:תתתת|(4)}} הגליל העליון;
{{ח:תתתת|(5)}} חבל אשר;
{{ח:תתתת|(6)}} חוף אשקלון;
{{ח:תתתת|(7)}} מעלה הגליל;
{{ח:תתתת|(8)}} מעלה חרמון;
{{ח:תתתת|(9)}} מעלה נפתלי;
{{ח:תתתת|(10)}} מרום הגליל;
{{ח:תתתת|(11)}} נגב מערבי;
{{ח:תתתת|(12)}} נתיבות;
{{ח:תתתת|(13)}} קריית שמונה;
{{ח:תתתת|(14)}} שדרות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכנית“ – תכנית מאושרת למיתקן לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}.

{{ח:סעיף|35לט||תיקון: 15.11.18; תשע״ט־3}}
{{ח:ת}} '''חיבור לרשת מתח עליון'''
{{ח:תת|(א)}} '''חיבור לרשת מתח עליון'''
{{ח:תתת|(1)}} גודל חיבור חדש של מיתקן לרשת מתח עליון יעלה על 10 מו״א ויפחת מ־250 מו״א.
{{ח:תתת|(2)}} גודל החיבור של מיתקן לא יהיה קטן מההספק המעודכן של המיתקן.
{{ח:תתת|(3)}} החיבור לרשת מתח עליון יהיה במתכונת של כניסה אחת לפחות ויציאה אחת לפחות; מספר הכניסות והיציאות ייקבע לפי יכולת העברת ההספק בקווים לצורך קליטת האנרגיה והוצאתה ולאמינות האספקה הנדרשת.
{{ח:תתת|(4)}} בעל רישיון ההולכה יחבר את המיתקן לרשת בהתאם למפרטים הטכניים והבטיחותיים כדין.
{{ח:תתת|(5)}} ההספק המצרפי של הפאנלים (DC) במיתקן יהיה גדול מהספק המעודכן של המיתקן או שווה לו.

{{ח:סעיף|35מ||תיקון: 15.11.18, 14.3.22; תשע״ט־3, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} '''בקשה לבדיקת חיבור ותשלום מקדמה'''
{{ח:תת|(א)}} '''בקשה לבדיקת חיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש חיבור יגיש למנהל המערכת, בתוך 7 ימי עבודה ממועד הגשת הצעתו בהליך התחרותי, בקשה לבדיקת חיבור למיתקן בהספק הזהה להספק שהציע בהליך התחרותי.
{{ח:תתת|(2)}} תנאי לתחילת טיפול בבקשה לבדיקת חיבור הוא שמבקש החיבור ישלם למנהל המערכת מקדמה בתעריף ביצוע סקר חיבור לרשת ההולכה כפי שקבוע בלוח תעריפים 4.1–1.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת ישלח למבקש החיבור את החשבון לתשלום המקדמה כאמור בסעיף קטן (2) בתוך 7 ימי עבודה מיום הגשת הבקשה לבדיקת חיבור; מבקש החיבור ישלם את המקדמה בתוך 7 ימי עבודה מיום קבלת החשבון לתשלום.
{{ח:תת|(ב)}} '''נתונים ומסמכים שייכללו בבקשה לבדיקת חיבור'''
{{ח:תת}} מבקש חיבור המגיש בקשה לבדיקת חיבור יצרף לבקשה את כל הנתונים והמסמכים המפורטים להלן, כתנאי סף לביצוע בדיקת החיבור:
{{ח:תתת|(1)}} מועד מבוקש להפעלה מסחרית;
{{ח:תתת|(2)}} טווח ההספק המותקן של המיתקן;
{{ח:תתת|(3)}} מספרי גוש וחלקה של מקום המיתקן;
{{ח:תתת|(4)}} קובץ ממוחשב מסוג DWG עם תיחום של החצרים או של יחידת השטח שבהם מבוקש החיבור על רקע גושים וחלקות;
{{ח:תתת|(5)}} טווח גודל החיבור ביחידות קו״א והספק המהפכים, (ביחידות קילו־וולט־אמפר), המתאים לטווח הספק המותקן;
{{ח:תתת|(6)}} מיקום נקודת ההתחברות למיתקן;
{{ח:תתת|(7)}} תכנית חשמל חד־קווית המאושרת בידי מהנדס חשמל בעל רישיון מתאים;
{{ח:תתת|(8)}} העמדה כללית בקובץ אוטוקאד בקואורדינאטות של רשת ישראל החדשה, חתכים ומבנה פיקוד עם מידות מיתקן הייצור;
{{ח:תתת|(9)}} תכניות רלוונטיות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תתת|(10)}} נתונים מלאים לצורך ביצוע בדיקות דינמיות בהתאם לטופס שמנהל המערכת ימסור למבקש;
{{ח:תתת|(11)}} נתוני אמינות של מיתקן הייצור;
{{ח:תתת|(12)}} תצורת המיתקן והציוד העיקרי שישמש אותו;
{{ח:תתת|(13)}} פרמטרים תפעוליים ומשטרי הפעלה של מיתקן הייצור;
{{ח:תתת|(14)}} נתונים טכניים של יחידות הייצור, בהתאם לדרישות מנהל המערכת;
{{ח:תתת|(15)}} אם מבקש חיבור הצהיר בהצעתו שיש בידו תכנית, יצרף גם תכנית בנייה (גרמושקה) מקורית חתומה בידי רשות הרישוי או העתק חתום ומאושר כנאמן למקור בידיה, עם סימון המבנה או שטח הקרקע שבעבורו מבוקש החיבור; אם טרם ניתן היתר בנייה יצרף העתק של תוכנית מיתאר לפי חוק התכנון והבנייה שפורסמה למתן תוקף, ושכוללת הוראות המאפשרות מתן היתר בנייה למיתקן, בלא צורך באישור תוכנית נוספת טרם מתן ההיתר או ביצוע העבודה; בתשריט יהיה סימון של מיקומו המתוכנן של המיתקן על המבנה או השטח;
{{ח:תתת|(16)}} תכנית העמדה של תחנת המשנה שאליה יחובר מיתקן הייצור; אם המבקש מתכנן להתחבר לתחנת משנה פרטית – מיקום תחנת המשנה שאליה יחובר המיתקן.
{{ח:תת|(ג)}} '''בקשה להמצאת פרטים נוספים'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת רשאי לדרוש בכתב ממבקש החיבור, בתוך 7 ימי עבודה ממועד הגשת הבקשה לחיבור, המצאת פרטים נוספים הנדרשים לו לצורך מתן תשובה לבקשה.

{{ח:סעיף|35מא||תיקון: 15.11.18; תשע״ט־3}}
{{ח:ת}} '''תשובת מנהל המערכת'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשובת מנהל המערכת לבקשה לבדיקת חיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} תשובת מנהל המערכת לבקשה לבדיקת חיבור תינתן תחילה לרשות, במועד האמור בסעיף קטן (4), ולאחר שהרשות הכריזה עליו כמועמד לזכייה בהליך התחרותי – גם לכל אחד ממבקשי החיבור. לעניין אמת מידה זו, מועמד לזכייה בהליך התחרותי הוא מציע שהרשות הכריזה עליו כזוכה והוא טרם העמיד את הערבות הנדרשת לפי אותו הליך תחרותי.
{{ח:תתת|(2)}} התשובה תתייחס לישימות חיבור המיתקן של מבקש החיבור לרשת ההולכה ויכולת קליטה והוצאה של אנרגיה לרשת בהיקף המבוקש, בהתחשב, בין השאר, בעניינים המפורטים להלן, תוך פירוטם:
{{ח:תתתת|(א)}} דירוג ההצעות שקבעה הרשות בהליך התחרותי. כל מיתקן שלגביו יקבע מנהל המערכת שיש לו היתכנות חיבור, יהווה אילוץ בבחינת יכולת היתכנות החיבור של המיתקנים הכלולים בהצעות המדורגות אחריו;
{{ח:תתתת|(ב)}} טווח ההספק שבין ההספק המוצע של המיתקן להספק המינימלי של המיתקן;
{{ח:תתתת|(ג)}} מועד קבלת ההיתרים הנדרשים לצורך ביצוע עבודות החיבור;
{{ח:תתתת|(ד)}} הנחיות תכנון כלליות בהתאם למאפייני המערכת, לרבות שינויים נדרשים בתכנון המיתקן וסוג הציוד במיתקן;
{{ח:תתתת|(ה)}} לוח הזמנים להשלמת עבודות החיבור;
{{ח:תתתת|(ו)}} יכולת הוצאת מלוא האנרגיה לרשת, של ההספק ממיתקן הייצור, ויכולת צריכת מלוא ההספק הנדרש מהרשת בהתאמה למאפייני המערכת;
{{ח:תתתת|(ז)}} הצורך בשדרוג רשת החשמל לצורך קליטת מיתקן הייצור ומיתקנים אחרים המתוכננים לקום באזור שבו מבוקש החיבור, לרבות לוחות זמנים להשלמת כל עבודה בנפרד;
{{ח:תתתת|(ח)}} עמידה בקריטריוני התכנון של רשת ההולכה.
{{ח:תתת|(3)}} תשובת מנהל המערכת תהיה חיובית אם אפשר לחבר את המיתקן בטווח ההספק שבין ההספק המוצע של המיתקן להספק המינימלי של המיתקן עד המועד כאמור בהגדרה ”היתכנות חיבור“. בתשובה חיובית יקבע מנהל המערכת לגבי אותו מיתקן את המועד להגשת אישור הפעלה מסחרית ולתחילת הפעלה מסחרית, אשר לא יהיה מוקדם מהמועד שביקש המציע להפעלה מסחרית של המיתקן בבקשתו ולא יהיה מאוחר מהמועד כאמור בהגדרה ”היתכנות החיבור“. כמו כן, בתשובה חיובית יציין מנהל המערכת את ההספק האפשרי המרבי בטווח שמבקש החיבור כלל בבקשתו. הספק זה יהיה ההספק המעודכן של המיתקן, ויכול שיהיה נמוך מההספק המוצע של המיתקן.
{{ח:תתת|(4)}} התשובות של מנהל המערכת לגבי כל הבקשות לבדיקת חיבור יישלחו לרשות בתוך 60 ימי עבודה מיום הגשת כל הבקשות לבדיקת חיבור או ממועד הגשת דרישת מנהל המערכת ממבקש החיבור להמצאת פרטים נוספים, לפי המאוחר מבניהם.
{{ח:תת|(ב)}} '''התחייבות מנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} ממועד הגשת הבקשה לבדיקת חיבור וכל עוד לא הכריזה הרשות על הזוכה, רשאי מנהל המערכת לבצע סקרי חיבור נוספים, באישור מראש של הרשות, אשר רשאית לקבוע בין היתר תנאים ואילוצים לביצוע הסקר.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת ישמור מקום ברשת לזוכה עד למועד המחייב המרבי למיתקן.

{{ח:סעיף|35מב||תיקון: 15.11.18; תשע״ט־3}}
{{ח:ת}} '''חיבור מיתקן של זוכה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלום ראשון בגין חיבור'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת ימסור לזוכה חשבון לתשלום מקדמה על חשבון מחיר החיבור, בשיעור 10% ממחיר החיבור בהתאם לתעריף הקבוע בשורה (1) בלוח תעריפים 4.1–1 ”תעריף חיבור ראשון לרשת ההולכה 161 ק״ו“.
{{ח:תת|(ב)}} '''הסכמים, שינויים בבקשה וביצוע עבודות החיבור'''
{{ח:תת}} על חיבור מיתקן של זוכה יחולו אמות המידה המפורטות להלן (להלן – אמות המידה הנוספות), בשינוי זה: במקום ”יצרן“, ”בעל רישיון ייצור“ ו”בעל רישיון מותנה“ יקראו ”זוכה“:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 35כה|אמת מידה 35כה}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 35כז|אמת מידה 35כז}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 35כח|אמת מידה 35כח}}, למעט סעיפים (א), (ב)(1) ו־(ד);
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:פנימי|סעיף 35כט|אמת מידה 35כט}}, למעט סעיף (א)(12) עד (14);
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:פנימי|סעיף 35ל|אמת מידה 35ל}};
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:פנימי|סעיף 35לא|אמת מידה 35לא}}, למעט סעיף (ג) שבה.
{{ח:תת|(ג)}} '''חיבור באמצעות תחנת משנה קיימת, או שאינה בבעלות הזוכה'''
{{ח:תתת|(1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 35לח|בסעיף {{ח:הערה|[צ״ל: באמת מידה]}} 35{{ח:הערה|(}}לח{{ח:הערה|)}}(5)}} זוכה רשאי להתקין קווים, שדות או שנאים משותפים לצורך חיבור מיתקניו.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 35לח|בסעיף {{ח:הערה|[צ״ל: באמת מידה]}} 35{{ח:הערה|(}}לח{{ח:הערה|)}}(5)}} זוכה רשאי להתקין בתחנת משנה של צרכן או של יצרן, בהסכמת הצרכן או היצרן, לפי העניין, קווים, שדות או שנאים לצורך חיבור מיתקנו.
{{ח:תתת|(3)}} זוכה רשאי להקים רשת איסוף בשטח ציבורי המחברת בין המיתקן לבין תחנת המשנה. תכנון והקמת רשת האיסוף יבוצעו באחריות הזוכה ועל חשבונו.
{{ח:תתת|(4)}} ככל שיחובר מיתקן לתחנת משנה שאליה מחובר מיתקן נוסף, יתקין בעל רישיון הולכה מונה ייצור נפרד בנקודת החיבור, בצד המתח הגבוה, של כל המיתקנים המחוברים לתחנת המשנה, נוסף על נקודת המניה, בצד המתח העליון, הקיימת מחוץ לתחנת המשנה. התשלום לכל מיתקן יחושב לפי מכפלת סך האנרגיה המוזרמת מתחנת המשנה, בחלק היחסי של ייצור המיתקן מתוך סך הייצור של המיתקנים המחוברים לתחנת המשנה לפי המדידה בנקודת החיבור, ובתעריף המיתקן.

{{ח:סעיף|35מג||תיקון: 15.11.18, 25.11.20, 27.10.21; תשע״ט־3, תשפ״א־6, תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} '''הפעלה מסחרית ותשלום בעד האנרגיה'''
{{ח:תת|(א)}} '''מועד ותנאים להפעלה מסחרית של המיתקן'''
{{ח:תתת|(1)}} לצורך קבלת אישור מאת מנהל המערכת להפעלה מסחרית של המיתקן, יגיש הזוכה למנהל המערכת, לפחות 21 ימי עבודה לפני המועד המחייב המרבי, בקשה בצירוף מסמכים כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} הסכם לרכישת חשמל (PPA) חתום בידי מבקש החיבור ומנהל המערכת, בנוסח שאישר יושב ראש הרשות (להלן – הסכם הרכישה);
{{ח:תתתת|(ב)}} מסמכים המעידים כי התקנת המיתקן הושלמה;
{{ח:תתתת|(ג)}} פוליסות או אישורי ביטוח התואמים את הוראות הסכם הרכישה;
{{ח:תתתת|(ד)}} אישור של מנהל המערכת כי כל בדיקות המיתקן לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל}} והתקנות לפיו וכל בדיקות הסנכרון והקבלה הסתיימו בהצלחה;
{{ח:תתתת|(ה)}} היתר הפעלה שנתן מנהל מינהל החשמל למיתקן;
{{ח:תתתת|(ו)}} רישיון ייצור, חתום כדין, שאישרה הרשות;
{{ח:תתתת|(ז)}} כל אישורי הרשויות הנדרשים על פי כל דין לחיבור המיתקן לרשת, לרבות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#תוספת טופס 4|טופס 4}} או תעודת גמר למיתקן ולמבנה שעליו הוקם מרשות הרישוי הרלוונטית;
{{ח:תתתת|(ח)}} כל המסמכים הדרושים על פי כל דין ונוהלי מנהל המערכת לצורך ביצוע התשלומים על פי הסכם הרכישה.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת ייתן אישור בכתב להפעלה מסחרית ויחתום על הסכם הרכישה בתוך 21 ימי עבודה מיום קבלת מלוא המסמכים המפורטים בסעיף קטן (1).
{{ח:תתת|(3)}} לא נתן מנהל המערכת לזוכה אישור בכתב להפעלה מסחרית בתום המועד המחייב המרבי, תהא אשר תהא הסיבה לכך, תפקע תשובתו החיובית של מנהל המערכת, לא ישמור מנהל המערכת מקום ברשת למיתקן הזוכה ולא יאשר לזוכה הפעלה מסחרית, אלא אם כן החליטה הרשות אחרת.
{{ח:תתת|(4)}} אם בעל רישיון הולכה חרג בחיבור המיתקן מהמועד המחייב המרבי, מכל סיבה שהיא, יפנה הזוכה לרשות להארכת המועד המחייב המרבי. אישרה הרשות את הארכת המועד המחייב המרבי – ימשיך בעל רישיון ההולכה בביצוע החיבור.
{{ח:תתת|(5)}} בגין כל יום איחור בחיבור מעבר למועד המחייב, ישלם בעל רישיון הולכה פיצוי לזוכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|אמת מידה 76}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''תעריף ליצרן בעד חשמל המיוצר במיתקן – כללי'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ירכוש את כל החשמל המיוצר במיתקן. לגבי מיתקן המשולב ישירות במקום צרכנות, הצרכן יהיה רשאי להתקזז מול מנהל המערכת על החשמל הנצרך ישירות מהמיתקן, ובמקרה זה מנהל המערכת ישלם לצרכן רק בעבור החשמל המוזרם לרשת.
{{ח:תתת|(2)}} בעד רכישת החשמל ישלם מנהל המערכת ליצרן תעריף כמפורט בלוח תעריפים 6.7–16 תוצאות הליך תחרותי לייצור חשמל במיתקנים סולריים המחוברים לרשת מתח עליון.
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(4)}} התעריף האמור ישולם למשך תקופה של 23 שנים ממועד ההפעלה המסחרית, או 24 שנים ו־11 חודשים ממועד חתימת העסקה הנוגעת לקרקע שעליה יוקם המיתקן בין הזוכה לבין רשות מקרקעי ישראל, לפי המוקדם מביניהם.
{{ח:תתת|(5)}} בתום תקופת התשלום האמורה בסעיף {{ח:הערה|קטן}} (4) לעיל, יחולו לגבי המיתקנים שהוקמו במסגרת ההליך התחרותי ההסדרים שיהיו נוהגים באותה עת, ככל שהרשות תקבע הסדרים כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} '''ביצוע שינויים במיתקן'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יהיה רשאי לתת אישור מראש ובכתב, בהתאם לאמות המידה שייקבעו מעת לעת, לכל שינוי במיתקן וכל שינוי שיש בו כדי להעלות את תפוקת המיתקן, לרבות בקונפיגורציה של המיתקן, בהספק המותקן שלו, במקדם ההספק ובהגנות המותקנות בו.
{{ח:תתת|(2)}} ביצע היצרן שינוי בלא קבלת אישור לפי סעיף קטן (1), תחדל חובת התשלום של מנהל המערכת לפי סעיף {{ח:הערה|[צ״ל: אמת מידה]}} 35מג(ב). ביצע היצרן שינוי באישור בהתאם להוראות סעיף קטן (1), יאשר מנהל המערכת את הפעלתו המסחרית של המיתקן לאחר שנבדק על ידי בודק מוסמך.
{{ח:תתת|(3)}} בוצע במיתקן שינוי המאפשר קבלת טובת הנאה ליצרן, יחולו {{ח:פנימי|סעיף 16|אמות מידה 16 (צריכת חשמל שלא כדין)}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24 (מועדי תשלום)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ז|סימן ז׳: שונות|תיקון: תש״ף־11, תשפ״ד־14}}

{{ח:סעיף|35מד||תיקון: 2.9.19, 5.8.20, 6.9.23, 13.12.23, 19.5.25; תש״ף־11, תשפ״א־4, תשפ״ד־14, תשפ״ד־18, תשפ״ד־27, תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''תוספת והחלפת הספק במיתקן פוטו־וולטאי בלא הגדלת חיבור'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק מוחלף“ – הספק המודולים או קיבולת האגירה שאותם מבקש המבקש להחליף במיתקן בקילו וואט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק מותקן“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 175|באמת מידה 175}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק נוסף“ – הספק המודולים וקיבולת האגירה שאותם מבקש המבקש להתקין מעבר להספק פחת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק פחת“ – הספק המחושב לפי הנוסחה שלהלן:
{{ח:ת}} {{ממורכז| P_\mathrm{d} = P_\mathrm{o} + P_\mathrm{o1} * (1 - 0.0005)^t }}
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} t – משך הזמן, בחודשים שלמים, שחלף ממועד ההפעלה המסחרית עד מועד החלפת ההספק; לעניין מניין משך הזמן כאמור, חודש לא שלם שחלפו בו עד 15 ימים יעוגל כלפי מטה, ואילו חודש לא שלם שחלפו בו מעל 15 ימים יעוגל כלפי מעלה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} P_\mathrm{d} – הספק הפחת בקילו וואט;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} P_\mathrm{o} – ההספק הקיים בניכוי ההספק המוחלף בקילו וואט;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} P_\mathrm{o1} – ההספק המוחלף בקילו וואט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבקש“ – בעל מיתקן פוטו־וולטאי המבקש מספק שירות חיוני להוסיף או להחליף מודולים או קיבולת אגירה במיתקנו בלא הגדלת חיבור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בקשה להספק נוסף בלא תוספת ממיר“ – בקשה להחליף או להוסיף מודולים או קיבולת אגירה במיתקן קיים כך שהספק המודולים לאחר ביצוע ההחלפה עולה על הספק הפחת, בלא תוספת ממיר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בקשה להספק נוסף עם תוספת ממיר“ – בקשה להחליף או להוסיף מודולים או קיבולת אגירה במיתקן קיים כך שהספק המודולים לאחר ביצוע ההחלפה עולה על הספק הפחת, ולהוסיף ממיר למיתקן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בקשה להחלפת הספק פחת“ – בקשה להחליף מודולים במיתקן כך שהספק המודולים במיתקן לאחר ביצוע ההחלפה לא יעלה על הספק הפחת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ספק שירות חיוני“ – אם המיתקן משולב לצרכן מתח נמוך או לצרכן מתח גבוה – המחלק, ואם המיתקן משולב לצרכן מתח עליון או לתחנת משנה פרטית – מנהל המערכת.
{{ח:תת|(ב)}} '''אישור ספק שירות חיוני'''
{{ח:תתת|(1)}} בעל מיתקן פוטו־וולטאי המעוניין להוסיף או להחליף מודולים או קיבולת אגירה במיתקן, יגיש לספק השירות החיוני בקשה בעניין זה, טרם ההוספה או ההחלפה של המודולים או קיבולת האגירה במיתקן (להלן באמת מידה זו – הבקשה).
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני יאשר למבקש להוסיף מודולים או קיבולת אגירה במיתקן או להחליפם, לפי העניין, בכפוף לקבוע {{ח:פנימי|פרק ג סימן ז|בסימן זה}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''תשלום בעד בדיקת בקשה'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני יגבה מהמבקש תשלום כקבוע בשורה 14 ללוח תעריפים 4.3–1, כתנאי לבדיקת הבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} '''תנאי סף לבדיקת בקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יוודא את קיומם של המסמכים והנתונים המפורטים להלן כתנאי סף לבדיקת הבקשה:
{{ח:תתתת|(א)}} {{ח:הערה|[צ״ל: אם]}} המיתקן שאליו נוגעת הבקשה הוא מיתקן שמחובר לרשת החלוקה – המסמכים והנתונים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|בפסקאות (א), (ב), (ג) ו־(יג) לסעיף (ה)(1) לאמת מידה 35כ2}} {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|ובסעיף (ה)(2), למעט פסקה (ג) לאותה אמת מידה}};
{{ח:תתתת|(א1)}} אם המיתקן שאליו נוגעת הבקשה הוא מיתקן שמחובר לרשת ההולכה – המסמכים והנתונים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 35כו3|בפסקאות (א), (ב), (ז), (ט), (י) ו־(יג) לסעיף (א)(1) לאמת מידה 35כו3}};
{{ח:תתתת|(ב)}} ההספק המוחלף;
{{ח:תתתת|(ג)}} ההספק הנוסף;
{{ח:תתתת|(ד)}} מועד תחילת עבודת החלפת ההספק והוספת ההספק.
{{ח:תתת|(2)}} אם המבקש הגיש בקשה להספק נוסף עם תוספת ממיר או מיתקן אגירה, הוא יכלול בבקשתו גם את הנתונים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הספק הממיר הנוסף המבוקש או קיבולת האגירה המשולבת במיתקן, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(ב)}} התעריף המבוקש לפי סעיף (ח)(3)(ב).
{{ח:תתת|(3)}} אם המבקש פועל מכוח רישיון ייצור, הוא יכלול בבקשתו אישור מהרשות להוסיף או להחליף למיתקן המפורט ברישיון הייצור הספק או קיבולת אגירה, בלא הגדלת חיבור.
{{ח:תת|(ה)}} '''הודעה על עמידה בתנאי הסף ובדיקת הבקשה'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני יודיע למבקש על עמידה בתנאי הסף בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ו) לאמת מידה 35כ2}}, בשינויים המחויבים, ויבדוק את הבקשה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ח) לאמת מידה 35כ2}}, בשינוי זה: במקום ”יפתח המחלק תיק עבודה ויבדוק“ יבוא ”יבדוק המחלק“; על אף האמור, לגבי מיתקן המחובר לרשת ההולכה לא תימסר הודעה על עמידה בתנאי הסף לפי סעיף זה וספק השירות החיוני יבדוק את הבקשה וישיב עליה למבקש בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|סעיף (א) לאמת מידה 35כו4}}.
{{ח:תת|(ו)}} '''תשובת ספק שירות חיוני'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני ייתן למבקש בעל מיתקן שההספק המותקן שלו עולה על 630 קילו־וואט תשובה חיובית, בכתב, בתוך 21 ימי עבודה מיום מסירת ההודעה שהבקשה עומדת בתנאי הסף או מיום קבלת הפרטים הנוספים שביקש בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ו)(1) לאמת מידה 35כ2}} או {{ח:פנימי|סעיף 35כו3|לסעיף (א)(3) לאמת מידה 35כו3}}, במשרדי ספק השירות החיוני, לפי העניין.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), אם המבקש הגיש בקשה להספק נוסף עם תוספת ממיר או הגדלה של קיבולת האגירה, ספק שירות חיוני רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לדחות את הבקשה.
{{ח:תתת|(3)}} ספק שירות חיוני ייתן למבקש בעל מיתקן שההספק המותקן שלו שווה ל־630 קילו־וואט או קטן ממנו, תשובה חיובית, בכתב, בתוך 7 ימי עבודה מיום מסירת ההודעה שהבקשה עומדת בתנאי הסף או מיום קבלת הפרטים הנוספים שביקש בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ו)(1) לאמת מידה 35כ2}} במשרדי ספק השירות החיוני, לפי העניין.
{{ח:תת|(ז)}} '''מתן אישור הפעלה מסחרית לאחר החלפה או הוספה של הספק'''
{{ח:תתת|(1)}} אם המבקש הגיש בקשה להחלפת הספק פחת או אם המבקש בעל מיתקן שההספק המותקן שלו שווה ל־630 קילו־וואט או קטן ממנו, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המבקש יבדוק את המיתקן על ידי בעל רישיון חשמלאי בודק מתאים לזרם הנומינלי של המיתקן לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל}}, ויעביר את תוצאות הבדיקה לספק שירות חיוני בתוך שבעה ימי עבודה מיום ביצוע הבדיקה;
{{ח:תתתת|(ב)}} ספק שירות חיוני ייתן למבקש אישור בכתב להפעלה מסחרית למודולים או {{ח:הערה|ל}}קיבולת האגירה שהוחלפו במיתקן, בתוך 7 ימי עבודה ממועד קבלת תוצאות הבדיקה.
{{ח:תתת|(2)}} אם המבקש הגיש בקשה להספק נוסף בלא תוספת ממיר בנוגע למיתקן שההספק המותקן שלו עולה על 630 קילו־וואט, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ספק שירות חיוני יעביר למבקש הסכם רכישה מעודכן התואם את התעריף המעודכן לפי סעיף (ח)(2); לעניין זה, ”הסכם רכישה“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|בסעיף (ו) לאמת מידה 35כ3}} או {{ח:פנימי|סעיף 35מג|בסעיף (א)(1)(א) לאמת מידה 35מג}}, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(ב)}} המבקש יבדוק את המיתקן על ידי בעל רישיון חשמלאי בודק מתאים לזרם הנומינלי של המיתקן לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל}}, ויעביר את תוצאות הבדיקה לספק שירות חיוני בתוך 7 ימי עבודה מיום ביצוע הבדיקה;
{{ח:תתתת|(ג)}} ספק שירות חיוני ייתן למבקש אישור בכתב להפעלה מסחרית של המודולים או קיבולת האגירה שנוספו למיתקן או שהוחלפו בו, בתוך 7 ימי עבודה ממועד קבלת תוצאות הבדיקה והסכם הרכישה החתום על ידי המבקש.
{{ח:תתת|(3)}} אם המבקש הגיש בקשה להספק נוסף עם תוספת ממיר בנוגע למיתקן שההספק המותקן שלו עולה על 630 קילו־וואט, יחולו {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|אמת מידה 35כ1}}, {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|אמת מידה 35כ3}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|סעיפים (א), (ה) ו־(יא)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|ואמת מידה 35כ4}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|סעיף (א)}}, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בכל מקום, במקום ”מחלק“ יקראו ”ספק שירות חיוני“;
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|בהגדרה ”שילוב מיתקן“ שבאמת מידה 35כ1}}, בסופה יקראו ”או הוספת ממיר או קיבולת אגירה במיתקן ייצור קיים“.
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (1) עד (3), ועל אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 73|בסעיף (ד)(1) לאמת מידה 73}}, מיתקן שמחובר לרשת ספק שירות חיוני דרך תחנת משנה פרטית, יידרש לבצע בדיקות קבלה כתנאי לקבלת אישור ספק שירות חיוני להפעלה מסחרית של המיתקן.
{{ח:תת|(ז1)}} '''הסדרת פעילות המיתקן במהלך החלפה או הוספת הספק'''
{{ח:תת}} מיתקן שקיבל אישור ספק שירות חיוני להחלפה או להוספה של הספק, יהיה רשאי להמשיך להזרים אנרגיה לרשת, בתקופת ההחלפה או ההוספה של ההספק, טרם קבלת אישור ספק שירות חיוני להפעלה מסחרית, וזאת באישור ספק השירות החיוני ולפי התעריף הקבוע בסעיף (ט).
{{ח:תת|(ח)}} '''תעריף'''
{{ח:תתת|(1)}} אם המבקש הגיש בקשה להחלפת הספק פחת, לא יעדכן ספק שירות חיוני את התעריף שלו זכאי המיתקן, ומשך תקופת התעריף לא יוארך.
{{ח:תתת|(1א)}} במיתקן שההספק המותקן שלו קטן מ־630 קילו־וואט שהוקם מכוח {{ח:פנימי|סעיף 175|אמת מידה 175}}, אם המבקש הגיש בקשה להספק נוסף עם תוספת ממיר או מיתקן אגירה, לא יעדכן ספק השירות החיוני את התעריף שלו זכאי המיתקן ומשך תקופת התעריף לא יוארך.
{{ח:תתת|(1ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), בתקופת בדיקות הקבלה שנדרשות לפי סעיף (ז)(4), יחול על אנרגיה המוזרמת לרשת, תעריף בדיקות קבלה, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 74|באמת מידה 74}}.
{{ח:תתת|(2)}} במיתקן שהספקו המותקן גדול מ־630 קילו־וואט או קטן מ־630 קילוואט ושלא הוקם מכוח {{ח:פנימי|סעיף 175|אמת מידה 175}}, אם המבקש הגיש בקשה להספק נוסף בלא תוספת ממיר, יעדכן ספק שירות חיוני את התעריף בעד האנרגיה המוזרמת מהמיתקן, כך שישלם בעד האנרגיה המוזרמת במסגרת ההספק הנוסף את התעריף לפי הוראות לוח תעריפים 6.7–17 ”תעריף למבקש הספק נוסף ללא תוספת ממיר“, ומשך תקופת התעריף לא יוארך; התעריף יעודכן בתוך 30 ימים ממועד מתן תשובת ספק השירות החיוני כאמור בסעיף (ו).
{{ח:תתת|(3)}} אם המבקש הגיש בקשה להספק נוסף עם תוספת ממיר, ישלם ספק שירות חיוני תעריף בעד האנרגיה המוזרמת מהמיתקן בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ספק שירות חיוני לא יעדכן את התעריף בעד האנרגיה המוזרמת מהממיר הקיים ומשך תקופת התעריף לא יוארך;
{{ח:תתתת|(ב)}} בעד האנרגיה המוזרמת מהממיר הנוסף ישלם ספק שירות חיוני תעריף כלהלן:
{{ח:תתתתת|(1)}} זכה המבקש, בעצמו או באמצעות אחר, בהליך תחרותי שפרסמה הרשות, והבקשה עומדת בתנאים לזכאות לתעריף שקבעה הרשות לגבי אותו הליך – ישלם ספק שירות חיוני למבקש את התעריף שקבעה הרשות, למשך התקופה שנקבעה לתשלום לגבי אותו הליך תחרותי;
{{ח:תתתתת|(2)}} לא התקיים לגבי המבקש האמור בפסקת משנה (1) – ישלם ספק שירות חיוני תעריף בהתאם לקבוע בלוח תעריפים 6.7–15, לפי סוג המיתקן המבוקש, למשך התקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 218|בסעיף (ג)(3) באמת מידה 218}};
{{ח:תתתת|(ג)}} בעד הספק נוסף הנובע מהוספת קיבולת אגירה למיתקן ברשת ההולכה, מיתקן האגירה ומיתקן הייצור יפעלו תחת הסדר תשלום וכללים לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג1|סימנים ג׳1}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|ו{{ח:הערה|־}}ה׳1 לפרק ו׳}}.
{{ח:תת|(ט)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|35מה||תיקון: 6.9.23, 24.3.25; תשפ״ד־14, תשפ״ה־20}}
{{ח:ת}} '''פרמיה אורבנית למיתקני ייצור ולמיתקני אגירה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יישוב אורבני“ – יישוב שבמועד הגשת בקשת החיבור מופיע ברשימה המצורפת כנספח לאמת מידה זו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – בעל מיתקן ייצור או מיתקן אגירה, לפי העניין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזור“ – טעינה עד למלוא קיבולת האגירה ופריקה עד למלוא קיבולת הפריקה של מיתקן אגירה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן אגירה“ – מיתקן אגירה עצמאי במתח גבוה או מיתקן אגירה במתח גבוה משולב עם מיתקן ייצור שבו למיתקן האגירה מותקן מונה נפרד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן בדו־שימוש“ – מיתקן פוטו־וולטאי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 175|באמת מידה 175}}, ולעניין אמת מידה זו, יקראו את ההגדרה האמורה בלא המילים ”בהספק מותקן שלא עולה על 630 קילו־וואט“, או מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה כהגדרתם באמת המידה האמורה שהוא בלא מנייה נפרדת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ייצור“ – מיתקן ייצור, ואם מיתקן הייצור הוא מיתקן פוטו־וולטאי – מיתקן בדו־שימוש, המחובר או משולב ברשת החלוקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פרמיה אורבנית“ – פרמיה המשולמת ליצרן לעניין מיתקנים שלו המצויים בתחום השיפוט של יישובים אורבניים, כקבוע בלוח תעריפים 6.7–27.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום פרמיה אורבנית לעניין מיתקן ייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק ישלם ליצרן פרמיה אורבנית לעניין מיתקן ייצור, וזאת נוסף על תעריף שמיתקן הייצור זכאי לו בהתאם לתנאים לזכאות לתעריף שבמסגרתם פועל המיתקן; על אף האמור, אם מיתקן הייצור משויך למספק פרטי, הפרמיה האורבנית תשולם למספק הפרטי בידי מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), פרמיה אורבנית לא תשולם לעניין מיתקן ייצור אשר קם במסגרת הליך תחרותי, אלא אם כן נכתב במפורש במסמכי ההליך כי אותו מיתקן ייצור זכאי לתשלום כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} '''תשלום פרמיה אורבנית לעניין מיתקן אגירה'''
{{ח:תתת|(1)}} הפרמיה האורבנית תחול על מיתקן אגירה שנרשם לאסדרת שוק כמשמעותה {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|בסימן ז׳2 לפרק ו׳}} (באמת מידה זו – האסדרה).
{{ח:תתת|(2)}} תנאי לזכאות לפרמיה אורבנית לעניין מיתקן אגירה, הוא שמיתקן האגירה יהיה כפוף למשטר הפעלה שייקבע בתוכנית העמסה פרטנית שתועבר לו על ידי המחלק בהתאם לסעיף (ה) שלהלן.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק ישלם למיתקן האגירה את הפרמיה האורבנית נוסף על תשלומים שלהם זכאי המיתקן במסגרת האסדרה; על אף האמור, אם מיתקן האגירה משויך למספק פרטי, הפרמיה האורבנית תשולם למספק הפרטי בידי מנהל המערכת.
{{ח:תת|(ד)}} '''מועדים מוחרגים'''
{{ח:תתת|(1)}} אחת לשבוע, במסגרת תוכנית הייצור השבועית המוגשת למחלק בעניין מיתקן אגירה הזכאי לפרמיה אורבנית לפי סעיף (ג), יצרן רשאי להגדיר מועדים שבהם מיתקן האגירה לא יהיה נתון לניהול של המחלק במהלך תקופת התוכנית (באמת מידה זו – מועדים מוחרגים).
{{ח:תתת|(2)}} היצרן רשאי להגדיר מועדים מוחרגים כך שמשכו של כל אחד מהם לא יפחת מ־24 שעות ברציפות.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק רשאי שלא לאשר את המועדים המוחרגים, בהתאם לשיקולי ניהול הרשת ולאחר היוועצות במנהל המערכת.
{{ח:תתת|(4)}} היצרן לא יהיה זכאי לתשלום פרמיה אורבנית במהלך המועדים המוחרגים.
{{ח:תתת|(5)}} אם היצרן הגדיר מועד מוחרג בתוכנית השבועית לפי סעיף קטן (1) והמחלק לא הודיע עד תחילת אותו מועד מוחרג מבוקש על אי־אישורו למועד המוחרג, היצרן יתייחס בתוכנית היומית למועד המוחרג באופן שתואם את הדיווח במסגרת התוכנית השבועית שהוגשה על ידו.
{{ח:תתת|(6)}} היצרן אינו רשאי לשנות את המועדים המוחרגים בתוכנית היומית לעומת המועדים שהוגדרו על ידו במסגרת התוכנית השבועית כמועדים מוחרגים לפי סעיף קטן (1).
{{ח:תת|(ה)}} '''הגשת תוכנית פיננסית למחלק בעבור מיתקן אגירה'''
{{ח:תתת|(1)}} היצרן יעביר למחלק, בעניין מיתקן אגירה הזכאי לפרמיה אורבנית לפי סעיף (ג), תוכניות ייצור לפי {{ח:פנימי|סעיף 120ט|אמת מידה 120ט}} (להלן – תוכנית פיננסית).
{{ח:תתת|(2)}} התוכנית הפיננסית היומית תבוסס על מצב הטעינה של מיתקן האגירה בסוף תקופת התוכנית הפיננסית שהוגשה בעבור היום החולף.
{{ח:תתת|(3)}} אם המחלק הגיש ליצרן ביום הקודם תוכנית העמסה פרטנית שונה מהתוכנית הפיננסית לפי סעיף קטן (4) – תכלול התוכנית הפיננסית הנוכחית גם פירוט על מצב הסוללה בפועל.
{{ח:תתת|(4)}} המחלק רשאי לקבוע בתוכנית ההעמסה הפרטנית שהוא מוסר ליצרן לפי {{ח:פנימי|סעיף 120י|אמת מידה 120י}}, הוראות שונות מהתוכנית הפיננסית, ואם עשה כן, היצרן יהיה מחויב להפעיל את מיתקן האגירה בהתאם לתוכנית ההעמסה הפרטנית שקיבל מהמחלק; תוכנית ההעמסה הפרטנית תישלח על ידי המחלק גם למנהל המערכת.
{{ח:תתת|(5)}} הגיש המחלק תוכנית העמסה פרטנית שונה מהתוכנית הפיננסית לפי סעיף קטן (4), יהיה סך האנרגיה הנטענת והנפרקת לפי תוכנית ההעמסה שווה לסך האנרגיה הנטענת והנפרקת לפי התוכנית הפיננסית.
{{ח:תתת|(6)}} המחלק ישלם ליצרן תשלומים בעד האנרגיה המפורטת בתוכנית הפיננסית, ובהתאם לתעריף האסדרה ולתנאיה; אם מיתקן האגירה משויך למספק פרטי, ההתחשבנות בין המספק הפרטי למנהל המערכת תהיה בהתאם לתוכנית הפיננסית וכמפורט {{ח:פנימי|סעיף 67ט|באמת מידה 67ט}}.
{{ח:תתת|(7)}} המחלק ומנהל המערכת רשאים לדרוש מהיצרן שיכלול בתוכנית הייצור כל מידע נוסף הדרוש להם לצורך העמסת המיתקן.
{{ח:תת|(ו)}} '''דרישה למחזור נוסף ממיתקן אגירה'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק או מנהל המערכת באמצעות המחלק, רשאי לדרוש ממיתקן אגירה, באמצעות תוכנית ההעמסה הפרטנית שהגיש לפי סעיף (ה)(4), מחזור נוסף, ואם דרש כאמור, היצרן יהיה זכאי לתשלום נוסף בעד מחזור נוסף כמפורט בלוח תעריפים 6.7–28.
{{ח:תתת|(2)}} אם כללה תוכנית ההעמסה הפרטנית דרישה לפי סעיף קטן (1), תעריף ההזרמה לרשת של היצרן או המספק, לפי העניין, יהיה כלהלן:
{{ח:ת}} {{ממורכז|\mathrm{DT} = \frac{\mathrm{CT}}{0.87}}}
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{DT} – תעריף ההזרמה לרשת;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{CT} – תעריף הטעינה מהרשת בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 120יא|לסעיף (ה)(4) לאמת מידה 120יא}}, ואם המיתקן משויך למספק פרטי – בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 67ט|לאמת מידה 67ט}}.
{{ח:תתת|(3)}} נוסף על התשלום לפי סעיף קטן (1), היצרן יהיה זכאי לפרמיה אורבנית בעד אנרגיה הנפרקת ממיתקן האגירה במסגרת המחזור הנוסף, כפי שתימדד במונה המיתקן.
{{ח:תתת|(4)}} המחלק לא ידרוש ממיתקן אגירה יותר ממחזור נוסף ביום ויותר מ־85 מחזורים נוספים בשנה קלנדרית; בשנת הפעילות הראשונה של מיתקן, כמות המחזורים הנוספים שמחלק רשאי לדרוש מאותו מיתקן תחושב באופן יחסי לתקופת פעילות המיתקן באותה שנה.
{{ח:תת|(ז)}} '''הוראות כלליות'''
{{ח:תתת|(1)}} הפרמיה האורבנית תחול על מיתקן ייצור או מיתקן אגירה שלא ניתן לגביו אישור עמידה בתנאים לסנכרון נכון ליום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) ושקיבל תשובת מחלק לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}} לא יאוחר מיום כ״א בטבת התשפ״ז (31 בדצמבר 2026).
{{ח:תתת|(2)}} הפרמיה האורבנית תשולם בעד אנרגיה הנמדדת במונה הייצור של מיתקן הייצור או בעד האנרגיה הנפרקת ממיתקן האגירה שנקבעה בתוכנית הפיננסית.
{{ח:תתת|(3)}} הפרמיה האורבנית תשולם למיתקני ייצור החל ממועד ההפעלה המסחרית של המיתקן ועד יום י״ח בטבת התת״ג (31 בדצמבר 2042); הפרמיה האורבנית תשולם למיתקני אגירה החל ממועד ההפעלה המסחרית של המיתקן או מיום כ״ו בתמוז התשפ״ד (1 באוגוסט 2024), לפי המאוחר שבהם, ועד יום י״ח בטבת התת״ג (31 בדצמבר 2042).
{{ח:תתת|(4)}} הזמנים וההיקפים של ההזרמה שידווחו בתוכנית הפיננסית ובתוכנית ההעמסה הפרטנית יהיו כפופים למגבלות הטכניות של מיתקן הייצור או מיתקן האגירה, ולעניין מיתקן אגירה – גם לנצילותו, ואם המיתקן הוא מיתקן אגירה המשולב באותו חיבור של מיתקן ייצור – גם לגודל החיבור ולפרופיל הייצור של מיתקן הייצור.
{{ח:תתת|(5)}} אם המיתקן הוא מיתקן אגירה שמשולב בחצר צרכן, תעריף הרשת ישולם על ידי הצרכן בהתאם לתוכנית הפיננסית.
{{ח:תתת|(6)}} אם היצרן הפעיל את מיתקן האגירה באופן שסוטה מתוכנית ההעמסה הפרטנית כאמור בסעיף (ה)(4), ב־2.5% או יותר, המחלק יגבה מהיצרן את התעריף הקבוע בלוח תעריפים 6.7–29 בעד סך הסטייה מתוכנית ההעמסה הפרטנית.
{{ח:תתת|(7)}} המחלק יעביר למנהל המערכת, לגבי כל מיתקן אגירה המשויך למספק פרטי, פירוט של המועדים המוחרגים כאמור בסעיף (ד) ושל חריגות המחלק מהתוכנית הפיננסית במסגרת תוכנית העמסה פרטנית כמפורט בסעיף (ה), אם היו כאלה, בנוגע לחודש הקודם; פירוט כאמור יועבר בכל חודש, לא יאוחר מהמועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 62|בסעיף (א) לאמת מידה 62}}.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ד־14, תשפ״ה־20}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:פנימי|סעיף 35מה|לאמת מידה 35מה}}'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הרשימה כוללת יישובים העומדים באחד משלושת התנאים האלה:
{{ח:תת|1.}} בעלי תוכנית מיתאר כוללנית מאושרת המציגה את סיווג היישוב כדגם 1-2-3 בהתאם לתמ״א 35 שינוי 4;
{{ח:תת|2.}} בעלי מצרף התוכניות המפורטות המאושרות החלות בתחום היישוב המעידות כי מספר התושבים המתוכנן ביישוב עולה על 50,000;
{{ח:תת|3.}} היישוב מונה מעל 50,000 תושבים בהתאם לעדכון השנתי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:ת}}

שם יישוב	שם יישוב	שם יישוב	שם יישוב	שם יישוב

אום אל־פחם	אופקים	חדרה	נס ציונה	קריית מוצקין

אור יהודה	חולון	נצרת	קריית מלאכי

אילת	חיפה	נשר	קריית שמונה

אלעד	טבריה	נתיבות	ראש העין

אשדוד	טייבה	נתניה	ראשון לציון

אשקלון	טירת כרמל	סח׳נין	רהט

באקה אל־גרבייה	טמרה	עכו	רחובות

באר יעקב	יבנה	עפולה	רכסים

באר שבע	יהוד–מונוסון	ערערה (צפון)	רמלה

בית שמש	ירושלים	פרדס־חנה–כרכור	רמת גן

בני ברק	כפר יונה	פתח תקווה	רמת השרון

בת ים	כפר סבא	צפת	רעננה

גבעתיים	כרמיאל	קריית אונו	שגב–שלום

דאליית אל־כרמל	לוד	קריית אתא	שדרות

דימונה	מודיעין–מכבים–רעות	קריית ביאליק	שפרעם

הוד השרון	נהריה	קריית גת	תל־אביב–יפו

הרצליה	נוף הגליל	קריית ים

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: אמינות האספקה}}
{{ח:קטע3|פרק ד סימן א|סימן א׳: הפסקות חשמל יזומות}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד סימן א|בסימן זה}}, ”ספק שירות חיוני“ – לעניין צרכן או יצרן ברשת ההולכה – מנהל המערכת, ולעניין צרכן או יצרן ברשת החלוקה – מחלק.

{{ח:סעיף|36||תיקון: 29.11.05, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''הפסקת חשמל והפרעה באספקת החשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''הפסקת אספקת החשמל'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשאי להפסיק את אספקת החשמל למיתקן חשמל המחובר לרשת החשמל במקרים המנויים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם הפסקת החשמל נדרשת לביצוע פעולות הנחוצות למילוי תנאי רישיונו, לרבות פעולות כאמור {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 46|בסעיף 46(א) לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} אם לדעתו הביקוש לחשמל עולה או עשוי לעלות על יכולת האספקה של מיתקני החשמל המחוברים לרשת החשמל, באופן העלול לפגוע בהם;
{{ח:תתת|(3)}} אם הוא נדרש להפסיק את אספקת החשמל לפי הוראות כל דין או רשות מוסמכת.
{{ח:תת|(ב)}} '''חידוש אספקת החשמל'''
{{ח:תת}} לאחר סיום הפעולות או העילות שהצריכו את הפסקת החשמל, יחדש ספק השירות החיוני את אספקת החשמל במהירות האפשרית ובהתאם לקבוע באמות מידה אלו.

{{ח:סעיף|37||תיקון: 29.11.05, 6.2.12, 5.8.20, 25.11.20; תשפ״א־6, תשפ״א־8, תשפ״א־17}}
{{ח:ת}} '''הודעה על הפסקת חשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''הודעה על הפסקת חשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יודיע לצרכן על כל הפסקת חשמל. ההודעה תכלול את תאריך הפסקת החשמל, שעת תחילתה, שעת סיומה וסיבת ההפסקה. ספק השירות החיוני יעשה כל מאמץ לסיים את הפסקת החשמל מוקדם ככל האפשר.
{{ח:תת|(ב)}} '''אופן מסירת ההודעה'''
{{ח:תתת|(1)}} הודעה על הפסקת חשמל תימסר בכתב על ידי המחלק ותודבק במקום בולט לעין, בכניסה לכל מבנה שבו נמצא המונה שאליו מתייחסת ההודעה; היו למבנה יותר מכניסה אחת, תודבק ההודעה בכל כניסה.
{{ח:תתת|(2)}} לצרכנים במתח גבוה ובמתח עליון ניתן למסור את ההודעה באמצעי שונה מהאמור בסעיף קטן (1), ובלבד שספק השירות החיוני יוודא כי הצרכן קיבל את ההודעה באמצעות רישום פרטי המסירה, שם מקבל ההודעה ותפקידו.
{{ח:תת|(ג)}} '''מועד מתן ההודעה'''
{{ח:תתת|(1)}} לצרכן שאינו צרכן תעו״ז ולצרכן שבחר בתעריף עומס וזמן לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|אמות מידה 31(א)(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 31|או 31(ב)}} תימסר ההודעה לא פחות מ־48 שעות לפני מועד ההפסקה המתוכנן.
{{ח:תתת|(2)}} לצרכן תעו״ז כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|באמת מידה 31(א)(1)}} תימסר ההודעה לא פחות מ־5 ימי עבודה לפני מועד ההפסקה המתוכנן.
{{ח:תתת|(3)}} התרחש אירוע שאינו בשליטת ספק השירות החיוני ושבעקבותיו לא ברור אם הפסקה החשמל תתבצע במועדה המתוכנן, רשאי ספק השירות החיוני להשהות את מתן ההודעה עד לא יאוחר מהשעה 12:00 ביום שלפני מועד ההפסקה המתוכנן.
{{ח:תת}} בכל מקרה של הפרת אמת מידה זו ישלם הספק לצרכן את הסך הקבוע בלוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תת|(ד)}} '''הפסקת חשמל ללא הודעה'''
{{ח:תת}} למרות האמור בסעיף (א), ספק השירות החיוני רשאי להפסיק את אספקת החשמל לפרק זמן שלא יעלה על 60 דקות ללא מתן הודעה, אם יש או עלולה להיות סכנה לגוף או לרכוש או אם הפסקת החשמל נדרשה מטעמים של יעילות וחיסכון.

{{ח:סעיף|38||תיקון: 1.6.03}}
{{ח:ת}} '''הודעה על ביטול הפסקת חשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''הודעת ביטול'''
{{ח:תת}} נתן ספק שירות חיוני הודעה על הפסקת חשמל ולאחר מכן החליט על ביטולה, יודיע על כך לצרכן באופן המפורט {{ח:פנימי|סעיף 37|באמת מידה 37(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''מועד מתן ההודעה'''
{{ח:תת}} הודעת הביטול תימסר לצרכן לא פחות מ־24 שעות לפני מועד ההפסקה המתוכנן.
{{ח:תת|(ג)}} '''פטור מהודעת ביטול'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני פטור ממתן הודעה על ביטול הפסקת חשמל אם הביטול נבע מסיבות שאין לספק השירות החיוני שליטה עליהן ושאירעו פחות מ־24 שעות ממועד ההפסקה המתוכנן.
{{ח:תת|(ד)}} '''נטל הראיה להוכחת הפטור'''
{{ח:תת}} על ספק השירות החיוני הראיה כי נתקיימו התנאים האמורים בסעיף {{ח:הערה|קטן}} (ג) הפוטרים אותו ממתן הודעה על ביטול הפסקת חשמל.

{{ח:סעיף|39||תיקון: 1.6.03, 24.6.19; תש״ף־27}}
{{ח:ת}} '''הודעה על חידוש אספקת חשמל לאחר הפסקה או הפרעה ממושכת'''
{{ח:תת|(א)}} '''צרכנים המבקשים לא להיות מחוברים לרשת החשמל בעת חידוש הזרם לאחר הפסקת חשמל או הפרעה ממושכת'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן מתח גבוה וצרכן מתח עליון המבקש לא להיות מחובר לרשת החשמל בעת חידוש הזרם לאחר הפסקת חשמל או הפרעה ממושכת רשאי לדרוש מספק השירות החיוני להודיע לו על חידוש אספקת החשמל למיתקניו. על צרכן המבקש שירות זה, להיות בעלי אמצעים טכניים לניתוק וחיבור לרשת החשמל כך שאספקת החשמל אליו לא תחזור אוטומטית עם חידוש הזרם.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני לא יגבה תשלום בעבור שירות כאמור בסעיף קטן (1).

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: חידוש אספקת חשמל לאחר ניתוק}}

{{ח:סעיף|40|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ג|סימן ג׳: שיטות אספקה}}

{{ח:סעיף|41||תיקון: 29.11.05, 20.9.07, 22.7.13, 5.8.20, 25.11.20; תשפ״א־6, תשפ״א־17}}
{{ח:ת}} '''איכות חשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''תבחינים למדידת איכות חשמל'''
{{ח:תת}} לצורך בדיקת איכות החשמל ייבחנו, בין היתר, התבחינים המוגדרים להלן:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אי איזון מתחים“ – מצב, במערכת תלת פאזית, שבו ערכי ה־R.M.S של המתחים השלובים או הפרשי המופע בין פאזות סמוכות אינם שווים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הבהוב מתח“ – אי יציבות חשמלית הנגרמת כתוצאה מסדרה של שינויים מחזוריים במעטפת גל המתח;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרעות“ – באמת מידה זו, בנוסף לקבוע {{ח:פנימי|פרק א|בפרק א׳}}:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרעה חולפת“ – אירוע שבו מתח האספקה נמוך מ־5% מערכו הנומינאלי לפרק זמן של 20 מילישניות ועד 3 דקות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקדם ההספק“ – היחס בין ההספק הפעיל של המתקן (וואט), לבין ההספק המדומה של המתקן (וולט־אמפר);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מתח אספקה“ – ערכי R.M.S של המתח בנקודת החיבור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עיוות הרמוני כולל במתח/בזרם“ – היחס באחוזים בין גל המתח/הזרם המעוות לגל המתח/הזרם הבסיסי, והוא שווה לשורש של סכום ריבוע הרמוניות המתח/הזרם הבודדות עד להרמוניה ה־40; הגדרת רמת העיוות ההרמוני הכולל בזרם הינה בהתאם לקשיחות מקור ההספקה בנקודת החיבור (PCC) דוגמת טבלה 10.3 בתקן ישראלי 51900 המפורסם על ידי מכון התקנים הישראלי, כאשר המדד לקשיחות המקור הינו יחס זרם הקצר לזרם העומס ורמת העיוות המותרת באחוזים הינה להרמוניות האי־זוגיות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עליית מתח“ (SWELL) – עלייה רגעית של מתח האספקה מעל 110% מערכו הנקוב לפרק זמן שבין 10 מילישניות לדקה.
{{ח:תת|(ב)}} '''גבולות מתח'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני יספק חשמל לצרכניו במצב יציב בגבולות מתח שלא יחרגו מ־‎±10% מהמתחים הנומינליים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} במיתקן חשמל פרטי המחובר לרשת מתח נמוך, מתח ההזנה בין שתי פאזות יהיה 400 וולט;
{{ח:תתת|(2)}} במיתקן חשמל פרטי המחובר לרשת מתח גבוה, יהיה מתח ההזנה 6.3 ק״ו, 11 ק״ו, 12.6 ק״ו, 22 ק״ו או 33 ק״ו, בהתאם למתח הקיים ברשת המתח הגבוה שאליה מחובר הצרכן;
{{ח:תתת|(3)}} במיתקן חשמל פרטי המחובר לרשת מתח עליון, יהיה מתח ההזנה 110 ק״ו, 160 ק״ו או 400 ק״ו, בהתאם למתח הקיים ברשת מתח עליון שאליה מחובר הצרכן.
{{ח:תת|(ג)}} '''שינויים במתח אספקה'''
{{ח:תת}} ביקש ספק שירות חיוני לשנות את רמת המתח הנומינלי של החשמל המסופק לצרכן, יפעל כאמור להלן:
{{ח:תתת|(1)}} יודיע לצרכן ויתאם עמו מראש כל שינוי כאמור, ויאפשר לצרכן להיערך לשינוי בתוך פרק זמן סביר;
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני רשת יתאים את המיתקן של הצרכן למתח החדש שאותו הוא מבקש לספק;
{{ח:תתת|(3)}} ספק שירות חיוני רשת יישא בכל העלויות הכרוכות בשינוי המתח והנובעות ממנו, ולא יחייב את הצרכן בכל עלות שהיא, לרבות עלויות בשל שינויים במיתקן שלו.
{{ח:תת|(ד)}} '''תדר אספקה'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני יספק לצרכניו חשמל בתדר נומינלי של 50 הרץ ובגבולות תדר שבין 47 הרץ ל־52.5 הרץ.
{{ח:תת|(ה)}} '''חיבור מנועים ומכשירים חשמליים'''
{{ח:תתת|(1)}} ביקש צרכן לחבר לרשת החשמל מנוע בעל הספק נומינלי העולה על 2.5 ק״ו או מכשיר אחר בעל הספק נומינלי העולה על 5.75 ק״ו, יחבר ספק השירות החיוני את המיתקן של הצרכן לרשת באספקה תלת־פאזית.
{{ח:תתת|(2)}} ביקש צרכן לחבר לרשת החשמל מנוע בעל הספק נומינלי נמוך מ־2.5 ק״ו, יחבר ספק השירות החיוני רשת את המיתקן של הצרכן לרשת באספקה חד־פאזית או תלת־פאזית, לפי בחירת הצרכן.
{{ח:תתת|(3)}} ספק השירות החיוני רשת לא יחבר לרשת החשמל מיתקן בעל מנוע חד־פאזי בהספק העולה על 2.5 ק״ו או מנוע תלת־פאזי בהספק העולה על 3.7 ק״ו אשר איננו מצויד במתנע מקטין זרם התנעה מתאים.
{{ח:תת|(ו)}} '''איזון פאזות במיתקן של צרכן'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן שמיתקנו מוזן באספקה תלת־פאזית ידאג לאיזון העומס בין הפאזות בכל עת.
{{ח:תתת|(2)}} מצא ספק שירות חיוני רשת חוסר איזון בין הפאזות במיתקן של הצרכן יידע ספק השירות החיוני רשת את הצרכן בכתב, והצרכן יפעל לאיזונן בתוך זמן סביר מיום קבלת ההודעה.
{{ח:תת|(ז)}} '''מקדם הספק'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשת יביא לידיעת צרכן חדש אשר המונה במיתקן שלו מאפשר מדידת מקדם הספק, בכתב, את דבר קיומו של תעריף חריגה בשל מקדם הספק נמוך, כקבוע בלוח תעריפים 5.7–1, ואת האופן שבו עליו לפעול לצורך שיפור מקדם ההספק.
{{ח:תתת|(2)}} מצא ספק שירות חיוני כי מקדם ההספק במיתקן החשמל של הצרכן נמוך מהקבוע בטבלה שבלוח תעריפים 5.7–1, בהתאם לרמת המתח של הצרכן, יביא לידיעת הצרכן, בכתב, את גודלו של מקדם ההספק שנמדד במיתקן שלו ואת העלות הנוספת שנגרמה לצרכן בשל מקדם הספק נמוך בהתאם למדרגות החיוב המפורטות בלוח תעריפים 5.7–1, ויחייב את הצרכן בתוספת תשלום כקבוע בלוח התעריפים האמור.
{{ח:תתת|(3)}} ספק השירות החיוני רשת ימציא לצרכן במסגרת חשבון החשמל, הודעה מפורטת בכתב בדבר חיוב בשל מקדם הספק נמוך.
{{ח:תת|(ח)}} '''ערכים חשמליים ברשת החשמל – חובת ספק שירות חיוני'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני יפעיל את רשת החשמל שלו כך שתעמוד בערכים החשמליים הבאים במצטבר:
{{ח:תתת|(1)}} על פי מאפייני מתח חשמל כפי שהם מוגדרים בתקן ישראלי 50160;
{{ח:תתת|(2)}} כאמור בטבלה 1 שבנספח לאמת מידה זו;
{{ח:תתת|(3)}} כאמור בטבלה 2 שבנספח לאמת מידה זו.
{{ח:תת|(ט)}} '''ערכים חשמליים ברשת החשמל – תנאי במתן שירות לצרכן'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יוודא שצרכניו אינם חורגים מרמת העיוות ההרמוני בזרם כמפורט בטבלה 3 שבנספח לאמת מידה זו.
{{ח:תתת|(2)}} מצא ספק שירות חיוני כי צרכן חורג מרמת העיוות ההרמוני כאמור בסעיף קטן (1), יערוך ויגיש לצרכן, עם העתק לראש אגף הנדסה ברשות, דו״ח אשר יתייחס, לכל הפחות, לאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תיאור המיתקן;
{{ח:תתתת|(ב)}} פירוט של מיקום ביצוע הניטור. מכשירי המדידה והמועדים שבהם בוצע הניטור;
{{ח:תתתת|(ג)}} פירוט כל הממצאים הרלוונטיים לאיכות חשמל, לרבות: זרם, מתח, אי איזון במתח, הספק, מקדם הספק, תדר, רמת עיוות הרמוני כולל בזרם ובמתח, שקיעות מתח ועליות מתח בצירוף תמונת הגל בנקודות הקריטיות, הרמוניות ואינטר־הרמוניות חורגות במתח ובזרם, רמת הבהוב בטווח הקרוב ובטווח הארוך ותופעות מעבר, אם נדגמו;
{{ח:תתתת|(ד)}} מסקנות והמלצות, בצירוף הודעה לצרכן ובה דרישה לסילוק מקור ההפרעה, ככל שנדרש, בהקדם האפשרי.
{{ח:תת|(י)}} '''שיטת המדידה וסוג מכשיר המדידה'''
{{ח:תתת|(1)}} שיטת מדידת הערכים החשמליים של התבחינים האמורים בסעיף (א), תהיה בהתאם לסעיף 5.2.2.2 בת״י 50160.
{{ח:תתת|(2)}} המכשירים למדידת הערכים החשמליים יהיו בהתאם לחלק 12.43 בתקן ישראלי 961.
{{ח:תת|(יא)}} '''פיצוי צרכן בשל נזק למכשיר חשמלי כתוצאה מהפרעות באיכות החשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן המבקש פיצוי מספק שירות חיוני על נזק שאירע למכשיר חשמלי שברשותו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 48|לאמת מידה 48 (נזקים למכשיר חשמלי במצב יציב)}}, יגיש לספק השירות החיוני בקשה בכתב בהתאם למפורט {{ח:פנימי|סעיף 49|באמות מידה 49(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 49|ו־49(ג)}}. נוסף על האמור שם יציין הצרכן בבקשתו את הפרטים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} זיהוי מקום הצרכנות;
{{ח:תתתת|(ב)}} תיאור החריגה מהערכים החשמליים האמורים בסעיף (ח) ומועדי החריגה;
{{ח:תתתת|(ג)}} פרטי המכשיר שפעולתו הופרעה או ניזוקה;
{{ח:תתתת|(ד)}} פרטי איש הקשר לבירור התלונה;
{{ח:תתתת|(ה)}} מידע טכני רלוונטי;
{{ח:תתתת|(ו)}} נתוני מדידות, ככל שיש ברשותו, לרבות ציוד ואופן המדידה.
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני יבדוק את מקור ההפרעה שגרמה לנזק. אם לדעת ספק השירות החיוני מקור ההפרעה הינו צד ג׳, יעביר ספק השירות החיוני לצרכן דו״ח המפרט את תוצאות הבדיקה, לרבות נתונים על איכות החשמל ומקור ההפרעה כפי שנרשמו במועד קרות האירוע. אם מקור ההפרעה הינו ברשת של ספק השירות החיוני, יפעל ספק השירות החיוני על פי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 49|באמת מידה 49 (בקשה לפיצוי והטיפול בה)}}.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:פנימי|סעיף 41|לאמת מידה 41}}'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''טבלה 1: מספר שקיעות מתח''' – ערכים שנתיים מרביים של מספר שקיעות המתח ומשכן
{{ח:ת}}

זמן (במילישניות) ⇦	10≤t≤200	200	500	1,000	5,000	סה״כ

מתח שיורי (אחוזים) ⇩

90>u≥80	162	8	5	10	10	195

80>u≥70	64	8	4	2	2	80

70>u≥40	38	8	2	2	2	52

40>u≥5	12	8	2	2	2	26

סה״כ	276	32	13	16	16	353

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''טבלה 2: מספר עליות מתח''' – ערכים שנתיים מרביים של מספר עליות המתח ומשכן
{{ח:ת}}

זמן (במילישניות) ⇦	10≤t≤500	500	5,000	סה״כ

עליית מתח (באחוזים) ⇩

u≥120	50	30	10	90

110>u>120	100	50	30	180

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''טבלה 3: רמת עיוות הרמוני בזרם''' – אחוז רמת העיוות ההרמוני המרבי בזרם
{{ח:ת}}

TDD	מעל 35	עד 35	עד 23	עד 17	עד 11	⇨ מספר הרמוניות

יחס זרמים ⇩

5	0.3	0.6	1.5	2	4	פחות מ־20

8	0.5	1	2.5	3.5	7	קטן מ־50

12	0.7	1.5	4	4.5	10	קטן מ־100

15	1	2	5	5.5	12	קטן מ־1000

20	1.4	2.5	6	7	15	גדול מ־1000

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ד|סימן ד׳: השלות}}

{{ח:סעיף|42||תיקון: 29.11.05, 4.11.09, 3.6.13, 23.1.14, 25.12.17, 24.6.19; תש״ף־27}}
{{ח:ת}} '''השלת תדר'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ד סימן ד|בסימן זה}}:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אינטרוול“ – מקטע המדידה של צריכת האנרגיה במונה בדקות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אינטרוול השלה מלא“ – אינטרוול שלכל אורכו נדרשת הפסקת אספקת החשמל לצרכן כתוצאה מירידת התדר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אינטרוול מלא“ – אינטרוול שלכל אורכו לא נעשה ניתוק אוטומטי של מיתקן של צרכן לצורך ייצוב תדר המערכת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השלה“ או ”השלת תדר“ – ניתוק אוטומטי של מיתקן של צרכן לצורך ייצוב תדר המערכת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”זמן התראה“ – משך הזמן ממועד פניית מנהל המערכת לצרכן בהסדר בבקשה להשלת עומס או מהמועד שעליו הוסכם מראש בין מנהל המערכת לבין הצרכן במועד הכניסה להסדר, ועד מועד ההשלה בפועל על פי ההסדר.
{{ח:תת|(א)}} '''תנאים להשתתפות בהסדר השלת תדר'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני יצרף צרכן להסדר השלת תדר, אם מתקיימים תנאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המיתקן של הצרכן הינו בגודל חיבור מינימאלי של 3 מו״א ומקדם עומס מינימלי של 60% או כל גודל אחר בהתאם לנוסחה הבאה:
{{ח:ת}} {{ממורכז|3 מגהוואט ≤ {{שבר|מקדם העומס של הצרכן × גודל חיבור מוזמן|0.6 {{מוקטן|(מקדם העומס הכללי במשק)}}|כיוון=rtl|גודל=100%}} }}
{{ח:תתתת|(ב)}} לצרכן מספר מיתקנים שאינם עומדים בתנאים בפסקה (א), אך סכום גודל חיבוריהם המצרפי אינו קטן מ־25 מו״א. לצרכן כאמור יתקין ספק השירות החיוני על חשבונו ממסר אחד ויתר הממסרים יותקנו על חשבון הצרכן בהתאם למפרטים המאושרים לספק השירות החיוני;
{{ח:תתתת|(ג)}} הצרכן הגיש בקשה להצטרף להסדר השלת תדר והביע את הסכמתו לתנאי ההסדר על גבי הטופס שבנספח לאמת מידה זו;
{{ח:תתתת|(ד)}} סך גודל החיבורים של צרכנים בהסדר אינו עולה על 600 מו״א;
{{ח:תתתת|(ה)}} אם סך גודל החיבורים של הצרכנים שהגישו בקשות להצטרף להסדר עולה על 600 מו״א, יקבע ספק השירות החיוני את צירופם להסדר השלת תדר לפי התועלת המרבית בהתאם לנוסחה שבפסקה (א).
{{ח:תתת|(2)}} חדל מלהתקיים בצרכן תנאי להצטרפות להסדר, רשאי ספק השירות החיוני לבטל את ההסדר עם הצרכן באופן מיידי.
{{ח:תתת|(3)}} ספק השירות החיוני יודיע בכתב לצרכן על אישור בקשתו או דחייתה, ואם דחה את הבקשה – יפרט את נימוקיו.
{{ח:תתת|(4)}} צרכן שבקשתו נדחתה רשאי להשיג על כך בפני ראש אגף הנדסה ברשות בתוך 30 ימים מיום קבלת הודעת הדחייה מספק השירות החיוני.
{{ח:תתת|(5)}} נמצא צרכן זכאי להחלת תעריף השלת תדר, תחול זכאותו מיום 1 לחודש העוקב ממועד אישור זכאותו עד להשלמת 12 חודשים קלנדריים מלאים (להלן – שנה).
{{ח:תת|(ב)}} '''ממסר תדר'''
{{ח:תתת|(1)}} בכפוף לאמור בסעיף (א)(1)(ב), ספק השירות החיוני יתקין, על חשבונו, ממסר תדר כנדרש להפעלת הסדר ההשלה במקום הצרכנות, ויהיה אחראי לתחזוקתו השוטפת; אולם אם ההתקנה מתבצעת במיתקן הצרכן והספק מתקשה, מטעמים הקשורים במיתקן, להתקין את ממסר התדר, יתקין אותו הצרכן.
{{ח:תתת|(2)}} פרק הזמן לטיפול בשילוב הצרכן בהסדר לא יעלה על שלושה חודשים ממועד הגשת בקשתו של צרכן.
{{ח:תת|(ג)}} '''מסלולי הפסקת אספקת החשמל לצרכן שהצטרף להסדר השלת תדר'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן שהצטרף להסדר השלת תדר (להלן – צרכן בהסדר), יבחר, לפי העדפתו, באחד מן המסלולים המפורטים להלן, ומנהל המערכת יהיה רשאי, ללא מתן הודעה מראש, להפסיק את אספקת החשמל לצרכן לפי אותו מסלול ובכפוף לשיקולים תפעוליים של מנהל המערכת:
{{ח:תתתת|(א)}} מסלול שבו אספקת החשמל תופסק עד 15 פעמים בשנה לפי ממוצע תלת שנתי ולא יותר מ־30 פעמים בשנה אחת, ותחודש בתוך 10 דקות;
{{ח:תתתת|(ב)}} מסלול שבו אספקת החשמל תופסק עד 12 פעמים בשנה לפי ממוצע תלת שנתי ולא יותר מ־24 פעמים בשנה אחת, ותחודש בתוך 15 דקות;
{{ח:תתתת|(ג)}} מסלול שבו אספקת החשמל תופסק עד 9 פעמים בשנה לפי ממוצע תלת שנתי ולא יותר מ־18 פעמים בשנה אחת, ותחודש בתוך 20 דקות;
{{ח:תתת}} ספק השירות החיוני רשאי להפסיק את אספקת החשמל לצרכן שבהסדר מעבר לקבוע במסלול שבחר, אם הצרכן הסכים לכך בכתב.
{{ח:תתת|(2)}} בנוסף לבחירת מסלול אחד מבין המסלולים הקבועים בסעיף קטן (1), רשאי הצרכן להצטרף למסלול השלה משלים (להלן – המסלול המשלים) בתנאים המפורטים להלן, ובלבד שיובטח רצף של ניתוק המיתקן של הצרכן מתחילת כל אירוע השלה עד סופו:
{{ח:תתתת|(א)}} אספקת החשמל תופסק עד 4 פעמים נוספות בשנה, ותחודש בתוך 60 דקות;
{{ח:תתתת|(ב)}} ספק השירות החיוני ישלם לצרכן במסלול המשלים תעריף שיחושב לפי הנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 47א|שבסעיף (ז) לאמת מידה 47א (הסדר השלה מרצון)}}, על פי זמן התראה של פחות מחצי שעה.
{{ח:תתת|(3)}} צרכן בהסדר רשאי לדרוש תאום חידוש אספקת החשמל; הצרכן לא יישא בתוספת תשלום בשל דרישה זו.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת ינכה את זמני ההשלה של צרכן פרטי במסגרת בדיקת הסטיות מתוכנית הצריכה החצי־שעתית של המספק.
{{ח:תתת|(5)}} ספק השירות החיוני לא ישלם לצרכן כפל תשלומים בעד אירועי השלה חופפים, של הסדר לפי אמת מידה זו עם הסדרי השלה אחרים; במקרה של אירועי השלה חופפים כאמור, ישלם ספק השירות החיוני לצרכן תשלום לפי תעריף ההשלה לאנרגיה הגבוה מבין תעריפי ההשלה שנקבעו בהסדרים החלים על אותם אירועי השלה.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלום לצרכן שבהסדר'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ישלם לצרכן בהסדר, בשל כל אירוע השלה, את התעריף הקבוע בלוח תעריפים 9.1–2 (להלן – לוח 9.1–2) לכל קוט״ש מושל, אשר יחושב לפי הנוסחה הזו:
{{ח:ת}} {{ממורכז| Q = T \times \left( \mathit{BPc} - \mathit{FRPc} \right) }}
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} Q – סך הקוט״ש המושל לתשלום;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} T – מספר הדקות בהתאם למסלול ההשלה של הלקוח;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{BPc} – ממוצע האנרגיה הנצרכת לדקה לאורך האינטרוולים המלאים בהתאם למסלול הלקוח – 10, 15 או 20 דקות טרום ביצוע ההשלה; המדידה מתבצעת בסוף כל אינטרוול;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{FRPc} – ממוצע האנרגיה הנצרכת לדקה לאורך אינטרוולי ההשלה המלאים בהתאם למסלול הלקוח – בזמן ביצוע ההשלה, לפי מדידה שבוצעה בסוף כל אינטרוול.
{{ח:תתת|(2)}} צרכן בהסדר לא יהיה זכאי לתשלום כאמור בסעיף קטן (1) אם הוא השיל את מיתקן הצריכה שבהסדר למשך פרק זמן קטן מהקבוע במסלול ההשלה שבו בחר, שלא בהתאם לדרישת מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(4)}} מבלי לגרוע מהאמור לעיל, בשל כל השלה חריגה ישלם מנהל המערכת לצרכן בהסדר תשלום הגבוה ב־10% מהתשלום הקבוע בסעיף קטן (1); לעניין זה, ”השלה חריגה“ – השלה מעבר לממוצע ההפסקות התלת־שנתי או מעבר לכפל ההשלות השנתי המותר על פי המסלול שבחר הצרכן.
{{ח:תתת|(5)}} מנהל המערכת ישלם ליצרן שצרכנו הפרטי הושל לפי אמת מידה זו את התעריף הקבוע באישור התעריף שלו, ובלבד שבעת ההשלה היצרן אינו חורג מתוכנית הייצור החצי־שעתית.
{{ח:תתת|(6)}} ספק שירות חיוני יתחייב לתשלום לצרכן שהצטרף להסדר במהלך שנה קלנדרית בעבור ההיקף המינימאלי של מספר הדקות כקבוע בלוח 9.1–2 אשר יחושבו באופן יחסי למועד כניסתו להסדר.
{{ח:תתת|(7)}} במקרה של אי הפעלת ההסדר בהיקף המינימאלי ישלם ספק שירות חיוני לצרכן בהסדר את התעריף המופיע בלוח 9.1–2.
{{ח:תתת|(8)}} מנהל המערכת ישלח לצרכן בהסדר לא יאוחר משבעה ימי עבודה מתום כל תקופת חשבון המלצת חשבון המחושבת על פי התנאים הקבועים בסעיף זה, וישלם את התעריף לצרכן בהסדר בתוך 20 ימים מיום קבלת החשבונית.
{{ח:תת|(ה)}} '''רמת אמינות בהסדר השלת תדר'''
{{ח:תתת|(1)}} כל צרכן בהסדר זכאי לרמת אמינות במונחי דקות אי אספקה שלא תעלה על 600 דקות אי אספקה נצברות בשנה. לעניין זה יימנו דקות אי אספקה מכל סיבה שהיא, לרבות אי אספקה הנובעת מהשלת עומס במסגרת ההסדר, ולמעט הפסקות יזומות הנערכות לבקשת הצרכן או הפסקות יזומות למטרות תחזוקה כאשר הצרכן הינו על הקו.
{{ח:תתת|(2)}} חודשה אספקת החשמל בתאום עם הצרכן כאמור בסעיף (ג)(3), יראו לעניין סעיף (א)(1)(א) את דקות אי האספקה כאילו נעשה החיבור באופן אוטומטי.
{{ח:תתת|(3)}} ספק השירות החיוני רשאי להפנות לרשות בקשה שלא להביא במניין הדקות כאמור בסעיף (א)(1)(א) דקות אי אספקה שנבעו מאירועים שאושרו על ידי הרשות, בדיעבד, כחריגים.
{{ח:תתת|(4)}} ספק שירות חיוני ישלם לצרכן בהסדר בגין דקות אי אספקה החורגות מהאמור בסעיף קטן (1) תשלום כקבוע בלוח 9.1–2 בגין אי עמידה ברמת אמינות של 600 דקות אי אספקה.
{{ח:תתת|(5)}} ספק השירות החיוני יעביר לכל צרכן שחל עליו תעריף השלת תת־תדר בשנה מסוימת דיווח דקות אי אספקה כאמור בסעיף קטן (1), לא יאוחר מ־1 במרץ של השנה שאחריה.
{{ח:תת|(ו)}} '''השלה והתקנה שנעשו באופן תקין'''
{{ח:תת}} צרכן לא יזוכה בגין כל נזק אם ההשלה והתקנת הממסר נעשו באופן תקין.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:פנימי|סעיף 42|לאמת מידה 42}} {{ש}} טופס בקשה להצטרף להסדר השלת תדר והסכמה לתנאי ההסדר'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הושמט)}}

{{ח:סעיף|43||תיקון: 23.4.07, 1.6.08, 23.4.12, 16.7.12, 3.6.13, 23.1.14, 1.5.14, 25.12.17, 24.6.19; תש״ף־27}}
{{ח:ת}} '''השלה יזומה באמצעות הפעלת גנראטורים עצמיים'''
{{ח:תת|(א)}} באמת מידה זו:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גנראטור“ – גנראטור חירום המשמש כחלופה מלאה או חלקית לאספקת חשמל מרשת החשמל בעת הפסקה של אספקת החשמל.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ההסדר“ – ההסדר להפחתת צריכת חשמל מרשת החשמל בעת שיא ביקוש או צורך חיוני אחר של רשת החשמל, באמצעות השלה יזומה מהרשת והפעלת גנראטור, לפי אמת מידה זו.
{{ח:תת|(ב)}} '''זכאות להצטרף להסדר'''
{{ח:תת}} רשאי להגיש בקשה להצטרף להסדר, צרכן שמתקיימים בו כל התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הצרכן מחובר לרשת החשמל;
{{ח:תתת|(2)}} ברשות הצרכן גנראטור בהספק שבין 250 קוו״א ל־5 מוו״א;
{{ח:תתת|(3)}} לצרכן יש היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל}} להפעלת הגנראטור, וכן חתם על התצהיר שבנספח לאמת מידה זו. לדרישת ספק השירות החיוני יציג לו הצרכן את ההיתרים האמורים בתצהיר;
{{ח:תתת|(4)}} הצרכן איננו בעל רישיון ייצור או רישיון הספקה;
{{ח:תתת|(5)}} הצרכן חתם על התחייבות להפעיל את הגנראטור בהיקף שלא יעלה על 100 שעות לשנה, בהתאם לדרישת ספק השירות החיוני אשר תימסר לצרכן בהתראה של 4 שעות מראש באמצעות טלפון, פקסימיליה, או דואר אלקטרוני או בכל דרך אחרת שתבטיח את קבלת ההודעה במועד.
{{ח:תת|(ג)}} '''בקשה להצטרפות להסדר'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן המעוניין להצטרף להסדר יפנה לספק השירות החיוני בבקשה בכתב, שאליה יצרף את ההיתרים הנדרשים לפי כל דין להפעלת הגנראטור; בבקשה יצוינו פרטים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שם הצרכן וכתובתו;
{{ח:תתתת|(ב)}} פרטי קשר – כתובת דואר אלקטרוני, מספר טלפון ומספר פקסימיליה;
{{ח:תתתת|(ג)}} מתח הרשת שאליה מחובר הצרכן;
{{ח:תתתת|(ד)}} גודל חיבור מיתקן הצרכן לרשת;
{{ח:תתתת|(ה)}} ההספק הנקוב של הגנראטור;
{{ח:תתתת|(ו)}} המספק שממנו הוא מקבל שירות;
{{ח:תתתת|(ז)}} אמצעי ההגנה והשליטה על הפעלת הגנראטור;
{{ח:תתתת|(ח)}} שיטת הסנכרון של הגנראטור לרשת, אם קיים סנכרון כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} אין בהצטרפות הצרכן להסדר כדי להטיל אחריות על ספק השירות החיוני בשל הפעלת הגנראטור בידי הצרכן במסגרת ההסדר.
{{ח:תת|(ד)}} '''התקנת מונה רציף אצל הצרכן'''
{{ח:תתת|(1)}} מצא ספק השירות החיוני כי הצרכן עומד בתנאים המנויים בסעיף (ב), יודיע על כך לצרכן ויתקין אצל הצרכן, בתוך 14 ימי עבודה ממועד קבלת בקשת הצרכן במשרדיו, מונה רציף המאפשר קריאה מרחוק באמצעות קו טלפון, בכפוף לתנאים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} המונה יותקן בהדקי הגנראטור של הצרכן;
{{ח:תתתת|(ב)}} כל ההכנות הנדרשות לצורך התקנת המונה יבוצעו על ידי הצרכן ועל חשבונו;
{{ח:תתתת|(ג)}} הצרכן יעמיד לרשות ספק השירות החיוני קו טלפון לצורך ביצוע קריאה מרחוק.
{{ח:תתת|(2)}} הותקן מונה כאמור, יאשר ספק השירות החיוני את תקינותו ואת השימוש בו לצורך השתתפות בהסדר.
{{ח:תת|(ה)}} '''מועד ההצטרפות להסדר ותקופתו'''
{{ח:תתת|(1)}} מועד צירופו של הצרכן להסדר ייחשב מועד התקנת המונה אצל הצרכן או יום אישור המונה המותקן אצל הצרכן, לפי המוקדם מביניהם.
{{ח:תתת|(2)}} ההצטרפות להסדר תהיה לתקופה שלא תפחת משנה ותהיה בתוקף כל עוד ספק השירות החיוני לא ביטל את ההשתתפות הצרכן בהסדר כאמור בסעיף (ו) או הצרכן לא הודיע על פרישתו מההסדר כאמור בסעיף (יא).
{{ח:תת|(ו)}} '''דחיית בקשה וביטול השתתפות'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני רשאי לדחות בקשה להצטרפות להסדר וכן לבטל את השתתפות הצרכן בהסדר, אם מצא כי הצרכן אינו עומד בתנאים המנויים בסעיף (ב).
{{ח:תתת|(2)}} חריגה של עד 10% מסך השעות האמור בסעיף (ב)(5), לא תיחשב כעילה לביטול ההשתתפות על ידי ספק השירות החיוני. שעות אי הפעלת הגנראטור בשבתות וחגים לא יבואו במנין 10% האמורים. מנהל המערכת לא ישלם לצרכן על חריגה כאמור במסגרת שעות ההתחייבות של מנהל המערכת להפעלת הצרכן בהסדר לפי סעיף (ח)(1).
{{ח:תתת|(3)}} דחה ספק השירות החיוני בקשת צרכן להצטרף להסדר או הודיע לצרכן על ביטול השתתפות הצרכן בהסדר, יפרט הספק בהודעתו לצרכן את הסיבות לדחיית הבקשה או לביטול.
{{ח:תתת|(4)}} צרכן שבקשתו להצטרף להסדר נדחתה או שנמסרה לו הודעה בדבר ביטול השתתפותו בהסדר, רשאי להשיג על כך בפני ראש אגף הנדסה ברשות, והכרעת ראש אגף הנדסה תחייב את ספק השירות החיוני.
{{ח:תתת|(5)}} הורה ראש אגף הנדסה על צירוף הצרכן להסדר, יודיע על כך ספק השירות החיוני לצרכן בכתב וינהג בו כצרכן שצורף להסדר.
{{ח:תת|(ז)}} '''היקף הפעלת ההסדר'''
{{ח:תתת|(1)}} ראה מנהל המערכת כי צפוי צורך להפעיל גנראטורים של צרכנים בהסדר מעל 100 שעות בשנה, יפנה לרשות החשמל לקבלת אישור להרחבת היקף שעות ההפעלה שבהסדר מבעוד מועד.
{{ח:תתת|(2)}} אישרה הרשות תוספת להיקף השעות הקבוע כאמור, רשאי מנהל המערכת להורות לצרכנים שבהסדר על הפעלת הגנראטורים בהיקף תוספת השעות שקבעה הרשות, בכפוף להסכמתם. בעד תוספת השעות ישלם ספק השירות החיוני לצרכן שבהסדר את התעריף הקבוע בסעיף (ח).
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת ינכה את זמני ההשלה של צרכן פרטי במסגרת בדיקת הסטיות מתוכנית הצריכה החצי־שעתית של המספק.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת רשאי להפעיל צרכן בהסדר למשך זמן שבין שעתיים לארבע שעות בכל אירוע.
{{ח:תתת|(5)}} מנהל המערכת ישלם ליצרן שצרכנו הפרטי הפעיל את הגנראטור לפי אמת מידה זו את התעריף הקבוע באישור התעריף שלו, ובלבד שבעת הפעלת הגנראטור היצרן אינו חורג מתוכנית הייצור החצי־שעתית. ליצרן שהתעריפים המשולמים לו נקבעו בדרך של מכרז, ישלם מנהל המערכת את עלות האנרגיה שלו ואת תעריף הזמינות שלו לפי ההסכם שלו עם מנהל המערכת (PPA). למספק הרוכש אנרגיה משני יצרנים או יותר ישלם מנהל המערכת תעריף שהוא הנמוך מבין האישורים התעריפיים של יצרניו או מהצעת המחיר החצי־שעתית שלהם.
{{ח:תת|(ח)}} '''תעריפים להשלה בזמן אמת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יתחייב כלפי צרכן בהסדר על הפעלת הגנראטור במשך מספר שעות בשנה בהתאם למשך ההתראה המבוקש על ידי הצרכן על פי לוח 9.2–2 הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 47א|בסעיף (ז) באמת מידה 47א (הסדר השלה מרצון)}} (להלן – לוח 9.2–2). הפעלת הגנראטור תהיה על פי שיקול דעתו הבלעדי של מנהל המערכת. הורה מנהל המערכת להפעיל את הגנראטור בהיקף כולל של פחות ממספר השעות שעליהן התחייב בשנה, ישלם מנהל המערכת לצרכן בהסדר בעד מספר השעות המשלימות למספר השעות השנתיות האמור. אין באמור בסעיף זה כדי למנוע ממנהל המערכת להורות לצרכן להפעיל את הגנראטור במשך 100 שעות בשנה בהתאם להתחייבות הצרכן האמורה בסעיף (ב)(5).
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת ינכה את השעות בהן נדרש הצרכן להפעיל גנראטור או חלק מהן, מתוך סך שעות ההפעלה שעליהן התחייב מנהל המערכת, אם הצרכן לא נענה להוראת מנהל המערכת לפי אמת מידה זו או נענה לה באופן חלקי.
{{ח:תתת|(3)}} בשעות שבהן דרש מנהל המערכת הפעלת הגנראטור, יהיה הצרכן זכאי לתעריף עבור כל קוט״ש מיוצר בגנראטור, בהתאם לתעריף הקבוע בשורה 5 בלוח 9.2–2 (זמן התראה של פחות מ־4 שעות ועד 3 שעות).
{{ח:תתת|(4)}} התעריף יחושב כמכפלת מספר הקוט״שים שיוצרו כפול התעריף האמור בסעיף קטן (3).
{{ח:תתת|(5)}} צרכן בהסדר רשאי לבחור בזמן התראה קצר מ־4 שעות בהתאם לזמני ההתראה המופיעים בלוח 9.2–2 הכלול בהסדר {{ח:פנימי|סעיף 47א|שבאמת מידה 47א (הסדר השלה מרצון)}} ויהיה זכאי לתעריף {{ח:פנימי|סעיף 47א|שבסעיף (ז) לאמת המידה האמורה}}. לא עמד הצרכן בזמן התראה שבחר, ישלם למנהל המערכת תשלומים כדלקמן:
{{ח:תתתת|(א)}} אם q≤0 עבור זמן התראה שבין שעתיים לשעה אחת (⍺ = 60%), ישלם הצרכן למנהל המערכת ‎(0.1)*PC*QB;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם q≤0 עבור זמן התראה קטן משעה (⍺ > 60%), ישלם הצרכן למנהל המערכת ‎(0.3)*PC*QB.
{{ח:תתת|(6)}} תשלומים של צרכן בהסדר למנהל המערכת, בגין אי הפעלת הגנראטור, או הפעלתו לאחר זמן ההתראה עליו התחייב הצרכן, יהיו בגין השעות בהן לא הופעל הגנראטור.
{{ח:תתת|(7)}} מנהל המערכת ישלח לצרכן בהסדר לא יאוחר משבעה ימי עבודה מתום כל תקופת חשבון המלצת חשבון המחושבת על פי התנאים הקבועים בסעיף זה, וישלם את התעריף לצרכן בהסדר בתוך 20 ימים מיום קבלת החשבונית.
{{ח:תת|(ט)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(י)}} '''השגת צרכן על חשבון הצריכה'''
{{ח:תת}} חלק הצרכן על חשבון הצריכה בשל עניין הנוגע להתחשבנות הנובעת מאמת מידה זו, יפנה לאגף צרכנות ברשות.
{{ח:תת|(יא)}} '''פרישה מן ההסדר'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן רשאי לפרוש מן ההסדר רק אם עברה שנה לפחות מיום צירופו להסדר, באמצעות מסירת הודעה בכתב לספק השירות החיוני.
{{ח:תתת|(2)}} הודיע צרכן על רצונו לפרוש מן ההסדר, יסיר ספק השירות החיוני את המונה שהתקין אצל הצרכן בהקדם ולא יאוחר משבעה ימים מיום קבלת ההודעה במשרדיו.
{{ח:תתת|(3)}} יום הסרת המונה, ובמקרה שבו לא הותקן מונה על ידי ספק השירות החיוני יום קבלת ההודעה במשרדי הספק, ייחשב ליום הפרישה מן ההסדר.
{{ח:תתת|(4)}} צרכן שפרש מן ההסדר ומעוניין לשוב ולהצטרף להסדר, יישא בעלות הסרת מונה והתקנתו כקבוע בשורה 6 בלוח תעריפים 5.4–2.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ש}} תצהיר על החזקת ההיתרים להפעלת גנראטור'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:סעיף|44|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|45|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|45א|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|46||תיקון: 23.4.12, 16.7.12, 23.1.14, 1.5.14, 25.12.17, 24.6.19; תש״ף־27}}
{{ח:ת}} '''השלה יזומה באמצעות הפעלת גנראטורים עצמיים ומכירת אנרגיה לרשת'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גנראטור בהסדר“ או ”הגנראטור“ – גנראטור המשמש כחלופה מלאה או חלקית לאספקת חשמל מרשת ספק השירות החיוני בעת הפסקתה, לרבות גנראטור של יצרן עצמי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ההסדר“ – הסדר לניהול צריכת חשמל מהרשת בעת מחסור, על ידי הפעלת גנראטור מסונכרן לרשת והזרמת אנרגיה לרשת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן עצמי“ – בעל רישיון ייצור עצמי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”לוח 9.2–2“ – לוח 9.2–2 הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 47א|בסעיף (ז) שבאמת מידה 47א (הסדר השלה מרצון)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צרכן בהסדר“ או ”הצרכן“ – צרכן בעל גנרטור בהסדר.
{{ח:תת|(ב)}} '''עיקרי ההסדר'''
{{ח:תתת|(1)}} מיתקני הצריכה והייצור של צרכן בהסדר יהיו מסונכרנים לרשת ויאפשרו להפחית צריכה מהרשת או להזרים עודפי אנרגיה לרשת, בהתאם להוראות מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יורה לצרכן בהסדר שהוא בעל גנראטור המופעל בסולר, להפעיל את הגנראטור בהיקף כולל של עד 100 שעות בשנה בהתאם למשך זמן ההתראה שבחר הצרכן על פי לוח 9.2–2, והצרכן יפעיל את הגנראטור על פי הוראת מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יורה לצרכן בהסדר שהוא בעל גנראטור המופעל במזוט או בגז טבעי להקטין את הצריכה נטו מהרשת, על ידי הגדלת הייצור העצמי או הקטנת הצריכה העצמית, בהיקף כולל של מספר שעות בשנה, בהתאם למשך זמן ההתראה שבחר הצרכן על פי לוח 9.2–2, והצרכן יפעיל את הגנראטור על פי הוראת מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(4)}} הקטנת הצריכה נטו מהרשת תחושב על פי היקף הצריכה מהרשת והייצור העצמי משעת הפעלת ההסדר ועד לסיומה בהתאם להוראת מנהל המערכת, ולצורך התחשבנות היא תושווה לממוצע הצריכה מהרשת והייצור העצמי באותם מש״בים בחמשת ימי העבודה שקדמו למועד ההפעלה.
{{ח:תתת|(5)}} הורה מנהל המערכת להפעיל את הגנראטור, או להקטין את הצריכה נטו מהרשת, בהיקף כולל של פחות ממספר השעות שעליו התחייב מנהל המערכת בשנה, ישלם ספק השירות החיוני לצרכן בהסדר בעד מספר השעות המשלימות למספר השעות האמור ובהתאם לקבוע בסעיף (י).
{{ח:תתת|(6)}} ספק השירות החיוני יודיע לצרכן בהסדר ארבע שעות מראש על מועד הפעלת הגנראטור באמצעות טלפון, פקסימיליה, דואר אלקטרוני או בכל דרך שתבטיח את קבלת ההודעה במועד.
{{ח:תתת|(7)}} משך הזמן של כל הפעלה של הגנראטור בהסדר על פי הוראת מנהל המערכת לא יעלה על 4 שעות רצופות ולא יקטן משעתיים. בשל צורך מיוחד של המערכת רשאי מנהל המערכת להורות לצרכן בהסדר להפעיל את הגנראטור עד לשמונה שעות רצופות, ובלבד שהצרכן הסכים לכך.
{{ח:תתת|(8)}} הוראות אמת מידה זו יגברו על כל הוראה סותרת אחרת בהסכם שנחתם בין הצרכן לבין ספק שירות חיוני למכירת אנרגיה מגנראטור לרשת.
{{ח:תתת|(9)}} ראה מנהל המערכת צורך להפעיל גנראטורים של צרכנים בהסדר מעל 100 שעות בשנה, יפנה מנהל המערכת לרשות, מבעוד מועד, לקבלת אישור לגבי ההסדר התעריפי בשל הרחבת היקף שעות ההפעלה שבהסדר.
{{ח:תתת|(10)}} אישרה הרשות תוספת להיקף השעות האמור בסעיף קטן (9), רשאי מנהל המערכת להורות לצרכנים שבהסדר על הפעלת הגנראטורים בהיקף תוספת השעות שקבעה הרשות, בכפוף להסכמתם. בשל תוספת השעות ישלם ספק השירות החיוני לצרכן שבהסדר את התעריף הקבוע בסעיף (י), לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} '''זכאות צרכן להצטרף להסדר'''
{{ח:תת}} צרכן רשאי להגיש בקשה להצטרף להסדר אם מתקיימים התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הצרכן מחובר לרשת החשמל של ספק השירות החיוני, ואם הוא בעל גנראטור המופעל במזוט או בגז טבעי – יהיה מחובר לרשת המתח העליון;
{{ח:תתת|(2)}} ברשות הצרכן גנראטור בהספק העולה על 500 קו״א;
{{ח:תתת|(3)}} ברשות הצרכן היתרים כדין להפעלת הגנראטור נשוא ההסדר, לרבות היתר להפעלת גנראטור לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל}}.
{{ח:תתת|(4)}} הצרכן ומנהל המערכת חתמו על הסכם להפעלת הגנראטור בהתאם לאמור באמת מידה זו.
{{ח:תתת|(5)}} ההצטרפות להסדר תהיה לתקופה שלא תפחת משנה ותהיה בתוקף כל עוד לא בוטלה על ידי מנהל המערכת כאמור בסעיף (ח) או הצרכן הודיע על פרישתו מההסדר כאמור בסעיף (יג).
{{ח:תתת|(6)}} הצרכן אינו משתתף בהסדר לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|אמת מידה 43 (השלה יזומה באמצעות גנראטורים עצמיים)}} או בהסדר לפי {{ח:פנימי|סעיף 47א|אמת מידה 47א (הסדר השלה מרצון)}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''הגשת בקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן המעוניין להצטרף להסדר, יפנה למנהל המערכת בבקשה בכתב, שאליה יצורפו העתקים מן ההיתרים הנדרשים לפי כל דין להפעלת הגנראטור; בבקשה יצוינו פרטים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שם הצרכן וכתובתו;
{{ח:תתתת|(ב)}} פרטי קשר – כתובת דואר אלקטרוני, מספר טלפון ומספר פקסימיליה;
{{ח:תתתת|(ג)}} מתח הרשת שאליה מחובר הצרכן;
{{ח:תתתת|(ד)}} גודל חיבור מיתקן הצרכן לרשת של ספק השירות החיוני ולרשת של היצרן העצמי;
{{ח:תתתת|(ה)}} ההספק הנקוב של הגנראטור;
{{ח:תתתת|(ו)}} סוג הדלק שבו מופעל הגנראטור;
{{ח:תתתת|(ז)}} פירוט אמצעי ההגנה והשליטה על הפעלת הגנראטור;
{{ח:תתתת|(ח)}} שיטת הסנכרון של הגנראטור לרשת;
{{ח:תתתת|(ט)}} לגבי צרכנים בעלי גנראטורים המופעלים במזוט או בגז טבעי – היקף ההפחתה המרבי של ההספק שלו יכול הצרכן להתחייב בהודעה מוקדמת של 4 שעות על ידי מנהל המערכת, אשר לא יעלה על הספק הצריכה המרבי של הצרכן.
{{ח:תתת|(2)}} אין בהצטרפות צרכן להסדר כדי להטיל אחריות על מנהל המערכת בשל הפעלת הגנראטור על ידי הצרכן בהסדר.
{{ח:תת|(ה)}} '''התקנת מונים אצל הצרכן'''
{{ח:תתת|(1)}} מצא מנהל המערכת כי הצרכן עומד בתנאים המנויים בסעיף (ג), יודיע על כך לצרכן וספק השירות החיוני יתקין מונים אצל הצרכן בהקדם ועד לא יאוחר מארבעה עשר ימי עבודה ממועד קבלת פניית הצרכן במשרדי ספק השירות החיוני, כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} מונה ייצור רציף המאפשר קריאה מרחוק באמצעות קו טלפון, אשר יותקן בהדקי הגנראטור של הצרכן או של היצרן העצמי, לפי העניין.
{{ח:תתתת|(ב)}} מונה צריכה אשר יותקן בנקודת חיבור המיתקן הפרטי של הצרכן לרשת החשמל וימנה במקביל את כמות החשמל הנצרכת מהרשת ואת כמות החשמל המועברת לרשת.
{{ח:תתת|(2)}} כל ההכנות הנדרשות לצורך התקנת המונים יבוצעו בידי הצרכן ועל חשבונו.
{{ח:תתת|(3)}} הצרכן יעמיד לרשות ספק השירות החיוני קו טלפון לצורך ביצוע קריאה מרחוק.
{{ח:תת|(ו)}} '''התקנת מערכות הגנה ותקשורת'''
{{ח:תתת|(1)}} לדרישת ספק השירות החיוני, צרכן בהסדר יתקין על חשבונו מערכות הגנה על הרשת ועל המתקן הפרטי שלו, מערכות סנכרון ומערכות תקשורת הנשלטות מרחוק על ידי ספק השירות החיוני. המערכות יותקנו על פי הקבוע בכל דין ועל פי התקנים המקובלים אצל ספק השירות החיוני.
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני רשאי לעשות שימוש במערכות ההגנה, הסנכרון והתקשורת האמורות בסעיף קטן (1), בהתאם לצרכי המערכת ועל פי שיקול דעתו הבלעדי. הצרכן לא יהא זכאי לקבלת תשלומים לפי אמת מידה זו במקרה שבו הגנראטור לא פעל כתוצאה מהפעלת מערכות ההגנה.
{{ח:תת|(ז)}} '''מועד ההצטרפות להסדר'''
{{ח:תת}} יום התקנת המונים אצל הצרכן או יום אישור המונים המותקנים אצל הצרכן, לפי העניין, ייחשב ליום צירופו של הצרכן להסדר.
{{ח:תת|(ח)}} '''דחיית בקשה וביטול התקשרות'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת רשאי לדחות בקשה להצטרפות להסדר וכן לבטל התקשרות בהסדר עם צרכן, אם מצא כי הצרכן אינו עומד בתנאים המנויים בסעיפים (ב) ו־(ג).
{{ח:תתת|(2)}} חריגה של עד 10% מ־100 השעות האמורות בסעיף (ב)(2) לצרכן בעל גנראטור המופעל בסולר, לא תיחשב כעילה לביטול ההתקשרות על ידי מנהל המערכת. שעות אי הפעלת הגנראטור בשבתות וחגים לא יבואו במניין 10% האמורים. מנהל המערכת לא ישלם לצרכן על חריגה כאמור במסגרת שעות ההתחייבות של מנהל המערכת להפעלת הצרכן בהסדר. אם הגנראטור בהסדר מופעל במזוט או בסולר כדלק חלופי, חריגה של יותר מפעמיים בשנה מהוראות מנהל המערכת תהיה עילה לביטול ההתקשרות.
{{ח:תתת|(3)}} דחה מנהל המערכת בקשת צרכן להצטרף להסדר או הודיע לצרכן על ביטול ההתקשרות עימו בהסדר, יפרט בהודעתו לצרכן את הסיבות לדחיית הבקשה או לביטול ההתקשרות. צרכן שבקשתו להצטרף להסדר נדחתה או שנמסרה לו הודעה בדבר ביטול ההתקשרות עימו, רשאי להשיג על כך בפני ראש אגף הנדסה ברשות והכרעת ראש אגף הנדסה תחייב את מנהל המערכת. הורה ראש אגף הנדסה על צירוף הצרכן להסדר, יודיע על כך מנהל המערכת לצרכן בכתב, וינהג בו כצרכן שצורף להסדר.
{{ח:תת|(ט)}} '''הגשת תוכנית בדבר הייצור והצריכה המשוערים על ידי צרכן בהסדר שברשותו גנראטור המופעל במזוט או בגז טבעי'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן בהסדר שהוא בעל גנראטור המופעל במזוט או בגז טבעי יגיש למנהל המערכת, בכל יום עד השעה 12:00, הערכה להיקף הצריכה והייצור העצמי הצפויים במתקניו ליום שתחילתו בשעה 6:00 למחרת.
{{ח:תתת|(2)}} התוכנית תוגש לכל חצי שעה ותיערך במתכונת שיקבע מנהל המערכת.
{{ח:תת|(י)}} '''תשלומים'''
{{ח:תת}} על צרכן שצורף להסדר יחול הסדר תשלומים זה:
{{ח:תתת|(1)}} תשלום לכל קוט״ש המיוצר לצריכה עצמית בגנראטור המופעל בסולר: בעד האנרגיה המיוצרת בגנראטור לצריכה עצמית בהתאם לדרישת מנהל המערכת כאמור בסעיף (ב) ישלם מנהל המערכת לצרכן את התעריף הקבוע בשורה 4 בלוח 9.2–2 (זמן התראה של פחות מ־5 שעות ועד 4 שעות).
{{ח:תתת|(2)}} תשלום לכל קוט״ש המועבר לרשת והמיוצר בגנראטור המופעל בסולר: בעד האנרגיה המיוצרת בגנראטור ומוזרמת לרשת בהתאם לדרישת מנהל המערכת כאמור בסעיף (ב) ישלם מנהל המערכת לצרכן את התעריף הקבוע בשורה 5 בלוח 9.2–2 (זמן התראה של פחות מ־4 שעות ועד 3 שעות) ותעריף הייצור המשוקלל בנוסחה יהיה שווה לאפס.
{{ח:תתת|(3)}} תשלום בעד צריכה עצמית מגנראטור המופעל במזוט או בגז טבעי, או לצרכן שבחצרו יצרן עצמי בעל גנראטור כאמור: בעבור הקטנת הצריכה נטו מהרשת באמצעות צריכה עצמית מהגנראטור כאמור בסעיף (ב) ישלם מנהל המערכת לצרכן את התעריף הקבוע בשורה 5 בלוח 9.2–2 (זמן התראה של פחות מ־4 שעות ועד 3 שעות).
{{ח:תתת|(4)}} תשלום בעד העברת אנרגיה לרשת מגנראטור המופעל במזוט או בגז טבעי, או לצרכן שבחצרו יצרן עצמי בעל גנראטור כאמור: בעבור הקטנת הצריכה נטו מהרשת על ידי העברת אנרגיה לרשת באמצעות הגנראטור כאמור בסעיף (ב) ישלם מנהל המערכת לצרכן את התעריף הקבוע בשורה 5 בלוח 9.2–2 (זמן התראה של פחות מ־4 שעות ועד 3 שעות), בניכוי 0.6 ש״ח לקוט״ש אם הגנראטור מופעל במזוט, ובניכוי 0.8 ש״ח לקוט״ש אם הגנראטור מופעל בגז טבעי.
{{ח:תתת|(5)}} צרכן בהסדר רשאי לבחור בזמן התראה קצר מ־4 שעות בהתאם לזמני ההתראה המופיעים בלוח 9.2–2 {{ח:פנימי|סעיף 47א|שבאמת מידה 47א (הסדר השלה מרצון)}} ויהיה זכאי לתעריף {{ח:פנימי|סעיף 47א|שבסעיף (ז) לאמת המידה האמורה}}. לא עמד הצרכן בזמן התראה שבחר לפי סעיף קטן זה, ישלם למנהל המערכת תשלומים כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} אם q≤0 עבור זמן התראה שבין שעתיים לשעה אחת (⍺ = 60%), ישלם הצרכן למנהל המערכת ‎(0.1)*PC*QB;
{{ח:תתתת|(א)}} אם q≤0 עבור זמן התראה קטן משעה אחת (⍺ > 60%), ישלם הצרכן למנהל המערכת ‎(0.3)*PC*QB.
{{ח:תתת|(6)}} תשלומים של צרכן בהסדר למנהל המערכת, בגין אי הפעלת הגנראטור או הפעלתו לאחר זמן ההתראה שעליו התחייב הצרכן, יהיו בגין השעות שבהן לא הופעל הגנראטור.
{{ח:תתת|(7)}} תשלום בעד אי מתן הוראה להפעלת גנראטור או בעד אי מתן הוראה להפחית את הפער בין צריכה לייצור: בעד השעות המשלימות למספר השעות השנתיות בהתאם לזמן ההתראה שבו בחר הצרכן, שבהן לא הורה מנהל המערכת לצרכן להפעיל את הגנראטור או להקטין את הצריכה נטו מהרשת, יהיה הצרכן זכאי לתשלום שהוא סכום מכפלת מספר השעות המשלימות למספר השעות השנתיות האמור, בגובה התשלום הממוצע לשעה ששולם לצרכן בשנה הקלנדרית במסגרת ההסדר.
{{ח:תתת|(8)}} התשלומים האמורים יבוצעו בכפוף להוראות כל דין, לרבות דיני המיסים החלים בישראל מזמן לזמן.
{{ח:תתת|(9)}} מנהל המערכת ינכה את זמני ההשלה של צרכן פרטי במסגרת בדיקת הסטיות מתוכנית הצריכה החצי שעתית של המספק.
{{ח:תתת|(10)}} מנהל המערכת ישלם ליצרן שצרכנו הפרטי הפעיל את הגנראטור לפי אמת מידה זו את התעריף הקבוע באישור התעריף שלו, ובלבד שבעת הפעלת הגנראטור היצרן אינו חורג מתוכנית הייצור החצי שעתית. ליצרן שהתעריפים המשולמים לו נקבעו בדרך של מכרז, ישלם מנהל המערכת את עלות האנרגיה שלו ואת תעריף הזמינות שלו לפי ההסכם שלו עם מנהל המערכת (PPA). למספק הרוכש אנרגיה משני יצרנים או יותר ישלם מנהל המערכת תעריף שהוא הנמוך מבין האישורים התעריפיים של יצרניו או מהצעת המחיר החצי־שעתית שלהם.
{{ח:תת|(יא)}} '''תשלום לצרכן בהסדר'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת ישלח לצרכן בהסדר לא יאוחר משבעה ימי עבודה מתום כל תקופת חשבון המלצת חשבון המחושבת על פי התנאים הקבועים בסעיף זה, וישלם את התעריף לצרכן בהסדר בתוך 20 ימים מיום קבלת החשבונית. בהמלצת החשבון הנשלחת לצרכן הכלול בהסדר, יציין מנהל המערכת את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} סך האנרגיה בקוט״ש שנצרכה מהרשת;
{{ח:תתת|(2)}} סך האנרגיה בקוט״ש שייצר הגנראטור;
{{ח:תתת|(3)}} סך הפער בין הצריכה לייצור בקוט״ש בעת מתן ההודעה על ידי מנהל המערכת לצרכן בעל גנראטור מופעל במזוט או בגז (בהודעה המוקדמת של ארבע שעות);
{{ח:תתת|(4)}} סך ההפחתה בפער שבין הצריכה לייצור בקוט״ש בשעות מימוש ההסדר;
{{ח:תתת|(5)}} סך הפער בין הצריכה לייצור הממוצע במהלך חמשת ימי העבודה שקדמו למתן ההודעה על ידי מנהל המערכת;
{{ח:תתת|(6)}} הסכום שיופחת כתוצאה מהפעלת תעריף התמריץ לגבי כל שעה שבה ייצר הגנראטור אנרגיה חלופית לצריכה מהרשת או שנעשתה בו הפחתה של הפער בין הצריכה לייצור של הצרכן;
{{ח:תת|(יב)}} '''השגת צרכן על חשבון הצריכה'''
{{ח:תת}} חלק הצרכן על חשבון הצריכה בשל עניין הנוגע להתחשבנות הנובעת מאמת מידה זו, יפנה לאגף צרכנות ברשות.
{{ח:תת|(יג)}} '''פרישה מההסדר'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן רשאי לפרוש מן ההסדר רק אם עברה שנה לפחות מיום צירופו להסדר, באמצעות מסירת הודעה בכתב למנהל המערכת.
{{ח:תתת|(2)}} הודיע צרכן על רצונו לפרוש מההסדר, יסיר ספק השירות החיוני את המונים שהתקין אצל הצרכן בהקדם ולא יאוחר משבעה ימים מיום קבלת ההודעה במשרדי הספק.
{{ח:תתת|(3)}} יום הסרת המונים, ובמקרה שבו לא הותקן מונה על ידי ספק השירות החיוני יום קבלת ההודעה במשרדי הספק, ייחשב ליום הפרישה מן ההסדר.
{{ח:תתת|(4)}} צרכן שפרש מן ההסדר ומעוניין לשוב ולהצטרף להסדר, יישא בעלות הסרת המונים והתקנתם כקבוע בשורה 6 בלוח תעריפים 5.4–2.

{{ח:סעיף|47||תיקון: 28.5.12, 25.12.17}}
{{ח:ת}} '''הסדר צרכנות חכמה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אירוע מחסור“ – מקרה שבו הורה מנהל המערכת לצרכן בהסדר להפחית צריכה לצורך מניעת אי אספקת חשמל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ההסדר“ – הסדר השלת צרכנים באירוע מחסור בתוך מיתקנו הפרטי של הצרכן, בהיקף מצטבר שלא יעלה על 700 מ״ו נומינאליים, כמפורט באמת מידה זו.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק הבסיס השעתי“ – הספק ממוצע שעתי של שלושת ימי הצריכה הגבוהים ביותר מתוך עשרת ימי החול שקדמו למועד הודעת ספק השירות החיוני על אירוע מחסור, המחושב בנפרד לגבי כל שעה המקבילה לכל אחת משעות האירוע; מדידת ההספק תהיה רבע שעתית לפחות; במניין הימים האמורים לא יבואו בחשבון ימים אשר חל בהם אירוע מחסור באותן השעות.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השלה“ – הפחתה חלקית בצריכת החשמל של צרכן בהסדר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”התקן להפחתת צריכה“ – אמצעי לקריאה רציפה ולהפחתת צריכה, המחובר למכשיר צריכה של צרכן הרשום אצל צרכן מאגד לצורך השתתפות בהסדר, אשר עומד ברמת דיוק ותקינות הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 15|באמת מידה 15(ד)}}.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צרכן“ – צרכן רשום המחויב בתשלום בעבור צריכה על פי תעריף עומס וזמן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|באמת מידה 31(א)(1)}} שהמונה שלו פתוח לקריאה רציפה (להלן – צרכן תעו״ז) או צרכן מאגד, לפי העניין.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צרכן מְאַגֵד“ – תאגיד רשום המייצג קבוצה של צרכנים רשומים, לרבות צרכנים של יצרנים פרטיים, לצורך השתתפות בהסדר השלה; צרכן מאגד יכול לייצג צרכני תעו״ז בתעריף מכירה מרוכזת או בתעריפים אחידים; ספק שירות חיוני, לרבות מחלק היסטורי, לא ייחשב צרכן מאגד.
{{ח:תת|(ב)}} '''עיקרי ההסדר'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן שהצטרף להסדר זכאי לתעריף בעד כל קוט״ש שהשיל מהספק הבסיס השעתי שלו בעת אירוע השלה.
{{ח:תתת|(2)}} הספק בסיס שעתי לצורך התחשבנות יימדד באמצעות מונה רציף המותקן בכניסה למקום הצרכנות; לא קיים מונה רציף בכניסה למקום הצרכנות, יימדד הספק הבסיס השעתי באמצעות ההתקן להפחתת צריכה.
{{ח:תתת|(3)}} התעריף עבור השלה מותנה בכך שההספק השעתי בפועל של הצרכן לא יעלה על הספק הבסיס השעתי בכל שעה משעות אירוע ההשלה.
{{ח:תתת|(4)}} סך ההשלה וסך התשלום שישולם לצרכן יחושבו בנפרד לגבי כל שעה משעות אירוע ההשלה, בהתייחס להספק הבסיס השעתי בשעות המקבילות, ובלבד שהצריכה הופחתה בהתאם לתנאי ההסדר בכל שעה משעות אירוע ההשלה בנפרד ובמצטבר.
{{ח:תתת|(5)}} בשנה הראשונה לקיום ההסדר ישלם מנהל המערכת לצרכן שבהסדר בעבור 100 שעות הפעלה. בשנה השנייה לקיום ההסדר ישלם מנהל המערכת לצרכן מאגד בלבד בעבור 100 שעות הפעלה, ובשנה השלישית ישלם מנהל המערכת לצרכן מאגד בלבד בעבור 60 שעות הפעלה.
{{ח:תתת|(6)}} הצרכן יהיה חייב להשיל הספק במתקנו בהיקף כולל של 90% משעות ההפעלה השנתיות לפחות, ככל שיידרש, על פי הוראת מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(7)}} ספק השירות החיוני יפרסם באתר האינטרנט שלו, 24 שעות לפחות לפני קרות אירוע השלה, צפי לתחילתו ולמשכו של האירוע.
{{ח:תתת|(8)}} ספק השירות החיוני יודיע לצרכן שהצטרף להסדר על אירוע השלה ארבע שעות לפחות לפני תחילת האירוע ואת משכו הצפוי של האירוע.
{{ח:תתת|(9)}} משך כל אירוע ההשלה בפועל לא יעלה על ארבע שעות רצופות.
{{ח:תתת|(10)}} ראה מנהל המערכת צורך להפעיל את ההסדר ביותר מ־100 שעות בשנה, יפנה מנהל המערכת מבעוד מועד לרשות לקבלת אישור לתוספת שעות ההפעלה שבהסדר.
{{ח:תתת|(11)}} אישרה הרשות תוספת לשעות ההפעלה, רשאי מנהל המערכת להורות לצרכנים שבהסדר על הפעלת ההסדר בהיקף תוספת השעות שאישרה הרשות.
{{ח:תתת|(12)}} בגין תוספת שעות ההפעלה ישלם ספק השירות החיוני לצרכן שבהסדר תעריף כאמור בסעיף (ט)(3).
{{ח:תת|(ג)}} '''זכאות להצטרף להסדר'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יצרף להסדר צרכן שביקש להצטרף להסדר ובלבד שמתקיימים בו כל התנאים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} צרכן התעו״ז או הצרכנים שאותם מייצג צרכן מאגד, לפי העניין, מחוברים לרשת החשמל של ספק השירות החיוני;
{{ח:תתתת|(ב)}} הצרכן התחייב בכתב להשיל במסגרת ההסדר 20% לפחות מהספק הבסיס השעתי שלו;
{{ח:תתתת|(ג)}} צרכן התעו״ז או הצר כנים שאותם מייצג צרכן מאגד, לפי העניין, אינם רשומים אצל ספק השירות החיוני בהסדר השלה אחר, למעט הסדר השלת תדר;
{{ח:תתתת|(ד)}} הצרכן הוא צרכן תעו״ז בעל מונה רציף או צרכן מאגד; אין באמור כדי למנוע מצרכן תעו״ז בעל מונה רציף להצטרף להסדר באמצעות צרכן מאגד;
{{ח:תתתת|(ה)}} הצרכן חתם על טופס הצטרפות להסדר כקבוע בנספח לאמת מידה זו, לתקופה של שנה; ההתקשרות תתחדש באופן אוטומטי לתקופות נוספות של שנה בכל פעם, אלא אם כן התקיימו התנאים להפסקתה כאמור באמת מידה זו;
{{ח:תתתת|(ו)}} סך ההספק שבהסדר לא עלה על 700 מ״ו נומינאליים.
{{ח:תתת|(2)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (1), ספק שירות חיוני ידרוש מצרכן מאגד לעמוד גם בתנאים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} בידי הצרכן המאגד מסמכים חתומים מטעם צרכני ספק השירות החיוני או צרכנים פרטיים המסמיכים אותו לייצגם כלפי ספק השירות החיוני לצורך הסדר זה (להלן – מסמכי הצטרפות);
{{ח:תתתת|(ב)}} סך הספק הצרכנים שאותם מייצג צרכן מאגד לא יפחת בשום שלב מ־20 מגה וולט אמפר;
{{ח:תתתת|(ג)}} יכולת ההשלה האפקטיבית המינימאלית של כלל הצרכנים שאותם מייצג צרכן מאגד היא 3 מגוו״ט.
{{ח:תתת|(3)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (1), ספק שירות חיוני ידרוש מצרכן תעו״ז לעמוד גם בתנאים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} סך הצריכה בשעות פסגה של צרכן התעו״ז ב־12 החודשים שקדמו להגשת הבקשה אינו נמוך מ־4% מסך הצריכה השנתית שלו;
{{ח:תתתת|(ב)}} צרכן תעו״ז בעל מונה רציף הרשום בהסדר אצל ספק השירות החיוני, אינו רשום גם אצל צרכן מאגד, בהסדר זה.
{{ח:תת|(ד)}} '''בקשה של צרכן מאגד להצטרף להסדר'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן מאגד המעוניין להצטרף להסדר, יפנה למנהל המערכת בבקשה בכתב בציון פרטים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שם הצרכן המאגד ומספר הרישום שלו כתאגיד;
{{ח:תתתת|(ב)}} כתובתו וכתובת דואר אלקטרוני;
{{ח:תתתת|(ג)}} מספר טלפון שלו שהינו זמין בכל עת;
{{ח:תתתת|(ד)}} מספר הצרכנים המיוצגים על ידו וסך גודל החיבורים שלהם;
{{ח:תתתת|(ה)}} הצריכה של כלל הצרכנים המיוצגים על ידו ב־12 החודשים שקדמו להגשת הבקשה.
{{ח:תתת|(2)}} לבקשה יצרף הצרכן המאגד מסמך הכולל את הפרטים הבאים לגבי כל אחד מהצרכנים המיוצגים על ידו:
{{ח:תתתת|(א)}} שם הצרכן וכתובתו;
{{ח:תתתת|(ב)}} כתובת דואר אלקטרוני;
{{ח:תתתת|(ג)}} מספר טלפון שלו שהינו זמין בכל עת;
{{ח:תתתת|(ד)}} מתח הרשת שאליה הוא מחובר;
{{ח:תתתת|(ה)}} גודל חיבור מיתקן הצרכן לרשת;
{{ח:תתתת|(ו)}} סך הצריכה השנתית שלו ב־12 החודשים שקדמו להגשת בקשת ההצטרפות להסדר;
{{ח:תתתת|(ז)}} הסדרים נוספים שבהם הוא משתתף.
{{ח:תתת|(3)}} צרכן מאגד יודיע לספק השירות החיוני בכתב על הצטרפותו של כל צרכן מיוצג נוסף ויצרף להודעה את כל הפרטים המנויים בסעיף קטן (2).
{{ח:תת|(ה)}} '''הגשת בקשה על ידי צרכן תעו״ז בעל מונה רציף'''
{{ח:תת}} צרכן תעו״ז בעל מונה רציף המעוניין להצטרף להסדר ישירות מול ספק השירות החיוני, יפנה אליו בבקשה בכתב בציון הפרטים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} שם הצרכן וכתובתו;
{{ח:תתת|(2)}} כתובת דואר אלקטרוני;
{{ח:תתת|(3)}} מספר טלפון שהינו זמין בכל עת;
{{ח:תתת|(4)}} מתח הרשת שאליה הוא מחובר;
{{ח:תתת|(5)}} גודל חיבור מיתקן הצרכן לרשת.
{{ח:תת|(ו)}} '''התקנת התקנים להפחתת צריכה על ידי צרכן מאגד'''
{{ח:תתת|(1)}} התקנים להפחתת צריכה המותקנים על ידי צרכן מאגד במתקני הצרכנים שאותם הוא מייצג, יישלטו מרחוק על ידי הצרכן המאגד וכל המידע הרלוונטי להפחתת הצריכה יועבר גם לספק השירות החיוני בזמן אמת.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני יעביר לצרכן מאגד את נתוני הצריכה של כל צרכן המיוצג על ידו, ובלבד שהצרכן המאגד המציא לספק השירות החיוני אישור בכתב מאת הצרכן המיוצג על הסכמתו להעברת נתוני הצריכה לצרכן המאגד.
{{ח:תת|(ז)}} '''פתיחת מונה רציף אצל צרכן תעו״ז המצטרף להסדר באמצעות ספק שירות חיוני'''
{{ח:תת}} מצא ספק השירות החיוני כי צרכן התעו״ז המעוניין להיכנס להסדר באמצעות ספק שירות חיוני עומד בתנאים המנויים בסעיף (ג), וקיים מונה המאפשר את פתיחתו לקריאה רציפה, יידע אותו בדבר זכאותו להצטרף להסדר ויפעל לפתיחת המונה הרציף המאפשר קריאה מרחוק (להלן – המונה הרציף) בנקודת החיבור של הצרכן לרשת בהתאם למפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני ינחה את צרכן התעו״ז לבצע את כל ההכנות הנדרשות ובכלל זה הקצאת קו תקשורת, ככל שיידרש, לצורך פתיחת המונה הרציף על ידי ספק השירות החיוני ועל חשבונו של הצרכן; הצרכן יישא בעלות השוטפת של אחזקת קו התקשורת.
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני יפתח את המונה הרציף לא יאוחר מארבעה עשר ימי עבודה ממועד קבלת הודעת הצרכן בדבר השלמת ההכנות.
{{ח:תתת|(3)}} לא השלים ספק השירות החיוני את פתיחת המונה הרציף במועד האמור בסעיף קטן (2), רשאי צרכן התעו״ז להתקין, בעצמו או על ידי מי מטעמו, מונה רציף לשימוש לצורך ביצוע ההסדר, ובלבד שההתקנה תבוצע לפי כל דין.
{{ח:תתת|(4)}} מצא ספק השירות החיוני כי בנקודת החיבור של צרכן התעו״ז לרשת מותקן מונה רציף השייך לספק השירות החיוני או לצרכן התעו״ז, רשאי ספק השירות החיוני לאשר את תקינותו ולהשתמש בו לצורך ההסדר, ובלבד שלא יחרוג מלוחות הזמנים הקבועים באמת מידה זו.
{{ח:תתת|(5)}} מועד פתיחת המונה אצל הצרכן, ולחלופין מועד אישור המונה המותקן אצל צרכן התעו״ז, ייחשב למועד צירופו של הצרכן להסדר.
{{ח:תת|(ח)}} '''הוצאה ופרישה מהסדר'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני יוציא מההסדר צרכן שבתום שנה מיום הצטרפותו להסדר השיל פחות מ־20% מהספק הבסיס השעתי במשך 90% מהשעות שלהן הוא מחויב.
{{ח:תתת|(2)}} צרכן מאגד יעדכן בכתב, ב־1 בכל חודש, את ספק השירות החיוני בדבר פרישה של מי מהצרכנים בהסדר שאותם הוא מייצג.
{{ח:תתת|(3)}} צרכן שפרש או הוצא מההסדר לא יהיה רשאי להצטרף להסדר אלא אם כן חלפו 24 חודשים לפחות ממועד הפרישה או ההוצאה מההסדר.
{{ח:תת|(ט)}} '''התחשבנות מול ספק השירות החיוני'''
{{ח:תתת|(1)}} ההתחשבנות בגין ההסדר לצרכן שמותקן לו מונה רציף והרשום בהסדר אצל ספק השירות החיוני, תהיה על פי קריאות המונה הרציף.
{{ח:תתת|(2)}} ההתחשבנות בשל ההסדר לצרכן מאגד תהיה על פי מדידת סך האנרגיה במונים הרציפים אצל הצרכנים שאותם הוא מייצג, בנוסף לסך האנרגיה שנרשמה בהתקנים להפחתת הצריכה בקרב הצרכנים שאותם הוא מייצג שאינם בעלי מונה רציף.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת ישלם לצרכן עבור כל קוט״ש המושל בפועל במסגרת ההסדר ובכפוף לתנאיו את התעריף הקבוע בלוח תעריפים 9.3–1 תעריף השלה בהסדר צרכנות חכמה.
{{ח:תתת|(4)}} התעריף יחושב לכל שעת אירוע השלה בנפרד לפי ההספק שהושל ביחס להספק הבסיס השעתי, ובלבד שהצרכן הפחית את ההספק בכל אחת משעות אירוע ההשלה בנפרד ובמצטבר ושסך ההספק שהושל הינו לפחות 20% מהספק הבסיס השעתי.
{{ח:תתת|(5)}} התעריף בגין השלה יהיה בעבור השלה של עד 40% מהספק הבסיס השעתי לצרכן מאגד, ועד 30% לצרכן תעו״ז בעל מונה רציף המצטרף להסדר ישירות מול ספק השירות החיוני.
{{ח:תתת|(6)}} הודיע מנהל המערכת לצרכן על אירועי השלה בהיקף כולל של פחות מ־100 שעות בשנה הראשונה לקיום ההסדר, ישלם לו ספק השירות החיוני בעד מספר השעות המשלימות ל־100 שעות שנתיות. התשלום יחושב כמכפלת התעריף בממוצע הקוו״טים שהשיל הצרכן במסגרת ההסדר במהלך השנה.
{{ח:תתת|(7)}} הודיע מנהל המערכת לצרכן מאגד על אירועי השלה בהיקף כולל של פחות מ־100 שעות בשנה השנייה לקיום ההסדר, ישלם ספק השירות החיוני לצרכן המאגד בעד מספר השעות המשלימות ל־100 שעות שנתיות. התשלום יחושב כמכפלת התעריף בממוצע הקוו״טים שהשיל הצרכן במסגרת ההסדר במהלך השנה.
{{ח:תתת|(8)}} הודיע מנהל המערכת לצרכן מאגד על אירועי השלה בהיקף כולל של פחות מ־60 שעות בשנה השלישית לקיום ההסדר, ישלם ספק השירות החיוני לצרכן המאגד בעד מספר השעות המשלימות ל־60 שעות שנתיות. התשלום יחושב כמכפלת התעריף בממוצע הקוו״טים שהשיל הצרכן במסגרת ההסדר במהלך השנה.
{{ח:תתת|(9)}} ספק השירות החיוני ישלם רק בעבור השלה בפועל החל מהשנה השנייה לקיום ההסדר לצרכן תעו״ז והחל מהשנה הרביעית לקיום ההסדר לצרכן מאגד.
{{ח:תתת|(10)}} בחשבון הצריכה בשל הסדר זה, יציין ספק השירות החיוני את הפרטים האלה, נוסף על הנדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|אמת מידה 23 (תכולת חשבון)}}:
{{ח:תתתת|(א)}} סך האנרגיה שנצרכה מהרשת, ככל שנצרכה, בכל שעה משעות האירוע;
{{ח:תתתת|(ב)}} סך הקוט״ש שהופחת;
{{ח:תתתת|(ג)}} תעריף לקוט״ש מופחת וסך התשלום בגין סך ההפחתה;
{{ח:תתתת|(ד)}} המועד הקובע להצטרפות הצרכן להסדר.
{{ח:תתת|(11)}} רשום יותר ממונה אחד על שם צרכן תעו״ז יחיד, תהיה ההתחשבנות לצורך ההסדר לגבי כל מונה בנפרד.
{{ח:תתת|(12)}} מנהל המערכת ישלח לצרכן בהסדר לא יאוחר משבעה ימי עבודה מתום כל תקופת חשבון המלצת חשבון המחושבת על פי התנאים הקבועים בסעיף זה, וישלם את התעריף לצרכן בהסדר בתוך 20 ימים מיום קבלת החשבונית.
{{ח:תת|(י)}} '''השגת צרכן על חשבון הצריכה'''
{{ח:תתת|(1)}} השיג הצרכן על חשבון הצריכה בשל עניין הנוגע להתחשבנות הנובעת מאמת מידה זו, יפנה לאגף צרכנות ברשות.
{{ח:תתת|(2)}} אגף צרכנות ברשות לא ידון במחלוקות הנובעות ממערכת היחסים החוזית בין צרכן מאגד לבין הצרכנים שאותם הוא מייצג.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ש}} טופס הצטרפות להסדר צרכנות חכמה'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:סעיף|47א||תיקון: 16.7.12, 23.1.14, 25.12.17, 16.7.23, 25.2.25; תשע״ח, תשפ״ה־24, תשפ״ה־26}}
{{ח:ת}} '''הסדר השלה מרצון'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אירוע מחסור“ – מחסור ארצי או אזורי בחשמל שבו קיים חשש לאי־אספקת מלוא הביקוש לחשמל, לרבות מחסור הנובע ממגבלות רשת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ההסדר“ – הסדר להשלת עומס על פי אמת מידה זו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק הבסיס השעתי“ – הספק ממוצע שעתי של שבעת ימי החול שקדמו למועד הודעת ספק השירות החיוני על אירוע מחסור, המחושב בנפרד לגבי כל שעה המקבילה לכל אחת משעות האירוע; הופעל ההסדר ביום שישי או בערב חג, אזי הממוצע יהיה של שלושת ימי שישי או ערב חג שקדמו למועד ההודעה; הופעל ההסדר ביום שבת או חג, אזי הממוצע יהיה של שלושת ימי שבת או חג שקדמו למועד ההודעה; מדידת ההספק תהיה רבע שעתית לפחות; במניין הימים האמורים לא יבואו בחשבון ימים אשר חל בהם אירוע מחסור באותן השעות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק שעתי שהושל בפועל“ – הספק הבסיס השעתי בניכוי ההספק בפועל במהלך אירוע ההשלה (בקוו״ט);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מספק“ – מספק, לרבות מספק חח״י כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 223|באמת מידה 223}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צרכן בהסדר“ – צרכן, לרבות צרכן פרטי ולרבות צרכן שהוא מחלק היסטורי, בעל יכולת הפחתה של 173 ק״ו לפחות, שפנה למנהל המערכת בבקשה להשתתף בהסדר, ומנהל המערכת אישר את השתתפותו, לאחר שהצרכן נקב בהספק שבאפשרותו להשיל ממיתקנו הפרטי ובזמן ההתראה הדרוש לו לצורך היערכות לביצוע ההשלה בפועל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שעות הפעלה מזעריות“ (β) – שעות הפעלה מינימליות לצרכן בשנה קלנדרית כמופיע בלוח תעריפים 9.2–1.
{{ח:תת|(ב)}} '''עיקרי ההסדר'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן בהסדר יודיע למנהל המערכת על ההספק שביכולתו להפחית ממיתקנו הפרטי בעת אירוע מחסור, על זמן ההתראה הדרוש לו לצורך היערכות לביצוע ההשלה בפועל ומשך ההשלה המרבי שבו הוא יכול לעמוד כמפורט באמת מידה זו.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת רשאי לפנות לצרכנים בהסדר, כולם או חלקם, בבקשה להשיל במיתקנם הפרטי עומס בעת אירוע מחסור בהתאם לאמור בסעיף קטן (1).
{{ח:תתת|(3)}} צרכן בהסדר רשאי להיענות לבקשת מנהל המערכת או לדחותה; נענה הצרכן לבקשה, מועד תחילת ההשלה, משכה ומידתה ייקבעו בהתאם למוסכם בין מנהל המערכת לצרכן במועד הכניסה להסדר, או בהסכמה בין מנהל המערכת לצרכן במועד הבקשה.
{{ח:תתת|(4)}} עלה ההספק שצרך הצרכן בפועל, במהלך אירוע השלה, על הספק הבסיס השעתי, לאחר שהצרכן נתן את הסכמתו להשלה כאמור בסעיף קטן (3), ישלם הצרכן למנהל המערכת בהתאם לקבוע בסעיף (ז).
{{ח:תתת|(5)}} מנהל המערכת לא יאשר הסדר לצרכן הרשום בהסדר ניהול מחסור אחר, אשר טרם סיים את מלוא מכסת השעות הקבועה בו, אלא אם כן התחייב הצרכן להשיל צריכה במסגרת ההסדר לפי אמת מידה זו בהתראה קצרה מארבע שעות. הסכים הצרכן לזמן התראה קצר מארבע שעות, יפעיל מנהל המערכת את הצרכן בהסדר במסגרת שעות הפעלה אשר אינן חופפות לשעות ההפעלה שבהסדר ניהול מחסור אחר שבו משתתף הצרכן; צרכן זה לא יהיה זכאי להתחייבות לתשלום בעד שעות הפעלה מזעריות במסגרת ההסדר לפי אמת מידה זו, ובעבורו תהיה β = 0.
{{ח:תתת|(6)}} זמן ההתראה לצורך התחשבנות על פי אמת מידה זו, הינו בהתאם ללוח תעריפים 9.2–2.
{{ח:תתת|(7)}} התעריף בעבור ההספק המושל על ידי הצרכן יחושב על פי הנוסחה הקבועה בסעיף (ז).
{{ח:תת|(ג)}} '''זכאות להשתתפות בהסדר'''
{{ח:תת}} צרכן המחובר לרשת של ספק שירות חיוני במתח עליון, במתח גבוה או במתח נמוך, רשאי להשתתף בהסדר, בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בצרכן מתקיים אחד מהתנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הצרכן אינו משתתף בהסדרי ניהול מחסור אחרים, למעט הסדר השלת תדר;
{{ח:תתתת|(ב)}} הצרכן משתתף בהסדרי ניהול מחסור אחרים, ובלבד שמנהל המערכת הפעילו בהסדרים אלה במלוא מכסת השעות הקבועה בהם;
{{ח:תתתת|(ג)}} הצרכן משתתף בהסדרים אחרים אך מתחייב להשיל צריכה במסגרת ההסדר בהתראה קצרה מארבע שעות;
{{ח:תתת|(2)}} לצרכן יכולת להשיל עומס על פי אמת מידה זאת, בהספק שלא יפחת מ־173 קילו ואט. לצורך זה הצרכן רשאי לכלול בהסדר מספר מקומות צרכנות שלו.
{{ח:תתת|(3)}} לצרכן מותקן מונה רציף או מונה חכם;
{{ח:תתת|(4)}} הצרכן יכול להשיל את העומס במתקנו הפרטי בפרקי הזמן הקבועים באמת מידה זו;
{{ח:תתת|(5)}} הצרכן אינו משויך למחלק היסטורי;
{{ח:תתת|(6)}} הצרכן בעל יכולת קבלת הודעות על הפעלת ההסדר כקבוע בסעיף (ה)(1).
{{ח:תת|(ג1)}} '''גריעת צרכן מההסדר'''
{{ח:תת}} התברר בסוף שנה קלנדרית כי צרכן נענה להסדר בהיקף של 25% מסך שעות ההפעלה שמנהל המערכת ביקש או פחות מכך, רשאי מנהל המערכת לגרוע אותו מההסדר; צרכן שנגרע מן ההסדר יהיה רשאי לשוב ולהצטרף להסדר לאחר שחלפו שנתיים מיום שנגרע.
{{ח:תת|(ד)}} '''הגשת בקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן המעוניין להשתתף בהסדר יפנה למנהל המערכת בבקשה בכתב בציון פרטים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שם הצרכן;
{{ח:תתתת|(ב)}} כתובתו וכתובת דואר אלקטרוני;
{{ח:תתתת|(ג)}} מספר טלפון שלו שהוא זמין בכל עת;
{{ח:תתתת|(ד)}} מתח הרשת שאליה מחובר הצרכן;
{{ח:תתתת|(ה)}} גודל החיבור של מקום הצרכנות לרשת;
{{ח:תתתת|(ו)}} ההספק שיש ביכולתו של הצרכן להשיל במסגרת ההסדר;
{{ח:תתתת|(ז)}} זמן ההתראה המזערי הנדרש לצרכן להיערך להשלה, בהתאם ללוח תעריפים 9.2–2 ומשך זמן ההשלה בכל אירוע השלה;
{{ח:תתתת|(ח)}} המספק שהצרכן משויך אליו.
{{ח:תתת|(2)}} הצרכן אינו רשאי לבחור במסגרת בקשה שהגיש לפי סעיף קטן (1), יותר מחלופה אחת לזמן ההתראה המזערי הדרוש לו מהחלופות הקבועות בלוח תעריפים 9.2–1; כמו כן הצרכן יציין בבקשתו אפשרות אחת בלבד של הספק שיש ביכולתו להשיל ושל משך זמן ההשלה.
{{ח:תתת|(3)}} צרכן המצטרף למסלול ”התחייבות להשלה“, כקבוע בלוח תעריפים 9.2–2 (באמת מידה זו – מסלול התחייבות להשלה) מתחייב, בדרך שיורה לו מנהל המערכת, להספק מסוים שהוא מתחייב להשיל בכל דרישת השלה של מנהל המערכת; משך ההשלה במסלול זה יהיה ל־4 שעות בכל הפעלה; משך ההפעלה יכול לעלות על 4 שעות אם הצרכן מעוניין בכך, ואם ההפעלה נדרשת על ידי מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(4)}} היה שינוי באחד או יותר מהפרטים המנויים בסעיף קטן (1), יפנה הצרכן למנהל המערכת בפנייה חדשה בצירוף כל הפרטים העדכניים, למעט אם הצרכן החליף את המספק שעימו התקשר; בעת החלפת מספק יעביר המספק את בקשת שיוך הצרכן למספק למנהל המערכת ובה הוא יציין את שיוך הצרכן להסדר זה.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} '''ניהול ההסדר על ידי מנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ימסור הודעות והוראות בדבר יישום ההסדר ישירות לצרכן בהסדר; מסירת הודעה תיעשה באופן אלקטרוני, כגון משלוח הודעת SMS או הודעה באמצעי דיגיטלי אחר שמנהל המערכת פרסם באתר האינטרנט שלו.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת ישלם לצרכן שבהסדר את התעריף בעד השתתפותו בהסדר.
{{ח:תתת|(3)}} אין בהוראות שנותן מנהל המערכת מכוח ההסדר כדי לאפשר ליצרנים הפרטיים, שהמספק שאיתו התקשר הצרכן בהסדר רוכש מהם אנרגיה, לסטות מתוכנית העמסה.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת ינכה את זמני ההשלה של צרכן במסגרת בדיקת הסטיות מתוכנית הצריכה החצי שעתית של המספק.
{{ח:תתת|(5)}} השתתפותו של צרכן בהסדר לא תשפיע על התשלומים המשולמים ליצרנים המשויכים למספק של אותו צרכן, ובלבד שבעת אירוע השלה היצרן אינו חורג מתוכנית ההעמסה החצי שעתית; מנהל המערכת לא ישלם ליצרנים הפרטיים שמהם רוכש המספק אנרגיה כל תשלום נוסף מעבר לכך, בעד האנרגיה שהוזרמה לרשת על ידם במהלך אירוע מחסור.
{{ח:תת|(ו1)}} '''הפעלת ההסדר באירוע מחסור'''
{{ח:תתת|(1)}} החליט מנהל המערכת להפעיל צרכן במסגרת ההסדר, יפנה אליו בבקשה לביצוע השלה מרצון לפי שיקול דעתו; לצרכנים במסלול ”התחייבות להשלה“ יפנה מנהל המערכת בבקשה לביצוע ההשלה לפחות 4 שעות לפני מועד ההפעלה הרצוי.
{{ח:תתת|(2)}} החליט הצרכן להיענות לבקשת מנהל המערכת, ישיב לו הצרכן בהודעה חוזרת על גובה ההספק שיש באפשרותו להשיל ועל משך ההשלה.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יפעיל את הצרכן שבהסדר, כך שמספר השעות השנתיות לא יפחת מהקבוע בעמודה β שבלוח 9.2–2; בעבור צרכן שהצטרף במהלך שנה קלנדרית יחושבו שעות ההפעלה המזעריות לצרכן, β, ביחס למועד צירופו של הצרכן בפועל להסדר; על אף האמור, לצרכן שהצטרף להסדר במהלך החודשים ספטמבר עד דצמבר 2023, יופחתו 25% מהערך β לשנת 2023 על כל חודש שעובר ביחס לחודש שבו הצטרף להסדר, עד סוף אותה שנה.
{{ח:תתת|(4)}} ניצל מנהל המערכת את מספר השעות β בהסכם מול צרכן בשנה מסוימת, יהיה רשאי מנהל המערכת להפעיל צרכן, המעוניין בכך, בהתאם לצורכי המערכת, על בסיס השלות פרטניות בהתאם לקבוע באמת המידה.
{{ח:תת|(ז)}} '''תעריפים ותשלום בהסדר'''
{{ח:תתת|(1)}} התעריף לקווט״ש מושל לפי ההסדר יחושב על פי הנוסחה שלהלן:
{{ח:תת}} {{ממורכז| \mathrm{PC} = (1-\alpha) \times \mathrm{P}_0 + \alpha \times \mathrm{P}_1 }}
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{PC} – התעריף לקווט״ש מושל;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{P}_0, \mathrm{P}_1 – על פי לוח תעריפים 9.2–1 ”תעריף לצרכן בהסדר ”השלה מרצון“ לפי {{ח:פנימי|סעיף 47א|אמת מידה 47א}}“;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \alpha – המשקל שניתן למחיר \mathrm{P}_1 בהתאם לזמן ההתראה, על פי לוח תעריפים 9.2–2.
{{ח:תתת|(2)}} תשלום לכל שעת אירוע השלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אם 0.8\times\mathrm{QB} \le \mathrm{q} ישולם \mathrm{PC} imes\mathrm{q}
{{ח:תתתת|(ב)}} אם 0.3\times\mathrm{QB} \le \mathrm{q} < 0.8\times\mathrm{QB} ישולם 0.8\times\mathrm{PC}\times\mathrm{q}
{{ח:תתתת|(ג)}} אם 0.1\times\mathrm{QB} \le \mathrm{q} < 0.3\times\mathrm{QB} ישולם 0.6\times\mathrm{PC}\times\mathrm{q}
{{ח:תתתת|(ד)}} אם \mathrm{q} \le 0 ישולם -0.1\times\mathrm{PC}\times\mathrm{QB}
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{QB} – ההספק השעתי המושל שעליו סוכם בין מנהל המערכת לבין הצרכן במועד הפנייה של מנהל המערכת לצרכן (בקוו״ט), בהתאם לסעיף (ב)(3);
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{q} – ממוצע ההספק השעתי המושל בפועל (בקוו״ט) בהתאם לקריאות שנמדדו באותה שעה במונה הרציף.
{{ח:תתת|(3)}} הודיע מנהל המערכת לצרכן על אירוע מחסור, ישלם מנהל המערכת לצרכן תשלומים על פי זמן ההתראה שניתן בפועל לצרכן.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת יחשב את התעריף לצרכן שנענה לאירוע השלה לאחר המועד שעליו הוא התחייב, לפי המפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} מנהל המערכת ישלם לצרכן את התעריף הקבוע בסעיפים קטנים (1) ו־(2) לפי זמן התראה בפועל שיחושב מהמועד שבו נתן מנהל המערכת את ההתראה לצרכן עד מועד ההשלה בפועל של מיתקן הצרכן;
{{ח:תתתת|(ב)}} מנהל המערכת יגבה מצרכן אשר נענה לפניית מנהל המערכת להשלה אבל בפועל לא הפחית את ההספק הנצרך במיתקנו, את התעריף לפי החלופה הקבועה בסעיף קטן (2)(ד) לכל שעות אירוע ההשלה.
{{ח:תתת}} בסעיף קטן זה, צרכן במסלול ”התחייבות להשלה“ ייחשב כמי שנענה לאירוע השלה לפי ההספק שהתחייב להשיל בעת הרישום להסדר לפי סעיף (ד)(1)(ו), בין שנענה לו בפועל ובין שלאו.
{{ח:תתת|(5)}} מנהל המערכת ישלח לצרכן בהסדר בתום כל חודש קלנדרי פירוט תשלומים בנוגע להשלות שבוצעו באותו חודש, על פי המועד שבו מנהל המערכת שולח למספק שאליו משויך הצרכן חשבון בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 62|לאמת מידה 62}}, של תשלומים למספק, על פי התנאים הקבועים בסעיף זה, וישלם את התעריף לצרכן בהסדר בתוך 20 ימים מיום שהצרכן קיבל את פירוט התשלומים.
{{ח:תתת|(6)}} בסוף שנה קלנדרית יערוך מנהל המערכת התחשבנות להתחייבות לתשלום לפי שעות ההפעלה הקבועות בעמודה β שבלוח תעריפים 9.2–2, לפי התעריף לזמן ההפעלה המינימלי PC שאליו הצטרף הצרכן ולפי הכמות שהתחייב להשיל, באופן המפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} משעות ההפעלה המזעריות β ינוכו שעות ההפעלה של מנהל המערכת ואשר בהן הצרכן לא השיל צריכה, גם אם הצרכן נרשם לזמן השלה נמוך יותר לפי סעיף (ד)(1)(ז), וכן את השעות שבהן הצרכן השיל צריכה באופן חלקי מהכמות שעליה התחייב ואשר שולם לו לפי סעיף (ז)(2)(ב), (ג) ו־(ד) (להלן – שעות ההשלמה הנדרשות);
{{ח:תתתת}} לצרכן במסלול ”התחייבות להשלה“, בעד כל שעת הפעלת ההסדר שבה לא נענה או שבה השיל כמות נמוכה מהכמות שעליה התחייב, יופחתו מערך ה־β‏ 4 שעות;
{{ח:תתתת|(ב)}} מנהל מערכת יחשב את התשלום לכל צרכן בעד ההתחייבות לתשלום לפי מכפלת ”שעות ההשלמה הנדרשות“ לפי פסקה (א) בתעריף PC לצרכן על פי לוח תעריפים 9.2–2, לפי זמן ההתראה שאליו נרשם להסדר ובכמות הבסיס השעתית QB; ממכפלה זו יופחתו התשלומים ששילם מנהל המערכת לפי סעיף (ז)(2)(א) לצרכן בעד הפעלת ההסדר במהלך השנה.
{{ח:תתת|(7)}} הרשות תבחן בכל שנה את הצורך בעדכון ערך β בהתאם לצורכי המשק; בנוגע למסלול ”התחייבות להשלה“ ייקבע מספר שעות β גדול יותר לעומת המסלולים האחרים.
{{ח:תת|(ח)}} '''תשלום למספק שצרכניו השתתפו בהסדר'''
{{ח:תת}} בתום כל חודש קלנדרי, יערוך מנהל המערכת למספק שצרכניו השתתפו בהסדר, חשבון לפי תשלום על ביצוע השלה מרצון כמפורט בסעיף (ז) לאמת מידה זו; גובה התשלום יהיה בשיעור 10% מכלל התשלומים שלהם זכאים צרכני המספק בעד הסדר זה, לגבי אותו חודש; תשלום זה יהיה נוסף על תשלומים המגיעים לצרכן לפי הסדר זה; מנהל המערכת ישלח את החשבון לצרכן לא יאוחר מ־20 בחודש הקלנדרי השני שלאחר תום החודש שלגביו נערך החשבון.
{{ח:תת|(ט)}} '''הסתייעות במחלק דומיננטי'''
{{ח:תת}} בביצוע פעולות ההצטרפות להסדר, ההתחשבנות ומשלוח הודעה להפעלה של ההסדר, שעליו לבצע לפי אמת מידה זו, רשאי מנהל המערכת להסתייע במחלק הדומיננטי.

{{ח:סעיף|47ב||תיקון: 13.12.23; תשפ״ד־19}}
{{ח:ת}} '''ויסות הייצור במיתקני אנרגיה מתחדשת'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרה'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו, ”סך אנרגיה שנקטמה“ – סך האנרגיה הממוצעת שיוצרה במיתקן, בשעות המקבילות לשעות הוויסות, בשלושת ימי הייצור האחרונים שקדמו ליום שהחל בו הוויסות, שבהם לא בוצע ויסות, בניכוי האנרגיה שיוצרה בשעות הוויסות לפי הנוסחה המפורטת להלן:
{{ח:תת}} {{ממורכז| \mathrm{SEL} = \max \left[ \sum_{i=1}^n \frac{ \mathit{MWh}_{i-144} + \mathit{MWh}_{i-96} + \mathit{MWh}_{i-48} }{ 3 } - \mathit{MWh}_{i}, 0 \right] }}
{{ח:תת}} כאשר:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} \mathrm{SEL} = סך האנרגיה שנקטמה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} i = חצי שעה נתונה.
{{ח:תת|(ב)}} '''ויסות בלא פיצוי'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשאי לווסת בלא פיצוי את ההספק המוזרם לרשת ממיתקן ייצור באנרגיה מתחדשת, בשל צרכים מערכתיים, בהתאם להיקף השעות שניתן להגביל את יכולת מיתקנו להוצאת אנרגיה לרשת לפי תשובת המחלק שניתנה לגביו לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף 35כ2(ט)(3)(א)}} כנוסחו ערב תחילתם של כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני) (תיקון מס׳ 8), התשפ״ד–2024, או בהתאם להיקף השעות המרבי שניתן לקבוע לגבי מיתקנו ויסות, כפי שצוין בתשובת המחלק או בתוצאות סקר החיבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ט)(13) לאמת מידה 35כ2}}, לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|סעיף (א)(1)(ז) לאמת מידה 35כו4}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו6|סעיף (ד)(6) לאמת מידה 35כו6}}, והכול לפי העניין.
{{ח:תתת|(2)}} היקף השעות האמור בסעיף קטן (1) למיתקן שההפעלה המסחרית שלו היא במהלך שנה קלנדרית, יחושב באופן יחסי לפי מועד ההפעלה המסחרית.
{{ח:תתת|(3)}} בחישוב היקף השעות השנתי לעניין שעות הוויסות בלא פיצוי למיתקן הפועל לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן ז׳2 לפרק ו׳}}, תחושב כל שעת פסגה שווסתה כארבע שעות.
{{ח:תת|(ג)}} '''ויסות עם פיצוי'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשאי לווסת את ההספק המוזרם לרשת ממיתקן ייצור באנרגיה מתחדשת, בשל צרכים מערכתיים, בהיקף העולה על היקף השעות שניתן להגביל במסגרת תשובת המחלק את יכולת מיתקנו להוצאת אנרגיה לרשת כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|בסעיף (ט)(3)(א) לאמת מידה 35כ2}} כנוסחו ערב תחילתם של כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני) (תיקון מס׳ 8), התשפ״ד–2024, או על היקף השעות המרבי שניתן לקבוע לגבי מיתקנו ויסות, כפי שצוין בתשובת המחלק או בתוצאות סקר החיבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ט)(13) לאמת מידה 35כ2}}, לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|סעיף (א)(1)(ז) לאמת מידה 35כו4}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו6|סעיף (ד)(6) לאמת מידה 35כו6}} (להלן – סעיפי ויסות בלא פיצוי), לפי העניין, וזאת בלא הגבלה; בעד אנרגיה שלא הוזרמה לרשת עקב הוויסות בשעות שחורגות ממכסת השעות הקבועה בסעיפי ויסות בלא פיצוי, ישלם ספק השירות החיוני ליצרן את התעריף שלו זכאי המיתקן בעד סך האנרגיה שלא הוזרמה לרשת; למיתקן ייצור הפועל לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן ז׳2 לפרק ו׳}} ישולם תעריף המספקים הקבוע בלוחות תעריפים 6.32 ו־6.33 לסך האנרגיה שנקטמה.
{{ח:תתת|(2)}} לעניין מיתקן שניתנה לו תשובת מחלק או תשובת מנהל המערכת לסקר חיבור, לפני כניסתו לתוקף של סעיף ויסות בלא פיצוי הנוגע לעניין, התשלום כאמור בסעיף קטן (1) יהיה בעד ויסות בשעות החורגות מעבר להיקף השעות שנקבע בתשובת מחלק או בתשובת מנהל המערכת לסקר חיבור שניתנה למיתקן, אם נקבע, ואם לא נקבע – משעת הוויסות הראשונה.
{{ח:תת|(ד)}} '''כללי ויסות'''
{{ח:תתת|(1)}} ויסות מיתקנים לפי אמת מידה זו יבוצע בצורה שוויונית לכלל היצרנים המחוברים לרשת שוויסותם רלוונטי לשמירה על צורכי הבטיחות, השרידות או האמינות של מקטע הרשת שבשלו נדרש הוויסות, בכפוף לאילוצים תפעוליים, בהתאם לנוהל שייקבע על ידי ספק שירות חיוני ויפורסם באתר האינטרנט שלו; המחלק הדומיננטי יווסת תחילה באופן שוויוני את מיתקני הוויסות שניתן לווסת בלא פיצוי, ככל האפשר, עד למיצוי המכסה של כל מיתקני הייצור כאמור שוויסותם נוגע לצורך בשמירה על צורכי הבטיחות, השרידות או האמינות, ולאחר מכן יווסת את מיתקני הייצור הרלוונטיים לצורך כאמור שלשם ויסותם נדרש תשלום פיצוי; ספק שירות חיוני לא יבצע ויסות לפי אמת מידה זו לפני פרסום נוהל כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} ויסת ספק השירות החיוני מיתקן ייצור, לא יימנו השעות שבהן נמנעה יכולת הוצאת האנרגיה ממיתקן הייצור בשל ויסות המיתקן, במניין השעות המגבשות הפרעה ממושכת או הפרעות ממושכות, שמזכות בפיצוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 48א|סעיף (ב)(1) לאמת מידה 48א}}, והוא לא יהיה זכאי לפיצוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 141|סעיף (א) לאמת מידה 141}} ולפי {{ח:פנימי|סעיף 141|סעיף (א1) לאמת מידה 141}}.
{{ח:תתת|(3)}} ויסות מיתקן יבוצע באמצעות מערכות תקשורת שהותקנו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|לאמת מידה 35כ4}} {{ח:פנימי|סעיף 35כז|או 35כז}}, לפי העניין.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת רשאי להעביר למחלק הנחיות בדבר ויסות מיתקני ייצור ברשת החלוקה, ובין השאר בעניין היקף ההספק שיווסת, כמות השעות שבהן יבצע ויסות ומיקום ברשת שבו נדרשת הקטימה; העביר מנהל המערכת למחלק הנחיה כאמור, יפעל המחלק בלא דיחוי לבצע את הנחיית מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(5)}} מחלק דומיננטי רשאי להעביר למחלק הנחיות בדבר ויסות מיתקני ייצור ברשת החלוקה שלו, ובין השאר בעניין היקף ההספק שיווסת וכמות השעות שבהן יבצע ויסות; העביר מחלק דומיננטי למחלק הנחיה כאמור, יפעל המחלק בלא דיחוי לבצע את הנחיית המחלק הדומיננטי; המחלק יווסת ראשית את מיתקני הוויסות שניתן לקטום בלא פיצוי, באופן שוויוני, ככל האפשר, עד למיצוי המכסה כאמור של כל מיתקני הייצור כאמור שבשטחו ורק לאחר מכן יווסת את שאר מיתקני הייצור שבשטחו.
{{ח:תתת|(6)}} ספק שירות חיוני יצרף לחשבונית לתשלום לייצור שיעביר ליצרן את כמות השעות וההספק שווסת בכל שעה והתעריף ששולם ליצרן בעד סך האנרגיה שלא יוצרה.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ה|סימן ה׳: פיצוי בשל נזקים למכשירים חשמליים והפרעות ממושכות ברשת החשמל}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד סימן ה|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק שירות חיוני“ – לעניין צרכן או יצרן במתח עליון – מנהל המערכת, ולעניין צרכן או יצרן במתח נמוך או במתח גבוה – המחלק.

{{ח:סעיף|48||תיקון: 29.11.05, 4.4.11, 6.2.12, 9.6.14, 27.10.14, 21.5.15, 25.11.15, 5.8.20, 25.11.20; תשפ״א־6, תשפ״א־17}}
{{ח:ת}} '''נזק למכשיר חשמלי במצב יציב'''
{{ח:תת|(א)}} '''פיצוי'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני יפצה צרכן שמכשיר חשמלי שברשותו ניזוק כתוצאה מאירוע באספקת החשמל כמפורט בסעיף (ב), בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 49|אמת מידה 49 (בקשה לפיצוי והטיפול בה)}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''אירועים מזכים בפיצוי'''
{{ח:תת}} האירועים באספקת החשמל, אשר כתוצאה מאחד מהם ניזוק מכשיר חשמלי שברשות צרכן והצרכן יהיה זכאי לפיצוי על הנזק, הם אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אספקת חשמל במתח אספקה הנמוך או הגבוה ביותר מ־15% מן המתח הנומינלי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 41|באמת מידה 41(ב)}};
{{ח:תתת|(2)}} ניתוק מוליך האפס במעגל תלת־פאזי במתח נמוך מהדקי השנאי ועד להדקי החיבור למיתקן חשמל פרטי, אם נגרם נזק למכשיר חד־פאזי;
{{ח:תתת|(3)}} תקלה, תפעול מוטעה או תחזוקה שלא על פי תוכנית התחזוקה השנתית במכשירי הגנות מפני זרם יתר וזרם קצר בכל רמות המתחים, ובווסת מתח בשנאי;
{{ח:תתת|(4)}} הפיכה בין פאזה לאפס או בין פאזה לפאזה כתוצאה מחיבור מוטעה ברשת;
{{ח:תתת|(5)}} מגע רופף באפס או בפאזה ברשת מתח נמוך או בחיבור לבית;
{{ח:תתת|(6)}} תקלה באחד הקטבים של מנתק מתח גבוה, ובלבד שהצרכן התקין אמצעי הגנה מפני חוסר פאזה;
{{ח:תתת|(7)}} אספקת חשמל בתדר אספקה הגבוה מ־5% או נמוך מ־5% מן התדר הנומינלי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 41|באמת מידה 41(ד)}}, לפרק זמן של 10 שניות או יותר; תדירות ההפרעות החולפות או ההפרעות הממושכות בקו המתח הגבוה המזין את הצרכן היא פי 3.5 או יותר מן הממוצע הכלל ארצי השנתי;
{{ח:תתת|(8)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(9)|(א)}} ביצוע של יותר משתי פעולות חיבור חוזר אוטומטיות בתוך 90 שניות מפעולת ההגנה לניתוק הקו;
{{ח:תתתת|(ב)}} ביצוע של יותר מפעולת מיתוג ידנית אחת על כל הקו, בתוך חמש דקות לאחר גמר פעולת ממסר לחיבור חוזר אוטומטי;
{{ח:תתתת|(ג)}} ביצוע של יותר מעשר פעולות מיתוג ידניות על חלק של הקו המזין את מקום הצרכנות לאיתור הקטע התקול;
{{ח:תתת}} במקרה של חריגה ממספר פעולות המיתוג הקבועות בסעיף קטן {{ח:הערה|(}}9{{ח:הערה|)}}(ג) זה ישלם הספק לצרכן גם את הסך הקבוע בלוח תעריפים 12.1–1;
{{ח:תתת|(10)}} חריגה מהערכים החשמליים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 41|באמת מידה 41(ח)}}.
{{ח:תת}} בסעיף זה, ”פעולת מיתוג“ – פעולה חשמלית של חיבור אספקת החשמל.
{{ח:תת|(ג)}} '''אירועים שאינם מזכים בפיצוי'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני לא יפצה צרכן אם נגרם נזק למכשיר חשמלי בעקבות תקלה במיתקן חשמל פרטי של צרכן.
{{ח:תתת|(2)}} חזקה כי נזק למכשיר חשמלי לא נגרם כתוצאה מאירוע כמפורט להלן, אלא אם כן הוכח אחרת:
{{ח:תתתת|(א)}} הפסקת חשמל ופעולת חיבור חשמל אחת בגמר ההפסקה;
{{ח:תתתת|(ב)}} ניתוק מוליך פאזה או שריפת נתיך ברשת אספקה מתח נמוך, או שריפת נתיך ברשת אספקה של מתח גבוה;
{{ח:תתתת|(ג)}} התקיימו תנאי פעולה בלתי רגילים כקבוע בסעיף 1.1 בתקן ישראלי 50160.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|48א||תיקון: 1.1.15, 5.8.20, 25.11.20; תשפ״א־6, תשפ״א־17}}
{{ח:ת}} '''פיצוי בשל הפרעות ממושכות ברשת החשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''מדידת רמת האמינות'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני ימדוד את רמת האמינות במיתקני הייצור בכל רמות המתחים על פי תקנים מקובלים וכמפורט להלן:
{{ח:תתתת}} AIT = T×60×ENS/AD
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} AIT – זמן ממוצע שווה ערך לאי אספקת אנרגיה (מנורמל בדקות) (AVERAGE INTERRUPPTION TIME)
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ENS – אנרגיה בלתי מסופקת במקטע (ENERGY NOT SUPPLIED)
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} AD – ביקוש שנתי (ANNUAL DEMAND)
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} T – שעות בשנה כפי שמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתתת|(1)}} בעבור מיתקן קונבנציונלי קוגנרציה וביומסה – 8,760 שעות;
{{ח:תתתתת|(2)}} בעבור מיתקן פיוי ללא אגירה – 4,375 שעות;
{{ח:תתתתת|(3)}} בעבור חוות רוח – 2,500 שעות.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת ימדוד את רמת האמינות בכל אחת מרמות המתחים במערכת ההולכה (קווים והשנאה) על פי תקנים מקובלים וכמפורט להלן:
{{ח:תתתת}} AIT = 8,760×60×ENS/AD
{{ח:תתת}} בנוסחה זו:
{{ח:תתת}} AIT – זמן ממוצע שווה ערך לאי אספקת אנרגיה (מנורמל בדקות) (AVERAGE INTERRUPTION TIME)
{{ח:תתת}} ENS – אנרגיה בלתי מסופקת במקטע (ENERGY NOT SUPPLIED)
{{ח:תתת}} AD – ביקוש שנתי (ANNUAL DEMAND)
{{ח:תתת}} כמו כן ימדוד מנהל המערכת את מספר ההפרעות שגרמו לאנרגיה בלתי מסופקת (NENS).
{{ח:תתת|(3)}} מחלק ימדוד את רמת האמינות המסופקת לצרכנים וליצרנים המחוברים לרשת החלוקה על פי תקנים מקובלים וכמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} {{ח:חיצוני|w:en:SAIDI|SAIDI – System Average Interruption Duration Index}} – מדד ממוצע משך הפרעות בשנה.
{{ח:תתתתת}} Ū = {{שבר|∑ זמן מחושב להפסקה × הספק מותקן שהופסק|סה״כ ההספק המותקן ברשת|גודל=100%}}
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:חיצוני|w:en:SAIFI|SAIFI – System Average Interruption Frequency Index}} – מדד ממוצע לתדירות הפרעות בשנה.
{{ח:תתתתת}} λ = {{שבר|∑ הספק מותקן שהופסק|סה״כ ההספק המותקן ברשת|גודל=100%}}
{{ח:תתתת|(ג)}} {{ח:חיצוני|w:en:CAIDI|CAIDI – Customer Average Interruption Duration Index}} – מדד משך שיקום אספקה לצרכן.
{{ח:תתתתת}} r = {{שבר|Ū|λ|גודל=100%}}
{{ח:תתת|(4)}} ספק שירות חיוני יפרסם באתר האינטרנט שלו את המדדים האמורים בסעיף קטן זה בסדרה רב שנתית של 10 שנים לפחות, לכל מחוז וברמה כלל־ארצית.
{{ח:תת|(ב)}} '''הפרעות ברשת החשמל המזכות בפיצוי'''
{{ח:תתת|(1)}} האירועים המזכים צרכן או יצרן בפיצוי בשל הפרעות ברשת החשמל, הם אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הפרעה ממושכת למיתקן המחובר לרשת המתח הגבוה, אשר מקורה במיתקני ספק השירות החיוני, ואשר משכה עולה על 20 שעות רצופות;
{{ח:תתתת|(ב)}} הפרעות ממושכות למיתקן המחובר לרשת המתח הגבוה, אשר מקורן במיתקני ספק השירות החיוני ואשר משכן הכולל בשנה קלנדרית עולה על 40 שעות;
{{ח:תתתת|(ג)}} הפרעה ממושכת למיתקן המחובר לרשת המתח הנמוך, אשר מקורה במיתקני ספק השירות החיוני, ואשר משכה עולה על 24 שעות רצופות;
{{ח:תתתת|(ד)}} הפרעות ממושכות למיתקן המחובר לרשת המתח הנמוך, אשר מקורן במיתקני ספק השירות החיוני ואשר משכן הכולל בשנה קלנדרית עולה על 48 שעות.
{{ח:תתת|(2)}} במניין משך השעות האמורות בפסקה (1) לא ייכללו הזמנים שבהם התקיים מצב מן המצבים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המיתקן קיבל הזנה חלופית מקו מתח גבוה אחר או מקו מתח נמוך אחר במהלך ההפרעה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הצרכן או היצרן נתן את הסכמתו לספק השירות החיוני לעכב את הטיפול בהפרעה, לרבות במסגרת הסדרי השלה לפי אמות המידה {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}};
{{ח:תתתת|(ג)}} הצרכן או היצרן עצמו גרם להפרעה ברשת של ספק השירות החיוני;
{{ח:תתתת|(ד)}} לא ניתן לבצע פעולות לשיקום אספקה מסיבות ביטחוניות או משום שלא התאפשרה גישה למקרקעין;
{{ח:תתתת|(ה)}} ההפסקה בוצעה לצורך מניעת סכנת חיים, סכנה לרכוש, או כל נזק אחר לצרכנים או ליצרנים אחרים, או על פי כל דין;
{{ח:תתתת|(ו)}} ההפסקה בוצעה על פי הנחיות של רשות מוסמכת;
{{ח:תתתת|(ז)}} ההפסקה הממושכת תואמה עם בעל המיתקן והתקבלה הסכמתו;
{{ח:תתתת|(ח)}} הגורם להפרעה ברשת הוא צד ג׳.
{{ח:תתת|(3)}} חישוב השעות לעניין הזכאות לפיצוי ייעשה לכל נקודת חיבור בנפרד.
{{ח:תת|(ג)}} '''גובה התשלום'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני ישלם לצרכן תשלום כקבוע בלוח תעריפים 9.4–1 בשל כל הפרעה שהצרכן זכאי לפיצוי בשלה בהתאם לקבוע באמת מידה זו.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני ישלם ליצרן תשלום כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 141|באמת מידה 141 (אחריות)}} בשל כל הפרעה שהיצרן זכאי לפיצוי בשלה בהתאם לקבוע באמת מידה זו.
{{ח:תתת|(3)}} תשלומים כאמור לעיל הינם בנוסף לכל תשלום על פי כל דין.
{{ח:תת|(ד)}} '''פיצוי לצרכן במתח עליון'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני וצרכן במתח עליון יחתמו על הסכם שירות אשר יכלול, בין היתר, היבטים של אמינות אספקה ומנגנון פיצוי לצרכן במקרה של חריגה מהקבוע בהסכם.
{{ח:תתת|(2)}} לא הגיעו ספק השירות החיוני והצרכן להסכמה על רמת אמינות האספקה שתסופק לצרכן, יהא הצרכן רשאי לפנות לראש אגף הנדסה ברשות, וראש אגף הנדסה יכריע בסוגיה.
{{ח:תת|(ה)}} '''פיצוי על נזק למכשיר חשמלי כתוצאה מהפרעות ברשת החשמל'''
{{ח:תת}} נגרם נזק למכשיר חשמל כתוצאה מאירוע כאמור בסעיף (ב)(1), רשאי הצרכן או היצרן לפנות לספק השירות החיוני בבקשה לקבלת פיצוי בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 49|באמת מידה 49 (בקשה לפיצוי והטיפול בה)}}.
{{ח:תת|(ו)}} '''מסירת נתונים'''
{{ח:תת}} לבקשת צרכן או יצרן ימסור לו ספק שירות חיוני נתוני הפרעות, כפי שנרשמו במכשירי המדידה המותקנים ברשת שבהחזקתו.
{{ח:תת|(ז)}} '''התקנת מונה רציף'''
{{ח:תתת|(1)}} לבקשת צרכן או יצרן או מנהל המערכת, יתקין ספק שירות חיוני רשת מונה רציף במקום המונה הקיים. הצרכן או היצרן יישא בתשלום קבוע על פי הקבוע בלוח תעריפים (טרם נקבע).
{{ח:תתת|(2)}} רישום הפרעות החשמל במונה שהותקן יהווה בסיס לחישוב משך ההפרעות הממושכות ותדירות ההפרעות הממושכות בשנה.
{{ח:תתת|(3)}} ספק שירות חיוני יאפשר גישה יומית למידע הנאגר במונה.
{{ח:תת|(ח)}} '''הגשת בקשה לפיצוי'''
{{ח:תת}} צרכן או יצרן המבקש פיצוי בשל הפרעות ברשת החשמל, יגיש בקשה לספק השירות החיוני בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 49|באמת מידה 49 (בקשה לפיצוי והטיפול בה)}}, ויפרט בה את התאריך המדויק, היום והשעה שבהם אירעה ההפרעה.
{{ח:תת|(ט)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|49||תיקון: 1.6.03, 9.6.14, 27.10.14, 21.5.15, 25.11.15, 5.8.20; תשפ״א־17}}
{{ח:ת}} '''בקשה לפיצוי והטיפול בה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגשת בקשה לפיצוי'''
{{ח:תת}} בקשת צרכן או יצרן לקבלת פיצוי על נזק למכשיר חשמלי שנגרם בשל הפרעות באיכות החשמל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 41|באמת מידה 41 (איכות חשמל)}} או בשל הפרעות באספקת החשמל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 48|באמת מידה 48 (נזק למכשיר חשמלי במצב יציב)}}, או בשל הפרעות ממושכות ברשת החשמל לפי {{ח:פנימי|סעיף 48א|אמת מידה 48א (פיצוי בשל הפרעות ממושכות ברשת החשמל)}}, תופנה לספק השירות החיוני בכתב.
{{ח:תת|(ב)}} '''פיצוי הצרכן'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני יפצה את הצרכן בעבור כל נזק ממון ישיר שנגרם למכשיר חשמלי כתוצאה מאירוע המזכה בפיצוי בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 48|באמת מידה 48}}, או בשל הפרעות ברשת החשמל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 48א|באמת מידה 48א}}. סכום הפיצוי בעבור נזק שנגרם למכשיר חשמלי לא יעלה על שוויו של המכשיר במועד שניזוק.
{{ח:תת|(ג)}} '''המצאת פרטים'''
{{ח:תת}} על מנת לקבוע את גובה הפיצוי לעניין הזכאות לפיצוי בשל נזק למכשיר חשמלי, על הצרכן להמציא לספק השירות החיוני כל מסמך שיש בידו להמציא, לרבות פירוט פרטי התקלה, התאריך והשעה המשוערת שבהם אירעה התקלה, חלקים שהוחלפו והצעת מחיר מפורטת או חשבון תיקון. במידת הצורך יציג הצרכן, לבקשת ספק השירות החיוני, גם את המכשיר שניזוק, אך לא יהא בהצגת המכשיר תנאי לקבלת הפיצוי בהתאם לקבוע באמת מידה זו.
{{ח:תת|(ד)}} '''פיצוי היצרן'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני יפצה יצרן על פי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 141|באמת מידה 141 (אחריות)}}.
{{ח:תת|(ה)}} '''מועד מתן הפיצוי'''
{{ח:תת}} סכום הפיצוי יועבר לצרכן או ליצרן בהקדם ולא יאוחר מ־60 ימי עבודה מיום מתן המענה הסופי לבקשתו.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: עסקאות פרטיות|תיקון: תשפ״א־6}}
{{ח:קטע3|פרק ה סימן א|סימן א׳: מועדי עסקאות פרטיות|תיקון: תשפ״א־6}}

{{ח:סעיף|50||תיקון: 31.7.09, 27.10.14, 25.11.20, 11.5.22, 30.6.24; תשפ״א־6, תשפ״ד, תשפ״ה־9}}
{{ח:ת}} '''העמדת בטוחה לצורך עסקה פרטית לטובת מנהל המערכת'''
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} '''העמדת בטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} כללי:
{{ח:תתתת|(א)}} כתנאי לקבלת שירותי תשתית מאת מנהל המערכת, יעמיד המספק בטוחה לטובת מנהל המערכת, אשר תופקד אצל מנהל המערכת, להבטחת התשלומים המגיעים למנהל המערכת בגין מתן שירותי תשתית, בגובה 70% מהתשלום החודשי התע"וזי הממוצע של צרכני המספק בעונת הקיץ בהתאם לצריכתם בתקופה המקבילה בשנה הקודמת; סכום הבטוחה לפי פסקה זו, ובכלל זה בטוחה שהופקדה כבר לפי פסקה זו, יתעדכן אחת לשנה עד ל־1 בחודש פברואר בהתאם לממוצע התשלומים שנעשו בשנה הקודמת; חילט מנהל המערכת בטוחה שהעמיד מספק לפי פסקה זו, כולה או חלקה, יידרש המספק להשלימה לסכום הקבוע לפי פסקה זו, בתוך ימים ממועד חילוט הבטוחה.
{{ח:תתתת|(ב)}} מספק חח״י כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 223|באמת מידה 223}} (להלן בפסקה זו – מספק חח״י), לא יעמיד בטוחה לטובת מנהל המערכת לצורך הבטחת התשלומים המגיעים למנהל המערכת, למעט אם חרג מספק חח״י בתשלום מעבר לתקופה שנקבעה לתשלום למנהל המערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 223|אמת מידה 223}}; בוצעה חריגה כאמור, העמדת הבטוחה וחילוטה יהיו בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} חרג מספק חברת חשמל בתשלום כאמור ברישה, יודיע מנהל המערכת לרשות על החריגה;
{{ח:תתתתת|(2)}} לא הודיעה הרשות למנהל המערכת אחרת בתוך 3 ימי עבודה מהמועד שבו הודיע לה על החריגה לפי פסקה (1), יודיע מנהל המערכת למספק חברת החשמל על החריגה ועל חובתו להעמיד בטוחה למנהל המערכת בתוך שבוע ממועד ההודעה כאמור; תוקפה של בטוחה שיעמיד מספק חברת החשמל לטובת מנהל המערכת יהיה עד תום 5 שנים ממועד החריגה (להלן – התקופה הראשונה); עלויות העמדת הבטוחה לא יוכרו לחח״י במסגרת קביעת תעריף על ידי הרשות לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 31|סעיף 31 לחוק}};
{{ח:תתתתת|(3)}} חרג מספק חח״י פעם נוספת חריגה כאמור בפסקת משנה (1), במהלך תקופת תוקפה של הבטוחה שהועמדה לפי פסקת משנה (2), יחלט מנהל המערכת מהבטוחה את סכום התשלום שלגביו הייתה החריגה; אם חולטה הבטוחה, כולה או חלקה, לפי פסקת משנה זו, יידרש מספק חח״י להשלימה לסכום הבטוחה הקבוע בפסקת משנה (4), וכן יידרש להעמיד את הבטוחה לתקופה נוספת שתהיה עד תום 5 שנים ממועד סיום התקופה הראשונה;
{{ח:תתתתת|(4)}} סכום הבטוחה שמספק חח״י יעמיד יהיה בשיעור של 150% מהתשלום התעו"זי נטו של צרכני חברת החשמל; לעניין זה –
{{ח:תתתתת|סוג=הגדרה}} ”תשלום תעו"זי חודשי נטו של צרכני חברת החשמל“ – התשלום התעו"זי החודשי של צרכני חברת החשמל בקיזוז התשלומים המגיעים לחברת החשמל כיצרן וכבעל שירותי תשתית;
{{ח:תתתתת|סוג=הגדרה}} ”תשלום תעו"זי נטו של צרכני חברת החשמל“ – ממוצע של שלושת התשלומים התעו״זים החודשיים נטו של צרכני חברת החשמל הגבוהים ביותר בשנה הקלנדרית הקודמת;
{{ח:תתתתת|(5)}} סכום הבטוחה לפי פסקת משנה (4), ובכלל זה בטוחה שהופקדה כבר לפי פסקה זו, יתעדכן אחת לשנה עד ל־1 בחודש פברואר בהתאם לממוצע התשלומים שנעשו בשנה הקודמת.
{{ח:תתת|(2)}} טיב הבטוחה:
{{ח:תתתת|(א)}} מנהל המערכת יקבל בטוחה ובלבד שהיא התקבלה מתאגיד בנקאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}} או מחברת ביטוח ישראלית המופיעה ב”רשימת המבטחים בעלי רישיון לפעול בענף הביטוח למתן ערבויות“ המפורסמת בהוראות החשב הכללי במשרד האוצר (הודעה מספר ה.7.7.1.3) (להלן – נותן בטוחה מקומי), והיא עומדת בדרישות הבאות:
{{ח:תתתתת|(1)}} בטוחה מחברת ביטוח תהיה חתומה על ידי החברה עצמה ולא על ידי סוכן הביטוח שלה;
{{ח:תתתתת|(2)}} על נותן הבטוחה המקומי להיות מדורג בדירוג {{ח:הערה|[דירוג מנפיק או דירוג טווח ארוך]}} מקומי ”AA−“ מחברת הדירוג ”מעלות Standard & Poor's“ לפחות או בדירוג מקביל מחברת ”מידרוג“ (3Aa).
{{ח:תתתת|(ב)}} מנהל המערכת יקבל ממספק בטוחה שניתנה על ידי תאגיד בנקאי זר או חברת ביטוח זרה (להלן – נותן בטוחה זר), בכפוף לבחינה ולשיקול דעתו של ראש אגף מימון ברשות, כאשר בכל מקרה, על נותן הבטוחה הזר להיות בעל דירוג אשראי בינלאומי מינימאלי של ”A-/3A“ שניתן בידי 2 מתוך 3 חברות הדירוג הבינלאומיות המובילות (S&P/moodys/Fitch) או בעל דירוג מינימאלי ”A/2A“ שניתן בידי אחת מחברות דירוג אלו.
{{ח:תתתת|(ג)}} הצורך בקבלת אישור ספציפי כאמור בפסקה (ב) לעיל אינו חל במקרה בו הבטוחה ניתנה על ידי נותן בטוחה זר בצירוף התחייבות ואשרור (Confirmation) מבנק מקומי העומד בקריטריונים של נותן בטוחה מקומי, בו הבנק המקומי ערב לבטוחה שנתן הבנק הזר.
{{ח:תתת|(3)}} מטבעות:
{{ח:תתתת|(א)}} מנהל המערכת יקבל בטוחה הנקובה באחד המטבעות הבאים: שקל ישראלי, דולר ארה״ב או יורו.
{{ח:תתתת|(ב)}} שער החליפין הקובע לצורך חישוב גובה הבטוחה המט"חית יהיה שער החליפין ביום מתן הבטוחה. עם זאת, שינוי בשער החליפין לאורך חיי הבטוחה בשיעור העולה על 10% יחייב עדכון הבטוחה בהתאם בתוך 7 ימי עסקים.
{{ח:תתתת|(ג)}} כל בטוחה הנקובה במטבע אחר מהאמור בפסקה (א) מחייבת אישור מראש של ראש אגף מימון ברשות.
{{ח:תת|(ה)}} '''חילוט הבטוחה'''
{{ח:תת}} למספק תהיה זכות ערעור בפני הצוות המקצועי של הרשות בכל הקשור לחילוטה של הבטוחה.

{{ח:סעיף|51||תיקון: 31.7.09, 25.11.20, 22.2.21, 30.8.22, 30.6.24, 9.7.25; תשע״ט־14, תשפ״א־6, תשפ״א־26, תשפ״ג־7, תשפ״ד־24, תשפ״ה־9, תשפ״ה־28}}
{{ח:ת}} '''פנייה למנהל המערכת לשיוך צרכנים'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קריאת מונה מאומתת“ – צילום שבו מופיעים נתוני המנייה ומספר המונה כפי שהם מופיעים על גבי המונה, שמעביר צרכן לספק שירות חיוני רשת באמצעים דיגיטליים.
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} '''בקשה לשיוך צרכן למספק'''
{{ח:תת}} לצורך קבלת אישור שיוך צרכן למספק, יפנה המספק למנהל המערכת בבקשה לאשר את השיוך של צרכן למספק (באמת מידה זו – בקשה לשיוך צרכן למספק); בקשה לשיוך צרכן למספק המוגשת על ידי מספק שחל עליו {{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן ג׳ לפרק זה}}, תהווה גם בקשת שיוך לעניין כלל המיתקנים המחוברים בנקודת החיבור של הצרכן לרשת החשמל, אשר חל עליהם {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן ז׳2 לפרק ו׳}}; בקשה לשיוך צרכן למספק תכלול את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שם המספק ופרטי ההתקשרות עימו, ובכלל זה כתובות ומספרי טלפון;
{{ח:תתת|(2)}} מספר חשבון חוזה של הצרכן;
{{ח:תתת|(3)}} העתק מרישיון ההספקה;
{{ח:תתת|(4)}} שם הצרכן הפרטי וכתובתו;
{{ח:תתת|(5)}} מספר חברה או מספר זהות של הצרכן;
{{ח:תתת|(6)}} מספר המונה של כל אחד מהמונים של הצרכן תוך ציון אם מדובר במונה בסיסי של צרכן המחויב בתעריף ביתי או במונה חכם;
{{ח:תתת|(7)}} גודל החיבור ורמת מתח הרשת שאליה מחובר הצרכן;
{{ח:תתת|(8)}} גודל החיבור המצרפי של הצרכנים המבוקשים לשיוך ושל הצרכנים המשויכים לאותו מספק ({{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} – צרכני המספק);
{{ח:תתת|(9)}} הסדרי השלות המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 42|באמות מידה 42 עד 47א}} שאליהם משויך הצרכן;
{{ח:תתת|(10)}} פירוט של מיתקני הייצור הקיימים המחוברים בחיבור של הצרכן תוך ציון אם חל עליהם {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן ז׳2 לפרק ו׳}};
{{ח:תתת|(11)}} טופס חתום בידי הצרכן הכולל, בין השאר, את פרטי הצרכן, רצונו להשתייך למספק, והתאריך והשעה שבהם נחתם או ייפוי כוח או הצהרת צד ג׳ שהוגשו בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 7ה|באמת מידה 7ה}};
{{ח:תתת|(12)}} כל נתון אחר על אודות הצרכנים שלגביהם מבוקש שיוך, שיידרש למנהל המערכת לצורך עריכת חשבון לאותו מספק או לצורך מתן שירות לאותו מספק;
{{ח:תתת|(13)}} מספק שחל עליו {{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן ג׳ לפרק זה}}, יצרף לבקשתו גם את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} חישוב עלות הצריכה הצפויה המרבית כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 67ח|באמת מידה 67ח}};
{{ח:תתתת|(ב)}} הצהרה של המספק ולפיה עלות הצריכה הצפויה המרבית שחושבה בפסקת משנה (א), לא עולה על 65% מסכום הבטוחה שמופקדת אצל מנהל המערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 67ח|אמת מידה 67ח}} וכי שיוך מרבי שיעשה יהיה לכל היותר כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 67ח|באמת מידה 67ח(1ג)}};
{{ח:תתת|(14)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ג)}} '''מספק שאין בידו מידע'''
{{ח:תתת|(1)}} מספק שאין בידו מידע על הצרכן, הנדרש לפי סעיף (ב)(2), (6) עד (10) ו־(13), יפנה למנהל המערכת לשם קבלת המידע, ובלבד שיצרף לפנייה אישור חתום מטעם הצרכן המאשר את מסירת הפרטים המבוקשים, או ייפוי כוח או הצהרת צד ג׳ כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 7ה|באמת מידה 7ה}}; לעניין צרכן שהוא בעל מונה בסיסי במקום הצרכנות, המספק יהיה רשאי לפנות למנהל המערכת לפי סעיף קטן זה גם לשם קבלת מידע בדבר סך הצריכה של הצרכן ב־12 החודשים האחרונים הידועים, אם אין בידו מידע שכזה.
{{ח:תתת|(2)}} אם יש ברשות מנהל המערכת את המידע המבוקש, יעבירו למספק בכתב לא יאוחר מעשרה ימי עבודה מיום קבלת אישור הצרכן כאמור בסעיף קטן (1); אם המידע המבוקש מצוי ברשות ספק השירות החיוני רשת, יפנה מנהל המערכת לספק השירות החיוני רשת לצורך העברתו למספק; ספק השירות החיוני רשת יעביר למנהל המערכת את המידע באופן דיגיטלי, באמצעי מן האמצעים שמנהל המערכת יפרסם באתר האינטרנט שלו.
{{ח:תת|(ד)}} '''אישור קיומה של עסקה פרטית או דחייה של בקשה לשיוך צרכן למספק'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יאשר בקשה לשיוך צרכן למספק שאינה בקשה לעניין שיוך כאמור בסעיף קטן (1א), אלא אם כן מתקיים אחד מהמקרים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המספק לא כלל בבקשה שהגיש לשיוך צרכן למספק, את אחת או יותר מהדרישות המפורטות בסעיף (ב); על אף האמור בפסקה זו, מנהל המערכת רשאי להעביר למספק בקשה להשלים את אותן דרישות בתוך פרק זמן שיקבע (בסעיף זה – בקשה להשלמת דרישות); לא העביר המספק את הנדרש בבקשה להשלמת דרישות, תידחה בקשתו לפי הרישה של פסקה זו;
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ג)}} קיימת בקשה לשיוך הצרכן למספק שהוגשה על ידי מספק אחר, אשר צורף לה אחד מהמפורטים בסעיף (ב)(11), ממועד מאוחר יותר;
{{ח:תתתת|(ד)}} מנהל המערכת סבור שעלות הצריכה הצפויה כאמור בסעיף (ב)(13) אינה נכונה;
{{ח:תתתת|(ה)}} למספק קיים חוב למנהל המערכת;
{{ח:תתתת|(ו)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ז)}} הוגשה בקשה להעברת צרכן בעל מונה בסיסי שאינו מחויב בתעריף ביתי;
{{ח:תתתת|(ח)}} בבקשה לשיוך צרכן בעל מונה בסיסי – מאחורי החיבור שמבוקש לשייך קיים מונה ייצור, מונה תעו״ז או מונה תשלום מראש.
{{ח:תתת|(1א)}} מנהל המערכת יאשר וישייך למספק צרכן רשום חדש, שביצע החלפה עם צרכן רשום שהיה משויך לאותו מספק, וזאת מיום רישום הצרכן החדש ובהתאם לקריאת המונה ביום ההחלפה, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בוצעה החלפת צרכנים לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|אמת מידה 19}};
{{ח:תתתת|(ב)}} המספק הגיש בקשה לשיוך הצרכן החדש הרשום, בתוך 14 ימי עבודה ממועד רישום הצרכן החדש לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|אמת מידה 19}};
{{ח:תתתת|(ג)}} הבקשה לשיוך צרכן למספק הוגשה לפי הקבוע בסעיף (ב), ואולם בבקשה לשיוך צרכן למספק לפי סעיף קטן זה המבקש לא יהיה חייב לכלול את הפרטים המפורטים בפסקאות (1), (3), (6), (7), (8), (10) ו־(14) לסעיף האמור.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יודיע למספק שהגיש בקשת שיוך על אישור או דחייה של הבקשה בתוך 3 ימי עבודה ממועד קבלת בקשת שיוך מלאה כמפורט בסעיף (ב) לאמת מידה 51, ואם בקשת השיוך נוגעת לצרכן בעל מונה בסיסי – בתוך 14 ימי עבודה ממועד קבלת בקשה כאמור.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2025 עד יום 1.1.2027):}} מנהל המערכת יודיע למספק שהגיש בקשת שיוך על אישור או דחייה של הבקשה בתוך 14 ימי עבודה ממועד קבלת בקשת שיוך מלאה כמפורט בסעיף (ב) לאמת מידה 51.
{{ח:תתת|(2א)}} אישר מנהל המערכת את השיוך במועד האמור בסעיף קטן (2), יודיע מנהל המערכת למספק המבקש שיוך של צרכן ביתי בעל מונה בסיסי –
{{ח:תתתת|(א)}} כי לשם השלמת שיוך הצרכן למספק, על הצרכן או המספק להעביר לספק השירות החיוני רשת קריאה מאומתת שבוצעה במהלך כל אחד מחמשת ימי העבודה שלפני שני ימי העבודה האחרונים שבחודש הקודם לחודש שבו מבוקש להתחיל את השיוך; ספק שירות חיוני רשת רשאי לאמת קריאה זו לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף (ז) לאמת מידה 13}} כל עוד לא שויך הצרכן למספק;
{{ח:תתתת|(ב)}} על אומדן הצריכה השנתית לצרכן שקבע מנהל המערכת בהתאם למפורט להלן:
{{ח:תתתתת|(1)}} אם יש ברשותו נתונים מלאים של צריכת הצרכן במקום הצרכנות ב־12 החודשים שקדמו לחודש שבו החל שיוך הצרכן (להלן – הצריכה השנתית הקודמת), אומדן הצריכה שיהיה לשנה השוטפת יהיה בהתאם לסך הצריכה בשנה הקודמת;
{{ח:תתתתתת|(2)}} אם אין ברשותו נתונים מלאים של הצריכה השנתית הקודמת, יערוך מנהל המערכת אומדן שנתי על פי נתוני הצריכה הקיימים אצלו;
{{ח:תתתתתת|(3)}} מנהל המערכת רשאי לעדכן אחת לחודש את אומדן הצריכה השנתית של צרכנים בעלי מונים בסיסיים המשויכים למספק, שנקבע לפי פסקת משנה (1) או (2), בהתאם לנתוני הקריאות בפועל של 12 החודשים האחרונים.
{{ח:תתת|(2ב)}} מספק ברירת מחדל יגיש לצרכן גמר חשבון על בסיס הקריאה המאומתת שבוצעה בהתאם לסעיף קטן (2א), בתוספת אומדן הצריכה לימים שבין מועד הקריאה למועד השיוך; אומדן הצריכה כאמור יחושב כמכפלת הימים שבין מועד הקריאה המאומתת למועד השיוך, בממוצע הצריכה היומית בין קריאת המונה המאומתת לבין הקריאה הקודמת של ספק שירות חיוני רשת; ספק שירות חיוני רשת יעביר את אומדן הצריכה שעד סוף החודש הקלנדרי טרם השיוך, כפי שחושב לעיל, למנהל המערכת; אומדן הצריכה כאמור לא ייחשב כהערכת צריכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|אמת מידה 14}}.
{{ח:תתת|(2ג)}} אישר מנהל המערכת בקשה לשיוך צרכן למספק, ישויכו למספק כל המונים של הצרכן המותקנים באותו חיבור.
{{ח:תתת|(3)}} אושרה הבקשה, יודיע על כך מנהל המערכת גם למספק הקיים של הצרכן.
{{ח:תתת|(4)}} דחה מנהל המערכת את הבקשה כאמור, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מנהל המערכת יפרט בהודעתו את הסיבה לדחיית הבקשה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הצרכן ימשיך להיות משויך למספק הנוכחי שלו, אלא אם כן המספק הנוכחי של הצרכן הגיש הודעה על סיום עסקה פרטית לפי {{ח:פנימי|סעיף 53|אמת מידה 53}}, או לחלופין אם בוצעה החלפת צרכנים לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|אמת מידה 19}}; במקרים כאמור, יועבר הצרכן למספק ברירת מחדל.
{{ח:תת|(ד1)}} '''מועד תחילת שיוך צרכן למספק'''
{{ח:תתת|(1)}} שיוך צרכן למספק שבקשתו אושרה על ידי מנהל המערכת לפי סעיף (ד)(2), יחל ב־1 בחודש הקלנדרי העוקב לחודש שבו נתן מנהל המערכת את אישורו.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), שיוך צרכן חדש רשום שאושר על ידי מנהל המערכת בהתאם לקבוע בסעיף {{ח:הערה|(}}ד{{ח:הערה|)}}(1א), יחל במועד רישום הצרכן החדש לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|אמת מידה 19}}.
{{ח:תת|(ד2)}} '''ביטול שיוך צרכן למספק טרם תחילת השיוך'''
{{ח:תתת|(1)}} מספק שהגיש בקשה לשיוך או מספק שקיבל אישור לשיוך צרכן וטרם החל השיוך בפועל, יהיה רשאי להגיש בקשה לביטול השיוך בצירוף אישור חתום על ידי הצרכן על הסכמתו לכך או בצירוף ייפוי כוח או הצהרת צד ג׳ כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 7ה|באמת מידה 7ה}}; המספק יצרף לבקשה לביטול השיוך העתק מהודעה שמסר לצרכן בדבר הגשת הבקשה לביטול השיוך.
{{ח:תתת|(2)}} הוגשה בקשה כאמור בסעיף קטן (1), יבטל מנהל המערכת את בקשת השיוך או את השיוך, אם אושר, באופן מיידי, והצרכן ישויך למספק שהיה משויך אליו קודם לבקשת השיוך; לא היה משויך הצרכן למספק, הוא ישויך למספק ברירת מחדל; מנהל המערכת ימסור למספק שהגיש את הבקשה לביטול השיוך ולמספק שהצרכן היה משויך אליו קודם לבקשת השיוך, הודעה על ביטול השיוך.
{{ח:תת|(ה)}} '''הודעה על שינויים בנוגע לצרכני המספק'''
{{ח:תת}} כתנאי לקבלת שירותים ממנהל המערכת, יודיע מספק למנהל המערכת על כל שינוי שחל בפרטים שמסר ביחס לצרכניו, מייד עם התרחשותו, ויפרט את השינויים.

{{ח:סעיף|51א||תיקון: 19.5.25; תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''שיוך תעודת זמינות למספק'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תעודת זמינות“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 85ב|בסעיף (ג) לאמת מידה 85ב}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מספק“ – מספק שחל עליו {{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן ג׳ לפרק ה׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''שיוך תעודת זמינות למספק'''
{{ח:תתת|(1)}} מספק יודיע למנהל המערכת בכל חודש, עד 15 ימים לפני סיום החודש הקלנדרי, על הספק ששויך לו על ידי יצרן שרשאי לשייך תעודת זמינות למספק; הספק הנכלל בהודעה כאמור לא יעלה על גובה ההספק הנקוב בתעודת הזמינות העדכנית של אותו יצרן; המספק יצרף להודעה כאמור העתק של תעודת הזמינות ששויכה אליו.
{{ח:תתת}} מצא מנהל המערכת כי ההספק ששויך על ידי מספק גבוה מהדיווח של היצרן לפי {{ח:פנימי|סעיף 85ב|אמת מידה 85ב(ג)(3)}}, יעדכן מנהל המערכת את ההספק המשויך למספק בהתאם לדיווח היצרן, ויודיע על כך למספק.
{{ח:תתת|(2)}} ביטל מנהל המערכת תעודת זמינות ליצרן לפי {{ח:פנימי|סעיף 85ג1|אמת מידה 85ג1(ב)}}, יודיע מנהל המערכת לכל מספק שהודיע לו לפי סעיף קטן (1) על שיוך הספק מתוך תעודת הזמינות של אותו היצרן, כי תעודת הזמינות בוטלה וכי ההספק הנקוב בה לא ישויך למספק החל מהיום ה־1 לחודש הקלנדרי העוקב למועד הודעת מנהל המערכת לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|52||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6, תשפ״א־26}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|53||תיקון: 31.7.09, 25.11.20, 22.2.21, 30.6.24; תשפ״א־6, תשפ״א־26, תשפ״ג־7, תשפ״ד־24, תשפ״ה־9}}
{{ח:ת}} '''סיום עסקה פרטית'''
{{ח:תת|(א)}} '''סיום עסקה פרטית'''
{{ח:תתת|(1)}} מספק שמעוניין לסיים עסקה פרטית עם צרכן, יודיע על כך למנהל המערכת.
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(2א)}} סיום עסקה פרטית עם צרכן בעל מונה בסיסי שעובר למספק אחר ייעשה באמצעות הגשת בקשת שיוך על ידי המספק האחר, לרבות קריאת מונה מאומתת; לשם גמר חשבון במסגרת סיום העסקה הפרטית עם המספק הקיים, יקבע מנהל המערכת את הצריכה של הצרכן החל ממועד הקריאה המאומתת עד לסיום החודש שטרם המעבר למספק האחר.
{{ח:תתת|(2ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (2א), בסיום עסקה פרטית עם צרכן בעל מונה בסיסי שעובר למספק ברירת מחדל – הצרכן או המספק יעבירו לספק שירות חיוני רשת קריאת מונה מאומתת שבוצעה במהלך כל אחד משני ימי העבודה שלפני יום העבודה האחרון שלפני תחילת החודש שבו מבוקש לסיים את העסקה הפרטית; ספק שירות חיוני רשת רשאי לאמת קריאה זו לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף (ז) לאמת מידה 13}} כל עוד לא הסתיימה העסקה הפרטית; לא התקבלה קריאת מונה מאומתת במועד כאמור, יערוך מנהל המערכת הערכת צריכה של הצרכן ממועד הקריאה האחרונה עד למועד סיום העסקה הפרטית.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יסיים עסקה פרטית בין מספק לצרכן בהתקיים אחד מהמפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} המספק לא שילם את תשלומיו למנהל המערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 62|סעיף (ג) לאמת מידה 62}} בתוך 40 ימים ממועד משלוח החשבון על ידי מנהל המערכת למספק;
{{ח:תתתת|(ב)}} המספק נדרש לעדכן או לחדש בטוחה לפי {{ח:פנימי|סעיף 50|אמת מידה 50}} {{ח:פנימי|סעיף 67ח|או 67ח}}, לפי העניין, והוא לא עשה זאת;
{{ח:תתתת|(ג)}} ניתן אישור על קיומה של עסקה פרטית של צרכן עם מספק אחר כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף (ד) לאמת מידה 51}};
{{ח:תתתת|(ד)}} הצרכן ביקש להירשם כצרכן של מספק ברירת מחדל.
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(4א)}} אם הסתיימה עסקה פרטית בין מספק לצרכן עם מונה בסיסי לפי סעיף קטן (1) או (3), בתוך פחות מ־6 חודשים מיום תחילת השיוך, והצרכן שויך למספק ברירת מחדל ולא למספק אחר, יבצע מנהל המערכת התחשבנות עם המספק בנוגע להפרש שבין התשלומים שבהם חויב המספק בשל הצריכה של הצרכן בתקופת השיוך, לבין מכפלת הצריכה כאמור בתעריף הביתי הקבוע בלוח תעריפים 5.3–1.
{{ח:תתת|(5)}} סיום עסקה פרטית לפי סעיפים קטנים (1) או (3), יהווה גם סיום של השיוך של כלל מיתקני הייצור אשר מחוברים בנקודת החיבור לרשת החשמל של הצרכן שהוא צד לעסקה פרטית שהסתיימה כאמור ואשר חל עליהם {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן ז׳2 לפרק ו׳}}, למספק.
{{ח:תת|(ב)}} '''מועד סיום עסקה פרטית ושיוך צרכן'''
{{ח:תתת|(1)}} סיום עסקה פרטית לפי סעיף (א)(1) יחל ביום 1 בחודש הקלנדרי העוקב לחודש שבו הגיש המספק למנהל המערכת הודעה על סיום העסקה; במועד סיום העסקה הפרטית כאמור ישויך הצרכן למספק ברירת מחדל; מנהל המערכת ימסור הודעה על סיום העסקה למספק ברירת מחדל, ומספק ברירת מחדל ימסור הודעה על כך לצרכן.
{{ח:תתת|(2)}} סיום עסקה פרטית לפי סעיף (א)(3)(א) או (ב), יחל מייד, והצרכן ישויך באופן מיידי למספק ברירת מחדל; מנהל המערכת ימסור הודעה על סיום העסקה למספק הפרטי ולמספק ברירת מחדל, ומספק ברירת מחדל ימסור הודעה על כך לצרכן.
{{ח:תתת|(3)}} סיום עסקה פרטית לפי סעיף (א)(2א), (א)(2ב) או (א)(3)(ג) יחל במועד תחילת שיוך הצרכן למספק האחר בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף (ד1) לאמת מידה 51}}.
{{ח:תתת|(4)}} סיום עסקה פרטית לפי סעיף (א)(3)(ד) יחל ב־1 בחודש הקלנדרי העוקב למועד הגשת בקשת הרישום של הצרכן למספק ברירת מחדל; בסיום עסקה לפי פסקה זו, יימסרו לצרכן ולמספקים הודעות כאמור בסעיף קטן (2); במעבר של צרכן בעל מונה בסיסי, ספק שירות חיוני רשת יקרא את מונה הצרכן טרם השיוך למספק ברירת מחדל או יבקש ממנו להעביר לו קריאת מונה מאומתת.

{{ח:סעיף|54||תיקון: 31.7.09; תשע״ט־14}}
{{ח:ת}} '''סיווג עסקה'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה; אך תמשיך לחול לגבי עסקת תשתית שסווגה כעסקה קרובה לפני יום 21.8.2019):}}
{{ח:תת|(ב)}} '''סיווג העסקה כקרובה'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני יפנה לראש אגף הנדסה ברשות בכתב, עם קבלת הפניה ממספק לסווג עסקת תשתית כעסקה קרובה, בצירוף העתק מלא של פניית המספק לפי {{ח:פנימי|סעיף 51|אמת מידה 51}} לצורך סיווג העסקה כקרובה ביחס לנקודות המניה שאותן ביקש המספק לסווג כעסקה קרובה.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני יצרף חוות־דעת מטעמו בנוגע לכל נקודת מניה לגביה התבקש סיווג של עסקה קרובה. המספק רשאי להפנות אל ראש אגף הנדסה ברשות חוות דעת מטעמו.
{{ח:תתת|(3)}} סיווג תעריף התשתית כתעריף בגין עסקה קרובה יתבצע עבור כל צרכן (נקודת מניה) בנפרד.
{{ח:תת|(ג)}} '''איחור בסיווג העסקה'''
{{ח:תת}} החל מתן שירותי התשתית בפועל, לפני שהתקבל סיווג תעריף התשתית מאת ראש אגף הנדסה ברשות, יראו את התעריף כתעריף בגין עסקה פרטית קרובה במתח הרלוונטי עד לקבלת סיווג התעריף. עם קבלת סיווג התעריף יחול התעריף שנקבע באופן רטרואקטיבי מיום תחילת מתן שירותי התשתית וספק השירות החיוני יגבה מאת המספק את ההפרשים שנוצרו בצירוף ריבית החשב הכללי, במידה ונוצרו.
{{ח:תת|(ד)}} '''ברירת המחדל – עסקה רחוקה'''
{{ח:תת}} כל עוד לא תתקבל אצל ראש אגף הנדסה ברשות בקשה מפורשת של המספק לסיווג תעריף התשתית כתעריף בגין עסקה קרובה ביחס לנקודת חיבור מסוימת, יראו את העסקה הפרטית ביחס לכל נקודת חיבור של הצרכן הפרטי כעסקה רחוקה.
{{ח:תת|(ה)}} '''אגרה בגין סיווג עסקת תשתית'''
{{ח:תת}} עבור טיפול בבחינת סיווג עסקת תשתית כעסקה קרובה על ידי ראש אגף הנדסה ברשות ישלם המספק אגרת תשלום בסך שייקבע בהתאם לדין.
{{ח:תת|(ו)}} אמת מידה זו תחול על בעלי רשיונות ייצור מותנים שהוכיחו עמידה באבן דרך סגירה פיננסית קודם למועד {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/00199118.pdf|החלטה מספר 6 מישיבת רשות מספר 536, מיום 29.1.2018}}, המפורסמת באתר הרשות.

{{ח:סעיף|55||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תשלום למנהל המערכת בגין איבודים בעסקה פרטית'''
{{ח:תת|(א)}} '''אי חובת הזרמת האיבודים בעסקה פרטית על ידי היצרן הפרטי וחיובם במסגרת תעריף תשתית בגין איבודי אנרגיה'''
{{ח:תת}} כמות החשמל שתוזרם לרשת לצורך העסקה הפרטית תהיה בגובה הכמות המיועדת לצרכנים בעסקה הפרטית כפי שתימדד במוני הצרכן. המספק יחויב על ידי מנהל המערכת בתשלום בגין איבודי האנרגיה של צרכניו, שיחושבו לפי לוחות תעריפים 7.7.1–6 במסגרת תעריף בגין איבודי אנרגיה.

{{ח:סעיף|56||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''תכנית צריכה שבועית'''
{{ח:תת|(א)}} '''המועד להגשת תכנית צריכה שבועית'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל יום חמישי, ואם חל יום חמישי בערב חג או בחג, ביום החול האחרון שקדם ליום חמישי האמור, עד השעה 10:00 באותו היום, יגיש המספק למנהל המערכת תכנית צריכה שבועית חצי שעתית המפרטת את הצריכה המצרפית המתוכננת ביחס לכל יום עד לסוף השבוע שיבוא.
{{ח:תתת|(2)}} תכנית הצריכה השבועית תוגש על טופס אחד במתכונת התכנית היומית כמודגם בטופס המצורף לאמת מידה זו. מנהל המערכת רשאי, בהתאם לשיקול דעתו המקצועי ובאישור הרשות, ליצור טופס דיווח אחיד שיאפשר את קבלת הנתונים הנדרשים מכל מספק לצורך תכנון העמסת התחנות.
{{ח:תתת|(3)}} תכנית הצריכה השבועית נועדה לצרכי תכנון בלבד.
{{ח:תתת|(4)}} למרות האמור לעיל, במקרה בו לא הגיש המספק תכנית צריכה יומית, יראו את התכנית שהוגשה עבור אותו היום במסגרת התכנית השבועית כתכנית יומית מטעם המספק.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''תכנית צריכה שבועית חצי שעתית לשבוע שבין __/__/__ לבין __/__/__'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:סעיף|57||תיקון: 31.7.09, 27.1.20; תש״ף־34, תשפ״ד־24}}
{{ח:ת}} '''תכנית צריכה יומית'''
{{ח:תת|(א)}} '''תכנית צריכה יומית'''
{{ח:תת}} בכל יום, עד השעה 10:00 באותו היום, ביום חול, לגבי יום המחרת, ובימי חמישי ובימים שלפני ערב חג לגבי, עד וכולל יום החול הבא, יגיש המספק למנהל המערכת תכנית צריכה יומית חצי שעתית ביחס לעשרים וארבע השעות, החל משעה 24:00 באותו היום ועד לשעה 24:00 ביום העוקב; בתכנית כאמור יפרט המספק את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סך הצריכה המצרפית של כלל צרכני המספק בעלי מונה חכם;
{{ח:תתת|(1א)}} סך הצריכה המצרפית של כלל צרכני המספק בעלי מונה בסיסי; צריכת צרכני המספק שהם בעלי מונים בסיסיים, בכל חצי שעה, תהיה לפי התפלגות הצריכה הנורמטיבית ובכמות שנקבעה באומדן הצריכה השנתית;
{{ח:תתת|(2)}} פירוט היצרנים הפרטיים שמהם תירכש האנרגיה בעבור צריכת צרכני המספק וכמות האנרגיה שתירכש מכל יצרן פרטי;
{{ח:תתת|(3)}} פירוט היצרנים הפרטיים שמהם הוקצה הספק בעבורו וגובה ההספק שהוקצה מכל יצרן; לעניין זה יראו רכישת אנרגיה מיצרן לפי פסקה (2) כהקצאת הספק בעבור המספק מאותו יצרן, בגובה האנרגיה הנרכשת.
{{ח:תת|(ב)}} '''אופן הגשת תכנית הצריכה היומית'''
{{ח:תת}} תכנית הצריכה היומית תוגש על טופס אחד, כמודגם בטופס המצורף לאמת מידה זו. מנהל המערכת רשאי, בהתאם לשיקוליו ועל פי ניסיונו ובאישור הרשות, ליצור טופס דיווח אחיד שיאפשר את קבלת הנתונים הנדרשים מכל מספק לצורך תכנון העמסת התחנות.
{{ח:תת|(ג)}} '''שינויים בתכנית הצריכה'''
{{ח:תתת|(1)}} מספק שהגיש תכנית צריכה עד לשעה 10:00 רשאי, במידת הצורך, להגיש למנהל המערכת בקשה לעדכון תכנית הצריכה עד לשעה 12:00 באותו היום.
{{ח:תתת|(2)}} הודעה על עדכון התכניות תועבר למנהל המערכת בכתב.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''תכנית צריכה יומית חצי שעתית לתאריך __________'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:סעיף|58||תיקון: 31.7.09, 27.1.20; תש״ף־34, תשפ״ד־24}}
{{ח:ת}} '''אספקת חשמל בתקופת העסקה הפרטית'''
{{ח:תת|(א)}} '''רכישת חשמל לצרכנים פרטיים'''
{{ח:תתת|(1)}} במסגרת עסקאות פרטיות, עם צרכנים ויצרנים פרטיים, שעמם נקשר המספק, תירכש על ידי המספק כל הצריכה המתוכננת של צרכני המספק, בהתאם לתכנית צריכה יומית שתוגש על ידי המספק.
{{ח:תתת|(2)}} במקרים המפורטים להלן המספק יהיה רשאי לרכוש ממנהל המערכת, בתעריפי תעו״ז, את החשמל החסר לצורך מכירה לצרכניו:
{{ח:תתתת|(א)}} מיתקן היצרן שהקצה הספק בעבור המספק אינו זמין לייצור אנרגיה, בין השאר, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} המיתקן נמצא בתחזוקה;
{{ח:תתתתת|(2)}} בהתקיים אירוע כוח עליון במיתקן כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 130|באמות מידה 130 עד 134}};
{{ח:תתתתת|(3)}} בשעות מש״ב שפל שבהן המיתקן אינו מייצר חשמל כלל;
{{ח:תתתתת|(4)}} במקרה של מעבר המיתקן לשימוש בדלק חלופי בשל הנחיית מנהל המערכת;
{{ח:תתתתת|(5)}} במקרה של הנחיות מנהל המערכת למיתקן במצב חריג;
{{ח:תתתתת|(6)}} בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 141|באמת מידה 141 (אחריות)}};
{{ח:תתתת}} המספק יהיה רשאי לרכוש חשמל ממנהל המערכת לפי פסקה זו עד לגובה ההספק שהוקצה בעבורו על ידי היצרן;
{{ח:תתתת|(ב)}} קיים אצל צרכן במתח עליון של המספק מיתקן ייצור בגז טבעי המשולב בחצרו, והמיתקן אינו זמין לייצור אנרגיה, המספק יהיה רשאי לרכוש חשמל ממנהל המערכת לפי סעיף קטן זה, עד לגובה ההספק הנקי המותקן של המיתקן המשולב בחצר הצרכן.
{{ח:תתת|(3)}} בכל מקרה שבו מבקש המספק לרכוש חשמל ממנהל המערכת לפי סעיף קטן (2), תפורט הסיבה לכך על גבי תכנית הצריכה.
{{ח:תתת|(4)}} מספק שרוכש חשמל לחלק מצרכניו מיצרן פרטי בשעות שפל, יחולו עליו כל התנאים באמות המידה לעסקה פרטית, לגבי הצרכנים האמורים.
{{ח:תתת|(5)}} אין באמור בסעיפים קטנים (1) עד (3) כדי לפטור את המספק מלהפיק חשבון לצרכניו בגין רכישת חשמל ממנהל המערכת וגביית הכספים והעברתם למנהל המערכת בעבור החשמל האמור.
{{ח:תת|(ב)}} '''איזון הצריכה המצרפית הפרטית לייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} כלל הצריכה המצרפית המתוכננת בעסקה הפרטית, כפי שתופיע בתכנית הצריכה, תהיה זהה לסך הייצור שנרכש על ידי המספק מיצרנים פרטיים וממנהל המערכת כפי שיפורט בתכנית הצריכה ובתכניות הייצור של המספקים והיצרנים בהתאמה.
{{ח:תתת|(2)}} מצא מנהל המערכת כי קיימת אי התאמה בהתאם לאמור בסעיף קטן (1), ידרוש מנהל המערכת מהמספק לתקן את התכניות שהוגשו לו בתוך שעתיים ממועד קבלת הדרישה.
{{ח:תתת|(3)}} לא התקבלה תכנית מתוקנת בפרק הזמן כאמור בסעיף קטן (2) יתקן מנהל המערכת את תכנית הצריכה תוך השוואתה לכמות הייצור שתיוצר לצורך העסקה הפרטית. בגין החריגה מתכנית הצריכה יחייב מנהל המערכת את המספק בתשלום הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 59|באמת מידה 59}}.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} '''חישוב סטיות למספק ששייך צרכנים בעלי מונים בסיסיים'''
{{ח:תת}} לצורך חישוב צריכה בפועל של כלל צרכני המספק שהם בעלי מונים בסיסיים, בכל חצי שעה, יסתמך מנהל המערכת על סך הצריכה של צרכנים אלה כפי שנקבעה באומדן הצריכה השנתית; לאחר קבלת קריאות מונה של ספק שירות חיוני רשת בנוגע לכלל צרכני המספק בחודש מסוים, יתקן מנהל המערכת את חישוב התשלומים שנעשו בשל סטיות לאותו חודש לפי כמות הצריכה בפועל שקבע לכל צרכן של המספק בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 62|לסעיף (ב)(9)(א) לאמת מידה 62}}, כשהיא מוכפלת בהתפלגות הצריכה הנורמטיבית.

{{ח:סעיף|59||תיקון: 31.7.09, 27.1.20; תש״ף־34, תש״ף־36}}
{{ח:ת}} '''חריגות מתכנית הצריכה היומית (התחשבנות בגין עודפים וחסרים)'''
{{ח:תת|(א)}} '''חריגה מתכנית הצריכה היומית – צריכה עודפת'''
{{ח:תתת|(1)}} עלתה הצריכה בפועל על הצריכה המתוכננת כפי שנקבעה בתכנית הצריכה היומית (להלן – צריכה עודפת), יספק מנהל המערכת את כל ביקושי הצריכה של צרכני המספק.
{{ח:תתת|(2)}} בגין צריכה עודפת ירכוש המספק את החשמל ממנהל המערכת בתעריף בגובה רכיב ייצור כקבוע בלוח תעריפים 6.3–1.
{{ח:תת|(ב)}} '''חריגה מתכנית הצריכה היומית – צריכה חסרה'''
{{ח:תתת|(1)}} פחתה הצריכה בפועל מה צריכה המתוכננת כפי שנקבעה בתכנית הצריכה היומית (להלן – צריכה חסרה), ירכוש מנהל המערכת את יתרת החשמל שנועדה לאספקת ביקושי צרכני המספק.
{{ח:תתת|(2)}} בגין צריכה חסרה עד לכמות החשמל שנרכשה ממנהל המערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף (א)(2) לאמת מידה 58}}, ככל שהיתה רכישה, ישלם מנהל המערכת למספק תשלומים בגובה רכיב ייצור כקבוע בלוח תעריפים 6.3–1.
{{ח:תתת|(3)}} בגין צריכה חסרה מעבר לאמור בסעיף קטן (2), ישלם מנהל המערכת למספק תשלומים בגובה 120% מהעלות המשתנה, המפורטת באישור התעריפי של היצרן שממנו רכש המספק את האנרגיה; אם רכש המספק אנרגיה מכמה יצרנים, ישלם מנהל המערכת למספק תשלומים בגובה 120% מהעלות המשתנה הנמוכה ביותר מבין היצרנים; לעניין זה, ”עלות משתנה“ – עלות דלק בתוספת עלות תפעול משתנה.
{{ח:תת|(ג)}} '''חריגה מסך ההספק שעומד לרשות המספק'''
{{ח:תתת|(1)}} צריכה מעבר ל־103% מההספק המותקן המוקצה בעבור מספק בחצי שעה נתונה, תהווה חריגה מסך ההספק שעומד לרשות המספק.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), צריכה עודפת של צרכן במתח עליון, הנובעת מהפסקה מאולצת במיתקן ייצור בגז טבעי המשולב בחצרו לא תהווה חריגה כאמור.
{{ח:תתת|(3)}} המספק ישלם למנהל המערכת תעריף לפי לוח תעריפים 6.5–13 בעבור ממוצע של 20 החריגות מסך ההספק שעומד לרשות המספק הנמוכות ביותר מבין 30 החריגות הגבוהות ביותר מסך אותו הספק בשנה קלנדרית.
{{ח:תתת|(4)}} התחשבנות כאמור בסעיף {{ח:הערה|קטן}} (3) תבוצע אחת לשנה, בחודש ינואר, בעבור השנה הקלנדרית שקדמה לו.

{{ח:סעיף|60||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשע״ט־14, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תשלום בגין שירותי תשתית'''
{{ח:תת|(א)}} '''התעריף בגין שירותי התשתית'''
{{ח:תתת|(1)}} בגין מתן שירותי תשתית יגבה מנהל המערכת מהמספק תשלום על בסיס התעריף הקבוע בלוחות תעריפי התשתית (לוחות תעריפים 7), {{ח:הערה|(הסיפא תמשיך לחול לגבי עסקת תשתית שסווגה כעסקה קרובה לפי {{ח:פנימי|סעיף 54|אמת מידה 54}} לפני יום 21.8.2019):}} בהתאם לסיווג תעריף התשתית כתעריף בגין עסקה פרטית קרובה או רחוקה לפי קביעת ראש אגף הנדסה ברשות ביחס לסיווג העסקה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 54|באמת מידה 54}}.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יעביר לספק שירות חיוני רשת את התשלומים המגיעים להם על פי האמור בסעיף קטן (1).
{{ח:תת|(ב)}} '''המדידה המחייבת'''
{{ח:תת}} כמות החשמל שתשמש לצורך חישוב התשלום בגין שירותי התשתית תהיה בהתאם למדידה שנמדדה במונה המותקן אצל הצרכן.

{{ח:סעיף|61||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''תשלום קבוע'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלום קבוע למספק'''
{{ח:תת}} המספק יחויב על ידי מנהל המערכת בתשלום במסגרת ”תשלום קבוע“ בהתאם למספר צרכניו ולמתח החיבור, כקבוע בלוח תעריפים (טרם נקבע).

{{ח:סעיף|61א||תיקון: 30.6.24; תשפ״ה־9}}
{{ח:ת}} '''דמי שימוש במערכת לשיוך צרכנים'''
{{ח:תת|(א)}} '''דמי שימוש בעד מערכת לשיוך צרכנים'''
{{ח:תת}} המספק ישלם למנהל המערכת בעד הרשאה לשימוש במערכת לשיוך צרכנים של מנהל המערכת, תשלום חודשי בתעריף הקבוע בשורה 30 שבלוח תעריפים 5.4–2, בעד כל משתמש שהמספק ביקש.

{{ח:סעיף|62||תיקון: 31.7.09, 25.11.20, 22.2.21, 27.10.21, 30.6.24, 14.5.25; תשפ״א־6, תשפ״א־26, תשפ״ב־7, תשפ״ג־6, תשפ״ד־19, תשפ״ד־24, תשפ״ה־9, תשפ״ה־25}}
{{ח:ת}} '''פירוט התשלומים'''
{{ח:תת|(א)}} '''קריאה והעברה של נתוני הקריאה של צרכני המספק'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשת יקרא ויעביר את נתוני קריאת המונים החכמים של צרכני המספק ברמה חצי שעתית, ואת נתוני קריאת המונים הבסיסיים של צרכני המספק וכן יעביר נתונים בדבר סך האנרגיה שנקטמה, בחלוקה חצי שעתית, לפי {{ח:פנימי|סעיף 47ב|סעיף (ג) לאמת מידה 47ב}} ({{ח:פנימי|פרק ה סימן א|בסימן זה}} – נתוני הקריאה) לחברת ניהול המערכת, אחת לחודש, בתחילת כל חודש ולא יאוחר מיום ה־10 בחודש, לצורך הכנת פירוט תשלומים מחייב חודשי למספק; ספק השירות החיוני רשת יעביר לחברת ניהול המערכת את נתוני הקריאה לפי סעיף זה באופן דיגיטלי בפורמט שיפרסם מנהל המערכת באתר האינטרנט שלו.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני רשת יקרא ויעביר למנהל המערכת את נתוני קריאת המונים הבסיסיים בהתאם לחובת קריאת המונה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|אמת מידה 13}}.
{{ח:תת|(א1)}} '''עריכת פירוט התשלומים'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יערוך וישלח פירוט תשלומים מחייב למספק אחת לחודש, בתוך 30 ימים מתום כל חודש; בחודש שבו חלים חגים, ימי החג לא יימנו במניין הימים לשליחת פירוט תשלומים לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יפיק לחברה שמחזיקה ברישיון ייצור וברישיון הספקה, פירוט תשלומים מחייב מאוחד שיורכב מהתקבולים המגיעים לחברה כבעלת רישיון ייצור בקיזוז התשלומים שבהם היא חייבת כבעלת רישיון הספקה.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יפיק פירוט תשלומים מחייב מאוחד ליצרן ומספק או לשני יצרנים, המאוגדים בחברות קשורות כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 1|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, אשר הודיעו בכתב למנהל המערכת כי הן מעוניינות בפירוט תשלומים מאוחד (באמת מידה זו – חברות קשורות).
{{ח:תת|(ב)}} '''פירוט תשלומים מחייב'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יפרט בפירוט התשלומים המחייב למספק, בין השאר, את כל הפרטים המפורטים להלן, באופן שיאפשר תשלום נפרד לנותני השירות השונים:
{{ח:תתת|(1)}} חישוב התשלום ודרישת תשלום בעד שירותי התשתית שסופקו לצרכני המספק, בכל מש״ב, בהתאם לתעריף התשתית הרלוונטי לאותה קבוצת צרכנים, בעבור שימוש בתשתית ספק השירות החיוני לצורך העברת האנרגיה;
{{ח:תתת|(2)}} דרישה לתשלום בעד שירותי טיפול בתכניות צריכה ועריכת משלוח פירוט תשלומים מחייב חודשי כקבוע בלוח תעריפים 7.7–3;
{{ח:תתת|(3)}} דרישה לתשלום בעד שירותי צרכנות בחלוקה בתעריף לפי לוח תעריפים 5.4–1, בהתאם לסוג צרכני המספק;
{{ח:תתת|(4)}} דרישה לתשלום בעד שירותי ניהול מערכת כקבוע בלוח תעריפים 8.1–1;
{{ח:תתת|(5)}} למספקים שחלות עליהם {{ח:פנימי|סעיף 56|אמות מידה 56 עד 59}} – יפרט גם חישוב תשלומים בעד סטיות מתכנית הצריכה כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 59|באמת מידה 59}}, כולל פירוט הסטיות ופירוט התעריף שעל בסיסו חושב התשלום;
{{ח:תתת|(6)}} למספקים שחל עליהם {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳ לפרק זה}} – יפרט גם את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} כמות האנרגיה הנרכשת על ידי המספק לפי מחיר יום מראש בהתאם לתכניות הצריכה היומיות של המספק וכמות האנרגיה הנרכשת או הנמכרת על ידי המספק לפי מחיר זמן אמת;
{{ח:תתתת|(ב)}} דרישה לתשלום בשל צריכת אנרגיה ממנהל המערכת יום מראש וזמן אמת כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 67ה|באמת מידה 67ה}};
{{ח:תתתת|(ג)}} דרישה לתשלום בשל אנרגיה הנצרכת מעבר למגבלת ההספק השנתית או הרבעונית, לפי העניין, כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 67ה|באמת מידה 67ה}};
{{ח:תתתת|(ד)}} כמות האנרגיה שצרכו צרכני המספק בהתאם לקריאת מוני הצרכנים בכל נקודת חיבור;
{{ח:תתתת|(ה)}} עלות הצריכה החסרה שנרכשה בידי מנהל המערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 67ה|סעיף (ג)(2) לאמת מידה 67ה}};
{{ח:תתת|(7)}} למספקים שחל עליהם {{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן ג׳ לפרק זה}} – יפרט גם את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} כמות האנרגיה שצרכו צרכני המספק בהתאם לקריאת מוני הצרכנים בכל נקודת חיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} כמות האנרגיה הנרכשת על ידי מספק לפי מחיר יום מראש או מחיר זמן אמת וכמות האנרגיה הנמכרת על ידי המספק לפי מחיר זמן אמת, בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 67ט|לאמת מידה 67ט}};
{{ח:תתתת|(ג)}} דרישה לתשלום בעד האנרגיה כאמור בפסקת משנה (ב);
{{ח:תתתת|(ד)}} דרישה לתשלום בעד הרכיב הקבוע של התעריף המשלים, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 67ט|באמת מידה 67ט}};
{{ח:תתתת|(ה)}} דרישה לתשלום בעד הרכיב המשתנה של התעריף המשלים, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 67ט|באמת מידה 67ט}}.
{{ח:תת|(ב1)}} '''אופן חישוב ותשלום בעד צריכת צרכנים בעלי מונה בסיסי'''
{{ח:תת}} בהעדר קריאת מונה של ספק שירות חיוני רשת, חישוב הצריכה החצי־שעתית והתשלום לפי פסקאות (1) ו־(4) לסעיף (ב) (להלן – תשלום בעד צריכה) של צרכני המספק שהם צרכנים ביתיים בעלי מונה בסיסי בחודש מסוים, ייעשה על פי מכפלת אומדן הצריכה השנתית שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף (ד)(2)(ב) לאמת מידה 51}} בהתפלגות הצריכה הנורמטיבית; הרשות תעדכן את התפלגות הצריכה הנורמטיבית בעת העדכון השנתי של התעריף המפוקח לצרכן ביתי; פרסמה הרשות התפלגות צריכה נוספת הנוגעת לסוג הצרכנים שהצרכן נכלל בה, יבוצע החישוב לפי התפלגות הצריכה התואמת את מאפייני הצרכן החל מהחודש העוקב למועד פרסומה באתר הרשות.
{{ח:תת|(ב2)}} '''התחשבנות עם המספק לגבי חשבונות התפלגות צריכה נורמטיבית'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יערוך התחשבנות עם המספק לגבי חשבונות שהוגשו על פי התפלגות הצריכה הנורמטיבית לאחר קבלת הקריאות מהמונים הבסיסיים; ההתחשבנות תיערך בנוגע לקריאה שהגיעה לגבי חודשים קלנדריים מלאים למנהל המערכת עד ל־10 בכל חודש, בחודש העוקב, לפי ההוראות שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יחשב את הצריכה לחודש חיוב מסוים על פי קריאת המונה הרלוונטית לתקופת החשבון באופן יחסי כך שסך הצריכה שנקראה יחולק במספר הימים שהקריאה מתייחסת אליהם, ויוכפל במספר הימים בחודש החיוב המסוים;
{{ח:תתת|(2)}} התשלום בעד הצריכה יחושב כך שהצריכה שחושבה בפסקה (א) {{ח:הערה|[צ״ל: בפסקה (1)]}} תוכפל בהתפלגות הצריכה הנורמטיבית כשהיא מתוקננת לחודש החיוב;
{{ח:תתת|(3)}} בעת משלוח החיוב החודשי לחודש העוקב, מנהל המערכת ישלח למספק תיקון חשבון על הצריכה המעודכנת בחודשים שלגביהם התקבלה קריאה על סך ההפרש בין החשבונות; ההפרש יחויב או יזוכה מהחשבון לחודש החיוב הנוכחי.
{{ח:תת|(ב3)}} '''התחשבנות לגבי צרכן עם מונה בסיסי שעבר למונה חכם'''
{{ח:תת}} אם הוחלף לצרכן המונה ממונה בסיסי למונה חכם, מנהל המערכת יערוך את ההתחשבנות כאמור בסעיף (ב2)(3) על בסיס הקריאה שנעשתה בעת החלפת המונה; ב־1 בחודש שלאחר החודש העוקב למועד התקנת המונה החכם תבוצע התחשבנות בהתאם לקריאת המונה החכם לעניין התקופה שמיום החלפת המונה ועד תום החודש העוקב לחודש שבו בוצעה ההחלפה, וכל התחשבנות שתבוצע מההתחשבנות האמורה והלאה תבוצע בהתאם לקריאת מונה חכם; מהמועד האמור דרישת התשלום של מנהל המערכת למספק בנוגע לצרכן תיעשה לפי סעיף (ב).
{{ח:תת|(ג)}} '''מועד התשלום'''
{{ח:תת}} המועד האחרון לביצוע תשלום לפי פירוט התשלומים המחייב, על ידי המספק, יהיה בתום 5 ימים מהמועד שבו קיבל המספק את פירוט התשלומים המחייב למספק; אם במסגרת חמשת הימים שממועד קבלת פירוט התשלומים האמור יש פחות מ־3 ימי עבודה, מנהל המערכת רשאי להודיע חודש מראש לפחות, באתר האינטרנט שלו, על הארכת מספר הימים לתשלום כך שיכללו 3 ימי עבודה; לא פרסם מנהל המערכת הודעה על הארכת מספר הימים לתשלום, ישלם המספק עד תום 5 ימים מהמועד שקיבל את פירוט התשלומים המחייב למספק; אם פירוט התשלומים המחייב הוא לחובת חברה כאמור בסעיף (א1)(2) או לחברות קשורות, יראו אותן לעניין סעיף זה כמספק.
{{ח:תת|(ד)}} '''מחלוקות'''
{{ח:תת}} מחלוקות בשל סכום החשבון השוטף לא יהיו עילה לעיכוב שליחת פירוט התשלומים המחייב או לעיכוב התשלום; הפרשים שייווצרו לאחר בחינת השגות המספק על סכום החשבון השוטף יבוטאו בפירוט התשלומים המחייב העוקב, בדרך של ניכוי או תוספת תשלום, לפי העניין, בתוספת ריבית פיגורים.

{{ח:סעיף|63||תיקון: 31.7.09, 25.11.20, 22.2.21, 14.2.22, 4.6.23; תשפ״א־6, תשפ״א־8, תשפ״א־26, תשפ״ב־21, תשפ״ג־5, תשפ״ד־9, תשפ״ד־24}}
{{ח:ת}} '''התקנת וקריאת מונה לצרכן'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סיום ההפרה“ – התקנה של מונה חכם או הודעה כי לא ניתן להתקין את המונה בשל אחת או יותר מהסיבות המפורטות בסעיף (ב)(3);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צרכן“ – לרבות יצרן.
{{ח:תת|(א)}} '''התקנת מונה חדש לצרכן'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשת יתקין לצרכן בעלים רשום, בכל התקנת מונה חדש, מונה חכם.
{{ח:תת|(ב)}} '''החלפת מונה קיים במונה חכם לצרכן'''
{{ח:תתת|(1)}} אם ספק שירות חיוני רשת מתקין מונה חדש אצל צרכן לפי סעיף (א), יחליף ספק השירות החיוני רשת את כל המונים הקיימים באותו מקום צרכנות, לרבות מונים המותקנים על מיתקני ייצור ואגירה, במונים חכמים.
{{ח:תתת|(2)}} בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (1), ספק שירות חיוני רשת יחליף לצרכן בעלים רשום מונה קיים במונה חכם ויוודא את תקינות התקשורת הרציפה, לפי בקשת צרכן בעלים רשום או מיופה כוחו (להלן – בקשה להחלפה במונה חכם); החלפה כאמור תבוצע בתוך 120 ימים ממועד הגשת הבקשה, ואולם, בהזמנות מרוכזות להחלפת מונים הכוללות 500 מונים או יותר, ספק השירות החיוני רשת רשאי לקבוע לוח זמנים אחר לביצוע החלפה כאמור, בתיאום עם צרכן בעלים רשום או מי מטעמו; צרכן בעלים רשום המבקש החלפת מונה קיים במונה חכם לפי סעיף קטן זה, יחויב גם הוא בהחלפת כלל המונים הקיימים במקום הצרכנות במונים חכמים, בהתאם לאמור בסעיף קטן (1).
{{ח:תתת|(2א)}} לא עמד ספק שירות חיוני רשת בפרק הזמן הקבוע בסעיף קטן (2) בשל עיכוב הנובע מפעולות שלו, ישלם לצרכן בעלים רשום, בעד כל יום עיכוב עד סיום ההפרה, תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בשורה 5 ללוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), ספק שירות חיוני רשת רשאי שלא להיענות לבקשה להחלפה במונה חכם בכל אחד מהמקרים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} במקום הצרכנות אין קליטה סלולרית המאפשרת שידור נתוני צריכה של הצרכן בעלים רשום;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההתקנה של המונה החכם אינה אפשרית בשל אילוצים טכניים ייחודיים למקום הצרכנות;
{{ח:תתתת|(ג)}} לצרכן מתוכננת החלפת מונה לא יאוחר משנה ממועד הגשת הבקשה, במסגרת תוכנית הפריסה למונים חכמים שפרסם ספק שירות חיוני רשת לעניין אותה שנה באתר האינטרנט שלו;
{{ח:תתתת|(ד)}} מגבלה בטיחותית לפי שיקול דעתו של ספק שירות חיוני, ובלבד שבתשובה למבקש ינמק ספק השירות החיוני את המגבלה הבטיחותית שבשלה לא ניתן לבצע את ההחלפה ואת האמצעים הנדרשים מהמבקש כדי לפתור מגבלה זו;
{{ח:תתתת|(ה)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תתת|(4)}} אם ספק השירות החיוני רשת לא נענה לבקשה להחלפה במונה חכם בהתאם לסעיף קטן (3), הוא יודיע לצרכן בעלים רשום, בתוך 30 ימים מהמועד שבו נודע לו על קיום אחד התנאים המפורטים בסעיף קטן (3), על כך שאין באפשרותו להחליף את המונה במונה החכם, וכן יפרט בהודעתו כאמור את הסיבות לכך.
{{ח:תתת|(5)}} שיעור הבקשות להחלפה במונה חכם שספק שירות חיוני רשת רשאי שלא להיענות להן בהתאם להוראות סעיף קטן (3), בכל רבעון, לא יעלה על 15 אחוזים מסך הבקשות להחלפה במונה חכם שהוגשו באותו רבעון, אלא אם כן אישרה הרשות לספק השירות החיוני רשת שיעור אי־היענות גבוה יותר לאותו רבעון.
{{ח:תתת|(6)}} ספק שירות חיוני רשת ידווח לרשות, אחת לרבעון, בחלוקה גאוגרפית, על כלל הבקשות להחלפה במונה חכם שהוגשו לו, ההחלפות שביצע בפועל, עלויות אותן החלפות ומספר המקרים שבהם לא נענה לבקשות להחלפה במונה חכם והנימוקים לכך.
{{ח:תתת|(7)}} בעד החלפת כל מונה במונה חכם, לפי סעיף קטן (2), לרבות החלפה של שאר המונים במקום הצרכנות לפי הסיפה של אותו סעיף קטן, ישלם צרכן בעלים רשום לספק שירות חיוני רשת תעריף התקנת מונה חכם לפי בקשת הצרכן, כקבוע בלוח תעריפים 5.4–3.
{{ח:תתת|(8)}} ספק שירות חיוני רשת יבטל בקשה להחלפה במונה חכם שביצע צרכן בעלים רשום או מיופה כוחו, אם הצרכן בעלים רשום או מיופה כוחו הגיש בקשה לביטול בתוך 14 ימים ממועד הבקשה לפי סעיף קטן (2).
{{ח:תת|(ג)}} '''קריאת מונה הצרכן ותשלום קבוע בעד שירותי מנייה'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשת יקרא את המונה החכם המותקן אצל הצרכן, בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 13|באמת מידה 13}}, למעט הקבוע בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף (ד) של אותה אמת מידה}}.
{{ח:תתת|(2)}} נתוני הקריאה יועברו למנהל המערכת לצורך עריכת פירוט תשלומים מחייב למספק כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 62|באמת מידה 62}} וחישוב התשלומים הכרוכים בעסקה הפרטית, לרבות תשלומים בעד שירותי תשתית ותשלומים בשל חריגות מתוכנית הצריכה והייצור.
{{ח:תתת|(3)}} בעד שירותי מנייה למונה חכם המותקן אצל הצרכן לפי אמת מידה זו, לרבות במסגרת החלפה במונה חכם, ישלם הצרכן תשלום קבוע לפי התעריף הקבוע בלוח תעריפים 5.4–1, לפי העניין.

{{ח:סעיף|64||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''מחויבות ספק השירות החיוני רשת'''
{{ח:תת|(א)}} '''מחויבות ספק השירות החיוני רשת כלפי צרכן פרטי'''
{{ח:תת}} אין בקיומה של העסקה הפרטית כדי לגרוע מחובותיו, כולן או חלקן, של ספק השירות החיוני רשת כלפי צרכן החשמל, לרבות על פי הוראות הדין ואמות המידה ולרבות בנושא ניתוק הצרכן וכל עניין אחר.
{{ח:תת|(ב)}} '''מחויבות ספק השירות החיוני רשת כלפי כלל הצרכנים'''
{{ח:תתת|(1)}} אין בקיומה של עסקה פרטית כדי לגרוע מחובותיו, כולן או חלקן, של ספק השירות החיוני רשת כלפי שאר הצרכנים, לרבות מי שרוכש מהספק שירות אחר, ולרבות בנושאי בטיחות ואמינות החשמל.
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני רשת יודיע על כל הפסקת חשמל למנהל המערכת, ליצרן, למספק ולצרכן הקשורים בעסקאות פרטיות. לעניין אופן מתן ההודעה יחולו הכללים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 37|באמת מידה 37 (הודעה על הפסקת חשמל)}} ביחס למתן הודעה לצרכן תעריף עומס וזמן.

{{ח:סעיף|65||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''דיווחים לרשות'''
{{ח:תת|(א)}} '''מועדי ואופן הדיווח'''
{{ח:תת}} אחת לחודש יעביר מנהל המערכת לרשות נתוני סיכום, לפי מתכונת שתקבע הרשות, המתייחסים לפעילות המספקים ובהתבסס על הדיווחים השונים הנדרשים מהם לפי אמות מידה אלו. הנתונים יכללו בכל מקרה השוואה בין תכניות הצריכה לביצוען בפועל.

{{ח:סעיף|66||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''יישוב מחלוקות'''
{{ח:תת|(א)}} '''פנייה בכתב לרשות'''
{{ח:תת}} בכל מקרה של מחלוקת בקשר ליישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}, יפנו הצדדים, לרבות, מנהל המערכת, ספק השירות החיוני רשת, היצרן או המספק לצוות המקצועי ברשות בכתב לצורך בירור המחלוקת והכרעה בה.

{{ח:סעיף|67||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תחולת אמות המידה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תחולת אמות המידה כלפי יצרן או מספק'''
{{ח:תת}} למען הסר ספק מובהר בזאת כי כל אמות המידה שנקבעו או שיקבעו על ידי הרשות חלות, בשינויים המחויבים במידה וישנם, על מערכת היחסים שבין היצרן או המספק למנהל המערכת ולספק השירות החיוני רשת.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: מכירת שירותים למספקים|תיקון: תשפ״א־10}}

{{ח:סעיף|67א||תיקון: 30.6.24, 14.5.25; תשפ״א־10, תשפ״א־26, תשפ״ה־9, תשפ״ה־25}}
{{ח:ת}} '''הגדרות ותחולה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תחולה'''
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}} יחול על בעלי רישיון הספקה הכולל אפשרות להתקשר עם יצרן לטובת שיוך הספק שקיבלו את רישיון ההספקה שלהם לפני יום י״ז באדר התשפ״א (1 במרס 2021).
{{ח:תתת|(2)}} על מספקים שעליהם חל {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}} לא יחולו {{ח:פנימי|סעיף 56|אמות מידה 56 עד 59}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגדרה'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|בסימן זה}},
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מגבלת הספק שנתית“ – ההספק ששויך למספק בשנה נתונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 67ד|אמת מידה 67ד}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מגבלת הספק רבעונית“ – ההספק ששויך למספק ברבעון קלנדרי נתון לפי {{ח:פנימי|סעיף 67ד|אמת מידה 67ד}}.

{{ח:סעיף|67ב||תיקון: תשפ״א־10, תשפ״ה־25}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|67ג||תיקון: תשפ״א־10, תשפ״ד־24}}
{{ח:ת}} '''תכנית צריכה שבועית, תכנית צריכה יומית ליום עוקב ותכנית צריכה יומית'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגשת תכנית צריכה שבועית'''
{{ח:תת}} בכל יום רביעי עד השעה 10:00 בבוקר, יגיש המספק למנהל המערכת תכנית צריכה שבועית בעבור השבוע העוקב, ובה יתייחס לכל יום באותו שבוע בנפרד; התכנית תוגש בהתאם להוראות סעיף (ג)(2) ו־(3), בשינויים המחויבים; אם חל יום רביעי בחג או בערב חג, תוגש תכנית הצריכה השבועית ביום החול האחרון שקדם לערב החג.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגשת תכנית צריכה יומית ליום עוקב'''
{{ח:תת}} בכל יום עד השעה 10:00 בבוקר, יגיש המספק למנהל המערכת תכנית צריכה בעבור היום שלאחר יום המחרת (להלן – תכנית צריכה יומית ליום עוקב); התכנית תוגש בהתאם להוראות סעיף (ג)(2) ו־(3), בשינויים המחויבים; אם במסגרת חובתו להגשת תכנית הצריכה היומית לפי סעיף (ג) כבר הגיש המספק תכנית בעבור היום שלאחר היום העוקב להכנת התכנית, הוא יהיה פטור מהגשת תכנית צריכה יומית ליום עוקב.
{{ח:תת|(ג)}} '''הגשת תכנית צריכה יומית'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל יום עד השעה 10:00 בבוקר, יגיש מספק למנהל המערכת תכנית צריכה יומית בעבור יום המחרת (להלן – תכנית צריכה יומית); בימי חמישי וביום חול שחל יום לפני ערב חג יעביר יצרן תכניות צריכה יומיות בעבור הימים העוקבים עד ליום החול הבא.
{{ח:תתת|(2)}} תכנית הצריכה היומית תכלול פירוט של הצריכה הצפויה של כל צרכני המספק בכל חצי שעה ביום העוקב; המספק יציין בנפרד את הצריכה המצרפית של צרכניו שהם בעלי מונה בסיסי; צריכת צרכני המספק שהם בעלי מונה בסיסי בכל חצי שעה תהיה לפי התפלגות הצריכה הנורמטיבית ובכמות שנקבעה באומדן הצריכה השנתית.
{{ח:תתת|(3)}} האנרגיה הצפויה להיצרך בכל חצי שעה על ידי צרכני המספק לא תעלה על מחצית ממגבלת ההספק השנתית.

{{ח:סעיף|67ד||תיקון: 14.5.25; תשפ״א־10, תשפ״ה־25}}
{{ח:ת}} '''התקשרות שנתית עם יצרן לטובת שיוך הספק'''
{{ח:תת|(א)}} '''התקשרות שנתית עם יצרן לטובת שיוך הספק'''
{{ח:תתת|(1)}} מספק יודיע למנהל המערכת עד 30 ימים לפני סוף השנה הקלנדרית או הרבעון הקלנדרי, על ההספק ששויך לו על ידי יצרנים הרשאים לשייך הספק למספק לפי לוח תעריפים 6.5–1ב; בשנה הראשונה לפעילותו של המספק הוא ימסור הודעה כאמור עד 30 ימים לפני מועד תחילת הספקת החשמל על ידו לצרכניו.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יאשר את ההודעה שמסר המספק לפי סעיף קטן (1) אם ההודעה על ההספק המשויך תואמת את הודעת היצרן על ההספק שהוא משייך למספק, כפי שהודיע היצרן למנהל המערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 85ב|סעיף (ב) לאמת מידה 85ב}}; אישור הודעת המספק, על ידי מנהל המערכת יהווה תנאי לשיוך צרכנים למספק.
{{ח:תתת|(3)}} סך ההספק המשויך למספק במהלך שנה קלנדרית או רבעון קלנדרי, כפי שאושר על ידי מנהל המערכת כאמור בסעיף קטן (2) יהווה מגבלת הספק שנתית או רבעונית של אותו מספק, לפי העניין.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת יעדכן הקטנת הספק המשויך למספק בתחילת השנה הקלנדרית שלאחר תום 12 חודשים מהחודש שבו החל שיוך ההספק בפועל.

{{ח:סעיף|67ה||תיקון: תשפ״א־10, תשפ״ד־24}}
{{ח:ת}} '''רכישת אנרגיה בעבור צרכני המספק'''
{{ח:תת|(א)}} '''רכישת אנרגיה בעבור צרכני המספק'''
{{ח:תת}} מספק ירכוש ממנהל המערכת אנרגיה בעבור כל הצריכה המתוכננת של הצרכנים המשויכים לו, בהתאם לתכנית צריכה יומית שהוגשה על ידו לפי {{ח:פנימי|סעיף 67ג|סעיף (ג) לאמת מידה 67ג}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום בעד אנרגיה'''
{{ח:תת}} בעד אנרגיה הצפויה להיצרך על פי תכנית הצריכה היומית ישלם המספק למנהל המערכת מחיר יום מראש, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 106א|באמת מידה 106א}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''חריגות מתכנית הצריכה היומית – התחשבנות בשל עודפים וחסרים'''
{{ח:תתת|(1)}} עלתה הצריכה של צרכני המספק בפועל על הצריכה המתוכננת כפי שנקבעה בתכנית הצריכה היומית (להלן – צריכה עודפת), בחצי שעה נתונה, ירכוש המספק את האנרגיה ממנהל המערכת בתעריף מחיר זמן אמת, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 106א|באמת מידה 106א}}.
{{ח:תתת|(2)}} פחתה הצריכה בפועל של צרכני המספק מהצריכה המתוכננת כפי שנקבעה בתכנית הצריכה היומית (להלן – צריכה חסרה) בחצי שעה נתונה, ירכוש מנהל המערכת מהמספק את הצריכה החסרה בתעריף מחיר זמן אמת, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 106א|באמת מידה 106א}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''חריגה ממגבלת הספק שנתית'''
{{ח:תת}} עלתה הצריכה של צרכני המספק בחצי שעה נתונה על מחצית ממגבלת ההספק השנתית, ישלם המספק בעד צריכה זו את התעריף הקבוע בלוח תעריפים 6.31, בהתאם להיקף הסטייה.
{{ח:תת|(ה)}} '''חישוב סטיות למספק ששייך צרכנים בעלי מונה בסיסי'''
{{ח:תת}} לצורך חישוב צריכה של צרכני המספק שהם בעלי מונה בסיסי בכל חצי שעה, יסתמך מנהל המערכת על סך הצריכה של צרכנים אלה כפי שנקבע באומדן הצריכה השנתית ולפי התפלגות הצריכה הנורמטיבית; לאחר קבלת קריאות מונה של ספק שירות חיוני רשת בנוגע לכלל צרכני המספק בחודש מסוים, יתקן מנהל המערכת את חישוב התשלומים שנעשו בשל סטיות באותו חודש לפי כמות הצריכה בפועל שקבע לכל צרכן של המספק בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 62|לסעיף (ב2)(1) לאמת מידה 62}}, כשהיא מוכפלת בהתפלגות הצריכה הנורמטיבית.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ג|סימן ג׳: שירותים למספקים שקיבלו את רישיון ההספקה החל מיום 1.6.2021 והם בלא אמצעי ייצור|תיקון: תשפ״א־26, תשפ״ה־9}}

{{ח:סעיף|67ו||תיקון: 22.2.21, 30.6.24; תשפ״א־26, תשפ״ה־9}}
{{ח:ת}} '''תחולה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תחולה'''
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן זה}} יחול על מספקים שקיבלו את רישיון האספקה ביום כ״א בסיוון התשפ״א (1 ביוני 2021) או לאחריו והם בלא אמצעי ייצור.
{{ח:תתת|(2)}} על מספקים כאמור בסעיף קטן (1), לא יחולו {{ח:פנימי|סעיף 50|אמות מידה 50}} {{ח:פנימי|סעיף 56|ו־56 עד 59}}.

{{ח:סעיף|67ז||תיקון: 22.2.21, 30.8.22, 30.6.24, 19.5.25; תשפ״א־26, תשפ״ג־7, תשפ״ה־9, תשפ״ה־30, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} '''תכנית צריכה וייצור שבועית, יומית ליום עוקב ויומית'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגשת תכנית צריכה וייצור שבועית'''
{{ח:תת}} בכל יום רביעי עד השעה 10:00 בבוקר, יגיש מספק למנהל המערכת תכנית צריכה וייצור שבועית בעבור השבוע העוקב ({{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|בסימן זה}} – תכנית צריכה וייצור שבועית), ובה יתייחס לכל יום באותו שבוע בנפרד; אם חל יום רביעי בחג או בערב חג, תוגש תכנית הצריכה והייצור השבועית ביום החול האחרון שקדם לערב החג; תכנית הצריכה והייצור השבועית תעמוד בהוראות סעיף (ג)(2) ו־(3), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגשת תכנית צריכה וייצור יומית ליום עוקב'''
{{ח:תת}} בכל יום עד השעה 10:00 בבוקר, יגיש מספק למנהל המערכת תכנית צריכה וייצור בעבור היום שלאחר יום המוחרת ({{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|בסימן זה}} – תכנית צריכה וייצור יומית ליום עוקב); אם במסגרת חובתו להגשת תכנית הצריכה והייצור היומית לפי סעיף (ג) המספק כבר הגיש תכנית בעבור היום שלאחר היום העוקב להכנת התכנית, הוא יהיה פטור מהגשת תכנית צריכה וייצור יומית ליום עוקב; תכנית צריכה וייצור יומית ליום עוקב תעמוד בהוראות סעיף (ג)(2) ו־(3), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} '''הגשת תכנית צריכה וייצור יומית'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל יום עד השעה 10:00 בבוקר, יגיש מספק למנהל המערכת תכנית צריכה וייצור יומית בעבור יום המוחרת ({{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|בסימן זה}} – תכנית צריכה וייצור יומית); בימי חמישי וביום חול שחל יום לפני ערב חג, יעביר מספק תכניות צריכה וייצור יומיות בעבור הימים העוקבים עד ליום החול הבא.
{{ח:תתת|(2)}} תכנית הצריכה והייצור היומית תכלול פירוט חצי שעתי של הצריכה הצפויה של כל צרכני המספק ושל ההזרמה לרשת הצפויה מכלל מיתקני הייצור והאגירה שחל עליהם {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן ז׳2 לפרק ו׳}} המשויכים למספק, ולעניין מיתקן ייצור המחובר או המשולב במתח גבוה – גם לכל מיתקן בנפרד.
{{ח:תתת|(3)}} התכנית כאמור תשקף תחזית מדויקת של המספק על אודות צריכת צרכניו.
{{ח:תת|(ד)}} '''תיקון תכנית צריכה וייצור על ידי מנהל המערכת'''
{{ח:תת}} אם לדעת מנהל המערכת חלה טעות בתכנית מתכניות הצריכה והייצור שמוגשות לו לפי סעיפים (א) עד (ג), יפנה מנהל המערכת למספק בבקשת הבהרה, ואם זה נדרש, יאפשר מנהל המערכת למספק לתקן את תכנית הצריכה והייצור בתוך שעה ממועד הפנייה למספק.

{{ח:סעיף|67ח||תיקון: 22.2.21, 30.6.24, 19.5.25; תשפ״א־26, תשפ״ה־9, תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''בטוחה'''
{{ח:ת}} באמת מידה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עלות הצריכה הצפויה המרבית“ – עלות הצריכה הצפויה של צרכני המספק הקיימים, אם ישנם, והצרכנים המבוקשים לשיוך במסגרת בקשות קיימות, בחודש שבו עלות הצריכה של צרכני המספק צפויה להיות הגבוהה ביותר ב־12 החודשים האחרונים לפני מועד חישוב הבטוחה שלגביהם קיימים נתוני צריכה; אם צרכן לא היה מחובר לרשת החשמל ב־12 החודשים שקדמו למועד חישוב הבטוחה או אם מדובר בצרכן שחל לגביו שינוי משמעותי בהיקף צריכת החשמל, יתבסס החישוב על הערכת הצריכה כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף (ב) לאמת מידה 14}}.
{{ח:תת|(א)}} '''הפקדת בטוחה'''
{{ח:תת}} המספק יפקיד, בכל שנה, בטוחה לטובת מנהל המערכת בסכום שיקבע המספק, להבטחת תשלומיו של המספק למנהל המערכת, בהתאם להוראות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הבטוחה תופקד עד 5 ימי עבודה לפני סוף חודש נובמבר בעבור השנה הקלנדרית העוקבת;
{{ח:תתת|(1א)}} על אף האמור בפסקה (1), בשנה הראשונה לפעילות של המספק הבטוחה תופקד לא יאוחר מ־5 ימי עבודה לפני המועד שבו יגיש לראשונה בקשה לשיוך צרכן לפי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף (ב) לאמת מידה 51}};
{{ח:תתת|(1ב)}} המספק יחשב את סכום הבטוחה שהוא נדרש להפקיד כך ששיעור עלות הצריכה הצפויה המרבית לא יעלה על 65 אחוזים מסכום הבטוחה; למספק ששויכה לו תעודות זמינות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51א|באמת מידה 51א}} ינוכה מסכום הבטוחה סכום בגובה מכפלת כמות ההספק ששויכה למספק במסגרת תעודות הזמינות בתעריף הזמינות הקבוע בשורה 5 ללוח תעריפים 6.5–1א, אלא אם כן קיים תעריף בתוקף שחל לעניין זה; תעריף שתקבע הרשות בעניין זה יחל ממועד פרסומו.
{{ח:תתת|(1ג)}} על אף האמור בפסקה (1ב), המספק יהיה רשאי לשייך צרכנים במהלך רבעון מסוים, כך ששיעור עלות הצריכה הצפויה המרבית יעלה על האמור בפסקה (1ב), ובלבד שלא יעלה על 72 אחוזים מסכום הבטוחה;
{{ח:תתת|(2)}} המספק יהיה רשאי לעדכן את סכום הבטוחה המופקדת אצל מנהל המערכת אחת לרבעון, בהודעה שתימסר על ידי המספק למנהל המערכת עד 20 ימי עבודה לפני סיום החודש הקלנדרי שלפני תחילת הרבעון אשר בנוגע אליו מבוקש העדכון, וסכום הבטוחה יעודכן בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הפחתת סכום הבטוחה תיעשה לאחר שמנהל המערכת יאשר כי התקיימו כל התנאים האלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} סכום הבטוחה לא יפחת מהאמור בסעיף {{ח:הערה|קטן}} (1ב);
{{ח:תתתתת|(2)}} המספק שילם את כל התשלומים שהוא חייב למנהל המערכת לרבות בעבור הרבעון שבו הוגשה הבקשה להפחתת הבטוחה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הגדלת סכום הבטוחה בהתאם להודעה שנמסרה למנהל המערכת לפי הרישה תיעשה עד 15 ימי עבודה לפני תחילת הרבעון שלגביו הוגשה הבקשה לעדכון הבטוחה;
{{ח:תתת|(2א)}} אם המספק שייך צרכנים בהתאם לאמור בפסקה (1ג), הוא יעדכן את סכום הבטוחה המופקדת אצל מנהל המערכת עד 15 ימי עבודה לפני תחילת הרבעון הבא, בהתאם לקבוע בפסקה (1ב); לא עדכן המספק את סכום הבטוחה כאמור, יחלט מנהל המערכת את הבטוחה בגובה עלות צריכת הצרכנים ששויכו לפי פסקה (1ג), והם ישויכו מיידית למספק ברירת מחדל;
{{ח:תתת|(3)}} כתנאי לקבלת שירות ממנהל המערכת, אם עלתה עלות צריכת צרכני המספק בחודש מסוים על 72 אחוזים מסכום הבטוחה המופקדת אצל מנהל המערכת, יגדיל המספק את סכום הבטוחה כך שהיא תהיה בהתאם לקבוע בפסקה (1ב), וזאת בתוך עשרה ימי עבודה ממועד שליחת החשבון על ידי מנהל המערכת או ממועד חילוט בטוחה על ידי מנהל המערכת, לפי העניין; לא עדכן המספק את סכום הבטוחה כאמור, יחלט מנהל המערכת את הבטוחה בגובה עלות צריכת הצרכנים שחרגה.
{{ח:תת|(ב)}} '''טיב הבטוחה'''
{{ח:תת}} הבטוחה המופקדת לטובת מנהל המערכת תעמוד בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף (ד)(2) לאמת מידה 50}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''חילוט הבטוחה'''
{{ח:תת}} אם המספק לא שילם את החשבון שהופק לו על ידי מנהל המערכת במועד הקבוע לתשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 62|בסעיף (ג) לאמת מידה 62}} או שלא הגדיל את הבטוחה כנדרש בסעיפים (א)(2א) או (א)(3), או שלא חידש את הבטוחה כאמור בסעיף (ד), רשאי מנהל המערכת, לפי שיקול דעתו, למסור למספק הודעה על כוונתו לחלט את הבטוחה, שבה יפורט המועד האחרון לתשלום לפני חילוט וסכום התשלום הנדרש; לא שילם המספק את החשבון, לא הגדיל את הבטוחה או לא חידש את הבטוחה כנדרש, לפי העניין, בתוך 7 ימים ממועד מסירת ההודעה כאמור, יהיה רשאי מנהל המערכת לחלט את הבטוחה עד לגובה החוב שקיים למספק כלפי מנהל המערכת.
{{ח:תת|(ד)}} '''חידוש הבטוחה'''
{{ח:תת}} חולטה הבטוחה על ידי מנהל המערכת, כולה או חלקה, יידרש המספק להשלימה לסכום הבטוחה הקבוע בסעיף (א)(1ב) בתוך 10 ימים ממועד חילוט הבטוחה.

{{ח:סעיף|67ט||תיקון: 22.2.21, 30.8.22, 19.5.25; תשפ״א־26, תשפ״ג־7, תשפ״ה־9, תשפ״ה־30, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} '''רכישת אנרגיה בעבור צרכני המספק'''
{{ח:תת|(א)}} '''רכישת אנרגיה בעבור צרכני המספק'''
{{ח:תת}} מספק ירכוש ממנהל המערכת אנרגיה בעבור כל הצריכה המתוכננת של צרכניו, בניכוי האנרגיה הצפויה להיות מוזרמת לרשת על ידי מיתקני הייצור שחל עליהם {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן ז׳2 לפרק ו׳}} המשויכים למספק (באמת מידה זו – אנרגיה מקוזזת יום מראש), והכול בהתאם לתוכנית הצריכה והייצור היומית שהוגשה על ידו.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום בעד אנרגיה מקוזזת יום מראש'''
{{ח:תת}} בעד האנרגיה המקוזזת יום מראש ישלם המספק למנהל המערכת מחיר יום מראש, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 106א|באמת מידה 106א}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''חריגות מתוכנית הצריכה היומית – התחשבנות בשל עודפים וחוסרים'''
{{ח:תתת|(1)}} עלתה הצריכה בפועל של צרכני המספק בניכוי האנרגיה המוזרמת לרשת ממיתקני הייצור שחל עליהם {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן ז׳2 לפרק ו׳}} המשויכים למספק (באמת מידה זו – אנרגיה מקוזזת זמן אמת) על האנרגיה המקוזזת יום מראש, ירכוש המספק את הפרש האנרגיה שבין האנרגיה המקוזזת זמן אמת לאנרגיה המקוזזת יום מראש, בתעריף מחיר זמן אמת כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 106א|באמת מידה 106א}}.
{{ח:תתת|(2)}} פחתה האנרגיה המקוזזת זמן אמת מהאנרגיה המקוזזת יום מראש בחצי שעה נתונה, ירכוש מנהל המערכת מהמספק את הפרש האנרגיה האמור, בתעריף מחיר זמן אמת כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 106א|באמת מידה 106א}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלום נוסף בעד אנרגיה מקוזזת זמן אמת'''
{{ח:תת}} נוסף על התשלומים המפורטים בסעיפים (ב) ו־(ג), המספק ישלם למנהל המערכת בעד אנרגיה מקוזזת זמן אמת העולה על ההספק ששויך למספק במסגרת תעודות זמינות לפי {{ח:פנימי|סעיף 51א|אמת מידה 51א}} את התשלומים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} תעריף לקווט״ש בעד אנרגיה מקוזזת זמן אמת כמפורט בלוח תעריפים 6.32;
{{ח:תתת|(2)}} בעד אנרגיה מקוזזת זמן אמת הנצרכת בשעות שיא ביקוש נטו כפי שנקבעו בלוח תעריפים 6.34 – תוספת לקוט״ש בעד אנרגיה מקוזזת זמן אמת בשעות שיא ביקוש נטו כמפורט בלוח תעריפים 6.33.
{{ח:תת|(ה)}} '''תשלומים בעד אנרגיה מקוזזת שלילית'''
{{ח:תת}} עלה הייצור של מיתקני הייצור המשויכים למספק על צריכת צרכני המספק בחצי שעה נתונה, ישלם מנהל המערכת למספק, בעד האנרגיה המקוזזת יום מראש או האנרגיה המקוזזת זמן אמת, לפי העניין, את התשלום הזה:
{{ח:תתת|(1)}} מחיר יום מראש או מחיר זמן אמת, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 1.1.2023 עד יום 1.1.2029):}} לעניין אנרגיה מקוזזת זמן אמת – גם תשלום בעד עודף ייצור בתעריפים המפורטים בסעיף (ד); תשלום לפי פסקה זו יהיה עד להיקף עודף ייצור של 30% מהאנרגיה שצרכה על ידי צרכני המספק.
{{ח:תת|(ו)}} '''הוראות שעה'''
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף (ה), בתקופה שמיום תחילתם של כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני) (תיקון מס׳ 4), התשפ״ג–2023 {{ח:הערה|(ביום 1.1.2023)}}, עד יום י״ד בטבת התשפ״ט (1 בינואר 2029), יראו כאילו בסעיף האמור, אחרי פסקה (1) בא:
{{ח:תתתת|”(2)}} לעניין אנרגיה מקוזזת זמן אמת – גם תשלום בעד עודף ייצור בתעריפים המפורטים בסעיף (ד); תשלום לפי פסקה זו יהיה עד להיקף עודף ייצור של 30% מהאנרגיה שצרכה על ידי צרכני המספק.“

{{ח:סעיף|67י||תיקון: 22.2.21; תשפ״א־26, תשפ״ה־9}}
{{ח:ת}} '''עדכון מכסה'''
{{ח:ת}} מנהל המערכת יפרסם באתר האינטרנט שלו, אחת לשבוע, את גודל החיבור המצטבר של הצרכנים אשר משויכים למספקים שחל עליהם {{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן זה}}; במסגרת פרסום כאמור יפרט מנהל המערכת גם את גודל החיבור המצטבר של הצרכנים הביתיים המשויכים למספקים שחל עליהם {{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן זה}}.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: רכישת חשמל, תחזוקה, ומשטר הפעלה של יצרנים פרטיים|תיקון: תשפ״ג־7}}
{{ח:קטע3|פרק ו סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:סעיף|68||תיקון: 31.7.09, 25.11.20, 21.2.24; תשפ״א־6, תשפ״ה־32}}
{{ח:ת}} '''כללי'''
{{ח:תת|(א)}} '''רכישת אנרגיה ורכישת יכולת זמינה ואנרגיה מיצרני חשמל'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת ירכוש מיצרן אנרגיה חשמלית, יכולת זמינה ואנרגיה ושירותים נלווים בהתאם לקבוע ברישיון היצרן, באישור התעריפי, באמות מידה אלו ובכל דין.
{{ח:תת|(ב)}} '''פניה לקבלת שירותי רכישת יכולת זמינה ואנרגיה'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן המעוניין למכור יכולת זמינה ואנרגיה למנהל המערכת יפנה למנהל המערכת בכתב בצירוף העתק מהרישיון המותנה או הקבוע, לפי העניין, ומהאישור התעריפי שתמציא לו הרשות. בפנייתו יפרט היצרן את הנתונים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} שם היצרן וכתובתו.
{{ח:תתתת|(ב)}} מיקום מתקן הייצור.
{{ח:תתתת|(ג)}} סוג המתקן והטכנולוגיה.
{{ח:תתתת|(ד)}} פרמטרים תפעוליים של יחידות הייצור במתקן לרבות, בין היתר: קצב שינוי העומס ביחידות הייצור, משכי זמן ההתנעה והכיבוי של יחידות הייצור, משך זמן סנכרון היחידות לרשת, משכי הפעלה מינימאליים של כל יחידת ייצור.
{{ח:תתתת|(ה)}} העתק האישור התעריפי שברשות היצרן.
{{ח:תתתת|(ו)}} מועד ההפעלה המסחרית המשוער של יחידות ייצור המתקן.
{{ח:תתתת|(ז)}} שמות ודרכי התקשרות עם אנשי הקשר מטעם היצרן.
{{ח:תתת|(2)}} יצרן שטרם סיים לבצע בדיקות קבלה יוכל להגיש את הבקשה ללא פירוט הפרמטרים המבוקשים בסעיף קטן {{ח:הערה|[צ״ל: בפסקה]}} (ד) {{ח:הערה|לסעיף קטן (1)}}, פרטים אלו יעודכנו לאחר ביצוע בדיקות הקבלה.
{{ח:תת}} '''חתימה על הסכם רכישה'''
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת חייב, לבקשת יצרן לחתום על הסכם לרכישת אנרגיה או יכולת זמינה ואנרגיה, לפי העניין, טרם מועד ההפעלה המסחרית. למרות האמור לעיל, מנהל המערכת לא יעכב או יתנה רכישת יכולת זמינה ואנרגיה או אנרגיה מיצרן, בחתימה על הסכם או מסמך אחר מטעמו.
{{ח:תתת|(4)}} במקרים בהם בחר יצרן שלא לחתום על הסכם לרכישת אנרגיה או יכולת זמינה ואנרגיה מול מנהל המערכת, יהיה מחויב היצרן לחתום על הסכם תפעולי מול מנהל המערכת טרם ביצוע הסנכרון הראשוני.
{{ח:תת|(ג)}} '''אישור תעריפי – תוקפו ומחויבותו'''
{{ח:תתת|(1)}} סמוך למועד הסגירה הפיננסית יפנה בעל רישיון ייצור לרשות לקבלת אישור תעריפי לצורך השלמת הסגירה הפיננסית.
{{ח:תתת|(2)}} לצורך קבלת האישור התעריפי יציג בעל הרישיון לרשות הצהרת הגורם המממן בכתב כי מולאו כל התנאים לסגירה פיננסית בלתי מותנית והעמדת כל החוב הבכיר לטובת הפרויקט, כפי שמופיע בהסכם המימון של החוב הבכיר של היזם, למעט קבלת אישור תעריפי. הרשות רשאית לדרוש מסמכים נוספים אשר יוכיחו כי האישור התעריפי הינו המסמך היחיד הנדרש לצורך קבלת מלוא המימון של החוב הבכיר.
{{ח:תתת|(3)}} במקרה של מימון עצמי מלא של הקמת מתקן הייצור יוצגו דוחות כספיים של בעל הרישיון, המעידים על קיום 100% מההון הנדרש למימון הפרויקט אצל בעל הרישיון וכן הצהרת בעל ההון בכתב כי מולאו כל התנאים להעמדת ההון לצורך הקמת הפרויקט, למעט קבלת האישור התעריפי.
{{ח:תתת|(4)}} האישור התעריפי יעמוד בתוקפו למשך 30 ימי עבודה מיום הנפקתו. לא הגיע בעל הרישיון לסגירה פיננסית במהלך תוקפו של האישור התעריפי, יפקעו האישור התעריפי, הרישיון המותנה וסקר החיבור שנערך לבעל הרישיון.
{{ח:תתת|(5)}} השלים בעל הרישיון את הסגירה הפיננסית בתקופת תוקפו של האישור התעריפי והשלים את הקמת המתקן בהתאם לאבני הדרך הקבועות ברישיונו, יעמוד האישור התעריפי בתוקפו. התעריף הקבוע באישור התעריפי יחייב את מנהל המערכת במשך כל תקופת תוקפו של האישור התעריפי ובלבד שרישיונו של בעל האישור התעריפי יהיה בתוקף.
{{ח:תת|(ד)}} '''אישור תעריפי לזוכה במכרז מדינה שאינו בעל רישיון מותנה – תוקפו ומחויבותו'''
{{ח:תת}} על אף האמור בסעיף (ג), לעניין סגירה פיננסית במסגרת מכרז שערך החשב הכללי במשרד האוצר אשר נקבע לגביו כי אינו חייב ברישיון מותנה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סמוך למועד הסגירה הפיננסית יפנה הזוכה במכרז לרשות לשם קבלת אישור תעריפי לצורך השלמת הסגירה הפיננסית;
{{ח:תתת|(2)}} לצורך קבלת האישור התעריפי יציג הזוכה במכרז לרשות אישור מאת עורך המכרז כי מולאו כל התנאים לסגירה פיננסית בלתי מותנית והעמדת כל החוב הבכיר לטובת הפרויקט, כפי שמופיע בהסכם המימון של החוב הבכיר של היזם, למעט קבלת אישור תעריפי ולמעט אישור עורך המכרז לתחילת עבודות הקמה;
{{ח:תתת|(3)}} האישור התעריפי יעמוד בתוקפו למשך 30 ימי עבודה מיום הנפקתו; לא קיבל הזוכה במכרז את אישור הרשות לסגירה פיננסית במהלך תוקפו של האישור התעריפי, יפקעו האישור התעריפי וסקר החיבור שנערך לזוכה במכרז;
{{ח:תתת|(4)}} השלים הזוכה במכרז את הסגירה הפיננסית בתקופת תוקפו של האישור התעריפי והשלים את הקמת המיתקן בהתאם לאבני הדרך הקבועות במכרז ובהחלטת הרשות לגבי אותו מכרז, וקיבל רישיון ייצור, יעמוד האישור התעריפי בתוקפו; התעריף הקבוע באישור התעריפי יחייב את מנהל המערכת במשך כל תקופת תוקפו של האישור התעריפי ובלבד שרישיונו של בעל האישור התעריפי יהיה בתוקף.

{{ח:סעיף|69||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6, תשפ״א־8}}
{{ח:ת}} '''מערכת תקשורת – נתונים ודיבור'''
{{ח:תת|(א)}} '''התקנת מערכות תקשורת'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יוודא התקנה, לטובת היצרן, של מערכת תקשורת, כולל יחידות קצה (RTU) במתקן הייצור, אשר תאפשרנה בזמן אמת, בכל עת לאחר תחילת הפעלת מתקן הייצור, ביצוע פעולות מיתוג על ידי מנהל המערכת, העברת נתונים והוראות לגבי מתקן הייצור בין היצרן לבין מנהל המערכת, העברת נתונים והוראות לגבי חצר המיתוג בין חצר המיתוג לבין מנהל המערכת, וכן (לפי העניין) בין היצרן לבין מערכת המחשוב של מנהל המערכת.
{{ח:תת|(ב)}} '''חיבור מתקן הייצור למערכות התקשורת'''
{{ח:תת}} היצרן יחבר את מתקן הייצור ליחידת הקצה של מערכת התקשורת, על פי מפרטים או תקנים של מערכות התקשורת והמחשוב שמנהל המערכת יעביר לו, אשר יאפשרו בזמן אמת, בכל עת לאחר תחילת הפעלתו של מתקן הייצור, ביצוע פעולות מיתוג על ידי מנהל המערכת, העברת נתונים והוראות בין היצרן לבין מנהל המערכת, וכן (לפי העניין) בין היצרן לבין מערכת המחשוב של מנהל המערכת.
{{ח:תת|(ג)}} '''קליטת ושידור הנתונים'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יהיה אחראי לקיים חיבור שיאפשר את קליטת ושידור הנתונים ממנהל המערכת ליצרן וממתקן היצרן למנהל המערכת.
{{ח:תת|(ד)}} '''אבטחת מידע'''
{{ח:תת}} היצרן ינקוט בצעדים המקובלים להגנת מערכותיו הממוחשבות המקושרות לפיקוח באמצעי אבטחת מידע, על חשבונו ובהתאם להנחיות הרשות הממלכתית לאבטחת מידע במדינת ישראל.
{{ח:תת|(ה)}} '''תחזוקה'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת, ספק שירות חיוני רשת והיצרן יתחזקו את מערכות התקשורת המותקנות במתקניהם באופן שיאפשר קיום קשר רציף עם מנהל המערכת 24 שעות ביממה באמצעות טלפון, פקס, מעבר נתונים מקוון לרבות ציון סטטוס ההפעלה של מתקן היצרן (מנותק, מחובר, תפוקה אקטיבית וריאקטיבית, מתח וזרם) וכולל ניטור ובקרה מרחוק על העומס.
{{ח:תת|(ו)}} '''תשלום בעד התקנת מערכת תקשורת נתונים'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יגבה מאת היצרן בגין התקנת מערכת תקשורת נתונים כמפורט באמת מידה זו תשלום כקבוע בלוח תעריפים (טרם נקבע).

{{ח:סעיף|70||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''קשר בין מנהל המערכת ליצרן'''
{{ח:תת|(א)}} '''העברת פרטים'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יעביר ליצרן ויצרן יעביר למנהל המערכת בסמוך לפני ביצוע בדיקות הקבלה מספר טלפון תפעולי, מספר פקס ודואר אלקטרוני לקבלת הודעות. המספרים יעודכנו בהתאם לצורך ויאושרו אחת לשנה ביום החול האחרון של חודש דצמבר.
{{ח:תתת|(2)}} היצרן או מנהל המערכת, לפי העניין, יודיעו מראש על כל שינוי במספרי הטלפון, הפקס והדואר האלקטרוני וכן יודיעו על מספר טלפון חלופי במקרה של תקלה.
{{ח:תת|(ב)}} '''אמצעי תקשורת בין היצרן למנהל המערכת'''
{{ח:תת}} היצרן ומנהל המערכת יקיימו קשר בכתב, בפקס, ובצורה ממוחשבת או בטלפון, בהתאם לנסיבות ולסיכום ביניהם. על אף האמור, בכל מצב על מנהל המערכת להיות מוכן לתמיכה ותקשורת בטלפון תפעולי עם נציגי היצרן ובנוסף לאחר מכן בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} '''שימוש בטלפון התפעולי'''
{{ח:תתת|(1)}} הטלפון התפעולי ישמש לצרכי תקשורת עם מנהל המערכת בלבד.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות טלפוניות יינתנו בטלפון התפעולי בלבד כאשר כל הודעה תאושר מילולית על־ידי הצד המקבל. כל ההודעות בטלפון התפעולי של מנהל המערכת יוקלטו.

{{ח:סעיף|71||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''הפעלת יחידות הייצור'''
{{ח:תת|(א)}} '''הפעלת יחידת הייצור'''
{{ח:תת}} היצרן יפעיל את יחידת הייצור בהתאם לתכנית ההעמסה הפרטנית שתימסר לו על ידי מנהל המערכת.
{{ח:תת|(ב)}} '''סנכרון, שינוי הספק או ניתוק'''
{{ח:תת}} לצורך סנכרון יחידת הייצור, שינוי העמסת היחידה, שינוי מועדי תחזוקת היחידה או ניתוק היחידה מהרשת יפעל היצרן בתיאום עם מנהל המערכת ואישורו.
{{ח:תת|(ג)}} '''הוראה לשינוי במועדי סנכרון'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת רשאי, משיקולים של שמירה על שרידות או אמינות מערכת החשמל, להורות ליצרן להקדים או לאחר את סנכרון יחידת הייצור לרשת, או את הוצאתה מסנכרון, בפרק זמן שלא יעלה על שעה אחת מהשעה שציין היצרן בתכנית היומית או מהשעה שצוינה בתכנית ההעמסה הפרטנית, ולא יראו בכך סטייה מתכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת. בגין שינוי מועדי הסנכרון כאמור, ישלם מנהל המערכת ליצרן בהתאם להצעות המחיר של היצרן כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 91|באמת מידה 91}} {{ח:פנימי|סעיף 91|ובטופס 2 לאמת המידה}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} '''שינוי הספק'''
{{ח:תת}} קצב שינוי הספק יחידת הייצור יעשה בהתאם לנתוני היחידה כפי שיקבעו בבדיקות הקבלה ובהתאם לתכנית ההעמסה הפרטנית, ובמצבים חריגים לפי הנחיית מנהל המערכת.
{{ח:תת|(ה)}} '''מצבים חריגים'''
{{ח:תת}} במצבים חריגים במערכת החשמל יפעיל היצרן את יחידת הייצור בהתאם להנחיות מנהל המערכת והכול כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 124|באמת מידה 124}}.

{{ח:סעיף|72||תיקון: 31.7.09, 19.2.18, 12.2.25; תשע״ח, תשפ״ה־17}}
{{ח:ת}} '''הפרמטרים בבדיקות קבלה לפעילות יחידת ייצור'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמות מידה 72 עד 74 –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בדיקות ליחידת ייצור“ – בדיקות הפעלה עצמיות, בדיקות קבלה לפני הפעלה מסחרית ובדיקות קבלה של בעל רישיון ייצור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בדיקות הפעלה עצמיות“ – בדיקות שבעל רישיון ייצור מותנה מבצע החל במועד הסנכרון הראשוני של יחידת הייצור לרשת החשמל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בדיקות קבלה לפני הפעלה מסחרית“ – בדיקות שמנהל המערכת מבצע ליחידת ייצור לקראת הפעלה מסחרית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בדיקות קבלה של בעל רישיון ייצור“ – בדיקות שמנהל המערכת מבצע לאחר תקלה, תחזוקה או שינוי מהותי של יחידת ייצור.
{{ח:תת|(ב)}} '''הפרמטרים התפעוליים שייבחנו בבדיקות הקבלה לפני הפעלה מסחרית'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יבצע בדיקות קבלה לפני הפעלה מסחרית של מיתקנים המחוברים למתח עליון או למתח על פי הפרמטרים התפעוליים והחשמליים ביחס לכל טכנולוגיה כמפורט בנספחים א׳ ו־ב׳ לאמת מידה זו.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יבצע בדיקות נוספות על אלה האמורות בסעיף קטן (1), אם הן נדרשות לצורך תפעול יחידת הייצור או לצורך קביעת התעריף לבעל הרישיון, ובלבד שהבדיקות הנוספות נקבעו מראש בהסכם תיאום טכני בין היצרן למנהל המערכת.
{{ח:תתת|(3)}} נקבעה ברישיון מגבלה להזרמת אנרגיה בהיקף נמוך מן ההספק המותקן של המיתקן, יבצע מנהל המערכת את הבדיקות האמורות בסעיף זה, ביחס להספק המרבי של המיתקן.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ה־17}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳: פרמטרים תפעוליים לבדיקות קבלה'''}}
{{ח:ת}}

טכנולוגיה	סוגי הבדיקות

קונבנציונלי/קוגנרציה
{{ח:ת}} הספק מרבי ומזערי רציף.
{{ח:ת}} שיעור צריכת הדלק (ערך HR, נצילות היחידה) המרבי בעומס מלא ובעומסים חלקיים.
{{ח:ת}} שיעור צריכת הדלק בהתנעה עד לעומס מינימום במונחי MMBTU/per start בהתאם לסוגי התנעה – קרה מאוד, קרה, פושרת וחמה, כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 85|באמת מידה 85}}.
{{ח:ת}} צריכה עצמית/איבודים ברמות עומס שונות.
{{ח:ת}} השפעת טמפרטורה על ההספק.
{{ח:ת}} קצב שינויי הספק.
{{ח:ת}} שמירה על יציבות בהספקים שונים.
{{ח:ת}} משך זמן התנעה (קרה מאוד, קרה, פושרת וחמה, כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 85|באמת מידה 85 (עמידה בפרמטרים תפעוליים)}}) ומשך הכיבוי.
{{ח:ת}} משך זמן עד לסנכרון לרשת, זמן הגעה לעומס מזערי ולעומס מלא.
{{ח:ת}} הפעלה רציפה של מיתקן ייצור בהספק מזערי.
{{ח:ת}} הפעלה רציפה של מיתקן ייצור בהספק מרבי.
{{ח:ת}} פרקי זמן מזעריים להפעלה מחודשת.
{{ח:ת}} בדיקת LOAD REJECTION – בדיקת יציבות היחידה במקרה של התנתקות מהרשת והמשך הפעלה רק על אספקות בית.
{{ח:ת}} פרקי זמן מזעריים לפני הפעלה מחודשת בעקבות הפסקת המיתקן כתוצאה מבעיות רשת.
{{ח:ת}} תהליך הדממה בטוחה (תוך שימוש בדלק עיקרי ומשני).
{{ח:ת}} בדיקות אמינות.
{{ח:ת}} בדיקות מעבר מדלק עיקרי לדלק משני וחזרה.
{{ח:ת}} התנעה והפעלה באמצעות דלק משני.
{{ח:ת}} בדיקות תקשורת.
{{ח:ת}} בדיקות יכולת הפעלה מרחוק באמצעות מערכת LFC ליחידות מעל 100 מגוו״ט.
{{ח:ת}} בדיקות התנעה שחורה.
{{ח:ת}} בדיקת מערכת Turning Gear.
{{ח:ת}} ביצוע בדיקת שינוי הספק עיוור.
{{ח:ת}} בדיקות תגובה לתדר.
{{ח:ת}} בדיקת יכולת גנרטור – בדיקות הפעלה במקדם הספק שונה.
{{ח:ת}} משטרי הפעלה ובקרה שונים (הספק ראקטיבי, מקדם הספק ובקרת מתח).

אגירה שאובה
{{ח:ת}} הספק מרבי ומזערי רציף (השפעת גובה המים במאגר העליון).
{{ח:ת}} צריכה עצמית/איבודים והמינימום ברמות עומס שונות.
{{ח:ת}} קצב שינוי העמסת יחידות ייצור (עלייה/ירידה) להספק מרבי ברמות עומס שונות.
{{ח:ת}} שמירה על יציבות בהספקים שונים.
{{ח:ת}} משך זמן התנעה וכיבוי.
{{ח:ת}} משך זמן סנכרון לרשת.
{{ח:ת}} משך זמן מעבר בין מצבי עבודה שונים בהתאם לדיאגרמת המצבים 6.8–1(א) {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/2602.pdf|בהחלטה 2 מישיבה 279}} המפורסמת באתר הרשות.
{{ח:ת}} עמידה בפרמטרים התפעוליים בהתאם לטבלה 6.8–1(ב) וללוח 6.8–2 {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/2602.pdf|בהחלטה 2 מישיבה 279}} המפורסמת באתר הרשות.
{{ח:ת}} משך זמן הפעלה מזערי (במשך כמה שעות היחידה יכולה לעבוד בעומס מזערי רציף).
{{ח:ת}} משך זמן הפעלה מרבי בייצור ובשאיבה (במשך כמה שעות היחידה יכולה לעבוד בעומס מרבי רציף).
{{ח:ת}} פרק זמן מזערי לפני הפעלה מחודשת בהתאם למספר שעות הפעלה שהיחידה פעלה טרם כיבוייה.
{{ח:ת}} בדיקת שינוי הספק עיוור.
{{ח:ת}} בדיקות תגובה לתדר.
{{ח:ת}} בדיקות תקשורת.
{{ח:ת}} בדיקות יכולת הפעלה מרחוק באמצעות מערכת LFC.
{{ח:ת}} בדיקות יכולת הפעלה ושליטה מרחוק (חדר פיקוד במנהל המערכת).
{{ח:ת}} בדיקות יכולת גנרטור – בדיקות הפעלה במקדמי הספק שונים.
{{ח:ת}} משטרי הפעלה ובקרה שונים (הספק ראקטיבי, מקדם הספק ובקרת מתח).
{{ח:ת}} בדיקת LOAD REJECTION – בדיקת יציבות היחידה במקרה של התנתקות מהרשת והמשך הפעלה רק על אספקות בית.
{{ח:ת}} בדיקת אמינות.

תרמו סולאר
{{ח:ת}} מדידת הספק מרבי ומזערי של מיתקן הייצור לפי תנאי הסביבה והתאמת המיתקן ליכולת המוצהרת.
{{ח:ת}} הספק מרבי ומזערי רציף (לפי תנאי הסביבה).
{{ח:ת}} יכולת הפעלה בגז טבעי (עם חום שמש ובלא חום שמש).
{{ח:ת}} שיעור צריכת הדלק (ערך HR, נצילות היחידה) למדרגות בעומס מלא ובעומסים חלקיים.
{{ח:ת}} צריכה עצמית/איבודים והמינימום ברמות עומס שונות.
{{ח:ת}} קצב שינוי הספק ושמירה על יציבות בהספקים שונים.
{{ח:ת}} משך זמן התנעה (קרה, פושרת וחמה) וכיבוי בעת הפעלה בגז.
{{ח:ת}} משך זמן התנעה (קרה, פושרת וחמה) וכיבוי בלא הפעלה בגז.
{{ח:ת}} משך זמן סנכרון לרשת.
{{ח:ת}} משך זמן הפעלה מזערי.
{{ח:ת}} משך זמן הפעלה מרבי.
{{ח:ת}} שינוי הספק עיוור.
{{ח:ת}} תגובה לתדר.
{{ח:ת}} פרק זמן מזערי לפני הפעלה מחודשת.
{{ח:ת}} בדיקות תקשורת.
{{ח:ת}} בדיקת יכולת גנרטור – בדיקות הפעלה במקדם הספק שונה.
{{ח:ת}} בדיקות יכולת הפעלה מרחוק באמצעות מערכת LFC.
{{ח:ת}} יכולת הפעלה עם מערכת אגירת אנרגיה.
{{ח:ת}} בדיקת LOAD REJECTION – בדיקת יציבות היחידה במקרה של התנתקות מהרשת והמשך הפעלה רק על אספקות בית.
{{ח:ת}} משטרי הפעלה ובקרה שונים (הספק ראקטיבי, מקדם הספק ובקרת מתח).
{{ח:ת}} מניעת עבודה במצב אי־חשמלי.
{{ח:ת}} בדיקת אמינות.

פוטו־וולטאי
{{ח:ת}} מדידת הספק מרבי ומזערי של מיתקן הייצור (לפי תנאי הסביבה) והתאמת המיתקן ליכולת המוצהרת.
{{ח:ת}} יכולת ויסות ושינויי הספק ושמירה על יציבות בהספקים שונים.
{{ח:ת}} בדיקות תקשורת.
{{ח:ת}} משטרי הפעלה ובקרה שונים (הספק ראקטיבי, מקדם הספק ובקרת מתח).
{{ח:ת}} ניתוק המיתקן במצב אי־חשמלי.
{{ח:ת}} בדיקת תגובה לשינויי תדר ומתח.
{{ח:ת}} מניעת התחברות בהתאם לדרישת מנהל המערכת.
{{ח:ת}} בדיקת LOAD REJECTION – בדיקת יציבות היחידה במקרה של התנתקות מהרשת והמשך הפעלה רק על אספקות בית.
{{ח:ת}} בדיקת אמינות

רוח
{{ח:ת}} טרם נקבע

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ב׳: פרמטרים חשמליים בדיקות קבלה'''}}
{{ח:ת}}

{{ח:ת}} בדיקות של ווסת המתח.
{{ח:ת}} תגובת ווסת המתח לשינויים (כיול סטטי ודינמי).
{{ח:ת}} כיול מודול PSS (סטטי ודינמי).
{{ח:ת}} מצבי עבודה של ווסת המתח CONTROL/VAR CONTROL/VOLTAGE POWER FACTOR.
{{ח:ת}} יציבות של מערך הגנות הגנרטור והשנאי Stability test or Short circuit test.
{{ח:ת}} סדר כיוון פאזות לפני חיבור היחידה לרשת.
{{ח:ת}} בדיקת תגובת היחידה לשינויי תדר Frequency Response.
{{ח:ת}} העמסת יחידה ובדיקת עמידה בהתאם לעקום P-Q של הגנרטור.
{{ח:ת}} תפקוד מערכת AVR.

{{ח:סעיף|73||תיקון: 17.3.09, 19.2.18; תשע״ח}}
{{ח:ת}} '''ביצוע בדיקות קבלה ליחידת ייצור'''
{{ח:תת|(א)}} '''הסכם תיאום טכני'''
{{ח:תת}} אופן הביצוע של בדיקות קבלה שמנהל המערכת מבצע ייקבע בהסכם תיאום טכני כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 35לא|באמת מידה 35לא}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''בדיקות הפעלה עצמיות'''
{{ח:תתת|(1)}} לצורך בדיקות הפעלה עצמיות, יעביר בעל רישיון ייצור מותנה למנהל המערכת תכניות ייצור ותכניות זמינות בהתאם לאמור בסעיף (ה).
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון ייצור מותנה רשאי להפסיק את בדיקות ההפעלה העצמיות, לאחר שמסר על כך הודעה מראש למנהל המערכת בהתאם למועדים הקבועים להגשת תכניות ייצור יומיות {{ח:פנימי|סעיף 91|באמת מידה 91}}, ובהתאם להסכם התיאום הטכני.
{{ח:תתת|(3)}} בעל רישיון ייצור מותנה המוגבל בהזרמת אנרגיה לרשת רשאי לבצע בדיקות הפעלה עצמאיות לגבי ההספק המרבי של המיתקן.
{{ח:תת|(ג)}} '''בדיקות קבלה לפני הפעלה מסחרית'''
{{ח:תתת|(1)}} בדיקות לפני הפעלה מסחרית יחלו לאחר השלמת בדיקות ההפעלה העצמיות. מנהל המערכת רשאי לאשר לבצע חלק מהן במקביל לבדיקות העצמיות.
{{ח:תתת|(2)}} אישר מנהל המערכת את עמידת בעל רישיון ייצור מותנה בבדיקות קבלה, לפני הפעלה מסחרית, יעביר מנהל המערכת לרשות ולמנהל מינהל החשמל את ממצאי הבדיקות ותוצאותיהם, בצירוף נימוקים לגבי כל יחידת ייצור שנבדקה, בתוך 7 ימים ממועד קבלת מלוא הנתונים הנוגעים לבדיקות מבעל הרישיון.
{{ח:תתת|(3)}} עמידה בכל מבחני הקבלה היא תנאי לקבלת רישיון ייצור.
{{ח:תתת|(4)}} לא אישר מנהל המערכת את עמידת בעל רישיון מותנה בבדיקות הקבלה לפני הפעלה מסחרית, יפרט מנהל המערכת לבעל הרישיון, בתוך 7 ימים ממועד קבלת מלוא הנתונים הנוגעים לבדיקות מבעל הרישיון, את הסיבות לאי־העמידה בבדיקות הקבלה, את הליקויים הנדרשים לתיקון ואת הבדיקות החוזרות הנדרשות לצורך עמידה במבחני הקבלה.
{{ח:תתת|(5)}} מנהל המערכת ובעל הרישיון רשאים, לפני ביצוע הבדיקות, למנות מהנדס שיוסכם ביניהם לצורך הכרעה בכל מחלוקת טכנית שתתגלע במהלך הבדיקות.
{{ח:תתת|(6)}} המהנדס ישתתף בבדיקות שלגביהן מונה, בכפוף לאמור בהסכם התיאום הטכני; בסיומן יעביר המהנדס למנהל המערכת ולבעל הרישיון את ממצאיו ומסקנותיו על תהליך הבדיקות ועל עמידת היצרן בהן.
{{ח:תתת|(7)}} מנהל המערכת ובעל הרישיון ישלמו את שכרו של המהנדס, בחלוקה שווה ביניהם.
{{ח:תת|(ד)}} '''בדיקות קבלה של בעל רישיון ייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} לאחר תקלה, תחזוקה או שינוי מהותי במיתקן יאפשר מנהל המערכת לבעל רישיון הייצור לבחור בין כניסה מיידית להפעלה מסחרית לבין ביצוע בדיקות קבלה לפני הכניסה להפעלה מסחרית. בחר בעל הרישיון בכניסה מיידית להפעלה מסחרית, יחולו עליו ממועד זה כל חובותיו בהתאם לרישיון.
{{ח:תתת|(2)}} בחר בעל רישיון לבצע בדיקות קבלה לפני הכניסה להפעלה מסחרית, יתאם עם מנהל המערכת את הבדיקות שיש לבצע במיתקן ואת משך תקופת הבדיקות.
{{ח:תתת|(3)}} במשך תקופת בדיקות קבלה של בעל רישיון ייצור, יראה מנהל המערכת את מיתקן הייצור כלא זמין.
{{ח:תתת|(4)}} אין באמור בסעיף זה כדי לגרוע מסמכויותיו של מנהל המערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 84|אמת מידה 84}}.
{{ח:תת|(ה)}} '''תיאומים והכנות לבדיקות ליחידת ייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} החל במועד הסנכרון הראשוני, בעל רישיון ייצור מותנה יגיש למנהל המערכת, בכל יום, תכנית יומית ליכולת זמינות של יחידת הייצור וכן תכנית יומית לייצור במסגרת בדיקות הקבלה. התכניות יוגשו בהתאם לשעות ולטפסים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 91|באמת מידה 91}}, ובהתאם להסכם התיאום הטכני. מנהל המערכת ימסור ליצרן את תכנית הבדיקות שאישר, בהתאם למועדים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 94|באמת מידה 94}} ובהתאם להסכם התיאום הטכני.
{{ח:תתת|(2)}} לא הגיש בעל רישיון הייצור המותנה את התכנית בהתאם לקבוע בסעיף קטן (1), לא ישלם לו מנהל המערכת את תעריף בדיקות הקבלה בעד האנרגיה שהוזרמה לרשת.

{{ח:סעיף|74||תיקון: 31.7.09, 19.2.18; תשע״ח}}
{{ח:ת}} '''תעריף להזרמת אנרגיה בבדיקות קבלה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תעריף להזרמת אנרגיה בבדיקות הקבלה'''
{{ח:תתת|(1)}} התעריף בעד אנרגיה שבעל רישיון ייצור מותנה מזרים לרשת בתקופת בדיקות ליחידת ייצור יחושב בהתאם לקבוע בלוח תעריפים 6.24–1. התעריף ישולם לפי כמות האנרגיה הנמדדת במונה הייצור במשך תקופת בדיקות ליחידת ייצור עד להשלמתן בהצלחה.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), בעל רישיון ייצור מותנה בטכנולוגיה של אנרגיה מתחדשת שאינה משתמשת בדלק, לא יהיה זכאי לתעריף הקבוע בסעיף קטן (1) בעד האנרגיה המוזרמת בבדיקות ליחידת ייצור.
{{ח:תת|(ב)}} '''עריכת חשבון בעד האנרגיה המוזרמת לרשת בבדיקות הקבלה'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יערוך ויגיש לבעל רישיון, בתוך 20 ימים מסוף כל חודש, המלצה לחשבון לתשלום לבעל הרישיון בעד הזרמת אנרגיה לרשת לבדיקות שמנהל המערכת מבצע.
{{ח:תתת|(2)}} בעל הרישיון יגיש למנהל המערכת את החשבון ומנהל המערכת ישלם את סכום החשבון בתוך 11 ימים.

{{ח:סעיף|75||תיקון: 31.7.09; תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|75א||תיקון: 23.9.19, 25.11.20, 13.12.23; תש״ף־28, תשפ״א־6, תשפ״ד־27}}
{{ח:ת}} '''ביצוע בדיקות ליחידת ייצור בגז טבעי המחוברת לרשת חלוקת החשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמות מידה 75א עד 75ג –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בדיקות ליחידת ייצור“ – בדיקות הפעלה עצמיות או בדיקות קבלה לפני הפעלה מסחרית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בדיקות הפעלה עצמיות“ – בדיקות שמבצע בעל המיתקן באופן עצמי לאחר סנכרון יחידת הייצור לרשת ולפני בדיקות קבלה להפעלה מסחרית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חיבור“ – חיבור חדש של יחידת ייצור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחידת ייצור“ – יחידת ייצור המייצרת חשמל באמצעות גז טבעי המחוברת לרשת החלוקה או המשולבת במקום צרכנות המחובר לרשת הולכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבקש“ – מבקש חיבור של יחידת ייצור או מבקש שילוב של יחידת ייצור, לפי העניין, לרבות מבקש שילוב יחידת ייצור המבקש לשלב יחידת ייצור לצורך צריכה עצמית והוצאת אנרגיה לרשת ההולכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ספק שירות חיוני“ – לעניין מבקש חיבור של יחידת ייצור המחוברת לרשת החלוקה – המחלק, ולעניין מבקש שילוב של יחידת ייצור לצורך צריכה עצמית והוצאת אנרגיה לרשת ההולכה – מנהל המערכת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שילוב“ – חיבור של יחידת ייצור לרשת החשמל הפנימית במקום צרכנות קיים או בבניין בהקמה שטרם נרשם לגביו צרכן פלוני בפנקסי ספק שירות חיוני לצורך צריכה עצמית והוצאת אנרגיה לרשת החלוקה.
{{ח:תת|(ב)}} '''בדיקות הפעלה עצמיות'''
{{ח:תתת|(1)}} בדיקות הפעלה עצמיות יחלו לאחר סנכרון המיתקן לרשת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|באמת מידה 35כ4(ה)}}.
{{ח:תתת|(2)}} בתקופת בדיקות הפעלה עצמיות יגיש המבקש לספק שירות חיוני, בכל יום, בעבור יום המוחרת, תכנית יומית ליכולת זמינות של יחידת הייצור וכן תכנית ייצור מתוכננת במסגרת בדיקות הפעלה עצמיות; התכנית תוגש לספק שירות חיוני בכל יום עד השעה 10:00 בבוקר; בימי חמישי וביום חול שחל יום לפני ערב חג, יעביר המבקש את התכנית בעבור יום המ{{ח:הערה|ו}}חרת ובעבור שאר הימים עד ליום החול הבא.
{{ח:תתת|(3)}} ספק שירות חיוני ימסור למבקש את תכנית ההעמסה המאושרת על ידו לבדיקות ההפעלה העצמיות בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 94|באמת מידה 94}}.
{{ח:תתת|(4)}} אם לא הגיש המבקש את התכנית בהתאם לאמור בסעיף קטן (2), לא ישלם ספק שירות חיוני למבקש את התעריף לפי {{ח:פנימי|סעיף 75ג|סעיף (א) באמת מידה 75ג}} בעד האנרגיה שהוזרמה לרשת.
{{ח:תתת|(5)}} המבקש יעדכן את תכנית הייצור שהגיש לספק שירות חיוני עקב תקלה או כל סיבה אחרת.
{{ח:תתת|(6)}} מבקש אשר ספק השירות החיוני אישר שילוב של יחידת הייצור שלו בהגבלה של הזרמת אנרגיה לרשת, לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ט)(3)(ב) לאמת מידה 35כ2}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו6|סעיף (ד)(5) לאמת מידה 35כו6}}, לפי העניין, רשאי לבדוק את יחידת הייצור שלו בעומס מלא, ואולם אינו רשאי להזרים אנרגיה לרשת מעבר להגבלה שנקבעה בתשובת ספק השירות החיוני.
{{ח:תת|(ג)}} '''בדיקות קבלה להפעלה מסחרית'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יבצע בדיקות קבלה להפעלה מסחרית ביחידת ייצור, רק לאחר קבלת הודעה מהמבקש על סיום בדיקות ההפעלה העצמיות.
{{ח:תתת|(2)}} אופן ביצוע בדיקות הקבלה להפעלה מסחרית ייקבע בהסכם הרכישה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|בסעיף (ו) לאמת מידה 35כ3}}, ואולם למבקש שיחידת הייצור שלו משולבת במקום צרכנות במתח עליון, אופן ביצוע בדיקות להפעלה מסחרית ייקבע בהסכם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כו6|בסעיף (ו) לאמת מידה 35כו6}}.
{{ח:תתת|(3)}} בתקופה שבה מבוצעות בדיקות הקבלה ביחידת ייצור, בכל יום, עד השעה 10:00 בבוקר, יגיש המבקש לספק שירות חיוני תכנית זמינות של יחידת הייצור; ביום חמישי וביום חול שחל יום לפני ערב חג, יעביר המבקש את התכנית בעבור יום המ{{ח:הערה|ו}}חרת ובעבור שאר הימים עד ליום החול הבא.
{{ח:תתת|(4)}} ספק שירות חיוני ימסור למבקש את תכנית ההעמסה המאושרת על ידו לבדיקות היומיות להפעלה מסחרית, וזאת בהתאם למועדים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 94|בסעיף (א) לאמת מידה 94}}.
{{ח:תתת|(5)}} עמד המבקש בבדיקות הקבלה להפעלה מסחרית שביצע ספק שירות חיוני, יעביר ספק שירות חיוני למבקש ולרשות את ממצאי הבדיקה ותוצאתה, בצירוף אישור להפעלה מסחרית.
{{ח:תתת|(6)}} לא עמד המבקש בבדיקות הקבלה להפעלה מסחרית, יפרט ספק שירות חיוני למבקש, בתוך שבעה ימי עבודה, את הסיבות לאי־העמידה בבדיקה, את הליקויים הנדרשים לתיקון ואת הבדיקות שנדרש המבקש לבצע מחדש לצורך עמידה בבדיקות הקבלה, ויתאם עם המבקש מועד חדש לביצוע הבדיקות הנדרשות.

{{ח:סעיף|75ב||תיקון: 23.9.19, 25.11.20; תש״ף־28, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''הפרמטרים בבדיקות קבלה לפני הפעלה מסחרית ליחידת ייצור בגז טבעי המחוברת לרשת חלוקת החשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''הפרמטרים התפעוליים שייבחנו בבדיקות הקבלה לפני הפעלה מסחרית'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יבצע בדיקות קבלה לפני הפעלה מסחרית ליחידת ייצור לפי הפרמטרים התפעוליים והחשמליים כמפורט בנספח לאמת מידה זו.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני יבצע בדיקות נוספות על אלה האמורות בנספח אם הן נדרשות לצורך תפעול יחידת הייצור, ובלבד שהבדיקות הנוספות נקבעו מראש בהסכם הרכישה כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|בסעיף (ו) לאמת מידה 35כ3}} בין המבקש לספק שירות חיוני, או שהן נקבעו מראש בהסכם התיאום הטכני כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35כו6|בסעיף (ו) לאמת מידה 35כו6}} אם המבקש הוא יצרן שיחידת הייצור שלו משולבת במקום צרכנות במתח עליון.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח – פרמטרים תפעוליים לבדיקות קבלה'''}}
{{ח:ת}}

טכנולוגיה	סוגי הבדיקות

יחידת ייצור
{{ח:ת}} הספק מותקן והספק מינימלי רציף
{{ח:ת}} קצב שינויי הספק
{{ח:ת}} שמירה על יציבות בהספקים שונים
{{ח:ת}} משך זמן עד לסנכרון לרשת, זמן הגעה לעומס מינימלי ולעומס מלא
{{ח:ת}} הפעלה רציפה של מיתקן ייצור בהספק מינימלי
{{ח:ת}} הפעלה רציפה של מיתקן ייצור בהספק מקסימלי
{{ח:ת}} בדיקות אמינות בדיקת נצילות*
{{ח:ת}} בדיקות של תגובה לשינוי תדר

{{ח:ת}} {{מוקטן|* המבקש רשאי לדווח על נצילות המיתקן על פי התחייבות ספק הציוד חלף עריכת בדיקת נצילות.}}

{{ח:סעיף|75ג||תיקון: 23.9.19, 25.11.20; תש״ף־28, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תעריף בעד הזרמת אנרגיה בבדיקות ליחידת ייצור בגז טבעי המחוברת לרשת חלוקת החשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''תעריף בעד הזרמת אנרגיה בבדיקות ליחידת ייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני ישלם למבקש בעד האנרגיה המיוצרת במהלך בדיקות ליחידת ייצור, לפי מדידה בהדקי הגנרטור, את התעריף הקבוע בלוח תעריפים 6.24–3.
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני יגבה מהצרכן תעריף בעד צריכת החשמל, בהתאם לפער בין האנרגיה המיוצרת בהדקי הגנרטור לבין האנרגיה שהוזרמה לרשת החשמל, כקבוע {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|בסימן ב׳ ”חשבונות ותשלומים“ לפרק ב׳ ”צריכת חשמל“}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''עריכת חשבון בעבור האנרגיה המיוצרת בבדיקות ליחידת ייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} בעבור כל חודש שבו בוצעו בדיקות ליחידת ייצור, ספק שירות חיוני יערוך ויגיש למבקש או ליצרן, לפי העניין, עד ה־20 בחודש העוקב, המלצה לחשבון לתשלום בעד האנרגיה המיוצרת לצורך בדיקות ליחידת הייצור.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני ישלם למבקש או ליצרן, לפי העניין, בתוך 20 ימים קלנדריים מהמועד שבו התקבל חשבון לתשלום שהמציא לו המבקש או היצרן, את התשלום בעד האנרגיה המיוצרת במסגרת בדיקות קבלה ליחידת ייצור.

{{ח:סעיף|76||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''פיצוי בגין אי חיבור יצרן לרשת ההולכה'''
{{ח:תת|(א)}} '''פיצוי היצרן בגין דחיית בדיקות הקבלה בשל אי חיבור'''
{{ח:תת}} בשל איחור של מנהל המערכת בחיבורו של יצרן, בשל מעשה או מחדל של ספק שירות חיוני, ולמעט במקרים שנגרמו בשל מעשה או מחדל של היצרן, לרשת החשמל לרבות אי עמידת ספק השירות החיוני במועדים שייקבעו לחיבור זה באמות המידה, ישלם מנהל המערכת ליצרן, תשלום בהתאם לחישוב המפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} ליצרן שאינו באנרגיה מתחדשת:
{{ח:תתתת|(א)}} בגין תקופה של עד שלושה חודשי איחור: סך כל היכולת זמינה של מתקן היצרן בתקופה זו כפול התעריף בגין יכולת זמינה קבועה שבלוח תעריף 6.5–1.
{{ח:תתתת|(ב)}} סכום זה ינוכה מהתשלומים בגין יכולת זמינה בסוף תקופת עסקת הרכישה בהתאם לתקופת העיכוב.
{{ח:תתתת|(ג)}} בגין איחור בתקופה שמעבר לשלושה חודשים יחול האמור {{ח:פנימי|סעיף 141|באמת מידה 141(א)}} ותיבחן האפשרות לבצע שימוש בגז, ששולם עבורו בעבור תקופת האיחור, במתקנים אחרים.
{{ח:תתת|(2)}} ליצרן באנרגיה מתחדשת:
{{ח:תתתת|(א)}} בגין התקופה של עד שלושה חודשי איחור: בהתאם לתעריף ליצרן בתקופת בדיקות קבלה.
{{ח:תתתת|(ב)}} ליצרן באנרגיה מתחדשת: בגין איחור בתקופה שמעבר לשלושה חודשי איחור כאמור בהתאם למופיע באישור התעריפי שלו.
{{ח:תתת|(3)}} הרשות תבחן את התעריף האמור באמת מידה זו בהתאם לתנאי עסקאות הגז ולפרמטרים אחרים רלבנטיים מעת לעת.
{{ח:תת|(ב)}} '''שיפוי ספק שירות חיוני רשת למנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} אם האיחור המזכה בפיצוי לפי סעיף (א) נגרם בעקבות מעשה או מחדל של ספק שירות חיוני רשת, ישפה ספק השירות החיוני רשת את מנהל המערכת בשל חלקו בפיצוי ששולם ליצרן עקב הנזק שנגרם בעקבות המעשה או המחדל שלו.
{{ח:תתת|(2)}} גובה השיפוי כאמור ייקבע על ידי מנהל המערכת, וספק השירות החיוני רשת ישלם את הסכום שנקבע בתוך 30 ימי עבודה מיום העברת דרישת התשלום על ידי מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(3)}} דרישת התשלום תכיל פירוט ונימוק על אודות השיפוי שנדרש.
{{ח:תתת|(4)}} מחלוקות בגין החובה וגובה השיפוי לא יהיו עילה לעיכוב התשלום.

{{ח:סעיף|77||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''שמירה ומסירת נתונים'''
{{ח:תת|(א)}} '''חובת סש״ח ומנהל המערכת למסירת ולשמירת הנתונים'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני רשת ומנהל המערכת ישמרו נתוני קריאת מונים, חשבונות, תכניות מטעם היצרן, תכניות מטעם המספק, תכניות העמסת אנרגיה וכל נתון כלכלי שעמד בבסיסם לתקופה שלא תפחת מ־7 שנים.
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני רשת ומנהל המערכת, לפי העניין, ימסרו נתונים, המתייחסים למבקש הנתונים בלבד, לפי בקשת יצרן, מספק (לגבי צרכניו) או צרכן, בכפוף להוראות כל דין והכול עד לא יאוחר משלושים ימים ממועד הפניה.
{{ח:תתת|(3)}} ספק השירות החיוני רשת ומנהל המערכת, לפי העניין, ימסרו לרשות נתונים המתייחסים ליצרנים, למספקים או לצרכנים, בכפוף להוראות כל דין והכול עד לא יאוחר משלושים ימים ממועד הפניה.

{{ח:סעיף|78||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''דיווחים לרשות'''
{{ח:תת|(א)}} '''מועדי ואופן הדיווח'''
{{ח:תת}} אחת לחודש יעביר מנהל המערכת לרשות נתוני סיכום לפי מתכונת שתקבע הרשות באשר להזרמת האנרגיה בפועל. בדיווח זה, תיעשה אבחנה בין אנרגיה שסופקה לצרכנים במסגרת יכולת זמינה משתנה לטובת עסקאות פרטיות, לאנרגיה שסופקה למנהל המערכת במסגרת יכולת זמינה קבועה ויכולת זמינה משתנה לטובת מנהל המערכת, ולאנרגיה שנצרכה בחצר היצרן במקרים של צרכנים הנמצאים בחצר היצרן, הכול כמצוין באמות מידה אלה.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: מניה והתחשבנות}}

{{ח:סעיף|79||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''תשלום קבוע'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלום קבוע ליצרן'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יגבה מן היצרן תשלום קבוע, כקבוע בלוחות תעריפים 7.8–1 ו־7.8–2, בגין עריכת ומשלוח חשבון ליצרן ועבור טיפול בתכניות הייצור והתחזוקה המוגשות על ידי היצרן למנהל המערכת.

{{ח:סעיף|80||תיקון: 31.7.09, 25.11.20, 14.3.22; תשפ״א־6, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} '''התקנת מונים ליצרן'''
{{ח:תת|(א)}} '''מונים רציפים'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני רשת יתקין מונה רציף בהדקי כל מחולל ובנקודת חיבור מתקן היצרן לרשת החשמל, ולעניין תחנת משנה, יתקין גם מונה למדידת צריכה עצמית. מונים אלה יאפשרו לספק השירות החיוני רשת לבצע קריאת מונה מרחוק באמצעות תקשורת. המונים שיותקנו יהיו בטכנולוגיה המאפשרת לאגור את הנתונים באינטרוולים חצי שעתיים לתקופה שלא תפחת מארבעים יום.
{{ח:תת|(ב)}} '''התקנת מונה ע״י ספק השירות החיוני רשת'''
{{ח:תתת|(1)}} בהתאם לבקשת היצרן יתקין ספק השירות החיוני רשת את המונה האמור במתקן הייצור בתוך לא יאוחר מ־(טרם נקבע) ימי עבודה.
{{ח:תתת|(2)}} עבור התקנת המונה ישלם היצרן לספק השירות החיוני רשת תשלום כקבוע בלוח תעריפים (טרם נקבע).
{{ח:תתת|(3)}} בגין איחור בהתקנת המונה ישלם ספק השירות החיוני רשת ליצרן תשלום (טרם נקבע).
{{ח:תת|(ג)}} '''בדיקת וכיול המונים המותקנים במתקן הייצור'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשת יבדוק את המונה המותקן במתקן הייצור אחת לשנה ובמידת הצורך יכייל או יחליף את ציוד המניה המותקן במתקן בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 15|באמת מידה 15}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''התקנת אמצעי תקשורת לקריאת מונים מרחוק ע״י ספק השירות החיוני רשת'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשת יתקין במקביל להתקנת המונים כאמור בסעיפים (א)–(ג) אמצעי תקשורת לקריאת המונים מרחוק, ועבור התקנתם ותפעולם ישלם היצרן לספק השירות החיוני רשת תשלום כקבוע בלוח תעריפים (טרם נקבע).

{{ח:סעיף|81||תיקון: 31.7.09, 25.11.20, 27.10.21; תשפ״א־6, תשפ״ב־7}}
{{ח:ת}} '''קריאת מונה היצרן'''
{{ח:תת|(א)}} '''קריאת מוני היצרן'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשת יקרא, אחת לחודש, בתחילת כל חודש ולא יאוחר מיום ה־4 לחודש, את הנתונים שנאגרו במוני היצרן בחודש הקודם, לצורך הכנת פירוט תשלומים חודשי מחייב ליצרן, ויעביר את הנתונים האמורים למנהל המערכת.
{{ח:תת|(ב)}} '''קריאת מונה יומית'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת רשאי לדרוש מספק שירות חיוני רשת לקרוא את מוני היצרן לפי הצורך לצורך מעקב אחר עמידת היצרן בתוכניות הייצור היומיות.

{{ח:סעיף|82||תיקון: 31.7.09, 25.11.20, 27.10.21, 30.6.24; תשפ״א־6, תשפ״ב־7, תשפ״ג־6, תשפ״ה־9}}
{{ח:ת}} '''עריכת פירוט התשלומים'''
{{ח:תת|(א)}} '''פירוט תשלומים ליצרן'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יערוך וישלח אחת לחודש פירוט תשלומים מחייב ליצרן, בתוך 30 ימים מתום כל חודש; בחודש שבו חלים חגים, ימי החג לא יימנו במניין הימים לשליחת פירוט תשלומים לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יפיק לחברה שמחזיקה ברישיון ייצור וברישיון הספקה פירוט תשלומים מחייב מאוחד שיורכב מהתקבולים המגיעים לחברה כבעלת רישיון ייצור בקיזוז התשלומים שבהם היא חייבת כבעלת רישיון הספקה.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יפיק פירוט תשלומים מחייב מאוחד ליצרן ומספק או לשני יצרנים, המאוגדים בחברות קשורות כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 1|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, אשר הודיעו בכתב למנהל המערכת כי הן מעוניינות בפירוט תשלומים מאוחד (באמת מידה זו – חברות קשורות).
{{ח:תת|(ב)}} '''תכולת פירוט תשלומים מחייב'''
{{ח:תת}} פירוט התשלומים המחייב ליצרן מאת מנהל המערכת יכיל לפחות את הפרטים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} כמות האנרגיה שהוזרמה לרשת על ידי היצרן בהתאם לקריאות מוני היצרן.
{{ח:תתת|(2)}} תשלום קבוע כמפורט בלוחות תעריפים 7.8–1 ו־7.8–2.
{{ח:תתת|(3)}} חישוב תשלומים למנהל המערכת בגין סטיות היצרן מתכנית התחזוקה השנתית, בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 88|באמת מידה 88}}.
{{ח:תתת|(4)}} חישוב תשלומים למנהל המערכת בגין סטיות היצרן מהזמינות התפעולית האקוויוולנטית הקבועה ליצרן.
{{ח:תתת|(5)}} חישוב תשלומים למנהל המערכת בגין סטיות היצרן בפרמטרים תפעוליים כמופיע {{ח:פנימי|סעיף 85|באמת מידה 85}}.
{{ח:תתת|(6)}} סך התשלום ליצרן בגין העמדת יכולת זמינה קבועה ויכולת זמינה משתנה לפי שעות העמדת יכולת זמינה קבועה ושעות העמדת יכולת זמינה משתנה. תשלום כאמור יחושב בהתאם ליכולת הזמינה הקבועה והמשתנה שהועמדה לטובת מנהל המערכת על ידי היצרן בהתאם לתעריפים הקבועים באישור התעריפי של היצרן.
{{ח:תתת|(7)}} סך התשלום ליצרן בגין רכישת אנרגיה במסגרת מימוש יכולת זמינה קבועה במסגרת תכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת. התשלום יחושב כמכפלת סך האנרגיה שנרכשה בתעריף האנרגיה הקבוע ליצרן באישור התעריפי. החישוב יוצג בנפרד לכל אחד מהמש״בים השונים. החישוב יפרט את השעות בהן מומשה יכולת זמינה קבועה לאנרגיה.
{{ח:תתת|(8)}} סך התשלום ליצרן בגין רכישת אנרגיה במסגרת מימוש יכולת זמינה משתנה במסגרת תכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת. תשלום כאמור יחושב כמכפלת סך האנרגיה שנרכשה וסופקה בתעריף הרלוונטי לפי הצעות מחיר האנרגיה החצי שעתיות שהתקבלו במסגרת תכנית היצור היומית של היצרן. החישוב יוצג בנפרד לכל מחצית שעה.
{{ח:תתת|(9)}} תשלום ליצרן בגין אספקת שירותים נלווים לפי דרישת מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(10)}} תשלום למנהל המערכת בגין מתן שירותי גיבוי ושירותים נלווים ליצרן (טרם נקבע).
{{ח:תתת|(11)}} תשלום בגין הגדלת או הקטנת כמות האנרגיה המתוכננת לייצור בהתאם לתכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת ולפי הנחיית מנהל המערכת בזמן אמת.
{{ח:תתת|(12)}} חישוב תשלומים למנהל המערכת וליצרן לפי העניין בגין סטיית היצרן מייצור אנרגיה לפי תכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת.
{{ח:תתת|(13)}} חישוב תשלומים למנהל המערכת בגין חריגות אדמיניסטרטיביות של היצרן.
{{ח:תתת|(14)}} תשלומים בגין אי עמידה באמות מידה וקנסות במסגרתן.
{{ח:תתת|(15)}} תשלומים נוספים שיקבעו במסגרת אמות המידה.
{{ח:תת|(ג)}} '''התייחסות פירוט התשלומים המחייב ליחידת ייצור'''
{{ח:תת}} מובהר בזה כי לגבי כל אחד מסעיפי התשלום יפרט פירוט התשלומים המחייב את הפרמטרים בחישוב לכל יחידת ייצור.
{{ח:תת|(ד)}} '''תעריף לעריכת פירוט תשלומים מחייב ליצרן'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יגבה מאת היצרן תעריף בגין עריכת פירוט תשלומים מחייב ליצרן בהתאם לקבוע בלוח תעריפים 7.8–1.
{{ח:תת|(ה)}} '''תחולת {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳ של ספר אמות המידה}}'''
{{ח:תת}} לעניין תחולת אמות המידה {{ח:פנימי|פרק ב|שבפרק ב׳ לספר אמות המידה}} יראו את פירוט התשלומים המחייב ליצרן כחשבון צריכה.
{{ח:תת|(ה1)}} '''מועדי תקבול התשלומים'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ישלם ליצרן תשלום לפי פירוט התשלומים המחייב עד 5 ימים מהמועד האחרון לתשלום המספק למנהל המערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 62|אמת מידה 62}}, לרבות מהמועד האחרון לתשלום בהתאם להארכה שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 62|אותה אמת מידה}}; אם במסגרת חמשת הימים האמורים יש פחות מ־3 ימי עבודה, רשאי מנהל המערכת להודיע חודש מראש לפחות, באתר האינטרנט שלו, על הארכת מספר הימים לתשלום כך שיכללו 3 ימי עבודה; לא פרסם מנהל המערכת הודעה על הארכת מספר הימים לתשלום, ישלם מנהל המערכת ליצרן עד תום חמשת הימים האמורים.
{{ח:תתת|(2)}} אם פירוט התשלומים המחייב הוא לזכות חברה כאמור בסעיף (א)(2) או לזכות חברות קשורות, יראו אותן לעניין סעיף זה כיצרן.
{{ח:תת|(ו)}} '''הכרעה במחלוקות'''
{{ח:תת}} במקרה של מחלוקת בין יצרן למנהל המערכת ביחס לחשבון או לנתונים שבבסיסו, יבוא הדבר להכרעת הצוות המקצועי ברשות בתוך חודש מיום קבלת התייחסות מנהל המערכת להערות היצרן וקבלת מלוא הנתונים הנדרשים לקבלת ההחלטה. בכל מקרה, מחלוקת בשל סכום החשבון השוטף לא תהיה עילה לעיכוב שליחת פירוט התשלומים המחייב או לעיכוב התשלום; הפרשים שייווצרו לאחר בחינת השגות היצרן על סכום החשבון השוטף יבוטאו בפירוט התשלומים המחייב העוקב, בדרך של ניכוי או תוספת תשלום, לפי העניין, בתוספת ריבית פיגורים.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ג|סימן ג׳: משטר הפעלה}}

{{ח:סעיף|83||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תש״ף־5, תשפ״א־6, תשפ״ד־25}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|84||תיקון: 31.7.09, 13.5.19, 1.2.21, 19.5.25; תש״ף־6, תשפ״א־25, תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''עמידה בדרישות אמינות'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפסקה מאולצת“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הפסקה חלקית או מלאה של הייצור ביחידת הייצור שלא בהתאם לתכנית ההעמסה הפרטנית או הנחיית מנהל המערכת בזמן אמת, לרבות הפסקה הנגרמת בגלל אי עמידה בהוראות רישיון הייצור שלא נגרמה כתוצאה מאחד או יותר מן המקרים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 130|באמות מידה 130–137}} או בגלל רשת החשמל;
{{ח:תתתת|(2)}} כשלון בהתנעת יחידת ייצור שהייתה מתוכננת לפעול על פי תכנית ההעמסה הפרטנית, שלא נגרמה כתוצאה מאחד או יותר מן המקרים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 130|באמות מידה 130–137}} או בגלל רשת החשמל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כישלון בהתנעה“ – כל מצב שבו משך הזמן לסנכרון היחידה לרשת עולה ב־50% או ב־10 דקות על הזמן שנקבע לסוג ההתנעה ולסוג היחידה {{ח:פנימי|סעיף 85|באמת מידה 85}}, לפי המאוחר מביניהם.
{{ח:תת|(ב)}} '''עמידה בדרישות אמינות'''
{{ח:תת}} היצרן יפעיל את המתקן תוך עמידה בכל דרישות האמינות הקבועות ברישיונו ובאמות המידה.
{{ח:תת|(ג)}} '''מספר הפסקות מאולצות'''
{{ח:תתת|(1)}} מספר ההפסקות המאולצות של כל יחידת ייצור (כולל הפסקות חלקיות) לא יעלה על 7 הפסקות בשנה, אלא אם כן נקבע בנספח א׳ לאמת מידה זו מספר אחר של הפסקות מאולצות מותרות בשנה.
{{ח:תתת|(2)}} למרות האמור בסעיף קטן (1) בשנת הפעילות הראשונה של המתקן מספר ההפסקות המאולצות של כל יחידת ייצור (כולל הפסקות חלקיות) לא יעלה על 20 הפסקות בשנה, אלא אם כן נקבע בנספח א׳ לאמת מידה זו מספר אחר של הפסקות מאולצות מותרות בשנה.
{{ח:תתת|(2א)}} לא ניתן להעביר הפסקות מאולצות שלא נוצלו בשנה מסוימת לניצול בשנים עוקבות.
{{ח:תתת|(3)}} במקרה בו חלו הפסקות מאולצות סמוכות הכוללת שתי הפסקות ביממה או בפרק זמן קצר יותר, למנהל המערכת תהיה סמכות לדרוש מהיצרן לבצע בדיקות קבלה ביחידה בה אירעו ההפסקות המאולצות.
{{ח:תת|(ד)}} '''ביצוע בדיקות קבלה בגין חריגה מדרישות האמינות'''
{{ח:תת}} בגין כל הפסקה מאולצת (כולל הפסקות חלקיות) מעבר למספר ההפסקות המוגדרות בסעיף (ב) יחויב היצרן בביצוע בדיקות קבלה שתמשכנה בין 12 ל־24 שעות לכל יחידה, שבמהלכן לא יהיה היצרן זכאי לתשלום בגין יכולת זמינה אלא לתעריף עבור בדיקות קבלה למשך תקופת בדיקות הקבלה שלא תפחת מ־12 שעות ולא תעלה על 24 שעות, אלא אם היצרן לא סיים את בדיקות הקבלה בהצלחה בפרק זמן זה ונדרש להארכת משך ביצוען.
{{ח:תת|(ה)}} '''תחולת אמת המידה על יצרנים'''
{{ח:תת}} למען הסר ספק מובהר בזה כי אמת מידה זו חלה על כל סוגי המתקנים המחוברים לרשת ההולכה ובכלל זה מתקנים קונוונציונאליים, מתקני קוגנרציה, מיתקני אגירה ומתקני אנרגיה מתחדשת.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א־25}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ {{ח:פנימי|סעיף 84|לאמת מידה 84}} – הפסקות מאולצות מותרות בשנה לפי יחידת ייצור}}
{{ח:ת}}

יחידת ייצור	מס׳ הפסקות מאולצות המותרות בשנה

יחידה במחזור משולב 34 באתר אלון תבור	54

טורבינת גז – רמת חובב 1	9

טורבינת גז – רמת חובב 2	15

יחידה במחזור משולב – רמת חובב 3 ו־5 {{ש}} ויחידה במחזור משולב 4 ו־5	108 לכל היחידות במצטבר

טורבינת גז – רמת חובב 6	11

טורבינת גז – רמת חובב 7	9

יחידה במחזור משולב – רמת חובב 8 ו־9	54 לכל היחידות במצטבר

{{ח:סעיף|85||תיקון: 31.7.09, 15.5.17; תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''עמידה בפרמטרים תפעוליים'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סטייה מפרמטר תפעולי“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת}} למתקן ייצור מחזור משולב:
{{ח:תתתת|(1)}} חריגה מזמני הגעה לעומס מלא ומזמני הגעה לסנכרון כמפורט בטבלה שלהלן:
{{ח:תתתת}}

סוג התנעה	משך הפסקת היחידה טרם ההתנעה	משך זמן עד עומס מלא בדקות	משך זמן עד סנכרון בדקות

קרה מאד	מעל 96 שעות	250	180

קרה	28–96 שעות	220	150

פושרת	12–48 שעות	100	85

חמה	עד 12 שעות	65	55

{{ח:תתתת|(2)}} קצב שינוי עומס הפוחת מ־1% מההספק המותקן בדקה.
{{ח:תתתת|(3)}} הספק מינימלי בעומס חלקי (המקיים עמידה בערכי איכות סביבה) העולה על 60% מההספק המותקן.
{{ח:תתת}} למתקן ייצור תעשייתי במחזור פתוח:
{{ח:תתתת|(1)}} הספק מינימלי בעומס חלקי (המקיים עמידה בערכי איכות סביבה) שעולה על 100 MW.
{{ח:תתתת|(2)}} אי יכולת להפעלת היחידה באי חשמלי במשטר ISOLATE/DROOP, תוך שינוי עומסים בכל טווח ההספק המותקן ויכולת רה־סנכרון תוך עבודה יציבה בתחום התדירויות 51–49 HZ.
{{ח:תתתת|(3)}} אי יכולת לבצע לפחות 3 התנעות ביום.
{{ח:תתתת|(4)}} הגעה בהתנעה קרה ממצב דומם לעומס מלא ביותר מ־30 דקות.
{{ח:תתת}} למתקן ייצור גמיש במחזור פתוח:
{{ח:תתתת|(1)}} אי יכולת להפעלת היחידה באי חשמלי במשטר ISOLATE/DROOP, תוך שינוי עומסים בכל טווח ההספק המותקן ויכולת רה־סנכרון תוך עבודה יציבה בתחום התדירויות 51–49 HZ.
{{ח:תתתת|(2)}} אי יכולת לבצע לפחות 3 התנעות ביום.
{{ח:תתתת|(3)}} זמן לסנכרון היחידה עולה על 7 דקות.
{{ח:תתתת|(4)}} הגעה בהתנעה קרה ממצב דומם לעומס מלא ביותר מ־10 דקות.
{{ח:תתתת|(5)}} הספק מינימלי בעומס חלקי (המקיים עמידה בערכי איכות סביבה) הגבוה מ־50% מההספק המותקן או גבוה מ־35 MW (הנמוך מביניהם).
{{ח:תת|(א)}} '''תחילת תקופת אי עמידה בפרמטר תפעולי'''
{{ח:תתת|(1)}} תקופת אי עמידה בפרמטר תפעולי תחל לאחר שהיצרן סטה מפרמטר תפעולי נתון ב־5 מקרים שונים, כאשר המרווח בין מקרה למקרה הוא 24 שעות לפחות.
{{ח:תתת|(2)}} במניין הסטיות לא תובא בחשבון סטיה שחלפו יותר מ־5 שנים ממועד התרחשותה.
{{ח:תת|(ב)}} '''סיום תקופת אי עמידה בפרמטר תפעולי'''
{{ח:תת}} תקופת אי עמידה בפרמטר תפעולי תסתיים כאשר היצרן יוכיח עמידה מחודשת בפרמטר התפעולי שממנו סטה. היצרן יוכל להוכיח עמידה מחודשת בפרמטר תפעולי באחת משתי צורות:
{{ח:תתת|(1)}} הוכחת עמידה בפרמטר תפעולי באמצעות בדיקה ייעודית – על מנת להוכיח עמידה בפרמטר תפעולי יוכל היצרן לפנות למנהל המערכת בבקשה לבצע בדיקה של המתקן לצורך הוכחה שהמתקן עומד בפרמטר הטכני הנידון. פנה היצרן למנהל המערכת לטובת ביצוע הבדיקה כאמור, יבצע מנהל המערכת את הבדיקה ויתן את מסקנותיו בתוך 14 יום.
{{ח:תתת|(2)}} הוכחת עמידה בפרמטר טכני בהפעלה שוטפת – היצרן יוכל להוכיח עמידה בפרמטר תפעולי בכך שיידרש לביצוע הפעולה הנדרשת על ידי מנהל המערכת. ככל שהמתקן מבצע את הפעולה הטכנית שבגינה הוא מצוי בתקופת אי עמידה בפרמטר תפעולי, תסתיים תקופת אי העמידה לאחר ביצוע הפעולה בהצלחה.
{{ח:תת|(ג)}} '''תשלום היצרן בתקופת אי עמידה בפרמטר תפעולי'''
{{ח:תת}} בין תחילת תקופת אי עמידה בפרמטר תפעולי ועד פנייתו של היצרן למנהל המערכת לשם ביצוע בדיקה לעמידה בפרמטר תפעולי באמצעות בדיקה ייעודית, ישלם היצרן למנהל המערכת את התשלומים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} מתקן ייצור במחזור משולב אשר אינו עומד בפרמטרים תפעוליים:
{{ח:תתת}} היצרן ישלם למנהל המערכת סכום השווה ל־30% מתעריף הזמינות הקבוע למתקן ייצור במחזור משולב, כפי שנקבע באישור התעריפי של היצרן. במידה ולא נקבע תעריף זמינות קבוע באישור התעריפי של היצרן, ישלם היצרן לפי תעריף הזמינות הקבוע בלוח התעריף 6.5–1.
{{ח:תתת|(2)}} מתקן ייצור תעשייתי במחזור פתוח אשר אינו עומד בפרמטרים תפעוליים:
{{ח:תתת}} היצרן ישלם למנהל המערכת סכום השווה ל־30% מתעריף הזמינות הקבוע למתקן ייצור תעשייתי במחזור פתוח, כפי שנקבע באישור התעריפי של היצרן. במידה ולא נקבע תעריף זמינות קבוע באישור התעריפי של היצרן, ישלם היצרן לפי תעריף הזמינות הקבוע בלוח התעריף 6.5–1.
{{ח:תתת|(3)}} מתקן ייצור גמיש במחזור פתוח אשר אינו עומד בפרמטרים תפעוליים:
{{ח:תתתת|(א)}} במקרה שבו המתקן העומד בפרמטרים תפעוליים של מתקן ייצור תעשייתי במחזור פתוח: היצרן ישלם למנהל המערכת את ההפרש בין תשלומי הזמינות הקבועים למתקן גמיש במחזור פתוח כפי שנקבע באישור התעריפי של היצרן. במידה ולא נקבע תעריף זמינות באישור התעריפי של היצרן, אזי לפי תעריף הזמינות הקבוע בלוח התעריף 6.5–1, לבין תשלומי הזמינות הקבועים למתקן ייצור תעשייתי במחזור פתוח כפי שקבוע בלוח התעריף 6.5–1.
{{ח:תתתת|(ב)}} במקרה שבו המתקן אינו עומד בפרמטרים התפעוליים של מתקן ייצור תעשייתי במחזור פתוח, ישלם היצרן למנהל סכום כקבוע בסעיף קטן (2) לגבי מתקן ייצור תעשייתי במחזור פתוח אשר אינו עומד בפרמטרים תפעוליים.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלום בגין דיווח כוזב על טיפול בסטייה מפרמטר תפעולי'''
{{ח:תת}} אם היצרן פנה למנהל המערכת בהודעה כי טופלה הסטייה מהפרמטר התפעולי הנידון ובבדיקה להוכחת עמידה בפרמטר תפעולי נכשל המתקן מלעמוד בפרמטר התפעולי הנידון, או שכשל מלעמוד בפרמטר התפעולי בהפעלה שוטפת, ישלם היצרן למנהל המערכת את התשלומים המפורטים לעיל עד לסיום תקופת אי העמידה בפרמטר התפעולי בתוספת של 5%.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ג1|סימן ג׳1: זמינות יצרנים המחוברים לרשת ההולכה|תיקון: תש״ף־6, תשפ״ד־25}}

{{ח:סעיף|85א||תיקון: 13.5.19, 28.2.22, 19.5.25; תש״ף־6, תשפ״ד־25, תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''הגדרות ותחולה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תחולה'''
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג1|סימן זה}} יחול על יחידת ייצור שנקבע לה תעריף לתשלומי זמינות לפי לוח תעריפים 6.5–1א וכן על מיתקנים שהונפקה להם תעודת זמינות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 85ב|בסעיף (ג) לאמת מידה 85ב}}.
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 85ג|אמת מידה 85ג}} תחול גם על הספק שהיצרן לא מתכוון לייצר, אלא לרכוש ממנהל המערכת לטובת מכירתו למספק.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג1|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – בעל מיתקן אשר חל עליו {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג1|סימן זה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – יחידת ייצור או מיתקן אגירה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נקודת המדידה“ – כל אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין יחידת ייצור – בהדקי הגנרטורים של יחידת הייצור;
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין מיתקן אגירה – בנקודת החיבור לרשת של מיתקן האגירה;
{{ח:תתתת|(3)}} לעניין מיתקן אגירה המשולב עם מיתקן ייצור או צריכה נוסף – בנקודת ההמרה של מיתקן האגירה כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 85ה|באמת מידה 85ה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכנית יומית“ – תכנית המוגשת על ידי יצרן למנהל המערכת לצורכי העמסה, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 106ב|באמת מידה 106ב}}.

{{ח:סעיף|85ב||תיקון: 13.5.19, 28.2.22, 14.5.25, 19.5.25; תש״ף־6, תשפ״ד־25, תשפ״ה־25, תשפ״ה־30, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} '''שיוך הספק שנתי למספק ולעסקאות חצר'''
{{ח:תת|(א)}} '''שיוך הספק שנתי לעסקאות חצר'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ישייך הספק של מיתקן לעסקה עם צרכן חצר ({{ח:פנימי|פרק ו סימן ג1|בסימן זה}} – עסקת חצר), אם המגבלות המפורטות בתנאי הזכאות לתעריף הקבועים בלוח תעריפים 6.5–1ב מאפשרות לאותו מיתקן העברת אנרגיה לצרכן חצר.
{{ח:תתת|(2)}} ההספק המשויך לעסקאות חצר בשנה נתונה יהיה שווה לאחד משני אלה, לפי הנמוך מביניהם:
{{ח:תתתת|(א)}} הצריכה השעתית המרבית של צרכן החצר באותה שנה;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההספק הנקי המותקן של המיתקן בתנאי ISO, כפי שנקבע בבדיקות קבלה שערך מנהל המערכת לפי אמות מידה אלה.
{{ח:תתת|(3)}} ההספק המשויך לעסקת חצר בשנה נתונה ייאמד לפי הצריכה השעתית המרבית בשנה הקודמת ויעודכן לאחר סיום השנה הקלנדרית לפי הצריכה השעתית המרבית של צרכן החצר בפועל באותה שנה.
{{ח:תתת|(4)}} ההספק המשויך לעסקת חצר בשנת הפעילות הראשונה של המיתקן ייקבע על פי הצהרת היצרן לגבי הצריכה השעתית המרבית של צרכן החצר, שתוגש עד 30 ימים לפני תחילת ההפעלה המסחרית, ויעודכן לפי הצריכה השעתית המרבית של צרכן החצר בפועל באותה שנה.
{{ח:תתת|(5)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (2) עד (4), ההספק השנתי המשויך לעסקאות חצר של יצרן שקיבל את אישור התעריף שלו לפני יום י״ד באדר התשע״ח (1 במרץ 2018) יהיה שווה לאפס.
{{ח:תת|(ב)}} '''שיוך הספק למספק'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן המורשה לפי המגבלות המפורטות בתנאי הזכאות לתעריף הקבועים בלוח תעריפים 1-6.5ב לשייך הספק למספק, יודיע למנהל המערכת –
{{ח:תתתת|(א)}} עד 30 ימים לפני סוף רבעון קלנדרי על הגדלת ההספק שישויך למספק בעבור הרבעון העוקב או עד 30 ימים לפני סוף שנה קלנדרית על הגדלת ההספק שישויך למספק בעבור השנה העוקבת – אם מנהל המערכת עדכן לו הקטנת הספק לפי סעיף {{ח:הערה|קטן}} (3);
{{ח:תתתת|(ב)}} עד 6 חודשים לפני סוף השנה הקלנדרית על הקטנת הספק שישויך למספק בעבור השנה העוקבת.
{{ח:תתת|(2)}} סך ההספק המשויך לעסקת הספק פרטית לא יעלה על ההספק הנקי המותקן בתנאי ISO כפי שנבדק בבדיקות הקבלה שערך מנהל המערכת לפי אמות מידה אלה.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יעדכן הקטנת הספק המשויך למספק בתחילת השנה הקלנדרית שלאחר תום 12 חודשים מהחודש שבו החל שיוך ההספק בפועל.
{{ח:תת|(ג)}} '''שיוך תעודת זמינות למספק'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ינפיק לבקשת יצרן, עד שלושים ימים לפני סוף השנה הקלנדרית, תעודת זמינות; בסעיף זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – יצרן המורשה לשייך הספק למספק לפי המגבלות המפורטות בתנאי הזכאות לתעריף הקבועים בלוח תעריפים 6.5–1ב;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מספק“ – מספק שחל עליו {{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן ג׳ לפרק ה׳ לאמות המידה}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תעודת זמינות“ – תעודה שבה קבוע סך ההספק המצטבר שאותו יהיה רשאי היצרן המחזיק בתעודה כאמור לשייך, בשנה העוקבת, למספק אחד או לכמה מספקים.
{{ח:תתת|(2)}} ההספק הקבוע בתעודת הזמינות כאמור בסעיף קטן (1) יחושב כמכפלת ההספק המרבי כפי שנמדד בבדיקה האחרונה שערך מנהל המערכת לפרמטר זה של המיתקן במקדם התאמה שנקבע למיתקן כמפורט בנספח לאמת מידה זו והוא יעודכן בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 85ג1|באמת מידה 85ג1}}.
{{ח:תתת|(3)}} יצרן שהונפקה לו תעודת זמינות כאמור בסעיף קטן (1) יודיע למנהל המערכת בכל חודש, עד 15 ימים לפני סיום החודש הקלנדרי, על ההספק שהוא ישייך בחודש העוקב לכל מספק מתוך ההספק הנקוב בתעודת הזמינות, ואת זהות המספק האמור, וכן יפקיד לטובת מנהל המערכת באותו מועד ערבות בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 85ג2|לסעיף (א)(1) לאמת מידה 85ג2}}.
{{ח:תתת|(4)}} סך ההספק שישייך יצרן כאמור בסעיף קטן (1) למספקים לא יעלה, במצטבר, על ההספק הקבוע בתעודת הזמינות.
{{ח:תתת|(5)}} לא הודיע יצרן למנהל המערכת כאמור בסעיף קטן (3), שיוך ההספק של היצרן ימשיך להיות בהתאם להודעה האחרונה של היצרן למנהל המערכת.
{{ח:תתת|(6)}} מנהל המערכת ינפיק תעודת זמינות למיתקן אגירה המשולב במיתקני ייצור או צריכה נוספים בתנאי שמתקיימים בו התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מותקנים מונים נפרדים למיתקני הייצור, למיתקני הצריכה ולמיתקן האגירה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מותקן מונה למדידת הצריכה העצמית של מיתקן האגירה;
{{ח:תתתת|(ג)}} מנהל המערכת קבע שיעור איבודים נורמטיבי בין נקודת המדידה לנקודת החיבור לרשת של מיתקן האגירה בהתאם לבדיקות הקבלה שביצע.

{{ח:סעיף*||:|תיקון: תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:פנימי|סעיף 85ב|לאמת מידה 85ב}} {{ש}} מקדמי התאמה ומועד עדכונם למיתקנים שהונפקה להם תעודת זמינות על ידי מנהל המערכת ושקיבלו אישור תעריף עד ליום כ״ה בסיוון התשפ״ז (30 ביוני 2027), ולגבי מיתקני השבת אנרגיה מפסולת, עד ליום א׳ בטבת התשפ״ח (31 בדצמבר 2027)'''}}
{{ח:ת}}

טכנולוגיה	מקדם התאמה	מועד עדכון מקדם ההתאמה למכסה {{ש}} הראשונית (2,000 מ״ו ראשונים)

פוטו־וולטאית	0	31.12.2035

אגירה בסוללות המשולבת במיתקן פוטו־וולטאי	בהתאם לנוסחה להלן	31.12.2035

אגירה בסוללות שאינה משולבת במיתקן פוטו־וולטאי	בהתאם לנוסחה להלן	66 חודשים ממועד ההפעלה המסחרית של המיתקן

השבת אנרגיה מפסולת	0.85	31.12.2048

{{ח:ת}} נוסחת חישוב מקדמי התאמה למיתקני אגירה:
{{ח:ת}} {{ממורכז|\mathrm{CCV}= \left\{0.352 \times \ln \left(\mathrm{D}\right) + 0.2231 \right\} \times \mathrm{F}}}
{{ח:ת}} כאשר:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} \mathrm{CCV} – ערך מקדם ההתאמה; טווח ערכי \mathrm{CCV} יוגדר בין 0 ל־1;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} \mathrm{D} – יחס קיבולת להספק של מיתקן האגירה (Duration);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} \mathrm{F} – בהתאם לסוג מיתקן האגירה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין אגירה בסוללות המשולבת במיתקן פוטו־וולטאי – \mathrm{F} = 0.85;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין אגירה בסוללות שאינה משולבת במיתקן פוטו־וולטאי – \mathrm{F} = 0.35.

{{ח:סעיף|85ג||תיקון: 13.5.19, 1.11.20, 28.2.22, 19.5.25; תש״ף־6, תשפ״א־23, תשפ״ד־25, תשפ״ה־30, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} '''תשלומים ליצרן בגין יכולת זמינה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלומי זמינות'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ישלם ליצרן תשלומי זמינות כקבוע בלוח תעריפים 6.5–1א בעד היכולת הזמינה בדלק ראשי, בניכוי כל אלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} ההספק המשויך למספק לפי {{ח:פנימי|סעיף 85ב|סעיף (ב) לאמת מידה 85ב}} או במסגרת תעודת זמינות לפי {{ח:פנימי|סעיף 85ב|סעיף (ג) לאותה אמת מידה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} ההספק המשויך לעסקאות חצר;
{{ח:תתתת|(ג)}} ההספק שהיצרן דיווח שהוא מתכנן לייצר או לרכוש ממנהל המערכת, לצורך מכירתו לצרכן חצר או למספק כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 106ב|באמת מידה 106ב(ג)(3)(ד) ו־(ג)(3)(ו)}}.
{{ח:תתת|(2)}} היכולת הזמינה בדלק ראשי תיקבע לפי דיווח היצרן בתכנית היומית על יכולת זמינה ברוטו, שהוגשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ב|אמת מידה 106ב}} בניכוי הצריכה העצמית של המיתקן ובניכוי הפסדי השנאה, כפי שייקבעו על ידי מנהל המערכת בבדיקות הקבלה שערך למיתקן; לעניין יחידת ייצור, היכולת הזמינה תיקבע לפי היכולת הזמינה ברוטו בדלק ראשי.
{{ח:תתת|(3)}} אם לאחר פרסום תכנית העמסה פרטנית יום מראש תיקן היצרן את דיווחו על היכולת הזמינה ברוטו בדלק ראשי ליכולת זמינה נמוכה יותר, תשלומי הזמינות שישלם מנהל המערכת ליצרן יעודכנו בהתאם לדיווח המעודכן.
{{ח:תתת|(4)}} אם לאחר פרסום תכנית העמסה פרטנית יום מראש תיקן היצרן את דיווחו על יכולת זמינה ברוטו בדלק ראשי ליכולת זמינה גבוהה יותר, מנהל המערכת לא ישלם ליצרן תשלום זמינות בעד היכולת הזמינה הנוספת.
{{ח:תתת|(5)}} על אף האמור בסעיף קטן (4), אם תיקון דיווח הזמינות נובע משינוי בתחזית של הטמפרטורה, הלחות, קרינת השמש או הרוח, אשר משפיעים על זמינות היצרן (להלן {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} – תנאי הסביבה), כאמור {{ח:פנימי|סעיף 106ב|בסעיף קטן (ד)(4)(ד) באמת מידה 106ב}}, היצרן יהיה זכאי לתשלומי זמינות גם בעד היכולת הזמינה הנוספת, ובלבד שהתיקון נעשה עד 4 שעות לפני מועד ההעמסה ובשיעור שלא עולה על 5% מהיכולת הזמינה ברוטו בדלק ראשי שעליה דיווח היצרן בתכנית היומית.
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(7)}} לבקשת יצרן שהונפקה לו תעודת זמינות לפי {{ח:פנימי|סעיף 85ב|סעיף (ג) לאמת מידה 85ב}}, ישלם לו מנהל המערכת בגין הספק הנקוב בתעודת הזמינות שלא שויך למספק, מחולק במקדם ההתאמה הקבוע למיתקן, את התעריף הקבוע בשורה 30 בלוח תעריפים 6.5–1א; יצרן שביקש לקבל תשלום כאמור, לא יוכל לשייך הספק שקיבל בעדו תשלום לפי סעיף קטן זה למספק פרטי למשך 12 חודשים החל בחודש שבעבורו קיבל תשלום לראשונה.
{{ח:תת|(ב)}} '''עדכון תשלומי זמינות בגין עדכון הספק משויך לעסקת החצר'''
{{ח:תתת|(1)}} הפרשים הנובעים מעדכון ההספק המשויך לעסקאות חצר בשנה החולפת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 85ב|בסעיפים קטנים (א)(3) ו־(א)(4) באמת מידה 85ב}}, יתווספו לתשלומי הזמינות או יקוזזו מהם, לפי העניין; להפרשים כאמור תתווסף ריבית החשב הכללי כפי שהיא מתפרסמת ברשומות.
{{ח:תתת|(2)}} ההוספה לתשלומי הזמינות או הקיזוז מהם כאמור בסעיף קטן (1) יבוצעו עד שלושה חודשים מסיום השנה הקלנדרית.
{{ח:תת|(ג)}} '''סטיית זמינות לאחר תוכנית העמסה פרטנית ותשלום בשל סטייה'''
{{ח:תתת|(1)}} אם לאחר פרסום תכנית העמסה פרטנית יום מראש שינה היצרן את דיווחו בנוגע ליכולת הזמינה ברוטו בדלק ראשי ליכולת זמינה נמוכה יותר, בשיעור שינוי העולה על 2.5 אחוזים, ישלם היצרן למנהל המערכת בשל ההספק החסר תשלום לפי התעריף הקבוע בלוח תעריפים 6.5–12, למעט אם התקיים אחד המקרים המפורטים בסעיף קטן (3).
{{ח:תתת|(2)}} אם העומס המרבי, ובמיתקן אגירה – העומס הממוצע, שנמדד בחצי שעה נתונה בנקודת המדידה נמוך מהעומס הנדרש על ידי מנהל המערכת בתכנית העמסה פרטנית מעודכנת, בשיעור שינוי העולה על 2.5 אחוזים, ישלם היצרן למנהל המערכת תשלום בשל סטיית הזמינות הבלתי ידועה לפי לוח תעריפים 6.5–12, למעט אם התקיים אחד המקרים המפורטים בסעיף קטן (3).
{{ח:תתת|(3)}} במקרים המפורטים להלן היצרן לא יחויב בתשלומים המפורטים בסעיפים קטנים (1) או (2) בשל סטיית זמינות:
{{ח:תתתת|(א)}} בקרות אירוע מהאירועים המפורטים ברשימת מקרי חירום שפירט ספק שירות חיוני לפי {{ח:פנימי|סעיף 128|אמת מידה 128}} או בקרות כוח עליון כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 130|באמת מידה 130}}, או במקרה שבו היצרן ייחשב לזמין לפי {{ח:פנימי|סעיף 125|אמת מידה 125}};
{{ח:תתתת|(ב)}} היצרן ביצע את תיקון הדיווח בנוגע ליכולת הזמינה ברוטו בדלק ראשי, עד 4 שעות לפני מועד ההעמסה, בשיעור שאינו עולה על 5% מהיכולת הזמינה ברוטו, שנעשתה בשל שינוי בתחזית תנאי הסביבה כאמור בסעיף קטן (א)(5);
{{ח:תתתת|(ג)}} סטיית הזמינות התרחשה כתוצאה מהפסקה מאולצת כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 84|באמת מידה 84}}, ובלבד שהיצרן הצהיר כי ההפסקה המאולצת נבעה מתקלה ביחידת הייצור שהתגלתה בעת הפעלתה או כתוצאה מכישלון בהתנעה ומנהל המערכת אישר את ההצהרה; משך הזמן שבו יהיה היצרן פטור מחיוב בסטיית זמינות לפי פסקה זו, יהיה השעות שבעבורן הוגשה תוכנית יומית טרם התרחשות ההפסקה המאולצת;
{{ח:תתתת|(ד)}} היצרן ביצע את תיקון דיווח היצרן בנוגע ליכולת הזמינה ברוטו בדלק ראשי עד 33 שעות לפני מועד ההעמסה;
{{ח:תתתת|(ה)}} סטיית הזמינות היא בשל הספק נוסף שמנהל המערכת הורה על העמסתו בתוכנית העמסה מעודכנת שנשלחה פחות מ־4 שעות לפני מועד ההעמסה המתוכנן, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} אי־הזמינות של היצרן נובעת ממחסור בגז טבעי;
{{ח:תתתתת|(2)}} היצרן הודיע למנהל המערכת מוקדם ככל האפשר מרגע משלוח תוכנית ההעמסה המעודכנת על אי־יכולתו לעמוד בתוכנית לאור האמור בפסקת משנה (1);
{{ח:תתתתת|(3)}} היצרן עשה כמיטב יכולתו לקבל את הגז הנדרש, כולו או חלקו, לצורך עמידה בתוכנית ההעמסה המעודכנת;
{{ח:תתתת|(ו)}} סטיית הזמינות נגרמה מתקלה שמקורה בחברת הולכת הגז, אשר לא הייתה ידועה לחברת הולכת הגז במועד הגשת תוכנית הייצור בידי היצרן, ובתנאי שהיצרן הודיע מוקדם ככל האפשר למנהל המערכת על התקלה האמורה.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלומים של יצרן ששייך תעודת זמינות למספק בשל אי־זמינות'''
{{ח:תת}} במקרה של אי־זמינות של יצרן ששייך תעודת זמינות למספק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 85ב|בסעיף (ג) לאמת מידה 85ב}}, ישלם היצרן למנהל המערכת, בגין ההספק החסר, את תעריף הזמינות הקבוע בשורה 5 ללוח תעריפים 6.5–1א, אלא אם כן קיים תעריף בתוקף שחל על היצרן לעניין זה; תעריף שתקבע הרשות בעניין זה יחל ממועד פרסומו.

{{ח:סעיף|85ג1||תיקון: 19.5.25; תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''עדכון או ביטול תעודת זמינות'''
{{ח:תת|(א)}} '''עדכון תעודת זמינות על ידי מנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יעדכן את ההספק הנקוב בתעודת זמינות שהונפקה ליצרן לפי {{ח:פנימי|סעיף 85ב|סעיף (ג) לאמת מידה 85ב}} במקרים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אם היצרן חויב בביצוע בדיקות קבלה בשל חריגה מדרישות האמינות כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 84|בסעיף (ד) לאמת מידה 84}}, מנהל המערכת יעדכן את ההספק שעל בסיסו חושב ההספק הנקוב בתעודת הזמינות בהתאם לתוצאות בדיקות הקבלה כאמור;
{{ח:תתתת|(ב)}} מנהל המערכת יעדכן, עד ה־10 לכל חודש, את מקדם ההתאמה שיחול על מיתקן אגירה החל מהחודש הקלנדרי העוקב, בהתאם לתוצאות המחזור המלא שביצע המיתקן בחודש הקלנדרי שקדם למועד העדכון; לעניין זה, ”מחזור מלא“ – מחזור כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 106יב|בסעיף קטן (א)(1) לאמת מידה 106יב}};
{{ח:תתתת|(ג)}} לא ביצע המיתקן מחזור מלא במשך שלושה חודשים רצופים, ידרוש מנהל המערכת מהיצרן לבצע מחזור מלא כבדיקה, וההתחשבנות בגין מחזור זה תתבצע בהתאם לתעריף בדיקות כקבוע בלוח תעריפים 6.24–1;
{{ח:תתתת|(ד)}} אם בוצע מחזור מלא כבדיקה כאמור בפסקה (ב), ההתחשבנות בגין מחזור זה תתבצע בהתאם לתעריף בדיקות כקבוע בלוח תעריפים 6.24–1.
{{ח:תת|(ב)}} '''ביטול תעודת זמינות על ידי מנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יבטל תעודת זמינות של יצרן שלא שילם את תשלומיו למנהל המערכת ולא חידש את הבטוחה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 85ג2|בסעיפים קטנים (ב)(2) ו־(ב)(3) לאמת מידה 85ג2}}.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יחדש תעודת זמינות של יצרן ששילם את כל תשלומיו למנהל המערכת וחידש את הבטוחה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 85ג2|בסעיפים קטנים (ב)(2) ו־(ב)(3) לאמת מידה 85ג2}}; היצרן יוכל לשייך הספק מכוח אותה תעודה החל מ־1 בחודש העוקב למועד חידוש תעודת הזמינות; חודשה תעודת הזמינות לאחר המועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 85ב|בסעיף (ג)(3) לאמת מידה 85ב}} – היצרן יוכל לשייך הספק למספק מכוח אותה תעודת זמינות החל מ־1 בחודש שלאחר החודש העוקב למועד החידוש האמור.
{{ח:תת|(ג)}} '''עדכון מקדמי ההתאמה הנורמטיביים'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יעדכן מזמן לזמן את מקדמי ההתאמה הנורמטיביים שנקבעו על ידו לטכנולוגיות השונות; עדכן מנהל המערכת את מקדמי ההתאמה, הם יחולו על המיתקנים שקיבלו תעודת זמינות החל מהחודש העוקב למועד פרסומם מקדמי ההתאמה המעודכנים.

{{ח:סעיף|85ג2||תיקון: 19.5.25; תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''הפקדת בטוחה על ידי יצרן ששייך תעודת זמינות למספק'''
{{ח:תת|(א)}} '''הפקדת בטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} כתנאי לשיוך הספק של יצרן שקיבל תעודת זמינות למספק כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 85ב|בסעיף (ג) לאמת מידה 85ב}}, יפקיד היצרן בטוחה להבטחת עמידתו בתשלומים, לטובת מנהל המערכת שתהיה בתוקף למשך 12 חודשים החל מהחודש שבו יחל היצרן לשייך הספק למספק; סכום הבטוחה יהיה בהתאם לנוסחה שלהלן:
{{ח:תתת}} {{ממורכז|mathrm{Col} = \mathrm{C} \times \mathrm{N\_A\_Tariff} \times \mathrm{H}}}
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{Col} – סכום הבטוחה הנדרש בש״ח;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{C} – ההספק המרבי של המיתקן כפי שנמדד בבדיקה האחרונה שערך מנהל המערכת לפרמטר זה, במונחי קילו־וואט, בניכוי ההספק שלא משויך למספק פרטי;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{N\_A\_Tariff} – תעריף הזמינות הקבוע בשורה 5 ללוח תעריפים 6.5–1א, אלא אם כן קיים תעריף בתוקף שחל על היצרן לעניין זה; תעריף שתקבע הרשות בעניין זה יחל ממועד פרסומו;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{H} – כמות שעות זמינות ל־60 ימי פעילות השווה ל־1,440.
{{ח:תתת|(2)}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 85ג|בסעיף (א)(7) לאמת מידה 85ג}}, מנהל המערכת לא יאשר בקשה של יצרן להגדיל את ההספק המשויך למספק פרטי בחודש מסוים, אלא לאחר שהיצרן עדכן את סכום הבטוחה שהפקיד לפי סעיף זה.
{{ח:תתת|(3)}} הבטוחה המופקדת לטובת מנהל המערכת תעמוד בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף (ד)(2) לאמת מידה 50}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''חילוט הבטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} לא שילם יצרן חשבון שהופק לו על ידי מנהל המערכת בתוך 3 ימי עבודה ממועד שליחת החשבון ליצרן, ימסור מנהל המערכת ליצרן הודעה על כוונתו לחלט את הבטוחה, שבה יפורט המועד האחרון לתשלום לפני חילוט, שיחול בתוך 7 ימים ממועד מסירת ההודעה האמורה, וסכום התשלום הנדרש.
{{ח:תתת|(2)}} לא שילם היצרן את החשבון בתוך 7 ימים ממועד מסירת ההודעה כאמור בסעיף קטן (1), רשאי מנהל המערכת לחלט את הבטוחה עד לגובה החוב שקיים ליצרן כלפי מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(3)}} יצרן שחולטה בטוחה שהעמיד לפי סעיף זה יעמיד, בתוך 10 ימים ממועד החילוט האמור, בטוחה נוספת, לפי הוראות סעיף (א)(1); לא העמיד בטוחה נוספת כאמור – יבטל מנהל המערכת את תעודת הזמינות של היצרן.

{{ח:סעיף|85ג3||תיקון: 19.5.25; תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''הצטרפות יצרן להסדר תחת כללי השוק'''
{{ח:תת|(א)}} '''הצטרפות יצרן לאסדרה תחת כללי השוק'''
{{ח:תתת|(1)}} לבקשת יצרן, מנהל המערכת יעביר מיתקן ייצור או אגירה ברשת ההולכה המורשה לשייך תעודת זמינות למספק בהתאם לתנאי הזכאות לתעריף כקבוע בלוח תעריף 6.5–1ב (באמת מידה זו – היצרן) להוראות בעניין תשלום וכללים לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג1|סימן זה}} ולפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|סימן ה׳1}} (באמת מידה זו – כללי השוק); לבקשה כאמור יצרף היצרן את המפורטים להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} אישור הרשות לתיקון רישיון הייצור או הרישיון המותנה – אם המבקש פועל מכוח רישיון כאמור;
{{ח:תתתת|(2)}} אישור הרשות למעבר לכללי השוק – אם המבקש זכאי לתעריף מכוח מכרז מדינה;
{{ח:תתתת|(3)}} כתב ויתור של היצרן על זכאותו לקבלת תעריף בהתאם לתנאים לזכאות לתעריף שעל פיהם הוא פועל או עתיד לפעול.
{{ח:תתת|(2)}} הגיש יצרן בקשה לפי סעיף קטן (1), יבחן מנהל המערכת את הבקשה ויעביר את היצרן לכללי השוק, ככל שקיבל את בקשתו בתוך 30 ימי עבודה מיום קבלת הבקשה, ואם לפי כללי השוק נדרשת התקנה של מונה לצורך התחשבנות – מיום הגשת הבקשה או מיום התקנת המונה, לפי המאוחר שבהם.
{{ח:תתתת|(1)}} בטרם המעבר יחתום היצרן מול מנהל המערכת על הסכם המשייך אותו לכללי השוק.
{{ח:תתתת|(2)}} לאחר החתימה על הסכם כאמור בסעיף קטן (3) וביצוע המעבר לכללי השוק על ידי מנהל המערכת, לא יוכל היצרן לשוב לפעול בהתאם לאסדרה שחלה לגביו ערב המעבר לכללי השוק.
{{ח:תתתת|(3)}} ביקש יצרן שאינו פועל תחת כללי השוק להוסיף קיבולת אגירה למיתקן פוטו־וולטאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 35מד|אמת מידה 35מד}}, יעביר מנהל המערכת את המיתקן הפוטו־וולטאי בשילוב קיבולת האגירה לפעול תחת כללי השוק.
{{ח:תתתת|(4)}} יצרן באנרגיה מתחדשת שקיבל אישור תעריף במסגרת החלטה 62704 מיום כ״ז באדר א׳ התשפ״ב (28 בפברואר 2022) רשאי למכור אנרגיה לצרכן חצר, ובלבד שיודיע על כך למנהל המערכת עד ליום י״א בטבת התשפ״ן (31 בדצמבר 2025); ואולם יצרן כאמור אינו רשאי לשייך תעודת זמינות למספק.

{{ח:סעיף|85ד||תיקון: 13.5.19, 28.2.22; תש״ף־6, תשפ״ד־25}}
{{ח:ת}} '''הקצאת שעות זמינות מוגברות'''
{{ח:תת|(א)}} '''הקצאת שעות זמינות מוגברות על ידי מנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יודיע ליצרן עד 5 ימי עבודה לפני תחילתו של כל רבעון קלנדרי, לגבי כל יחידת ייצור של אותו יצרן, את השעות שבהן נדרשת זמינות מוגברת של יחידת הייצור ברבעון העוקב ({{ח:פנימי|פרק ו סימן ג1|בסימן זה}} – דרישת זמינות מוגברת).
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת לא יורה במסגרת דרישת הזמינות המוגברת על שעות זמינות מוגברת של יחידת הייצור במועדים שבהם היא צפויה להיות בתחזוקה מתוכננת לפי {{ח:פנימי|סעיף 86|אמת מידה 86}}.
{{ח:תתת|(3)}} שעות הזמינות המוגברת, לגבי כל יחידת ייצור, לא יעלו על 1,200 שעות בשנה קלנדרית.
{{ח:תתת|(4)}} בשנה הקלנדרית הראשונה להפעלה המסחרית של יחידת הייצור לא ידרוש מנהל המערכת מהיצרן שעות זמינות מוגברות של יחידת הייצור.
{{ח:תת|(ב)}} '''תחולה'''
{{ח:תת}} אמת מידה זו תחול רק לגבי יצרן מהיצרנים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} יצרן שאינו יצרן בטכנולוגיית אגירה שאובה ושקיבל אישור תעריף לאחר יום י״ד באדר התשע״ח (1 במרץ 2018);
{{ח:תתת|(2)}} יצרן שהיה יצרן בקוגנרציה אשר חדל להתקיים ביחידת הייצור שלו תנאי מהתנאים המפורטים {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (קוגנרציה)|בהגדרה ”יחידת ייצור בקוגנרציה“ שבתקנות משק החשמל (קוגנרציה), התשס״ה–2004}}, ושקיבל אישור תעריף לאחר יום כ׳ בטבת התשע״ה (11 בינואר 2015).

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ג2|סימן ג׳2 – זמינות של מיתקני אגירה המחוברים או המשולבים ברשת המתח העליון|תיקון: תשפ״ד־28}}

{{ח:סעיף|85ה||תיקון: 30.10.23; תשפ״ד־28}}
{{ח:ת}} '''הגדרות ותחולה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תחולה'''
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג2|סימן זה}} יחול על יצרן אשר קיבל הודעת זכייה כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 220ו|באמת מידה 220ו}}; הודעת הזכייה שניתנה ליצרן כאמור יראו אותה כאישור תעריף שניתן לו.
{{ח:תתת|(2)}} על יצרן שחל עליו {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג2|סימן זה}} לא יחול {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג1|סימן ג׳1}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 85ד|אמת מידה 85ד}} שתחול על יצרן כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג2|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יכולת זמינה“ – היכולת הזמינה לפריקת אנרגיה או היכולת הזמינה לטעינת אנרגיה, לפי הנמוכה משניהן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יכולת זמינה לטעינת אנרגיה“ – ההספק הנקי שניתן לטעון מרשת החשמל ברגע נתון, במונחי מגה־וואט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יכולת זמינה לפריקת אנרגיה“ – ההספק הנקי שניתן להזרים לרשת החשמל ברגע נתון, במונחי מגה־וואט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נקודת המרה“ – המוצא של כלל המהפכים המותקנים על מיתקן אגירה המייצר אנרגיה בזרם ישר; ואולם אם מיתקן האגירה מייצר חשמל בזרם חילופין – הדקי המחולל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קיבולת אגירה פנויה לטעינת אנרגיה“ – האנרגיה שניתן לטעון במיתקן האגירה ברגע נתון, במונחי מגה־וואט שעה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קיבולת אגירה פנויה לפריקת אנרגיה“ – האנרגיה שניתן לפרוק ממיתקן האגירה ברגע נתון, במונחי מגה־וואט שעה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קיבולת אגירה נקובה“ – כמות האנרגיה הניתנת לאחסון במיתקן האגירה, כפי שתעודכן בדיווחי היצרן, בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 85ו|באמת מידה 85ו}}, במונחי מגה־וואט שעה.

{{ח:סעיף|85ו||תיקון: 30.10.23; תשפ״ד־28}}
{{ח:ת}} '''עדכון קיבולת אגירה נקובה'''
{{ח:תת|(א)}} '''עדכון קיבולת אגירה נקובה'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יאפשר ליצרן המבקש זאת, לעדכן את קיבולת האגירה הנקובה, החל מהשנה הראשונה לפעילותו של המיתקן, בכפוף לכך שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מועד עדכון קיבולת האגירה הנקובה יתואם עם מנהל המערכת;
{{ח:תתתת|(ב)}} בקשת היצרן היא להגדיל או להקטין את קיבולת האגירה הנקובה, בשיעור של עד 10% ביחס לקיבולת האגירה שנקבעה ברישיון האגירה שניתן ליצרן;
{{ח:תתתת|(ג)}} מנהל המערכת נתן אישור לעדכון קיבולת האגירה הנקובה; לצורך מתן האישור לפי פסקה זו, יהיה רשאי מנהל המערכת לבצע בדיקות למיתקן האגירה.
{{ח:תתת|(2)}} לא הגיש היצרן בקשה לעדכון קיבולת האגירה הנקובה כאמור בסעיף קטן (1) או לא עמד היצרן באחד או יותר מהתנאים לעדכונה כאמור בסעיף קטן (1)(א) עד (ג), לא יחול שינוי לגביה.

{{ח:סעיף|85ז||תיקון: 30.10.23; תשפ״ד־28}}
{{ח:ת}} '''תשלומים בעד יכולת זמינה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלומי זמינות'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ישלם ליצרן תשלומי זמינות בעד היכולת הזמינה כקבוע בלוח תעריפים 6.5–15.
{{ח:תתת|(2)}} היכולת הזמינה תיקבע ברמה חצי שעתית כפי שנמדדה בפועל כאמור בסעיף (ב)(2), או לפי דיווח היצרן בתוכנית היומית שהוגשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ט|אמת מידה 106ט}}, אם לא נמדדה בפועל.
{{ח:תתת|(3)}} אם לאחר שליחת תוכנית העמסה פרטנית יום מראש לפי {{ח:פנימי|סעיף 106י|אמת מידה 106י}} (באמת מידה זו – תוכנית העמסה פרטנית יום מראש) על ידי מנהל המערכת תיקן היצרן את דיווחו על היכולת הזמינה ליכולת זמינה נמוכה יותר, תשלומי הזמינות שישלם מנהל המערכת ליצרן יעודכנו בהתאם לדיווח המעודכן.
{{ח:תתת|(4)}} אם לאחר שליחת תוכנית העמסה פרטנית יום מראש על ידי מנהל המערכת תיקן היצרן את דיווחו על היכולת הזמינה ליכולת זמינה גבוהה יותר, מנהל המערכת לא ישלם ליצרן תשלומי זמינות בעד היכולת הזמינה הגבוהה.
{{ח:תת|(ב)}} '''סטיית זמינות ותשלום בשל סטייה'''
{{ח:תתת|(1)}} אם לאחר שליחת תוכנית העמסה פרטנית יום מראש על ידי מנהל המערכת שינה היצרן את דיווחו בנוגע ליכולת הזמינה ליכולת זמינה נמוכה יותר, בשיעור העולה על 2.5 אחוזים, ישלם היצרן למנהל המערכת תשלום בשל סטיית הזמינות הידועה, לפי לוח תעריפים 6.5–12א, למעט אם התקיים אחד המקרים המפורטים בסעיף קטן (4).
{{ח:תתת|(2)}} אם העומס המרבי שנמדד בחצי שעה נתונה בנקודת החיבור לרשת של מיתקן האגירה, ולעניין מיתקן אגירה המשולב עם מיתקני ייצור או צריכה נוספים – בנקודת ההמרה של מיתקן האגירה, הוא נמוך מהעומס הנדרש על ידי מנהל המערכת בתוכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת, בשיעור העולה על 2.5 אחוזים, ישלם היצרן למנהל המערכת תשלום בשל סטיית הזמינות הבלתי ידועה לפי לוח תעריפים 6.5–12א, למעט אם התקיים אחד המקרים המפורטים בסעיף קטן (4).
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (1) ו־(2), בשנת הפעילות הראשונה של המיתקן, היצרן ישלם למנהל המערכת תשלום בשל סטיית הזמינות הידועה או תשלום בשל סטיית הזמינות הבלתי ידועה, לפי העניין, אם הסטייה היא בשיעור העולה על 5 אחוזים.
{{ח:תתת|(4)}} במקרים המפורטים להלן היצרן לא יחויב בתשלומים המפורטים בסעיפים קטנים (1) או (2) בשל סטיית זמינות:
{{ח:תתתת|(א)}} בקרות כוח עליון כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 130|באמת מידה 130}};
{{ח:תתתת|(ב)}} סטיית הזמינות התרחשה כתוצאה מהפסקה מאולצת כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 84|באמת מידה 84}}, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} היצרן הצהיר כי ההפסקה המאולצת נבעה מתקלה במיתקן האגירה שהתגלתה בעת הפעלתו, ומנהל המערכת אישר את ההצהרה;
{{ח:תתתתת|(2)}} היצרן לא חורג מכמות ההפסקות המאולצות המותרות לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 84|אמת מידה 84}};
{{ח:תתתת}} משך הזמן שבו יהיה היצרן פטור מתשלומים בשל סטיית זמינות כאמור בפסקה זו, יהיה בעבור השעות שלגביהן הוגשה תוכנית יומית טרם התרחשות ההפסקה המאולצת;
{{ח:תתתת|(ג)}} סטיית הזמינות התרחשה בשל הוראה או פעולה של מנהל המערכת.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ד|סימן ד׳: תחזוקה}}

{{ח:סעיף|86||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''כללים למסירת תכנית תחזוקה למיתקנים המחוברים לרשת ההולכה'''
{{ח:תת|(א)}} '''מועדי תחזוקה'''
{{ח:תתת|(1)}} תחזוקה של יחידת הייצור תתבצע במועדים שנקבעו בתכנית התחזוקה המחייבת ובמקרה של תיאום תכנית תחזוקה חלופית, במועדים שנקבעו בתכנית התחזוקה החלופית כמפורט באמת מידה זו.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יהיה רשאי לקבוע גם מועדים בהם לא תתבצע תכנית תחזוקה.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגשת בקשה לתכנית תחזוקה'''
{{ח:תתת|(1)}} חודש לפני ההפעלה המסחרית של מתקן הייצור ומדי שנה, ב־1 ליוני, יעביר היצרן למנהל המערכת את תכנית תחזוקת המיתקן לשלוש השנים הקלנדאריות הבאות (החל מחודש ינואר שיבוא). אם ה־1 ליוני חל בערב שבת, שבת או בחגים תועבר התכנית ביום חול הקודם לתאריך זה.
{{ח:תתת|(2)}} תכנית התחזוקה המבוקשת תפרט את המועדים המתוכננים לביצוע תחזוקה במתקן בשלוש השנים כמודגם בטופס לדוגמא המצורף לאמת מידה זו וכותרתו ”בקשה לתכנית תחזוקה“.
{{ח:תתת|(3)}} תכניות התחזוקה המבוקשות תוגשנה בנפרד עבור כל אחת מיחידות הייצור במתקן.
{{ח:תתת|(4)}} הנתונים הנדרשים למנהל המערכת לצורך קביעת מועדי התחזוקה של יחידות היצרן יקבעו במסגרת ההסכם התפעולי בין הצדדים.
{{ח:תתת|(5)}} מקרים של תחזוקה חלקית של יחידת ייצור בה רק חלק מיחידת הייצור מושבת יסוכמו במסגרת ההסכם התפעולי.
{{ח:תת|(ג)}} '''טיפול בבקשת היצרן ומסירת תכנית תחזוקה מחייבת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ישבץ את תוכניות התחזוקה המוגשות על ידי היצרן במסגרת התכניות לתחזוקת שאר היחידות במערכת תוך התחשבות בבקשת היצרן ויגיש ליצרן בתוך 45 ימי עבודה תכנית תחזוקה מחייבת לשנה הקלנדארית הבאה (החל מחודש ינואר שיבוא). תכנית זו תחייב את היצרן בפעילותו במהלך שנה זו.
{{ח:תתת|(2)}} במקרה של אי מסירת בקשה לתכנית תחזוקה שנתית במועד הקבוע בסעיף (ב) או אי מסירתה כלל, ישלם היצרן קנס אדמיניסטרטיבי כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 97|באמת מידה 97}} ושיבוצו בתכנית התחזוקה הכללית במועדים המבוקשים על ידו ייעשה בהתאם לשיקולי מנהל המערכת.
{{ח:תת|(ד)}} '''שינויים בתכנית התחזוקה המחייבת'''
{{ח:תתת|(1)}} שינויים מטעמו של היצרן בתכנית התחזוקה המחייבת יתבצעו בהסכמת מנהל המערכת על פי בקשה שתוגש שלושה חודשים לפני מועד תחזוקה המתוכננת.
{{ח:תתת|(2)}} אישר מנהל המערכת את הבקשה לשינוי מתכנית התחזוקה המחייבת, ימציא מנהל המערכת ליצרן הודעה בכתב בגין השינוי בתכנית התחזוקה ויראו את השינוי המאושר כחלק מתכנית התחזוקה המחייבת.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת רשאי משיקולים של שרידות המערכת להורות ליצרן לדחות את מועד ביצוע תכנית התחזוקה בפרק זמן של עד שבעה ימים, וזאת עד שלושה ימים לפני המועד המתוכנן לביצוע תכנית התחזוקה. מנהל המערכת ישלם ליצרן הוצאות הדחייה לפי תעריף שתקבע הרשות (טרם נקבע).
{{ח:תתת|(4)}} במקרים חריגים ביותר ובאישור הרשות יהיה רשאי מנהל המערכת להורות ליצרן לדחות את מועד ביצוע תכנית התחזוקה אף בהודעה מוקדמת של יום אחד וישלם לו הוצאות הדחייה לפי תעריף שתקבע הרשות (טרם נקבע).
{{ח:תת|(ה)}} '''תכנית תחזוקה חלופית'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת רשאי, משיקולים של צרכי מערכת החשמל והביקוש לחשמל, לתאם עם היצרן תכנית תחזוקה חלופית לפני המועד שתוכנן לביצוע התחזוקה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''בקשה לתכנית תחזוקה בקשה לתכנית תחזוקה ליחידה'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:סעיף|87||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''חריגה מתכנית התחזוקה המחייבת'''
{{ח:תת|(א)}} '''חריגה מתכנית התחזוקה המחייבת'''
{{ח:תת}} יצרן חייב להודיע למנהל המערכת, טרם ביצוע החריגה, על כל חריגה צפויה מתכנית התחזוקה המחייבת, ולרבות הארכת, קיצור או שינוי במועדי התחזוקה הקבועים בתכנית.
{{ח:תת|(ב)}} '''אישור החריגה'''
{{ח:תת}} מצא מנהל המערכת כי החריגה מתכנית התחזוקה עולה בקנה אחד עם צרכי המערכת, יאשר מנהל המערכת את החריגה והיצרן לא ישא בכל תשלום בגין החריגה. לא אישר מנהל המערכת את החריגה יפעל היצרן בהתאם למועדים שנקבעו לתכנית התחזוקה.

{{ח:סעיף|88||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''תשלומים בגין חריגה מתכנית התחזוקה'''
{{ח:תת|(א)}} '''חריגה שאינה מאושרת'''
{{ח:תת}} לא אישר מנהל המערכת את ביצוע החריגה או אם היצרן לא הודיע על החריגה, לא יהיה זכאי היצרן לתשלום בעד יכולת זמינה עבור שעות החריגה וכן ישלם היצרן למנהל המערכת תשלום בגובה הנזק שנגרם בגין החריגה, בהתאם לחישוב המפורט {{ח:פנימי|סעיף 83|באמת מידה 83(ג)}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''חישוב הזמינות האקוויוולנטית בגין תקופת התחזוקה'''
{{ח:תת}} תקופת התחזוקה תילקח בחשבון לצורך חישוב הזמינות האקוויוולנטית המצטברת של היחידה כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} במקרה בו התבצעה התחזוקה במועדים הקבועים בתכנית התחזוקה המחייבת או אם התקבל אישור מנהל המערכת לחריגה מתכנית התחזוקה המחייבת, תובא בחשבון התקופה בה לא הייתה היחידה זמינה בפועל בלבד.
{{ח:תתת|(2)}} במקרה של ביצוע תחזוקה שלא במועדים הקבועים בתכנית התחזוקה ללא אישור מנהל המערכת תובא בחשבון תקופת התחזוקה בפועל, ובכלל זה כל תקופה בה לא הייתה היחידה זמינה בפועל בשל ביצוע תחזוקה במועדים שחרגו מהמועדים שאושרו על ידי מנהל המערכת לתכנית התחזוקה.

{{ח:סעיף|89||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''ביצוע תחזוקת החצר על ידי סש״ח'''
{{ח:תת|(א)}} '''תכנית תחזוקת החצר'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יתאם עם ספק שירות חיוני רשת ועם היצרן ויאשר את ביצוע תחזוקת החצר ואת ביצוע תחזוקת הקווים המחברים את המתקן לרשת החשמל עם מועדי ביצוע תחזוקת מתקן הייצור או עם השעות בהן אין היצרן מתכוון לייצר על פי תכנית התחזוקה ותכניות הייצור היומיות.
{{ח:תת|(ב)}} '''תיאום ביצוע תחזוקת החצר'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יעביר ליצרן ולספק שירות חיוני רשת, מדי שנה, עד לא יאוחר מיום ה־30 לנובמבר של אותה שנה את תכניות תחזוקת החצר שבאחריות תחזוקתית של ספק שירות חיוני רשת. התכנית תתייחס לשנה הקלנדארית העוקבת (החל מחודש ינואר שיבוא).
{{ח:תתת|(2)}} במקרים בהם בשל תחזוקת החצר, שלא במסגרת הזמנים האמורה בסעיף (א), מתקן הייצור, כולו או חלקו, לא יכול היה לייצר חשמל, אולם היה זמין במועדים אלה, יהיה היצרן זכאי לתשלום בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 141|באמת מידה 141(א)}}.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ה|סימן ה׳: יצרנים המחוברים לרשת ההולכה}}

{{ח:סעיף|90||תיקון: 31.7.09; תשפ״ד־25}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|91||תיקון: 31.7.09, 27.1.20; תש״ף־34, תש״ף־36, תשפ״ד־25}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|92||תיקון: 31.7.09; תשפ״ד־25}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|93||תיקון: 31.7.09, 28.6.18; תשע״ט־7}}
{{ח:ת}} '''תכנית ההעמסה הכללית ופרסום מחיר שולי חצי שעתי'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחידות ייצור בהעמסה עצמית“ – יחידות ייצור שפועלות לפי שיטת העמסה עצמית ביממה נתונה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחידות ייצור בהעמסה מרכזית“ – יחידות ייצור שפועלות לפי שיטת העמסה מרכזית ביממה נתונה.
{{ח:תת|(ב)}} '''פרסום תכנית העמסה כללית'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יפרסם באמצעות אתר האינטרנט של החברה בכל יום עד לשעה 14:00 תכנית העמסה כללית של כלל מיתקני הייצור במשק ליום המחרת (להלן – תכנית העמסה כללית).
{{ח:תתת|(2)}} תכנית ההעמסה הכללית שתפורסם תפרט את הספק הייצור הכולל המתוכנן במשק ואת תחזית ייצור האנרגיה המתחדשת בכל חצי שעה מהשעה 00:00 ועד לשעה 23:59 ביום המחרת.
{{ח:תתת|(3)}} בימי שישי ובערבי מועדי ישראל, תפורסם תכנית העמסה כללית עד השעה 14:00, לכל יום העוקב ליום הפרסום עד וכולל יום העבודה הראשון העוקב אחריו; לעניין אמת מידה זו, ”שבת“ ו”מועדי ישראל“ – כמשמעותם לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|סעיף 18א לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''עקרונות תכנון העמסת מיתקני הייצור בתכנית ההעמסה הכללית'''
{{ח:תתת|(1)}} תכנית ההעמסה תיקבע על בסיס שיקולים כלכליים, תוך מזעור העלויות המשקיות ותוך התחשבות באילוצים ובשיקולים המפורטים בסעיף (ד) לאמת מידה זו.
{{ח:תתת|(2)}} בקביעת תכנית ההעמסה יפעל מנהל המערכת בהגינות ובתום לב, בלא אפליה, תוך מתן הזדמנות שווה למיתקנים השונים ובלי לקבוע תנאים מועדפים ליחידות הייצור של ספק שירות חיוני.
{{ח:תת|(ד)}} '''שיקולים בתכנון תכנית העמסה הכללית'''
{{ח:תת}} בתכנון תכנית ההעמסה הכללית יפעל מנהל המערכת מתוך התחשבות באילוצים ובשיקולים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} תחזית הביקוש המשקי לחשמל ליום הבא;
{{ח:תתת|(2)}} תחזית זמינות מיתקני הייצור בדלק ראשי ובדלק משני הצפויה ביום המחרת;
{{ח:תתת|(3)}} הספק הייצור המבוקש על ידי יחידות ייצור בהעמסה עצמית;
{{ח:תתת|(4)}} תחזית הייצור של היצרנים העצמיים כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 123|באמת מידה 123}};
{{ח:תתת|(5)}} הצעות המחיר של יחידות ייצור בהעמסה עצמית לאנרגיה מוזרמת לרשת ולהפחתת עומס בזמן אמת, בהתאם לאמות המידה החלות על היצרן;
{{ח:תתת|(6)}} תחזית ייצור האנרגיה המתחדשת;
{{ח:תתת|(7)}} המאפיינים הטכניים של המיתקנים, למעט נצילות, כפי שדווחו על ידי היצרנים ואושרו על ידי מנהל המערכת, או כפי שנבדקו על ידי מנהל המערכת; בכלל זה, קצב העלייה או הירידה, משך ההתנעה ומשך הזמן המינימלי להפעלת התחנה בעומסים שונים;
{{ח:תתת|(8)}} הצעות מחיר של יחידות ייצור בהעמסה מרכזית; ליחידות ייצור בהעמסה מרכזית של יצרנים פרטיים, שלהם נקבעה עלות מוכרת, העלות תיקבע לפי התעריפים שקבעה הרשות לסוג יצרנים זה בלוחות התעריפים המתייחסים אליהם; למיתקני הייצור של ספק שירות חיוני העלות תיקבע לפי בסיס התעריף;
{{ח:תתת|(9)}} שיקולי שרידות ואמינות המערכת, לרבות עתודות ייצור הנדרשות לצורך זה;
{{ח:תתת|(10)}} מגבלות רשת החשמל, לרבות היווצרות גודש, עבודות יזומות ותקלות;
{{ח:תתת|(11)}} זמינות מיתקני הספקת הגז וזמינות מערכת הולכת הגז;
{{ח:תתת|(12)}} במקרה של מחסור בגז טבעי – הקצאת השימוש בדלקים חלופיים לפי {{ח:פנימי|סעיף 125|אמת מידה 125}};
{{ח:תתת|(13)}} מדיניות שקבע השר ביחס לתמהיל מקורות האנרגיה אשר ישמשו לייצור חשמל;
{{ח:תתת|(14)}} העמסת מיתקנים לצורך בדיקה כמשמעותה באמות המידה שקובעת הרשות, ובכלל זה בדיקות קבלה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 72|באמות מידה 72 עד 73}} ובדיקת יכולת פעולה בדלק משני כאמור {{ח:פנימי|סעיף 125|באמת מידה 125}};
{{ח:תתת|(15)}} אילוצים רגולטוריים הנובעים משיקולי הגנת סביבה, לרבות לפי היתרי הפליטה;
{{ח:תתת|(16)}} אילוצים נוספים לפי כל דין.
{{ח:תת|(ה)}} '''עדכון תכנית ההעמסה הכללית בזמן אמת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יעדכן את תוכנית ההעמסה הכללית לפי הצורך החל במועד פרסומה עד למועד אספקת החשמל, בהתאם לשינויים שיחולו ממועד פרסום תכנית ההעמסה הכללית ועד למועד העמסת המיתקנים, ביחס לאילוצים ולשיקולים המפורטים בסעיף (ד).
{{ח:תתת|(2)}} עדכון תכנית ההעמסה הכללית יפורסם באתר האינטרנט של מנהל המערכת.
{{ח:תת|(ו)}} '''המחיר השולי החצי שעתי יום מראש (SMP day ahead)'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יפרסם בכל יום עד השעה 17:00 את המחירים השוליים החצי שעתיים המתוכננים ליום הבא. בערב שבת ומועדי ישראל יפרסם מנהל המערכת עד השעה 14:00 את המחירים השוליים לכל יום העוקב ליום הפרסום עד יום החול הבא.
{{ח:תתת|(2)}} המחירים השוליים ליום הבא, אשר יפורסמו לפי סעיף קטן (1), יחושבו כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} מחיר שולי חצי שעתי יום מראש (להלן – מחיר שולי מתוכנן) יהיה שווה לעלות הייצור של קוט״ש נוסף מעבר לעומס המתוכנן באותה חצי שעה לפי תכנית ההעמסה הכללית בהתאם לשיקולים ולאילוצים המפורטים בסעיף (ד);
{{ח:תתתת|(ב)}} מחיר שולי מתוכנן מנוכה אילוצים מערכתיים (להלן – מחיר שולי מנוכה) יהיה שווה לעלות הייצור של קוט״ש נוסף מעבר לעומס המתוכנן בכל חצי שעה, בתכנית העמסה כללית בהינתן האילוצים הקבועים בסעיף (ד) לאמת מידה זו, בניכוי האילוצים האלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} אילוצי הרשת;
{{ח:תתתתת|(2)}} אילוצי קיבולת ותקלות של מערכות הגז וכן מגבלות על השימוש המרבי בגז;
{{ח:תתתתת|(3)}} בדיקת מיתקנים;
{{ח:תתתתת|(4)}} אילוצי איכות הסביבה.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יפרסם באתר האינטרנט שלו את אופן החישוב של עלות הייצור של קוט״ש נוסף.
{{ח:תת|(ז)}} '''המחיר השולי החצי שעתי זמן אמת (SMP real time)'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יפרסם באתר האינטרנט שלו את העלות השולית המערכתית לכל חצי שעה ביום הקודם (Ex post).
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יפרסם בכל יום עד השעה 17:00, באתר האינטרנט שלו, את המחירים השוליים החצי שעתיים ליום הקודם (להלן – מחירים שוליים חצי שעתיים בזמן אמת) ואת המחירים השוליים החצי שעתיים מנוכי האילוצים בזמן אמת. בנוגע לסופי שבוע ומועדי ישראל, יפורסמו המחירים השוליים החצי שעתיים ביום העבודה הבא עד השעה 17:00.
{{ח:תתת|(3)}} המחירים השוליים החצי שעתיים בזמן אמת יחושבו לפי הוראות סעיף (ו)(2)(א) והמחירים השולים החצי שעתיים מנוכי האילוצים בזמן אמת יחושבו לפי הוראות סעיף (ו)(2)(ב). כלל המחירים בסעיף זה יחושבו בכפוף לשינויים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} במקום תחזיות הביקוש המשקי לחשמל, יתייחס מנהל המערכת לביקוש לחשמל בפועל;
{{ח:תתתת|(ב)}} במקום תחזית זמינות מיתקני הייצור בדלק ראשי ובדלק משני, יתייחס מנהל המערכת לזמינות התחנות בפועל;
{{ח:תתתת|(ג)}} במקום תחזית ייצור אנרגיה מתחדשת, יתייחס מנהל המערכת לייצור אנרגיה מתחדשת בפועל;
{{ח:תתתת|(ד)}} במקום הספק הייצור המבוקש על ידי יצרנים בהעמסה עצמית ותחזית ייצור של יצרנים עצמיים, יתייחס מנהל המערכת לייצור בפועל של יצרנים אלה.
{{ח:תת|(ח)}} '''פרסום מידע'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יפרסם באתר האינטרנט שלו, אחת לחודש, פירוט של האילוצים והשיקולים אשר השפיעו על תכנית ההעמסה בחודש החולף.
{{ח:תתת|(2)}} פרסום כאמור יפרט את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מגבלות רשת החשמל, לרבות גודש, עבודות יזומות ותקלות;
{{ח:תתתת|(ב)}} זמינות מיתקני הספקת הגז וזמינות מערכת הולכת הגז;
{{ח:תתתת|(ג)}} הרזרבה שנשמרה בפועל בחודש החולף;
{{ח:תתתת|(ד)}} מדיניות שקבע השר ביחס לתמהיל מקורות האנרגיה אשר ישמשו לייצור חשמל לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 57א|סעיף 57א(א)(7) לחוק משק החשמל}};
{{ח:תתתת|(ה)}} העמסת מיתקנים לצורך בדיקה, בכלל זה בדיקות קבלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|אמות מידה 72 עד 73}} ובדיקת יכולת פעולה בדלק משני לפי {{ח:פנימי|סעיף 125|אמת מידה 125}};
{{ח:תתתת|(ו)}} אילוצים סביבתיים, לפי היתרי הפליטה;
{{ח:תתתת|(ז)}} אילוצים נוספים לפי כל דין.

{{ח:סעיף|94||תיקון: 31.7.09; תשפ״ד־25}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|95||תיקון: 31.7.09; תשפ״ד־25}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|96||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''חובת העמדת הספק ריאקטיבי לטובת מנהל המערכת'''
{{ח:תת|(א)}} '''אספקת הספק ריאקטיבי'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת רשאי בכל רגע לדרוש מיצרן הספקת הספק ריאקטיבי לרשת בגבולות המתאימים לתנאים הטכניים לחיבור יחידות הייצור לרשת, והיצרן חייב להיענות לדרישות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום ליצרן'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן יהיה זכאי לתשלום בגין הספקת ההספק הריאקטיבי רק במקרה בו הספקת ההספק הריאקטיבי חייבה ירידה בהספק האקטיבי שהוזרם לרשת ביחס לתכנית הייצור המתוכננת שהגיש היצרן למנהל המערכת וירידת ההספק כתוצאה מהספקת הספק ריאקטיבי לא תחשב סטיה מתכנית העמסה פרטנית.
{{ח:תתת|(2)}} במקרה של יצרן ביכולת זמינה קבועה, היצרן יהיה זכאי לתשלום בעד יכולת זמינה קבועה ועלויות משתנות שייגזרו מבדיקות הקבלה עבור פרמטר הספק ריאקטיבי.
{{ח:תתת|(3)}} התשלום ליצרן במקרה של אספקת הספק ריאקטיבי לרשת שחייבה ירידה בהספק האקטיבי לפי תכנית ההעמסה הפרטנית ובהתאם להנחיית מנהל המערכת תהיה בגובה הצעת המחיר להקטנת הספק של היצרן.

{{ח:סעיף|97||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''חריגות אדמיניסטרטיביות'''
{{ח:תת|(א)}} '''חריגות אדמיניסטרטיביות'''
{{ח:תתת|(1)}} בגין איחור בהגשת תכנית ייצור או צריכה שבועית כמפורט {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה|בפרק ו׳ סימן ה׳ לספר אמות המידה}} יחויב היצרן או המספק בתשלום למנהל המערכת בגובה 4,500 ₪ בגין כל יום איחור בהגשת תכנית.
{{ח:תתת|(2)}} בגין אי הגשת תכנית ייצור או הספקה יומית כמפורט {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה|בפרק ו׳ סימן ה׳ לספר אמות המידה}} יחויב היצרן או המספק בתשלום למנהל המערכת בגובה 6,000 ₪ לכל מקרה של אי הגשת תכנית.
{{ח:תתת|(3)}} בגין כל יום איחור בהגשת תכנית תחזוקה כמפורט {{ח:פנימי|פרק ו סימן ד|בפרק ו׳ סימן ד׳ לספר אמות המידה}}, יחויבו בהתאמה היצרן ומנהל המערכת בתשלום למנהל המערכת וליצרן בהתאמה בגובה 4,500 ₪.
{{ח:תתת|(4)}} בגין מסירת נתונים לא מדויקים למנהל המערכת ביחס להספק זמין מעל ל־3 פעמים בחודש למרות קבלת התרעה בכתב ממנהל המערכת יחויב היצרן בתשלום בגובה 10,000 ₪ לכל מקרה, החל מהמקרה הרביעי.
{{ח:תתת|(5)}} בגין מסירת דיווחים לא מדויקים למנהל המערכת לאחר קבלת התראה בכתב ממנהל המערכת יחויב היצרן בתשלום בגובה 4,500 ₪ לכל מקרה של מסירת דיווחים לא מדויקים למנהל המערכת.
{{ח:תתת|(6)}} בגין אי מסירת דיווחים הנדרשים על ידי מנהל המערכת יחויב היצרן בתשלום למנהל המערכת בגובה 4,500 ₪ לכל מקרה של אי מסירת דיווחים.
{{ח:תתת|(7)}} בגין אי דיווח בזמן אמת על שינויי ביצועי היחידה כגון הספק זמין, קצב שינויי עומס וכיוצא באלה, יחויב היצרן בתשלום למנהל המערכת בגובה 4,500 ₪ לכל מקרה.
{{ח:תתת|(8)}} בגין האמור במקרים המפורטים בסעיפים קטנים (1)–(7) החלים במקרה של מצב חריג יחויב – היצרן או המספק, לפי העניין, בתשלום בגובה פי 3 מהסכומים המופיעים בסעיפים קטנים אלו, בהתאמה.
{{ח:תת|(ב)}} '''הצמדת התעריפים'''
{{ח:תת}} בגין חריגות אדמיניסטרטיביות כל התעריפים עבור חריגות אדמיניסטרטיביות יהיו צמודים למדד המחירים לצרכן (מדד הבסיס 102.5).

{{ח:סעיף|98||תיקון: 31.7.09, 15.5.17, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''סקר ראשוני ליצרן בגין צריכת כמויות גז במסגרת יכולת זמינה קבועה'''
{{ח:ת}} באמות מידה 98 עד 101 המונח ”יצרן“ משמעו – בעל רישיון יצור מותנה קונבנציונלי.
{{ח:תת|(א)}} '''פניה למנהל המערכת'''
{{ח:תת}} יצרן המעוניין בקבלת מידע ביחס לכמויות הגז שבכוונת מנהל המערכת להתחייב לגביהן רשאי לפנות למנהל המערכת בבקשה להזמנת סקר ראשוני לצריכת כמויות גז טבעי (להלן – סקר צריכת גז ראשוני).
{{ח:תת|(ב)}} '''נתונים נדרשים'''
{{ח:תת}} יצרן יעביר למנהל המערכת, במסגרת הבקשה לסקר צריכת גז ראשוני את הנתונים כדלקמן, מעודכנים ליום הפניה:
{{ח:תתת|1)}} פרטי בעל הרישיון המותנה;
{{ח:תתת|2)}} העתק הרישיון המותנה;
{{ח:תתת|3)}} קונפיגורציית מתקן הייצור שבכוונתו להקים הכוללת בין היתר דגמי יחידות טורבינת גז וטורבינות קיטור ודודי השבה (אם קיימים), דגמי הגנרטורים, יצרני הציוד לכל אחת מיחידות הייצור שבכוונתו להעמיד במסגרתן יכולת זמינה קבועה, פרמטרים תפעוליים צפויים של כל יחידת ייצור (נצילות חשמלית, קצב שינוי הספק, זמני התנעה וכיבוי, אילוצים תפעוליים אחרים);
{{ח:תתת|4)}} התנאים העיקריים של עסקת הגז המוצעת לו על ידי ספק הגז והכוללים, בין היתר, את כמויות גז (כוללות, שנתיות, חודשיות, שבועיות, יומיות, שעתיות מירביות ומינימאליות); מחויבות מינימאלית במסגרת הסכם הגז (מחויבות, אם יש, ל־TOP); מחירי גז לאורך תקופת הסכם ההתקשרות (כולל מנגנון הצמדת המחיר);
{{ח:תת}} תנאים נוספים בעסקת הגז כגון make up gas, ו־carry forward.
{{ח:תת|(ג)}} '''אישור על קבלת הפניה'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יעביר ליצרן אישור על קבלת הפניה כאמור בסעיף (ב) בהקדם ולא יאוחר מ־5 ימים לאחר קבלת הפניה במשרדיו.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלום'''
{{ח:תת}} בגין ביצוע סקר צריכת גז ראשוני ישלם היצרן מזמין הסקר תעריף בגובה של 50 אלף ₪ צמוד למדד המחירים לצרכן (מדד הבסיס 102.5).
{{ח:תת|(ה)}} '''מועדים לביצוע סקר צריכת גז ראשוני'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יבצע את סקר צריכת הגז הראשוני ליצרן עד לא יאוחר מתום 30 ימי עבודה ממועד ביצוע התשלום מטעם היצרן למנהל המערכת ובתנאי שקיבל את הנתונים הנדרשים לפי סעיף (ב).
{{ח:תת|(ו)}} '''תוכן סקר לצריכת גז ראשוני'''
{{ח:תתת|1)}} סקר צריכת הגז הראשוני יתבסס על תנאי המשק במועד ביצועו ויכלול את כל המידע הרלוונטי הקיים במשק ואשר מתייחס למתקני הייצור הפועלים במסגרת רישיון קבוע או במסגרת רישיון מותנה שקיבלו אישור תעריפי קבוע, במועד ביצוע הסקר.
{{ח:תתת|2)}} לצורך ביצוע הסקר מנהל המערכת ישתמש בכלי תוכנה הנמצאים ברשותו ובהנחות עבודה אשר תעביר הרשות למנהל המערכת.
{{ח:תתת|3)}} תוצאות סקר הגז הראשוני יכלול את כמות הגז השנתית שהמתקן צפוי לצרוך בשנות הפעלתו.
{{ח:תת|(ז)}} '''הנחות עבודה לביצוע הסקר'''
{{ח:תת}} הסקר יבוצע בהתאם להנחות העבודה שתגדיר הרשות. הנחות העבודה יתייחסו לביקוש לחשמל, אילוצים בהספקת הגז, ההספק הצפוי במשק החשמל, אופן השימוש הצפוי בפחם, היקף הייצור הצפוי באנרגיה מתחדשת, ההתחייבויות הקיימות במשק החשמל לרכישת גז וכן משתנים נוספים ככל שתגדיר הרשות.
{{ח:תת|(ח)}} '''תוקף סקר צריכת גז ראשוני'''
{{ח:תת}} סקר צריכת גז ראשוני מהווה אינדיקציה להיקף כמות הגז שבכוונת מנהל המערכת לעשות בה שימוש אך הוא נכון לנסיבות במועד ביצועו בלבד ובכל מקרה אינו מחייב מי מהצדדים.
{{ח:תתת|(1)}} תוצאות הסקר ישלחו לרשות ולמבקש הסקר.
{{ח:תתת|(2)}} על תוצאות הסקר יחולו כללי הסודיות המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 4א|באמת מידה 4א}}.

{{ח:סעיף|99||תיקון: 31.7.09, 10.4.10, 14.5.12, 11.5.15, 15.5.17, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''התחייבות לרכישת כמויות הגז במסגרת יכולת זמינה קבועה – סקר גז כללי וסקר גז מחייב'''
{{ח:תת|(א)}} '''סקר גז כללי מטעם מנהל המערכת'''
{{ח:תת}} אחת לשנה, יפרסם מנהל המערכת סקר גז כללי שיעמוד בתוקף עד לפרסום סקר הגז הבא ויבטא את תחזית צריכת הגז במשק החשמל. סקר הגז יתבסס על הנתונים וההנחות העדכניים ביותר שיועברו למנהל המערכת על ידי הצוות המקצועי ברשות.
{{ח:תת|(ב)}} '''סקר גז ליצרן'''
{{ח:תתת|(1)}} סמוך לפני מועד הסגירה הפיננסית יפנה בעל הרישיון המותנה למנהל המערכת לצורך קבלת סקר צריכת גז מחייב (להלן – סקר צריכת גז מחייב).
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יבצע את סקר צריכת הגז המחייב מיד לאחר קבלת פניית היצרן המלאה שתכלול את כל הנתונים הנדרשים כמפורט להלן ותשלום בעד ביצוע הסקר. מנהל המערכת יודיע ליצרן תוך 30 ימים מקבלת כל הנתונים הנדרשים מהיצרן לביצוע הסקר ולרבות אישור הצוות המקצועי להנחות היסוד לביצוע הסקר, על תוצאותיו.
{{ח:תת|(ג)}} '''נתונים נדרשים מיצרן לצורך הגשת בקשה לביצוע סקר גז מחייב'''
{{ח:תתת|(1)}} לצורך קבלת סקר צריכת גז מחייב יעביר בעל הרישיון המותנה למנהל המערכת את הנתונים כדלקמן, מעודכנים ליום הפניה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטי בעל הרישיון המותנה;
{{ח:תתתת|(ב)}} העתק הרישיון המותנה;
{{ח:תתתת|(ג)}} קונפיגורציית מתקן הייצור שבכוונתו להקים הכוללת בין היתר דגמי יחידות טורבינת גז וטורבינות קיטור ודוודי השבה (אם קיימים), דגמי הגנראטורים, יצרני הציוד לכל אחת מיחידות הייצור שבכוונתו להקים, פרמטרים תפעוליים צפויים של כל יחידת ייצור (נצילות חשמלית, קצב שינוי הספק, זמני התנעה וכיבוי, אילוצים תפעוליים נוספים);
{{ח:תתתת|(ד)}} כל פרטי עסקת הגז המוצעת לו על ידי ספק הגז והכוללים, בין היתר, את כמויות גז (כוללות, שנתיות, חודשיות, שבועיות, יומיות, שעתיות מירביות ומינימאליות); מחויבות מינימאלית במסגרת הסכם הגז (מחויבות, אם יש, ל־TOP); מחירי גז לאורך תקופת הסכם ההתקשרות כולל מנגנון הצמדת המחיר; תנאים נוספים בעסקת הגז כגון make up gas, ו־carry forward;
{{ח:תתתת|(ה)}} פרטים נוספים שמנהל המערכת ידרוש מהיצרן לפי הצורך.
{{ח:תתת|(2)}} בעל הרישיון המותנה יציג מסמך בעל תוקף מחייב מספק הגז המיועד אל בעל הרישיון והמוכיח את אמינות הנתונים שיעביר למנהל המערכת. העתק מהנתונים המועברים למנהל המערכת יועברו לרשות.
{{ח:תתת|(3)}} כל נתון אחר שדרוש למנהל המערכת לביצוע הסקר.
{{ח:תת|(ד)}} '''אישור על קבלת הפניה'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יעביר ליצרן אישור על קבלת הפניה כאמור בסעיף (ב) בהקדם ולא יאוחר מ־5 ימים לאחר קבלת הפניה במשרדיו.
{{ח:תת|(ה)}} '''תשלום'''
{{ח:תתת|(1)}} התעריף שישלם יצרן למנהל המערכת בגין ביצוע סקר צריכת גז מחייב יהיה בגובה של 100,000 ₪ ויהיה צמוד למדד המחירים לצרכן.
{{ח:תתת|(2)}} בגין תשלום כאמור יזכה מנהל המערכת את היצרן בארבע סימולציות שיבוצעו בהתאם לפניית היצרן. כל סימולציה יכול ותכלול הרכב נתונים שונה הנדרש לביצועה.
{{ח:תת|(ו)}} '''הנחות עבודה לביצוע הסקר'''
{{ח:תתת|(3)}} הסקר יבוצע בהתאם להנחות העבודה שתגדיר הרשות. הנחות העבודה יתייחסו לביקוש לחשמל, אילוצים בהספקת הגז, ההספק הצפוי במשק החשמל, אופן השימוש הצפוי בפחם, היקף היצור הצפוי באנרגיה מתחדשת, וכן משתנים נוספים ככל שתגדיר הרשות.
{{ח:תת|(ז)}} '''תוצאות הסקר'''
{{ח:תתת|(3)}} הסקר יבחן את כמות הגז השנתית שהמתקן צפוי לצרוך בשנות הפעלתו.
{{ח:תתת|(4)}} תוצאות הסקר ישלחו לרשות ולמבקש הסקר.
{{ח:תת|(ח)}} '''ערעור על תוצאות סקר צריכת הגז המחייב'''
{{ח:תת}} בעל הרישיון המותנה יהיה רשאי להגיש ערעור על תוצאות סקר צריכת הגז המחייב באמצעות פניה לצוות המקצועי ברשות. הצוות המקצועי ברשות יודיע את הכרעת ובערעור תוך 45 ימי עבודה ממועד קבלת מלוא הנתונים הדרושים להכרעה.
{{ח:תת|(ט)}} '''תוקף סקר צריכת הגז המחייב'''
{{ח:תת}} תוקף הסקר שנה אחת, אלא אם קבעה הרשות כי במהלך השנה חלו שינויים מהותיים בהנחות העבודה של משק החשמל ודרשה לבצע סקר חדש, אף שחלפה פחות משנה מביצוע הסקר הקודם.
{{ח:תת|(י)}} '''סודיות'''
{{ח:תת}} על תוצאות הסקר יחולו כללי הסודיות המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 4א|באמת מידה 4א}}.

{{ח:סעיף|100||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''תנאי סף להתחייבות מנהל מערכת לשימוש בגז במסגרת יכולת זמינה קבועה על פי תוצאות סקר גז מחייב'''
{{ח:תת|(א)}} '''תנאים להתחייבות מנהל המערכת לרכישת יכולת זמינה'''
{{ח:תתת|(1)}} כתנאי להכרה בעלויות למנהל המערכת עבור מימוש אנרגיה במסגרת יכולת זמינה קבועה, תינתן העדפה מירבית לעסקאות גז בעלות גמישות תפעולית וגמישות כמותית מירביות ובהתאם לתנאים שנקבעו {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/1255.pdf|בהחלטה 2 מישיבה 241}} המפורסמת באתר האינטרנט של רשות החשמל ובהתאם לצרכי מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת לא יתחייב לרכישת יכולת זמינה קבועה עבור מתקן קונוונציונאלי שתוצאות סקר הגז יראו כי מספר שעות ההפעלה הממוצעות החמש שנתיות בחמש השנים הראשונות להפעלת מתקן קונוונציונאלי במחזור משולב יקטן מ־4500 שעות בשנה, ולגבי מתקן קונוונציונאלי במחזור פתוח יקטן מ־2000 שעות בשנה.

{{ח:סעיף|101||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''כללים לחלוקת המתקן לזמינות קבועה ומשתנה'''
{{ח:תת|(א)}} '''המועד לחלוקת מתקן לזמינות קבועה וזמינות משתנה'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יקבל מהיצרן הודעה טרם סגירה פיננסית וחתימה על הסכם גז טבעי בדבר החלק באחוזים של ההספק המותקן, מתוך סך ההספק המותקן של כל יחידת ייצור, אשר יתנהל במתכונת יכולת זמינה משתנה ויציין את האופן של הזמינות המשתנה והכל בכפוף לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 99|באמת מידה 99}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''כללים לחלוקת המתקן לזמינות קבועה ומשתנה'''
{{ח:תת}} בקשת היצרן לחלוקת המתקן לזמינות קבועה ומשתנה תהיה בהתאם לכללים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי כל יחידת ייצור, החלק המוגדר כיכולת זמינה משתנה יעמוד על 0% עד 30% מההספק הנקי של יחידת הייצור או שיעמוד על מלוא (100%) היכולת הזמינה של יחידת הייצור.
{{ח:תתת|(2)}} יצרן, בכל מקרה, לא יוכל להגדיר את סך היכולת הזמינה המשתנה במתקן כנופלת מ־10% מהיכולת הזמינה של מתקן הייצור (סך היכולת הזמינה ביחידות הייצור) (להלן – יכולת זמינה משתנה מינימאלית).
{{ח:תתת|(3)}} במקרה של יחידת ייצור מסוג מחזור משולב חד צירי או במקרה של יחידת ייצור מסוג מחזור משולב רב צירי הכולל מספר טורבינות גז המחוברות לטורבינה קיטורית, יוגדר חלק זהה באחוזים מן הטורבינה הקיטורית כמיועד לצורך הפעלתה במסגרת יכולת זמינה משתנה בהתאם לחלק טורבינות הגז ביחידה הקשורות אליה שהוגדר כיכולת זמינה משתנה.
{{ח:תתת|(4)}} יתרת היכולת הזמינה של המתקן, מעבר לחלק שהוגדר כיכולת זמינה משתנה ביחס לכל יחידת ייצור, יתנהל במסגרת יכולת זמינה קבועה.

{{ח:סעיף|102||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''רכישת יכולת זמינה משתנה ורכישת אנרגיה מתוך יכולת זמינה משתנה'''
{{ח:תת|(א)}} '''העמדת יכולת זמינה משתנה לטובת מנהל המערכת'''
{{ח:תת}} רכישת יכולת זמינה משתנה ורכישת אנרגיה מתוך היכולת הזמינה המשתנה על ידי מנהל המערכת תתבצע בהתאם לקבוע באמות המידה {{ח:פנימי|פרק ו|שבפרק ו׳}} כפי שיתעדכנו מעת לעת.
{{ח:תת|(ב)}} '''תעריף עבור העמדת יכולת זמינה משתנה'''
{{ח:תת}} התעריף שישלם מנהל המערכת ליצרן בגין העמדת היכולת הזמינה המשתנה יהיה בהתאם ללוח התעריפים 6.5–1 ולפי סוג המתקן.
{{ח:תת|(ג)}} '''תעריף עבור רכישת אנרגיה מתוך יכולת זמינה משתנה'''
{{ח:תת}} התעריף שישלם מנהל המערכת ליצרן בגין רכישת אנרגיה מתוך היכולת הזמינה המשתנה יהיה בהתאם להצעת המחיר מטעמו של היצרן, אך בכל מקרה לא תעלה על מחיר האנרגיה הנורמטיבי כקבוע בלוח תעריפים 6.5–2 ולפי סוג המתקן.
{{ח:תת|(ד)}} '''שימוש במלוא הגז במסגרת היכולת הזמינה המשתנה'''
{{ח:תת}} מימש היצרן, בשנה מסוימת, את כל הגז העומד לרשותו במסגרת חשיפתו להסכם הגז טרם סיום השנה:
{{ח:תתת|(1)}} עבור יחידות ייצור בהן היכולת הזמינה המשתנה קטנה מ־30% מההספק הנקי של יחידות הייצור, מנהל המערכת ישלם ליצרן תמורה בגין הזמינות המשתנה, בהתאם לקבוע באמת מידה זו.
{{ח:תתת|(2)}} עבור יחידות ייצור בהן היכולת הזמינה המשתנה זהה למלוא ההספק הנקי, מנהל המערכת לא ישלם ליצרן תמורה בגין היכולת הזמינה המשתנה העומדת לטובת מנהל המערכת מיחידת ייצור זו.

{{ח:סעיף|103||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''רכישת יכולת זמינה קבועה'''
{{ח:תת|(א)}} '''רכישת גז עבור היכולת הזמינה הקבועה'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יקבע ויודיע ליצרן טרם הסגירה הפיננסית והחתימה על הסכם הגז מהי כמות הגז שתירכש לטובת מימוש היכולת הזמינה הקבועה במתקן, והכל במסגרת הסקר המחייב הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 99|באמת מידה 99}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''הפעלת היכולת הזמינה הקבועה'''
{{ח:תת}} היכולת הזמינה הקבועה לכל יחידה תופעל על ידי מנהל המערכת בהתאם להוראותיו כפי שיועברו אל היצרן במסגרת תכנית ההעמסה הפרטנית או בזמן אמת.
{{ח:תת|(ג)}} '''תעריף רכישת יכולת זמינה קבועה'''
{{ח:תת}} התעריף שישלם מנהל המערכת ליצרן בגין רכישת היכולת הזמינה הקבועה יהיה בהתאם ללוח התעריפים 6.5–1 ולפי סוג המתקן.
{{ח:תת|(ד)}} '''תעריף עבור רכישת אנרגיה מתוך היכולת הזמינה הקבועה'''
{{ח:תת}} התעריף שישלם מנהל המערכת ליצרן בגין רכישת אנרגיה מתוך היכולת הזמינה הקבועה יהיה בהתאם לקבוע בלוח תעריפים 6.5–2 ולפי סוג המתקן.
{{ח:תת|(ה)}} '''שימוש במלוא הגז במסגרת היכולת הזמינה הקבועה'''
{{ח:תת}} עשה מנהל המערכת שימוש בכל הגז העומד לרשותו במסגרת חשיפתו להסכם הגז טרם סיום השנה, יהיה היצרן זכאי לתשלום מלא עבור היכולת הזמינה הקבועה עד סוף השנה.
{{ח:תת|(ו)}} '''התקנת מערכת LFC (Load Frequency control)‎'''
{{ח:תת}} היצרן ירכיב מערכת LFC ויפעילה על פי הנחיות מנהל המערכת.

{{ח:סעיף|104||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''חישוב צריכת הגז במסגרת היכולת הזמינה הקבועה והמשתנה'''
{{ח:תת|(א)}} '''חישוב צריכת הגז'''
{{ח:תתת|(1)}} בדיקת היקף צריכת הגז של היצרן ושל מנהל המערכת במתקן הייצור, תיערך אחת לחודש, לגבי כל אחת מיחידות הייצור. יעשה חישוב של כמות הגז שנצרכה בפועל במסגרת היכולת הזמינה הקבועה שמומשה לאנרגיה ובמסגרת היכולת הזמינה המשתנה שמומשה לאנרגיה.
{{ח:תתת|(2)}} החישוב, לצרכי תעריף, יתבסס על מכפלת הקווטש"ים, שיוצרו במסגרת היכולת הזמינה הקבועה שמומשה לאנרגיה ובמסגרת היכולת הזמינה המשתנה שמומשה לאנרגיה, ב־Heat rate הנורמטיבי בו הופעלה כל יחידת ייצור בכל חצי שעה.
{{ח:תתת|(3)}} לעניין זה, מדידות האנרגיה תעשינה בהדקי כל יחידת ייצור.

{{ח:סעיף|104א||תיקון: 6.3.19, 28.2.22; תש״ף־29, תשפ״ד־25}}
{{ח:ת}} '''חישוב התמורה בעד חיסכון בדלקים'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – בעל יחידת ייצור המחוברת לרשת הולכת החשמל או המשולבת בחצר צרכן המחובר לרשת המתח העליון שהדלק הראשי שלה אינו אנרגיה מתחדשת, סולר או מזוט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד תחילת הפעלה מסחרית“ – ליצרן החייב ברישיון ייצור – הפעלה מסחרית כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי)|בתקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי), התשס״ה–2005}}, וליצרן שאינו חייב ברישיון ייצור – המועד שבו קיבל אישור בכתב להפעלה מסחרית למיתקן כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|בסעיף (ז)(1) לאמת מידה 35כ4}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תצהיר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 15|בסעיף 15 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום שנתי בעד חיסכון בדלקים'''
{{ח:תת}} יצרן הרשאי לפעול בהעמסה עצמית, שהאישור התעריפי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 68|בסעיף (ג) לאמת מידה 68}} התקבל לאחר יום כ״ד בטבת התשע״ט (1 בינואר 2019), יהיה זכאי לתשלום שנתי של תעריף בעד החיסכון בדלקים (להלן – תעריף בעד חיסכון בדלקים), אשר יחושב לפי הנוסחה המפורטת בלוח תעריפים 11.3.
{{ח:תת|(ג)}} '''דיווחים לצורך זכאות לתעריף בעד חיסכון בדלקים'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן יעביר למנהל המערכת, עם העתק לרשות, בתוך 21 ימים מתום כל שנה קלנדרית, דיווח לפי המתכונת שבנספח א׳ לאמת המידה, ערוך בתצהיר, ביחס לשנה החולפת.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יהיה רשאי לדחות דיווח אם מצא שהדיווח אינו משקף את ביצועי יחידת הייצור.
{{ח:תתת|(3)}} בטרם דחיית דיווח, רשאי מנהל המערכת לבקש כי היצרן יגיש דיווח מתוקן.
{{ח:תתת|(4)}} אם דחה מנהל המערכת את הדיווח או את הדיווח המתוקן, היצרן לא יהיה זכאי לתשלום תעריף בעד חיסכון בדלקים בעבור אותה השנה.
{{ח:תת|(ד)}} '''תקופת הזכאות'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת ישלם ליצרן הזכאי לתעריף בעד חיסכון בדלקים, את התשלום כמפורט בסעיף (ב) לאמת מידה זו, בכל שנה שבה הוגש דיווח על ידי היצרן לפי סעיף (ג), למשך 20 שנים ממועד תחילת ההפעלה המסחרית של מיתקן הייצור.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ {{ח:פנימי|סעיף 104א|לאמת מידה 104א}} – מתכונת דיווח על נצילות'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנספח הושמט)}}

{{ח:סעיף|105||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''חלוקת אחריות במימוש הסכם הגז'''
{{ח:תת|(א)}} '''אחריות מנהל המערכת במימוש הסכם הגז'''
{{ח:תתת|(1)}} עבור יחידות ייצור שבהן החלק של היכולת הזמינה המשתנה הוא 100% מהיכולת הזמינה של יחידת הייצור, היצרן יהיה אחראי לקביעת כמויות הגז טרם הסגירה הפיננסית והן תהוונה חלק מהסכם הגז של היצרן ומהמחויבות ל־TOP שבהסכם.
{{ח:תתת|(2)}} עבור יחידות ייצור שבהן החלק של היכולת הזמינה המשתנה קטן מ־30% מהיכולת הזמינה של יחידת הייצור, יקבע מנהל המערכת את כמות הגז הנדרשת לו, וחשיפתו של היצרן להסכם הגז במסגרת היכולת הזמינה המשתנה באותן יחידות תעמוד על החלק היחסי של היכולת הזמינה המשתנה מסך ההספק הנקי של היחידה.
{{ח:תתת|(3)}} הודיע יצרן על הקטנת החלק המנוהל כיכולת זמינה משתנה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 106|באמת מידה 106}}, ביחידות בהן היכולת הזמינה המשתנה קטנה מ־30% מההספק הנקי, יהיה מנהל המערכת מחויב לכמויות גז ולחשיפה להסכם הגז, בהיקף היכולת הזמינה המשתנה המתווספת ליכולת הזמינה הקבועה בלבד.
{{ח:תתת|(4)}} הודיע יצרן על הקטנת החלק המנוהל כיכולת זמינה משתנה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 106|באמת מידה 106}}, ביחידות יצור בהן היכולת הזמינה המשתנה עמדה על 100% מההספק הנקי, יהיה מנהל המערכת מחויב לכמויות גז ולחשיפה להסכם הגז בהתאם לכמויות הרלבנטיות לחלק במתקן האמור, כמפורט בסעיף קטן (3), בלבד. מנהל המערכת רשאי להגדיל את מחויבותו לגז ביחידות אלה מעבר לאמור לעיל, בהתאם לצרכיו ובהתאם לתנאי עסקת הגז.
{{ח:תתת|(5)}} הודיע יצרן על הגדלת החלק המנוהל כיכולת זמינה משתנה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 106|באמת מידה 106}}, יהיה היצרן רשאי לעבור עם כמות גז ו/או להיחשף להסכם הגז בהתאם לחלק היחסי של היכולת הזמינה המשתנה האמורה מההספק הנקי של היחידה הרלבנטית.
{{ח:תתת|(6)}} היצרן לא יהיה רשאי לשנות את החשיפה שלו להסכם גז טבעי אם לא שינה את היקף היכולת הזמינה המשתנה ביחידות בהן היכולת הזמינה המשתנה קטנה מ־30% מהיכולת הזמינה.
{{ח:תתת|(7)}} היצרן ומנהל המערכת יהיו רשאים לעשות שימוש בזכויות המוקנות להם בהסכמי הגז הטבעי (make up gas ו־carry forward וזכויות נוספות), בהתאם לחלקם היחסי ביכולת הזמינה ובהתאם לאמור בסעיף זה.

{{ח:סעיף|106||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''מעבר בין יכולת זמינה משתנה לבין יכולת זמינה קבועה ולהפך'''
{{ח:תת|(א)}} '''מועד הגשת הבקשה למעבר'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יאפשר ליצרן, בהודעה מוקדמת של 12 חודשים, להגדיל או להקטין את החלק של ההספק הנקי של כל יחידת ייצור המתנהל כיכולת זמינה משתנה. החלק המתנהל כיכולת זמינה קבועה ישתנה בהתאמה.
{{ח:תת|(ב)}} '''הכרה בעלויות מנהל המערכת'''
{{ח:תת}} ההכרה בעלויות למנהל המערכת בגין הקטנת חלק היכולת הזמינה המשתנה והגדלת הקבועה תהיה בהתאם למופיע בטבלה שלהלן בלבד:
{{ח:תת}}

עד לחלוף 12 חודשים ממועד קבלת הרישיון הקבוע	עד לחלוף 24 חודשים ממועד קבלת הרישיון הקבוע	עד לחלוף 36 חודשים ממועד קבלת הרישיון הקבוע	עד לחלוף 48 חודשים ממועד קבלת הרישיון הקבוע	עד לחלוף 60 חודשים ממועד קבלת הרישיון הקבוע	עד לחלוף 72 חודשים ממועד קבלת הרישיון הקבוע

הכרה מירבית בעלויות ב־% בתוספת יכולת זמינה קבועה על פני השנים, במקום יכולת זמינה משתנה (שמעל היכולת הזמינה המשתנה המינימאלית) שהיצרן יהפוך ליכולת זמינה קבועה. ה־% הינו מסך היכולת הזמינה המשתנה הראשונית שבחר בה היצרן בניכוי 10%	83.33%	66.66%	50%	33.33%	16.66%	0%

{{ח:תת|(ג)}} '''היקף המעבר המקסימאלי ליכולת זמינה קבועה'''
{{ח:תת}} היקף היכולת הזמינה המשתנה שמנהל המערכת יאפשר ליצרן להפוך ליכולת זמינה קבועה תחושב באחוז שמעל היקף היכולת הזמינה המשתנה המינימאלית (העומדת על 10%) שהיצרן החל לפעול במסגרתה עם קבלת הרישיון הקבוע.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ה1|סימן ה׳1: יצרנים המחוברים או המשולבים בחצר צרכן המחובר ברשת ההולכה|תיקון: תש״ף־6, תשפ״ד־25}}

{{ח:סעיף|106א||תיקון: 13.5.19, 28.2.22, 19.5.25; תש״ף־6, תשפ״א־13, תשפ״ד־25, תשפ״ד־26, תשפ״ה־30, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} '''הגדרות ותחולה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תחולה'''
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|סימן זה}} יחול על מיתקן המחובר לרשת ההולכה למעט מיתקן שהוא של ספק שירות חיוני; על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 35כו6|באמת מידה 35כו6}}, {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|סימן זה}} יחול גם על מיתקן הקטן מ־16 מגה־וואט המשולב בחצר צרכן המחובר לרשת ההולכה, למעט אם המיתקן הוקם לפי {{ח:פנימי|סעיף 175|אמת מידה 175}}.
{{ח:תתת|(2)}} לגבי יחידות ייצור כאמור בסעיף קטן (1) שקיבלו אישור תעריף לאחר יום י״ד באדר התשע״ח (1 במרץ 2018), לא יחול {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה|סימן ה׳}}, ואולם {{ח:פנימי|סעיף 93|אמות מידה 93}}, {{ח:פנימי|סעיף 96|96}} {{ח:פנימי|סעיף 97|ו־97}} יחולו לגבי יחידות ייצור כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מוזרמת לרשת“ –
{{ח:תתתת|(1)}} ביחידת ייצור או במיתקן אגירה עצמאי – האנרגיה שהוזרמה לרשת כפי שנמדדה בנקודת החיבור לרשת;
{{ח:תתתת|(2)}} במיתקן אגירה המשולב עם אמצעי ייצור או צריכה נוספים – האנרגיה הנמדדת בנקודת המדידה של מיתקן אגירה כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 85א|באמת מידה 85א}}, בהפחתת האיבודים הנורמטיביים שקבע מנהל המערכת למיתקן לפי {{ח:פנימי|סעיף 85ב|אמת מידה 85ב(ג)(7)(ג)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה נוספת“ – הפרש האנרגיה שבין האנרגיה המתוכננת להזרמה לפי תכנית העמסה פרטנית יום מראש בחצי שעה נתונה לבין סך האנרגיה שהוזרמה ובלבד שההפרש גדול מ־0;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה נצרכת“ –
{{ח:תתתת|(1)}} במיתקן אגירה עצמאי – האנרגיה שנצרכה מהרשת כפי שנמדדה בנקודת החיבור לרשת;
{{ח:תתתת|(2)}} במיתקן אגירה המשולב עם אמצעי ייצור או צריכה נוספים – האנרגיה הנמדדת בנקודת המדידה של מיתקן אגירה כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 85א|באמת מידה 85א}}, בתוספת האיבודים הנורמטיביים שקבע מנהל המערכת למיתקן לפי {{ח:פנימי|סעיף 85ב|אמת מידה 85ב(ג)(7)(ג)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מופחתת“ – הפרש האנרגיה שבין האנרגיה המתוכננת להזרמה לפי תכנית העמסה פרטנית יום מראש בחצי שעה נתונה לבין סך האנרגיה שהוזרמה ובלבד שההפרש קטן מ־0;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הורדת עומס מתחת למחיר זמן אמת“ – הוראה של מנהל המערכת ליצרן להורדת עומס לפי תוכנית העמסה פרטנית מעודכנת בחצי שעה נתונה, אף על פי שהצעת המחיר להורדת עומס בזמן אמת במסגרת תוכנית ייצור נמוכה ממחיר זמן אמת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”העמסה מעל מחיר יום מראש“ – הוראה של מנהל המערכת ליצרן, בתוכנית העמסה פרטנית, לייצר או לפרוק אנרגיה יום מראש בחצי שעה נתונה, אף שהצעת המחיר לאנרגיה מוזרמת לרשת שהציע היצרן לייצור או לפריקת אנרגיה בעבור אותה חצי שעה עולה על המחיר יום מראש;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”העמסה מעל מחיר זמן אמת“ – הוראה של מנהל המערכת ליצרן, בתוכנית העמסה פרטנית מעודכנת, לייצר או לפרוק אנרגיה בחצי שעה נתונה, אף שהצעת המחיר לאנרגיה מוזרמת לרשת שהציע היצרן לייצור או לפריקת אנרגיה בעבור אותה חצי שעה עולה על המחיר זמן אמת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק המשולם לפי מנגנוני שוק“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק בזמינות קבועה“ – כל אחד מההספקים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 106ד|בפסקאות (א) עד (ב2) לסעיף (א)(2) באמת מידה 106ד}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק המוקצה לזמינות קבועה“ – חלק הספק מתוך סך ההספק של המיתקן, שהוקצה לזמינות קבועה לפי {{ח:פנימי|סעיף 101|אמות מידה 101}} {{ח:פנימי|סעיף 106|או 106}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק מסונכרן שלא הועמס“ – ההפרש בין היכולת הזמינה של יחידת הייצור בדלק ראשי, כפי שדווחה בתכנית היומית לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ב|סעיף (ד) לאמת מידה 106ב}}, לבין העומס הנדרש של יחידת ייצור לפי תכנית העמסה פרטנית מעודכנת, ובלבד שיחידת הייצור תוכננה להיות מועמסת ולייצר בדלק ראשי לפי תכנית העמסה פרטנית מעודכנת ושהיחידה מייצרת בדלק ראשי בפועל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יכולת זמינה“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין יחידת ייצור – היכולת הזמינה ברוטו של יחידת הייצור ביחס לכל סוגי הדלקים הרלוונטיים;
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין מיתקן אגירה – פוטנציאל היכולת הזמינה של המיתקן, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 85ה|בסעיף (ב) לאמת מידה 85ה}}, בלא תלות במצב הטעינה של המיתקן, כפי שנקבע בתוכנית ההעמסה הפרטנית יום מראש;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יכולת זמינה לא מנוצלת של מיתקן אגירה“ – ההפרש בין היכולת הזמינה של מיתקן האגירה כפי שדווחה בתוכנית היומית לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ב|סעיף (ד) לאמת מידה 106ב}}, לבין הספק הטעינה או הפריקה הנדרש של מיתקן האגירה לפי תוכנית העמסה פרטנית מעודכנת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – יצרן שהוא בעל יחידת ייצור או מיתקן אגירה {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|שסימן זה}} חל עליהם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן באגירה שאובה“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|פרק ו סימן יא|בסימן י״א}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחיר זמן אמת“ – מחיר שולי זמן אמת מנוכה אילוצים מערכתיים לפי {{ח:פנימי|סעיף 93|אמת מידה 93}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחיר יום מראש“ – מחיר שולי מנוכה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 93|באמת מידה 93}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – יחידת ייצור או מיתקן אגירה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכנית יומית“ – תכנית המוגשת על ידי יצרן למנהל המערכת לצורכי העמסה, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 106ב|באמת מידה 106ב}}.

{{ח:סעיף|106א1||תיקון: 28.2.22, 19.5.25; תשפ״ד־25, תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''בחירת שיטת העמסה'''
{{ח:תת|(א)}} '''בחירת שיטת העמסה והוראות ליצרן בהעמסה מרכזית'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן שלפי המגבלות בתנאי הזכאות לתעריף כפי שקבועים בלוח תעריפים 6.5–1ב רשאי לבחור בין שיטת העמסה מרכזית לבין שיטת העמסה עצמית, יפעל בשיטת ההעמסה שבה פעל בחודש הקלנדרי הקודם, אלא אם כן דיווח למנהל המערכת, עד 7 ימי עבודה לפני תחילתו של חודש קלנדרי נתון, על רצונו לעבוד בשיטת ההעמסה האחרת באותו חודש.
{{ח:תתת|(2)}} לעניין החודש הקלנדרי הראשון לפעילותו של היצרן כאמור בסעיף קטן (1), יודיע היצרן למנהל המערכת לכל המאוחר 7 ימי עבודה לפני תחילת אותו חודש על שיטת ההעמסה שהוא בוחר לחודש הקרוב; אם יצרן לא הודיע על שיטת העמסה עד המועד האמור בסעיף קטן זה, שיטת ההעמסה שיפעל לפיה בחודש הקלנדרי הראשון לפעילותו תהיה שיטת העמסה מרכזית.
{{ח:תתת|(3)}} אם היצרן פועל בשיטת העמסה מרכזית בחודש נתון, יחולו עליו ההוראות האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הצריכה בנקודת החיבור לרשת תיועד רק לצריכה של יחידת הייצור או לטעינת מיתקן האגירה;
{{ח:תתתת|(ב)}} יחולו על היצרן {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (עסקאות יצרן ברשת הולכת החשמל עם ספק שירות חיוני)|כללי משק החשמל (עסקאות יצרן ברשת הולכת החשמל עם ספק שירות חיוני), התש״ף–2020}}, ובכלל זה החובה להקצות את כלל האנרגיה שהוא מזרים לרשת לעסקה עם מנהל המערכת.

{{ח:סעיף|106ב||תיקון: 13.5.19, 1.2.21, 28.2.22, 12.2.25, 19.5.25; תש״ף־6, תשפ״ב, תשפ״ד־25, תשפ״ה־17, תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''הגשת תכנית שבועית, תכנית יומית ליום עוקב ותכנית יומית'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגשת תכנית שבועית'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל יום רביעי עד השעה 10:00 בבוקר, יגיש היצרן למנהל המערכת תכנית שבועית ליכולת זמינה וייצור של מיתקן בעבור השבוע העוקב ({{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|בסימן זה}} – תכנית שבועית), שבמסגרתה יתייחס לכל יום באותו שבוע בנפרד; התכנית תוגש במתכונת של התכנית היומית כמפורט בסעיף (ג)(3); אם חל יום רביעי בחג או בערב חג, תוגש התכנית השבועית ביום החול האחרון שקדם לערב החג.
{{ח:תתת|(2)}} התכנית השבועית תוגש לכל מיתקן בנפרד.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגשת תכנית יומית ליום עוקב'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל יום עד השעה 10:00 בבוקר, יגיש יצרן למנהל המערכת תכנית ליכולת זמינה וייצור של מיתקן בעבור היום שלאחר יום המחרת ({{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|בסימן זה}} – תכנית יומית ליום עוקב); התכנית תוגש במתכונת של התכנית היומית כמפורט בסעיף (ג)(3); אם במסגרת חובתו להגשת תכנית יומית היצרן כבר הגיש תכנית בעבור היום שלאחר יום המחרת להכנת התכנית בהתאם להוראות הסיפה של סעיף (ג)(1), הוא יהיה פטור מהגשת תכנית יומית ליום עוקב.
{{ח:תתת|(2)}} התכנית היומית ליום עוקב תוגש לכל מיתקן בנפרד.
{{ח:תת|(ג)}} '''הגשת תכנית יומית'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל יום עד השעה 10:00 בבוקר, יגיש יצרן למנהל המערכת תכנית יומית ליכולת זמינה וייצור של מיתקן בעבור יום המחרת (להלן – תכנית יומית); בימי חמישי וביום חול שחל יום לפני ערב חג, יעביר יצרן תכניות יומיות בעבור הימים העוקבים עד ליום החול הבא.
{{ח:תתת|(2)}} התכנית היומית תוגש לכל מיתקן בנפרד.
{{ח:תתת|(3)}} התכנית היומית תכלול את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דיווח זמינות, בהתאם להוראות סעיף (ד);
{{ח:תתתת|(ב)}} יצרן הפועל בהעמסה עצמית ידווח בתוכנית גם את כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} האנרגיה שמבקש היצרן לייצר בכל חצי שעה שבמהלך תקופת התוכנית (להלן {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|בסימן זה}} – הספק ייצור נדרש); למיתקני אנרגיה מתחדשת, הספק הייצור הנדרש יהיה שווה להספק המותקן של המיתקן;
{{ח:תתתתת|(2)}} הצריכה הצפויה של כלל צרכני החצר, אם ישנם, מהמיתקן;
{{ח:תתתתת|(3)}} יצרן שלפי המגבלות בתנאי הזכאות לתעריף כמפורט בלוח תעריפים 6.5–1ב רשאי לייצר אנרגיה לצורך מכירתה בעסקה פרטית למספק – ידווח נוסף על כך על כמות האנרגיה שהוא מתכוון לייצר כאמור;
{{ח:תתתת|(ג)}} הצעת מחיר, בהתאם להוראות סעיף (ו);
{{ח:תתתת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ה)}} אם היצרן הוא יצרן שלפי המגבלות בתנאי הזכאות לתעריף כמפורט בלוח תעריפים 6.5–1ב, רשאי למכור אנרגיה בעסקה פרטית למספק – דיווח על ההספק שהקצה היצרן למספק; לעניין זה, יראו מכירת אנרגיה למספק כהקצאת הספק מותקן לאותו מספק בגובה האנרגיה הנמכרת לו;
{{ח:תתתת|(ו)}} כל נתון נוסף הדרוש למנהל המערכת לצורך הכנת תוכנית העמסה פרטנית, שדרש מנהל המערכת מהיצרן לכלול אותו בתוכנית.
{{ח:תתת|(4)}} היצרן לא יוכל לתקן את התכנית היומית אלא במקרה המפורט בסעיף (ד)(4).
{{ח:תת|(ד)}} '''דיווח זמינות'''
{{ח:תתת|(1)}} דיווח זמינות שמגיש יצרן לפי סעיף (ג)(3) יכלול פרטים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} היכולת הזמינה של המיתקן בכל חצי שעה במשך התקופה שבעבורה מוגשת התכנית (באמת מידה זו – תקופת התכנית);
{{ח:תתתת|(ב)}} תנאי הסביבה הצפויים באתר בכל חצי שעה במשך כל תקופת התכנית;
{{ח:תתתת|(ג)}} במקרה שבו המיתקן אינו זמין, לרבות במקרה מהמקרים המפורטים בסעיפים קטנים (2) עד (3ב), היצרן ידווח על הסיבות לאי־זמינות המיתקן;
{{ח:תתתת|(ד)}} במקרה של מיתקן אגירה, דיווח הזמינות יכלול גם את קיבולת האגירה הפנויה לטעינת אנרגיה ואת קיבולת האגירה הפנויה לפריקת אנרגיה, כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 85ה|בסעיף (ב) לאמת מידה 85ה}}.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1)(א), היצרן לא ידווח על יכולת זמינה של המיתקן אם לא ניתן לממש מהיכולת הזמינה אנרגיה בפועל מכל סיבה שהיא, למעט אם מנהל המערכת דיווח ליצרן שלא יהיה ניתן לממש את היכולת הזמינה לאנרגיה בשל אילוצים ברשת ספק שירות חיוני.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), ביחידות ייצור הנמכרות על ידי חברת החשמל לישראל אשר הדלק הראשי שלהן הוא סולר, אם לא ניתן לממש את היכולת הזמינה לאנרגיה עקב מגבלות בהיתר הפליטה הקיים במועד המכירה בלבד, ידווח היצרן על יכולת זמינה בהתעלם ממגבלה זו. סעיף קטן זה יחול כל עוד לא שונו הוראות היתר הפליטה שניתן מכוח {{ח:חיצוני|חוק אוויר נקי|חוק אוויר נקי, התשס״ח–2008}}, בהתייחס להיקף שעות הפעולה השנתיות של המיתקן.
{{ח:תתת|(3א)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), יצרן שהמיתקן שבבעלותו באתר מהאתרים המפורטים בנספח לאמת מידה זו, ידווח על יכולת זמינה אם לא ניתן לממש את היכולת הזמינה לאנרגיה באמצעות גז טבעי עקב מגבלות קיבולת גז, ובלבד שההספק הזמין שלא ניתן לממש לאנרגיה עקב מגבלות קיבולת הגז ניתן למימוש בדלק משני.
{{ח:תתת|(3ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), יצרן שחלה עליו {{ח:פנימי|סעיף 102|אמת מידה 102}} או {{ח:פנימי|סעיף 103|אמת מידה 103}}, ידווח על יכולת זמינה אם לא ניתן לממש את היכולת הזמינה בדלק ראשי, עקב אחד או יותר מהמקרים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 102|בסעיף (ד) לאמת מידה 102}} או {{ח:פנימי|סעיף 103|סעיף (ה) לאמת מידה 103}}, לפי העניין.
{{ח:תתת|(4)}} על שינויים בדיווח הזמינות יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} היצרן ידווח למנהל המערכת על כל שינוי ביכולת הזמינה ביחס לדיווח הזמינות שהוגש במסגרת התכנית;
{{ח:תתתת|(ב)}} על שינוי דיווח הזמינות יחולו ההוראות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 85ג|בסעיף (א)(3) עד (5) לאמת מידה 85ג}};
{{ח:תתתת|(ג)}} במקרה של שינוי דיווח המגדיל את היכולת הזמינה, היצרן יצרף לדיווח המעודכן הצעת מחיר לייצור אנרגיה מהיכולת הזמינה הנוספת;
{{ח:תתתת|(ד)}} לשינוי בדיווח הזמינות הנובע מתיקון תחזית הטמפרטורה תצורף הצהרה חתומה על ידי היצרן על הטמפרטורה החזויה העדכנית.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} '''הצעת מחיר'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן הפועל בהעמסה מרכזית, מלבד יצרן באגירה שאובה, יגיש במסגרת תכנית את כל הצעות המחיר המפורטות להלן, אלא אם כן צוין אחרת:
{{ח:תתתת|(א)}} הצעת מחיר להתנעה לפי סוג ההתנעה, בהתאם לסוגי ההתנעות המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 85|באמת מידה 85}} – ההצעה תוגש בעבור כל יום שבתקופת התכנית; יצרן שבבעלותו מיתקן אגירה לא יכלול בתוכנית הצעת מחיר להתנעה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הצעת מחיר לייצור בעומס מזערי – ההצעה תוגש לכל חצי שעה שבמהלך תקופת התכנית אך תהיה זהה בכל שעות היממה שבמהלך תקופת התכנית;יצרן שבבעלותו מיתקן אגירה לא יכלול בתוכנית הצעת מחיר לייצור בעומס מזערי;
{{ח:תתתת|(ג)}} הצעת מחיר לאנרגיה המוזרמת לרשת יום מראש – ההצעה תתייחס למחיר שהיצרן מעוניין לקבל בעד אנרגיה שהיצרן יידרש להזרים בהתאם להחלטת מנהל המערכת בתכנית העמסה פרטנית יום מראש; ההצעה תוגש בעבור כל חצי שעה שבמהלך תקופת התכנית, ותתייחס לכל טווח ההספק שבין העומס המזערי ובין היכולת הזמינה המוצהרת בתכנית היומית של יחידת הייצור בדלק ראשי; לעניין זה, העומס המזערי של מיתקן אגירה יהיה שווה לאפס;
{{ח:תתתת|(ד)}} הצעת מחיר לאנרגיה מוזרמת לרשת זמן אמת – ההצעה תתייחס למחיר שהיצרן מעוניין לקבל בעד אנרגיה שמנהל המערכת החליט על הזרמתה מעבר לכמות האנרגיה המוצעת יום מראש; ההצעה תוגש בעבור כל חצי שעה שבמהלך תקופת התכנית;
{{ח:תתתת|(ה)}} הצעת מחיר להורדת עומס בזמן אמת – ההצעה תתייחס למחיר שהיצרן מעוניין לשלם בעד אנרגיה שנקבעה להעמסה על ידי מנהל המערכת בתוכנית העמסה פרטנית יום מראש, ומנהל המערכת החליט בתוכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת שהיא לא תיוצר; ההצעה תוגש בעבור כל חצי שעה שבמהלך תקופת התכנית בעבור כל טווח ההספק מהיכולת הזמינה של יחידת הייצור ועד להספק 0; לעניין זה, היכולת הזמינה של יחידת ייצור תהיה היכולת הזמינה בדלק ראשי;
{{ח:תתתת|(ו)}} בלי לגרוע מהאמור בפסקאות (א) עד (ה), יצרן שבבעלותו מיתקן אגירה יגיש במסגרת תוכנית גם את כל הצעות המחיר המפורטות להלן:
{{ח:תתתתת|(1)}} הצעת מחיר לאנרגיה נצרכת יום מראש – ההצעה תתייחס למחיר שהיצרן מעוניין לשלם בעד אנרגיה שהוא יידרש לרכוש לצורך טעינת המיתקן בהתאם להחלטת מנהל המערכת בתוכנית העמסה פרטנית יום מראש; ההצעה תוגש בעבור כל חצי שעה שבמהלך תקופת התוכנית;
{{ח:תתתתת|(2)}} הצעת מחיר לאנרגיה נצרכת זמן אמת – ההצעה תתייחס למחיר שהיצרן מעוניין לשלם בעד אנרגיה שהוא יידרש לרכוש לצורך טעינת המיתקן בהתאם להחלטת מנהל המערכת בתוכנית העמסה פרטנית מעודכנת מעבר לכמות האנרגיה המתוכננת לצריכה בתוכנית העמסה פרטנית יום מראש; ההצעה תוגש בעבור כל חצי שעה שבמהלך תקופת התוכנית;
{{ח:תתתתת|(3)}} הצעת מחיר להפחתת צריכה זמן אמת – ההצעה תתייחס למחיר שהיצרן מעוניין לקבל בעד אנרגיה שנקבעה על ידי מנהל המערכת לטעינה בתוכנית העמסה פרטנית יום מראש ומנהל המערכת החליט בתוכנית העמסה פרטנית מעודכנת שהיא לא תיטען; ההצעה תוגש בעבור כל חצי שעה שבמהלך תקופת התוכנית.
{{ח:תתת|(2)}} יצרן הפועל בהעמסה עצמית יגיש במסגרת התכנית את כל הצעות המחיר המפורטות להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} הצעת מחיר לאנרגיה המוזרמת לרשת יום מראש – ההצעה תתייחס למחיר שהיצרן מעוניין לקבל בעד אנרגיה שהיצרן יידרש להזרים בהתאם להחלטת מנהל המערכת בתכנית העמסה פרטנית יום מראש; ההצעה תוגש בעבור כל חצי שעה שבמהלך תקופת התכנית ובעבור כל טווח ההספק שבין הספק הייצור הנדרש על ידי היצרן ובין היכולת הזמינה המוצהרת בתכנית היומית של יחידת הייצור בדלק ראשי;
{{ח:תתתת|(ב)}} הצעת מחיר לאנרגיה מוזרמת לרשת זמן אמת – ההצעה תתייחס למחיר שהיצרן מעוניין לקבל בעד אנרגיה שמנהל המערכת יחליט על הזרמתה מעבר לכמות האנרגיה המוצעת יום מראש; ההצעה תוגש בעבור כל חצי שעה שבמהלך תקופת התכנית ובעבור טווח ההספק כאמור בפסקה (א);
{{ח:תתתת|(ג)}} הצעת מחיר להורדת עומס בזמן אמת – ההצעה תתייחס למחיר שהיצרן מעוניין לשלם בעד אנרגיה שנקבעה להעמסה על ידי מנהל המערכת בתוכנית העמסה פרטנית יום מראש ומנהל המערכת החליט בתוכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת שהיא לא תיוצר; ההצעה תוגש ברמה חצי־שעתית בעבור כל טווח ההספק מהיכולת הזמינה של יחידת הייצור בדלק ראשי ועד להספק 0.
{{ח:תתת|(3)}} אם נקבעו ליצרן תנאים או מגבלות להצעת המחיר בלוחות התעריפים, מנהל המערכת יוודא כי הצעות המחיר עומדות באותם תנאים או מגבלות.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:פנימי|סעיף 106ב|לאמת מידה 106ב}} – אתרים שידווחו על יכולת זמינה מכיוון שלא ניתן לממש את היכולת הזמינה לאנרגיה באמצעות גז טבעי עקב מגבלות קיבולת גז'''}}
{{ח:תת|(1)}} אתר רמת חובב, ובלבד שקיבולת הגז המובטחת באתר תהיה בהיקף שלא יפחת מ־6,475 MMBTUH.

{{ח:סעיף|106ג||תיקון: 13.5.19, 28.2.22, 19.5.25; תש״ף־6, תשפ״ד־25, תשפ״ה־30, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} '''תיקון ודחייה של תכנית ייצור ומסירת תכנית העמסה פרטנית'''
{{ח:תת|(א)}} '''דחיית תכנית ייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת רשאי לבקש מהיצרן תיקון של תכנית שבועית, תכנית יומית ליום עוקב או תכנית יומית, או לדחותה אם לדעתו התכנית אינה שלמה או שאינה ניתנת למימוש; מנהל המערכת ינמק בכתב בקשה לתיקון תכנית או דחייה של תכנית לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(2)}} אם היצרן לא הגיש תכנית יומית למיתקן מסוים עד המועד הנדרש, או שתכנית זו נדחתה, כולה או חלקה, על ידי מנהל המערכת, מנהל המערכת רשאי להשתמש בתכנית יומית ליום עוקב לאותו מיתקן כתכנית היומית, אלא אם כן זו נדחתה, כולה או חלקה, על ידי מנהל המערכת או שלא הוגשה לו.
{{ח:תתת|(3)}} אם היצרן לא הגיש תכנית יומית ותכנית יומית ליום עוקב למיתקן מסוים, או שהתכניות האמורות נדחו על ידי מנהל המערכת, מנהל המערכת רשאי להשתמש בתכנית השבועית לאותו מיתקן, ביחס לאותו היום, כתכנית יומית, ובלבד שהתכנית השבועית לא נדחתה על ידי מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(4)}} אם מנהל המערכת דחה תכנית יומית למיתקן ולהערכת מנהל המערכת לא ניתן להשתמש בתכנית היומית ליום עוקב ובתכנית השבועית לאותו מיתקן, היצרן ייחשב לא זמין לגבי כל השעות שבעבורן נדחתה התכנית היומית ולא ישולמו לו תשלומי זמינות לפי {{ח:פנימי|סעיף 83ג|אמת מידה 83ג}} בעד היכולת הזמינה שדווחה באותן שעות.
{{ח:תת|(ב)}} '''תכנית העמסה פרטנית יום מראש'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל יום עד השעה 15:00, ימסור מנהל המערכת ליצרן תכנית העמסה פרטנית יום מראש לגבי יום המחרת; בימי שישי ובערב חג ימסור מנהל המערכת תוכנית העמסה פרטנית יום מראש בעבור הימים העוקבים עד ליום החול הבא.
{{ח:תתת|(2)}} תכנית ההעמסה הפרטנית יום מראש תיקבע לפי תכנית ההעמסה הכללית שקובע מנהל המערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 93|אמת מידה 93}}.
{{ח:תתת|(3)}} בתכנית ההעמסה הפרטנית יום מראש יציין מנהל המערכת את הנתונים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ההספק המתוכנן של המיתקן והאנרגיה הנדרשת לייצור כפי שאמורים להימדד בנקודת המדידה כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 85א|בסעיף (ב) לאמת מידה 85א}}, בעבור כל חצי שעה שבמהלך היום שלגביו נקבעה התכנית; ליצרן בהעמסה עצמית, ההספק המתוכנן לא יפחת מהספק הייצור הנדרש, כפי שדווח בתכנית היומית, לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ב|סעיף (ג)(3)(ב)(1) לאמת מידה 106ב}};
{{ח:תתתת|(ב)}} האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת על ידי המיתקן (להלן {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|בסימן זה}} – האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת), בעבור כל חצי שעה ביום שלגביו נקבעה התכנית;
{{ח:תתת}} (ב1)לעניין מיתקן אגירה – הספק טעינת האנרגיה וכמות האנרגיה המתוכננת לטעינה על ידי המיתקן, בעבור כל חצי שעה ביום שלגביו נקבעה התוכנית;
{{ח:תתתת|(ג)}} ליצרן בהעמסה מרכזית, למעט מיתקן אגירה – זמני סנכרון והפסקה של המיתקן במהלך היממה;
{{ח:תתתת|(ד)}} כל נתון אחר הרלוונטי לצורכי העמסת המיתקן.
{{ח:תתת|(4)}} הזמנים וההיקפים של הטעינה והפריקה של מיתקן אגירה יהיו בכפוף לכל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} המגבלות הטכניות של המיתקן כפי שנמדדו בבדיקות הקבלה;
{{ח:תתתת|(2)}} נצילותו של המיתקן;
{{ח:תתתת|(3)}} זמינותו של המיתקן לפי דיווח הזמינות;
{{ח:תתתת|(4)}} פרמטרים תפעוליים נוספים כפי שייקבעו בהסכם תיאום טכני בין היצרן למנהל המערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|אמת מידה 72}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''תכנית העמסה פרטנית מעודכנת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת רשאי להורות על שינויים בתכנית ההעמסה הפרטנית יום מראש, גם לאחר שנמסרה ליצרן, בהתאם לעקרונות הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 93|בסעיף (ד) לאמת מידה 93}}.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יודיע ליצרן על שינויים שביצע בתוכנית העמסה פרטנית יום מראש לפי סעיף קטן (1) וימסור לו עותק של תוכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת ביותר עד 2 ימי עבודה מסיום אותו יום שבעבורו היא ניתנה.
{{ח:תתת|(3)}} תכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת, אם ניתנה, היא זו שמחייבת את היצרן החל ממועד ההודעה לפי סעיף קטן (2).
{{ח:תת|(ד)}} '''העמסת מיתקני אגירה'''
{{ח:תת}} המגבלות החלות לעניין משטר הפעלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 106|אמת מידה 106 סעיף (א)(3)}} יחולו, בשינויים המחויבים, גם על מיתקן אגירה.

{{ח:סעיף|106ד||תיקון: 13.5.19, 28.2.22, 12.2.25, 19.5.25; תש״ף־6, תשפ״ד־25, תשפ״ה־17, תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''תשלומים בעד אנרגיה יום מראש'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלום בעד אנרגיה יום מראש'''
{{ח:תתת|(1)}} בעד אנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת לפי תכנית העמסה פרטנית יום מראש ישלם מנהל המערכת ליצרן את המחיר יום מראש.
{{ח:תתת|(1א)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), מנהל המערכת לא ישלם ליצרן תשלום בעד אנרגיה שמתוכננת לייצור לצורך מכירתה בעסקה פרטית למספק בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 106ב|לסעיף (ג)(3)(ב)(3) לאמת מידה 106ב}}.
{{ח:תתת|(1ב)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תתת|(1ג)}} בעד אנרגיה שנצרכה על ידי מיתקן אגירה, ישלם היצרן למנהל המערכת את המחיר יום מראש.
{{ח:תתת|(2)}} במקרים המפורטים להלן מנהל המערכת ישלם ליצרן בעד האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת גם את ההפרש בין המחיר הקבוע בלוח תעריפים 6.5–10 לבין המחיר יום מראש:
{{ח:תתתת|(א)}} האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת מיוצרת מתוך הספק שלפי {{ח:פנימי|סעיף 85ב|סעיף (ב) לאמת מידה 85ב}} לא שויך למספק על ידי יחידת ייצור אשר רשאית לשייך הספק למספק לפי תנאי הזכאות לתעריף שלה;
{{ח:תתתת|(ב)}} האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת מיוצרת מתוך הספק של יחידת הייצור במחזור פתוח שקיבלה אישור תעריף עד יום ב׳ בטבת התש״ף (1 בינואר 2020);
{{ח:תתתת|(ב1)}} האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת מיוצרת מתוך הספק שהוקצה לזמינות קבועה על ידי יצרן לפי {{ח:פנימי|סעיף 101|אמת מידה 101}} {{ח:פנימי|סעיף 106|או 106}};
{{ח:תתתת|(ב2)}} האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת מיוצרת מתוך הספק של יצרן באגירה שאובה;
{{ח:תתתת|(ג)}} האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת מיוצרת באמצעות סולר או מזוט;
{{ח:תתתת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ה)}} האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת מיוצרת מתוך הספק של יצרן בקוגנרציה אשר חלה לגביו חובת רכישה של אנרגיה מכוח {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (קוגנרציה)|תקנות משק החשמל (קוגנרציה), התשס״ה–2004}}, וכפי שנקבע באישור התעריף שניתן ליצרן;
{{ח:תתתת|(ו)}} האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת מיוצרת בידי יצרן באנרגיה מתחדשת שקיבל אישור תעריף או הודעת זכייה אשר נמסרה לו במסגרת זכייתו בהליך תחרותי שפרסמה הרשות.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), אם מתקיים אחד מהמקרים המפורטים באותו סעיף קטן והמחיר יום מראש גבוה מהמחיר הקבוע בלוח תעריפים 6.5–10, ישלם היצרן למנהל המערכת את ההפרש בין המחיר יום מראש לבין המחיר הקבוע בלוח תעריפים 6.5–10.

{{ח:סעיף|106ה||תיקון: 13.5.19, 28.2.22, 12.2.25, 19.5.25; תש״ף־6, תשפ״ד־25, תשפ״ה־17, תשפ״ה־30, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} '''תשלומים בעד אנרגיה נוספת ואנרגיה מופחתת'''
{{ח:תת|(א)}} '''כללי'''
{{ח:תת}} יצרן לא יקבל שירות מספק שירות חיוני אם היצרן סטה מתכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת שהועברה לו על ידי מנהל המערכת.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום בעד אנרגיה נוספת'''
{{ח:תתת|(1)}} אם סך האנרגיה שהוזרמה לרשת עולה על האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת לפי תכנית העמסה פרטנית יום מראש, בחצי שעה נתונה, ישלם מנהל המערכת ליצרן בעד האנרגיה הנוספת את המחיר זמן אמת.
{{ח:תתת|(1א)}} אם סך האנרגיה שנצרכה על ידי מיתקן אגירה עולה על האנרגיה המתוכננת לצריכה בתוכנית העמסה פרטנית יום מראש, בחצי שעה נתונה, ישלם היצרן למנהל המערכת בעד האנרגיה הנוספת שנצרכה את המחיר זמן אמת.
{{ח:תתת|(2)}} במקרים המפורטים להלן ישלם מנהל המערכת ליצרן בעד האנרגיה הנוספת גם את ההפרש בין המחיר הקבוע בלוח תעריפים 6.5–10 לבין המחיר זמן אמת:
{{ח:תתתת|(א)}} האנרגיה יוצרה מתוך הספק בזמינות קבועה;
{{ח:תתתת|(ב)}} האנרגיה יוצרה בסולר או במזוט;
{{ח:תתתת|(ג)}} האנרגיה יוצרה מתוך הספק של יצרן בקוגנרציה אשר חלה לגביו חובת רכישה של אנרגיה מכוח {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (קוגנרציה)|תקנות משק החשמל (קוגנרציה), התשס״ה–2004}}, וכפי שנקבע באישור התעריף שניתן ליצרן;
{{ח:תתתת|(ד)}} האנרגיה יוצרה בידי יצרן באנרגיה מתחדשת שקיבל אישור תעריף או הודעת זכייה אשר נמסרה לו במסגרת זכייתו בהליך תחרותי שפרסמה הרשות;
{{ח:תתתת|(ה)}} האנרגיה יוצרה מתוך הספק של יחידת ייצור בזמינות משתנה.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), אם מתקיים אחד מהמקרים המפורטים באותו סעיף קטן, והמחיר זמן אמת גבוה מהמחיר הקבוע בלוח תעריפים 6.5–10, ישלם היצרן למנהל המערכת את ההפרש בין המחיר זמן אמת לבין המחיר הקבוע בלוח תעריפים 6.5–10.
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בסעיף קטן (2)(א), (ב) ו־(ה), בעד אנרגיה נוספת שיוצרה מתוך הספק המוקצה לזמינות קבועה או ליכולת זמינה משתנה בשיעור שעולה על 2.5% ביחס לאנרגיה המתוכננת לייצור שקבועה בתוכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת, יקבל היצרן תמורה רק בעד האנרגיה הנוספת עד השיעור האמור.
{{ח:תת|(ג)}} '''תשלומים בשל אנרגיה מופחתת בזמן אמת'''
{{ח:תתת|(1)}} אם סך האנרגיה המוזרמת לרשת קטנה מהאנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת בתכנית העמסה פרטנית יום מראש, בחצי שעה נתונה, ישלם היצרן למנהל המערכת בשל האנרגיה המופחתת את המחיר זמן אמת.
{{ח:תתת|(1א)}} אם סך האנרגיה שנצרכה על ידי מיתקן אגירה קטנה מהאנרגיה המתוכננת לצריכה בתוכנית העמסה פרטנית יום מראש, בחצי שעה נתונה, ישלם מנהל המערכת ליצרן בעד האנרגיה שלא נצרכה את המחיר זמן אמת.
{{ח:תתת|(2)}} במקרים המפורטים להלן ישלם היצרן למנהל המערכת בשל האנרגיה המופחתת גם את ההפרש בין המחיר הקבוע בלוח תעריפים 6.5–10 לבין המחיר זמן אמת:
{{ח:תתתת|(א)}} האנרגיה יוצרה מתוך הספק בזמינות קבועה;
{{ח:תתתת|(ב)}} האנרגיה יוצרה בסולר או במזוט;
{{ח:תתתת|(ג)}} האנרגיה יוצרה מתוך הספק של יצרן בקוגנרציה אשר חלה לגביו חובת רכישה של אנרגיה מכוח {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (קוגנרציה)|תקנות משק החשמל (קוגנרציה), התשס״ה–2004}}, וכפי שנקבע באישור התעריף שניתן ליצרן;
{{ח:תתתת|(ד)}} האנרגיה יוצרה בידי יצרן באנרגיה מתחדשת שקיבל אישור תעריף או הודעת זכייה אשר נמסרה לו במסגרת זכייתו בהליך תחרותי שפרסמה הרשות;
{{ח:תתתת|(ה)}} האנרגיה יוצרה לטובת מנהל המערכת, מתוך הספק של יחידת ייצור ביכולת זמינה משתנה.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), אם מתקיים אחד מהמקרים המפורטים באותו סעיף קטן והמחיר זמן אמת גבוה מהמחיר הקבוע בלוח תעריפים 6.5–10, ישלם מנהל המערכת ליצרן את ההפרש בין המחיר זמן אמת לבין המחיר הקבוע בלוח תעריפים 6.5–10.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלומים בעד אנרגיה נצרכת ומוזרמת לרשת בפועל על ידי מיתקן אגירה'''
{{ח:תתת|(1)}} נוסף על התשלומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ד|סעיף קטן (א)(1ג) לאמת מידה 106ד}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ה|סעיפים קטנים (ב)(1א) או (ג)(1א) לאמת מידה 106ה}}, לפי העניין (בסעיף זה – מחיר השוק), ישלם היצרן למנהל המערכת בעד האנרגיה הנצרכת על ידי מיתקן האגירה גם את התעריפים האלה, ואם הם מחולקים למש״בים – ישלם לפי התעריף שנקבע למש״ב שפל (בסעיף זה – התשלומים הנוספים):
{{ח:תתתת|(א)}} תעריף לפי לוח תעריפים 6.32;
{{ח:תתתת|(ב)}} תעריף התשתית כקבוע בלוח תעריפים 7.2–1;
{{ח:תתתת|(ג)}} תעריף ניהול המערכת כקבוע בלוח תעריפים 8.1–1.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1) –
{{ח:תתתת|(א)}} היצרן לא ישלם את התשלומים הנוספים ביממה נתונה בעבור האנרגיה שנצרכה על ידי מיתקן האגירה עד לכמות האנרגיה שיוצרה במיתקן ייצור המשולב באותו מקום צרכנות באותה יממה וכן עד להספק הטעינה המרבי של מיתקן האגירה בכל חצי שעה, כפי שנמדדה במונה מיתקן הייצור;
{{ח:תתתת|(ב)}} היצרן לא ישלם את מחיר השוק בעד כמות האנרגיה שיוצרה במיתקן הייצור מעבר לגודל החיבור ועד להספק הטעינה המרבי של מיתקן האגירה;
{{ח:תתתת|(ג)}} מנהל המערכת יחשב את התשלום בעד האמור בפסקאות (א) ו־(ב) בהתחשב בסך האנרגיה שנקטמה, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 47|באמת מידה 47(ב)}}, והמזכה בפיצוי לפי אמת המידה האמורה.
{{ח:תתת|(3)}} נוסף על התשלומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ד|סעיף (א)(1) לאמת מידה 106ד}} ולפי {{ח:פנימי|סעיף 106ה|סעיפים (ב)(1) או (ג)(1) לאמת מידה 106ה}}, לפי העניין, ישלם מנהל המערכת ליצרן, בעד האנרגיה המוזרמת לרשת ממיתקן האגירה, בניכוי הצריכה העצמית של מיתקן האגירה, את תעריף ניהול המערכת כקבוע בלוח תעריפים 1-8.1; לעניין זה, ”הצריכה העצמית של מיתקן האגירה“ – האנרגיה הנדרשת להפעלת מיתקן האגירה כפי שנמדדה במונה הצריכה העצמית.

{{ח:סעיף|106ו||תיקון: 13.5.19, 28.2.22, 12.2.25, 19.5.25; תש״ף־6, תש״ף־7, תשפ״ד־25, תשפ״ה־17, תשפ״ה־30}}
{{ח:ת}} '''תשלומים נוספים'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלום בעד התנעות'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת ישלם ליצרן המפעיל יחידת ייצור מהמפורטות להלן בעד התנעות שעליהן הורה בתכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת, את התעריפים המפורטים בלוחות תעריפים 6.5–6 או 6.5–7, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} יחידת ייצור המורשית לשייך הספק למספק לפי תנאי הזכאות לתעריף;
{{ח:תתת|(2)}} יחידת ייצור שלפחות חלק מההספק שלה הוא הספק בזמינות קבועה;
{{ח:תתת|(3)}} יחידת ייצור שהדלק הראשי שלה הוא סולר או מזוט;
{{ח:תתת|(4)}} יחידת ייצור שמנהל המערכת הורה לגביה, בתכנית העמסה, להתניע בדלק משני.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום בעד אנרגיה לא מיוצרת מתוך הספק מסונכרן שלא מועמס'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן, שאינו יצרן שבבעלותו מיתקן אגירה, יהיה זכאי לתשלום בעד אנרגיה לא מיוצרת מתוך הספק מסונכרן שלא הועמס, בכפוף לקיומם של כל התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} יחידת הייצור מייצרת אנרגיה באותה חצי שעה בדלק ראשי;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההספק המסונכרן שאינו מועמס אינו הספק בזמינות קבועה.
{{ח:תתת|(2)}} גובה התשלום ליצרן בהתאם לסעיף קטן {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}} ייקבע לפי הנוסחה המפורטת להלן:
{{ח:ת}} {{ממורכז| \Delta \mathit{TC}_t = \sum_{b_t}^{B_t} \left( \mathit{SMPR.\!\!T}_t - \mathit{Energy\_offer}_{b,t} \right) * \mathit{Energy\_quantity}_{b,t} }}
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \Delta\mathit{TC}_t – הפער בין הרווח של היצרן אם היה מועמס עד לנקודה האופטמילית בעבורו, כפי שמשתקף מהצעות המחיר שלו להזרמת אנרגיה לרשת בחצי שעה לבין הרווח המוערך בנקודת העומס שבה עבד בפועל בחצי שעה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} B_t – סך הספק מסונכרן שממנו לא יוצרה אנרגיה ושהצעת המחיר להזרמת אנרגיה בזמן אמת מתוך הספק זה נמוכה ממחיר זמן אמת;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} b_t – טווח הספק שאינו מועמס, שבעד הזרמת אנרגיה לרשת ממנו קיימת הצעת מחיר אחת הנמוכה ממחיר זמן אמת;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{SMPR.\!\!T} – המחיר זמן אמת בחצי שעה t;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{Energy\_offer}_{b,t} – עלות הייצור של קווט״ש המוזרם לרשת בזמן אמת בטווח הספק b בחצי שעה t; עלות הייצור של קווט״ש המוזרם לרשת בזמן אמת תיקבע על בסיס הצעת המחיר של היצרן לעניין זה, אלא אם כן קיים תעריף בתוקף שחל על היצרן לעניין זה; תעריף שתקבע הרשות בעניין זה יחל ממועד פרסומו;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{Energy\_quantity}_{b,t} – סך האנרגיה המוצעת להזרמה לרשת בזמן אמת בטווח ההספק b שלא ניתנה הוראה להזרימה לרשת בתכנית העמסה פרטנית.
{{ח:תת|(ג)}} '''תשלום בעד העמסה מחוץ לסדר ההעמסה'''
{{ח:תתת|(1)}} בעד הספק שאינו הספק בזמינות קבועה מנהל המערכת ישלם ליצרן את אלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} בעד אנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת שהועמסה מעל מחיר יום מראש בחצי שעה נתונה, ישלם מנהל המערכת ליצרן את הפער בין המחיר יום מראש לבין עלות האנרגיה המוזרמת לרשת של היצרן באותה חצי שעה;
{{ח:תתתת|(ב)}} בעד אנרגיה נוספת שהועמסה מעל מחיר זמן אמת בחצי שעה נתונה, ישלם מנהל המערכת ליצרן את הפער בין המחיר זמן אמת לבין עלות האנרגיה המוזרמת לרשת באותה חצי שעה;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם מנהל המערכת הורה על הורדת עומס מתחת למחיר בזמן אמת בחצי שעה נתונה, ישלם מנהל המערכת את ההפרש בין המחיר זמן אמת לבין הצעת המחיר של היצרן להורדת עומס בזמן אמת.
{{ח:תתת|(2)}} במקרים המפורטים בסעיף קטן (1), התעריף להורדת אנרגיה או העלאת אנרגיה ייקבע על בסיס הצעות המחיר של היצרן, אלא אם כן קיים תעריף בתוקף לעניין זה; תעריף שתקבע הרשות בעניין זה יחל ממועד פרסומו.
{{ח:תתת|(3)}} תעריף זה ישולם ליצרן בכל חצי שעה החל מסנכרון יחידת הייצור, והכול במקרים שבהם אין ליצרן עסקה פרטית באותה חצי שעה. במקרים שבהם יש ליצרן עסקה פרטית בחצי שעה נתונה, התעריף ישולם בעבור העומס שמעבר לעסקה הפרטית.
{{ח:תת|(ד)}} '''תעריף משלים'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן שאינו יצרן שבבעלותו מיתקן אגירה הפועל לפי עקרון העמסה מרכזית ואינו זכאי לתשלומים בעד התנעות לפי סעיפים קטנים (1) עד (4) בסעיף (א), יהיה זכאי לתעריף משלים שיחושב ליממה נתונה כמפורט להלן:
{{ח:ת}} {{ממורכז|
{\begin{align} \textstyle
\mathit{MWP}_d = & \max \biggl\{ 0, \mathit{Starts\_cost} + \\
& \Bigl\{ \sum_{t=1}^{48} \scriptstyle \mathit{TC}(\mathit{Load\ R.\!\!T}) \textstyle \Bigr\} - \\
& \Bigl\{ \scriptstyle \mathit{Energy\ D.\!\!A} * \mathit{SMP}_{\mathit{DA}_t} + \mathit{OOM}_{\mathit{DA}_t} + \left( \mathit{Energy\ R.\!\!T} - \mathit{Energy\ D.\!\!A} \right) * \mathit{SMP}_{\mathit{RT}_t} + \mathit{OOM}_{\mathit{RT}_t} + \mathit{MLCP}_t \textstyle \Bigr\} \biggr\}
\end{align}}
}}
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{MWP}_d – התעריף המשלים של היצרן בעבור יממה d;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{Starts\_cost} – העלות הכוללת של ההתנעות בדלק ראשי שהתחלתן נדרשת בתכנית העמסה פרטנית מעודכנת ביממה נתונה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{TC}\left(\mathit{Load\ R.\!\!T}\right) – עלות הייצור המצטברת של היצרן, הכוללת את עלות הייצור בעומס מזערי ואת עלות הייצור של אנרגיה המוזרמת לרשת בנקודת העומס שעליה הורה מנהל המערכת בתכנית העמסה הפרטנית המעודכנת בחצי שעה t;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{Energy\ D.\!\!A} – האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת על ידי היצרן בתכנית ההעמסה הפרטנית יום מראש;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{SMP}_{\mathit{DA}_t} – המחיר יום מראש, או במקרה של עבודה בדלק משני, התעריף שנקבע ליצרן בעד אנרגיה המוזרמת לרשת בדלק זה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{OOM}_{\mathit{DA}_t} – תשלומים ליצרן בעד העמסה מעל מחיר יום מראש כקבוע בסעיף (ג)(1)(א);
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{Energy\ R.\!\!T} – האנרגיה הנדרשת להזרמה לרשת מהיצרן בתכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{SMP}_{\mathit{RT}_t} – המחיר זמן אמת או, במקרה של עבודה בדלק משני, התעריף שנקבע ליצרן בגין אנרגיה המוזרמת לרשת בדלק זה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{OOM}_{\mathit{RT}_t} – תשלומים ליצרן בעד העמסה מעל מחיר זמן אמת כקבוע בסעיף (ג)(1)(ב);
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{MLCP}_t – תשלומים ליצרן בעד אנרגיה לא מיוצרת מתוך הספק מסונכרן שלא הועמס כקבוע בסעיף (ב);
{{ח:תת}} עלות ההתנעה ועלות הייצור המצטברת של היצרן ייקבעו על בסיס הצעות מחיר של היצרן לעניין זה, אלא אם כן קיים תעריף בתוקף שחל על היצרן לעניין זה; תעריף שתקבע הרשות בעניין זה יחל במועד פרסומו.
{{ח:תת|(ה)}} '''מנגנוני הגנה ליצרן אגירה'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן אגירה יהיה זכאי לתשלום או חייב בתשלום, ביממה נתונה, בעד אנרגיה לא מיוצרת מתוך יכולת זמינה שלא נוצלה, בעד אנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת שהועמסה מעל מחיר יום מראש בחצי שעה נתונה, ובעד אנרגיה נוספת שהועמסה מעל מחיר זמן אמת בחצי שעה נתונה, הכול בהתאם לתעריף שתקבע הרשות; קבעה הרשות תעריף כאמור, הוא יחול ממועד פרסומו.

{{ח:סעיף|106ז||תיקון: 13.5.19; תש״ף־6, תשפ״ד־25}}
{{ח:ת}} '''פגיעה בתחרות וניצול כוח שוק'''
{{ח:תת|(א)}} '''התנהגות לפי כללי השוק'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת לא יספק שירותים ליצרן אם הוא מבצע פעולה או מצהיר הצהרה שיש בה כדי לפגוע בתחרות, להטות את המחירים במשק החשמל או להטות את תשלומי מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(2)}} התנהגות של יצרן כאמור בסעיף קטן (1), יראו בה הפרה של אמות המידה על ידי היצרן, ומנהל המערכת יהיה רשאי להגביל, להפסיק, לעכב או שלא לבצע תשלום הנובע מהתנהגות כאמור על ידי היצרן; ביצע מנהל המערכת תשלום חרף התנהגות כאמור מצד היצרן, יהיה רשאי מנהל המערכת לדרוש את השבת התשלום שבוצע.

{{ח:סעיף|106ח||תיקון: 28.2.22, 12.2.25; תשפ״ד־25, תשפ״ה־17}}
{{ח:ת}} '''בחירת אופן עבודה ורכישת אנרגיה בידי יצרן לצורך מכירתו למספק'''
{{ח:תת|(א)}} '''בחירת אופן עבודה'''
{{ח:תת}} יצרן המורשה למכור אנרגיה למספק, לפי תנאי זכאותו לתעריף, יהיה רשאי לרכוש אנרגיה ממנהל המערכת לצורך מכירתה למספק כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין יצרן הפועל בהעמסה מרכזית – הוא יהיה רשאי לרכוש אנרגיה עד לגובה היכולת הזמינה של המיתקן בניכוי ההספק המותקן המוקצה לזמינות קבועה;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין יצרן הפועל בהעמסה עצמית – הוא יהיה רשאי לרכוש אנרגיה עד לגובה ההספק המוקצה למכירה למספק פרטי בניכוי ההספק שייצר בפועל לטובת המספק הפרטי, ככל שההספק החסר נובע מהוראה של מנהל המערכת להורדת עומס.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ה2|סימן ה׳2 – מיתקני אגירה ברשת ההולכה|תיקון: תשפ״ד־28}}

{{ח:סעיף|106ח1||תיקון: 30.10.23; תשפ״ד־28, תשפ״ד־30}}
{{ח:ת}} '''תחולה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תחולה'''
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה2|סימן זה}} יחול לגבי מיתקני אגירה אשר קיבלו אישור תעריף מתוקף הליך תחרותי מס׳ 1 למיתקני אגירה ברשת המתח העליון.
{{ח:תתת|(2)}} על יצרן שחל עליו {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה2|סימן זה}} יחול {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}, למעט {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה|סימנים ה׳}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|ו־ה׳1}}, ואולם אמות המידה המפורטות להלן יחולו על יצרן כאמור:
{{ח:תתתת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 93|אמות מידה 93}}, {{ח:פנימי|סעיף 96|96}} {{ח:פנימי|סעיף 97|ו־97}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה|שבסימן ה׳}}; לעניין תחולת {{ח:פנימי|סעיף 96|אמת מידה 96}}, אם ההספקה של הספק ריאקטיבי הצריכה ירידה בהספק האקטיבי, מנהל המערכת ישלם ליצרן תשלום בעד אנרגיה בהתאם ללוח תעריפים 6.5–13 כך שהיצרן לא ייפגע;
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 106ז|אמת מידה 106ז}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|שבסימן ה׳1}}.

{{ח:סעיף|106ט||תיקון: 30.10.23; תשפ״ד־28}}
{{ח:ת}} '''הגשת תוכנית שבועית, תוכנית יומית ליום עוקב ותוכנית יומית'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגשת תוכנית שבועית'''
{{ח:תת}} יצרן יגיש למנהל המערכת תוכנית שבועית ליכולת זמינה של מיתקן האגירה בעבור השבוע העוקב (להלן – תוכנית שבועית), שבמסגרתה יתייחס לכל יום באותו שבוע בנפרד; התוכנית תוגש במתכונת של התוכנית היומית כמפורט בסעיף (ג); התוכנית תוגש במועדים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 106ב|בסעיף (א)(1) לאמת מידה 106ב}}; התוכנית השבועית תוגש לכל מיתקן אגירה בנפרד.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגשת תוכנית יומית ליום עוקב'''
{{ח:תת}} יצרן יגיש למנהל המערכת תוכנית ליכולת זמינה של מיתקן האגירה בעבור היום שלאחר יום המחרת ({{ח:פנימי|פרק ו סימן ה2|בסימן זה}} – תוכנית יומית ליום עוקב) במתכונת של התוכנית היומית כמפורט בסעיף (ג), במועדים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 106ב|בסעיף (ב)(1) לאמת מידה 106ב}}; התוכנית היומית ליום עוקב תוגש לכל מיתקן אגירה בנפרד.
{{ח:תת|(ג)}} '''הגשת תוכנית יומית'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן יגיש למנהל המערכת תוכנית יומית ליכולת זמינה של מיתקן האגירה בעבור יום המוחרת ({{ח:פנימי|פרק ו סימן ה2|בסימן זה}} – תוכנית יומית), במועדים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 106ב|בסעיף (ג)(1) לאמת מידה 106ב}}.
{{ח:תתת|(2)}} התוכנית היומית תכלול דיווח זמינות בהתאם להוראות סעיף (ד).
{{ח:תתת|(3)}} יצרן לא יוכל לתקן את התוכנית היומית, אלא במקרה המפורט בסעיף (ד)(3).
{{ח:תת|(ד)}} '''דיווח זמינות'''
{{ח:תתת|(1)}} דיווח זמינות שמגיש יצרן לפי סעיף (ג)(2) ישקף את פוטנציאל היכולת הזמינה של המיתקן בחצי שעה נתונה, בלא תלות במצב הטעינה של המיתקן כפי שנקבע בתוכנית ההעמסה הפרטנית יום מראש ויתייחס לכל חצי שעה במשך התקופה שבעבורה מוגשת התוכנית ויכלול את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} היכולת הזמינה לטעינת אנרגיה כהגדרתה {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג2|בסימן ג׳2}}; היכולת הזמינה לטעינת אנרגיה המרבית שרשאי יצרן לדווח לפי פסקה זו תיקבע בבדיקות הקבלה; אם בנקודת החיבור לרשת משולב מיתקן ייצור או צריכה או מיתקן אגירה נוסף, הדיווח על יכולת זמינה לטעינת אנרגיה ייעשה לגבי נקודת ההמרה תוך התחשבות באיבודים חשמליים בין נקודת ההמרה לנקודת החיבור; איבודים אלה יחושבו בהתאם לבדיקות הקבלה שבוצעו למיתקן;
{{ח:תתתת|(ב)}} קיבולת האגירה הפנויה לטעינת אנרגיה כהגדרתה {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג2|בסימן ג׳2}}; קיבולת האגירה הפנויה לטעינת אנרגיה המרבית שרשאי יצרן לדווח לפי פסקה זו יימדד בבדיקות הקבלה; קיבולת זו לא תפחת מקיבולת האגירה הפנויה לפריקת אנרגיה ולא תעלה על קיבולת האגירה הנקובה;
{{ח:תתתת|(ג)}} היכולת הזמינה לפריקת אנרגיה כהגדרתה {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג2|בסימן ג׳2}}; היכולת הזמינה לפריקת אנרגיה המרבית שרשאי יצרן לציין לפי פסקה זו תיקבע בבדיקות הקבלה; אם בנקודת החיבור לרשת משולב מיתקן ייצור או צריכה או מיתקן אגירה נוסף, הדיווח על יכולת זמינה לפריקת אנרגיה ייעשה לגבי נקודת ההמרה תוך התחשבות באיבודים חשמליים בין נקודת ההמרה לנקודת החיבור; איבודים אלה יחושבו בהתאם לבדיקות הקבלה שבוצעו למיתקן;
{{ח:תתתת|(ד)}} קיבולת האגירה הפנויה לפריקת אנרגיה כהגדרתה {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג2|בסימן ג׳2}}; קיבולת האגירה הפנויה לפריקת אנרגיה המרבית שיצרן רשאי לדווח לפי פסקה זו, תימדד בבדיקות הקבלה.
{{ח:תתת|(2)}} הנתונים שצוינו בסעיף קטן (1) ידווחו גם על בסיס תוכנית ההעמסה הפרטנית האחרונה.
{{ח:תתת|(3)}} אם היחידה אינה זמינה באופן מלא לטעינת אנרגיה או לפריקת אנרגיה, היצרן ידווח נוסף על האמור לעיל על הסיבה לאי־הזמינות.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת רשאי לדרוש מהיצרן לכלול בתוכנית הייצור מידע נוסף הדרוש להעמסת המיתקן.
{{ח:תתת|(5)}} על שינויים בדיווח הזמינות יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} היצרן ידווח למנהל המערכת על כל שינוי ביחס לדיווח הזמינות שהוגש במסגרת התוכנית היומית ליום עוקב או התוכנית היומית, מוקדם ככל האפשר;
{{ח:תתתת|(ב)}} על שינוי דיווח הזמינות יחולו ההוראות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 85ז|בסעיף (א)(3) ו־(4) לאמת מידה 85ז}}.

{{ח:סעיף|106י||תיקון: 30.10.23; תשפ״ד־28}}
{{ח:ת}} '''תיקון ודחייה של תוכנית זמינות ומסירת תוכנית העמסה פרטנית'''
{{ח:תת|(א)}} '''דחיית תוכנית זמינות'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת רשאי לבקש מהיצרן תיקון של תוכנית שבועית, תוכנית יומית ליום עוקב או תוכנית יומית, או לדחותה, אם לדעתו התוכנית אינה שלמה או שאינה ניתנת למימוש; מנהל המערכת ינמק בכתב בקשה לתיקון תוכנית או דחייה של תוכנית לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(2)}} אם היצרן לא הגיש תוכנית יומית למיתקן האגירה עד המועד הנדרש, או שתוכנית זו נדחתה, כולה או חלקה, על ידי מנהל המערכת, מנהל המערכת רשאי להשתמש בתוכנית יומית ליום עוקב לאותו מיתקן כתוכנית יומית, אלא אם כן היא נדחתה, כולה או חלקה, על ידי מנהל המערכת או שלא הוגשה לו.
{{ח:תתת|(3)}} אם היצרן לא הגיש תוכנית יומית ותוכנית יומית ליום עוקב למיתקן אגירה עד המועד הנדרש, או שהתכניות האמורות נדחו על ידי מנהל המערכת, מנהל המערכת רשאי להשתמש בתוכנית השבועית לאותו מיתקן כתוכנית יומית, בנוגע לאותו היום, אלא אם כן התוכנית השבועית נדחתה על ידי מנהל המערכת או שלא הוגשה לו.
{{ח:תתת|(4)}} אם מנהל המערכת דחה תוכנית יומית למיתקן אגירה ולהערכת מנהל המערכת לא ניתן להשתמש בתוכנית היומית ליום העוקב ובתוכנית השבועית לאותו מיתקן, המיתקן ייחשב לא זמין לגבי כל השעות שבעבורן נדחתה התוכנית היומית, לא יועמס באותן שעות ולא ישולמו לו תשלומי זמינות לפי {{ח:פנימי|סעיף 85ז|אמת מידה 85ז}} בעד היכולת הזמינה שדווחה באותן שעות.
{{ח:תת|(ב)}} '''תוכנית העמסה פרטנית יום מראש'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ימסור ליצרן תוכנית העמסה פרטנית יום מראש במועדים ובשעות המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 106ג|בסעיף (ב)(1) לאמת מידה 106ג}}.
{{ח:תתת|(2)}} תוכנית ההעמסה הפרטנית יום מראש תיקבע לפי תוכנית ההעמסה הכללית שפרסם מנהל המערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 93|אמת מידה 93}}.
{{ח:תתת|(3)}} בתוכנית ההעמסה הפרטנית יום מראש יציין מנהל המערכת את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} פירוט הזמנים שבהם היצרן נדרש לאגור אנרגיה מהרשת, הספק הטעינה ב־MW וכמות האנרגיה ב־MWH שהוא נדרש לאגור, בכל חצי שעה, בעבור כל תקופת התוכנית;
{{ח:תתתת|(ב)}} פירוט הזמנים שבהם היצרן נדרש להזרים אנרגיה ממיתקן האגירה אל הרשת, הספק ההזרמה ב־MW וכמות האנרגיה ב־MWH שהוא נדרש להזרים, בכל חצי שעה, בעבור כל תקופת התוכנית;
{{ח:תתתת|(ג)}} כל נתון אחר הרלוונטי לצורך הפעלת מיתקן האגירה.
{{ח:תתת|(4)}} האנרגיה הנדרשת להזרמה לרשת תהיה עד לגובה האנרגיה הנדרשת לאגירה מהרשת, תוך התבססות על היעילות של מיתקן האגירה כפי שתיקבע על ידי מנהל המערכת בבדיקות הקבלה.
{{ח:תתת|(5)}} הזמנים וההיקפים של האגירה והפריקה יהיו בכפוף לכל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המגבלות הטכניות של המיתקן כפי שנמדדו בבדיקות הקבלה;
{{ח:תתתת|(ב)}} נצילותו של המיתקן;
{{ח:תתתת|(ג)}} זמינותו של המיתקן לפי דיווח הזמינות;
{{ח:תתתת|(ד)}} פרמטרים תפעוליים נוספים כפי שייקבעו בהסכם תיאום טכני בין היצרן למנהל המערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|אמת מידה 72}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''תוכנית העמסה פרטנית מעודכנת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת רשאי להורות על שינויים בתוכנית ההעמסה הפרטנית יום מראש, גם לאחר שנמסרה ליצרן, בהתאם לעקרונות הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 93|בסעיף (ד) לאמת מידה 93}} הנוגעים לעניין.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יודיע ליצרן על שינויים שביצע בתוכנית העמסה פרטנית יום מראש לפי סעיף קטן (1) וימסור לו עותק של תוכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת ביותר עד 2 ימי עבודה מסיום אותו יום שבעבורו היא ניתנה.
{{ח:תתת|(3)}} תוכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת, אם ניתנה, היא המחייבת את היצרן, החל ממועד ההודעה לפי סעיף קטן (2).

{{ח:סעיף|106יא||תיקון: 30.10.23; תשפ״ד־28}}
{{ח:ת}} '''תשלומים בעד אנרגיה וסטיות מתוכנית העמסה פרטנית יום מראש'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלום בעד אנרגיה'''
{{ח:תתת|(1)}} בעד אנרגיה שנטענה מהרשת על ידי המיתקן ישלם היצרן למנהל המערכת את המחיר זמן אמת כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 106א|באמת מידה 106א}} ({{ח:פנימי|פרק ו סימן ה2|בסימן זה}} – מחיר זמן אמת), בהתאם לכמות האנרגיה ושעות הטעינה בפועל וכמפורט בלוח תעריפים 6.5–14.
{{ח:תתת|(2)}} בעד אנרגיה שנפרקה לרשת על ידי המיתקן ישלם מנהל המערכת ליצרן את תעריף הטעינה של המיתקן כאמור בסעיף קטן (1), תוך התבססות על עיקרון ”נכנס ראשון יוצא ראשון“ (First In First Out – FIFO), וכמפורט בלוח תעריפים 6.5–14.
{{ח:תתת|(3)}} בעד הצריכה העצמית של מיתקן האגירה ישולמו תעריפי שירותי תשתית כקבוע בלוח תעריפים 7.2–1 ותעריפי שירותי ניהול מערכת כקבוע בלוח תעריפים 8.1–1; לעניין זה, ”הצריכה העצמית של מיתקן האגירה“ – האנרגיה הנדרשת להפעלת מיתקן האגירה.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום בעד סטיות מתוכנית העמסה פרטנית יום מראש'''
{{ח:תתת|(1)}} אם סך האנרגיה שנפרקה לרשת עולה על האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת לפי תוכנית ההעמסה הפרטנית יום מראש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 106י|בסעיף (ב) לאמת מידה 106י}} (באמת מידה זו – תוכנית העמסה פרטנית יום מראש), בחצי שעה נתונה, מנהל המערכת לא ישלם ליצרן בעד האנרגיה הנוספת.
{{ח:תתת|(2)}} אם סך האנרגיה שנפרקה לרשת קטנה מהאנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת לפי תוכנית העמסה פרטנית יום מראש, בחצי שעה נתונה, ישלם היצרן למנהל המערכת, בעד האנרגיה המופחתת, את המחיר זמן אמת.
{{ח:תתת|(3)}} אם סך האנרגיה שנטענה מהרשת עולה על האנרגיה המתוכננת לטעינה מהרשת לפי תוכנית העמסה פרטנית יום מראש, בחצי שעה נתונה, ישלם היצרן למנהל המערכת, בעד האנרגיה הנוספת שנטענה, את המחיר זמן אמת.
{{ח:תתת|(4)}} אם סך האנרגיה שנטענה מהרשת קטנה מהאנרגיה המתוכננת לטעינה מהרשת לפי תוכנית העמסה פרטנית יום מראש, בחצי שעה נתונה, ישלם היצרן למנהל המערכת, בעד האנרגיה שלא נטענה למיתקן האגירה, את המחיר זמן אמת.
{{ח:תתת|(5)}} אם היצרן שילם תשלום בעד אנרגיה מופחתת לפי סעיף קטן (4), הוא לא ישלם תשלום בעד אנרגיה מופחתת באותו היקף לפי סעיף קטן (2).
{{ח:תתת|(6)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (1) עד (4), אם סטיית הייצור התרחשה בשל הוראה או פעולה של מנהל המערכת, היצרן לא יחויב בשל סטיות ייצור מתוכנית העמסה פרטנית יום מראש.

{{ח:סעיף|106יב||תיקון: 30.10.23; תשפ״ד־28}}
{{ח:ת}} '''משטר הפעלה ותשלום בעד מחזור נוסף'''
{{ח:תת|(א)}} '''שימוש מרבי במיתקן האגירה ותשלום בעד מחזור נוסף'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת לא ידרוש מהיצרן על פני שנה קלנדרית להפעיל את המיתקן בהיקף העולה על 365 מחזורים של מיתקן האגירה; באמת מידה זו, ”מחזור“ – טעינה עד למלוא קיבולת האגירה הפנויה לטעינת אנרגיה ופריקה עד למלוא קיבולת האגירה הפנויה לפריקת אנרגיה; לעניין מכסת המחזורים כאמור בסעיף זה, ייספרו גם מחזורים חלקיים, בהתאם לחלק היחסי של המחזור שבוצע.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), מנהל המערכת רשאי לדרוש מהיצרן מחזורים נוספים מעבר למכסה השנתית כאמור בסעיף קטן (1), ואם עשה כן, נוסף על תשלום הזמינות לפי {{ח:פנימי|סעיף 85ז|אמת מידה 85ז}}, היצרן יהיה זכאי לתשלום גם בעד כל מחזור נוסף כמפורט בלוח תעריפים 6.5–16.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), מנהל המערכת לא ידרוש מיצרן מחזורים בהיקף העולה על 450 מחזורים בשנה קלנדרית, אף לא בתשלום נוסף, וכן לא יהיה רשאי לדרוש ממנו יותר משני מחזורים ביום.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת רשאי להפעיל את המיתקן במשטר הפעלה בסיסי לתגובה לשינויי תדר; לעניין זה, ”משטר הפעלה בסיסי“ – limited frequency sensitivity mode כמפורט במסמך דרישות טכניות ממיתקן אגירה עצמאי בסוללות המתחבר למערכת מתח עליון שקבע מנהל המערכת בהתאם לסמכות שהוקנתה לו לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 5|סעיף 5(ג)(1) לחוק}}, המפורסם באתר מנהל המערכת, כאשר גבולות ה־dead band ייקבעו ל־±0.2 (\mathit{DB}_\mathit{OF} = \mathit{DB}_\mathit{UF} = 0.2 Hz).
{{ח:תתת|(5)}} מנהל המערכת יפעיל את מיתקן האגירה בהתאם לפרמטרים התפעוליים של המיתקן כפי שנמדדו בבדיקות הקבלה.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ו|סימן ו׳: יצרנים בקוגנרציה המחוברים לרשת ההולכה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ו|בסימן זה}}:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – יצרן בקוגנרציה המחובר לרשת ההולכה.

{{ח:סעיף|107||תיקון: 31.7.09, 28.2.22; תשפ״ד־25}}
{{ח:ת}} '''כללי'''
{{ח:תת|(א)}} '''חובת מנהל המערכת'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת ירכוש אנרגיה מיצרן הפועל בשיטת קוגנרציה בהתאם לרישיונו, לאישור התעריפי, בהתאם לכל דין, ובהתאם לתכנית ההעמסה הפרטנית.
{{ח:תת|(ב)}} '''פניה לקבלת שירותי רכישת אנרגיה'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן המעוניין למכור אנרגיה למנהל המערכת יפנה למנהל המערכת בכתב בצירוף העתק מהרישיון המותנה ומהאישור התעריפי שתמציא לו הרשות. בפנייתו יפרט היצרן את הנתונים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} שם היצרן וכתובתו.
{{ח:תתתת|(ב)}} מיקום מתקן הייצור.
{{ח:תתתת|(ג)}} סוג המתקן והטכנולוגיה.
{{ח:תתתת|(ד)}} פרמטרים תפעוליים של יחידות הייצור במתקן, לרבות: קצב שינוי העומס ביחידות הייצור, משכי זמן ההתנעה והכיבוי של יחידות הייצור, משך זמן סנכרון היחידות לרשת, משכי הפעלה מינימאליים של כל יחידת ייצור.
{{ח:תתתת|(ה)}} העתק האישור התעריפי שברשות היצרן.
{{ח:תתתת|(ו)}} מועד ההפעלה המסחרית המשוער של יחידות הייצור במתקן.
{{ח:תתתת|(ז)}} שמות ודרכי התקשרות עם אנשי הקשר מטעם היצרן.
{{ח:תתת|(2)}} יצרן שטרם סיים לבצע בדיקות קבלה יוכל להגיש את הבקשה ללא פירוט הפרמטרים המבוקשים בהתאם לפסקה (ד), פרטים אלו יעודכנו לאחר ביצוע בדיקות הקבלה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|108||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''חישוב התמורה בגין רכישת אנרגיה'''
{{ח:תת|(א)}} '''התעריף המאושר'''
{{ח:תת}} התמורה שישלם מנהל המערכת ליצרן תמורת החשמל שסיפק היצרן לרשת תחושב על פי התעריף שאושר ליצרן באישור התעריפי שתנפיק לו הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} '''קביעת כמות האנרגיה הנמכרת לרשת לצורך חישוב התעריף'''
{{ח:תתת|(1)}} מדי תחילת שנה תחושב התמורה שאמורה הייתה להיות משולמת ליצרן על בסיס ייצור הכמות שנמכרה בפועל למנהל המערכת בשנה שחלפה (מבלי להביא בחשבון אנרגיה שנמכרה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 107|לאמ{{ח:הערה|ו}}ת מידה 107(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 110|ואמת מידה 110}}), בהתאם לתעריף האנרגיה הקבוע באישור התעריפי, וזאת בהשוואה לח ישוב התמורה ששולמה בפועל ליצרן על פי אומדן היצרן שהוגש מראש כמפורט בסעיף קטן זה. היצרן יחויב או יזוכה בהפרשי התמורה על בסיס האנרגיה החשמלית שנרכשה ממנו לפי תעריף זה בתוספת ריבית כדלקמן:
{{ח:תתת|(2)}} היצרן יחזיר למנהל המערכת עודפי תשלום בתוספת ריבית פריים פחות 0.8%.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת ישלם ליצרן פערי תשלום בתוספת ריבית פריים פחות 0.8%.
{{ח:תת|(ג)}} '''התקזזות בגין סטיות מהכמות המותרת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יודיע ליצרן כאשר כמות האנרגיה שמכר למנהל המערכת מגיעה ל־80% מכמות האנרגיה השנתית שהוא רשאי למכור למנהל המערכת על פי תנאי רישיונו וזאת עד לא יאוחר מ־14 ימי עבודה ממועד הגעת היצרן לכמות האמורה.
{{ח:תתת|(2)}} מדי תחילת שנה תחושב סך האנרגיה שיוצרה במתקן במש״בים השונים בשנה שחלפה. אם ימצא שהאנרגיה שנמכרה למנהל המערכת במש״בים השונים במסגרת חובת מנהל המערכת לרכוש אנרגיה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 107|באמת מידה 107(א)}}, עלתה על הכמות המותרת על פי הרישיון לא יהיה היצרן זכאי לתמורה בעד עודף אנרגיה האמור. התשלום ששולם בגין עודפי חשמל אלו יקוזז מהתשלומים המגיעים ליצרן בסוף שנה.

{{ח:סעיף|109||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''חישוב כמות החשמל שנמכרה למנהל המערכת'''
{{ח:תת|(א)}} '''חישוב כמות החשמל שנמכרה למנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} כמות החשמל שייצר היצרן תיקבע בהתאם לקריאת המונה בהדקי הגנראטור בניכוי צריכה עצמית של מתקן הייצור.
{{ח:תתת|(2)}} כמות החשמל שהזרים היצרן לרשת תימדד במונה המותקן בנקודת חיבור מתקן היצרן לרשת.
{{ח:תתת|(3)}} כמות החשמל שמכר היצרן למנהל המערכת תעמוד על כמות החשמל שהזרים היצרן לרשת בניכוי מכירת חשמל למספקים במסגרת התכנית היומית.

{{ח:סעיף|110||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''תעריפים ליצרן קוגנרציה במקרה של אי עמידת מתקן קוגנרציה בתנאי הגדרתו'''
{{ח:תת|(א)}} '''תעריפים למתקן שחדל לתפקד בקוגנרציה'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן קוגנרציה שחדל לעמוד בתנאים הנדרשים להגדרתו כיצרן בטכנולוגית קוגנרציה יהיה זכאי למשך התקופה שבה חדל להיות יצרן קוגנרציה לאישור תעריפי של יצרן קונוונציונאלי בזמינות משתנה בהיקף של 100% מהיכולת הזמינה במתקן, והאמור {{ח:פנימי|סעיף 106|באמת מידה 106}} לא יחול עליו, בהתאם לתנאים והתעריפים שיחולו על יצרנים קונוונציונאליים בזמינות משתנה בהיקף של 100% מהיכולת הזמינה במתקן, כפי שיפורט במסגרת האישור התעריפי שינתן לו טרם הסגירה הפיננסית. היצרן יהיה זכאי לתעריף האמור החל מהמועד בו חדל מלעמוד בתנאים הנדרשים להגדרתו כיצרן קוגנרציה ועד למועד בו חזר לעמוד בתנאים אלו, ככל שחזר.
{{ח:תתת|(2)}} כאשר מדובר במקרה של יצרן קוגנרציה שחדל לעמוד בתנאי קוגנרציה בשל מקרה כוח עליון המונע ממנו שימוש בגז טבעי אזי יהיה זכאי לשימוש בדלק חלופי (במקרה והוא דו־דלקי).

{{ח:סעיף|111||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''מעקב אחרי כמויות אנרגיה שנרכשה – דיווח לרשות'''
{{ח:תת|(א)}} '''דיווח לרשות'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יעביר לרשות דיווחים שנתיים ביחס לכמויות האנרגיה שכל יצרן קוגנרציה ייצר, ויפרט את כמויות האנרגיה שמכר לצרכנים פרטיים, כמויות האנרגיה שמכר למנהל המערכת וכמויות האנרגיה שצרך בחצר המתקן.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ז|סימן ז׳: יצרנים המחוברים לרשת החלוקה {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשפ״א־6}}

{{ח:סעיף|112||תיקון: 31.7.09, 19.2.18; תשע״ח, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|113||תיקון: 31.7.09; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|114||תיקון: 31.7.09; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|115||תיקון: 31.7.09; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|116||תיקון: 31.7.09; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|117||תיקון: 31.7.09; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|118||תיקון: 31.7.09; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|119||תיקון: 31.7.09; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|120||תיקון: 31.7.09; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ז1|{{ח:הערה|סימן}} ז׳1: יצרנים המחוברים לרשת החלוקה המייצרים חשמל בגז טבעי|תיקון: תשע״ט־8}}

{{ח:סעיף|120א||תיקון: 21.11.18; תשע״ט־8}}
{{ח:ת}} '''הגדרות'''
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז1|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – בעל מיתקן ייצור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ייצור“ – מיתקן המשמש לייצור חשמל באמצעות גז טבעי ומחובר לרשת החלוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן חצר“ – מי שיצרן רשאי להעביר אליו חשמל לפי כל דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקרת הצעה“ – התעריף המרבי שיצרן רשאי להציע, הקבוע בשורה ”תעריף לכל קווט״ש מופחת לצרכנים המצטרפים באמצעות סש״ח (באגורות לקוט״ש)“ ללוח תעריפים 9.3–1 ”תעריפים להסדר צרכנות חכמה“.

{{ח:סעיף|120ב||תיקון: 21.11.18; תשע״ט־8, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|120ג||תיקון: 21.11.18, 25.11.20, 24.1.24; תשע״ט־8, תשפ״א־6, תשפ״ד־21}}
{{ח:ת}} '''תכניות ייצור וצריכה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגשת תכניות'''
{{ח:תת}} כתנאי להעמסת יצרן ורכישת חשמל על ידי מחלק, יגיש היצרן תכנית שבועית ותוכנית יומית בהתאם להוראות סעיפים (ב) ו־(ג).
{{ח:תת|(ב)}} '''הגשת תכנית שבועית'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל יום רביעי עד השעה 10:00 בבוקר באותו היום, יגיש היצרן למחלק, עם העתק למנהל המערכת, תכנית שבועית של ייצור וצריכה של צרכן החצר וכן יגיש הצעות מחיר להוספת אנרגיה; כמו כן, היצרן רשאי להעביר הצעות מחיר להפחתת אנרגיה.
{{ח:תתת|(2)}} התכנית השבועית, לרבות הצעות מחיר להוספת אנרגיה והצעות מחיר להפחתת אנרגיה, תוגש במתכונת של תכנית יומית כאמור בסעיף (ג), בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(3)}} אם חל יום רביעי בערב חג או בחג, תוגש התוכנית השבועית ביום החול האחרון שקדם לערב החג.
{{ח:תת|(ג)}} '''הגשת תכנית יומית'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל יום עד השעה 09:00 בבוקר, יגיש היצרן למחלק, עם העתק למנהל המערכת {{ח:הערה|[במקור: עם העתק למחלק]}}, תכנית בעבור יום המחרת.
{{ח:תתת|(2)}} ביום חמישי וביום חול שחל יום לפני ערב חג, יעביר יצרן תכניות בעבור יום שישי או יום ערב החג, לפי העניין, ובעבור שאר הימים עד ליום החול הבא, כולל.
{{ח:תתת|(3)}} תכנית יומית שמוגשת לפי סעיף זה תוגש בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} התכנית היומית תכלול תכנית של ייצור וצריכה חצי שעתית של כל צרכני החצר שתכלול, בין השאר, פירוט של כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} ההספק המתוכנן לייצור במיתקן הייצור;
{{ח:תתתתת|(2)}} ההספק המתוכנן להזרמה לרשת ממיתקן הייצור; יצרן אשר בנקודת החיבור שאליה הוא מחובר ישנו יותר ממיתקן ייצור אחד, ידווח את סך ההספק המתוכנן להזרמה לרשת ממיתקן הייצור בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 221|לאמת מידה 221 ”ריבוי מיתקני ייצור המחוברים לרשת החלוקה, והממוקמים במקום צרכנות“}};
{{ח:תתתתת|(3)}} ההספק המתוכנן לצריכה על ידי צרכני החצר ממיתקן הייצור;
{{ח:תתתתת|(4)}} ההספק הזמין של מיתקן הייצור; ההספק הזמין של מיתקן הייצור יהיה שווה להספק המתוכנן לייצור במיתקן הייצור בתוספת ההספק המוצע להוספת אנרגיה ובכל מקרה לא יעלה על ההספק הניתן להזרמה בהתאם למגבלות רשת החלוקה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 120ו|לאמת מידה 120ו}};
{{ח:תתתת|(ב)}} התוכנית היומית תכלול הצעות מחיר להוספת אנרגיה בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} ההצעות יתייחסו למחיר המבוקש לאנרגיה מוזרמת לרשת ביחס לטווח הספק זמין;
{{ח:תתתתת|(2)}} התעריפים המוצעים במסגרת כל אחת מההצעות לא יעלו על תקרת ההצעה;
{{ח:תתתתת|(3)}} ההצעות יוגשו בטווח ההספק שבין ההספק המתוכנן לייצור במיתקן הייצור ובין ההספק הזמין לייצור במיתקן הייצור;
{{ח:תתתת|(ג)}} יצרן רשאי להגיש למחלק, עם העתק למנהל המערכת, גם הצעות מחיר להפחתת האנרגיה:
{{ח:תתתתת|(1)}} ההצעות יבטאו את המחיר המוצע על ידי היצרן לרכישת אנרגיה שנדרשה לייצור בתוכנית העמסה פרטנית יום מראש, בזמן אמת;
{{ח:תתתתת|(2)}} ההצעות לא יפחתו מ־0 שקלים חדשים למגה וואט לשעה;
{{ח:תתתתת|(3)}} ההצעות יוגשו בטווח ההספק שבין ההספק הזמין לייצור במיתקן הייצור ובין ההספק המתוכנן לייצור במיתקן הייצור.
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} '''דחיית תוכנית ייצור וצריכה'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק רשאי לבקש מיצרן תיקון של תוכנית שבועית או תוכנית יומית, או לדחותה, אם לדעתו התוכנית האמורה אינה שלמה או שאינה ניתנת למימוש; המחלק ינמק בכתב בקשה לתיקון תוכנית או דחייה של תוכנית, לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(2)}} אם יצרן לא הגיש תוכנית יומית למיתקן עד המועד הנדרש, או שתוכנית זו נדחתה, כולה או חלקה, על ידי המחלק, רשאי המחלק להשתמש בתוכנית השבועית לאותו מיתקן, בנוגע לאותו היום, כתוכנית יומית, אלא אם כן התוכנית השבועית נדחתה על ידי המחלק.
{{ח:תתת|(3)}} אם דחה המחלק תוכנית יומית למיתקן ולהערכת המחלק לא ניתן להשתמש בתוכנית השבועית שהוגשה בנוגע לאותו מיתקן, או שלא הוגשה כזו, ייחשב המיתקן לא זמין לגבי כל השעות שבעבורן נדחתה התוכנית היומית, ולגבי אותן שעות לא ישולמו לו תשלומים בעד אנרגיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 120ד|אמת מידה 120ד}}.

{{ח:סעיף|120ד||תיקון: 21.11.18, 25.11.20, 24.1.24; תשע״ט־8, תשפ״א־6, תשפ״ד־21}}
{{ח:ת}} '''העמסה ותשלום בעבור אנרגיה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תכנית העמסה פרטנית'''
{{ח:תת}} בכל יום, עד השעה 16:00, המחלק ימסור ליצרן, עם העתק למנהל המערכת, תוכנית העמסה פרטנית בעבור יום המוחרת; בימי חמישי ובימי חול שחלים יום לפני ערב חג, ימסור המחלק ליצרן תוכנית העמסה בעבור הימים העוקבים עד ליום החול הבא. תכנית ההעמסה הפרטנית תכלול את סך האנרגיה המתוכננת להיות מיוצרת במיתקן, בהתאם למפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} ההספק המתוכנן להזרמה לרשת לפי תוכנית ייצור וצריכה של צרכני חצר, ובלבד שהיא תואמת את ההגבלות בהזרמת אנרגיה שדווח עליהן לפי {{ח:פנימי|סעיף 120ו|אמת מידה 120ו}};
{{ח:תתת|(2)}} אנרגיה נוספת שאישר המחלק שתוזרם לרשת מבין הצעות המחיר להוספת אנרגיה שהגיש היצרן לפי {{ח:פנימי|סעיף 120ג|סעיף (ג)(3)(ב) לאמת מידה 120ג}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום בעד אנרגיה מתוכננת להזרמה לרשת לפי תכנית העמסה פרטנית'''
{{ח:תתת|(1)}} בעד האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת לפי תכנית העמסה פרטנית ישלם המחלק את המחיר השולי המנוכה יום מראש, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 93|בסעיף (ו)(2)(ב) לאמת מידה 93}} (להלן – מחיר יום מראש).
{{ח:תתת|(2)}} אם המחלק קיבל בתכנית העמסה פרטנית את הצעת היצרן להוספת אנרגיה, כולה או חלקה, ישלם המחלק ליצרן בעד האנרגיה שבעבורה הוגשה הצעת מחיר את המחיר יום מראש או את המחיר שלפי הצעת המחיר שהגיש היצרן, לפי הגבוה מביניהם.
{{ח:תת|(ג)}} '''שינוי או סטייה מתוכנית העמסה פרטנית'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק רשאי לשנות את תכנית ההעמסה הפרטנית גם לאחר שנמסרה ליצרן. שינוי התכנית ייעשה באמצעות מסירה של תכנית העמסה פרטנית מעודכנת ליצרן, עם העתק למנהל המערכת.
{{ח:תתת|(2)}} בשל סטיות ייצור מתכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת, ישולמו תשלומים לפי הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אם עלתה האנרגיה שהוזרמה לרשת ממיתקן הייצור על האנרגיה שתוכננה להזרמה בתכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת ביותר, ישלם המחלק ליצרן בעד האנרגיה שהוזרמה לפי מחיר זמן אמת מנוכה אילוצים כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 93|באמת מידה 93}} (להלן – מחיר זמן אמת);
{{ח:תתתת|(ב)}} אם פחתה האנרגיה שהוזרמה לרשת בפועל ממיתקן הייצור מהאנרגיה שתוכננה להזרמה לרשת בתכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת ביותר, ישלם היצרן למחלק בעד האנרגיה שלא הוזרמה לרשת לפי מחיר זמן אמת.
{{ח:תתת|(3)}} בשל סטיות ייצור בין תכנית העמסה פרטנית המעודכנת ביותר לבין תוכנית העמסה שנקבעה יום מראש לפי {{ח:פנימי|סעיף 94|אמת מידה 94}}, יחולו התשלומים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אם עלתה האנרגיה שתוכננה להזרמה לרשת ממיתקן הייצור בתכנית העמסה הפרטנית המעודכנת ביותר על האנרגיה שתוכננה להזרמה לרשת לפי תכנית העמסה פרטנית שנקבעה יום מראש, ישלם המחלק ליצרן בעבור האנרגיה העודפת את המחיר לפי הצעת המחיר שהוגשה על ידי היצרן או את מחיר זמן אמת, לפי הגבוה מביניהם;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם פחתה האנרגיה שתוכננה להזרמה לרשת ממיתקן הייצור בתכנית העמסה הפרטנית המעודכנת ביותר מהאנרגיה שתוכננה להזרמה לרשת לפי תכנית העמסה פרטנית שנקבעה יום מראש, ישלם היצרן למחלק בעבור האנרגיה שלא הוזרמה לרשת לפי הצעת המחיר להפחתת אנרגיה או לפי המחיר זמן אמת, לפי הנמוך מביניהם.

{{ח:סעיף|120ה||תיקון: 21.11.18, 25.11.20, 29.11.23, 26.3.24, 30.9.24, 28.9.25; תשע״ט־8, תשפ״א־6, תשפ״ד־15, תשפ״ד־23, תשפ״ה־10, תשפ״ו־4}}
{{ח:ת}} '''תשלום תעריף הספק למיתקני ייצור בגז טבעי ברשת החלוקה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרה'''
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקדם עומס שנתי“ – סך האנרגיה המיוצרת בשנה נתונה מחולקת ביכולת הייצור באותה שנה, אשר יחושב לפי הנוסחה שלהלן:
{{ח:תתתת}} \mathit{CF}_t = \tfrac{E_t}{C \times \mathrm{hours}_t}
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{CF}_t – מקדם העומס השנתי לשנה t;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} E_t – סך האנרגיה שיוצרה בשנה קלנדרית t במיתקן במונחי קווט״ש, בהתאם למונה היצור המותקן בהדקי המחולל;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} C – ההספק המותקן ברוטו של המיתקן בתנאי ISO;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{hours}_t – מספר השעות בשנה t; בשנה הראשונה ובשנה ה־10 לפעילות המיתקן – מספר השעות בשנה הראשונה ובשנה האחרונה שבהן היצרן זכאי לתעריף הספק – מספר השעות מתחילת הזכאות לתעריף ועד תום השנה הקלנדרית, מספר השעות מתחילת השנה הקלנדרית ועד סיום תוקף הזכאות לתעריף בהתאמה.
{{ח:תת|(ב)}} '''התנאים לקבלת זכאות לתעריף הספק'''
{{ח:תת}} ליצרן אשר יעמוד בתנאים לזכאות לתעריף הספק המפורטים להלן, ישולם תעריף קבוע כמפורט בלוח תעריפים 6.5–4 (להלן – תעריף הספק):
{{ח:תתת|(1)}} המיתקן מתוכנן לייצור חשמל באמצעות גז טבעי;
{{ח:תתת|(2)}} המיתקן מתוכנן לחיבור או לשילוב ברשת חלוקת החשמל;
{{ח:תתת|(3)}} המיתקן לא היה זכאי לתעריף זמינות או אנרגיה לפי הסדר זה או לפי הסדר אחר שקבעה הרשות בעבור ייצור או העמדת זמינות לייצור בגז טבעי;
{{ח:תתת|(4)}} העמדת בטוחה לטובת המחלק הדומיננטי, בהתאם לתנאים הקבועים בלוח תעריפים 6.5–4.
{{ח:תת|(ג)}} '''מועד מרבי לסנכרון'''
{{ח:תתת|(1)}} המועד המחייב להפעלה מסחרית הוא בתוך 58.5 חודשים, ולעניין מיתקן המוקם, כולו או חלקו, בתחום מרחב תכנון מקומי בהארכה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35לח|באמת מידה 35לח}} – 65.5 חודשים מיום קבלת תשובת מחלק חיובית, לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ט) לאמת מידה 35כ2 לספר אמות המידה}} (להלן – תשובת מחלק חיובית).
{{ח:תתת|(2)}} למרות האמור לעיל, היצרן רשאי להודיע למחלק על הארכת המועד המרבי לסנכרון בשנה נוספת כך שהמועד המרבי לסנכרון יהיה בתוך 70.5 חודשים, ולעניין מיתקן המוקם, כולו או חלקו, בתחום מרחב תכנון מקומי בהארכה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35לח|באמת מידה 35לח}} – 77.5 חודשים מיום קבלת תשובת המחלק החיובית בכפוף לחילוט ערבות בהתאם לקבוע בלוח התעריפים 6.5–4.
{{ח:תתת|(3)}} לא קיבל היצרן אישור מהמחלק לעמידה בתנאים לסנכרון בתום המועדים כאמור, תפקע תשובת המחלק.
{{ח:תתת|(4)}} אם ההספק המותקן של המיתקן גדול מההספק המותקן שנקבע בתשובת המחלק החיובית, לא יהיה זכאי היצרן לתעריף הספק בגין ההפרש שבין ההספק בפועל להספק שנקבע בתשובת המחלק החיובית.
{{ח:תתת|(5)}} לעניין סעיף קטן (4), ההספק המותקן של המיתקן יהיה כפי שנמדד בבדיקות קבלה של המחלק, אם קבועה באמות המידה חובה לבצע בדיקות אלה.
{{ח:תת|(ד)}} '''תנאי לתשלום תעריף הספק שנתי'''
{{ח:תת}} המחלק ישלם ליצרן את תעריף ההספק השנתי לפי תשובת המחלק החיובית, בכפוף לעמידה בתנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} עמידה בסף מקדם עומס שנתי של 15% לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} מיתקן הייצור לא השתתף באותה שנה קלנדרית בהסדרים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 43|באמת מידה 43}} {{ח:פנימי|סעיף 46|ובאמת מידה 46}}.
{{ח:תת|(ה)}} '''תקופת הזכאות לתעריף הספק'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק ישלם ליצרן את תעריף ההספק השנתי לתקופה של 10 שנים מיום מתן אישור להפעלה המסחרית לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|אמת מידה 35כ4}}.
{{ח:תתת|(2)}} יצרן שהחל לפעול לפני יום כ״ו בשבט התשע״ט (1 באוקטובר 2018), יהיה זכאי לתעריף הספק שנתי אם המחלק אישר שהמיתקן עומד בכל תנאי הזכאות לקבלת תעריף הספק כמפורט בסעיף קטן (ב) לעיל. תעריף ההספק ישולם החל במועד מתן אישור המחלק כאמור ועד 10 שנים ממועד מתן היתר בכתב למיתקן כאמור {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק החשמל, התשי״ד–1954}}.
{{ח:תת|(ו)}} '''אופן תשלום תעריף ההספק'''
{{ח:תת}} תעריף ההספק בעבור שנה קלנדרית ישולם בתוך חודשיים מסיום השנה.
{{ח:תת|(ז)}} '''פתיחת הרישום לצורך קבלת תעריף הספק'''
{{ח:תת}} הרישום באתר האינטרנט של ספק שירות חיוני לצורך קבלת תעריף הספק זה יחל בתוך שבוע מיום תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז1|סימן ז׳1 {{ח:הערה|לפרק ו׳}} לספר אמות המידה}}.

{{ח:סעיף|120ו||תיקון: 21.11.18, 25.11.20; תשע״ט־8, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תפעול מיתקנים ברשת החלוקה על ידי בעל רישיון חלוקה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הודעה מראש ליצרן'''
{{ח:תת}} בכל יום עד השעה 14:00, יודיע המחלק ליצרן על הגבלות ליכולת הזרמת אנרגיה לרשת החלוקה ביומיים שלאחר יום ההודעה. בימי רביעי ויומיים לפני ערב חג תוגש הודעה כאמור בעבור הימים שעד יום לאחר יום החול הבא. ההודעה תכלול את ההספק המרבי האפשרי של הזרמת האנרגיה לרשת ברמה חצי שעתית.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ז2|סימן ז׳2: יצרנים המחוברים או המשולבים בחצר צרכן המחובר לרשת החלוקה|תיקון: תשפ״ג־7}}

{{ח:סעיף|120ז||תיקון: 30.8.22; תשפ״ג־7}}
{{ח:ת}} '''הגדרות ותחולה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תחולה'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן זה}} יחול על כל מיתקן ייצור או מיתקן אגירה, בכל טכנולוגיה, המחובר לרשת החלוקה או המשולב בה, אשר מתקיים לגביו תנאי אחד לפחות מהתנאים האלה:
{{ח:תתת|(א)}} במועד הגשת הבקשה לחיבור המיתקן לרשת או לשילוב המיתקן ברשת, אין אסדרה אחרת בתוקף שחלה על המיתקן;
{{ח:תתת|(ב)}} בעל המיתקן ביקש להחיל על המיתקן {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן זה}} בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 120ח|אמת מידה 120ח}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן ייצור או מיתקן אגירה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת התוכנית“ – התקופה שבעבורה מוגשת תוכנית הייצור הנוגעת למיתקן, ברמה חצי שעתית.
{{ח:תת|(ג)}} '''תנאי זכאות לתעריף'''
{{ח:תת}} מיתקן שלפי תוכנית מיתאר ארצית לצורך הקמתו נדרשת תוכנית מפורטת, יידרש להציג את התוכנית המפורטת שפורסמה למתן תוקף בהתאם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק התכנון והבנייה}} במסגרת הגשת בקשת החיבור או השילוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}}, כתנאי לזכאות לתעריף לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן זה}}; לעניין זה, ”תוכנית מיתאר ארצית“ ו”תוכנית מפורטת“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}.

{{ח:סעיף|120ח||תיקון: 30.8.22, 24.1.24; תשפ״ג־7, תשפ״ד־21}}
{{ח:ת}} '''מעבר לאסדרה ליצרנים המחוברים או המשולבים בחצר צרכן המחובר לרשת החלוקה לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן זה}}'''
{{ח:תת|(א)}} '''מעבר לאסדרה ליצרנים המחוברים או המשולבים בחצר צרכן המחובר לרשת החלוקה לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן זה}}'''
{{ח:תתת|(1)}} לבקשת יצרן שעמד בתנאים לסנכרון כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|בסעיף (ד) לאמת מידה 35כ4}} בנוגע למיתקן ייצור ברשת החלוקה שלא במסגרת {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן זה}} (באמת מידה זו – היצרן), יעביר המחלק את המיתקן להסדר תשלום וכללים לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|סימן זה}} (באמת מידה זו – אסדרת השוק).
{{ח:תתת|(2)}} המחלק יאפשר ליצרן להגיש בקשה כאמור בסעיף קטן (1) באמצעות אתר האינטרנט של המחלק בלבד.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק יטפל בבקשת היצרן ויבצע את המעבר לאסדרת השוק בתוך 30 ימי עבודה מיום קבלת הבקשה, ואם לפי אסדרת השוק נדרשת התקנה של מונה חכם לצורך התחשבנות – מיום הגשת הבקשה או מיום התקנת המונה, לפי המאוחר משניהם.
{{ח:תתת|(4)}} לשם המעבר יחתום היצרן מול המחלק על הסכם המשייך אותו לאסדרת השוק.
{{ח:תתת|(5)}} לאחר החתימה על הסכם כאמור בסעיף קטן (4) וביצוע המעבר לאסדרת השוק על ידי המחלק, לא יוכל היצרן לשוב לאסדרה שממנה עבר.

{{ח:סעיף|120ט||תיקון: 30.8.22; תשפ״ג־7}}
{{ח:ת}} '''הגשת תוכנית ייצור למחלק'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגשת תוכנית ייצור של מיתקן ייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן המחובר או המשולב במתח גבוה יגיש למחלק, במועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 106ב|בסעיף (א)(1) לאמת מידה 106ב}}, תוכנית ייצור שבועית בעבור השבוע העוקב, ובה יתייחס לכל יום באותו שבוע בנפרד ({{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|בסימן זה}} – תוכנית שבועית).
{{ח:תתת|(2)}} יצרן המחובר או המשולב במתח גבוה יגיש למחלק, במועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 106ב|בסעיף (ב)(1) לאמת מידה 106ב}}, תוכנית ייצור בעבור היום שלאחר יום המוחרת ({{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|בסימן זה}} – תוכנית יומית ליום עוקב); אם במסגרת חובתו להגשת תוכנית יומית היצרן כבר הגיש תוכנית בעבור היום שלאחר יום המוחרת להכנת התוכנית בהתאם להוראות הסיפה של סעיף קטן (3), הוא יהיה פטור מהגשת תוכנית יומית ליום עוקב.
{{ח:תתת|(3)}} בכל יום עד השעה 9:00 בבוקר, יגיש יצרן המחובר או המשולב במתח גבוה למחלק, תוכנית ייצור בעבור יום המוחרת ({{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|בסימן זה}} – תוכנית יומית); ביום חמישי וביום חול שחל יום לפני ערב חג, יעביר יצרן תוכניות יומיות בעבור הימים העוקבים עד יום החול הבא.
{{ח:תתת|(4)}} תוכנית יומית, תוכנית יומית ליום עוקב ותוכנית שבועית יכללו את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דיווח זמינות, בהתאם להוראות סעיף (ב);
{{ח:תתתת|(ב)}} ציון ההספק והאנרגיה שאותה מבקש היצרן לייצר בכל חצי שעה במהלך תקופת התוכנית (להלן {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|בסימן זה}} – הספק ייצור נדרש);
{{ח:תתתת|(ג)}} ציון ההספק והאנרגיה שאותה מבקש היצרן להזרים לרשת בכל חצי שעה במהלך תקופת התכנית (להלן {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז2|בסימן זה}} – הספק ההזרמה הנדרש);
{{ח:תתתת|(ד)}} לגבי מיתקן אגירה – גם דיווח של בעל המיתקן על הספק האנרגיה שאותה הוא מבקש לטעון בכל חצי שעה במהלך תקופת התוכנית.
{{ח:תת|(ב)}} '''דיווח זמינות'''
{{ח:תתת|(1)}} דיווח זמינות שמגיש יצרן לפי סעיף (א)(3)(א) יכלול פירוט לגבי היכולת הזמינה ברוטו של המיתקן בנוגע לכל סוגי הדלקים הרלוונטיים, בכל חצי שעה במהלך תקופת התוכנית.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), היצרן לא ידווח על יכולת זמינה ברוטו של מיתקן אם לא ניתן לממש מהיכולת הזמינה ברוטו אנרגיה בפועל מכל סיבה שהיא.
{{ח:תתת|(3)}} היצרן ידווח למחלק על כל שינוי ביכולת הזמינה ברוטו לעומת דיווח הזמינות שהוגש במסגרת התוכנית.

{{ח:סעיף|120י||תיקון: 30.8.22; תשפ״ג־7}}
{{ח:ת}} '''תיקון ודחייה של תוכנית ייצור ומסירת תוכנית העמסה פרטנית'''
{{ח:תת|(א)}} '''דחיית תוכנית ייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק רשאי לבקש מיצרן תיקון של תוכנית שבועית, תוכנית יומית ליום עוקב או תוכנית יומית, או לדחותה, אם לדעתו התוכנית האמורה אינה שלמה או שאינה ניתנת למימוש; המחלק ינמק בכתב בקשה לתיקון תוכנית או דחייה של תוכנית, לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(2)}} אם יצרן לא הגיש תוכנית יומית למיתקן עד המועד הנדרש, או שתוכנית זו נדחתה, כולה או חלקה, על ידי המחלק, רשאי המחלק להשתמש בתוכנית יומית ליום עוקב לאותו מיתקן כתוכנית היומית, אלא אם כן זו נדחתה, כולה או חלקה, על ידי המחלק או שלא הוגשה לו.
{{ח:תתת|(3)}} אם יצרן לא הגיש תוכנית יומית ותוכנית יומית ליום עוקב למיתקן, או שהתוכניות האמורות נדחו על ידי המחלק, רשאי המחלק להשתמש בתוכנית השבועית לאותו מיתקן, בנוגע לאותו היום, כתוכנית יומית, ובלבד שהתוכנית השבועית לא נדחתה על ידי המחלק.
{{ח:תתת|(4)}} דחה המחלק תוכנית יומית למיתקן ולהערכת המחלק לא ניתן להשתמש בתוכנית היומית ליום עוקב ובתוכנית השבועית הנוגעות לאותו מיתקן, ייחשב המיתקן ללא זמין לגבי כל השעות שבעבורן נדחתה התוכנית, ולגבי אותן שעות לא ישולמו לו תשלומים בעד אנרגיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 120יא|אמת מידה 120יא}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''תוכנית העמסה פרטנית יום מראש'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל יום עד השעה 16:00, יגיש המחלק ליצרן המחויב בהגשת תוכנית ייצור לפי {{ח:פנימי|סעיף 120ט|אמת מידה 120ט}}, תוכנית העמסה פרטנית בעבור יום המוחרת שבה יכלול מידע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 120ט|בסעיף (א)(4) לאמת מידה 120ט}}, בהתאם לתוכנית הייצור הרלוונטית שהגיש היצרן.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), המחלק רשאי לקבוע במסגרת תוכנית ההעמסה הפרטנית היקפי הזרמה או טעינה נמוכים מהספק ההזרמה או הטעינה שציין היצרן בתוכנית הייצור, ובלבד שהיקפים אלה תואמים את המגבלות שנקבעו למיתקן בתשובת המחלק לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ט) לאמת מידה 35כ2}} (באמת מידה זו – תשובת המחלק).
{{ח:תתת|(3)}} אם יש מגבלות על הזרמה או על טעינה של אנרגיה, יפרט המחלק בתוכנית ההעמסה הפרטנית את היקפי ההזרמה והטעינה המאושרים בתקופת התוכנית, ובלבד שהגבלת ההזרמה והטעינה תואמת את המגבלות שנקבעו ליצרן בתשובת המחלק.
{{ח:תת|(ג)}} '''תוכנית העמסה פרטנית מעודכנת'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק רשאי להורות ליצרן על שינויים בתוכנית ההעמסה הפרטנית יום מראש, גם לאחר שנמסרה ליצרן, ובתנאי שהשינוי תואם את מגבלות ההזרמה או הטעינה שנקבעו בידי המחלק בתשובת המחלק.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק ימסור ליצרן עותק של תוכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת ביותר בהתאם לשינויים שהורה עליהם לפי סעיף קטן (1), עד שני ימי עבודה מסיום אותו יום שבעבורו היא ניתנה.
{{ח:תתת|(3)}} תוכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת היא זו שמחייבת את היצרן, והיצרן אינו רשאי לסטות ממנה.

{{ח:סעיף|120יא||תיקון: 30.8.22, 24.1.24; תשפ״ג־7, תשפ״ד־21, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} '''תשלומים בעד אנרגיה יום מראש ובעד אנרגיה מוזרמת בפועל'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלום בעד אנרגיה יום מראש'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק לא ישלם ליצרן תשלום בעד אנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת לפי תוכנית העמסה פרטנית יום מראש, לגבי אנרגיה שהוזרמה ממיתקן ייצור המשויך למספק פרטי.
{{ח:תתת|(2)}} בעד אנרגיה שמוזרמת לרשת ממיתקנים שאינם משויכים למספק פרטי, ישלם המחלק ליצרן בעד האנרגיה שמתוכננת להזרמה לרשת לפי תוכנית העמסה פרטנית יום מראש את המחיר יום מראש כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 106א|באמת מידה 106א}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום בעד אנרגיה מוזרמת לרשת בפועל'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק לא ישלם ליצרן תשלום בעד אנרגיה המוזרמת לרשת בפועל ממיתקן ייצור המשויך למספק פרטי.
{{ח:תתת|(2)}} אם סך האנרגיה שהוזרמה לרשת על ידי יצרן שאינו משויך למספק פרטי, עולה על האנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת לפי תוכנית העמסה פרטנית יום מראש, בחצי שעה נתונה, ישלם המחלק ליצרן בעד האנרגיה הנוספת את המחיר זמן אמת.
{{ח:תתת|(3)}} אם סך האנרגיה שהוזרמה לרשת על ידי יצרן שאינו משויך למספק פרטי, קטן מהאנרגיה המתוכננת להזרמה לרשת בתוכנית העמסה פרטנית יום מראש, בחצי שעה נתונה, ישלם היצרן למחלק בעד האנרגיה המופחתת את המחיר זמן אמת.
{{ח:תתת|(4)}} אם היצרן צרך חשמל מהרשת בזמן אמת, ישלם היצרן בעד הצריכה מהרשת את תעריף הצריכה למקום הצרכנות, כקבוע {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|בפרק ב׳ (צריכת חשמל) סימן ב׳ (חשבונות ותשלומים)}}.
{{ח:תתת|(5)}} לעניין מיתקן שלא נדרש להגיש תוכנית ייצור לפי {{ח:פנימי|סעיף 120ט|אמת מידה 120ט}} ושאינו משויך למספק פרטי, המחלק ישלם ליצרן תעריף כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} למיתקן הממוקם במקום צרכנות שתעריף הצריכה הקבוע לו הוא תעו״ז – את רכיב הייצור לפי לוח תעריפים 6.3–1;
{{ח:תתתת|(ב)}} למיתקן הממוקם במקום צרכנות שתעריף הצריכה הקבוע לו הוא תעריף אחיד – תעריף לפי לוח תעריפים 6.35.
{{ח:תתת|(6)}} נוסף על התשלומים לפי סעיף (א)(2) ולפי סעיפים קטנים (2), (3) או (5), לפי העניין, ישלם המחלק ליצרן, לעניין מיתקן אגירה, בעד האנרגיה המוזרמת לרשת ממיתקן האגירה, את תעריף ניהול המערכת כקבוע בלוח תעריפים 8.1–2, ואולם אם מיתקן האגירה משולב במיתקן פוטו־וולטאי בלא מנייה נפרדת, ישלם המחלק בעד האנרגיה שנצרכה מהרשת את תעריף ניהול המערכת לפי הקבוע לעניין שעת פסגה ובניכוי 13% ובלבד שבמקום הצרכנות לא משולבים מיתקני ייצור או צריכה נוספים, כקבוע בלוח תעריפים 8.1–2; על אף האמור בסעיף קטן (1), אם המיתקן משויך למספק פרטי, המחלק יעביר למנהל המערכת את התשלום לפי סעיף קטן זה והוא יעביר אותו למספק הפרטי במסגרת עריכת החשבון למספק.
{{ח:תתת|(7)}} היצרן לא יסטה במכוון מתוכנית ההעמסה הפרטנית.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ח|סימן ח׳: יצרנים באנרגיה מתחדשת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ח|בסימן זה}}:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – יצרן באנרגיה מתחדשת.

{{ח:סעיף|121||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6, תשפ״א־9}}
{{ח:ת}} '''הגשת תוכניות'''
{{ח:תת|(א)}} '''חובת הגשת תוכניות ומסמכים של יצרן המחובר לרשת ההולכה'''
{{ח:תת}} במהלך תקופת קבלת שירותי התשתית ולצורך קביעת התעריף יעביר יצרן המחובר לרשת ההולכה למחלק את התכניות בהתאם לאמות המידה הבאות:
{{ח:תתת|(1)}} כללים למסירת תכנית תחזוקה – {{ח:פנימי|סעיף 86|אמת מידה 86}}.
{{ח:תתת|(2)}} חריגה מתכנית תחזוקה מחייבת – {{ח:פנימי|סעיף 87|אמת מידה 87}}.
{{ח:תתת|(3)}} תשלומים בגין חריגה מתכנית תחזוקה מחייבת – נקבע בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 88|באמת מידה 88(א)}}.
{{ח:תתת|(4)}} חריגות אדמיניסטרטיביות – {{ח:פנימי|סעיף 97|אמת מידה 97}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''חובת הגשת תוכניות ומסמכים של יצרן המחובר לרשת החלוקה'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן הגדול מ־1 מגוואט המחובר לרשת החלוקה יעביר חודש לפני קבלת שירותי התשתית או עסקת הרכישה עם הספק, ובכל שנה ביום ה־1 בינואר, עד לשעה 13:00 באותו היום, למחלק תכנית תחזוקה שנתית בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 86|לאמת מידה 86}}.
{{ח:תתת|(2)}} יצרן המייצר באמצעות אנרגיה מתחדשת יעביר למחלק תכנית ייצור שבועית לפי הטופס לדוגמה המצורף לאמת מידה זו.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א־9}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''תכנית ייצור שבועית מתוכננת במתקן לחודש ________ שנת _______ (ליצרנים באנרגיה מתחדשת)'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:סעיף|122||תיקון: 31.7.09, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תשלום בגין רכישת אנרגיה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תעריף ליצרן בגין רכישת אנרגיה'''
{{ח:תתת|(1)}} בגין רכישת אנרגיה ישלם מנהל המערכת ליצרנים ברשת ההולכה, והמחלק ליצרנים ברשת החלוקה, תשלום לפי לוחות התעריפים לאנרגיות מתחדשות שקובעת הרשות כפי שמופיע באישור התעריפי של היצרן.
{{ח:תתת|(2)}} תכולת החשבון, על כל מרכיביה, תהיה זהה לתכולת החשבון של שאר היצרנים כמצוין {{ח:פנימי|סעיף 82|באמת מידה 82}}.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ט|סימן ט׳: יצרנים עצמיים}}

{{ח:סעיף|123||תיקון: 31.7.09, 24.6.19; תש״ף־27, תשפ״ד־25}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק ו סימן י|סימן י׳: מקרים מיוחדים}}

{{ח:סעיף|124||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''מצבים חריגים'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מצב חריג“ – אירוע הנופל לגדר אחד מן המקרים המפורטים באמת מידה זו והמחייב חריגה משיקולי העמסה כלכליים רגילים לצורך הבטחת הספקת החשמל, תוך שמירה על שרידות ואמינות המערכת ומניעת נזק לאדם ולרכוש.
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרת מצבים חריגים'''
{{ח:תת}} ראה מנהל המערכת כי מתקיים אחד מן המצבים החריגים המפורטים להלן, רשאי מנהל המערכת להורות ליצרן, בזמן אמת או בתכניות המוגשות מראש, לחרוג מתכנית ההעמסה הפרטנית:
{{ח:תתת|(1)}} סכנת חיים או סכנה לרכוש.
{{ח:תתת|(2)}} תקלות או צפי לתקלות במערכת הייצור או ברשת החשמל (מתחילת התקלה ועד חזרה לשגרה).
{{ח:תתת|(3)}} מצבי סיכון – מצבים שבהם קיים סיכוי לתקלות עקב גורמים חיצוניים או פנימיים אשר ברמת תקלות N-1 ו־N-2 (מרכיב אחד או שניים במערכות ייצור והולכה) עלולים לגרום לאי הספקה או להפרעות אזוריות ו/או מערכתיות, או למצבים המתוארים בסעיפים קטנים (4)–(7).
{{ח:תתת|(4)}} היווצרות גודש אזורי או כללי במערכת ההולכה.
{{ח:תתת|(5)}} היווצרות של מתחים ירודים/גבוהים במערכת ההולכה.
{{ח:תתת|(6)}} היווצרות סיכון לזרמי קצר מעל המותר.
{{ח:תתת|(7)}} מחסור באחד מסוגי העתודות.
{{ח:תתת|(8)}} אילוצים במערך אספקת הדלקים.
{{ח:תתת|(9)}} סיכונים ביטחוניים.
{{ח:תת|(ב)}} '''תיעוד מצבים חריגים'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יתעד באמצעות תיעוד ממוחשב, רישום ידני ביומן המשמרת, מסמכי הפיקוח והקלטות של השיחות בפיקוח את התרחשות המצב החריג שבשלו ניתנה ליצרן ההוראה לחרוג מן התכנית היומית, כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} מצב חריג לפי הקבוע בסעיפים (א)(1), (א)(8) ו־(א)(9) ירשם ביומן המשמרת, על פי דיווחים מהשטח או במסמכי הפיקוח.
{{ח:תתת|(2)}} מצב חריג לפי הקבוע בסעיפים (א)(2) ו־(א)(7) יתועד במערכת ה־EMS.
{{ח:תת|(ג)}} '''חריגה מתכנית העמסה בשל הוראת מנהל המערכת במצב חריג'''
{{ח:תת}} חריגה מהתכנית ההעמסה הפרטנית בשל הוראת מנהל המערכת במצב חריג לא תגרור ולא תטיל על היצרן חובת תשלום, אלא אם נקבע אחרת באמות מידה אלו, ולא תהווה סטייה מתכנית ייצור עבור עסקה פרטית עם מספק.
{{ח:תת|(ד)}} '''חריגה מתכנית ההעמסה הפרטנית או שינויים ממנה ללא אישור מנהל המערכת במצב חריג'''
{{ח:תת}} בעת מצב חריג, חריגה מתכנית ההעמסה הפרטנית או שינויים ממנה להגדלה או הקטנה של הספק שלא בהתאם להנחיות מנהל המערכת אשר בגינה יחויב היצרן בתשלום למנהל המערכת, תהיה בשיעור הגדול ב־50% ביחס לחיובי היצרן במקרים שאינם במסגרת מקרים חריגים.

{{ח:סעיף|125||תיקון: 31.7.09, 12.6.17, 8.1.18}}
{{ח:ת}} '''שימוש בדלק חלופי'''
{{ח:תת}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק מותקן“ – ההספק המרבי בגז (ברוטו) המחושב בתנאי ISO, כולל ערכות שיפור, שנקבע בבדיקות קבלה שביצע מנהל המערכת.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק מותקן בדלק משני“ – ההספק המרבי בדלק משני (ברוטו) המחושב בתנאי ISO, כולל ערכות שיפור, שנקבע בבדיקות קבלה או בבדיקה העדכנית ביותר שביצע מנהל המערכת.
{{ח:תת|(א)}} '''כללי'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן ישמור על זמינות המתקן לשימוש בסוגי הדלקים השונים בהתאם לתנאי רישיונו.
{{ח:תתת|(2)}} יצרן יעשה שימוש בסוגי הדלקים השונים לפי תוכנית ההעמסה הפרטנית שאושרה לו על ידי מנהל המערכת ובהתאם לכללים המפורטים להלן.
{{ח:תת|(ב)}} '''תכנון חצי שנתי ויומי של הדלקים במשק החשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יתכנן אחת לחצי שנה תחזית של סך כמות הסולר והגז הנוזלי הנדרשים למשק החשמל. התחזית תתייחס באופן פרטני לכל אחד מששת החודשים העוקבים. התחזית תיקבע בהתאם להנחות יסוד שתאשר הרשות, ובכלל זה גם ביחס להערכת הביקוש החזוי ולתחזית רשות הגז להשבתות מתוכננות ובלתי מתוכננות שלספק הגז.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יפרסם עדכון לתחזית במקרה של שינויים בהנחות היסוד.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יפרסם בכל יום במסגרת תוכנית ההעמסה הכללית את סך כמות הסולר והגז הנוזלי הנדרשים למשק החשמל ליום המחרת, תוך התחשבות באילוצי הספקת והולכת הגז למשק החשמל ובשיקולי שרידות המערכת.
{{ח:תתת|(4)}} הוראות יומיות פרטניות ליצרנים לשימוש בסולר ובגז נוזלי יפורסמו על־ידי מנהל המערכת במסגרת תוכניות הייצור הפרטניות. הוראות אלו יפורסמו לציבור במסגרת חובות הדיווח.
{{ח:תת|(ג)}} '''שימוש בגז נוזלי על פי הנחיות מנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} במצב שגרה, מנהל המערכת רשאי להורות למתקני ייצור של ספק שירות חיוני על שימוש בגז נוזלי בתוכנית ההעמסה הפרטנית במקרים הבאים: בזמן אמת משיקולים של שרידות המערכת או כאשר כמות הגז הזמינה במערכת הולכת הגז (להלן – גז זמין) איננה מאפשרת לממש את תוכנית ההעמסה הכללית.
{{ח:תתת|(2)}} במצב בו הופעלו {{ח:חיצוני|תקנות משק הגז הטבעי (ניהול משק גז טבעי בעת שעת חירום)|תקנות משק הגז הטבעי (ניהול משק גז טבעי בעת שעת חירום), התשע״ז–2017}}, מנהל המערכת יפעל בהתאם לקבוע שם ולפי האישורים שיינתנו לו על פי כל דין, לרבות בדרך של הקצאת הגז הנוזלי ליצרנים פרטיים.
{{ח:תת|(ד)}} '''שימוש בסולר על פי הנחיית מנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן המחזיק ברישיון ייצור במתקן דו־דלקי (להלן – יצרן דו־דלקי) יפעל בהתאם להוראות מנהל המערכת ביחס לשימוש בסולר בתוכנית ההעמסה הכללית או בזמן אמת.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יורה על שימוש בסולר בתוכנית ההעמסה הפרטנית במקרים הבאים: בזמן אמת משיקולי שרידות או במקרים בהם הגז הזמין והגז הנוזלי הזמין למשק החשמל אינם מאפשרים לממש את תוכנית ההעמסה הכללית.
{{ח:תתת|(3)}} הוראה לשימוש בסולר ליצרן דו־דלקי תינתן ככל הניתן בהתאם לחלק היחסי של ההספק המותקן של אותו מתקן בגז מתוך סך ההספק המותקן בגז של מתקנים דו־דלקיים במשק החשמל. במקרה בו הופעל יצרן דו־דלקי בסולר בשנה נתונה שלא על פי חלקו היחסי בהתאם לאמור בסעיף זה, תותאם הקצאת הסולר למתקן בשנה העוקבת בהתאמה.
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור לעיל, במקרים בהם קיים גודש מקומי בצנרת הולכת הגז או תקלה במערכת הולכת הגז, וכתוצאה מכך יצרנים באותו אזור לא מקבלים אספקת גז כולה או חלקה, יוכל מנהל המערכת להורות על שימוש בסולר ליצרנים הפועלים באזור בו קיים הגודש או שהתקלה משפיעה עליהם.
{{ח:תתת|(5)}} יצרן יוכל לבקש את אישור מנהל המערכת לפעול בגז, אם הגיע להסכמה על העברת הייצור בסולר ליצרן אחר המתוכנן לפעול באותו זמן בגז.
{{ח:תתת|(6)}} מנהל המערכת יפעיל כל יצרן דו דלקי בסולר לצורכי בדיקה, אחת לחודש. הבדיקה בסולר תבוצע במשך הזמן המינימאלי הנדרש כדי להגיע לעומס המרבי האפשרי בסולר. העברת הייצור בסולר ליצרן אחר לא תתאפשר במקרה זה.
{{ח:תתת|(7)}} על אף האמור בסעיף זה, במהלך שלוש השנים החל ממועד פרסום אמת מידה זו, בעת מתן הוראות לשימוש בסולר, יתחשב מנהל המערכת באילוצים הנובעים מהיתרי הפליטה בהם מחזיקים יצרנים, אשר החזיקו בהיתרים כאמור במועד פרסום אמת מידה זו.
{{ח:תתת|(8)}} אין באמור בסעיף זה כדי למנוע מיצרן פרטי המוכר חשמל לאחר, לקיים את העסקה גם בעת הפעלה בסולר.
{{ח:תת|(ה)}} '''תשלומי אנרגיה ליצרנים הפועלים בסולר או בגז נוזלי'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן דו־דלקי שייצר בסולר או בגז נוזלי לפי הנחיות מנהל המערכת כאמור באמת מידה זו, יפוצה בגין הפער בין עלות הייצור בסולר או בגז נוזלי לבין עלות הייצור בגז המוכרת ליצרן באישור התעריף. פער זה יוכר במסגרת התעריפים לשירותי ניהול של משק החשמל.
{{ח:תתת|(2)}} במקרה שבו עלות הייצור בגז נוזלי זולה מעלות היצור בגז המוכר ליצרן, הפער ינוכה מהתשלומים ליצרן וינוכה מהתעריף המערכתי.
{{ח:תת|(ו)}} '''זמינות יצרן דו־דלקי בסולר'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן דו־דלקי ישמור באתר מלאי של 100 שעות הפעלה בעומס מלא בהתאם לקבוע {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונאלי)#סעיף 13|בתקנה 13(ו) לתקנות משק החשמל (יצרן חשמל פרטי קונבנציונאלי), התשס״ה–2005}} {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (קוגנרציה)#סעיף 12|ובתקנה 12(ו) לתקנות משק החשמל (קוגנרציה), התשס״ה–2004}}.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יגדיר אחת לחצי שנה את כמות הסולר בה המתקן צפוי לפעול בכל אחד מששת החודשים העוקבים בהתאם למפורט בסעיף (ב), והיצרנים יערכו לחידוש מלאי הסולר בהתאם לתחזית זו.
{{ח:תתת|(3)}} מלאי הסולר באתר יחודש בהתאם לכללים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} במקרה שבו המתקן יפעל בסולר עד לכמות אותה הגדיר מנהל המערכת מראש לאותו חודש, היצרן יחדש את מלאי הסולר באתר בתוך 24 שעות ממועד הצריכה.
{{ח:תתתת|(ב)}} על אף האמור בפסקה (א), במצבים בהם קבע הגורם המוסמך במשרד האנרגיה כי קיים אילוץ משקי אשר אינו מאפשר מילוי של המיכלים באתר בפרק הזמן הנדרש, תגדיר הרשות בתיאום עם אותו גורם את משך הזמן הפרטני למילוי מיכל הסולר לכל יצרן. פרק הזמן שייקבע יחייב את היצרן.
{{ח:תתתת|(ג)}} במקרה שבו הפעלת המתקן בסולר באותו חודש תעלה על הכמות אותה הגדיר מראש מנהל המערכת, המלאי באתר יחודש בתוך חודש, אלא אם קבעה הרשות אחרת.
{{ח:תתת|(4)}} מתקני הסולר באתר יתוכננו באופן המאפשר הפעלה רציפה של המתקן בסולר.
{{ח:תתת|(5)}} יצרן דו־דלקי ישמור על כשירות האמצעים הנדרשים באתר ובמתקן. מספר השעות בהן המתקן לא יהיה כשיר להפעלה בסולר לא יעלה על 2% משעות השנה ובלבד שהוא יהיה זמין בגז, זאת מעבר לשעות אי הזמינות המותרות למתקן לפי כל דין.
{{ח:תתת|(6)}} יצרן דו־דלקי שלא יעמוד בתנאים המפורטים בסעיפים קטנים (1)–(5) יחשב לא זמין בדלק משני וישלם למנהל המערכת תעריף כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} עד 96 שעות עיכוב במילוי המיכל מעבר למפורט בסעיף (ו)(3) או עד 30 ימי עיכוב בתיקון מערכות הסולר באתר – ישלם היצרן תעריף בגובה 10% מתעריף הזמינות הנורמטיבי למחזור משולב לפי לוח 6.5–1, עבור כל שעה מעבר לשעות האי־זמינות המותרת בסולר.
{{ח:תתתת|(ב)}} לכל שעת אי זמינות בדלק משני מעבר לאמור בפסקה (א), ישולם תעריף בגובה 30% מתעריף הזמינות הנורמטיבי למחזור משולב לפי לוח 6.5–1, עבור כל שעה בה לא עמד היצרן בתנאי הזמינות הנדרשת בסולר, מעבר לשעות האי־זמינות המוגדרות בפסקה (א).
{{ח:תת|(ז)}} '''זמינות יצרנים בגז'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן הפועל בגז טבעי ייחשב זמין אם ביכולתו לפעול בגז טבעי בהתאם לתנאי רישיונו לרבות הבטחת זמינות מתקני הגז באתר.
{{ח:תתת|(2)}} יצרן ייחשב זמין גם אם לא ניתן להפעיל את המתקן בגז באופן רציף עקב אחד מהמקרים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} בקרות אירוע כוח עליון כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 130|באמת מידה 130}}, אשר בעקבותיו נמנעה הספקת הגז כולה או חלקה.
{{ח:תתתת|(ב)}} אם קיים ספק גז יחיד במשק והוא אינו זמין.
{{ח:תתתת|(ג)}} אם קיים ספק גז יחיד במשק בשעות בהן הביקוש לגז במשק גבוה מקיבולת הגז הפנויה ליצרני חשמל.
{{ח:תתתת|(ד)}} מקרה בו היצרן מכר את הגז ליצרן חשמל אחר על פי הוראות מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(3)}} יצרן דו־דלקי הזכאי לתשלומי זמינות, לא יהיה זכאי לתשלומים אלה אם לא היה זמין בסולר בהתקיים המקרים המפורטים בסעיף (ז)(2), למעט מצבי האי־זמינות המותרים בסולר כמפורט בסעיף (ו).
{{ח:תתת|(4)}} יצרן אשר מתקנו לא היה זמין להפעלה בגז יחשב לא זמין על פי {{ח:פנימי|סעיף 83|אמת מידה 83}} גם אם ניתן להפעיל את המתקן בסולר באותה עת.
{{ח:תת|(ח)}} '''תעריף חריגה מהספק מותקן של דלק משני'''
{{ח:תת}} אם ההספק המותקן של המתקן בדלק משני קטן משיעור של 93% מההספק המותקן, ישלם היצרן למנהל המערכת בגין ההספק החסר, תעריף שעתי השווה ל־30% מתעריף הזמינות כפי שנקבע באישור התעריף של היצרן. אם לא נקבע תעריף זמינות באישור התעריף של היצרן, ישלם היצרן למנהל המערכת בגין ההספק החסר לפי תעריף זמינות הקבוע בלוח תעריף 6.5–1 למתקן בקונפיגורציה דומה.
{{ח:תת|(ט)}} '''תעריף חריגה מהספק מותקן של דלק משני'''
{{ח:תת}} בשנה הראשונה בשנת ההפעלה המסחרית הראשונה של המתקן ישלם היצרן למנהל המערכת בגין ההספק החסר 10% בלבד מתעריף הזמינות המפורט בסעיף (ח).
{{ח:תת|(י)}} '''עדכון הספק מותקן של דלק משני'''
{{ח:תת}} בכל הפעלה לצרכי בדיקה לפי סעיף {{ח:הערה|(}}ד{{ח:הערה|)}}(6) זכאי היצרן לבקש ממנהל המערכת לעדכן את ההספק המותקן בדלק משני לפי תוצאות הבדיקה, תוך התאמת תוצאות הבדיקה לבדיקה בתנאי ISO.

{{ח:סעיף|126||תיקון: 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''הכרעה במחלוקות'''
{{ח:תת|(א)}} '''הכרעה ברשות'''
{{ח:תת}} מבלי לגרוע מהאמור באמות מידה אלו, בכל מקרה של מחלוקת הנוגעת לאמות המידה והתעריפים יפנו הצדדים לרשות לקבלת הכרעתה.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן יא|סימן י״א: יצרנים באנרגיה שאובה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''הגדרות'''
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן יא|בסימן זה}}:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידת ייצור באגירה שאובה (להלן – יחידת הייצור)“ – מערכת טכנית המיועדת ליצור אנרגיה חשמלית תוך שימוש בהפרשי גבהים בין שני מאגרי מים, המשמשים להזרמת מים בין שני המאגרים. יחידת הייצור תכלול מחולל (גנרטור) אחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יכולת זמינה קבועה עם מלוא התועלות הדינמיות והתכנוניות“ – מלוא ההספק הזמין של יחידת הייצור באגירה שאובה, העומדת לרשות מנהל המערכת בלבד כיכולת זמינה קבועה במסגרת עסקת רכישה למשך תקופת הרישיון, והעומדת בפרמטרים התפעוליים שבדיאגרמת המצבים 6.8–1(א) ובטבלה 6.8–1(ב) המופיעים {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/2602.pdf|בהחלטה מספר 2 מישיבה 279 מיום 08.11.2009}}, המפורסמת באתר הרשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן באגירה שאובה (להלן – יצרן)“ – יצרן חשמל פרטי קונבנציונלי בטכנולוגית אגירה שאובה או בעל רישיון מותנה ליצור חשמל פרטי קונבנציונלי בשיטת אגירה שאובה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ייצור באגירה שאובה (להלן – מיתקן)“ – מיתקן המשמש לייצור אנרגיה חשמלית בשיטת אגירה שאובה הכולל, בין היתר, יחידות ייצור מסוג אגירה שאובה, מבנים, מכונות, מכשירים, מצברים, מוליכים, אבזרים וציוד חשמלי קבוע או מיטלטלין, הקשורים למיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות נלווה“ – שירותים הנדרשים לניהול מערכת החשמל ולשמירת אמינות ואיכות הספקת החשמל, שאינם ייצור חשמל ואינם שירותי הולכה, המסייעים בהבטחת סטנדרטים של שרידות, אמינות, בטיחות ואיכות הספקת חשמל, לרבות ייצוב מתח, ייצוב תדר ועתודות מסוגים שונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריף רכישה כולל תועלות“ – תעריף עבור יכולת זמינה עם מלוא התועלות הדינמיות והתכנוניות.

{{ח:סעיף|127||תיקון: 13.11.09, 14.3.11, 12.12.16}}
{{ח:ת}} '''מכירה ורכישת אנרגיה ושירותים נלווים'''
{{ח:תת|(א)}} '''רכישת יכולת זמינה ואנרגיה מיחידות אגירה שאובה'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת ירכוש יכולת זמינה ואנרגיה מיצרן באגירה שאובה בהתאם לבקשת היצרן ועל פי רישיונו, לפי התנאים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ישלם ליצרן עבור יכולת זמינה קבועה עם מלוא התועלות הדינמיות והתכנוניות כקבוע בלוח תעריפים 6.8–1, לכל קוו״ט זמין שהעמיד היצרן למנהל המערכת, בהתאם לעמידת היצרן בפרמטרים המופיעים בדיאגרמת המצבים שב־6.8–1(א), ובטבלה 6.8–2(ב) המופיעים {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/2602.pdf|בהחלטה מספר 2 מישיבה 279 מיום 08.11.2009}}, המפורסמת באתר הרשות.
{{ח:תתת|(2)}} יצרן בעל יכולת זמינה קבועה עם כל התועלות הדינמיות והתכנוניות ישאב מים מהמאגר התחתון למאגר העליון לפי הנחיית מנהל המערכת בלבד, ושעות השאיבה תכללנה במסגרת שעות העמדת יכולת זמינה לטובת מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(3)}} ירידת ההספק הזמין המירבי, שנקבע בבדיקות הקבלה, במתקן אגירה שאובה כתלות בגובה המים במאגרים לא תעלה על 7% ולא תינתן תוספת תעריפית בגין ירידה זו.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת ינחה את היצרן, ביכולת זמינה קבועה עם מלוא התועלות הדינמיות והתכנוניות העומדות לרשות מנהל המערכת בלבד, לשאוב בהתאם לצרכי המערכת ולמזעור עלויות במשק.
{{ח:תתת|(5)}} ליצרן ביכולת זמינה קבועה עם מלוא התועלות הדינמיות והתכנוניות העומדות לרשות מנהל המערכת בלבד, העדר מים במאגר העליון כתוצאה מהפעלת המתקן לייצור חשמל על פי הנחיית מנהל המערכת באופן רציף עד ניצול כל המים במאגר העליון, לא יחשב מצב אי זמינות;
{{ח:תתת|(6)}} מנהל המערכת רשאי לתת כל הוראה ליצרן ביכולת זמינה קבועה עם מלוא התועלות הדינמיות והתכנוניות העומדות לרשות מנהל המערכת ביחס למעבר לכל אחד מהמצבים המופיעים בדיאגרמת המצבים 6.8–1(א) המופיעה {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/2602.pdf|בהחלטה מספר 2 מישיבה 279 מיום 08.11.2009}}, המפורסמת באתר הרשות, בזמן אמת, והיצרן יפעל לפי הוראותיו של מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(7)}} מתקן באגירה שאובה יהיה מחויב ברמת זמינות תפעולית מינימלית שנתית של 96% (בכל השעות בשנה) החל משנה השלישית לפעולתו וב־95% בשנה השנייה לפעולתו וב־94% בשנה הראשונה לפעולתו.
{{ח:תת|(ב)}} '''מכירת אנרגיה מיחידת אגירה שאובה למנהל המערכת'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ירכוש מיצרן באגירה שאובה והיצרן באגירה שאובה ייצר חשמל לפי הנחיית מנהל המערכת ועל פי צרכיו בלבד.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת ישלם ליצרן עבור אנרגיה המיוצרת במיתקן לפי תעריף כקבוע בלוח תעריפים 6.8–4.
{{ח:תת|(ג)}} '''רכישת שירותים נלווים מיחידת אגירה שאובה'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ירכוש מיצרן באגירה שאובה שירותים נלווים על פי צרכי המערכת.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת ישלם ליצרן עבור רכישת השירותים הנלווים תעריף כקבוע בלוח תעריפים 6.8–6.
{{ח:תת|(ד)}} '''פעילות יצרן באגירה שאובה בתום תוקפו של אישור תעריפי'''
{{ח:תתת|(1)}} בתום תקופת תקפו של האישור התעריפי ליצרן, יעמיד היצרן את מלוא ההספק הזמין של המתקן לטובת מנהל המערכת בלבד על פי ההסדרים התעריפיים שיהיו בתוקף ביחס להעמדת שירותי תועלות דינמיות ותכנוניות לטובת מנהל המערכת, לפי צרכי המערכת, שיהיו במשק החשמל באותה עת.
{{ח:תתת|(2)}} יצרן בכל מקרה לא יהיה זכאי לתשלומים בגין יכולת זמינה קבועה הכוללים את מרכיב עלות ההקמה COamt, ולצורך חישוב התעריף יחושב COamt = 0 עבור יצרן בעל אישור לתעריף הכולל את כל תועלות.
{{ח:תת|(ה)}} '''תשלום ליצרן עבור אנרגיה מיוצרת לטובת מנהל המערכת'''
{{ח:תת}} התשלום עבור אנרגיה מיוצרת (בקווטש"ים) לטובת מנהל המערכת על ידי יצרן באגירה שאובה בחודש m יתבסס על:
{{ח:תתת|(1)}} תעריף עלות שולית כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 93|באמת מידה 93}} בעבור כל קווט״ש שנרכש על ידי היצרן ממנהל המערכת לצורך שאיבת מים מהמאגר התחתון למאגר העליון וזאת לשם ייצור הקווטש"ים המיוצרים בחודש m;
{{ח:תתת|(2)}} על הנצילות הנורמטיבית (76%);
{{ח:תתת|(3)}} ועל הקווטש"ים המיוצרים על ידי היצרן בחודש m.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן יב|סימן י״ב: מקרים מיוחדים}}

{{ח:סעיף|128||תיקון: 31.10.05, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''מקרה חירום'''
{{ח:תת|(א)}} '''הוראות למקרי חירום'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יפרט רשימת מקרי חירום מוגדרת ומאושרת מטעם הרשות ולצידה פירוט הסמכות ו/או ההוראות המבוקשות למתן הוראות או לשינוי במתכונת ההסדרה והתעריפים בגין כל מקרה (להלן – הוראות למקרי חירום).
{{ח:תת|(ב)}} '''מתכונת הוראות החירום'''
{{ח:תת}} הוראות למקרי חירום תהיינה במתכונת ובפורמט זהים למתכונות הדיווח והתכניות השונות המפורטות באמות המידה דלעיל.
{{ח:תת|(ג)}} '''חריגות יצרן מתכנית הייצור בהתאם להנחיות מנהל המערכת'''
{{ח:תת}} ההוראות למקרי החירום יקבעו כי חריגות של יצרן מתכנית הייצור, אשר בוצעו לפי הנחיות מנהל המערכת במקרי חירום מוגדרים לא תיחשבנה כסטיות, וכי במקרים אלו יראו את היצרן כמי שעמד בתכנית הייצור שהוגשה.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלומים'''
{{ח:תת}} התעריפים בגין הוראות אלו יהיו כקבוע בלוח תעריפים 6.30–1 (”תעריפי חריגה מהנחיות ספק שירות חיוני {{ח:הערה|[צ״ל: מנהל המערכת]}} בזמן חירום“).

{{ח:סעיף|129||תיקון: 26.10.08, 31.7.09}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|130||תיקון: 26.10.08, 19.7.09, 3.6.13, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''הסדר תעריפי במקרה אירוע כוח עליון ואירוע מבוטח – הגדרות'''
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן יב|בסימן זה}}:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור תעריפי“ – מסמך המיישם החלטות הרשות לבעלי רישיונות ואשר כולל, בין היתר, תעריפים הנובעים מההסדרים התעריפיים בנושאי: כוח עליון וביטוח, אחריות, דלק חלופי ותעריפים ליצרן בעד רכישת חשמל, רכישות זמינות ואנרגיה או רכישת שירותים נלווים, אם וככל שאלה יוגדרו בידי הרשות. אישור זה ניתן על ידי יושב ראש הרשות במועד הקבוע בהחלטות הרשות והוא מתעדכן לפי מנגנוני עדכון הכלולים באישור. אין באישור תעריפי כדי לפטור את בעל הרישיון מתשלום לפי תעריפים שונים ונוספים שיידרש לשלם כפי שתקבע הרשות מעת לעת בהתאם לחובתה {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק}}, בין היתר, בגין תעריפים מערכתיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“ – כהגדרת מונח זה {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דלק חלופי“ – כמשמעות ביטוי זה ברישיון או ברישיון המותנה, מטעם הרשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוצאות ישירות“ – כסף שהוצא על ידי היצרן בגין אירוע המזכה בהוצאות ישירות קבועות על פי אמת מידה זו, בניכוי כל סכום שנחסך ליצרן בגין אותו האירוע לרבות סכומים שיחסכו ליצרן בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 133|באמת מידה 133(ד)}}, ובלבד שהיקף הסכום במצטבר בכל האירועים במהלך תקופת עסקת הרכישה גדול מהגבוה מבין 1.2% מעלות המתקן הנורמטיבית או 300,000 דולר אמריקאי;
{{ח:תת}} בחישוב ההוצאות הישירות:
{{ח:תתת|(א)}} יתווספו עלויות מימון שנגרמו ליצרן באופן ישיר על פי הסכמי המימון לחוב הבכיר כתוצאה מהאירוע שבגינו משולמות ההוצאות הישירות, לרבות אם לא שולמו בפועל אלא נצברו לחוב הבכיר. עלויות המימון תחושבנה על פי הנמוך מבין: (1) עלויות המימון בפועל (2) הריבית שנקבעה מראש על פי הסכמי המימון למממני החוב הבכיר והכול בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 132|באמת מידה 132(ב)}};
{{ח:תתת|(ב)}} בעלויות ישירות הכוללות ביצוע עבודות תיכלל תקורה מכל מין וסוג שהוא בשיעור שלא יעלה על 10% מההוצאות הישירות (תקורה זו כוללת תקורות ורווח קבלני יזמי מכל מין וסוג שהוא);
{{ח:תתת|(ג)}} ההוצאות הישירות שישולמו ליצרן ייקבעו על פי העלויות הנורמטיביות כפי שתקבע הרשות או על פי הכספים אשר הוצאו על ידי היצרן בגין האירוע המזכה בהוצאות ישירות, לפי הנמוך מביניהם;
{{ח:תתת|(ד)}} האמור להלן לא ייחשב כהוצאות ישירות;
{{ח:תתתת|(1)}} אובדן הכנסה או הפסד רווחים ליצרן, לקבלני משנה או לצדדים שלישיים;
{{ח:תתתת|(2)}} תקורה מעבר לעלויות התקורה המפורטות לעיל;
{{ח:תתתת|(3)}} קנסות או פיצויים ששולמו על ידי היצרן לרבות לקבלני משנה או לצדדים שלישיים;
{{ח:תתתת|(4)}} מס ערך מוסף המשולם על ידי היצרן לצדדים שלישיים, למעט אם סכום המע״מ אינו ניתן לניכוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפעלה מסחרית“ – מועד תחילת פעילותו של המיתקן במסגרת רישיון לייצור חשמל, מטעם הרשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת הולכת גז“ – חברה בעלת רישיון להולכת גז טבעי במדינת ישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|חוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}} (להלן – חוק משק הגז הטבעי);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה לחלוקת גז“ – חברה בעלת רישיון לחלוקת גז טבעי במדינת ישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|חוק משק הגז הטבעי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוב בכיר“ – הלוואה או העמדת אמצעים מימוניים לבעל הרישיון דרך חברה ייעודית (Special Purpose Entity) המחזיקה במתקן, הניתנת שלא על ידי גוף המחזיק באמצעי שליטה בבעל הרישיון או הניתנת על ידי תאגיד בנקאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}} או גוף מוסדי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}, לרבות עבור קופת גמל או תכנית ביטוח שבניהולו, ואשר הינה על פי תנאיה עדיפה וקודמת על כל התחייבות פיננסית אחרת או הלוואה אחרת של בעל הרישיון, וביטחונותיה הם בעיקר המתקן עצמו על כל הנכסים הקשורים אליו ותזרים המזומנים הנובע מהפעלתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן פרטי“ או ”יצרן“ או ”בעל רישיון“ – בעל רישיון לייצור חשמל פרטי קונבנציונלי, יצרן חשמל פרטי בקוגנרציה או יצרן חשמל פרטי באנרגיה מתחדשת, בעלי רישיון מותנה או קבוע כאמור, אשר מתקיימת לגביהם עסקת רכישה, ולמעט בעל רישיון ייצור עצמי והינם בעלי אישור תעריפי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יתרת החוב בכיר“ – כל הסכומים העומדים כיתרת הלוואה במועד נתון על פי הסכמי המימון לחוב הבכיר. למען הסר ספק, יתרת ההלוואה בהקשר זה, כוללת ריבית שנצברה בהתאם להסכמי המימון עד למועד אירוע כוח עליון אך לא יכללו ריביות פיגורים, קנסות וחיובים דומים אשר נצברו קודם לקרות אירוע כוח עליון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כוח עליון“ –
{{ח:תתת|(א)}} מלחמה ו/או פעילות טרור ייחשבו ככוח עליון כמשמעותו באמת מידה זו בכפוף להוראות לפי כל דין, ככל שיהיו כאלה, ביחס למשק לשעת חירום.
{{ח:תתת|(ב)}} כל אירוע, המקיים את כל התנאים המצטברים המפורטים להלן: (1) אינו בשליטתו הסבירה של יצרן{{ח:הערה|,}} (2) לא נגרם עקב מעשה ו/או מחדל של היצרן{{ח:הערה|,}} (3) היצרן לא יכול היה למנוע את התרחשותו באמצעים סבירים ו־(4) היצרן לא יכול היה לצפות את התרחשותו באופן סביר;
{{ח:תתת|(ג)}} בנוסף לאמור לעיל יובהר, כי על מנת שהאירועים אשר פורטו בסעיפים (א)–(ב), יחשבו כאירועי כוח עליון צריך שתתקיים בהם אחת הנסיבות המפורטות להלן:
{{ח:תתתת|(1)}} מעכבים באופן מהותי את הקמת המתקן;
{{ח:תתתת|(2)}} גורמים נזק פיזי מהותי למתקן;
{{ח:תתתת|(3)}} מפריעים באופן מהותי להפעלת המתקן באופן מסחרי;
{{ח:תתת|(ד)}} למרות האמור לעיל ולמען הסר ספק, התרחשות של כל אחד מהאירועים הבאים, אך לא רק הם, לא תיחשב אירוע של כוח עליון:
{{ח:תתתת|(1)}} מחסור בעובדים או בחומרים;
{{ח:תתתת|(2)}} מחסור בגז טבעי, בין יתר, בשל התקיימות נסיבות כאמור בסעיף (א), לרבות בשל התקיימות אירוע כוח עליון על פי הסכם הולכת הגז או על פי הסכם חלוקת הגז, לא ייחשב כאירוע כוח עליון אלא היצרן יחויב בנסיבות אלה, בכפוף לכל דין, להפעיל את המתקן, כולו או חלקו, באופן רציף בדלק חלופי והכל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 125|באמת מידה 125}};
{{ח:תתתת|(3)}} אי היערכותו של היצרן הפרטי, לרבות היערכות לקויה או בלתי הולמת, כמתחייב מהוראות הדין ולרבות כאמור באמות המידה בכל הנוגע לייצור חשמל באמצעות דלק חלופי;
{{ח:תתתת|(4)}} שביתות, סכסוכי עבודה, השבתות, סגרים או עוצרים, חרם או התרחשות דומה המתרחשת במישרין כנגד בעל הרישיון או כנגד קבלן משנה מטעם בעל הרישיון או שמעשה או מחדל של בעל הרישיון או של קבלן המשנה מטעמו גרמו להיווצרותם;
{{ח:תתתת|(5)}} ברק או מזג אוויר קשה או הפרעות אקלימיות מהותיות אחרות אשר יצרן החשמל יכול היה לבטח עצמו כנגדן בשווקי הביטוח בארץ או בשווקי הביטוח בעולם, או למזער את השפעתם על ידי התקנת אמצעים חשמליים מתאימים;
{{ח:תתתת|(6)}} שינויים בתנאי האקלים לרבות, ומבלי לגרוע מכלליות האמור לעיל, שינוי בעוצמת רוחות, בכמות משקעים או בעוצמת או תדירות או כיווני אור השמש;
{{ח:תתתת|(7)}} מכשולים או תנאים פיזיים (על פני הקרקע, מעליה או מתחתיה);
{{ח:תתתת|(8)}} השעיה, עיכוב, סיום, הפרעה, התערבות, התנאה מגבילה, סירוב ליתן או אי קבלה או אי חידוש של כל הסכמה, הרשאה, היתר, רישיון, אישור או כל מסמך אחר לרבות מתן תוקף לתכנית הסטטוטורית שחלה ביחס למתקן, היתר בניה, רישיון עסק או אישור כיבוי אש, הנדרשים לצורך מילוי התחייבויות בעל הרישיון לפי ההסכם והוראות כל דין לרבות אמות המידה;
{{ח:תתתת|(9)}} כל אירוע אשר בעל רישיון היה חייב לבטח עצמו מפניו על פי רשימת הביטוחים המפורטת {{ח:פנימי|סעיף 137|באמת מידה 137}};
{{ח:תתתת|(10)}} כל אירוע, אשר תוצאתו מפורטת במסגרת עסקת הרכישה, בכפוף לאמות המידה ולדין ואשר אלמלא זאת היה נחשב כאירוע כוח עליון כמשמעותו באמת מידה זו;
{{ח:תתתת|(11)}} הפרה או אי עמידה בהוראות כל דין, חקיקה ראשית או חקיקת משנה לרבות, אי עמידה בדיני איכות סביבה או בדרישות מוסדות התכנון והבניה בתקופת הרישיון המותנה, ולרבות, מבלי לפגוע בכלליות האמור, הפסקת פעילות בעל הרישיון על פי צו רשות או ערכאה מוסמכת שתוצאתו אי הגשה, בקשה או אי חידוש, מטעם היצרן, של כל טופס, בקשה או כל מסמך אחר הנדרש מבעל הרישיון על פי כל דין;
{{ח:תתתת|(12)}} אי השגה של מימון הולם כנדרש לפעילותו השוטפת של היצרן, לרבות שירות חוב;
{{ח:תתתת|(13)}} אי כדאיות כלכלית בעסקת הרכישה, לרבות בשל שינוי לא צפוי בביקוש לחשמל או שינוי בתנאים המסחריים במשק ובעולם;
{{ח:תתתת|(14)}} מעשה או מחדל של קבלן משנה עמו התקשר היצרן, לרבות בקשר עם ההקמה או ההפעלה של המתקן ולרבות מעשה או מחדל כאמור של ספק הגז, חברת הולכת הגז או חברת חלוקת הגז;
{{ח:תתתת|(15)}} תקלה במתקן היצרן לרבות עקב שימוש שוטף, פגם בייצור, החזקה או תחזוקה לקויה, או עקב בלאי במתקן;
{{ח:תתתת|(16)}} עיכוב בחיבור לרשת חלוקת או הולכת החשמל או למערכת הולכת או חלוקת הגז;
{{ח:תתתת|(17)}} מעשה או מחדל של יצרן שלא בהתאם להנחיות מנהל המערכת או לפי כל דין;
{{ח:תתתת|(18)}} אי עמידה בבדיקות קבלה לרבות מהסיבות המנויות בסעיפים קטנים (1)–(17);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מממני החוב הבכיר“ – הצדדים להסכמי המימון לחוב הבכיר, למעט היצרן או מי מטעמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל המערכת“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מספק“ – בעל רישיון הספקה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משך חיים ממוצע (מח״מ) של הלוואה“ – \tfrac{A/B}{2} , כהגדרתם להלן:
{{ח:תת}} A = \sum_{i=1}^{t} \frac{\mathrm{PMT}i \times i}{(1+r)^i}
{{ח:תת}} B = \sum_{i=1}^{t} \frac{\mathrm{PMT}i}{(1+r)^i}
{{ח:תת}} ”תשלום“ – כל תשלום חזוי בגין קרן או ריבית, לפי העניין, ביחס להלוואה;
{{ח:תת}} \mathrm{PMT}i – סכום התשלום בתקופה ה־i;
{{ח:תת}} t – מספר התשלומים עד לפירעון הסופי של ההלוואה;
{{ח:תת}} i – התקופה (במונחי שישה חודשים) החל ממועד משיכת ההלוואה ועד למועד החזוי לכל תשלום;
{{ח:תת}} r – הריבית על פי הסכם ההלוואה (במונחים שנתיים), חלקי 2;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משך חיים ממוצע (מח״מ) של אגרת חוב“ – לפי הגדרת מח״מ של הלוואה, בשינויים המחויבים ובשינוי כדלקמן:
{{ח:תת}} r – ממוצע התשואות לפדיון ברוטו של אגרת החוב במהלך חמשת ימי המסחר שקדמו למועד הפלוני, חלקי 2;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתקן“ – מתקן דו־דלקי, המשמש לייצור אנרגיה חשמלית ליצרן קונבנציונאלי, או לייצור אנרגיה חשמלית ותרמית ליצרן קוגנרציה או מתקן לייצור אנרגיה חשמלית בטכנולוגית אגירה שאובה או מתקן לייצור אנרגיה חשמלית באנרגיה מתחדשת, הכולל, בין השאר, יחידות ייצור, מבנים, מכונות, מכשירים, מצברים, מוליכים, אביזרים וציוד חשמלי קבוע או מיטלטלין הקשורים למתקן. מובהר בזה כי ביחס לאתרים אשר במועד כניסת אמת מידה זו לתוקף קיימים לגביהם תכנית מאושרת להפעלה של מתקנים בקוגנרציה באמצעות גז טבעי בלבד, ואשר ההספק המותקן שלהם אינו עולה על 100 מגוואט, לא תחול הדרישה לדו־דלקיות המתקן נשוא אמת מידה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סגירה פיננסית“ – חתימת ההסכמים הרלוונטיים בקשר להעמדת החוב הבכיר וכל האשראי, ככל שיידרשו מגורמים מממנים, הדרושים להקמת מתקן ולהפעלתו על פי כל דין, ובלבד שמכוח כניסתם לתוקף של הסכמים אלה רשאי יצרן חשמל פרטי למשוך כספים מאותם הגורמים הממנים לצורך הקמתה של תחנת הכח, ללא צורך באישור נוסף כלשהו של אותם גורמים מממנים או של גורם אחר כלשהו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק שירות חיוני“ או ”ספק“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקת רכישה“ – התקשרות בין מנהל המערכת לבין יצרן לרכישת אנרגיה חשמלית או להעמדת יכולת זמינה ואנרגיה חשמלית וכן להעמדת שירותי תשתית ושירותי גיבוי על ידי הספק {{ח:הערה|[צ״ל: מנהל המערכת]}} לבעל הרישיון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית דולרית לטווח ארוך למועד פלוני“ – שער הסגירה של ה־US Dollar Swap Rate לתקופה הקרובה ככל שניתן למשך חיים ממוצע הנבחר ביחס להלוואת החוב הבכיר בדולר לטווח ארוך, לפי הציטוט הגבוה בדף ICAP8 במסך Reuters, שפורסם חמישה (5) ימים קודם למועד הפלוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית יורו לטווח ארוך למועד פלוני“ – שער הסגירה של ה־Euro Swap Rate לתקופה הקרובה ככל הניתן למשך חיים ממוצע הנבחר ביחס להלוואת החוב הבכיר ליורו לטווח הארוך לפי הציטוט הגבוה בדף ICAP8 במסך Reuters, שפורסם חמישה (5) ימים קודם למועד הפלוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית כוללת“ – הריבית הכוללת (בסיס + מרווח) החלה על הלוואה על פי הסכם המימון לחוב הבכיר הרלוונטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית לטווח ארוך למועד פלוני“ – ריבית שקלית צמודת מדד לטווח ארוך למועד פלוני, ריבית דולרית לטווח ארוך למועד פלוני או ריבית יורו לטווח ארוך למועד פלוני, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית שקלית צמודת מדד לטווח ארוך למועד פלוני“ – ממוצע משוקלל של התשואה לפדיון ברוטו של 3 סדרות אגרות חוב ממשלתיות צמודות למדד הנושאות ריבית קבועה, אשר התקופה לפדיונן היא הקרובה למח״מ הנבחר ביחס להלוואות החוב הבכיר השקלי הצמוד לטווח הארוך ואשר מתקיימים לגביהן התנאים המצטברים הבאים: (א) אגרות חוב שערך הסחירות (מחזור ת.כ. באלפי ₪) המצטבר שלהן במהלך 5 ימי המסחר שקדמו למועד פלוני הוא לפחות 10,000,000 ₪, (ב) משך החיים הממוצע של לפחות אחת מהן קצר מהמח״מ הנבחר ביחס להלוואת החוב הבכיר צמוד המדד לטווח ארוך, ומשך החיים הממוצע של לפחות אחת מהן ארוך מהמח״מ הנבחר ביחס להלוואת החוב הבכיר צמוד המדד לטווח ארוך, ו־(ג) שממוצע משכי החיים הממוצעים של שלוש (3) הסדרות כאמור לא יפחת מהמח״מ הנבחר ביחס להלוואת החוב הבכיר השקלי הצמוד לטווח ארוך. הממוצע המשוקלל יחושב על פי הערכים הנקובים הרשומים למסחר בגין כל אגרת חוב כאמור במהלך חמשת (5) ימי המסחר שקדמו למועד הפלוני.

{{ח:סעיף|131||תיקון: 26.10.08, 19.7.09, 3.6.13, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''הודעה על אירוע כוח עליון וסיווגו'''
{{ח:תת|(א)}} '''הודעה למנהל המערכת על אירוע כוח עליון'''
{{ח:תת}} יצרן המבקש להסתמך על ההסדר התעריפי במקרה אירוע כוח עליון כלפי מנהל המערכת יודיע למנהל המערכת ללא דיחוי על התרחשות אירוע הנחזה ככוח עליון ועל סיומו של אותו אירוע.
{{ח:תת|(ב)}} '''בקשה לסיווג אירוע כאירוע כוח עליון והחלטה בה'''
{{ח:תת}} יצרן אשר נפגע ממאורע אשר הוא צופה שיהפוך לאירוע כוח עליון, יגיש בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־21 ימים מהמועד שבו נודע לו על האירוע הנחזה להיות אירוע של כוח עליון, בקשה בכתב ליושב ראש הרשות להכיר באירוע כאירוע כוח עליון ויעביר העתק מהבקשה לידי מנהל המערכת. הרשות תקבע האם האירוע האמור מהווה אירוע כוח עליון, וזאת עד ולא יאוחר מתום עשרים ימים מהמועד שנמסרו לה על ידי היצרן כלל הנתונים הנדרשים על ידי הרשות על פי שיקול דעתה הבלעדי, לצורך קבלת החלטה כאמור לעיל (להלן – אירוע כוח עליון). הרשות רשאית להאריך את מועד המענה בפרק זמן סביר בהתאם לנסיבות האירוע והמידע הנדרש לה לצורך קבלת החלטה.
{{ח:תת|(ג)}} '''הפרטים שיש לכלול בבקשה'''
{{ח:תת}} הודעה כמפורט בסעיף (ב), תפרט בין היתר את סיבת, אופי וטיב הפגיעה, את משך התקיימותה הצפוי ואת כל יתר הפרטים הרלוונטיים הקשורים לעיכוב או לפגיעה.
{{ח:תת|(ד)}} '''משמעות אי הגשת בקשה'''
{{ח:תת}} אי הגשת הבקשה לסיווג האירוע כאירוע של כוח עליון בהתאם לאמור לעיל, תיחשב כויתור מצד היצרן על הטענה להתרחשותו של אירוע כוח עליון, אלא אם החליטה הרשות אחרת.
{{ח:תת|(ה)}} '''סמכות הרשות לקביעת אירוע כוח עליון'''
{{ח:תת}} הרשות תקבע האם אירוע מסוים מהווה אירוע כוח עליון כהגדרתו באמת מידה זו, את מועד תחילת תקופת אירוע הכוח עליון, את תקופת הימשכותו של האירוע, את סיווגו כאירוע מעכב או ככזה המאפשר את סיום עסקת רכישה, ואת גובה התשלום המגיע ליצרן, הכול בכפוף לאמות המידה להלן.

{{ח:סעיף|132||תיקון: 26.10.08, 19.7.09, 3.6.13, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''הסדר תעריפי במקרה אירוע כוח עליון מעכב'''
{{ח:תת|(א)}} '''תנאי להסדר תעריפי במקרה אירוע כוח עליון מעכב'''
{{ח:תתת|(1)}} בקרות אירוע העומד בתנאי {{ח:פנימי|סעיף 130|סעיף (ב) שבהגדרת {{ח:הערה|”}}כוח עליון{{ח:הערה|“}} באמת מידה 130}} (להלן – ההגדרה) ומתקיימת בו לפחות אחת מהנסיבות {{ח:פנימי|סעיף 130|שבסעיף (ג) להגדרה}}, אך אינו נמנה על הרשימה {{ח:פנימי|סעיף 130|שבסעיף (ד) להגדרה}} ואינו מהווה פעילות טרור או מלחמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 130|סעיף (א) להגדרה}}, הרשות תשקול את הארכת המועדים ברישיון הייצור באישור השר והארכת עסקת הרכישה, בלבד, בפרק הזמן של תקופת הדחייה. ככל שתאושר דחייה כאמור, תקופת אירוע כוח עליון לא תיחשב כהפרת הוראת רישיון או עסקת רכישה. במקרה כאמור היצרן לא יהיה זכאי לכל תשלום, בגין האירוע המזכה בהארכת המועדים, לרבות להסדרים התעריפיים המפורטים באמות המידה, למעט תשלומים להם היצרן זכאי, בהתאם למופיע באישור התעריפי שברשותו במהלך הארכת תקופת עסקת הרכישה והרישיון, וזאת בכפוף לכך שבמהלך תקופה זו תימכר אנרגיה על ידי היצרן למנהל המערכת על פי דרישת מנהל המערכת.
{{ח:תתת|(2)}} ההסדר התעריפי המפורט להלן במקרה כוח עליון מעכב וכוח עליון מסיים יחול רק ביחס לכוח עליון כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 130|בסעיף (א) להגדרת {{ח:הערה|”}}כוח עליון{{ח:הערה|“}}}}, דהיינו במקרי מלחמה או טרור העומדים בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 130|בסעיף (ג) להגדרת {{ח:הערה|”}}כוח עליון{{ח:הערה|“}}}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''אירוע כוח עליון מעכב'''
{{ח:תתת|(1)}} במקרה שנמשכה השפעתו של אירוע כוח עליון, אחד או יותר, עד לא יותר מ־270 ימים מצטברים בתקופת ההקמה של המתקן או 180 ימים מצטברים במהלך 24 חודשים רצופים בתקופה שלאחר ההפעלה המסחרית של המתקן או שהמועדים האמורים הוארכו על ידי הרשות בשל תקופת שיקום המתקן כמפורט בסעיף קטן (3), ייחשב הדבר כאירוע כוח עליון מעכב. לצורך פרקי הזמן המנויים לעיל, לא ייספרו פרקי זמן הקצרים מ־7 ימים רצופים, וביחס אליהם לא תקום ליצרן כל טענת זכות על פי אמת מידה זו לרבות כלפי מנהל המערכת. מובהר עוד, כי ככל שאירוע כוח עליון מעכב ארך למעלה מ־7 ימים רצופים, הרי שלצורך פרקי הזמן האמורים לעיל יימנה אירוע הכוח העליון החל מהיום ה־8 ואילך. במקרה של אירוע כוח עליון מעכב שאירע לאחר ההפעלה המסחרית של המתקן, מנהל המערכת ישלם ליצרן תעריף בגובה התשלומים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} הוצאות ישירות אשר נגרמו ליצרן במהלך אירוע כוח עליון מעכב, העומד במצטבר, בתנאי אמת מידה זו, ואשר הנם תוצאה ישירה ממנו, ככל שאלה אושרו מראש על ידי הרשות ובהתאם לתנאי האישור. מובהר כי במסגרת התשלומים כאמור לא יכללו תשלומים אשר בהם התחייב, ככל שהתחייב, היצרן כלפי ספק גז במהלך אירוע הכוח העליון המעכב. לצורך פסקה זו ולצורך המונח ”הוצאות ישירות“ מובהר בזה כי לא יכללו במסגרת מונח זה תשלומים בהם התחייב היצרן על פי הסכמי המימון לחוב הבכיר.
{{ח:תתתת|(ב)}} תשלומים שוטפים של החוב הבכיר, קרן או ריבית בלבד, בהם התחייב היצרן במהלך אירוע הכוח העליון המעכב, וזאת כל עוד נמשכת השפעתו המעכבת של אירוע הכוח העליון (להלן – תקופת הדחייה). יובהר עוד, כי בהתקיים אירוע כוח עליון מעכב תוארך תקופת עסקת הרכישה בפרק הזמן של תקופת הדחייה אולם במהלך הארכת תקופת עסקת הרכישה לא ישולמו תשלומי זמינות ליצרן, במידה שהוא זכאי לכאלה בהתאם למופיע באישור התעריפי שברשותו, אלא בתקופת הדחייה ישולמו ליצרן תשלומים בגין הוצאות התפעול המשתנות בשיעור כפי שנקבע על פי האישור התעריפי, וזאת אם וככל שבמהלך תקופה זו תימכר אנרגיה על ידי היצרן למנהל המערכת על פי דרישת מנהל המערכת. תנאי לתשלום על ידי מנהל המערכת של תשלומי החוב הבכיר כמפורט בפסקה זו, הוא שלא תיערך הבחנה בהסכם המימון לחוב הבכיר בין הוצאות מימון המשולמות עקב אירוע כוח עליון מעכב לבין הוצאות מימון המשולמות כסדרן על ידי היצרן על פי הסכמי המימון לחוב הבכיר.
{{ח:תתתת|(ג)}} לאחר שנסתיימה השפעת אירוע הכוח העליון המעכב והמתקן חזר להפעלה סדירה יחול ההסדר הבא כלפי מנהל המערכת: 40% מהתשלומים אשר שולמו על ידי מנהל המערכת ליצרן כאמור בסעיף קטן (2)(א), במשך תקופת אירוע כוח עליון מעכב ולא יותר מ־180 יום מצטברים במהלך 24 חודשים רצופים בתקופה שלאחר ההפעלה המסחרית של המתקן, ייחשבו כחוב של היצרן למנהל המערכת. חוב זה ייחשב כחוב נחות לחוב הבכיר [קרן + ריבית בלבד] וקודם לשאר התשלומים בהם מחויב היצרן על פי מפל התשלומים, כמפורט בהסכם המימון לחוב הבכיר (להלן – החוב הנחות).
{{ח:תתתת|(ד)}} החוב הנחות יצבור הפרשי הצמדה וריבית בשיעור הריבית החלה על פי הסכמי המימון לחוב הבכיר ובתוספת 2%, החל ממועד התשלום ליצרן ועד למועד התשלום למנהל המערכת.
{{ח:תתתת|(ה)}} היצרן יפרע את החוב הנחות למנהל המערכת במועדי התשלום למממני החוב הבכיר לזמן ארוך על פי הסכמי החוב הבכיר, החל ממועד התשלום הראשון של הקרן והריבית. בכל מועד תשלום יפרע היצרן למנהל המערכת את הסכום המרבי הניתן לתשלום, עד לפירעון מלוא החוב.
{{ח:תתתת|(ו)}} מנהל המערכת לא יהיה רשאי לקזז כל סכום או חיוב המגיע ליצרן ממנו כנגד החוב הנחות של היצרן כלפיו.
{{ח:תתתת|(ז)}} למען הסר ספק, מובהר כי במהלך תקופת התקיימות אירוע כוח עליון מעכב לאחר ההפעלה המסחרית של המתקן, היצרן לא יהיה זכאי לתשלומי זמינות.
{{ח:תתת|(2)}} במקרה של אירוע כוח עליון מעכב, העומד במצטבר בתנאים {{ח:פנימי|סעיף 130|שבסעיפים (א) ו־(ג) להגדרת {{ח:הערה|”}}כוח עליון{{ח:הערה|“}} באמת מידה 130}}, אשר אירע קודם להפעלה המסחרית של המתקן, הרי שלתעריף אשר ישלם מנהל המערכת ליצרן לאחר ההפעלה המסחרית של המתקן יתווספו התשלומים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} הוצאות ישירות אשר נגרמו ליצרן במהלך אירוע הכוח העליון המעכב ואשר הנם תוצאה ישירה ממנו, ככל שאלה אושרו מראש על ידי הרשות ובהתאם לתנאי האישור. מובהר כי במסגרת תשלומים כאמור לא יכללו תשלומים אשר בהם התחייב, ככל שהתחייב, היצרן כלפי ספק גז, במהלך אירוע הכוח העליון המעכב. לצורך פסקה זו ולצורך המונח ”הוצאות ישירות“ לא יכללו במסגרת מונח זה תשלומים בהם התחייב היצרן על פי הסכמי המימון לחוב הבכיר. תנאי לתשלום על ידי מנהל המערכת של תשלומי החוב הבכיר כמפורט בפסקה זו, הוא שלא תיערך הבחנה בהסכם המימון לחוב הבכיר בין הוצאות מימון המשולמות עקב אירוע כוח עליון מעכב לבין הוצאות מימון המשולמות כסדרן על ידי היצרן על פי הסכמי המימון לחוב הבכיר.
{{ח:תתתת|(ב)}} אם למרות תשלום ההוצאות הישירות כאמור לעיל על ידי מנהל המערכת, היצרן יפעיל את המתקן למעלה מ־60 יום לאחר המועד שנקבע לכך בעסקת הרכישה, וזאת עקב התקיימותו של אירוע הכוח העליון המעכב, הרי שלתעריף שישלם מנהל המערכת ליצרן בעד עסקת הרכישה לאחר ההפעלה המסחרית של המתקן יתווסף תשלום בגובה התשלומים השוטפים של החוב הבכיר, (קרן או ריבית בלבד), בו התחייב היצרן במהלך אירוע הכוח העליון המעכב החל מהמועד שעניינו 60 יום מחלוף המועד אשר היה קבוע ברישיון המותנה להפעלה המסחרית של המתקן ועד למועד ההפעלה המסחרית של המתקן (להלן – תקופת הדחייה) וכן תוארך תקופת עסקת הרכישה, אם קיימת כזו, בפרק הזמן של תקופת הדחייה. אולם במהלך הארכת תקופת עסקת הרכישה לא ישולמו ליצרן תשלומי זמינות קבועה או משתנה ככל שהיה זכאי להם במסגרת האישור התעריפי שברשותו, אלא בתקופת הדחייה ישולמו ליצרן תשלומים בגין הוצאות התפעול המשתנות והקבועות בשיעור כפי שנקבע על פי האישור התעריפי, וזאת אם וככל שבמהלך תקופה זו תימכר אנרגיה על ידי היצרן למנהל המערכת על פי דרישת מנהל המערכת.
{{ח:תתתת|(ג)}} לאחר שנסתיימה השפעת אירוע הכוח העליון המעכב והמתקן חזר להפעלה מסחרית סדירה, יחול ההסדר הבא כלפי מנהל המערכת: 40% מהתשלומים אשר שולמו על ידי מנהל המערכת ליצרן כאמור בסעיף קטן (2)(ב) במשך תקופת אירוע הכוח העליון המעכב ולא יותר מ־210 ימים מצטברים לאחר תחילת ההפעלה המסחרית בהם שולמו תשלומי חוב בכיר בהתאם לאמור בפסקה (ב), ייחשבו כחוב של היצרן למנהל המערכת. חוב זה ייחשב כחוב נחות לחוב הבכיר [קרן + ריבית בלבד] וקודם לשאר התשלומים בהם מחויב היצרן על פי מפל התשלומים, כמפורט בהסכם המימון לחוב הבכיר (להלן – החוב הנחות).
{{ח:תתתת|(ד)}} החוב הנחות יצבור הפרשי הצמדה וריבית בשיעור הריבית החלה על פי הסכמי המימון לחוב הבכיר ובתוספת 2%, החל ממועד התשלום ליצרן ועד למועד התשלום למנהל המערכת.
{{ח:תתתת|(ה)}} היצרן יפרע את החוב הנחות למנהל המערכת במועדי התשלום למממני החוב הבכיר לזמן ארוך על פי הסכמי החוב הבכיר, החל ממועד התשלום הראשון של הקרן והריבית. בכל מועד תשלום יפרע היצרן למנהל המערכת את הסכום המרבי הניתן לתשלום, עד לפירעון מלוא החוב.
{{ח:תתתת|(ו)}} מנהל המערכת לא יהיה רשאי לקזז כל סכום או חיוב המגיע ליצרן ממנו כנגד החוב הנחות של היצרן כלפיו.
{{ח:תתת|(3)}} כללי:
{{ח:תתתת|(א)}} בנסיבות בהן נגרם נזק פיזי ישיר למתקן או לכל חלק ממנו בשל אירוע כוח עליון מעכב העומד, במצטבר, בתנאי אמת מידה זו, בין אם בתקופת ההקמה או בתקופת ההפעלה של המתקן יגיש היצרן לאישור הרשות לא יאוחר מ־120 יום לאחר קרות אירוע הכוח העליון תכנית לשיקום הנזק הפיזי אשר נגרם למתקן כתוצאה ישירה מהתקיימות אירוע הכוח העליון וכן לוחות הזמנים הנדרשים לביצוע השיקום (להלן – תכנית השיקום). מובהר כי בגדר תכנית השיקום לא יכללו עבודות אותם היה נדרש היצרן לבצע גם אלמלא התקיימות אירוע הכוח העליון אשר גרם את הנזק הפיזי למתקן.
{{ח:תתתת|(ב)}} הרשות רשאית בכפוף לשיקול דעתה הבלעדי ובהתחשב בנסיבות הרלבנטיות למקרה השיקום לאשר את תכנית השיקום, לדרוש את עדכונה או לדחותה, כולה או חלקה, והכול בהתאם לתנאים כפי שייקבעו על ידי הרשות.
{{ח:תתתת|(ג)}} תקופת השיקום המרבית לא תעלה על 36 חודשים. הרשות תאשר את הארכת פרקי הזמן של כוח עליון מעכב המופיעים בסעיפים קטנים (1) ו־(2) בהתאם לתכנית השיקום ובלבד שההארכה לא תעלה על 36 חודשים.
{{ח:תתתת|(ד)}} אישרה הרשות את תכנית השיקום, הרי שמנהל המערכת ישלם ליצרן, החל ממועד ההפעלה המסחרית, תשלום בגובה ההוצאות הישירות אשר נגרמו ליצרן בגין תכנית השיקום, כאמור בקביעת הרשות. לא יהיה כפל תשלומים בין האמור בפסקה זו לאמור באמת מידה זו.

{{ח:סעיף|133||תיקון: 26.10.08, 19.7.09, 3.6.13, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''הסדר תעריפי במקרה סיום עסקת רכישה עקב כוח עליון'''
{{ח:תת|(א)}} '''התנאים לכינונו של כוח עליון מסיים'''
{{ח:תת}} במקרים בהם הרשות קבעה כי לא תהיה תכנית שיקום למתקן כמופיע {{ח:פנימי|סעיף 132|באמת מידה 132 (הסדר תעריפי במקרה אירוע כוח עליון מעכב)}} ובכל מקרה לא טרם סיום פרקי הזמן המנויים {{ח:פנימי|סעיף 132|באמת מידה 132}}, יהיו רשאים היצרן או מנהל המערכת באישור הרשות, לבטל את עסקת הרכישה באמצעות המצאת הודעת ביטול בכתב, אשר תיכנס לתוקף תוך 21 ימים מיום שנשלחה (להלן גם – אירוע כוח עליון מסיים). עותק מבקשת הביטול יועבר לגורמים המפורטים להלן: (1) לרשות (2) למנהל המערכת (3) לבעל רישיון הולכה ו־(4) לנציג מממני החוב הבכיר. לצורך פרקי הזמן המנויים לעיל לא ייספרו פרקי זמן הקצרים מ־7 ימים רצופים, וביחס אליהם לא תקום ליצרן כל טענת זכות על פי אמת מידה זו לרבות כלפי הרשות או המנהל המערכת. מובהר, כי ככל שאירוע כוח עליון ארך למעלה מ־7 ימים רצופים, הרי שלצורך פרקי הזמן האמורים לעיל יימנה אירוע הכוח העליון החל מהיום ה־8 ואילך. כמו כן, במניין הימים של השפעת אירוע כוח עליון כמופיע באמת מידה זו לא תיכלל תקופת השיקום המופיעה {{ח:פנימי|סעיף 132|באמת מידה 132(ב)(3)}} ככל שזו אושרה על ידי הרשות בהתאם לאמור שם.
{{ח:תת|(ב)}} '''זכות הרשות למנוע את ביטול עסקת הרכישה'''
{{ח:תת}} למרות האמור לעיל, במקרה שנמסרה הודעת ביטול כאמור בסעיף (א), וככל שלא נקבע כי המתקן ישוקם כמופיע {{ח:פנימי|סעיף 132|באמת מידה 132(ב)(3)}} על ידי היצרן, רשאית הרשות למנוע את ביטול עסקת הרכישה על ידי היצרן למשך תקופה שלא תעלה על שנה, וזאת בכפוף לכך שמנהל המערכת ישלם ליצרן במהלך תקופה זו את התשלומים כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 132|באמת מידה 132}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''ביטול העסקה באישור הרשות כאשר נמשכת השפעת האירוע'''
{{ח:תת}} בהתאם לתנאים המפורטים באמת מידה זו בסעיפים (א) ו־(ב), בתום פרק הזמן אשר ייקבע כאמור בסעיף (א) או לחלופין בסעיף (ב) וכל עוד נמשכת השפעת אירוע הכוח העליון על המתקן, יהיו רשאים היצרן או מנהל המערכת באישור הרשות לבטל את עסקת הרכישה בשל אירוע כוח עליון מסיים. עם ביטול עסקת הרכישה יחול האמור בסעיפים (ד)–(ה).
{{ח:תת|(ד)}} '''תעריפי מנהל המערכת ליצרן באירוע כוח עליון'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ישלם ליצרן סכום השווה ליתרת החוב (כהגדרתו באמות מידה אלה) של היצרן על פי הסכמי המימון לחוב הבכיר נכון למועד ביטול עסקת הרכישה על פי {{ח:פנימי|סעיף 134|אמת מידה 134(א)(1)}} או לחלופין יפעל מנהל המערכת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 134|באמת מידה 134(א)(2)}}, והכול כפי שתורה לו הרשות ובניכוי הסכומים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} החזרי תשלומים ליצרן מכל סוג שהוא, לרבות, תגמולים, מס רכוש וכיוצא בזה.
{{ח:תתתת|(ב)}} סכומים העומדים לרשות חשבון או קרן של היצרן או לטובתו במועד ביטול עסקת הרכישה, לרבות קרנות לשירות חוב, תפעול, תחזוקה או שיקום.
{{ח:תתתת|(ג)}} כל תגמולי ביטוח האמורים להשתלם על פי פוליסות ביטוח אשר על היצרן הייתה מוטלת החובה לרכוש על פי {{ח:פנימי|סעיף 137|אמת מידה 137}}, למעט ביטוח אחריות צד שלישי, ביטוח חבות מעבידים, ביטוח חבות מוצר וביטוח אחריות נושאי משרה.
{{ח:תתתת|(ד)}} סכומים מכל חשבון של היצרן שטרם נפרעו, הכוללים חשבונות חסך של חובות שירות בתאריך האירוע של הכוח עליון, אלא אם הרשות אישרה לאחר אירוע הכוח עליון משיכה של כל סכום מחשבונות אלו.
{{ח:תתתת|(ה)}} סכום הערבויות, הבטוחות והביטחונות בנות המימוש לטובת מממני החוב הבכיר וכל הסכומים בני התביעה במועד ביטול עסקת הרכישה או לאחריו במסגרת ההתחייבויות הכספיות האחרות של בעלי מניות מטעם היצרן כלפי מממני החוב הבכיר.
{{ח:תתתת|(ו)}} וללא התחשבות ב:
{{ח:תתתתת|(1)}} סכומים התלויים ועומדים במועד הביטול והנובעים מהפרה, מעשה או מחדל של היצרן על פי הסכמי המימון לחוב הבכיר, ובכלל זה: (1) סכומי ריבית (2) קנסות (3) עמלות פירעון מוקדם (4) עלויות והפסדים כתוצאה מעסקאות גידור ותשלומים אחרים.
{{ח:תתתתת|(2)}} כל סכום אשר הועמד על ידי מממני החוב הבכיר על פי הסכמי המימון לחוב הבכיר ליישום כל מטרה מלבד הקמה, התפעול ותחזוקה של המתקן.
{{ח:תת|(ה)}} '''העברת זכויות היצרן לבעל רישיון ניהול מערכת'''
{{ח:תת}} עם ביטול עסקת הרכישה על ידי מנהל המערכת או היצרן וכתנאי לביצוע התשלום בשיעור יתרת החוב הבכיר על ידי מנהל המערכת כמפורט בסעיף (ד), יועברו זכויות היצרן במתקן לבעל רישיון ניהול המערכת כשהן נקיות מכל משכון, עיקול וזכויות צד ג׳ כלשהן וללא כל מניעה משפטית או אחרת להפעלת המתקן על ידי מנהל המערכת או מי מטעמו, וזאת למעט מניעה כאמור שהינה כתוצאה מאירוע הכוח העליון. במקרה זה לא יחויב מנהל המערכת בקיום הסכמים למכירת אנרגיה או להעמדת זמינות אשר נכרתו בין היצרן לצדדים שלישיים בקשר עם המתקן, וזאת מבלי שלאותם צדדים שלישיים תהיה בגין כך כל טענה כלפי מנהל המערכת. מבלי לגרוע מכלליות האמור:
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יהיה זכאי להיכנס ולקבל שליטה מיידית וחזקה במתקן;
{{ח:תתת|(2)}} היצרן יעביר למנהל המערכת את כל זכויותיו במיטלטלין הנמצאים במתקן או מחוצה להם והמהווים או אמורים להוות חלק מהמתקן;
{{ח:תתת|(3)}} היצרן יעביר למנהל המערכת את כל המסמכים הקשורים למתקן לרבות נהלי ההפעלה של המתקן;
{{ח:תתת|(4)}} היצרן ימחה לטובת מנהל המערכת את כל ההסכמים הקשורים להפעלת המתקן, תעודות האחריות שיינתנו ליצרן ואת פוליסות הביטוח שיתבקש היצרן להסב לטובת מנהל המערכת;
{{ח:תתת|(5)}} היצרן יפרע את כל התחייבויותיו בקשר לנכסים ולזכויות אשר יועברו לידי מנהל המערכת על פי אמת מידה זו הנוגעות לתקופה שקדמה להעברה כאמור; מבלי לגרוע מכלליות האמור לעיל, היצרן ישפה את מנהל המערכת בגין כל נזק, הפסד, תביעה, עלות או הוצאה הקשורים באי פירעון ההתחייבויות כאמור;
{{ח:תתת|(6)}} מנהל המערכת יהיה רשאי לבצע כל פעולה אחרת או נוספת לשם מימוש מלוא זכויותיו עם ביטול עסקת הרכישה כמפורט לעיל. היצרן יבצע כל מה שיורה לו מנהל המערכת לצורך כך, לרבות שיתוף פעולה עם מנהל המערכת ומי מטעמו לצורך העברת מידע, הקניית גישה למתקן, חתימה על המסמכים הדרושים לצורך ביצוע הפעולות הנדרשות למימוש מלוא זכויות מנהל המערכת עם ביטול עסקת הרכישה, קבלת מידע מכל גורם מטעם היצרן, הדרכת מנהל המערכת או מי מטעמו בקשר עם הפעלת המתקן;
{{ח:תתת|(7)}} כתנאי לזכאותו להסדרים התעריפיים על פי {{ח:פנימי|סעיף 132|אמות מידה 132–133}}, היצרן ידאג מראש לכך שבכל ההסכמים אשר ייערכו על ידו בקשר עם המתקן לרבות, מבלי לפגוע בכלליות האמור לעיל, הסכמים בקשר עם מימון, הקמת והפעלת המתקן, כמו גם ההסכמים שבין היצרן לצדדים שלישיים בדבר מכירת אנרגיה או העמדת זמינות, יובטחו זכויות מנהל המערכת על פי סעיף זה, וכן בהקשר זה ייקבע בהסכם אשר ייכרת בין היצרן לבין בעלי הזכויות בקרקע עליו הוקם המתקן (להלן – מקרקעי המתקן), כי בנסיבות של ביטול עסקת הרכישה כאמור באמת מידה זו יוסבו זכויות היצרן (חזקה, זכות שימוש או בעלות) במקרקעי המתקן למנהל המערכת, וזאת מבלי שיהיה בביטול עסקת הרכישה כדי לאיין את זכויות היצרן או מנהל המערכת במקרקעי המתקן;
{{ח:תתת|(8)}} כל סכום המגיע ליצרן על פי אמת מידה זו, יעוכב על ידי מנהל המערכת עד להשלמת ביצוע התחייבויות היצרן כאמור בסעיף זה, לרבות בכל הנוגע למסירת החזקה במתקן לידי מנהל המערכת.

{{ח:סעיף|134||תיקון: 26.10.08, 19.7.09, 3.6.13, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''ביצוע תשלום'''
{{ח:תת|(א)}} '''ביצוע התשלום'''
{{ח:תת}} התשלום המפורט {{ח:פנימי|סעיף 133|באמת מידה 133(ד)}} ייעשה, באחת משתי החלופות המפורטות להלן על פי החלטת הרשות:
{{ח:תתת|(1)}} פירעון מוקדם של החוב הבכיר:
{{ח:תתתת|(א)}} מועד הפירעון המוקדם יחול במועד הפירעון הראשון שלאחר מועד מתן ההודעה המוקדמת כמפורט בפסקה (ג), על פי לוח הסילוקין אשר נקבע בהסכמי המימון לחוב הבכיר.
{{ח:תתתת|(ב)}} סכום קרן החוב הנפרע בפירעון מוקדם יהיה בשקלים חדשים או הסכום המתאים בדולר או ביורו, לפי העניין, השווה לסכום זה.
{{ח:תתתת|(ג)}} מנהל המערכת יודיע למממני החוב הבכיר לפחות עשרים ואחד ימים לפני מועד הפירעון המוקדם בדבר כוונתו לבצע פירעון מוקדם, ויפרט בה את סכום קרן החוב שבחר לבצע בפירעון המוקדם, הריבית בגינו, אומדן הפרשי ההצמדה בגינם ועמלת הפירעון המוקדם. מועד הפירעון המוקדם חל במועד ההודעה המוקדמת. ההודעה המוקדמת תהיה בלתי חוזרת.
{{ח:תתתת|(ד)}} במועד הפירעון המוקדם יעביר מנהל המערכת למממני החוב הבכיר את הסכום הנפרע בפירעון מוקדם כמפורט כמפורט בפסקה (ה).
{{ח:תתתת|(ה)}} עמלת הפירעון המוקדם אשר בה ישא מנהל המערכת תהיה בסכום, במידה והוא חיובי, השווה להפרש שבין: (1) התשלומים העתידיים, קרן וריבית, כמפורט באמת מידה זו אשר מנהל המערכת ביקש לפרוע בפירעון מוקדם, כשהם מהוונים לערך הנוכחי במועד הפירעון המוקדם לפי שיעור הריבית לטווח ארוך למועד הפירעון המוקדם בתוספת המרווח החל על ההלוואה על פי הסכם המימון לחוב הבכיר ובניכוי 0.15%; לבין (2) יתרת קרן ההלוואה שבפירעון. עמלת הפירעון המוקדם אשר תשולם על ידי מנהל המערכת תהיה בסכום, במידה והוא חיובי, שיחושב על פי הנוסחה שלהלן:
{{ח:ת}} {{ממורכז|\mathit{MW} = \displaystyle{\sum_{t=1}^{T}} \, \frac{\mathit{ER}_t}{\prod_{i=1}^{T} \left(1+\frac{R+M_i-P}{N}\right)} - \mathit{OD}}}
{{ח:תתתת}} כאשר:
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} \mathit{MW} = סכום עמלת הפירעון המוקדם.
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} \mathit{ER}_t = תשלום פירעון קרן וריבית החזוי לפי לוח הסילוקין המותאם (כאשר ”t“ הוא מספר התשלום החל ממועד הפירעון המוקדם).
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} R = ריבית בסיס, בהתאם למח״מ יתרת החוב במועד הפירעון.
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} M_i = המרווח החל הרלוונטי בהתאם להסכם המימון.
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} P = 0.15%
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} T = מספר תשלומי פירעון של קרן וריבית לפי לוח הסילוקין המותאם, החל מהתשלום הראשון שלאחר מועד הפירעון המוקדם ועד לפירעון מלוא החוב.
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} N = מספר התשלומים לשירות החוב בשנה.
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} \mathit{OD} = יתרת החוב למועד הפירעון המוקדם.
{{ח:תתתת}} בנוסף לאמור לעיל, בנסיבות בהם החוב הבכיר אשר הועמד ליצרן הינו מט"חי, כולו או חלקו, וקיימים ביחס אליו הסכמי גידור תחושב עמלת הפירעון המוקדם כמפורט בטבלא המסומנת בתור נספח מספר 2 [Mark to Market] {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/1627.pdf|להחלטת רשות מספר 1 מישיבה 268 מיום 19.7.09}} המפורסמת באתר הרשות.
{{ח:תתתת|(ו)}} למעט כאמור בפסקה (ד), לתשלום בו יחויב מנהל המערכת לא יתווסף כל קנס, עמלת פירעון מוקדם או כל עלות אחרת הקבועה בהסכמי המימון, כולל העלאת שיעור הריבית, עקב פירעון מוקדם של החוב הבכיר לפי הסכמי המימון לחוב הבכיר.
{{ח:תתת|(2)}} תשלום לשיעורין:
{{ח:תתתת|(א)}} על אף האמור בהסכמי המימון לחוב הבכיר, מנהל המערכת ישלם את התשלום בגובה החוב הבכיר לשיעורין בהתאם ללוח סילוקין שייקבע במועד בו יחל מנהל המערכת לשלם את התשלום בגובה החוב הבכיר ועל בסיס לוחות הסילוקין הקבועים בהסכמי המימון לחוב הבכיר ובהינתן כל התשלומים והפירעונות המוקדמים אשר בוצעו על ידי היצרן עד למועד פירעון החוב הבכיר על ידי היצרן.
{{ח:תתתת|(ב)}} אם מועד פירעון של החוב הבכיר כאמור לעיל, חל שלא ביום עסקים בנקאי, יידחה מועד הפירעון ליום העסקים הבנקאי הראשון שלאחריו, ואולם אם יום זה חל בחודש העוקב, יוקדם מועד הפירעון ליום העסקים הבנקאי האחרון שלפניו. על אף כל דחייה או הקדמה כאמור, הריבית והפרשי ההצמדה על האמור בסעיף זה יחושבו לפי מועד הפירעון על פי לוח הסילוקין כאמור בפסקה (א).
{{ח:תתתת|(ג)}} שיעור הריבית אשר תחול על החוב הבכיר, החל מהמועד בו ייכנס לתקפו תשלום יתרת החוב הבכיר ליצרן הפרטי בגין עסקת הרכישה כאמור באמת מידה זו, יהיה בשיעור הריבית הכוללת החלה על ההלוואה במועד זה ובניכוי 0.5%.
{{ח:תתתת|(ד)}} שיעור הניכוי על פי פסקה (ג) (0.5%) יחושב לכל תקופת ריבית על פי הנוסחה הבאה:
{{ח:תתתתת}} \mathit{Ne} = (1+0.5\%)^{(1/n)} - 1
{{ח:תתתת}} כאשר \mathit{Ne} – שיעור ניכוי תקופתי{{ח:הערה|;}}
{{ח:תתתת}} n – מספר תקופות הריבית בשנה{{ח:הערה|.}}
{{ח:תתתת|(ה)}} ”תקופת הריבית“ – התקופה החלה ממועד תשלום הריבית האחרון ועד למועד תשלום הרבית הבא על פי לוח הסילוקין. הפרשי הצמדה של חוב צמוד מדד, קרן החוב על פי הסכמי המימון לחוב הבכיר, הריבית בגינם ועמלת הפירעון המוקדם בגינם, יהיו צמודים למדד המחירים לצרכן הידוע במועד הסגירה הפיננסית (להלן – המדד הבסיסי), כך שאם יתברר במועד הפירעון של החוב הבכיר על ידי מנהל המערכת, כי המדד הידוע למועד הפירעון (להלן – המדד החדש) שונה מהמדד הבסיסי, ישלם מנהל המערכת את החוב הבכיר כשהוא מוכפל במדד החדש ומחולק במדד הבסיסי. לצורך החישוב כאמור בפסקה זו, לא יפחת המדד החדש מהמדד הבסיסי.

{{ח:סעיף|135||תיקון: 26.10.08, 19.7.09, 3.6.13, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''הוראות כלליות לעניין כוח עליון'''
{{ח:תת|(א)}} '''הוראות כלליות לעניין כוח עליון'''
{{ח:תת}} בהתקיים אירוע של כוח עליון, כמפורט לעיל, קמה עילה ליצרן שלא לעמוד בהתחייבויותיו בעסקת הרכישה, וזאת בכפוף לאמור להלן:
{{ח:תתת|(1)}} כל החלטות או פעולות הצדדים הנוגעות לאירוע כוח עליון תכוונה במטרה להביא לקיום התחייבויות הצדדים לשיקום המתקן ולמזעור ההשלכות בגין התקיימות אירוע כוח העליון בכל הנוגע ליצרן. מובהר למען הסר ספק, כי תנאי לזכותו של היצרן לקבלת התעריפים על פי אמת מידה זו היא, כי במסגרת התחייבות היצרן כאמור לעיל למזער את השלכות התקיימות אירוע כוח העליון, ייקבע, בין היתר, על ידי היצרן בהסכמים עם קבלן המשנה המקים או המפעיל מטעמו את המתקן, כי בנסיבות של אירוע כוח עליון מעכב אשר בגינו נמנעה מקבלן המשנה היכולת, כולה או חלקה, לבצע את העבודה נשוא ההסכם אשר נכרת בינו לבין היצרן תותאם התמורה לה יהיה זכאי קבלן המשנה בהתאם וכן ייקבע בהקשר זה, כי בנסיבות כאמור לא יחויב היצרן אלא לכל היותר בתשלומים הנדרשים לצורך שימור צוות העבודה מטעם קבלן המשנה באתר למשך תקופת התקיימות אירוע הכוח העליון המעכב.
{{ח:תתת|(2)}} בנסיבות של אירוע כוח עליון יהיו היצרן או מנהל המערכת, לפי העניין, פטורים מביצוע כל פעולה שהם היו חיי בים בה לרבות על פי עסקת הרכישה או על פי אמות המידה, ואשר הם היו מנועים מלבצעה עקב התקיימות אירוע הכוח העליון. מנהל המערכת או היצרן, לפי העניין, לא יהיו רשאים לסיים את עסקת הרכישה בשל התקיימות אירוע כוח עליון, אלא בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 133|באמת מידה 133}}.
{{ח:תתת|(3)}} למרות האמור לעיל מובהר בזה, כי האמור באמת מידה זו לא יפטור את מנהל המערכת או היצרן, לפי העניין, בהתקיים אירוע של כוח עליון מביצוע כל ההתחייבויות שאינן נוגעות לאירוע כוח עליון או אינן מושפעות ממנו.
{{ח:תתת|(4)}} יצרן אשר קיבל פטור מביצוע התחייבות כלשהי עקב התרחשותו של אירוע כוח עליון, יחדש את ביצוע הפעולה אשר ממנה הופטר עקב התרחשות אירוע הכוח העליון, כאשר השלכות אירוע הכוח העליון הוסרו, תוקנו או חדלו מלהתקיים.
{{ח:תתת|(5)}} התשלומים בהם יחוב מנהל המערכת כלפי היצרן על פי אמת מידה זו, ככל שיחוב, למעט התשלום בנסיבות של אירוע כוח עליון מסיים, ישולמו על ידי מנהל המערכת ליצרן החל מהמועד שבו יקבל היצרן את הרישיון הקבוע לייצור החשמל על ידי הרשות, וזאת לאורך יתרת תקופת עסקת הרכישה בפריסה ובשיעור כפי שתקבע הרשות, וזאת על פי שיקול דעתה הבלעדי.
{{ח:תתת|(6)}} התשלומים בהם יחוב מנהל המערכת כלפי היצרן בנסיבות של אירוע כוח עליון מסיים הן בתקופת ההקמה והן בתקופת ההפעלה של המתקן ישולמו על ידי מנהל המערכת ליצרן בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 134|באמת מידה 134}}.
{{ח:תתת|(7)}} מובהר כי בנסיבות של ביטול עסקת הרכישה שאיננה עקב התקיימות אירוע כוח עליון כאמור באמת מידה זו, יקוזזו מהתשלומים אשר ישולמו ליצרן על ידי מנהל המערכת, יתרת החוב הנחות של היצרן כלפי מנהל המערכת, ככל שהייתה קיימת באותה העת.
{{ח:תתת|(8)}} למעט האמור באמת מידה זו, מנהל המערכת או היצרן לא יהיו זכאים האחד כלפי השני לכל סעד בגין התקיימות אירוע כוח עליון.
{{ח:תתת|(9)}} לא יבוצע כל תשלום על פי אמת מידה זו באופן שיעניק ליצרן כפל סעדים, לרבות, ומבלי לגרוע מכלליות האמור, במקרה של סעדים המגיעים ליצרן, ככל שמגיעים לו, על פי הוראות הדין, כמו גם ביחס לרכיבי תשלום על פי אמות המידה החופפים זה לזה או מוציאים זה את זה.

{{ח:סעיף|136||תיקון: 26.10.08, 19.7.09, 3.6.13, 11.5.15, 12.12.16, 26.12.16, 28.5.18, 13.5.19, 25.11.20; תשע״ט־12, תש״ף־30, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תחולה לעניין הסדר אירוע כוח עליון'''
{{ח:תת|(א)}} '''תחולה'''
{{ח:תת}} ההסדרים התעריפיים המופיעים {{ח:פנימי|סעיף 130|באמות מידה 130–140}} יחולו רק ביחס לבעלי רישיונות יצור פרטיים מותנים, אשר מתקיימים לגביהם התנאים המצטברים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} בעלי הרישיונות כאמור הם לייצור חשמל פרטי בטכנולוגיה קונבנציונאלית, קוגנרציה (כמפורט בסעיף (ב)) ואגירה שאובה או מתחדשת, למעט יצרן עצמי, אשר יגיעו לסגירה פיננסית ויקבלו אישור תעריפי החל ממועד {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/3061.pdf|החלטה מספר 9 מישיבת רשות מספר 403 מיום 3.6.2013}} המפורסמת באתר הרשות (להלן באמת מידה זו – החלטה 403).
{{ח:תתת|(2)}} בעלי הרישיונות כאמור הם ביחס למתקנים לייצור חשמל אשר שוויים הנורמטיבי איננו פחות מ־50 מיליון שקלים חדשים ואשר מנהל המערכת מחויב ברכישת אנרגיה או אנרגיה וזמינות כלפיהם לפי דין.
{{ח:תתת|(3)}} בעלי הרישיונות כאמור הם כאלו אשר במועד התקיימות אירוע כוח העליון קיים להם חוב בכיר ואין מדובר בבעלי רישיונות כאמור אשר בעת הסגירה הפיננסית וקבלת האישור התעריפי לא היה להם חוב בכיר, והמבקשים לשנות את הרכב המימון לחוב בכיר לאחר ביצוע הסגירה הפיננסית וקבלת האישור התעריפי.
{{ח:תתת|(4)}} בעלי הרישיונות קיימו את כל התנאים הקבועים בהסדרים לזכאותם להסדרי התעריפים האמורים.
{{ח:תתת|(5)}} בעלי הרישיונות כאמור עומדים בתנאים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} בהליך תחרותי בטכנולוגיה סולארית או במכרז מדינה בטכנולוגיה סולארית – קבעה הרשות כי יחולו לגביו {{ח:פנימי|סעיף 130|אמות מידה 130 עד 140}}.
{{ח:תתתת|(ב)}} בטכנולוגית קוגנרציה בגז טבעי, בהספק כולל של לא יותר מ־1000 מגה־וואט מותקן, מבין בעלי רישיונות מותנים ובעלי רישיונות קבועים בקוגנרציה בגז טבעי, שישלימו סגירה פיננסית ויקבלו אישור תעריף, עד לא יאוחר מיום 30.6.2017 ובלבד שסך כל ההספק המותקן בקוגנרציה בגז טבעי ברישיונות קבועים וברישיונות מותנים שישלים סגירה פיננסית עד ליום 30.6.2017 לא יעלה על 1000 מגה־וואט.
{{ח:תתתת|(ג)}} בטכנולוגיית אגירה שאובה – שישלימו סגירה פיננסית ויקבלו אישור תעריף ממועד החלטה 403 ואילך, ובלבד שסך כל ההספק המותקן באגירה שאובה ברישיונות קבועים וברישיונות מותנים לא יעלה על 800 מגה־וואט.
{{ח:תתתת|(ד)}} בטכנולוגיה קונבנציונאלית, לא יותר מהספק כולל של 1300 מגה־וואט מותקן מבין בעלי רישיונות מותנים קונבנציונאליים בגז טבעי, שישלימו סגירה פיננסית ויקבלו אישור תעריף, ממועד החלטה 403, עד ליום 1.1.2019, ובלבד שסך כל ההספק המותקן ברישיונות קונבנציונאליים בגז טבעי קבועים ומותנים, ובכלל זה כאלו שבמכרז, שישלים סגירה פיננסית עד ליום 1.1.2019, לא יעלה על 3470 מגה־וואט.
{{ח:תתתת|(ה)}} בטכנולוגיה רוח, עד להשלמת סגירה פיננסית וקבלת אישור תעריף בהספק מותקן כולל של עד 730 מגה־וואט.
{{ח:תת|(ב)}} '''תחולת ההסדר על יצרנים בקוגנרציה'''
{{ח:תתת|(1)}} מובהר בזה כי הסדרי התעריפים ליצרן בקוגנרציה בגין אירוע כוח עליון יחולו על יצרן כאמור, אולם יצרן פרטי בקוגנרציה יהיה זכאי לחלק היחסי מהתמורה הקבועה בהסדרים התעריפיים באמת מידה זו, הכל לפי אחוזי התחייבות רכישת האנרגיה מסך האנרגיה המיוצרת במתקן בשעות פסגה וגבע במסגרת תקופת עסקת הרכישה אליה התחייב היצרן מול מנהל המערכת, כמופיע {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (קוגנרציה)#סעיף 7|בתקנות 7(א)(1)}} {{ח:חיצוני|תקנות משק החשמל (קוגנרציה)#סעיף 7|ו־7(א)(2) לתקנות משק החשמל (קוגנרציה) התשס״ה–2004}} הרלוונטיות לפעילותו. בנסיבות כאמור יחויב היצרן, כתנאי לתחולת ההסדר הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 132|באמות מידה 132–134}}, להעביר את כל הזכויות הקיימות לו במתקן לידי מנהל המערכת, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 133|באמת מידה 133(ה)}}.
{{ח:תתת|(2)}} למרות האמור לעיל, בנסיבות בהן אמצעי השליטה בבעל רישיון הקוגנרציה אינם מוחזקים, בין במישרין ובין בעקיפין, על ידי מי שמחזיק באמצעי השליטה במפעל שבחצריו מוקם מתקן הקוגנרציה, או שאמצעי השליטה במפעל שבחצריו מוקם מתקן הקוגנרציה אינם מוחזקים בין במישרין ובין בעקיפין, על ידי מי שמחזיק באמצעי השליטה בבעל רישיון הקוגנרציה, ייהנה יצרן הקוגנרציה, מתחולת ההסדר התעריפי בהחלטה זו באופן מלא.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“{{ח:הערה|,}} לעניין סעיף זה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''תחולת תעריפי כוח עליון על מישור היחסים בין הצדדים לעסקת רכישה'''
{{ח:תת}} ההסדר הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 132|באמות מידה 132–134}} ביחס להתקיימות אירוע כוח עליון נכון לעניין מישור היחסים בין הצדדים לעסקת הרכישה בלבד, ואין בכך כדי להשליך על קביעת התעריפים על ידי הרשות לגבי ספק השירות החיוני בנסיבות התקיימות אירוע כוח עליון לספק שירות חיוני, לרבות ביחס לאמור בספר דיווחי האמינות השנתיים של הספק. למרות זאת, מובהר בזה כי בהתקיים כוח עליון, הרי שהיצרן לא יהיה זכאי לטעון להפרת עסקת הרכישה על ידי ספק השירות החיוני.

{{ח:סעיף|137||תיקון: 26.10.08, 19.7.09, 3.6.13, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תעריפי כוח עליון ואחריות – תנאי ביטוח ליצרן פרטי'''
{{ח:תת|(א)}} '''החובה לעמוד בתנאי ביטוח'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יחוב בתשלום ההסדרים התעריפיים ליצרן חשמל פרטי במקרי אירוע כוח עליון ואחריות, כמפורט באמות מידה מטעם הרשות, בכפוף לעמידתו של היצרן בתנאי הביטוח המפורטים בתנאי רישיונו, כדלקמן.
{{ח:תת|(ב)}} '''ביטוחים נדרשים בתקופת ההקמה של המתקן'''
{{ח:תת}} בעל רישיון יבצע ויקיים, על חשבונו ועל אחריותו, בתקופה שמתחילת ביצוע עבודות בקשר עם הקמת המתקן ועד למועד תחילת הפעלתו המסחרית של המתקן את כל הביטוחים, לפי נוסח אישור ביטוחים שייקבע על ידי הרשות ועל פי הפירוט הבא:
{{ח:תתת|(1)}} ביטוח עבודות קבלניות הכולל ביטוח רכוש, ביטוח אחריות כלפי צד שלישי וביטוח חבות מעבידים. בביטוחים כאמור אתר העבודות יוגדר במפורש כשטח המיועד להקמת המתקן, אתרי התארגנות, דרכי גישה ייעודיות אל האתרים כאמור, ובכל מקום אחר, בישראל או בשטחים המוחזקים, בו מתבצעות פעולות הקשורות למתקן.
{{ח:תתת|(2)}} ביטוח כל הסיכונים למתקן, לציוד, למלאי ולכל רכוש אחר: המתקן יבוטח במלוא עלות הקמתו מחדש, כאשר סכום הביטוח יכלול את כל ההוצאות הנלוות הנדרשות להקמתו מחדש של המתקן. ציוד מלאי ורכוש אחר יבוטחו במלוא ערכם, כאשר סכום הביטוח לא יפחת מעלות רכישתם מחדש. הביטוח יכלול גם נזקים המכוסים בדרך כלל על פי ביטוח שבר מכני או ביטוח ציוד אלקטרוני. הביטוח יכסה נזקי רעידת אדמה ונזקי טבע אחרים במלוא ערכו של המתקן כאמור לעיל.
{{ח:תתת|(3)}} ביטוח אחריות כלפי צד שלישי: ביטוח אחריותו של היצרן, על פי כל דין, בשל מוות, פגיעה גופנית ונזק פיזי לרכוש מוחשי שנגרם לצד שלישי כלשהו בתחום שטח מדינת ישראל והשטחים המוחזקים בכל הקשור בהקמת המתקן. הביטוח יכלול סעיף אחריות צולבת. הביטוח יכסה את אחריותם של המבוטחים האחרים, כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 139|באמת מידה 139(ג)(1)}}, למעשיו או למחדליו של היצרן או של הפועלים עבורו או מטעמו. גבול האחריות בביטוח זה בגין מקרה אחד ובסך הכל לתקופת הביטוח יעמוד לפחות על סכום השווה לרבע מהעלות הנורמטיבית של הקמת המתקן, אך לא יפחת מ־5 מיליון דולר ולא יעלה על 25 מיליון דולר.
{{ח:תתת|(4)}} ביטוח אחריות מעבידים: ביטוח אחריותו של היצרן, על פי כל דין, לנזק גוף, מחלה או מוות שנגרמו למי מעובדי היצרן או המועסקים על ידו, תוך כדי או עקב עבודתם בהקמת המתקן. גבול האחריות בביטוח זה בגין מקרה אחד ובסך הכל לתקופת הביטוח יעמוד לכל הפחות על סכום השווה לרבע מהעלות הנורמטיבית של הקמת המתקן, אך לא יפחת מ־5 מיליון דולר ולא יעלה על 25 מיליון דולר. הביטוח לא יכלול כל חריג, סייג או הגבלה בדבר חבות כלפי עובדים זרים, עובדים תושבי השטחים המוחזקים, עובדים המסופקים על ידי חברות כוח אדם, קבלנים, קבלני משנה ועובדיהם, או העסקת נוער. הביטוח יורחב לכסות את חבות המבוטחים האחרים כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 139|באמת מידה 139(ג)(1)}}, למקרה בו ייטען לעניין קרות תאונת עבודה כלשהי כי מי מהם נושא בחובות מעביד כלשהן כלפי הנפגע.
{{ח:תתת|(5)}} ביטוח ימי וביטוח תעופתי – היצרן ירכוש ויחזיק פוליסות ביטוח ימי ותעופתי ביחס לציוד אשר יירכש על ידו מחוץ לגבולות מדינת ישראל במסגרת פעילותו כבעל רישיון ולצורך ההקמה או ההפעלה של המתקן. פוליסות הביטוח הימי יהיו מסוג של כל הסיכונים (Institute Cargo Clause A) ומדלת לדלת (From warehouse to warehouse) וזאת ללא כל תלות בתנאי המכר. ביטוח כאמור נדרש גם בתקופת ההפעלה לצרכי חלפים וצרכים אחרים של מתקן הייצור.

{{ח:סעיף|138||תיקון: 26.10.08, 19.7.09, 3.6.13}}
{{ח:ת}} '''תקופת ההפעלה של המתקן – ביטוחים נדרשים'''
{{ח:תת|(א)}} '''ביטוחים נדרשים בתקופת ההפעלה של המתקן'''
{{ח:תת}} בעל הרישיון יבצע ויקיים, על חשבונו ועל אחריותו, את הביטוחים המפורטים להלן מיום תחילת הפעלתו המסחרית של המתקן:
{{ח:תתת|(1)}} ביטוח כל הסיכונים למתקן, לציוד, למלאי ולכל רכוש אחר: המתקן יבוטח במלוא עלות הקמתו מחדש, וסכום הביטוח לא יפחת מעלות הקמתו של המתקן מחדש, כאשר סכום זה כולל את כל ההוצאות הנלוות הנדרשות להקמתו מחדש של המתקן מפני אבדן או נזק עקב הסיכונים המקובלים בביטוח כל הסיכונים. ציוד מלאי ורכוש אחר יבוטחו במלוא ערכם ליצרן, כאשר סכום הביטוח לא יפחת מעלות רכישתם מחדש. הביטוח יכלול גם נזקים המכוסים בדרך כלל על פי ביטוח שבר מכני או ביטוח ציוד אלקטרוני. הביטוח יכסה נזקי רעידת אדמה ונזקי טבע אחרים במלוא ערכו של המתקן כאמור לעיל.
{{ח:תתת|(2)}} ביטוח אבדן תוצאתי למתקן: ביטוח זה יכסה אובדן רווח גולמי, לרבות הוצאות תפעול מוגדלות שנועדו למנוע או לצמצם את האובדן כאמור, אשר ייגרמו ליצרן עקב אובדן או נזק המבוטח על פי סעיף (א). הביטוח יכסה גם אובדן תמורה בגין העמדת זמינות עקב אירוע מבוטח. סכום הביטוח יהיה שווה לאבדן הרווח הגולמי (מחזור הכנסות בניכוי הוצאות משתנות), אשר נגרם ליצרן במשך תקופת השיפוי. תקופת השיפוי תהיה שווה לתקופה הנדרשת להקמתו מחדש של המתקן לאחר שאבד או ניזוק ובלבד שהתקופה כאמור לא תפחת מ־24 חודש.
{{ח:תתת|(3)}} ביטוח אחריות כלפי צד שלישי: ביטוח אחריותו של היצרן, על פי כל דין, בשל מוות, פגיעה גופנית או נזק פיזי לרכוש מוחשי, שנגרמו לצד שלישי כלשהו בתחום שטח מדינת ישראל והשטחים המוחזקים. הביטוח יכלול סעיף אחריות צולבת. הביטוח לא יכלול כל חריג, סייג או הגבלה בדבר חבות הנובעת מפריקת מטענים, שביתות והשבתות, חבות בגין וכלפי קבלנים, קבלני משנה מכל דרגה ועובדיהם. הביטוח לא יחריג את חבותו של היצרן בגין נזקי זיהום תאונתיים. הביטוח יכסה את אחריותם של המבוטחים האחרים, כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 139|באמת מידה 139(ג)(1)}}, למעשיו או למחדליו של היצרן או הפועלים עבורו או מטעמו. גבול האחריות בביטוח זה בגין מקרה אחד ובסך הכל לתקופת הביטוח יעמוד לפחות על סכום השווה למחצית העלות הנורמטיבית של הקמת המתקן, אך לא יפחת מ־10 מיליון דולר ולא יעלה על 50 מיליון דולר.
{{ח:תתת|(4)}} ביטוח אחריות מעבידים: ביטוח אחריותו של היצרן, על פי כל דין, לנזק גוף, מחלה או מוות שנגרמו למי מעובדי היצרן או למועסקים על ידו, תוך כדי או עקב עבודתם. גבול האחריות בביטוח זה בגין מקרה אחד ובסך הכל לתקופת הביטוח יעמוד לפחות על סכום השווה לרבע מהעלות הנורמטיבית של הקמת המתקן, אך לא יפחת מ־5 מיליון דולר ולא יעלה על 25 מיליון דולר. הביטוח לא יכלול כל חריג, סייג או הגבלה בדבר חבות כלפי עובדים זרים, עובדים תושבי השטחים המוחזקים, עובדים המסופקים על ידי חברות כוח אדם או העסקת נוער. הביטוח יורחב לכסות את חבות המבוטחים האחרים כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 139|באמת מידה 139(ג)(1)}}, למקרה בו ייטען לעניין קרות תאונת עבודה כלשהי כי מי מהם נושא בחובות מעביד כלשהם כלפי הנפגע.

{{ח:סעיף|139||תיקון: 26.10.08, 19.7.09, 3.6.13, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''הוראות כלליות לעניין ביטוח'''
{{ח:תת|(א)}} '''סיווג החברות שבהן ניתן לערוך ביטוח'''
{{ח:תת}} בעל הרישיון יערוך את כל הביטוחים הנדרשים בחברת ביטוח מורשית כדין בישראל, אשר היקף הכנסותיה מפרמיות בביטוח כללי (אלמנטרי) בשנת הקודמת לתקופת הביטוח אינו פחות מסך 1,250,000,000 ₪, או בחברת ביטוח אשר מקום מושבה מחוץ לישראל, אשר דירוגה אינו נופל מדרגה A בדירוג S&P, או מדרגה A− בדירוג A.M. BEST או דירוג מקביל.
{{ח:תת|(ב)}} '''תוקף הביטוח'''
{{ח:תת}} כל הביטוחים יעמדו בתוקפם, על פי העניין, החל ממועד תחילת ביצוע העבודות בקשר עם הקמת המתקן ועד למועד סיום עסקת הרכישה.
{{ח:תת|(ג)}} '''התנאים שיכללו בביטוח'''
{{ח:תת}} כל הביטוחים ייכללו תנאים מפורשים כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} מדינת ישראל, ממשלת ישראל, מנהל המערכת, מממני החוב הבכיר ורשות החשמל (להלן – המבוטחים האחרים) ייכללו כמבוטחים נוספים בכל הפוליסות לביטוח אחריות, וזאת בגין אחריותם למעשיו או למחדליו של היצרן.
{{ח:תתת|(2)}} הגבולות הטריטוריאליים לגבי הביטוחים יהיו, לפי המקרה, כל תחומי מדינת ישראל והשטחים המוחזקים או כל העולם לרבות ארה״ב וקנדה. תחום השיפוט לגבי ביטוחי החבויות הינו כל העולם לרבות ארה״ב וקנדה.
{{ח:תתת|(3)}} היצרן יפטור את המבוטחים האחרים וכל הפועלים מטעמם בקשר עם הקמת המתקן והפעלת המתקן וכל הבאים מכוחם, מאחריות לכל נזק לרכוש או ציוד המובא על ידם או מטעמם למתקן ואשר היצרן זכאי לקבל שיפוי בגינו על פי הביטוחים הנדרשים באמת מידה זו או שהיה זכאי לקבל שיפוי בגינו, אלמלא סעיף השתתפות עצמית או הפרת תנאי פוליסה או ביטוח חסר. הפטור לא יחול לטובת מי שגרם לנזק בזדון.
{{ח:תתת|(4)}} הביטוחים הינם קודמים וראשוניים לכל ביטוח הנערך על ידי המבוטחים האחרים, והמבטח מוותר על הזכות לשיתוף ביטוחי המבוטחים האחרים בגין נזק המכוסה על פי ביטוחי היצרן. המבטח מוותר על כל זכות המוקנית לו על פי {{ח:חיצוני|חוק חוזה הביטוח#סעיף 59|סעיף 59 לחוק חוזה הביטוח, התשמ״א–1981}}.
{{ח:תתת|(5)}} המבטח אינו רשאי לבטל הביטוחים או לצמצם את היקפם אלא אם כן מסר המבטח למבוטחים האחרים הודעה על כך בדואר רשום 60 יום לפני כניסתו לתוקף של ביטול הביטוח או צמצום הכיסוי כאמור.
{{ח:תתת|(6)}} היצרן מתחייב להמציא אישורים בדבר קיום הביטוחים בקשר עם תקופת ההקמה של המתקן למבוטחים האחרים, כשהם חתומים על ידי המבטח, לא יאוחר מ־7 ימים לפני מועד כניסתו לאתר העבודות או מועד תחילת ביצוע העבודות, לפי המוקדם מביניהם. בכל מקרה של אי התאמה בין האמור באישורים בדבר קיום הביטוחים לבין האמור באמת מידה זו, מתחייב היצרן לגרום לשינוי ביטוחיו על מנת להתאימם להוראות אמת מידה זו.
{{ח:תתת|(7)}} היצרן מתחייב להמציא אישור לרשות בדבר קיום הביטוחים הנדרשים בקשר עם תקופת ההפעלה של המתקן למבוטחים האחרים, כשהוא חתום על ידי המבטח, ביום תחילת הפעלתו של המתקן. בכל מקרה של אי התאמה בין האמור באישור בדבר קיום הביטוחים הנדרשים לבין האמור באמת מידה זו, מתחייב היצרן לגרום לשינוי ביטוחיו על מנת להתאימם להוראות אמת מידה זו.
{{ח:תתת|(8)}} היצרן מתחייב לחדש את ביטוחיו בקשר עם תקופת ההפעלה של המתקן מידי שנה, ולהעביר למבוטחים האחרים ולמנהל המערכת, אישור תקף לא יאוחר מ־7 ימים לפני מועד חידוש הביטוחים.
{{ח:תתת|(9)}} היצרן מתחייב להביא לידיעת קבלני המשנה מטעמו את האמור באמת מידה זו ולקבל בכתב את הסכמתם לאמור לעיל ואת התחייבותם לפעול בהתאם לאמת מידה זו.
{{ח:תתת|(10)}} היצרן ימלא בהקפדה אחר כל תנאי הפוליסות והוראותיהן, לרבות כל הוראות ודרישות המבטחים בקשר עם אמצעי מניעת נזקים והיערכות לסיכונים הכרוכים במתקן.
{{ח:תתת|(11)}} בביטוחים הנדרשים בקשר עם תקופת ההקמה או תקופת ההפעלה של המתקן, ייקבע כי אם המבטחים יהיו פטורים מתשלום על פי פוליסות הביטוח בנסיבות של מרמה, מצג שווא, אי גילוי או הפרה של הצהרה או תנאי על פי פוליסות הביטוח כלפי מי המבוטחים על פי פוליסות הביטוח, לא תיפגענה בגין כך זכויות השיפוי של מי מהמבוטחים האחרים כלפי מי מהמבטחים על פי פוליסות הביטוח.
{{ח:תתת|(12)}} היצרן ישא בתשלום הפרמיות עבור הביטוחים השונים במועדים שהוסכמו עם המבטחים, ובתשלום סכומי ההשתתפות העצמית בגין הנזקים המבוטחים.
{{ח:תתת|(13)}} אם גבולות האחריות וסכומי הביטוח, על פי פוליסות הביטוח יפחתו ברבע או יותר, ירכוש היצרן פוליסות ביטוח נוספות באופן שגבול אחריות המבטחים על פיהן לא יפחת מהסכומים המפורטים לעיל.
{{ח:תתת|(14)}} אין בעריכת הביטוחים האמורים, בהמצאת האישורים בדבר קיומם, בבדיקתם או בשינויים בכדי להוות אישור בדבר התאמתם לנדרש על פי אמת מידה זו או בכדי להוות הטלת אחריות כלשהי על המבוטחים האחרים או על מי מטעמם או בכדי להוות צמצום אחריותו של היצרן על פי עסקת הרכישה או על פי כל דין, ובכלל זה על היצרן לבדו תחול החובה לתקן, על חשבונו ועל אחריותו, כל נזק שנגרם למתקן הייצור, לפצות או לשפות צד שלישי כלשהו בגין נזק שנגרם לו, גם אם נזקים כאמור אינם מכוסים על פי הביטוחים שנערכו על פי האמור באמות המידה.
{{ח:תתת|(15)}} היצרן יהא חייב לעדכן בכל עת את סכומי הביטוח ואת גבולות האחריות בהתאם לצרכי הביטוח הנובעים מפעילותו וההולמים את החשיפה הנובעת מפעילותו ולרכוש כל ביטוח נוסף בקשר עם הפעלת המתקן, ובתנאי שכל ביטוח שיערוך היצרן לאחריותו, יורחב לכסות את אחריותם של המבוטחים האחרים או הבאים מטעמם למעשיו או למחדליו של היצרן, בכפוף לסעיף אחריות צולבת, ובכל ביטוח לרכוש או לאבדן תוצאתי שיערוך היצרן ייכלל ויתור המבטח על זכותו לתחלוף כלפי המבוטחים האחרים וכלפי כל הבאים מטעמם, ובלבד שהאמור בדבר ויתור על זכות תחלוף לא יחול לטובת אדם שגרם לנזק בזדון.
{{ח:תתת|(16)}} ליצרן לא תהיה כל תביעה, דרישה או טענה מכל מין וסוג כלפי המבוטחים האחרים או כלפי מי מטעמם באשר לתוכן או להיקף הביטוחים אשר נדרש לעורכם כמפורט לעיל והכיסוי שיינתן על ידם, והיצרן יהיה מנוע מלהעלות כל תביעה, דרישה או טענה כלשהי בקשר לכך.
{{ח:תתת|(17)}} היצרן יוודא, כי כל מהנדס או יועץ אשר מועסק על ידו בקשר עם הקמת או הפעלת המתקן, יערוך ביטוח אחריות מקצועית בגבול אחריות התואם את פעילותו והביטוח יכלול הרחבה לכסות את אחריות המבוטחים האחרים בקשר עם מעשיו או מחדליו של המהנדס או היועץ כאמור.
{{ח:תתת|(18)}} גבולות האחריות הנקובים לגבי הביטוחים השונים וגבולות האחריות כמפורט באישורים המפורטים לעיל, הם בגדר דרישות מינימאליות. היצרן, על פי שיקול דעתו וניסיונו, חייב לרכוש ביטוחים נוספים או להגדיל את גבולות האחריות הנקובים בסעיפים לעיל ובביטוחים הנזכרים לעיל על מנת להבטיח כיסוי ביטוחי מיטבי לרכושו, רווחיו ואחריותו על פי כל דין.
{{ח:תת|(ד)}} '''תחולת אמת המידה'''
{{ח:תת}} האמור באמת מידה זו לא יחול לגבי יצרנים אשר נמצאים במועד פרסום אמת מידה זו בשלבים של הקמת המתקן ואשר יש ברשותם פוליסות ביטוח למשך כל תקופת ההקמה. יצרנים אלה יחויבו לפעול בהתאם לאמור באמת מידה זו החל ממועד החידוש הקרוב של פוליסת הביטוח.
{{ח:תת|(ה)}} '''ציון העלות הנורמטיבית לצרכי ביטוח'''
{{ח:תת}} מובהר בזה כי בכל מקום בו מצוין ביטוח שיעמוד על אחוז מסוים מעלות נורמטיבית תצוין העלות הנורמטיבית לצרכי ביטוח במסגרת האישור התעריפי שיקבל היצרן.
{{ח:תת|(ו)}} '''תגמולי הביטוח'''
{{ח:תת}} היצרן לא יהיה זכאי להסדר תעריפי מאת הספק {{ח:הערה|[צ״ל: מאת מנהל המערכת]}} במסגרת אמת מידה כוח עליון ואחריות, אלא בכפוף לכך שתגמולי הביטוח על פי פוליסות הביטוח מטעמו ישולמו על ידי המבטחים לחשבון ביטוח ספיציפי, כפי שייקבע בהסכמי המימון לחוב הבכיר. כל משיכה מחשבון הביטוח תשמש למטרות כמפורט להלן בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} תגמולי הביטוח אשר ישולמו על פי הפוליסה לביטוח הרכוש כמפורט לעיל ישמשו לצורך השבת המתקן למצבו טרם קרות האירוע הביטוחי אשר בגינו התקבלו תגמולי הביטוח.
{{ח:תתת|(2)}} תגמולי ביטוח אשר ישולמו על פי פוליסות ביטוחי האחריות ישמשו לצורך כיסוי האחריות בגינה התקבלו.

{{ח:סעיף|140||תיקון: 26.10.08, 19.7.09, 3.6.13, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''אירוע מבוטח'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אירוע מבוטח“ – אירוע, אשר אלמלא האמור {{ח:פנימי|סעיף 130|בסעיף (ד)(9) להגדרת ”כוח עליון“ שבאמת מידה 130}} היה נחשב כאירוע כוח עליון, ואשר נכלל בכיסוי ביטוחי על פי דין, לרבות לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}, או בכיסוי הביטוחי על פי {{ח:פנימי|סעיף 138|אמת מידה 138}} וסכומי הביטוח על פי {{ח:פנימי|סעיף 138|אמת מידה 138}} אמורים לכסות, בהתעלם מכל השתתפות עצמית של היצרן, לפחות 80% מעלות הכינון של המתקן כולו או חלקו.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עלות כינון המתקן“ – הסכום הנדרש להשבת המתקן לקדמותו טרם קרות האירוע המבוטח, תוך שימוש ברכיבים חדשים ומקוריים בלבד.
{{ח:תת|(א)}} '''תוצאות אירוע מבוטח'''
{{ח:תת}} בהתקיים אירוע מבוטח, יחול האמור להלן:
{{ח:תתת|(1)}} היצרן יפעל לשם גביית כספי הביטוח וישתמש בתקבולים אלה לצורך השבת המתקן למצבו טרם קרות האירוע הביטוחי;
{{ח:תתת|(2)}} בהתקיים האירוע המבוטח היצרן לא יהיה זכאי לתשלום של הוצאות ישירות או להחזר החוב הבכיר כאמור בהסכמי המימון לחוב הבכיר.
{{ח:תת|(ב)}} '''שחרור מההתחייבויות של עסקת הרכישה'''
{{ח:תת}} היצרן ישוחרר מביצוע התחייבויותיו על פי עסקת הרכישה המושפעות מהאירוע המבוטח כל עוד נמשכת השפעתו של האירוע המבוטח, ואולם מנהל המערכת יהיה פטור אף הוא מביצוע התחייבויותיו על פי עסקת הרכישה אשר היו מותנות בביצוע ההתחייבויות אותן לא קיים היצרן בגין האירוע המבוטח, ובכל מקרה לא ישולמו ליצרן תשלומים בגין יכולת זמינה קבועה או משתנה.
{{ח:תת|(ג)}} '''חריגים לשחרור מההתחייבויות של עסקת הרכישה'''
{{ח:תת}} מובהר בזה כי האמור בסעיף (ב) לעיל ביחס לשחרור היצרן מהתחייבויותיו על פי עסקת הרכישה לא יחול במקרים המופיעים {{ח:פנימי|סעיף 130|בסעיף (ד) שבהגדרת ”כוח עליון“ שבאמת מידה 130}} ביחס לסעיפים קטנים (2), (3), (6), (10), (12)–(15), (17), אף בנסיבות בהם אירועים אלו מבוטחים על ידי היצרן.

{{ח:סעיף|141||תיקון: 26.10.08, 19.7.09, 17.1.11, 3.6.13, 27.10.14, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''אחריות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הגנות, מערכות הגנה, מיתוג ופיקוד“ – כל הציוד, החומרים והנכסים המשמשים או שנועדו לשמש לחיבור או לניתוק, לפי העניין, באופן אוטומטי או באופן ידני מהמקום או מרחוק, בין היתר לצורכי תחזוקה ולטיפול בתקלות ובמצבים חריגים ובמקרי חירום.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חצר מיתוג באחריות בעל רישיון הולכה“ – חלק ממסדר מתח עליון של מתקן הייצור הכולל את הציוד, החומרים והנכסים המשמשים או שנועדו לשמש לחיבור מתקן היצרן או הצרכן לרשת החשמל לאחר שעבר לאחריות תחזוקתית, תפעולית ובטיחותית של בעל רישיון הולכה עם השלמת בדיקות הקבלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן, יצרן פרטי“ – יצרן חשמל פרטי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל{{ח:הערה|,}} התשנ״ו–1996}}, ולרבות יצרן עצמי אשר לגביו יחול האמור בסעיפים (ב)(1), (ב)(2), (ב)(3), (ג), ו־(ה)(1) לאמת מידה זו כלפי צד ג׳;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ייצור“ – כל הנכסים, הציוד, והרכוש השייכים ליצרן או שיותקנו על ידי היצרן, למעט הציוד המותקן בחצר שבאחריות ספק שירות חיוני, המשמשים או שנועדו לשמש לייצור אנרגיה או להעברת חשמל לרשת החשמל, לרבות, מבלי לגרוע מכלליות האמור לעיל, יחידות גנרציה, שנאים, מערכות הגנה ומיתוג שלא בתחום החצר התפעולית, מערכות ויסות ההספק, מערכת L.F.C.‎ וקווי תקשורת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ספק שירות חיוני“ – לעניין צרכן או יצרן מתח עליון – מנהל המערכת, ולעניין צרכן או יצרן במתח נמוך או במתח גבוה – מחלק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשת החשמל“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל{{ח:הערה|,}} התשנ״ו–1996}} לרבות החצר שבאחריות ספק שירות חיוני;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקלה ברשת“ – סך כל הדקות בהן לא הייתה הרשת זמינה לקליטת אנרגיה, ללא תלות ביכולת ייצור האנרגיה במתקן.
{{ח:ת}} '''אחריות בגין נזקים שנגרמו לספק שירות חיוני וליצרן'''
{{ח:תת|(א)}} '''פיצוי היצרן בגין מעשה או מחדל של ספק שירות חיוני'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן פרטי יהיה זכאי לסעדים המפורטים בסעיף קטן (2) מספק השירות החיוני בגין מעשה או מחדל של ספק השירות החיוני המהווים הפרה של אמת המידה או של עסקת הרכישה, המונע מיצרן החשמל הפרטי לקיים את התחייבויותיו, כולן או חלקן, על פי עסקת הרכישה או העסקה הפרטית (להלן – המעשה או המחדל), ובלבד שהיצרן היה יכול לקיים את התחייבויותיו אלמלא המעשה או המחדל של ספק השירות החיוני.
{{ח:תתתת|(א)}} בנסיבות כאמור בסעיף קטן (1) לעיל: (1) ישלם ספק השירות החיוני ליצרן החשמל הפרטי את התשלומים בהתאם לתכנית הייצור היומית אשר נמנעו מיצרן החשמל הפרטי על פי עסקת הרכישה, וליצרן חשמל פרטי באנרגיה מתחדשת לפי תכנית הייצור הרלבנטית שתקבע לו, בניכוי כל הוצאה אשר נחסכה ליצרן ובניכוי כל תקבול אחר אשר התקבל על ידי היצרן כתוצאה מהמעשה או המחדל. בגין יכולת זמינה קבועה יהיה התשלום לפי האמור בלוח תעריף 6.5–1 עבור יכולת זמינה קבועה. (2) בנסיבות בהן נמנע מהיצרן לממש עסקה פרטית בגין המעשה או המחדל של ספק השירות החיוני לא יחייב ספק השירות החיוני את יצרן החשמל הפרטי בגין עלות החשמל אשר סופק על ידי ספק השירות החיוני לצורך העסקה הפרטית, ואולם מעלות זו תנוכה כל הוצאה אשר נחסכה ליצרן וכל תקבול אחר אשר התקבל על ידי היצרן כתוצאה מהמעשה או המחדל. מובהר בזה כי היצרן יחויב בכל מקרה בתשלום בגין שירותי תשתית.
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני יפצה את היצרן הפרטי בגין נזקים פיזיים ישירים אשר נגרמו למתקן הייצור שבבעלות יצרן החשמל הפרטי עקב כל מעשה או מחדל של ספק השירות החיוני. הפיצוי יהיה בגובה העלות הנדרשת להחזיר את המתקן לקדמותו טרם נגרם לו נזק, ואולם מפיצוי זה תנוכה כל הוצאה אשר נחסכה ליצרן וכל תקבול אחר אשר התקבל על ידי היצרן כתוצאה מהמעשה או המחדל.
{{ח:תתת|(3)}} למרות האמור בסעיף קטן (2) לעיל, בנסיבות בהן ההגנות אשר יצרן החשמל הפרטי מחויב בהתקנתן, תחזוקתן וכיולן במתקן הייצור, היו צריכות למנוע אך לא מנעו בשל מעשה או מחדל של היצרן את התרחשות הנזקים אשר אירעו ליצרן החשמל הפרטי, לא יהיה היצרן זכאי לסעדים המפורטים כאמור בסעיף קטן (2).
{{ח:תת|(א1)}} '''אחריות ספק שירות חיוני ליצרן המחובר לרשת החלוקה'''
{{ח:תתת|(1)}} למרות האמור לעיל, הרי שביחס ליצרן המחובר לרשת החלוקה יחול ההסדר הבא: ספק שירות חיוני יפצה יצרן המחובר לרשת החלוקה בגין מעשה או מחדל של ספק שירות חיוני שבגינו נמנע מיצרן לממש את עסקת הרכישה מפאת אי יכולת הוצאת האנרגיה לרשת. הפיצוי יינתן עבור התקלה ברשת בגובה עסקת הרכישה שנמנעה ובתנאי שהיצרן זכאי לפיצוי על פי הקריטריונים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 48א|באמת מידה 48א(ג)}}. הפיצוי יינתן באופן הבא:
{{ח:תתתת|(א)}} הפיצוי ליצרן בגין הפרעה חד פעמית ממושכת יחושב על פי מכפלת התעריף לו זכאי היצרן, בהתאם להסדרה שלו, בייצור השעתי הממוצע של עשרת הימים שקדמו למועד קרות ההפרעה. החישוב יהיה בנפרד לגבי כל שעה המקבילה לכל אחת משעות האירוע.
{{ח:תתתת|(ב)}} הפיצוי ליצרן בגין הפרעות ממושכות במצטבר על פני שנה קלנדרית, יחושב כמכפלת התעריף לו זכאי היצרן בהתאם להסדרה שלו, בממוצע הייצור השנתי שלו.
{{ח:תתת|(2)}} בנסיבות בהן נמנע מיצרן לממש עסקה פרטית, לא יחייב ספק השירות החיוני את היצרן בגין עלות החשמל אשר סופק על ידי ספק השירות החיוני לצורך העסקה הפרטית ובתנאי שהיצרן זכאי לפיצוי על פי הקריטריונים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 48א|באמת מידה 48א(ג)}}; מעלות זו תנוכה כל הוצאה אשר נחסכה ליצרן וכל תקבול אחר אשר התקבל על ידי היצרן כתוצאה מהמעשה או המחדל.
{{ח:תת|(ב)}} '''פיצוי ספק השירות החיוני בגין נזקים לרשת החשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני יהיה זכאי לסעדים המפורטים בסעיף קטן (2) מיצרן החשמל הפרטי בגין כל מעשה או מחדל של יצרן החשמל הפרטי המהווה הפרה של האמור באמות המידה או בהסכם עסקת הרכישה בקשר להעברת האנרגיה ממתקן הייצור של היצרן לרשת החשמל של ספק השירות החיוני.
{{ח:תתת|(2)}} בנסיבות כאמור בסעיף קטן (1), ישפה יצרן החשמל הפרטי את ספק השירות החיוני בגין נזקים פיזיים ישירים אשר נגרמו למערכת ההולכה או החלוקה כתוצאה מהעברת האנרגיה כאמור בסעיף קטן (1).
{{ח:תתת|(3)}} למרות האמור בסעיף קטן (2) בנסיבות בהן ההגנות אשר ספק השירות החיוני היה מחויב בהתקנתן, תחזוקתן וכיולן ברשת או אם ההגנות שהותקנו בתחום החצר שבאחריות ספק שירות חיוני היו צריכות למנוע אך לא מנעו, בשל מעשה או מחדל של הספק, את התרחשות הנזקים אשר אירעו לספק כאמור, לא יהיה הספק זכאי לסעדים המפורטים בסעיף קטן (2).
{{ח:תת|(ג)}} '''אחריות היצרן וספק השירות החיוני בגין חריגה מחובותיהם בנושאי מכירת חשמל'''
{{ח:תת}} אין באמור באמת מידה זו כדי להקל, לגרוע או לשנות מהתחייבויות היצרן וספק השירות החיוני בנושא מכירת חשמל במסגרת עסקה פרטית או עסקת רכישה, כקבוע {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק ו׳ לספר אמות המידה}} כפי עדכונן מעת לעת, לרבות ביחס לחובות היצרן בגין אי עמידה בתוכניות.
{{ח:תת|(ד)}} '''אחריות בעל רישיון ההולכה בגין חצר באחריות בעל רישיון הולכה'''
{{ח:תת}} עם מסירת החזקה בחצר לאחריות בעל רישיון ההולכה, יהיה בעל רישיון ההולכה האחראי הבלעדי בכל דבר ועניין הקשור ביחס לחצר, למעט ביחס למערכות משותפות כדוגמת כיבוי אש והארקות אשר על היצרן הפרטי לתחזק ולבטח בהתאם להסכם תפעולי ותחזוקתי עם בעל רישיון ההולכה.
{{ח:תת|(ה)}} '''אחריות כלפי צד ג''''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן או יצרן, אשר מכשיר שברשותו ניזוק בשל תקלה באספקת החשמל, לרבות בנסיבות שבהן נזק זה נגרם עקב מעשה או מחדל של יצרן אחר, יפנה לספק השירות החיוני לקבלת פיצוי, והכל כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 48|באמות מידה 48–49}}.
{{ח:תתת|(2)}} צרכן אשר ניזוק בגין אי אספקת חשמל, לרבות בנסיבות שבהן נזק זה אירע עקב מעשה או מחדל של יצרן, יפנה לספק השירות החיוני לקבלת פיצוי.
{{ח:תתת|(3)}} ספק השירות החיוני ישפה את היצרן הפרטי, בגין כל נזק שבגינו זכאי צרכן לפנות לספק שירות חיוני לקבלת פיצוי כקבוע בסעיפים קטנים (1)–(2) לעיל, לרבות במסגרת דרישה, תביעה, תובענה, הליך, צו, פסק דין או קנס, במועד שנקבע בדרישה לשיפוי, ובלבד שמועד זה לא יהיה לפני חלוף שלושים ימים ממועד משלוח הודעה כאמור.
{{ח:תתת|(4)}} בכל מקרה בו תוגש תביעה או יינקט הליך משפטי אחר (להלן – הליך) נגד היצרן הפרטי וזה יטען, כי הוא זכאי לשיפוי בגינו מספק השירות החיוני כאמור בסעיף קטן (3), ימסור היצרן הפרטי הודעה על כך לספק השירות החיוני בתוך ארבעה עשר ימים מיום שנמסר לו עותק מן התביעה. מובהר, כי אי מסירת הודעה כאמור לא תפגע בזכות היצרן הפרטי לשיפוי מספק השירות החיוני כאמור, אלא במידה שהיה בכך כדי לשלול את זכויות ספק השירות החיוני.
{{ח:תתת|(5)}} במקרה בו ספק השירות החיוני אינו צד להליך כאמור, יהיה ספק השירות החיוני רשאי להגיש בקשה להצטרף להליך כנתבע נוסף בהליך נשוא דרישת השיפוי.
{{ח:תתת|(6)}} אם ספק השירות החיוני לא הגיש בקשה להצטרף להליך או שלא אושר כי יצטרף להליך, יתאם היצרן הפרטי עם ספק השירות החיוני את ההגנה בתביעות נשוא דרישת השיפוי.
{{ח:תתת|(7)}} היצרן הפרטי לא יגיע לכל הסדר פשרה בהליך כאמור בסעיף זה אלא בתיאום עם ספק השירות החיוני.
{{ח:תתת|(8)}} ספק השירות החיוני לא יהיה רשאי לסרב להסדר פשרה בהליך כאמור אלא מנימוקים סבירים. למען הסר ספק מובהר כי התפשרות בהליך כאמור על ידי היצרן הפרטי, לא תשחרר את ספק השירות החיוני מחובת השיפוי כאמור בסעיף זה לרבות, ומבלי לגרוע מכלליות האמור לעיל, הוצאות משפטיות, שכר טרחת עורכי דין והוצאות שהוצאו למטרת אכיפת התחייבות השיפוי של ספק השירות החיוני על פי סעיף זה.
{{ח:תת|(ו)}} '''אחריות יצרן לצרכן שבחצריו'''
{{ח:תת}} על אף האמור לעיל, מובהר, כי צרכן אשר אינו מחובר ישירות לרשת החשמל אלא מחובר ישירות למיתקן הייצור של יצרן בלבד, אינו זכאי לכל סעד מספק השירות החיוני כמפורט בסעיפים (ה)(3) ו־(ה)(4).
{{ח:תת|(ז)}} '''מעשה או מחדל של חברת הולכת הגז או חברת חלוקת הגז'''
{{ח:תת}} בנסיבות בהן מעשה או מחדל של חברה ממשלתית אשר הנה בעלת רישיון להולכת גז או חלוקת גז, כמשמעות ביטוי זה {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|בחוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}}, מנעו מיצרן החשמל הפרטי לקיים את התחייבויותיו, כולן או חלקן, על פי עסקת הרכישה או העסקה הפרטית (להלן – המעשה או המחדל) יחול האמור להלן:
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני ישלם ליצרן החשמל הפרטי תעריף בגובה תשלומי הזמינות הקבועה ביחס לכל היכולת הזמינה של המתקן ובלבד שהיצרן היה זמין, בכפוף לחובה אשר תוטל על יצרן החשמל הפרטי לפעול כאמור {{ח:פנימי|סעיף 125|באמת המידה 125 (שימוש בדלק חלופי)}}.
{{ח:תתת|(2)}} בנסיבות בהן נמנע מהיצרן לממש עסקה פרטית בגין המעשה או המחדל של חברת הולכת הגז או חברת חלוקת הגז, יפעלו הספק והיצרן כמפורט בסעיף קטן (1) וספק השירות החיוני יחייב את יצרן החשמל הפרטי בגין עלות החשמל אשר סופק על ידי ספק השירות החיוני לצורך העסקה הפרטית.
{{ח:תתת|(3)}} האמור לעיל, יחול בכפוף לחובת היצרן למצות את כלל הסעדים המגיעים לו מחברת הולכת הגז או חלוקת הגז, לפי העניין.
{{ח:תתת|(4)}} האמור לעיל, יחול במקרה של תקלה במערכת הולכת הגז או מערכת חלוקת הגז מהמועד שבו יורה מנהל המערכת ליצרן להיערך להעמדת זמינות לטובת מנהל המערכת לצורך הפעלה בדלק חלופי – הורה כן מנהל המערכת, יעבור היצרן לפעול בדלק חלופי ויקבל תמורה עבור יכולת זמינה קבועה והפעלה על פי דלק חלופי, והכול כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 125|באמת מידה 125 (דלק חלופי)}}.
{{ח:תתת|(5)}} האמור בסעיף זה יחול ביחס ליצרנים אשר התקשרו או יתקשרו עם חברת ההולכה או החלוקה בהסכם להולכת או לחלוקת גז, כפי נוסח הסכם זה במועד פרסום אמת מידה זו ({{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/1221.pdf|החלטה מס׳ 4 מישיבת רשות 237 מיום 26.10.2008}}, המפורסמת באתר ברשות).
{{ח:תת|(ח)}} '''תנאים לאי ביצוע, עיכוב או הגבלת עסקה פרטית על ידי מנהל המערכת לבעל רישיון הספקה'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יהיה רשאי להשהות את העסקה הפרטית לבעל רישיון הספקה (להלן – מספק) בהתקיים אחד מהתנאים הבאים אצל המספק (להלן – אירוע ההשהיה), בכפוף למתן התראה בכתב:
{{ח:תתתת|(א)}} אי תשלום של חוב בלתי שנוי במחלוקת שהגיע מועד פירעונו למנהל המערכת, תוך שלושים יום מיום שנדרש לעשות כן בכתב, ובלבד שמנהל המערכת מסר על כך הודעה למספק ולרשות החשמל בו זמנית;
{{ח:תתתת|(ב)}} ביטול רישיון ההספקה של המספק;
{{ח:תתתת|(ג)}} אי העמדה או אי חידוש ערבות בה מחויב בעל רישיון ההספקה על פי כל דין;
{{ח:תתתת|(ד)}} כל הפרה נוספת שתוגדר עקרונית על ידי רשות החשמל ותתווסף באמת מידה זו כהפרה יסודית של העסקה הפרטית.
{{ח:תתת|(2)}} לא תיקן המספק את המעשה או המחדל מטעמו אשר בגינו הושהתה העסקה הפרטית, וזאת עד ולא יאוחר מחלוף 60 ימים קלנדאריים מהמועד שבו ניתנה לו הודעה על כך מאת מנהל המערכת רשאי יהיה מנהל המערכת לבטל את העסקה הפרטית.
{{ח:תת|(ט)}} '''תנאים לאי ביצוע, עיכוב או הגבלת רכישת אנרגיה, זמינות ושירותים נלווים על ידי ספק שירות חיוני לבעל רישיון ייצור פרטי'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני יהיה רשאי להשהות עסקת רכישת אנרגיה, זמינות או שירותים נלווים לבעל רישיון ליצור חשמל פרטי (להלן – יצרן החשמל הפרטי) בהתקיים אחד מהתנאים הבאים אצל יצרן החשמל הפרטי (להלן – אירוע ההשהיה), בכפוף למתן התראה בכתב:
{{ח:תתתת|(א)}} אי תשלום של חוב בלתי שנוי במחלוקת שהגיע מועד פירעונו, לספק שירות חיוני, תוך שלושים יום מיום שנדרש לעשות כן בכתב, ובלבד שספק השירות החיוני מסר על כך הודעה ליצרן ולרשות החשמל בו זמנית;
{{ח:תתתת|(ב)}} אי עמידה בדרישות הדין בכל הקשור לאופן ההפעלה והתחזוקה של מתקן הייצור באופן המקים סכנה בטיחותית לאדם ולמערכת;
{{ח:תתתת|(ג)}} ירידה, שאיננה מחמת אירוע כוח עליון או אירוע מבוטח, בהספק המותקן לפי הרישיון של מתקן היצרן ב־50% לתקופה רצופה של שנה החל מהשנה השלישית לפעולת היצרן במסגרת רישיון ייצור קבוע;
{{ח:תתתת|(ד)}} ביטול רישיון היצור של יצרן החשמל הפרטי;
{{ח:תתתת|(ה)}} העדר חוזה לאספקת דלק ראשי או משני;
{{ח:תתתת|(ו)}} כל הפרה נוספת שתוגדר עקרונית על ידי רשות החשמל ותתווסף באמת מידה זו כהפרה יסודית של עסקת הרכישה.
{{ח:תתת|(2)}} לא תיקן יצרן החשמל הפרטי את המעשה או המחדל מטעמו אשר בגינו הושהתה עסקת הרכישה, וזאת עד ולא יאוחר מחלוף 60 ימים קלנדאריים מהמועד שבו ניתנה לו הודעה על כך מאת ספק השירות החיוני, רשאי יהיה ספק השירות החיוני לבטל את עסקת הרכישה.
{{ח:תתת|(3)}} מובהר בזה כי החל מתחילת התקופה של אירוע ההשהיה לא יהיה זכאי יצרן החשמל הפרטי למכור זמינות או אנרגיה לספק שירות חיוני וכן לא יהיה זכאי לכל תשלום או תעריף לרבות הסדרי כוח עליון, אירוע ביטוחי, אחריות וכיוצא בזה.
{{ח:תת|(י)}} '''שיפוי ספק השירות החיוני המפצה'''
{{ח:תתת|(1)}} אם הנזק המזכה בפיצוי לפי אמות המידה, ליצרן או לצרכן, נגרם בעקבות מעשה או מחדל של ספק השירות החיוני שאינו מפצה את היצרן או הצרכן, ישפה ספק השירות החיוני כאמור את ספק השירות החיוני המפצה בשל הנזק שנגרם בעקבות המעשה או המחדל של ספק השירות החיוני המשפה.
{{ח:תתת|(2)}} גובה השיפוי כאמור ייקבע על ידי מנהל המערכת או המחלק, לפי העניין, וספק השירות החיוני שנדרש לשלם, ישלם את הסכום שנקבע בתוך 30 ימי עבודה מרגע העברת דרישת התשלום על ידי מנהל המערכת או המחלק.
{{ח:תתת|(3)}} דרישת התשלום תכיל פירוט ונימוק על אודות השיפוי שנדרש.
{{ח:תתת|(4)}} מחלוקות בשל חובה וגובה השיפוי לא יהיו עילה לעיכוב התשלום.

{{ח:סעיף|142||תיקון: 31.10.05, 31.7.09}}
{{ח:ת}} '''הכרעה במחלוקות'''
{{ח:תת|(א)}} '''ברור מחלוקות בפני הרשות'''
{{ח:תת}} מבלי לגרוע מהאמור באמות מידה אלו, בכל מקרה של מחלוקת הנוגעת לאמות המידה יפנו הצדדים לרשות לקבלת הכרעתה.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן יג|סימן י״ג: הוראות כלליות|תיקון: תשפ״ג־12}}

{{ח:סעיף|142א||תיקון: 11.5.22; תשפ״ג־12}}
{{ח:ת}} '''תחולת הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|הפרק}} על חברת החשמל כבעלת רישיון ייצור'''
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} אשר יחולו גם על חברת החשמל כבעלת רישיון ייצור הן ההוראות הקבועות באמות המידה האלה: {{ח:פנימי|סעיף 69|69 עד 70}}, {{ח:פנימי|סעיף 72|72 עד 73}}, {{ח:פנימי|סעיף 81|81}}, {{ח:פנימי|סעיף 86|86 עד 87}}, {{ח:פנימי|סעיף 89|89}}, {{ח:פנימי|סעיף 96|96 עד 97}}, {{ח:פנימי|סעיף 106א|106א עד 106ג}} {{ח:פנימי|סעיף 106ז|ו־106ז}}.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: עבודות על חשבון אחרים}}
{{ח:קטע3|פרק ז סימן א|סימן א׳: עבודות סטנדרטיות}}

{{ח:סעיף|143||תיקון: 15.9.06, 28.6.18; תשע״ט־11, תשפ״ד־37}}
{{ח:ת}} '''הגדרות'''
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ז|בפרק זה}}:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומרים חשמליים“ – ציוד המותקן ברשת מתח על, ברשת מתח עליון, ברשת מתח גבוה וברשת מתח נמוך ולמעט ציוד המותקן במסגרת עבודה אזרחית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יועץ חשמל“ – חשמלאי–מהנדס או חשמלאי–הנדסאי כמשמעותם לפי {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (רישיונות)|תקנות החשמל (רישיונות), התשמ״ה–1985}}, או מהנדס מוסמך כדין בכל תחום אחר ובלבד שהוא בעל ניסיון של לא פחות מחמש שנים בתחום חשמל זרם חזק, המספק שירותי ייעוץ בתחום בעצמו או באמצעות תאגיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודה אזרחית“ – כל אחת מהעבודות המנויות להלן המבוצעת במסגרת עבודה על חשבון אחרים: חפירת תעלה וכיסויה, שיקום מדרכות וכבישים, הנחת כבלים, הנחת צינורות להשחלת כבלים, קידוח אופקי, חיתוך יסוד, פירוק יסוד, חפירת בור להקמת עמוד, קידוח ויציקת קלונסאות לעמוד, חפירת בור להקמת עוגן לעמוד או בניית תשתית לתחנת השנאה זעירה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודה חשמלית“ – עבודה, שאינה עבודה אזרחית, המתבצעת במסגרת עבודה על חשבון אחרים, ובכלל זה תכנון העבודה על חשבון אחרים, תיאום טכני לגביה לפי {{ח:פנימי|סעיף 146|אמת מידה 146}}, פיקוח עליה ועבודות משרדיות הנוגעות לה.

{{ח:סעיף|144||תיקון: 15.9.06, 4.4.11, 6.2.12, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''חיוב צרכן בגין עבודות על חשבון אחרים'''
{{ח:תת|(א)}} '''חיוב בגין עבודה על חשבון אחרים'''
{{ח:תת}} חיוב בתשלום בגין עבודה על חשבון אחרים יהיה על פי הקבוע בפרק 4.4 ללוחות התעריפים. החיוב יהיה בהתאם להזמנת מבקש העבודה ולא יכלול חיוב בגין החלפה או שיפור של התשתית הקיימת.
{{ח:תת|(ב)}} '''אופן ניסוח החשבונות והמידע שיכללו'''
{{ח:תתת|(1)}} חשבונות בגין עבודות על חשבון אחרים ייערכו וינוסחו באופן בהיר המאפשר לאדם הסביר לקרוא ולהבין את מהות החיובים ואופן חישובם.
{{ח:תתת|(2)}} חשבונות בגין עבודות על חשבון אחרים יפרטו, בין היתר, כל עבודה בגינה מחויב הצרכן כתיאורה בלוחות התעריפים תוך פירוט מרכיבי התעריף (עבודה אזרחית, חומרים חשמליים ועבודה חשמלית), מועד הוצאת החשבון והמועד האחרון לתשלום.
{{ח:תת|(ג)}} '''עבודה אשר מתוכננת להתבצע במלואה או בחלקה במהלך 12 חודשים ממועד הגשת הבקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני רשת לא יחייב את מבקש העבודה בתשלום בגין עבודה אשר ביצועה מתוכנן ממילא במהלך 12 חודשים ממועד הגשת הבקשה, ובלבד שלוחות הזמנים של ספק השירות החיוני רשת מקובלים על מבקש העבודה.
{{ח:תתת|(2)}} תכנן ספק השירות החיוני רשת לבצע במהלך 12 החודשים שלאחר מועד הגשת הבקשה רק חלק מהעבודה המבוקשת על ידי מבקש העבודה, יחייב ספק השירות החיוני רשת את מבקש העבודה בגין חלק העבודה אשר איננה מתוכננת להתבצע במהלך התקופה האמורה בלבד.
{{ח:תתת|(3)}} לדרישת מבקש העבודה, יציג בפניו ספק השירות החיוני רשת את תכנית העבודה השנתית לתחזוקת והרחבת הרשת הרלוונטית.
{{ח:תת|(ד)}} '''ביצוע עבודות אזרחיות הכלולות בעבודה המבוקשת באמצעות קבלן מטעם המבקש'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש העבודה יהיה רשאי לבצע את העבודות האזרחיות הכלולות בעבודה המבוקשת באמצעות קבלן מורשה מטעמו, בכפוף לתנאים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} הקבלן יבצע את כל העבודות האזרחיות הכלולות בעבודה המבוקשת.
{{ח:תתתת|(ב)}} לקבלן יש כיסוי ביטוחי כדין לכיסוי נזקי גוף ורכוש, לו לעובדיו ולכל צד ג׳ שהוא, בהתאם להיקף העבודה האזרחית.
{{ח:תתתת|(ג)}} הקבלן יבצע את כל העבודות בהתאם לתוכניות ולהוראות שיומצאו למבקש העבודה על ידי ספק השירות החיוני רשת.
{{ח:תתתת|(ד)}} על מבקש העבודה והקבלן תחול אחריות כלפי ספק השירות החיוני רשת על פי כל דין לטיב העבודה האזרחית, איכותה וללוחות הזמנים כפי שסוכמו מול ספק השירות החיוני רשת ומול הרשויות.
{{ח:תתת|(2)}} בחר מבקש העבודה לבצע את העבודות האזרחיות שלא באמצעות ספק השירות החיוני רשת כאמור לעיל, לא יהיה רשאי ספק השירות החיוני רשת לחייב את מבקש העבודה בגין עבודות אלו.
{{ח:תת|(ה)}} '''רכישת הציוד החשמלי הדרוש שלא מאת ספק השירות החיוני רשת'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש העבודה רשאי שלא לרכוש את הציוד החשמלי הדרוש לצורך ביצוע העבודה אצל ספק השירות החיוני רשת בכפוף לתנאים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} מבקש העבודה ירכוש את

כל

הציוד החשמלי הנדרש לביצוע העבודה המבוקשת.
{{ח:תתתת|(ב)}} הציוד הנרכש על ידי מבקש העבודה יהיה מתאים לסטנדרטים החשמליים והבטיחותיים כפי שנקבעו על ידי הגופים המוסמכים לכך מכוח חיקוק, לרבות מנהל המערכת, ומתאים לתשתית הרשת של ספק השירות החיוני רשת.
{{ח:תתת|(2)}} בחר מבקש העבודה לרכוש את הציוד החשמלי מספק השירות החיוני רשת, יהיה רשאי ספק השירות החיוני רשת לחייב את מבקש העבודה בעלות הציוד החשמלי בגין עבודת הקמה, העברה, העתקה שינוי ופירוק אך ורק אם ספק השירות החיוני רשת חייב להוסיף ציוד חשמלי נוסף לתשתית הקיימת אשר עליה מתבצעת העבודה, והחיוב יהיה בגין הציוד הנוסף שהותקן בלבד.
{{ח:תתת|(3)}} עלה אורך הקו המוטמן על אורך הקו העילי יישא המזמין בהפרש של עלות הציוד שבין אורך הקו המוטמן לאורך הקו העילי.
{{ח:תת|(ו)}} '''אי עמידת ספק השירות החיוני רשת במועדים'''
{{ח:תתת|(1)}} לא עמד ספק השירות החיוני רשת במועדים הקבועים באמות מידה אלו או בלוחות הזמנים שסוכמו בינו לבין מבקש העבודה בתיאום הטכני, ישלם ספק השירות החיוני רשת למבקש העבודה תשלום בשיעור הקבוע בלוח תעריפים 12.1–1 בגין כל יום איחור.
{{ח:תתת|(2)}} בכפוף להסכמתו בכתב של מבקש העבודה, רשאי ספק השירות החיוני רשת לבצע את התשלום האמור בסעיף קטן (1) באופן של התחשבנות כוללת בחשבון המוגש למבקש העבודה בגין העבודה המבוקשת.
{{ח:תת|(ז)}} '''אי חיוב בגין נזקים שנגרמו לתשתית'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני רשת לא יחייב את מבקש העבודה בגין נזקים שנגרמו לתשתית, אשר מיקומה המדויק לא נמסר לידיעת מבקש העבודה כמתחייב על פי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 146|אמת מידה 146(ב)}}.

{{ח:סעיף|145||תיקון: 15.9.06, 28.6.18, 25.11.20, 8.11.23; תשע״ט־11, תשפ״א־6, תשפ״ה־7}}
{{ח:ת}} '''הגשת בקשה לביצוע עבודה על חשבון אחרים'''
{{ח:תת|(א)}} '''אופן הגשת הבקשה ופרטיה'''
{{ח:תת}} המעוניין להזמין ביצוע עבודה על חשבון אחרים, יפנה בבקשה באופן מקוון בלבד לספק שירות חיוני רשת ויציין את מירב הפרטים הידועים לו בנושאים דלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} כתובת או מספר גוש וחלקה של המקרקעין בהם נדרש לבצע את העבודה המבוקשת.
{{ח:תתת|(2)}} מהות הבקשה.
{{ח:תתת|(3)}} הסיבות לשינוי המבוקש.
{{ח:תתת|(4)}} מועדי ביצוע מבוקשים.
{{ח:תתת|(5)}} קיום ייצור עצמי.
{{ח:תתת|(6)}} קיום הזנה חלופית.
{{ח:תתת|(7)}} הסכמת בעלים בכתב במידה ומבקש העבודה איננו הבעלים של המקרקעין בהן תבוצע העבודה.
{{ח:תתת|(8)}} אישורי רשויות במידה והוא מחזיק בהם.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשובה לבקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני רשת ישיב בכתב לפניה כאמור לא יאוחר מ־7 ימי עבודה מיום קבלת הפניה במשרדי הספק. ספק השירות החיוני רשת ישיב לפנייה תוך התייחסות לנקודות הבאות:
{{ח:תתתת|(א)}} אפשרות ביצוע העבודה בהתאם לאמות המידה ולכל דין.
{{ח:תתתת|(ב)}} תיאור העבודה ועלות ביצועה נכון למועד מתן התשובה כקבוע בלוחות תעריפים 4.4–1 עד 4.4–9.
{{ח:תתתת|(ג)}} מועדי ביצוע אפשריים.
{{ח:תתתת|(ד)}} דרישות מיוחדות לצורך ביצוע העבודה.
{{ח:תתת|(2)}} הייתה העבודה המבוקשת מתוכננת להתבצע ממילא, כולה או חלקה, על ידי ספק השירות החיוני רשת במהלך 12 חודשים ממועד הגשת הבקשה כאמור בסעיף (ג):
{{ח:תתתת|(א)}} יביא זאת ספק השירות החיוני רשת לידיעת מבקש העבודה בתשובתו, תוך ציון המועדים המתוכננים לביצוע העבודה, וידרוש את חתימת מבקש העבודה על הסכמתו לביצוע העבודה במועדים האמורים.
{{ח:תתתת|(ב)}} במקרה של עבודה אשר רק חלקה מתוכנן להתבצע כאמור, יצרף ספק השירות החיוני רשת לתשובתו חשבון כאמור בסעיף (ד) בגין חלק העבודה אשר איננו מתוכנן להתבצע במהלך 12 החודשים שממועד הגשת הבקשה.
{{ח:תתת|(3)}} ספק שירות חיוני רשת ומבקש עבודה רשאים להסכים בכתב כי העבודה תבוצע במסלול מהיר בתוך תקופה שלא תעלה על 45 יום. על עבודה כאמור יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 149|אמת מידה 149}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''המצאת פרטים נוספים לצורך מתן תשובה בבקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} לצורך מתן תשובה כאמור בסעיף (ב), רשאי ספק השירות החיוני רשת לדרוש ממבקש העבודה המצאת פרטים נוספים החיוניים לביצוע העבודה ומבקש העבודה ימציא את המידע בהקדם ככל שהמידע המבוקש ברשותו.
{{ח:תתת|(2)}} דרש ספק השירות החיוני רשת המצאת פרטים נוספים כאמור, יימנו הימים לעניין מתן תשובה כאמור בסעיף (ב)(1) מיום קבלת תשובת מבקש העבודה במשרדי ספק השירות החיוני רשת.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלום כתנאי לפתיחת תיק עבודה והתחלת התיאום הטכני'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני רשת יצרף לתשובתו לבקשה חשבון בגובה 15% מהתעריף האמור בסעיף (ב)(2)(ב), כתנאי לפתיחת תיק עבודה והתחלת התיאום הטכני.
{{ח:תתת|(2)}} על תשלום לפי אמת מידה זו תחול {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון בגין שירות שטרם בוצע.
{{ח:תתת|(3)}} ספק השירות החיוני רשת יהיה רשאי לתקן או לשנות את החשבון אך ורק בהתאם לאמור בהוראות אמות מידה אלה.
{{ח:תת|(ה)}} '''בקשה לבדיקה או הכנסת שינויים בפנייה לאחר פתיחת תיק עבודה'''
{{ח:תת}} מבקש העבודה יהיה רשאי לבקש מספק השירות החיוני רשת בדיקות או הכנסת שינויים בפנייה רק לאחר פתיחת תיק עבודה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 146|באמת מידה 146(א)}}.

{{ח:סעיף|146||תיקון: 15.9.06, 11.4.11, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תיאום טכני'''
{{ח:תת|(א)}} '''תיק עבודה ותיאום טכני'''
{{ח:תתת|(1)}} שילם מבקש העבודה את החשבון האמור {{ח:פנימי|סעיף 145|באמת מידה 145(ד)}}, יפתח ספק השירות החיוני רשת תיק עבודה ויחל, ביחד עם מבקש העבודה או יועץ חשמל מטעמו, בתיאום טכני לביצוע העבודה (להלן – התיאום הטכני).
{{ח:תתת|(2)}} התיאום הטכני יושלם תוך פרק זמן שלא יעלה על 14 ימי עבודה מיום ביצוע התשלום המפורט {{ח:פנימי|סעיף 145|באמת מידה 145(ד)}}, יסוכם בכתב ויהווה הסכם בין ספק השירות החיוני רשת לבין מבקש העבודה.
{{ח:תתת|(3)}} בתיאום הטכני ייקבעו, בין היתר:
{{ח:תתתת|(א)}} תכניות עבודה ושלבי ביצוע.
{{ח:תתתת|(ב)}} לוח זמנים סופי – לביצוע העבודה ובלבד שהמועד לסיום העבודה יהיה עד לא יאוחר משנה מיום הגשת הבקשה לביצוע העבודה.
{{ח:תתתת|(ג)}} תכנון אזרחי – לרבות תכנית מדידה ותכנית תיאום מערכות, ותכנון חשמלי – לרבות פירוט הציוד החשמלי הנדרש לביצוע העבודה.
{{ח:תתתת|(ד)}} מועדי תשלום מתוכננים.
{{ח:תתתת|(ה)}} דרישות מיוחדות ממבקש העבודה.
{{ח:תתתת|(ו)}} חלוקת האחריות לקבלת אישורי הרשויות הרלוונטיים.
{{ח:תתתת|(ז)}} פרטים אודות הקבלן המורשה באמצעותו מעוניין מבקש העבודה לבצע את העבודות האזרחיות.
{{ח:תתתת|(ח)}} הסדרי אספקת הציוד החשמלי.
{{ח:תתתת|(ט)}} בעבודה שחלקה מתוכנן להתבצע ממילא במהלך 12 חודשים ממועד הגשת הבקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 144|באמת מידה 144(ג)}} – הצהרת ספק השירות החיוני רשת בכתב כי במהלך התקופה שממועד החתימה על התיאום הטכני ועד למועד ביצוע הדרישה לתשלום כאמור באמת מידה 146(ד), לא מתוכנן ביצוע של עבודה מהעבודות המפורטות בתיאום הטכני ברשת החשמל נשוא הבקשה.
{{ח:תתתת|(י)}} לבקשת צרכן בעל מתקן צריכה ייחודי, יכלול ספק שירות חיוני רשת בתכנית החשמלית התקנת מונה במקום הצרכנות.
{{ח:תת|(ב)}} '''מבקש עבודה שבחר לבצע את העבודות האזרחיות באמצעות קבלן מטעמו'''
{{ח:תתת|(1)}} בחר מבקש העבודה לבצע את העבודות האזרחיות באמצעות קבלן מטעמו כאמור, יעביר אליו ספק השירות החיוני רשת תכנית כללית של העבודה, תכנית ביצוע בקנה מידה של 1:250/500 וכן תרשימים ותשריטים המפרטים בצורה ברורה את התוואי המדויק בו עוברת התשתית שבבעלות ספק השירות החיוני רשת בכל רמות המתחים ואת קיומן של תשתיות אחרות בתוואי העבודה בהתאם למפורט בתכנית תיאום המערכות.
{{ח:תתת|(2)}} בחר מבקש העבודה להשאיר את ביצוע העבודות האזרחיות בידי ספק השירות החיוני רשת, ימציא ספק השירות החיוני רשת למבקש העבודה, בתוך פרק זמן שייקבע בתיאום הטכני, תכנית כללית לביצוע העבודה ולדרישת מבקש העבודה גם תכנית ביצוע.
{{ח:תת|(ג)}} '''עבודה העוברת בתוואי בו יש בכוונת הספק לבצע עבודות נוספות'''
{{ח:תת}} הייתה העבודה המבוקשת, כולה או מקצתה, עבודה אשר בתוואי בו היא עוברת יש בכוונת ספק השירות החיוני רשת לבצע עבודות נוספות אחרות, יידע ספק השירות החיוני רשת את מבקש העבודה על כוונותיו אלה, ויהיה רשאי לבקש את הסכמתו בכתב של מבקש העבודה לוותר על זכותו לבצע את העבודה האזרחית בעצמו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 144|באמת מידה 144(ד)}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלום בעת השלמת התיאום הטכני וחתימת הצדדים'''
{{ח:תתת|(1)}} עם השלמת התיאום הטכני וחתימת שני הצדדים עליו, יעביר ספק השירות החיוני רשת למבקש העבודה דרישה לתשלום בגובה ההשלמה ל־85% מהעלות הכוללת של העבודה בהתאם לתעריף התקף ביום הפקת החשבון. ספק השירות החיוני רשת לא יתחיל את ביצוע העבודה לפני פירעון החשבון האמור.
{{ח:תתת|(2)}} על חשבון כאמור תחול {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון בגין שירות שטרם בוצע.

{{ח:סעיף|147||תיקון: 15.9.06, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''קבלת אישורי רשויות'''
{{ח:תת|(א)}} '''השגת אישורי רשויות עם השלמת התיאום הטכני'''
{{ח:תתת|(1)}} עם השלמת התיאום הטכני כאמור {{ח:פנימי|סעיף 146|באמת מידה 146(ד)}}, יפעלו ספק השירות החיוני {{ח:הערה|[צ״ל: רשת]}} ומבקש העבודה להשגת אישורי הרשויות הנדרשים לצורך ביצוע העבודה כדין. יחד עם זאת, רשאים ספק השירות החיוני {{ח:הערה|[צ״ל: רשת]}} או מבקש העבודה להתחיל לפעול להשגת אישורים כאמור טרם השלמת התיאום הטכני. פעילות זו לקבלת אישורים כאמור לא תיחשב כחלק מהתיאום הטכני המפורט {{ח:פנימי|סעיף 146|באמת מידה 146(א)}}.
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני {{ח:הערה|[צ״ל: רשת]}} ומבקש העבודה יפעלו בחריצות וביעילות לקבלת האישורים בהקדם האפשרי, ויידעו זה את זה על התעוררותן של בעיות המעכבות את קבלת האישורים.
{{ח:תת|(ב)}} '''סירוב רשות למתן אישור'''
{{ח:תתת|(1)}} סירבה רשות כלשהי לתת אישור הנדרש לצורך ביצוע העבודה כמוסכם בתיאום הטכני או התנתה מתן אישור כאמור בקיום תנאי כלשהו, יתוקן התיאום הטכני בהסכמת הצדדים בהתאם לדרישות הרשות לרבות לוחות זמנים לביצוע העבודה.
{{ח:תתת|(2)}} תוקן התיאום הטכני כאמור בסעיף קטן (1) ובעקבות התיקון חל שינוי במרכיבי תעריף העבודה, יפיק ספק השירות החיוני רשת למבקש העבודה חשבון מתוקן והעבודה תבוצע על פי התיאום הטכני המתוקן.
{{ח:תת|(ג)}} '''רשות המתנה מתן אישור בשינוי התוכניות'''
{{ח:תת}} התנתה רשות כלשהי את אישור העבודה המתוכננת בשינוי התוכניות באופן הגורם לעלויות מיוחדות או חריגות בביצוע העבודה, יפנה ספק השירות החיוני {{ח:הערה|[צ״ל: רשת]}} אל ראש אגף הנדסה ברשות לבחינה וקביעת תעריף ייחודי בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 153|אמת מידה 153 (מקרים מיוחדים)}}.

{{ח:סעיף|148||תיקון: 15.9.06, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''ביצוע העבודה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תיאום מועד לתחילת ביצוע ואפשרות גישה'''
{{ח:תת}} התקבלו במשרדי ספק השירות החיוני רשת אישורי הרשויות לביצוע העבודה ומבקש העבודה שילם את החשבון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 146|באמת מידה 146(ד)}}, יתאם ספק השירות החיוני רשת בכתב עם מבקש העבודה מועד לתחילת ביצוע העבודה, ומבקש העבודה ידאג לאפשר לספק השירות החיוני רשת גישה למקום לשם ביצוע העבודה ככל שהמקרקעין בהם מבוצעת העבודה הינם בבעלותו או בחזקתו.
{{ח:תת|(ב)}} '''ביצוע העבודה בהתאם לקבוע בתיאום הטכני'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני רשת ומבקש העבודה יבצעו את העבודה בהתאם לשלבי העבודה, לתוכניות וללוחות הזמנים הקבועים בתיאום הטכני.
{{ח:תת|(ג)}} '''מבקש שבחר לבצע את העבודות האזרחיות באמצעות קבלן מטעמו'''
{{ח:תת}} בחר מבקש העבודה לבצע את העבודות האזרחיות באמצעות קבלן מטעמו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 144|באמת מידה 144(ד)}}, יהיה רשאי מבקש העבודה לרכוש ולמשוך ממחסני ספק השירות החיוני רשת צינורות להשחלת כבלים או כל ציוד אזרחי אחר הדרוש לצורך מילוי דרישות ספק השירות החיוני רשת בנוגע לביצוע העבודה האזרחית.
{{ח:תת|(ד)}} '''בדיקת ביצוע העבודה האזרחית ותיקון ליקויים'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני רשת יבדוק את ביצוע העבודה האזרחית במהלך ביצועה, ויהיה רשאי לדרוש את תיקונה כתנאי להמשך ביצוע העבודה המבוקשת אם מצא כי ביצועה איננו בהתאם לתיאום הטכני.
{{ח:תתת|(2)}} תיקון העבודה האזרחית כאמור, יבוצע בהתאם לרשימה בכתב של כל הליקויים אשר יומצאו למבקש העבודה על ידי ספק השירות החיוני רשת, ומבקש העבודה יהיה אחראי לתיקון הליקויים על פי לוחות הזמנים עליהם יוסכם בכתב בינו לבין ספק השירות החיוני רשת.
{{ח:תת|(ה)}} '''העברת העתק תוכניות ביצוע לספק עם סיום ביצוע העבודה האזרחית'''
{{ח:תת}} עם סיום ביצוע העבודה האזרחית על ידי הקבלן מטעם מבקש העבודה, יעביר מבקש העבודה לספק השירות החיוני רשת העתק של תוכניות ביצוע סופיות חתומות על ידי מודד מוסמך ככל שהוסכם על כך במסגרת התיאום הטכני.
{{ח:תת|(ו)}} '''השבת המצב לקדמותו לאחר סיום העבודה האזרחית'''
{{ח:תתת|(1)}} למען הסר ספק, ספק שירות חיוני רשת או מבקש עבודה המבצע עבודות אזרחיות באמצעות קבלן מורשה מטעמו, יהיו אחראים להשיב את המצב לקדמותו מיד עם סיום העבודה האזרחית ולרבות קבלת אישור הרשות המקומית לכך ככל שהדבר נדרש.
{{ח:תתת|(2)}} הפר אחד מן הצדדים את חובתו ולא פעל כאמור בתוך 3 ימי עבודה מיום סיום העבודה, יפעל הצד שכנגד, על חשבון הצד המפר, להשבת המצב לקדמותו בתוך 5 ימי עבודה נוספים ולרבות באמצעות קבלן מטעמו.
{{ח:תת|(ז)}} '''בדיקת הציוד שרכש מבקש עבודה בעצמו'''
{{ח:תת}} בחר מבקש העבודה לרכוש את הציוד החשמלי בעצמו וכקבוע {{ח:פנימי|סעיף 144|באמת מידה 144(ה)}}, יוודא ספק השירות החיוני רשת כי הציוד שרכש מבקש העבודה תואם את הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 144|באמת מידה 144}} בטרם ישתמש בו לביצוע העבודה, וידרוש ממבקש העבודה להחליף את הציוד החשמלי שרכש אם מצא שציוד זה אינו תואם את הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 144|באמת מידה 144}}.
{{ח:תת|(ח)}} '''עיכוב בביצוע העבודה שאינו בשליטת ספק השירות החיוני רשת'''
{{ח:תת}} נגרם עיכוב בביצוע העבודה עקב מעשה או מחדל של מבקש העבודה או מי מטעמו, או עקב עיכוב אחר אשר נגרם על ידי רשות מוסמכת כלשהי ואשר איננו בשליטת ספק השירות החיוני רשת, לא יבואו ימי העיכוב במניין הימים המוקצבים לספק השירות החיוני רשת לסיום העבודה על פי המוסכם בתיאום הטכני או על פי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 149|אמת מידה 149(א)(5) דלהלן}}.
{{ח:תת|(ט)}} '''ספק שירות חיוני רשת שביצע עבודה שלא על פי המוסכם בתיאום הטכני'''
{{ח:תת}} ביצע ספק השירות החיוני רשת את העבודה המבוקשת, כולה או מקצתה, שלא על פי המוסכם בתיאום הטכני, יתקן ספק השירות החיוני רשת לאלתר את הליקויים בהתאם למתחייב מהתיאום הטכני ולא יחייב את מבקש העבודה בגין תיקון זה.
{{ח:תת|(י)}} '''תשלום לאחר ביצוע העבודה'''
{{ח:תת}} עם השלמת ביצוע העבודה החשמלית יעביר ספק השירות החיוני רשת למבקש העבודה דרישה לתשלום יתרת עלות העבודה. על תשלום כאמור תחול {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ב)}} בעניין חשבון בגין שירות שבוצע.

{{ח:סעיף|149||תיקון: 15.9.06, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''ביצוע עבודה במסלול מהיר'''
{{ח:תת|(א)}} '''עבודה שהוסכם כי תבוצע בפרק זמן שאינו עולה על 45 ימי עבודה'''
{{ח:תת}} הסכימו ספק השירות החיוני רשת ומבקש העבודה כי העבודה תבוצע בתוך פרק זמן שאינו עולה על 45 ימי עבודה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 145|באמת מידה 145(ב)(3)}}, יחולו על ביצוע העבודה הכללים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני רשת ומבקש העבודה יסכמו ויחתמו ביניהם על תיאום טכני מתומצת.
{{ח:תתת|(2)}} כל העבודות האזרחיות הכלולות בעבודה המבוקשת יבוצעו על ידי ספק השירות החיוני רשת בלבד.
{{ח:תתת|(3)}} כל הציוד החשמלי הנדרש לשם ביצוע העבודה המבוקשת יסופק על ידי ספק השירות החיוני רשת בלבד.
{{ח:תתת|(4)}} ספק השירות החיוני רשת יעביר למבקש העבודה דרישה לתשלום בסך של 100% מהעלות הכוללת של העבודה המבוקשת בהתאם לתעריף התקף ביום הפקת החשבון, וביצוע דרישת התשלום יהווה תנאי הכרחי להמשך ביצוע העבודה. על תשלום כאמור תחול {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון בגין שירות שטרם בוצע.
{{ח:תתת|(5)}} ספק השירות החיוני רשת יסיים את ביצוע העבודה בפרק זמן שלא יעלה על 45 ימי עבודה מיום ביצוע התשלום הקבוע בסעיף קטן (4), ובלבד שמבקש העבודה מילא את המוטל עליו לפי הוראות אמות המידה.
{{ח:תתת|(6)}} איחר ספק השירות החיוני רשת בסיום ביצוע העבודה כאמור בסעיף קטן (5), יפעל ספק השירות החיוני רשת על פי האמור {{ח:פנימי|סעיף 144|באמת מידה 144(ו)(1)}}.

{{ח:סעיף|150||תיקון: 15.9.06, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תיקון, שינוי או ביטול בקשת עבודה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תיקונים ושינויים בבקשת עבודה או בשלבי ביצועה'''
{{ח:תתת|(1)}} תיקונים ושינויים בבקשת עבודה או בשלבי ביצועה יאושרו בכתב על יד{{ח:הערה|י}} ספק השירות החיוני רשת ומבקש העבודה.
{{ח:תתת|(2)}} מבקש העבודה רשאי לבקש בכתב שינוי או תיקון של מאפייני העבודה המבוקשת ללא חיוב נוסף בגין הכנסת השינויים או התיקונים לבקשת העבודה או התיאום הטכני, כל עוד לא הושלם התיאום הטכני כאמור {{ח:פנימי|סעיף 146|באמת מידה 146(ד)}}.
{{ח:תתת|(3)}} הוגשה הבקשה לשינוי או לתיקון מאפייני העבודה המבוקשת לאחר סיום התיאום הטכני מבלי שנגרם שינוי לעלות הכוללת של ביצוע העבודה כתוצאה מהשינוי או התיקון המבוקשים, יחויב מבקש העבודה בתשלום נוסף בשיעור של 6% מן העלות הכוללת של העבודה המבוקשת בגין הכנסת השינוי או התיקון המבוקש.
{{ח:תתת|(4)}} ספק השירות החיוני רשת ימציא למבקש העבודה פירוט של השינויים הנדרשים בתיאום הטכני תוך 10 ימי עבודה מיום הגשת הבקשה לשינוי, לרבות פירוט העלויות הנוספות וכל שינוי בלוחות הזמנים לביצוע העבודה שנגרמו עקב השינוי המבוקש.
{{ח:תת|(ב)}} '''ביטול בקשת עבודה'''
{{ח:תתת|(1)}} ביטל מבקש העבודה את בקשתו מסיבה כלשהי לרבות מסיבות שאינן בשליטתו, בכל עת שהיא לאחר ביצוע התשלום כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 145|באמת מידה 145(ד)}}, לא יושב לו הסכום ששולם על פי {{ח:פנימי|סעיף 145|אמת מידה 145}}.
{{ח:תתת|(2)}} ביטל מבקש העבודה את בקשתו בכל עת שהיא לאחר ביצוע התשלום כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 146|באמת מידה 146(ד)(1)}} ובטרם סיים ספק השירות החיוני רשת את ביצוע העבודה, יפנה ספק השירות החיוני רשת לראש אגף הנדסה ברשות בבקשה לקביעת העלויות שנגרמו לו עד למועד הביטול בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 153|אמת מידה 153(א)}} ויחייב את מבקש העבודה בסכום זה בלבד, ויתרת התשלום בניכוי העלויות האמורות תושב למבקש העבודה.
{{ח:תתת|(3)}} סיים ספק השירות החיוני רשת את ביצוע העבודה, לא יהיה רשאי מבקש העבודה לבטל את הזמנת העבודה ויהיה חייב לשלם לספק השירות החיוני רשת את יתרת התשלום המגיעה לו בגין השלמת ביצוע העבודה.
{{ח:תתת|(4)}} הייתה העבודה המבוטלת עבודה המבוצעת במסלול מהיר אשר טרם הוחל בביצועה, ישיב ספק השירות החיוני רשת למבקש העבודה סכום השווה ל־85% מהעלות הכוללת של העבודה. החל ספק השירות החיוני רשת בביצוע העבודה במסלול המהיר יחולו על ביטולה הוראות סעיף קטן (2).
{{ח:תת|(ג)}} '''ביטול בקשת עבודה על ידי מבקש עבודה שבחר לבצע את העבודה האזרחית באמצעות קבלן מטעמו'''
{{ח:תת}} בחר מבקש העבודה לבצע את העבודה האזרחית באמצעות קבלן מטעמו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 144|באמת מידה 144(ד)}} וביטל את בקשתו לאחר שהוחל בביצוע העבודה האזרחית ובטרם הוחל בביצוע העבודה החשמלית, יפעל מבקש העבודה להשיב את המצב לקדמותו לאלתר כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 148|באמת מידה 148(ו)}}, ויישא בעלות הביטול כאמור {{ח:פנימי|סעיף 150|באמת מידה 150(ב)}}.

{{ח:סעיף|151||תיקון: 15.9.06, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''סילוק מטרדים'''
{{ח:תת|(א)}} '''אחריות לסילוק מטרדים'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני רשת או מבקש עבודה המבצע עבודות אזרחיות באמצעות קבלן מורשה מטעמו, אחראים לסלק לאלתר כל מטרד שנוצר בכל שלב משלבי העבודה האזרחית. הפר אחד הצדדים את חובתו ולא פעל כאמור בתוך 3 ימי עבודה, יפעל הצד שכנגד, על חשבון הצד המפר, לסילוקו לאלתר של המיטרד ולרבות באמצעות קבלן מטעמו.

{{ח:סעיף|152||תיקון: 15.9.06, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''שקיפות מידע דיווח ובקרה'''
{{ח:תת|(א)}} '''שקיפות ומידע'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק השירות החיוני רשת ומבקש העבודה יפעלו לביצוע כל שלב משלבי העבודה המבוקשת תוך שקיפות מירבית ובאופן שכל הידוע לאחד הצדדים לגבי העבודה המבוקשת וביצועה יובא לידיעת הצד השני.
{{ח:תתת|(2)}} ספק השירות החיוני רשת יציין בכל הזמנה את שם איש הקשר מול מבקש העבודה ואמצעי ההתקשרות עמו במהלך ביצוע העבודה.
{{ח:תתת|(3)}} ספק השירות החיוני רשת יביא לידיעת מבקש העבודה את מועדי ההתחלה והסיום של כל שלב משלבי העבודה לא יאוחר מ־5 ימי עבודה לפני התחלת הביצוע.
{{ח:תתת|(4)}} מבקש העבודה או נציגו רשאים להיות נוכחים במקום העבודה בעת ביצועה ויהיו רשאים לדרוש ולקבל לידיהם במהלך הביצוע ובזמן אמת כל מידע, מסמך או פעילות הכרוכים בהזמנת ביצוע העבודה הן באתר העבודה והן במשרדי ספק השירות החיוני רשת ובהתאם למפורט בתיאום הטכני.
{{ח:תתת|(5)}} שלבי הביצוע כפי שסוכמו בתיאום הטכני יופיעו בפקודת העבודה שמנפיק ספק השירות החיוני רשת.
{{ח:תת|(ב)}} '''רישום ותיעוד'''
{{ח:תת}} ספק השירות החיוני רשת ינהל רישום ותיעוד הן של העבודות המבוקשות והן של התקבולים בגינן, באופן שבו לא יגבה ספק השירות החיוני רשת כפל תשלום בגין אותה העבודה, בין באמצעות בתקבול ממבקש העבודה ובין באמצעות תעריף הצריכה.
{{ח:תת|(ג)}} '''עלויות ציוד חשמלי הנזקפות לחובתו של ספק השירות החיוני רשת'''
{{ח:תת}} עלויות ציוד חשמלי הנזקפות לחובתו של ספק השירות החיוני רשת בגין {{ח:פנימי|סעיף 144|אמת מידה 144(ה)(2)}} יירשמו בספרים המנוהלים על ידי ספק השירות החיוני רשת כעלות הון.

{{ח:סעיף|153||תיקון: 15.9.06}}
{{ח:ת}} '''מקרים מיוחדים'''
{{ח:תת|(א)}} '''בקשה להחלת תעריף שונה'''
{{ח:תתת|(1)}} ביקש ספק השירות החיוני {{ח:הערה|[צ״ל: רשת]}} להחיל על עבודה על חשבון אחרים תעריף שונה מהתעריפים המפורטים {{ח:פנימי|פרק ז|בפרק זה}}, יפנה ספק השירות החיוני {{ח:הערה|[צ״ל: רשת]}} בבקשה מנומקת בכתב לראש אגף הנדסה ברשות החשמל.
{{ח:תתת|(2)}} ראש אגף הנדסה יבחן את הבקשה ויחליט האם להפנות את העניין למליאת הרשות לשם אישור תעריף ייחודי לעבודה.
{{ח:תתת|(3)}} ראש אגף הנדסה רשאי, אם מצא כי הדבר נחוץ לשם מתן החלטתו, לפנות לספק השירות החיוני {{ח:הערה|[צ״ל: רשת]}} או למבקש העבודה בבקשה לקבלת מידע ופרטים נוספים.
{{ח:תת|(ב)}} '''ידוע המבקש וחלופות'''
{{ח:תת}} פנה ספק השירות החיוני {{ח:הערה|[צ״ל: רשת]}} לראש אגף הנדסה ברשות בבקשה כאמור בסעיף (א), יודיע על כך ספק השירות החיוני {{ח:הערה|[צ״ל: רשת]}} בכתב למבקש העבודה ויבקש ממנו לבחור באחת החלופות דלהלן להמשך ביצוע העבודה:
{{ח:תתת|(1)}} בהתאם להסכמתו הכתובה והחתומה של מבקש העבודה, ימשיך ספק השירות החיוני {{ח:הערה|[צ״ל: רשת]}} בביצוע העבודה בכפוף להתחייבות מבקש העבודה לשלם את התעריף הייחודי שייקבע לעבודה המבוקשת.
{{ח:תתת|(2)}} בהתאם להסכמתו הכתובה והחתומה של מבקש העבודה, יעוכב ביצוע העבודה עד לקביעת תעריף ייחודי לעבודה המבוקשת והעיכוב לא ייחשב כסטייה מלוחות הזמנים לביצוע העבודה כפי שנקבעו בתיאום הטכני.

{{ח:סעיף|154|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(טרם נקבעה).}}

{{ח:סעיף|155|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(טרם נקבעה).}}

{{ח:סעיף|156|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(טרם נקבעה).}}

{{ח:סעיף|157|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(טרם נקבעה).}}

{{ח:סעיף|158|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(טרם נקבעה).}}

{{ח:סעיף|159|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(טרם נקבעה).}}

{{ח:סעיף|160|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(טרם נקבעה).}}

{{ח:סעיף|161|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(טרם נקבעה).}}

{{ח:סעיף|162|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(טרם נקבעה).}}

{{ח:סעיף|163|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(טרם נקבעה).}}

{{ח:סעיף|164|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(טרם נקבעה).}}

{{ח:סעיף|165|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(טרם נקבעה).}}

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: איכות הסביבה}}
{{ח:קטע3|פרק ח סימן א|סימן א׳: פרמיה לתועלת למשק מהפחתת זיהום}}

{{ח:סעיף|166||תיקון: 21.12.04, 16.8.06, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''זכאות לפרמיה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלום פרמיה'''
{{ח:תת}} המחלק ישלם ליצרן באנרגיה מתחדשת, העונה על התנאים המפורטים באמות מידה אלו, פרמיה בגובה החיסכון בפליטות מזהמות ממיתקן הייצור של היצרן ביחס למיתקני הייצור של המחלק, כקבוע בלוח תעריפים 11.2–2.
{{ח:תת|(ב)}} '''יצרן באנרגיה מתחדשת'''
{{ח:תת}} ליצרן באנרגיה מתחדשת ייחשבו בעל רישיון ייצור פרטי או בעל רישיון ייצור עצמי שהספק מיתקן הייצור שברשותם הינו מ־100 קילווט ומעלה ואשר פועל באמצעות:
{{ח:תתת|(1)}} שמש; רוח; מים; ביומסה; אנרגיה שמקורה באתר הטמנת פסולת (ביוגז) שהוקם לפני יום 01.10.2003; שפכים או תופעות טבע אחרות (להלן – אנרגיה מתחדשת) בלבד.
{{ח:תתת|(2)}} אנרגיה מתחדשת תוך שימוש בדלק פוסילי בתנאים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} שיעור השימוש בדלק הפוסילי לא יעלה על 30% מכמות האנרגיה המיוצרת במיתקן;
{{ח:תתתת|(ב)}} השימוש בדלק הפוסילי הכרחי להפעלת המיתקן המייצר באמצעות האנרגיה המתחדשת.
{{ח:תת|(ג)}} '''מיתקן ייצור הפועל לפרקים באמצעות דלקים פוסיליים'''
{{ח:תת}} בלבד יצרן באנרגיה מתחדשת שמיתקן הייצור שלו פועל לפרקים באמצעות שימוש בדלקים פוסיליים בלבד, לא יהיה זכאי לפרמיה עבור החשמל שיוצר בפרקי זמן אלו.

{{ח:סעיף|167||תיקון: 21.12.04, 16.8.06}}
{{ח:ת}} '''פניה לרשות לקביעת גובה הפרמיה'''
{{ח:תת|(א)}} '''אישור לעניין גובה הפרמיה'''
{{ח:תת}} לצורך קבלת אישור על גובה הפרמיה מהרשות יפנה היצרן לרשות על גבי טופס בקשה לקביעת גובה הפרמיה ליצרנים באנרגיה מתחדשת המצורף לאמת מידה זו, ויצרף עותק מרישיון הייצור שברשותו וכן אישור המשרד להגנת הסביבה על רמת הפליטות ממיתקן הייצור.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טופס בקשה לקביעת גובה הפרמיה ליצרנים באנרגיות מתחדשות''' {{ש}} (לפי {{ח:פנימי|סעיף 167|אמת מידה 167 (פניה לרשות לקביעת גובה הפרמיה)}})}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:סעיף|168||תיקון: 21.12.04, 16.8.06, 24.6.19, 25.11.20; תש״ף־27, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תשלום הפרמיה'''
{{ח:תת|(א)}} '''פניה לצורך קבלת הפרמיה'''
{{ח:תת}} לצורך קבלת הפרמיה יפנה היצרן בכתב למחלק בצירוף העתק מאישור גובה הפרמיה שנקבעה לו על ידי הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום מותאם'''
{{ח:תת}} המחלק ישלם ליצרן בהתאם לפרמיה המאושרת עד לפקיעת תוקפה או עד לפקיעת תוקף רישיונו, אלא אם ביקש היצרן בכתב להפסיק את קבלת הפרמיה לצורך מעבר להשתתפות במנגנון סחר בפליטות לכשיוסדר או שהתקבל מהרשות אישור לגובה הפרמיה המעודכנת.
{{ח:תת|(ג)}} '''פרמיה שעודכנה או שונתה'''
{{ח:תת}} במקרה של עדכון גובה הפרמיה או שינוייה על ידי הרשות יפעל המחלק בהתאם לאישור גובה הפרמיה המעודכנת שתעביר לו הרשות.
{{ח:תת|(ד)}} '''אופן חישוב הפרמיה ומועד תחילת תשלום'''
{{ח:תת}} המחלק ישלם ליצרן פרמיה על כל קילוואט שעה שנמכר לחברת החשמל או לאחר דרך רשת החשמל של חברת החשמל או שיוצר על־ידי בעל רישיון ייצור עצמי. הפרמיה תשולם מיום הקמת התחנה או מיום קבלת אישור גובה הפרמיה לפי המאוחר מביניהם.
{{ח:תת|(ה)}} '''הפקת חשבונות'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק יערוך וישלח ליצרן באנרגיות מתחדשות חשבון בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק ו׳}}, בהתאם לסיווג היצרן.
{{ח:תתת|(2)}} בנוסף על הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 82|באמת מידה 82 (עריכת חשבון ליצרן)}}, המחלק יפרט וישלח באמצעות חשבונו של היצרן כאמור את חישוב התשלום עבור הפרמיה בגין ייצור באנרגיות מתחדשות.
{{ח:תתת|(3)}} ליצרן בעל רישיון ייצור עצמי שאינו רוכש חשמל ואינו מוכר חשמל לרשת החשמל, יפיק המחלק חשבון לתשלום הפרמיה.
{{ח:תת|(ו)}} '''התקנת מונה בהדקי מיתקן הייצור של בעל רישיון ייצור עצמי'''
{{ח:תת}} במידת הנדרש, המחלק יתקין מונה בהדקי מיתקן הייצור של בעל רישיון ייצור עצמי לצורך מניית הקווט״שים המיוצרים במיתקן הייצור. בעבור שירות זה ישלם היצרן למחלק עלות התקנת מונה עלות כאמור בשורה 6 – ”הסרת מונה והתקנתו“, בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תת|(ז)}} '''קריאת מונה'''
{{ח:תת}} לצורך הכנת חשבון חודשי, המחלק יקרא, אחת לחודש בתחילת כל חודש, את הנתונים שנאגרו במוני היצרן בחודש הקודם. עבור שירות זה ישלם היצרן למחלק תשלום כאמור בלוח תעריפים 5.4–1 (תשלום קבוע לשירותי צרכנות), בהתאם למאפייני היצרן.

{{ח:סעיף|169||תיקון: 21.12.04, 16.8.06, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''דיווחים'''
{{ח:תת|(א)}} '''דיווח לרשות'''
{{ח:תת}} המחלק יעביר לרשות אחת לשנה, במסגרת הדו״ח הסביבתי השנתי, דיווח בנוגע לכמות החשמל המיוצרת באמצעות אנרגיות מתחדשות על ידי יצרנים באנרגיה מתחדשת כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 166|באמת מידה 166(ב)}} ועל ידי המחלק.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: פרמיה להפחתת זיהומים בתחנות מזוטיות קיימות}}

{{ח:סעיף|170||תיקון: 16.8.06, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''זכאות לפרמיה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תשלום פרמיה'''
{{ח:תת}} המחלק ישלם ליצרן במזוט במיתקני ייצור קיימים, העונה לתנאים המפורטים באמות מידה אלה (להלן – יצרן במזוט), פרמיה בגין חיסכון בפליטות מזהמות ממיתקן הייצור של בעל רישיון ייצור ביחס לרמות התקן המחייבות, כקבוע בלוח תעריפים 11.2–3.
{{ח:תת|(ב)}} '''זכאות לקבלת פרמיה'''
{{ח:תת}} לזכאי לקבלת פרמיה יחשב יצרן במזוט שמיתקן הייצור שלו על פי רישיונו פועל במזוט לפני אוגוסט 2006.

{{ח:סעיף|171||תיקון: 3.9.06}}
{{ח:ת}} '''פניה לרשות לקביעת גובה הפרמיה'''
{{ח:תת|(א)}} '''אישור לעניין גובה הפרמיה'''
{{ח:תת}} לצורך קבלת אישור זמני או קבוע על גובה הפרמיה מהרשות יפנה היצרן לרשות על גבי טופס בקשה לקביעת גובה הפרמיה ליצרנים קיימים במזוט, ויצרף עותק מרישיון הייצור ואישור המשרד לאיכות הסביבה על רמות הפליטות המחייבות של מיתקן הייצור ורמת ההפחתה ביחס אליהן.

{{ח:סעיף|172||תיקון: 3.9.06, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תשלום הפרמיה'''
{{ח:תת|(א)}} '''פניה לצורך קבלת הפרמיה'''
{{ח:תת}} לצורך קבלת הפרמיה יפנה היצרן בכתב למחלק בצירוף העתק מהאישור התעריפי שנקבע לו על ידי הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלום בהתאם לתעריף המאושר'''
{{ח:תת}} המחלק ישלם ליצרן בהתאם לתעריף המאושר עד לפקיעת תוקפו או עד לפקיעת תוקף רישיונו של היצרן לפי המוקדם מבניהם.
{{ח:תת|(ג)}} '''תעריף ששונה'''
{{ח:תת}} במקרה של שינוי באישור התעריפי על ידי הרשות יפעל המחלק בהתאם לאישור החדש.
{{ח:תת|(ד)}} '''התקנת מונה תעריף עומס וזמן בהדקי מיתקן הייצור'''
{{ח:תת}} במידת הצורך, יתקין המחלק מונה תעריף עומס וזמן בהדקי מיתקן הייצור לצורך מניית הקילוואט שעה המיוצרים במיתקן הייצור. בעבור שירות זה ישלם היצרן למחלק עלות התקנת מונה כאמור בלוח תעריפים 5.4–2 בשורה ”הסרת מונה והתקנתו“.
{{ח:תת|(ה)}} '''קריאת מונים'''
{{ח:תתת|(1)}} לצורך הכנת חשבון חודשי, המחלק יקרא, אחת לחודש, בתחילת כל חודש את הנתונים שנאגרו במוני היצרן בחודש הקודם. עבור שירות זה ישלם היצרן למחלק תשלום כאמור בלוח תעריפים 5.4–1 ”תשלום קבוע לשירותי צרכנות“ הרלוונטי למאפייני היצרן.
{{ח:תתת|(2)}} במידה ומונה היצרן נקרא על־ידי המחלק באופן שגרתי לצורך הכנת חשבון לקבלת שירותי תשתית או לצורך אחר לא יגבה מהיצרן תשלום קבוע נוסף.
{{ח:תת|(ו)}} '''מועדים לתשלום הפרמיה'''
{{ח:תת}} המחלק ישלם ליצרן במזוט פרמיה על כל קילוואט שעה מיוצר הנמנה במונה היצרן, אחת לחודש, מיום קבלת האישור התעריפי ובהתאם לאמור בו.

{{ח:סעיף|173||תיקון: 3.9.06, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''עריכת חשבון'''
{{ח:תת|(א)}} '''הפקת חשבונות'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק יערוך וישלח ליצרן במזוט חשבון בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק ו׳}}, בהתאם לסיווג היצרן.
{{ח:תתת|(2)}} בנוסף על הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 82|באמת מידה 82 (עריכת חשבון ליצרן)}}, המחלק יפרט וישלח באמצעות חשבונו של היצרן כאמור את חישוב התשלום עבור הפרמיה להפחתת זיהומים בתחנות מזוטיות קיימות.
{{ח:תתת|(3)}} ליצרן עצמי שאינו רוכש חשמל ואינו מוכר חשמל לרשת החשמל, יפיק המחלק חשבון לתשלום הפרמיה.

{{ח:סעיף|174||תיקון: 3.9.06, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''דיווחים'''
{{ח:תת|(א)}} '''דיווח לרשות'''
{{ח:תת}} המחלק יעביר לרשות אחת לשנה, ולא יאוחר מפברואר כל שנה, דיווח על סך התשלומים ששולמו לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|סימן זה}} בשנה החולפת בין ה־1 לינואר ל־31 בדצמבר בהתאם לאישור התעריפי של כל יצרן, כולל פירוט לפי יצרן בהתייחס לחודשי התשלום, כמות הקילוואט שעה והתשלום בגינם.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ג|סימן ג׳: ייצור חשמל מבוזר בטכנולוגיה פוטו־וולטאית או פוטו־וולטאית בשילוב אגירה או טורבינת רוח לצריכה עצמית והעברת עודפים לרשת|תיקון: תשפ״ד־5}}

{{ח:סעיף|175||תיקון: 1.7.08, 7.9.09, 26.7.10, 2.6.12, 4.6.12, 25.12.12, 22.3.18, 21.11.18, 23.12.19, 5.4.20, 30.4.20, 11.1.21, 13.12.21, 14.3.22, 3.4.23, 13.12.23, 10.1.24, 29.7.24, 13.1.25, 9.7.25; תשע״ח, תשע״ט־5, תש״ף־10, תש״ף־16, תש״ף־20, תש״ף־23, תש״ף־33, תשפ״א־19, תשפ״א־20, תשפ״א־21, תשפ״ב־9, תשפ״ב־18, תשפ״ג, תשפ״ד־5, תשפ״ד־11, תשפ״ד־17, תשפ״ד־31, תשפ״ה־11, תשפ״ה־15, תשפ״ה־31, תשפ״ו־4}}
{{ח:ת}} '''שילוב מיתקן ייצור ברשת על ידי המחלק'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מוזרמת לרשת“ – אנרגיה הנמדדת במונה הדו־כיווני בנקודת החיבור לרשת של מחלק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מיוצרת במיתקן“ – אנרגיה מוזרמת מהדקי המחולל, לפי קריאת מונה הייצור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גג“ – כיסוי עליון, כיסוי צדדי או דופן, במקום צרכנות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – כ״ג בחשוון התשע״ט (1 בנובמבר 2018);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק מותקן“ – לעניין טורבינת רוח – האנרגיה הרגעית המרבית ביחידות קילו־וואט המיוצרת על ידי טורבינת רוח שנמדדת במונה הייצור במהירות רוח של 9 מטרים לשנייה, בהתאם לנתוני היצרן; לעניין מיתקן פוטו־וולטאי – ההספק הנקוב של הממיר, בהתאם לנתוני היצרן (AC); ולעניין מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה בלא מנייה נפרדת – ההספק המותקן הוא גודל החיבור המבוקש;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חלקה א׳ בנחלה“ – חלק מנחלה שהוא שטח רצוף של קרקע המיועד בתוכנית כהגדרתה בחוק התכנון והבנייה למגורים, למבני משק ולעיבוד חקלאי, של בעל הזכויות בנחלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”טורבינת רוח“ – מערכת לייצור חשמל על ידי טורבינת רוח, הכוללת, בין השאר, תורן, מערכת מניה ומתאם לרשת החשמל, בהספק מותקן שלא יעלה על 15 קילו־וואט לצרכן ביתי ו־50 קילו־וואט לכל צרכן אחר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה“ – מיתקן ייצור בטכנולוגיה פוטו־וולטאית שבנקודת החיבור שלו לרשת החשמל קיים גם מיתקן אגירה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן פוטו־וולטאי“ – מיתקן לייצור חשמל בטכנולוגיה פוטו־וולטאית לצריכה עצמית, המותקן על גג של שטח שקיים בו שימוש נוסף והכולל, בין השאר, קולטים פוטו־וולטאים, מערכת מניה וממיר זרם ישר לזרם חלופין, בהספק מותקן שלא עולה על 630 קילו־וואט ובכלל זה מיתקן כאמור המותקן על גג של כל אחד מאלה: בניין כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}, חוות אחסון דלקים, מטמנה, בית עלמין, מאגר מים או מאגר מי קולחין, בריכת דגים, מחלף, חניון, מגרש חניה, מיתקן הנדסי, גדר, דרכים, מצללות, מיגון אקוסטי; לעניין הגדרה זו יראו מיתקן כמיתקן פוטו־וולטאי גם אם אינו מותקן על גג אלא מהווה גג, ובמחלף – גם אם מותקן על שטח כלוא במחלף כך שלא קיים שימוש נוסף לקרקע שמתחתיו; לעניין הגדרה זו, יראו מיתקן כמיתקן פוטו־וולטאי גם אם אינו מותקן על גג, אם מתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} המיתקן מהווה גג;
{{ח:תתתת|(2)}} המיתקן מותקן בשטח כלוא במחלף כך שלא קיים שימוש נוסף לקרקע שמתחתיו;
{{ח:תתתת|(3)}} המיתקן מותקן על קרקע ששטחה לא יעלה על 1,000 מטרים רבועים, שהיא מצויה בחלקה א׳ בנחלה או בקרקע פרטית בייעוד מגורים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן פוטו־וולטאי, מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה בלא מנייה נפרדת או טורבינת רוח לצריכה עצמית במקום צרכנות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צריכה עצמית במקום צרכנות“ – אנרגיה מיוצרת במיתקן, בניכוי אנרגיה מוזרמת לרשת המחלק מאותו מיתקן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרקע פרטית בייעוד מגורים“ – חלק משטח רצוף של קרקע בבעלות פרטית אשר מיועדת למגורים לפי תוכנית למגורים כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|בסעיף 145(ג1)(5) לחוק התכנון והבנייה}} וקיים בה מבנה מגורים שחובר לחשמל כדין, וכן קיים לגביה רישום זכויות בפנקסי המקרקעין לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}, בהתאם לחלוקה (פרצלציה) שאושרה על ידי מוסד התכנון הנוגע לעניין, אשר בוצע ביום כ״ט בטבת התשפ״ד (10 בינואר 2024) או לפניו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שילוב מיתקן“ – חיבור של מיתקן לרשת החשמל הפנימית במקום צרכנות לצורך צריכה עצמית והוצאת חשמל לרשת.
{{ח:תת|(ב)}} '''שילוב מיתקן ברשת החשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} לבקשת צרכן, או מיופה כוחו רשום {{ח:הערה|[צ״ל: לבקשת צרכן רשום, או מיופה כוחו]}} ובהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|בסימן זה}}, ישלב המחלק מיתקן במקום צרכנות שעל שם הצרכן, לצורך צריכה עצמית והעברת חשמל לרשת החשמל, בתוך המועדים המפורטים באמת מידה זו.
{{ח:תתת|(1א)}} לפי בקשת צרכן בבית משותף ישלב המחלק מיתקן כאמור בסעיף קטן (1) באמצעות החיבור המשותף הקיים או באמצעות חיבור משותף נוסף אחד לכל צרכני הבית המשותף, והכול בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 59ט|סעיפים 59ט}} {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 59י|ו־59י לחוק המקרקעין}}.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק ישלב ברשת החשמל מיתקן פוטו־וולטאי או מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה בלא מנייה נפרדת בהתאם {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|לסימן זה}}, אם התקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ההספק המותקן, של כלל המיתקנים הפוטו־וולטאיים או של כלל מיתקני הייצור הפוטו־וולטאיים משולבי אגירה, לפי העניין{{ח:הערה|,}} אשר שולבו במקום הצרכנות לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן זה}} מיום י״ד בטבת התשע״ח (1 בינואר 2018), לרבות מיתקנים פוטו־וולטאיים כהגדרתם לפי אמת מידה זו כנוסחה ערב תחילתם של כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני) (תיקון מס׳ 9), התשפ״ב–2021, אשר הבקשה לשילובם הוגשה לפני מועד תחילתם של הכללים האמורים {{ח:הערה|(ביום 1.1.2022)}} בתוספת הספק המיתקן שבעבורו מוגשת הבקשה, אינו עולה על 630 קילו־וואט;
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תתת|(3)}} לבקשת צרכן רשום, או מיופה כוחו, מחלק ישלב ברשת חלוקת החשמל טורבינת רוח, עד שההספק המותקן במשק החשמל הארצי יגיע ל־10 מגה וואט או עד יום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020), לפי המוקדם מביניהם.
{{ח:תתת|(4)}} לבקשת צרכן רשום, או מיופה כוחו, מחלק יגדיל חיבור במקום הצרכנות לצורך שילוב מיתקן במקום הצרכנות. בקשה כאמור תטופל בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק ג׳}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''תוקף ההתחייבות'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(חל על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לאחר יום 6.6.2019 שאינו חוות רוח כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תתת|(1)}} תוקף התחייבות המחלק לשילוב של מיתקן פוטו־וולטאי או מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה יהיה עד שנה מיום מתן ההתחייבות לשילוב המיתקן, לצרכן; חלפה שנה כאמור ולא חובר המיתקן לרשת מכל סיבה שהיא, תפוג ההתחייבות ולא יחבר המחלק את המיתקן לרשת.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לעניין מי שבתקופה מיום 13.6.2025 עד יום 28.7.2025 הייתה לו תשובת מחלק חיובית לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}} או התחייבות לחיבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|אמת מידה 35כו4}} שהיא בתוקף):}} תוקף התחייבות המחלק לשילוב של מיתקן פוטו־וולטאי או מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה יהיה עד 13.5 חודשים מיום מתן ההתחייבות לשילוב המיתקן, לצרכן; חלפה שנה כאמור ולא חובר המיתקן לרשת מכל סיבה שהיא, תפוג ההתחייבות ולא יחבר המחלק את המיתקן לרשת.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), אם שילוב של מיתקן פוטו־וולטאי או מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה, מחייב הקמה או שדרוג של רשת מתח נמוך תת־קרקעית, כולל החלפה או הוספה של שנאי בתחנת טרנספורמציה קיימת, תוקף התחייבות המחלק לשילוב המיתקן יהיה לתקופה שלא תעלה על שנתיים מיום מתן ההתחייבות לצרכן.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לעניין מי שבתקופה מיום 13.6.2025 עד יום 28.7.2025 הייתה לו תשובת מחלק חיובית לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}} או התחייבות לחיבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|אמת מידה 35כו4}} שהיא בתוקף):}} על אף האמור בסעיף קטן (1), אם שילוב של מיתקן פוטו־וולטאי או מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה, מחייב הקמה או שדרוג של רשת מתח נמוך תת־קרקעית, כולל החלפה או הוספה של שנאי בתחנת טרנספורמציה קיימת, תוקף התחייבות המחלק לשילוב המיתקן יהיה לתקופה שלא תעלה על 25.5 חודשים מיום מתן ההתחייבות לצרכן.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (1) ו־(2), אם שילוב המיתקן הפוטו־וולטאי או מיתקן הייצור הפוטו־וולטאי משולב האגירה מחייב עבודות במתח גבוה, לרבות הקמת תחנת טרנספורמציה חדשה, תוקף התחייבות המחלק לשילוב המיתקן יהיה לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים מיום מתן ההתחייבות לצרכן.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לעניין מי שבתקופה מיום 13.6.2025 עד יום 28.7.2025 הייתה לו תשובת מחלק חיובית לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}} או התחייבות לחיבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|אמת מידה 35כו4}} שהיא בתוקף):}} על אף האמור בסעיפים קטנים (1) ו־(2), אם שילוב המיתקן הפוטו־וולטאי או מיתקן הייצור הפוטו־וולטאי משולב האגירה מחייב עבודות במתח גבוה, לרבות הקמת תחנת טרנספורמציה חדשה, תוקף התחייבות המחלק לשילוב המיתקן יהיה לתקופה שלא תעלה על 37.5 חודשים מיום מתן ההתחייבות לצרכן.
{{ח:תתת|(3א)}} על אף האמור בסעיף קטן {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}, לבקשת צרכן, תוקף התחייבות המחלק לשילוב המיתקן יהיה לתקופה של שנה וחצי מיום מתן ההתחייבות לצרכן.
{{ח:תתת|(4)}} התחייבות לחיבור בהתאם לסעיפים קטנים {{ח:הערה|(}}2{{ח:הערה|)}}, {{ח:הערה|(}}3{{ח:הערה|)}} או {{ח:הערה|(}}3א{{ח:הערה|)}}, למיתקנים שהספקם עולה על 50 קילו־וואט תותנה בהפקדת בטוחה למחלק הדומיננטי בסך של 150 ש״ח לקילו־וואט. הבטוחה תופקד בתוך 45 ימים ממועד חתימת הסכם התיאום הטכני או בתוך 180 ימים ממועד תשובת המחלק, לפי המוקדם שבהם. תוקף הערבות יהיה עד תום 45 ימים ממועד ההתחייבות לחיבור כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|באמת מידה 35כ1}}; הבטוחה הנדרשת תעמוד בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף (ד)(2) לאמת מידה 50}}, בשינויים המחויבים; לא הופקדה בטוחה כאמור, תפקע ההתחייבות לחיבור; חלף המועד לעמידה בתנאים לסנכרון הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|באמת מידה 35כ4(ד)}} ולא עמד המיתקן בתנאים לסנכרון, מכל סיבה שהיא, יחלט המחלק את הערבות המופקדת, תפוג ההתחייבות לחיבור ולא יחבר המחלק את המיתקן לרשת. לעניין ”מבקש אחר“ כמשמעו {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|באמת מידה 35כ4(ד)(1) {{ח:הערה|או}} (ד)(2)}} – אם לא עמד המיתקן בתנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|באמת מידה 35כ4(ה)(1א)}}, יחלט המחלק את הערבות המופקדת, תפוג ההתחייבות לחיבור ולא יחבר המחלק את המיתקן לרשת.
{{ח:תתת|(5)}} חלף המועד לעמידה בתנאים לסנכרון הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|בסעיף (ד) לאמת מידה 35כ4}} ולא עמד המיתקן בתנאים לסנכרון מכל סיבה שהיא, יחלט המחלק את הבטוחה המופקדת, תפוג ההתחייבות לחיבור ולא יחבר המחלק את המיתקן לרשת.
{{ח:תתת|(6)}} על אף האמור בסעיף קטן (5), עד תום שישה חודשים ממתן תשובת המחלק או עד מועד השלמת התיאום הטכני כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|באמת מידה 35כ3(ג)}}, לפי המוקדם מביניהם, יאפשר ספק שירות חיוני רשת לצרכן לקבל את הערבות חזרה מכל סיבה שהיא, בניכוי 10% מסך הערבות שהפקיד הצרכן.
{{ח:תתת|(7)}} על אף האמור בסעיף קטן (4), לעניין צרכן שהוא משרד ממשלתי, מערכת הביטחון או בית חולים ממשלתי, לרבות בית חולים ממשלתי בבעלות משותפת של המדינה ושל רשות מקומית, יראו כבטוחה לפי אותו סעיף קטן גם התחייבות חתומה כדין על ידי החשב של אותו גוף מבקש, שלפיה הגוף ישלם את הסכום לפי הסעיף הקטן האמור.

{{ח:סעיף|176||תיקון: 1.7.08, 7.9.09, 26.7.10, 2.6.12, 4.6.12, 25.12.12, 15.1.15, 25.11.15, 26.12.16, 19.2.18, 22.3.18, 21.11.18, 11.1.21, 14.3.22, 15.12.22, 3.4.23, 13.12.23, 21.2.24, 13.1.25, 14.5.25, 9.7.25; תשע״ח, תשע״ט־13, תש״ף, תשפ״א־21, תשפ״ב־13, תשפ״ג, תשפ״ג־8, תשפ״ד־5, תשפ״ד־11, תשפ״ד־16, תשפ״ד־35, תשפ״ה־15, תשפ״ה־22, תשפ״ה־29, תשפ״ה־31}}
{{ח:ת}} '''הסדרי תשלומים לצרכנים רשומים'''
{{ח:תת|(א)}} '''בחירה בשיטת התחשבנות'''
{{ח:תתת|(1)}} צרכן רשום המבקש לשלב מיתקן פוטו־וולטאי או מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה בלא מנייה נפרדת ברשת החלוקה, יבחר לצורך התחשבנות עם המחלק באחת משתי השיטות המפורטות בסעיפים (ב) ו־(ג).
{{ח:תתת|(2)}} בחר צרכן רשום בשיטת ההתחשבנות, יוכל הצרכן הרשום לעבור לשיטת התחשבנות אחרת באמצעות רישום דיגיטלי אצל המחלק; בוצע הרישום שישה ימי עבודה או יותר לפני תום חודש קלנדרי, יבצע המחלק את שינוי שיטת ההתחשבנות בחודש העוקב לחודש שבו בוצע הרישום; בוצע הרישום פחות משישה ימי עבודה לפני תום חודש קלנדרי, יבצע המחלק את שינוי שיטת ההתחשבנות בחודש שלאחר החודש העוקב לחודש שבו בוצע הרישום; ההתחשבנות בשיטה המבוקשת תבוצע לאחר עדכון השינוי.
{{ח:תתת|(3)}} אם הצרכן נדרש להתקין מונה ייצור, לצורך ביצוע שינוי שיטת ההתחשבנות, יאפשר המחלק לצרכן לבצע את הרישום לפי סעיף קטן (2) לעניין שינוי שיטת התחשבנות כאמור רק לאחר התקנת המונה.
{{ח:תתת|(3א)}} במהלך 12 החודשים שממועד שינוי שיטת התחשבנות לפי סעיף קטן (2), צרכן לא יהיה רשאי לשנות שוב את שיטת ההתחשבנות.
{{ח:תתת|(4)}} ספק שירות חיוני רשת יקבל מידי הצרכן הרשאת גישה לחשבון הצרכן לצורך תשלום בעד האנרגיה בהתאם לשיטת ההתחשבנות שבחר הצרכן, וכן כתובת דואר אלקטרוני למשלוח חשבונית באופן דיגיטלי.
{{ח:תת|(ב)}} '''התחשבנות בשיטת תשלום בעבור ייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} לפי שיטת התחשבנות זו, המחלק יגבה מהצרכן הרשום את התעריף בעד צריכה עצמית במקום הצרכנות כקבוע {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|בפרק ב׳ (צריכת חשמל) סימן ב׳ (חשבונות ותשלומים)}}. נוסף על תעריף זה יגבה המחלק מאת הצרכן הרשום את התוספת לתשלום הקבוע לצרכן בעל מיתקן פוטו־וולטאי או מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה בלא מנייה נפרדת הקבועה בלוח התעריפים 5.4–1.
{{ח:תתת|(2)}} לפי שיטת התחשבנות זו, המחלק ישלם לצרכן הרשום בעד האנרגיה המיוצרת במיתקן פוטו־וולטאי או מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה בלא מנייה נפרדת במקום צרכנות את התעריף כמפורט בלוח תעריפים 6.7–5, או בלוח תעריפים 5-6.7א; לפי העניין, בהתאם לבחירת הצרכן הרשום; צרכן רשום יהיה רשאי לבחור בתעריף לפי מסלול הקדמת החזר ההשקעה הראשונית הקבוע בלוח תעריפים 5-6.7א אם המיתקן אינו עולה על 30 קילו־ואט ויהיה רשאי לבחור בתעריף לפי המסלול הריאלי הקבוע בלוח תעריפים 5-6.7א אם המיתקן אינו עולה על 15 קילו־ואט; בחירה במסלולי התעריף האמורים תתאפשר רק אם לא מחובר במקום הצרכנות מיתקן נוסף הפועל לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן זה}}; התשלום השנתי הקבוע בלוח תעריפים 6.7–5 ישולם, בכל שנה, במהלך חודש ינואר, בעד השנה הקלנדרית שקדמה לו.
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(4)}} בשיטת התחשבנות זו, המחלק ישלם לצרכן רשום ששילב טורבינת רוח, בעד האנרגיה המיוצרת בה, לפי לוח תעריפים 6.7–6.
{{ח:תת|(ג)}} '''התחשבנות בשיטת תשלום בעבור הזרמה לרשת'''
{{ח:תתת|(1)}} לפי שיטת התחשבנות זו, מחלק יגבה מאת הצרכן הרשום תעריף בעד צריכת החשמל מהרשת במקום הצרכנות כקבוע {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|בפרק ב׳ (צריכת חשמל) סימן ב׳ (חשבונות ותשלומים)}}. נוסף על תעריף זה, יגבה המחלק מאת הצרכן את התוספת לתשלום הקבוע לצרכן רשום בעל מיתקן פוטו־וולטאי או מיתקן ייצור פוטו־וולטאי משולב אגירה בלא מנייה נפרדת הקבועה בלוח התעריפים 5.4–1.
{{ח:תתת|(2)}} לפי שיטת התחשבנות זו, המחלק ישלם לצרכן הרשום תעריף בעד האנרגיה המוזרמת לרשת בהתאם לקבוע בסעיף (ב)(2).
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף (א)(2), צרכן רשום שבחר בשיטת התחשבנות זו ומעוניין לעבור להתחשבנות בשיטת תשלום בעבור ייצור, יוכל לעשות כן באופן חד־פעמי ובלתי חוזר, בכפוף להגשת בקשה למחלק לא יאוחר מיום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023).
{{ח:תת|(ד)}} '''התחשבנות – כללי'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק ימסור לצרכן הרשום הודעה על זכאות לתשלום המפרטת את הקוט״ש שייצר המיתקן בתקופת החשבון ואת התמורה שלה זכאי הצרכן הרשום בעבורם.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק יפיק את החשבון לצרכן בתוך 7 ימי עבודה ממועד קריאת המונה ולגבי נקודת חיבור שמחוברים אליה מספר מיתקנים – בתוך 10 ימי עבודה; המחלק יפרע את התשלום לצרכן בתוך 15 ימי עבודה מיום קבלת החשבונית, חשבונית המס או הקבלה מהצרכן, בהתאם להוראות המס החלות על הצרכן, ואם הצרכן פטור מהגשת חשבונית מס וקבלה על פי דין – בתוך 15 ימי עבודה ממועד הפקת החשבון.
{{ח:תתת|(3)}} צרכן רשום רשאי להמציא למחלק כתב הוראה בלתי חוזרת להעברת התשלום לחשבון ייעודי (באמת מידה זו – ההוראה), והמחלק יאשר את קבלת ההוראה בחתימתו עליה ויפעל לפיה. המחלק לא ימנע מהצרכן הרשום להמחות את זכויותיו לקבלת התשלומים המגיעים לו בקשר לייצור חשמל לצד שלישי, לרבות לטובת גוף מממן, על דרך שעבוד תזרים המזומנים. נוסף על האמור, יאפשר המחלק לצרכן הרשום להמציא הוראה נפרדת בעבור כל מיתקן שנמצא במקום הצרכנות; מחלק יאפשר לצרכן הרשום להודיע בכתב, לא יאוחר מיום עשרים בדצמבר בכל שנה, על בחירתו לעניין אופן חלוקת המחאת התשלום בנוגע לשנה העוקבת; אם לא הוגשה הודעה כאמור מטעם הצרכן עד למועד האמור תמשיך לחול הבחירה הקיימת גם בנוגע לשנה העוקבת. המחלק לא יקזז מהתשלומים חובות של הצרכן הרשום, לא יעביר את כספי התשלומים לאחר ולא יקבל הוראה נוגדת להעברתם מגורם זולת הצרכן הרשום או מוטב ההוראה ובהתאם לנוסח ההוראה.
{{ח:תתת|(4)}} לא שילם הצרכן הרשום בעבור צריכת החשמל, יפעל המחלק בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 24|באמת מידה 24 (מועדי תשלום)}} ובלבד שאם ניתנה הוראה כאמור בסעיף קטן (3), ישלח המחלק, במקביל לשליחת תזכורת לתשלום, העתק של ההתראה לפני ניתוק שנשלחה לצרכן הרשום במסגרת התזכורת לתשלום למוטב ההוראה. אין באמור בסעיף זה כדי להשית אחריות כלשהי על המחלק כלפי מוטב ההוראה או מי מטעמו בשל כל תוצאה, מעשה או מחדל שעשויים להיגרם למוטב או לצד שלישי אחר בשל משלוח ההתראה או בשל ניתוק מקום הצרכנות.
{{ח:תתת|(5)}} אם האנרגיה המוזרמת לרשת בשעה נתונה גבוהה ב־102.5% או יותר מההספק המקסימלי כפי שנקבע תשובת המחלק, המחלק יגבה מהצרכן את התשלום הקבוע בלוח תעריף 6.7–30 בעבור האנרגיה שהוזרמה ביתר.
{{ח:תת|(ה)}} '''הסדר התשלומים בעת החלפת צרכנים רשומים'''
{{ח:תתת|(1)}} החלפת צרכנים רשומים המשתתפים בהסדר לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן זה}} תתבצע בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 19|באמת מידה 19 (החלפת צרכנים)}}, ולעניין הסדר התשלומים למיתקן תהווה סיום ההסכם עם הצרכן הרשום היוצא. לאחר החלפת הצרכנים הרשומים וחתימת הצרכן הרשום החדש על הסכם לעניין הסדר התשלומים עם המחלק, ימשיך המחלק את הסדר התשלום בעבור החשמל המיוצר במיתקן עם הצרכן הרשום החדש, בכפוף לחתימת הצרכן הרשום החדש על הסכם עם המחלק.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), מחלק ידרוש מצרכן רשום שהעביר את זכותו לקבלת שירות חשמל בנכס מסוים ואשר המציא למחלק כתב הוראה כאמור בסעיף (ה)(3), להגיש בתוך 45 ימי עבודה, הודעה משותפת יחד עם הצרכן הרשום החדש בנכס ומוטב ההוראה, ולפיה הם מודיעים למחלק על ביטול, הסבה או המרה של כתב ההוראה.
{{ח:תתת|(3)}} לא קיבל המחלק הודעה כאמור בסעיף קטן (2), לא ישלם המחלק בעבור החשמל המיוצר במיתקן עד למועד קבלת ההודעה.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ז)}} '''התחשבנות לגבי בית משותף'''
{{ח:תתת|(1)}} שולב מיתקן במקום צרכנות הרשום על שם נציגות בית משותף, ישלם המחלק את התעריף לחשבון נציגות הבית המשותף; לעניין אמת מידה זו, ”בית משותף“ ו”נציגות בית משותף“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 29|באמת מידה 29}}.
{{ח:תתת|(2)}} אם שולב מיתקן במקום צרכנות שהוא על שם צרכן שאינו נציגות בית משותף לפי {{ח:פנימי|סעיף 175|סעיף (א)(1א) לאמת מידה 175}}, יתחשבן המחלק עם הצרכן בהתאם למונה הייצור שהותקן לצורך שילוב המיתקן במערכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 175|הסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ח)}} '''תוקף שיטת ההתחשבנות'''
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(2)}} הוראות סעיף (ג) ייכנסו לתוקף במועד הקובע.
{{ח:תתת|(3)}} שיטת ההתחשבנות בין המחלק לבין הצרכן הרשום, שנקבעה לפי הוראות אמת מידה זו, תהיה בתוקף במשך 26 שנים מיום מתן ההתחייבות לשילוב המיתקן לצרכן; על אף האמור, לבקשת מבקש החיבור, ישלם המחלק את התעריף לתקופה קצרה יותר.
{{ח:תתת|(4)}} הסדרי תשלומים לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן זה}} יחולו רק על מי שביקש לשלב מיתקן לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן זה}}, החל ביום י״ד בטבת התשע״ח (1 בינואר 2018), ולא ביקש קודם לכן לשלב את אותו מיתקן לפי סימן אחר או לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן זה}} בנוסחו ערב תחילת תוקפם של כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני) (תיקון), התשע״ח–2018.
{{ח:תת|(ט)}} '''רישום והתחשבנות בשיטת תשלום בעבור ייצור עם צרכן מונה ייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} לבקשת צרכן רשום אשר בחר בשיטת ההתחשבנות הקבועה בסעיף (ב), ירשום המחלק צרכן אחר על מונה ייצור שמשויך למיתקן פוטו־וולטאי בחטיבת קרקע (להלן – צרכן מונה ייצור); לבקשה זו יצורף אישור צרכן מונה הייצור לרישום המונה על שמו; אם לא הוגשה בקשה כאמור ולא נרשם צרכן מונה ייצור, ייחשב הצרכן הרשום לצרכן מונה הייצור.
{{ח:תתת|(2)}} בבקשת הצרכן הרשום לרישום צרכן מונה ייצור יאשר הצרכן הרשום לספק שירות חיוני לקבל את כל נתוני המנייה הנדרשים ממונה הצרכן הרשום לצורך ביצוע התחשבנות עם צרכן מונה הייצור.
{{ח:תתת|(3)}} לצורך ביצוע הבקשה כאמור בסעיף קטן (1), יעמיד המחלק לרשות הצרכן הרשום, באתר האינטרנט שלו, טופס בקשה דיגיטלי שאליו יצרף הצרכן הרשום את פרטי צרכן מונה הייצור, לרבות ייפוי כוח מצרכן מונה הייצור המבוקש, אישור רישום, פרטים מזהים, מספר טלפון נייד וכתובת אלקטרונית לקבלת הודעות והמלצות חשבון; היה המבקש תאגיד, יצוין גם מספר התאגיד שלו ויצורף אישור מאת רואה חשבון או עורך דין בדבר המוסמכים לחתום בשם התאגיד; בלי לגרוע מהאמור, המחלק יאפשר הגשת בקשה כאמור בסעיף קטן (1) גם באמצעי דיגיטלי מהמפורטים {{ח:פנימי|סעיף 5|באמת מידה 5}}, למעט באמצעות מסרון, ובלבד שלבקשה שהוגשה באמצעות אמצעי כאמור צירף הצרכן את הפרטים והמסמכים המפורטים בסעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(4)}} במועד הבקשה ועם רישום צרכן חדש, יספק המחלק לצרכן מונה הייצור את הסכם הרכישה ממיתקן הייצור ואת האסמכתה לביצוע הפעולה.
{{ח:תתת|(5)}} בעד ביצוע רישום צרכן מונה הייצור ישלם צרכן מונה הייצור למחלק הוצאות סידור ורישום כקבוע בשורות 11 ו־12 ללוח תעריפים 5.4–2, לפי העניין.
{{ח:תתת|(6)}} לאחר קבלת בקשת צרכן רשום לרישום צרכן מונה ייצור, יספק המחלק שירותי מנייה והתחשבנות לצרכן מונה הייצור בהתאם לקבוע באמת מידה זו, והכול בכפוף להוראות החלות לעניין ההתחשבנות לפי סעיף (ב).
{{ח:תתת|(7)}} המחלק יאפשר לצרכן מונה ייצור להמחות את זכותו בהתאם להוראות סעיף (ה)(2).
{{ח:תתת|(8)}} המחלק ישלם לצרכן מונה הייצור תשלום בעבור ייצור החשמל, לפי קוט״ש הנמדד במונה הייצור, אשר יהיה בתעריף כאמור בסעיף (ב)(2) ויגבה מצרכן מונה הייצור, באמצעות קיזוז מהתשלום האמור, את התשלום הקבוע בלוח תעריפים 5.4–1.
{{ח:תתת|(9)}} החלפת צרכן רשום לא תגרום לשינוי ברישומו של צרכן מונה הייצור.
{{ח:תת|(י)}} '''הגשת בקשה להתקנת מונה ייצור'''
{{ח:תת}} צרכן בעלים רשום, שבמקום הצרכנות שלו קיים מיתקן פוטו־וולטאי, זכאי להתקנת מונה ייצור, בהתאם להוראות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} צרכן בעלים רשום יגיש למחלק בקשה באופן מקוון להתקנת מונה ייצור בעבור מיתקן הייצור;
{{ח:תתת|(2)}} כתנאי לאישור רישום הבקשה, יגבה המחלק מצרכן הבעלים הרשום תשלום בעד התקנת מונה הייצור כקבוע בלוח תעריפים 5.4–3;
{{ח:תתת|(3)}} מחלק יבצע עם צרכן הבעלים הרשום תיאום טכני לצורך התקנת מונה הייצור בתוך 30 ימי עבודה ממועד הגשת בקשת הצרכן וביצוע התשלום;
{{ח:תתת|(4)}} המחלק יתקין את מונה הייצור בתוך 120 ימים מסיום התיאום הטכני, אלא אם כן הצרכן ביקש מועד מאוחר יותר לכך;
{{ח:תתת|(5)}} לא עמד המחלק במועדים הקבועים בפסקה (4) בשל עיכוב הנובע מפעולות המחלק, ישלם המחלק לצרכן הבעלים הרשום תשלום בשל הפרה בעלות הקבועה בלוח תעריפים 12.1–1, וזאת עד לסיום ההפרה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ {{ח:פנימי|סעיף 176|לאמת מידה 176}}''' {{ש}} מתכונת דיווח לצורכי התחשבנות בין המחלק לבין בעל רישיון הולכה}}
{{ח:ת}}

מס׳ מערכת	מיקום המערכת	הספק	תאריך הפעלה	קוד הסדרה	תעריף	מספר מונה	סוג מונה	קריאת מונה נוכחית	קריאת מונה קודמת

{{ח:סעיף|176א||תיקון: 23.12.19, 5.4.20, 30.4.20, 1.11.20, 5.4.21, 14.3.22; תש״ף־10, תש״ף־16, תש״ף־20, תש״ף־25, תשפ״א־24, תשפ״ב־18, תשפ״ד־5}}
{{ח:ת}} '''תנאים לזכאות לתעריף למיתקנים שאינם נכללים במכסה הזוכה בהליכים תחרותיים'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן קרקעי או מיתקן על גג כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 220|באמת מידה 220}}, המשמש לייצור חשמל בטכנולוגיה פוטו־וולטאית.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגשת בקשה לרישום הספק'''
{{ח:תת}} מבקש המבקש להקים מיתקן שלא במסגרת הליך תחרותי (באמת מידה זו – המבקש), יגיש למחלק בקשה לרישום הספק שהוא מתחייב להקים.
{{ח:תת|(ג)}} '''הפקדת בטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} כתנאי לרישום הספק, יפקיד המבקש בטוחה לטובת המחלק הדומיננטי במועד הגשת הבקשה לרישום ההספק.
{{ח:תתת|(2)}} סכום הבטוחה יעמוד על סך של 300 שקלים חדשים לקילו וואט מותקן לגבי מיתקנים המוקמים על גבי קרקע, ו־150 שקלים חדשים לקילו וואט מותקן לגבי מיתקנים המוקמים על גבי גגות.
{{ח:תתת|(3)}} הבטוחה הנדרשת תעמוד בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף (ד)(2) לאמת מידה 50}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} '''הגבלת הספק המיתקנים'''
{{ח:תת}} הספק המיתקנים שבעבורם המבקש יבקש חיבור לא יעלה על ההספק שצוין בבקשה לרישום הספק ושבעבורם הפקיד את הבטוחה.
{{ח:תת|(ה)}} '''מועד מחייב לסנכרון וחילוט הבטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} המועד המחייב לסנכרון, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|באמת מידה 35כ1}}, לגבי מבקשים המבקשים להקים מיתקן לפי אמת מידה זו, הוא יום ט׳ בחשוון התשפ״ב (15 באוקטובר 2021).
{{ח:תתת|(2)}} המועד המחייב המרבי לסנכרון, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|באמת מידה 35כ1}}, לגבי מבקשים המבקשים להקים מיתקן לפי אמת מידה זו, הוא יום כ׳ בתשרי התשפ״ג (15 באוקטובר 2022).
{{ח:תתת|(3)}} אם המבקש הציג אישור של המחלק לעמידה בתנאים לסנכרון עד המועד המחייב לסנכרון, המחלק הדומיננטי ישיב לו את הבטוחה שהפקיד לפי סעיף (ב) במלואה.
{{ח:תתת|(4)}} לא הציג המבקש למחלק הדומיננטי אישור עמידה בתנאים לסנכרון עד המועד המחייב לסנכרון, לרבות בשל קבלת תשובת מחלק שלילית, או אישר המחלק עמידה בתנאים במועד המאוחר מהמועד המחייב לסנכרון, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה בשיעור 20 אחוזים בעבור היום הראשון של האיחור, ובעבור כל יום נוסף של איחור, יחלט בשיעור אחיד מיתרת סכום הבטוחה שהופקדה, עד המועד המחייב המרבי לסנכרון, או עד מועד קבלת אישור עמידה בתנאים לסנכרון, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין היום העוקב למועד המחייב לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(5)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (4), אם ההספק המותקן שהמבקש קיבל אישור עמידה בתנאים לסנכרון לגביו עד המועד המחייב המרבי לסנכרון קטן מההספק המותקן שנקבע בבקשה לרישום הספק, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה באופן יחסי מסכום הבטוחה שהופקדה, בהתאם ליחס שבין ההספק המותקן שלא קיבל אישור עמידה בתנאים לסנכרון מתוך ההספק המותקן שנקבע בבקשה לרישום הספק לבין ההספק המותקן שנקבע בבקשה לרישום הספק.
{{ח:תתת|(5א)}} המבקש רשאי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון ב־5 חודשים (באמת מידה זו – המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן); כדי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון כאמור, יגיש המבקש למחלק הדומיננטי, לא יאוחר מ־60 ימים לפני המועד המחייב המרבי לסנכרון, הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון בצירוף בטוחה נוספת בסכום כמפורט להלן, לפי העניין, לכל קילו־וואט מסך ההספק שנקבע בבקשה לרישום הספק ושטרם הוגש בעבורו אישור של המחלק לעמידה בתנאים לסנכרון (בסעיף קטן זה – בטוחה נוספת):
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין מיתקן המוקם על קרקע – 300 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין מיתקן המוקם על גג – 150 שקלים חדשים;
{{ח:תתת}} תוקפה של הבטוחה הנוספת יהיה עד תום 7 חודשים מהמועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(5ב)}} נוסף על חילוט הבטוחה שבוצע לפי סעיף קטן (4) או (5), אם מבקש חיבור שהגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון לפי סעיף קטן (5א), לא הגיש למחלק הדומיננטי אישור של המחלק לעמידה בתנאים לסנכרון עד המועד המחייב המרבי לסנכרון, לרבות בשל קבלת תשובת מחלק שלילית, או אישר המחלק עמידה בתנאים לסנכרון במועד המאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה הנוספת שהופקדה, בשיעור אחיד מסכומה, בעבור כל יום של איחור החל מהיום הראשון לאיחור ועד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן או עד מועד קבלת אישור עמידה בתנאים לסנכרון, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין המועד המחייב המרבי לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן.
{{ח:תתת|(5ג)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (5ב), אם ההספק המותקן שהמבקש קיבל אישור של המחלק לעמידה בתנאים לסנכרון לגביו עד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן קטן מההספק המותקן שנקבע בבקשה לרישום הספק, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה הנוספת שהופקדה באופן יחסי, בהתאם ליחס שבין ההספק המותקן שלא קיבל אישור עמידה בתנאים לסנכרון מתוך ההספק המותקן שנקבע בבקשה לרישום הספק לבין ההספק המותקן שנקבע בבקשה לרישום הספק.
{{ח:תתת|(5ד)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (5א), המבקש רשאי להגיש הודעות על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף הפקדת בטוחה נוספת, פעמיים נוספות לכל היותר; המבקש יוכל להודיע למחלק הדומיננטי על הארכת מועד מחייב מרבי מעודכן בפעם השנייה והשלישית, ולצרף בטוחה נוספת, לא יאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, כלומר לא יאוחר מחודשיים לפני תום תקופת הבטוחה הנוספת; הוראות סעיף קטן (5א) לעניין משך הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, תוקף הבטוחה הנוספת וסכומה, יחולו, בשינויים המחויבים, גם על כל הארכה של המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן וכל הפקדת בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן זה; הוראות סעיפים קטנים (5ב) ו־(5ג) לעניין חילוט הבטוחה הנוספת, יחולו, בשינויים המחויבים, גם לגבי כל בטוחה נוספת שהופקדה לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(5ה)}} לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון יפקעו זכויותיו של המבקש לגבי הספק שלא סונכרן עד למועד האמור, ולגבי התעריף בשל הספק זה; אם המבקש הגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (5א) או הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (5ד), יפקעו זכויותיו כאמור לפי סעיף קטן זה לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, לפי העניין.
{{ח:תתת|(6)}} על אף האמור בסעיף קטן (4), אם המבקש להקים מיתקן קרקעי קיבל תשובה שלילית לחיבור או תשובה חלקית לחיבור עד יום ט״ו בטבת התשפ״א (30 בדצמבר 2020), יחזיר המחלק למבקש את הבטוחה באופן יחסי, בהתאם לגובה ההספק שלגביו נתן המחלק את התשובה השלילית לחיבור או את התשובה החלקית לחיבור; לעניין זה, ”תשובה חלקית לחיבור“ – תשובת מחלק שלילית עם תיקונים נדרשים שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ט)(7) לאמת מידה 35כ2}}.
{{ח:תת|(ו)}} '''תנאים נוספים לזכאות לתעריף'''
{{ח:תת}} על זכאות לתעריף לפי אמת מידה זו יחולו גם אמות המידה כמפורט להלן, בשינויים המחויבים ובשינויים המפורטים לצדן:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין מיתקנים המוקמים על גבי גגות – {{ח:פנימי|סעיף 220|אמת מידה 220}}, בשינויים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ההגדרות ”הליך תחרותי לקביעת תעריף“ או ”הליך“ ו”המועד הקובע“ וכן סעיף (ג) – לא ייקראו;
{{ח:תתתת|(ב)}} בסעיף (ד)(1), במקום ”זוכה בהליך תחרותי לקביעת תעריף (להלן – הזוכה),“ יקראו ”המבקש“;
{{ח:תתתת|(ג)}} בסעיף (ה)(1), במקום ”הליך תחרותי מספר 1 למיתקני גגות“ יקראו ”מיתקנים שאינם נכללים במכסה הזוכה בהליכים תחרותיים למיתקני גגות“;
{{ח:תתתת|(ד)}} בסעיף (ח)(4), במקום ”מאת הזוכה“ יקראו ”מאת המבקש“ ובמקום ”במסגרת ההליך התחרותי לקביעת תעריף“ יקראו ”במסגרת {{ח:פנימי|סעיף 220|אמת מידה זו}}“;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין מיתקנים קרקעיים – {{ח:פנימי|סעיף 220א|אמת מידה 220א}}, למעט סעיפים {{ח:הערה|קטנים}} (ב), (ד) ו־(ה)(2), בשינויים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בכל מקום, במקום ”זוכה“ יבוא ”המבקש“ ובמקום ”במסגרת ההליך“ יבוא ”במסגרת {{ח:פנימי|סעיף 220א|אמת מידה זו}}“;
{{ח:תתתת|(ב)}} בסעיף (א) –
{{ח:תתתתת|(1)}} בסעיף קטן (1), ההגדרות ”הליך תחרותי לקביעת תעריף“ או ”הליך“ ו”המועד הקובע“ – לא ייקראו;
{{ח:תתתתת|(2)}} סעיף קטן (2) – לא ייקרא;
{{ח:תתתת|(ג)}} בסעיף (ג), בכותרת הסעיף, המילים ”במסגרת הליך תחרותי לקביעת התעריף“ – לא ייקראו;
{{ח:תתתת|(ד)}} בסעיף (ה)(4), המילים ”במסגרת ההליך התחרותי“ – לא ייקראו.
{{ח:תת|(ז)}} '''תעריף'''
{{ח:תת}} המחלק ישלם בעד החשמל המיוצר במיתקן תעריף כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מיתקן המותקן על גבי גג – תעריף כמפורט בשורה ”מיתקנים שאינם נכללים במכסה הזוכה בהליכים תחרותיים למיתקני גגות“ שבלוח תעריפים 6.7–14;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מיתקן קרקעי – תעריף כמפורט בשורה ”מיתקנים שאינם נכללים במכסה הזוכה בהליכים תחרותיים למיתקנים קרקעיים“ שבלוח תעריפים 6.7–14.
{{ח:תת|(ח)}} '''תחילה ותחולה'''
{{ח:תת}} תחילתה של אמת מידה זו במועד תחילתם של כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני) (תיקון מס׳ 7), התש״ף–2020, והיא תחול על מבקשים שהגישו בקשה לרישום הספק עד יום ח׳ בתמוז התש״ף (30 ביוני 2020).

{{ח:סעיף|176ב||תיקון: 13.12.20, 29.1.25; תשפ״ב־11, תשפ״ד־5, תשפ״ה־11, תשפ״ה־18, תשפ״ו־4}}
{{ח:ת}} '''תנאים לזכאות לתעריף למיתקני חלוץ אגרו־וולטאיים'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|באמת מידה זו -}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן חלוץ אגרו־וולטאי“ – מיתקן פוטו־וולטאי המותקן על קרקע חקלאית, אשר קיבל את אישור הוועדה המשותפת שהקימו המדענים הראשיים של משרדי האנרגיה והחקלאות למיתקן חלוץ על שטח חקלאי.
{{ח:תת|(ב)}} '''תנאי סף נוסף לבדיקת בקשת חיבור'''
{{ח:תת}} נוסף על התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|באמת מידה 35כ2(ה)(1)}}, כתנאי סף לבדיקת בקשה לחיבור מיתקן חלוץ אגרו־וולטאי, יוודא המחלק גם שהמיתקן קיבל את אישור הוועדה המשותפת כאמור בהגדרה ”מיתקן חלוץ אגרו־וולטאי“ לכך שהוא מיתקן חלוץ אגרו־וולטאי.
{{ח:תת|(ג)}} '''מועד מחייב לסנכרון'''
{{ח:תת}} המועד המחייב לסנכרון מיתקן חלוץ אגרו־וולטאי הוא 36 חודשים ממועד קבלת תשובת מחלק חיובית; לעניין זה, ”המועד המחייב לסנכרון“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|באמת מידה 35כ1}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לעניין מי שבתקופה מיום 13.6.2025 עד יום 28.7.2025 הייתה לו תשובת מחלק חיובית לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}} או התחייבות לחיבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו4|אמת מידה 35כו4}} שהיא בתוקף):}} המועד המחייב לסנכרון מיתקן חלוץ אגרו־וולטאי הוא 37.5 חודשים ממועד קבלת תשובת מחלק חיובית; לעניין זה, ”המועד המחייב לסנכרון“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|באמת מידה 35כ1}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''תעריפים למיתקן חלוץ אגרו־וולטאי – כללי'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק ירכוש את כל החשמל המיוצר במיתקן חלוץ אגרו־וולטאי שהוקם במסגרת אסדרה לפי אמת מידה זו בכפוף לעמידה בתנאים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} עמידה בתנאים לסנכרון לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|אמת מידה 35כ4(ד)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} המצאת אישור משרד החקלאות על תחילת הניסוי;
{{ח:תתתת|(ג)}} המצאת אישור להספקת חשמל לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)|תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון), התשמ״א–1981}}, מאת הרשות המאשרת בעבור מיתקן הייצור.
{{ח:תתת|(2)}} בעד רכישת החשמל ממיתקן חלוץ אגרו־וולטאי ישלם המחלק ליצרן תעריף כמפורט בלוח תעריפים 6.7–24; המחלק יפיק את החשבון ליצרן בתוך 7 ימי עבודה ממועד קריאת מונה היצרן; המחלק יעביר את התשלום ליצרן בשיטת שוטף + 45 ימי עבודה מיום קבלת חשבונית המס מהיצרן.
{{ח:תתת|(3)}} בעד האנרגיה הנצרכת על ידי הצרכן ממיתקן חלוץ אגרו־וולטאי המחלק יגבה מהצרכן את התעריף בעד צריכה עצמית במקום הצרכנות כקבוע {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|בפרק ב׳ (צריכת חשמל) סימן ב׳ (חשבונות ותשלומים)}}; נוסף על תעריף זה יגבה המחלק מהצרכן את התוספת לתשלום הקבוע לצרכן בעל מיתקן פוטו־וולטאי הקבועה בשורה 11 ללוח תעריפים 5.4–1.
{{ח:תתת|(4)}} התעריף האמור ישולם עד יום ו׳ בטבת התת״י (31 בדצמבר 2049), הכול בהתאם למועדים ולתנאים שנקבעו בהסכם הרכישה (הסכם PPA) שנערך לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|סעיף (ו) לאמת מידה 35כ3}}; החל מיום ז׳ בטבת התת״י (1 בינואר 2050), יחולו לגבי המיתקנים שהוקמו במסגרת אמת המידה ההסדרים שיהיו נהוגים באותה עת, ככל שהרשות תקבע הסדרים כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} '''תחולה'''
{{ח:תת}} אמת מידה זו תחול על מיתקני חלוץ אגרו־וולטאיים, כהגדרתם בסעיף (א), שקיבלו או שיקבלו תשובת מחלק בתקופה שמיום פרסומם של כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני) (תיקון מס׳ 11), התשפ״ב–2022 {{ח:הערה|(ביום 25.1.2022)}}, עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023) או במהלך התקופה שמיום כניסתם לתוקף של כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני) (תיקון מס׳ 12), התשפ״ה–2025 {{ח:הערה|(ביום 9.3.2025)}}, עד יום י״א בטבת התשפ״ו (31 בדצמבר 2025).

{{ח:סעיף|177||תיקון: 1.7.08, 7.9.09, 26.7.10, 2.6.12, 4.6.12, 25.12.12, 20.10.13, 9.6.14, 15.1.15, 22.3.18, 24.12.18; תשע״ח, תשע״ט־2, תשע״ט־5}}
{{ח:ת}} '''הגשת בקשה למחלק לשילוב מיתקן ברשת החשמל'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה, אך ממשיכה לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תת|(א)}} '''קבלת מידע'''
{{ח:תת}} צרכן המעוניין בקבלת פרטים אודות חיבור אפשרי של מיתקן יפנה למחלק באזור הרלוונטי בכתב או בעל פה, והמחלק ידאג להעביר לו כל מידע הרלוונטי בתוך 7 ימי עבודה ממועד הפניה, המחלק יציג את כל המידע הרלוונטי לצרכניו גם באתר האינטרנט שלו, והכל כמפורט באמת מידה זו.
{{ח:תת|(א1)}} '''רישום באתר האינטרנט בטרם הגשת בקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} בעל רישיון הולכה יאפשר לצרכן המעוניין להגיש בקשה לשילוב מיתקן לרשת להירשם באתר אינטרנט ייעודי בטרם הגשת הבקשה לשילוב מיתקן לרשת, ובעל רישיון ההולכה יעביר את הבקשות לבעלי רישיון חלוקה או למחלקים היסטוריים שבתחום פעילותם נרשמו צרכנים כאמור באופן מיידי.
{{ח:תתת|(1א)}} בעל רישיון הולכה יפרסם באתר האינטרנט שלו את המועד שבו ייפתח אתר האינטרנט הייעודי להגשת בקשות.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני בעל רישיון חלוקה, לרבות מחלק היסטורי, יזמן את הצרכן לצורך הגשת בקשה לשילוב מיתקן לרשת במשרדיו לא יאוחר מ־30 ימי עבודה מיום הרישום באתר האינטרנט הייעודי של בעל רישיון ההולכה.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגשת בקשה'''
{{ח:תת}} בקשה לשילוב מיתקן לרשת על ידי צרכן תוגש למחלק בצירוף כל המסמכים והנתונים כדלהלן כתנאי סף לאישור הבקשה על ידי המחלק:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי הצרכן (שם, כתובת, מס׳ טלפון, מס׳ צרכן/מונה/חוזה);
{{ח:תתת|(2)}} סוג המיתקן (מיתקן PV או טורבינת רוח) שבכוונתו להתקין;
{{ח:תתת|(3)}} הספק מותקן מתוכנן;
{{ח:תתת|(4)}} מועד התקנה משוער;
{{ח:תתת|(5)}} לעניין טורבינת רוח – העתק מאישור טורבינת הרוח מהוועדה המקומית לתכנון ובניה, הכולל בין היתר תכנית חתומה על ידי מהנדס אזרחי;
{{ח:תתת|(6)|(א)}} לעניין טורבינת רוח – היתר בניה מקורי או היתר מקורי לעבודה מצומצמת שניתן על ידי רשות התכנון הרלוונטית במקום הצרכנות שעל שם הצרכן; יובהר כי תכנית הבניה (גרמושקה) היא חלק בלתי נפרד מהיתר הבניה. במקרה ולטענת הצרכן הוא לא נדרש להמציא היתר כאמור, עליו לצרף לבקשתו אישור מתאים לכך בכתב חתום על ידי הגורמים המוסמכים ברשות התכנון הרלוונטית;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין מיתקן פוטו־וולטאי –
{{ח:תתתתת|(1)}} העתק צילומי תשריט, תכנית הבניה (גרמושקה) של היתר הבניה שניתן למבנה עליו מתוכנן להיבנות המיתקן חתום על ידי הוועדה המקומית לתכנון ובניה, בו יסומן בצבע מיקום המיתקן;
{{ח:תתתתת}} במידה ולא ניתן להשיג תשריט כאמור, יידרשו המסמכים הבאים:
{{ח:תתתתתת|א.}} תצלום אוויר של המרכז למיפוי ישראל (על רקע אורתופוטו), חתום ומאושר על ידי המרכז למיפוי ישראל, עם סימון המיתקן המיועד לבניה וזיהוי המקרקעין (גוש, חלקה). לחלופין, צרכן יוכל לזמן ביקור מחלק במקום בתשלום, במסגרתו יתועד המיתקן המיועד מבחינת מיקום המבנה עליו יקום, בצילום על ידי בודקים מטעם המחלק; בעד הביקור יגבה המחלק תעריף לפי בדיקת מיתקן/בדיקה חוזרת כקבוע בשורה 7 ללוח תעריפים 4.3–3;
{{ח:תתתתתת|ב.}} תוכנית חשמל חד קווית;
{{ח:תתתתתת|ג.}} הותקן המיתקן על מבנה בגינו לא הוגש בעבר {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#תוספת טופס 4|טופס 4}} למחלק ולא נבדק מיתקן החשמל, יותנה אישור הבקשה לשילוב המיתקן בהזמנת בדיקת מיתקן על ידי בודק מוסמך מטעם המחלק והמצאת {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#תוספת טופס 4|טופס 4}} חתום ומאושר כדין למבנה עליו יוקם המיתקן. עלות בדיקת המיתקן בהתאם לקבוע בשורה 7 ללוח התעריפים 4.3–3 בדיקת מיתקן/בדיקה חוזרת;
{{ח:תתתתת|(2)}} תצהיר חתום בפני עורך דין כקבוע בנספח א׳ לאמת מידה זו;
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(8)}} תכנית לשילוב המיתקן במקום הצרכנות לרשת החשמל של ספק השירות החיוני. התכנית האמורה תכלול את מיקומם המוצע של מוני החשמל כך ש:
{{ח:תתתת|(א)}} מונה הצריכה הדו כיווני של המיתקן יותקן בנקודה בה מותקן מונה הצריכה הקיים של הצרכן ובמקומ;
{{ח:תתתת|(ב)}} מונה הייצור יותקן בהתאם לאחת החלופות דלהלן:
{{ח:תתתתת|(1)}} בנקודה הקרובה ככל הניתן לנקודה בה מותקן מונה הצריכה אשר תאפשר לספק השירות החיוני גישה סבירה לקרוא, לתפעל ולתחזק את המונה;
{{ח:תתתתת|(2)}} במקרים בהם קיימת מניעה טכנית להתקין את מונה הייצור בנקודה האמורה בפסקת משנה (1) או לבקשת הצרכן, יותקן מונה הייצור במיקום המוצע על־ידי הצרכן, ובלבד שהצרכן ידאג להתקין צנרת תיעול ממונה הייצור למונה הצריכה אשר תשמש את המחלק להשחלת קו פיקוד להעברת נתוני מונה הייצור למונה הצריכה;
{{ח:תתתתת|(3)}} במקרים בהם קיימת מניעה טכנית להתקנת קו פיקוד כאמור או לבקשת צרכן, ידאג המחלק להתקנת קו תקשורת, בגינו יחויב הצרכן בתשלום בהתאם לקבוע בלוח תעריפים 5.4–2, שיאפשר לו להתקין מונה קריאה מרחוק כמונה ייצור בנקודה המתאימה לצרכן;
{{ח:תתת|(9)}} הקמת המיתקן דנן אינה דורשת השקעות ברשת, לרבות שדרוג של תשתיות קיימות, אשר לא היו נדרשות לולא שילוב המיתקן ברשת;
{{ח:תתת|(10)}} הודעה על שיטת ההתחשבנות המבוקשת לפי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 176|באמת מידה 176 (הסדרי תשלומים לצרכנים)}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''פרטים נוספים ותיקון התכנית לשילוב מיתקן ברשת'''
{{ח:תתת|(1)}} לצורך מתן תשובה לבקשה לשילוב מיתקן כאמור, רשאי המחלק לדרוש מהצרכן המצאת פרטים נוספים הנדרשים לו לשם שילוב המיתקן או תיקון של התכנית שילוב המיתקן. בהתאם להערות המחלק, הצרכן ימציא את המידע המבוקש בהקדם האפשרי או יודיע למחלק כי אין ביכולתו להמציא את המידע המבוקש.
{{ח:תתת|(2)}} דרש המחלק מהצרכן המצאת פרטים נוספים או תיקון התכנית לשילוב המיתקן כאמור, לא יבואו הימים שנדרשו לצרכן להשיב לבקשה כאמור מצד המחלק במניין הימים הקבוע למתן תשובה על ידי המחלק לבקשה שילוב מיתקן כאמור בסעיף (ד).
{{ח:תת|(ד)}} '''תשובה לבקשה לשילוב מיתקן ברשת'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק ישיב בכתב לבקשת צרכן לשילוב מיתקן בתוך 21 ימי עבודה מיום קבלת הבקשה כדלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} לא עמד הצרכן בתנאי הסף או בבקשת המחלק לפרטים נוספים, ידחה המחלק את בקשתו לשילוב המיתקן בצירוף פירוט הסיבות לדחיית הבקשה;
{{ח:תתתת|(ב)}} עמד הצרכן בתנאי הסף ובבקשת המחלק לפרטים נוספים, יודיע המחלק בתשובתו מהו תעריף החשמל לו זכאי הצרכן בהתאם ללוח תעריפים 6.7–5 עבור מיתקן פוטו וולטאי ועבור טורבינות הרוח לתעריף הקבוע בלוח תעריפים 6.7–6 וייתן לצרכן התחייבות עקרונית לשילוב המיתקן בהתאם לתכנית אשר צורפה לבקשה ובלבד שיעמוד הצרכן בדרישות הטכניות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 178|באמת מידה 178}}. בתשובתו יפרט המחלק את לוחות הזמנים לשילוב המיתקן ברשת החשמל;
{{ח:תתתת|(ג)}} לא השיב המחלק לבקשת צרכן בתוך המועד הקבוע דלעיל יפצה המחלק את הצרכן בסך הקבוע בלוח ההפרות 12.1–1 (תשלומים בגין הפרת אמות מידה).
{{ח:תתת|(2)}} לא ייתן המחלק התחייבות שילוב מיתקן לרשת אלא לאחר שבדק מול בעל רישיון ההולכה, אם קיימת כמות פנויה להתקנת המערכת ומהו התעריף הנכון למבקש השילוב. ההתחייבות תינתן לפי התעריף הנכון ליום אישור בקשת צרכן לשילוב מיתקן לרשת על ידי המחלק.
{{ח:תתת|(3)}} לא ייתן המחלק התחייבות לשילוב מיתקן במקרה ונדרשים שינויים ברשת החשמל הקיימת שלא ניתן לבצעם בפרק זמן של 270 יום.
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תתת|(5)}} תוקף התחייבות המחלק לשילוב המיתקן לרשת יהא ל־270 ימים מיום מתן ההתחייבות לצרכן. חלפו 270 ימים כאמור ולא חובר המיתקן לרשת מכל סיבה שהיא, תפוג ההתחייבות ולא יחבר המחלק את המיתקן לרשת.
{{ח:תת|(ה)}} '''תעריף עבור בדיקת המיתקן ושילובו ברשת החשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יצרף לתשובתו לבקשה לשילוב המיתקן חשבון לתשלום לפי הפירוט דלהלן, כתנאי לבדיקת המיתקן ולחיבורו:
{{ח:תתתת|(א)}} בגין בדיקת המיתקן ישלם הצרכן את התשלום הקבוע בשורה 7 ללוח התעריפים 4.3–3: תעריף בדיקת מיתקן/בדיקה חוזרת.
{{ח:תתתת|(ב)}} בגין החלפת מונה הצריכה והתקנת מונה הייצור, ישלם הצרכן את התשלום הקבוע בשורה 9 {{ח:הערה|[צ״ל: בשורה 6]}} ללוח התעריפים 5.4–2 – הסרת המונה והתקנתו, עבור כל אחד מהמונים.
{{ח:תתת|(2)}} על תשלום לפי אמת מידה זו יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון בגין שירות שטרם בוצע.
{{ח:תת|(ו)}} '''שינוי הבקשה'''
{{ח:תת}} הצרכן יהיה רשאי לשנות את הבקשה או את התכנית לשילוב המיתקן כל עוד לא עמד המיתקן בהצלחה בבדיקה על ידי המחלק ובלבד שהשינויים יוגשו בהתאם להליך הקבוע לעיל באמת מידה זו.
{{ח:תת|(ז)}} '''השגות צרכנים על דחיית הבקשה דלעיל'''
{{ח:תת}} הצרכן יהיה רשאי להגיש למחלק את השגתו בכתב על החלטתו.
{{ח:תת|(ח)}} '''תגובת המחלק להשגת הצרכן'''
{{ח:תת}} הגיש הצרכן את השגתו למחלק בכתב, תישלח לצרכן ולרשות תשובתו של המחלק בכתב, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 33|באמת מידה 33 (טיפול בתלונות צרכנים)}} בהתאם לקבוע באמת המידה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ {{ח:פנימי|סעיף 177|לאמת מידה 177}}:'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:סעיף|178||תיקון: 1.7.08, 22.3.18; תשע״ח, תשע״ט־5}}
{{ח:ת}} '''דרישות טכניות להתקנת המיתקן'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה, אך ממשיכה לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תת|(א)}} '''תנאים טכניים להתקנת המיתקן'''
{{ח:תת}} מחלק יחבר מיתקן העומד בכל הדרישות שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} ההספק המותקן של המיתקן קטן או שווה לגודל החיבור שבאמצעותו מחובר מקום הצרכנות לרשת החשמל.
{{ח:תתת|(2)}} ההספק המותקן של מיתקן, הנקבע לפי ההספק הנקוב של הממיר או בהתאם לטורבינת הרוח, ובהתאם לנתוני היצרן, אינו עולה על 100 קילו־וואט למיתקן פוטו־וולטאי ואינו עולה על 50 קילו־וואט לטורבינת רוח.
{{ח:תתת|(3)}} עומד בדרישות הרלוונטיות של {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל}} והתקנות לפיו.
{{ח:תתת|(4)}} ממיר הזרם של המיתקן עומד בתקן ישראלי המוכר לפי כל דין ובהעדר תקן ישראלי תקן בין־לאומי רלוונטי, ולגבי טורבינת רוח – היא עומדת בתקנים הישראליים או בתקנים הבין־לאומיים הרלוונטיים, לרבות תקן ישראלי 61400 חלקים 1, 2, 11, 12.01 ו־21 המפורסם באתר מכון התקנים הישראלי.
{{ח:תתת|(5)}} מערכת ההגנה נגד חריגות מתח ותדר תותקן בכפוף לתקן כפי שייקבע על ידי גורם מוסמך וקבלת היתר הפעלה לפי כל דין.

{{ח:סעיף|179||תיקון: 1.7.08, 22.3.18; תשע״ח, תשע״ט־5}}
{{ח:ת}} '''התקנת המתקן'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה, אך ממשיכה לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תת|(א)}} '''התקנה'''
{{ח:תתת|(1)}} מתקן יותקן על ידי מתקין בעל רישיון חשמל מתאים לזרם הנומינאלי של המתקן בהתאם לקבוע {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק החשמל, התשי״ד–1954}} ובתקנותיו.
{{ח:תתת|(2)}} שילוב המתקן לרשת החלוקה על ידי המחלק ייעשה באמצעות התקנת שני מונים במקום הצרכנות שעל שם הצרכן כקבוע {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|בסימן זה}}: מונה ייצור אשר יותקן ביציאת הממיר בצד ה־AC וימנה את כמות החשמל המיוצר במתקן (להלן – מונה הייצור), ומונה צריכה אשר יותקן בנקודת החיבור של המתקן הפרטי של הצרכן לרשת החשמל וימנה במקביל את כמות החשמל הנצרכת מהרשת ואת כמות החשמל המועברת לרשת (להלן – מונה הצריכה).
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), לבקשת צרכן המשלב מיתקן פוטו־וולטאי בהספק מותקן שאינו עולה על 15 קילו־וואט ואשר בחצרו לא מותקנים מיתקני ייצור חשמל נוספים, ישלב המחלק את המיתקן בלא מונה הייצור.
{{ח:תתת|(4)}} ביקש הצרכן כאמור בסעיף קטן (3), שיטת ההתחשבנות תהיה בעד הזרמת החשמל בלבד בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 176|{{ח:הערה|בסעיף}} לאמת מידה 176(ג)}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''התקנה במקום הצרכנות שעל שם הצרכן'''
{{ח:תת}} מתקן יותקן במקום הצרכנות על שם הצרכן הרשום.
{{ח:תת|(ג)}} '''תחילה'''
{{ח:תת}} תחילתו של סעיף קטן (א)(4) במועד הקובע.

{{ח:סעיף|180||תיקון: 1.9.10, 6.2.12; תשע״ט־5}}
{{ח:ת}} '''חיבור שני מתקנים (פוטו וולטאי וטורבינת רוח) או חיבור שני חלקי מערכת פוטוולטאית במקום צרכנות אחד'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה, אך ממשיכה לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תת|(א)}} '''תנאים לחלוקת מתקן'''
{{ח:תת}} מחלק יחבר לבקשת צרכן רשום ובכפוף לדרישות הקבועות {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|בסימן זה}} עד שני חלקי מערכות פוטו־וולטאיות או מערכת פוטו וולאטית וטורבינות רוח במקום צרכנות אחד ובלבד שהתקיימו במקום הצרכנות כל התנאים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} סך ההספק המותקן במקום צרכנות של שני חלקי המתקן לא יעלה על 15 קילו־וואט לצרכן ביתי ועל 50 קילו־וואט לכל צרכן אחר.
{{ח:תתת|(2)}} לכל מתקן יותקן ממיר זרם נפרד העומד בדרישות הקבועות {{ח:פנימי|סעיף 178|באמת מידה 178}}.
{{ח:תתת|(3)}} מובהר שעבור כל מתקן יוכר התעריף הנכון ליום מתן התחייבות חיבור המתקן לרשת.
{{ח:תת|(ב)}} '''התקנת מונים'''
{{ח:תת}} מחלק יתקין מונה ייצור נפרד לכל מתקן אשר יחובר למונה הצריכה. התעריף לצרכן עבור התקנת כל מונה יהיה בגובה העלות הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 177|באמת מידה 177(ה)(1)(ב)}}.

{{ח:סעיף|181||תיקון: 1.7.08, 9.6.14, 15.1.15, 19.2.18, 24.12.18; תשע״ח, תשע״ט־2, תשע״ט־5}}
{{ח:ת}} '''בדיקת המתקן ושילובו לרשת החשמל'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה, אך ממשיכה לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תת|(א)}} '''מתן הודעה בדבר התקנת המתקן'''
{{ח:תת}} התקין הצרכן את המתקן במקום הצרכנות הרשום על שמו ושילם עבור בדיקת המתקן וחיבורו כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 177|באמת מידה 177(ה)(1)}} בתוך 270 יום ממועד קבלת ההתחייבות כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 177|באמת מידה 177(ד)}}, יודיע על כך למחלק בהקדם ולפני תום התקופה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} '''קביעת מועד לבדיקת המתקן'''
{{ח:תת}} מסר הצרכן למחלק הודעה בדבר ביצוע התשלום והתקנת המתקן כאמור בסעיף (א), יתאם המחלק עם הצרכן מועד לבדיקה של המתקן וזו תבוצע על ידי בודק מוסמך מטעמו של המחלק בהתאם לקבוע {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק החשמל, התשי״ד–1954}} ובתקנותיו (להלן – הבודק) בתוך 21 ימי עבודה מיום קבלת ההודעה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} '''בדיקת המתקן ושילובו ברשת החשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} מצא הבודק כי המתקן איננו תואם את הקבוע באמות מידה אלה, יגיש דו״ח ליקויים לצרכן.
{{ח:תתת|(2)}} הצרכן יתקן את הליקויים שנמצאו ויזמין בדיקה נוספת של המתקן על ידי המחלק, אשר תבוצע לאחר תשלום העלות הקבועה בשורה 7 ללוח התעריפים 4.3–2 על ידי הצרכן תוך פרק זמן שלא יעלה על 14 ימי עבודה.
{{ח:תתת|(3)}} מצא הבודק כי המתקן מותקן כראוי וכי ניתן לחברו למקום הצרכנות ולרשת החשמל, יודיע הבודק על כך בכתב לצרכן והאחרון יעביר את תוצאות בדיקת המתקן למנהל לענייני חשמל, וכן מסמכים אחרים כפי שידרשו לצורך קבלת היתר להזרמת אנרגיה.
{{ח:תתת|(4)}} נתן המנהל לענייני חשמל היתר להפעלת המתקן בהתאם {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל}} כאמור בסעיף קטן (3), יתקין המחלק את מערכת המונים בהתאם לתכנית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 177|באמת מידה 177(ב)(8)}} וישלב את המערכת ברשת החשמל בתוך 7 ימי עבודה מיום ביצוע בדיקה. בדיקה נוספת אם נדרשת תהא בעלות הקבועה בסעיף קטן (2), ובכפוף לכך שהצרכן המציא {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#תוספת טופס 4|טופס 4}}, כאמור בסעיף (ד).
{{ח:תתת|(5)}} למען הסר ספק, מובהר בזה כי התקנת המונים ושילוב המתקן ברשת יבוצעו על ידי המחלק בלבד.
{{ח:תתת|(6)}} מובהר בזאת כי בדיקת המתקן תיספר במניין הימים להתחייבות המחלק לחיבור המתקן לרשת. לא עמד המחלק במועדים הקבועים באמת מידה זו לבדיקת המתקן, לא ייחשבו החריגות במניין הימים.
{{ח:תתת|(7)}} מובהר כי באותם חצרים לא יותקן יותר ממתקן ביתי אחד בהספק של עד 15 קילו־וואט המוזן ממונה צריכה אחד קיים, או מתקן אחד בהספק של עד 50 קילו־וואט המוזן ממונה צריכה אחד קיים. האמור לעיל לא יחול על הסדר מונה נטו, כקבוע {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|בסימן ח׳ לפרק זה}}.
{{ח:תתת|(8)}} לעניין מתקן פי וי יעביר הצרכן לסש״ח העתק מהודעתו לוועדה מקומית לתכנון ובניה על הקמת המתקן כקבוע בנספח א׳ לאמת מידה זו.
{{ח:תת|(ד)}} '''היתר להזרמת אנרגיה לרשת'''
{{ח:תת}} על הצרכן מוטלת האחריות לקבלת היתר הפעלה ממנהל מינהל החשמל להזרמת אנרגיה לרשת, ובנוסף, לעניין טורבינת רוח אישור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#תוספת טופס 4|טופס 4}} מאת ה”רשות המאשרת“ כהגדרתה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 157א|סעיף 157א(א) לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}. ניתן יהיה להזרים אנרגיה לרשת מהמתקן רק בכפוף לקבלת האישורים וההיתרים האמורים.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ {{ח:פנימי|סעיף 181|לאמת מידה 181}}: דיווח על ביצוע עבודה הפטורה מהיתר'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:סעיף|182||תיקון: 1.7.08; תשע״ט־5}}
{{ח:ת}} '''תחזוקת המתקן'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה, אך ממשיך לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תת|(א)}} '''ביצוע בדיקות תקופתיות'''
{{ח:תת}} הצרכן יבצע בדיקות תקופתיות למתקן ככל שהדבר נדרש לפי כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} '''ביצוע שינויים במתקן'''
{{ח:תתת|(1)}} הצרכן לא יבצע כל שינוי בהספק המותקן של המתקן ובהגנות המותקנות בו מבלי לקבל אישור מראש ובכתב מאת המחלק.
{{ח:תתת|(2)}} ביצע הצרכן שינוי כלשהו בהספק המותקן של המתקן או בהגנות המותקנות בו בניגוד להוראת סעיף קטן (1), לא תתקיים חובתו של המחלק לפי ההסדר הקבוע {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|בסימן זה}}.
{{ח:תתת|(3)}} בוצע במתקן שינוי המאפשר קבלת טובת הנאה לצרכן יחולו {{ח:פנימי|סעיף 16|אמות מידה 16}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24}} בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|183||תיקון: 1.7.08, 20.10.13, 19.2.18; תשע״ח, תשע״ט־5}}
{{ח:ת}} '''ניהול נתונים וחובות דיווח'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה, אך ממשיך לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תת|(א)}} '''ניהול נתונים'''
{{ח:תתת|(1)}} בעל רישיון ההולכה יהיה אחראי לניהול הכמויות למתקנים פוטו וולטאים או טורבינות רוח כהגדרתם {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|בסימן זה}}, ויודיע למחלקים השונים על מיצוי הכמות בהתאם לקבוע בהחלטת הרשות.
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון ההולכה יקבל מהמחלק בזמן אמת את נתוני הבקשה של כל צרכן, לרבות נתונים על עמידה או אי עמידה בתנאי סף. בעל רישיון ההולכה יבצע רישום על בסיס שעתי של בקשות המחלק וינפיק לו אישור קבלה במועד קבלת הבקשות.
{{ח:תתת|(3)}} עם הגשת בקשה של צרכן למחלק לשילוב מתקן ברשת החשמל ולאחר שבדק המחלק את עמידת הצרכן בתנאי הסף, יפנה המחלק לבעל רישיון ההולכה לצורך קבלת מידע אודות כמות המתקנים שאושרה התקנתם.
{{ח:תתת|(4)}} בעל רישיון ההולכה יאשר את קליטת הבקשה של המחלק ביום הגשת הבקשה. מתן תשובה למחלק אודות הכמות הפנויה והתעריף הרלוונטי תינתן תוך חמישה ימי עבודה מהיום שבו קיבל את בקשת המחלק.
{{ח:תתת|(5)}} בסוף כל יום עבודה יעביר המחלק לבעל רישיון ההולכה נתונים אודות מספר הבקשות שהוגשו במהלך אותו היום, לרבות לגבי בקשות שטרם נבדקו.
{{ח:תתת|(6)}} עם קבלת בקשות בטווח שיעור של 90%-70% מהמכסה המאושרת בהחלטת הרשות הרלוונטית, תפורסם הודעה במדיה דיגיטלית על ידי בעל רישיון ההולכה למחלקים ולציבור על היקף הבקשות שאושרו עד למועד הפרסום האמור.
{{ח:תתת|(7)}} ממועד הפרסום ואילך המחלק לא יקבל בקשות חדשות.
{{ח:תתת|(8)}} המחלק ימשיך לטפל בבקשות שהוגשו עד למועד פרסום ההודעה כאמור ויעביר לבעל רישיון ההולכה בקשות העומדות בתנאי הסף, ובעל רישיון ההולכה יאשר למחלק כי הוא רשאי להתחייב לגבי בקשות אלה לתשלום התעריף שהיה בתוקף ערב פרסום ההודעה. ככל שתיוותר מכסה פנויה לאחר סיום ביצוע ההליך המתואר לעיל, היא תעבור להסדרות הבאות לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן זה}} ככל שיהיו.
{{ח:תת|(ב)}} '''חובות דיווח'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יגיש דיווח לבעל רישיון ההולכה על הגשת בקשה או סגירת בקשה או כל סטטוס אחר לבקשה לשילוב מתקן תוך יום עבודה מרגע עדכונה. לא מסר המחלק עדכון סטטוס חיבור המערכת לבעל רישיון ההולכה, יימנו ימי חיבור המערכת המדווחת עד תומם ויפקע אישור המחלק שניתן לה. נוסף על כך יינתנו אישורי מחלק נוספים בכפוף לקבלת דיווח מהמחלק לבעל רישיון ההולכה על כלל המערכות המחוברות לרשת החלוקה שלו.
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון הולכה יידע את המחלקים באופן רציף ולא פחות מאחת לשלושה ימים על כמות ההתקנות המצטברת או על שינוי בתעריף נתון בפריסה ארצית.
{{ח:תת|(ג)}} '''חובת דיווח לרשות'''
{{ח:תתת|(1)}} בעל רישיון ההולכה ידווח לרשות אחת לשבוע לגבי כל המתקנים המחוברים לרשת, בריכוז לפי המחלקים השונים בהתאם לפורמט כפי דרישת הצוות המקצועי ברשות.
{{ח:תתת|(2)}} אחת לרבעון יעביר המחלק לרשות דוח מפורט לגבי המתקנים המחוברים לרשת החלוקה שבתחום רישיונו בהתאם לפורמט כפי דרישת הצוות המקצועי ברשות.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק ידווח לרשות על דחיית בקשות להתקנות מערכות על בסיס השקעות מיותרות ברשת אחת לרבעון.
{{ח:תת|(ד)}} '''חובת דיווח לציבור'''
{{ח:תתת|(1)}} אחת לשבוע יעדכן בעל רישיון הולכה באתר האינטרנט שלו את כמות הספק הבקשות שנרשמו באתר, את כמות הספק הבקשות שזומנו למשרדי המחלק, את כמות הספק הבקשות שקיבלו תשובה חיובית, את כמות הספק הבקשות שקיבלו תשובה שלילית ואת כמות הספק הבקשות שבתהליך. בנוסף בעל רישיון הולכה יעדכן, אחת לחודש, באתר האינטרנט, את מספר המתקנים המחוברים בפועל ואת הספקם.
{{ח:תתת|(2)}} מחלק ובעל רישיון ההולכה יידע ואת הצרכנים במדיה הדיגיטלית על מיצוי בטווח שיעור של 90%-70%, מכמות הבקשות בתעריף נתון ועל שינוי התעריף בהתאם למתווה.
{{ח:תתת|(3)}} בנוסף, מחלק ובעל רישיון הולכה יידעו את הציבור בכל נתון נוסף כפי שיידרשו על ידי הצוות המקצועי ברשות.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ד|סימן ד׳: ייצור חשמל סולארי לבעלי רישיונות ייצור בעלי מתקנים המחוברים לרשת החלוקה}}

{{ח:סעיף|184||תיקון: 1.1.10}}
{{ח:ת}} '''שילוב מתקן ברשת על ידי המחלק'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן ד|בסימן זה}}:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חטיבת קרקע“ – שטח מקרקעין או מספר שטחי מקרקעין בעלי גבול משותף המצויים בבעלותו של אדם או שיש לו זכות חכירה בהם.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – בעל רישיון ייצור חשמל של מערכת בטכנולוגיה סולארית או מערכת פוטו וולטאית המתחבר לרשת החלוקה.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחלק“ – בעל רישיון חלוקה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}}, לרבות ”מחלק“ כהגדרתו בהחלטת הרשות לחשמל ביחס למתווה להסדרת פעילות מחלקי חשמל היסטוריים ולפי תנאי ההחלטה ({{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/1454.pdf|החלטת רשות מס׳ 1 מישיבה מס׳ 272 מיום 1.9.2009 {{ח:הערה|[צ״ל: 11.8.2009]}}}} המפורסמת באתר הרשות).
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מערכת בטכנולוגיה סולארית“ – מערכת לייצור חשמל על ידי אנרגיית השמש, שאינה עושה שימוש בדלקים פוסיליים לייצור אנרגיה ובעלת הספק מותקן שלא עולה על יכולות החיבור בקו החלוקה ואינו קטן מ־51 קילוואט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מערכת פוטו־וולטאית“ – מערכת לייצור חשמל בטכנולוגיה פוטו־וולטאית, הכוללת בין היתר קולטים פוטו־וולטאים, מערכת מניה וממיר זרם ישר לזרם חילופין ובעלת הספק מותקן שלא עולה על יכולות החיבור בקו החלוקה ואינו קטן מ־51 קילוואט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מתקן“ לעניין אמת מידה זו – מערכת פוטו וולטאית או מערכת בטכנולוגיה סולארית בעלת רישיון כדין ואשר פועלת כדין.
{{ח:תת|(א)}} '''חיבור מתקן לרשת החשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק יחבר מתקן בעל רישיון הממוקם על חטיבת קרקע ואשר קיבל אישור תעריפי על פי האמור באמת מידה זו.
{{ח:תתת|(2)}} חיבור המתקן לרשת על ידי המחלק ייעשה בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|בפרק ג׳ לספר אמות המידה בסימן א׳ (חיבור למתח נמוך)}} או {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן ג׳ (חיבור מתקן ייצור לרשת המתח הגבוה)}}.
{{ח:תתת|(3)}} בכל מקרה מחלק לא יחבר יותר ממתקן אחד על חטיבת קרקע.

{{ח:סעיף|185||תיקון: 1.1.10, 13.12.11, 4.3.13, 21.11.18; תשע״ט־5, תשע״ט־13, תש״ף}}
{{ח:ת}} '''הסדרי תשלומים'''
{{ח:תת|(א)}} '''תעריף ליצרן בגין חשמל המיוצר במתקן – כללי'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק יחויב ברכישת מלוא האנרגיה המיוצרת של כל יצרן נשוא הסדרה זו.
{{ח:תתת|(2)}} מחלק יגבה מיצרן, בגין חיבור המתקן תעריף בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|בפרק ג׳ לספר אמות המידה בסימן א׳ (חיבור למתח נמוך)}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|ובסימן ג׳ (חיבור מתקן ייצור לרשת המתח הגבוה)}}.
{{ח:תתת|(3)}} מחלק ישלם ליצרן, בגין רכישת אנרגיה ממנו תעריף כמפורט בלוח תעריפים 6.7–7 ועל פי מנגנוני ההצמדה המפורטים שם.
{{ח:תתת|(4)}} התעריף ישולם בכפוף להוראות כל דין, לרבות דיני המיסים החלים במדינת ישראל מזמן לזמן.
{{ח:תתת|(5)}} התעריף האמור ישולם לאורך כל תקופת הרישיון הקבוע והאישור התעריפי של היצרן.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ה|סימן ה׳: ייצור חשמל סולארי לבעלי רישיונות ייצור בעלי מתקנים המחוברים לרשת ההולכה}}

{{ח:סעיף|186||תיקון: 24.1.11, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''שילוב מתקן ברשת על ידי מנהל המערכת'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן ה|בסימן זה}}:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חטיבת קרקע“ – שטח מקרקעין או מספר שטחי מקרקעין בעלי גבול משותף המצויים בבעלותו של אדם או שיש לו זכות חכירה בהם, לרבות מי שיש לו חוזה מתחדש בתוקף מול מינהל מקרקעי ישראל כדוגמת הקיבוצים והמושבים.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – בעל רישיון ייצור חשמל בטכנולוגיה סולארית המתחבר לרשת ההולכה.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מערכת בטכנולוגיה סולארית“ – מערכת לייצור חשמל על ידי אנרגיית השמש שאינה עושה שימוש בדלקים פוסיליים מעבר לקבוע {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (עסקאות עם ספק שירות חיוני)|בכללי משק החשמל (עסקאות עם ספק שירות חיוני), התש״ס–2000}}, המחוברת לרשת ההולכה.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מתקן“ – לעניין אמת מידה זו – מערכת בטכנולוגיה סולארית בעלת רישיון כדין ואשר פועלת כדין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ספק שירות חיוני“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קווט״שים פוסיליים“ – קווט״שים המיוצרים במתקן סולארי המיוחסים נורמטיבית לייצור חשמל בדלק פוסילי בהתאם לקבוע באמות המידה.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קווט״שים סולארים טהורים“ – ההפרש בין סך כל הקווט״שים שיוצרו בתחנה לסך הקווט״שים הפוסיליים.
{{ח:תת|(א)}} '''חיבור מתקן לרשת החשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} חיבור מתקן לרשת על ידי מנהל המערכת ייעשה בהתאם לקבוע באמות המידה ובהחלטות הרשות.
{{ח:תתת|(2)}} הספק המתקן בפועל ייקבע על ידי מנהל המערכת במועד מבחני הקבלה ובהתאם לקבוע ברישיון המותנה, ולפיו יחושב גובה התעריף.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יקצה חיבור אחד בלבד לחטיבת קרקע, לא יתאפשר לקבל חיבור נוסף לרשת ההולכה על אותה חטיבת קרקע.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת יציין בסקר היתכנות האם קיימת נקודת חיבור לרשת, לרבות מתוכננת, באמצעותה ניתן לחבר את המתקן המתוכנן לרשת.
{{ח:תתת|(5)}} במידה שעל אותה חטיבת קרקע המחוברת לרשת ההולכה יותקנו מתקני ייצור בהסדרה הרלוונטית למתח גבוה או למתח נמוך, יתבצע החיבור לרשת לאותם המתקנים דרך החיבור לרשת ההולכה.

{{ח:סעיף|187||תיקון: 24.1.11, 24.6.19, 25.11.20; תש״ף־27, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''התקנת מונים וקריאתם'''
{{ח:תת|(א)}} '''התקנת מוני חשמל:'''
{{ח:תתת|(1)}} ספק שירות חיוני רשת יתקין מונה חצי שעתי בהדקי הגנראטור של מתקן הייצור (להלן – מונה ברוטו) לצורך מניית הקווט״שים המיוצרים במתקן הייצור, וחישוב הקווט״שים הפוסיליים המיוצרים במתקן. בעבור שירות זה ישלם היצרן לספק השירות החיוני רשת עלות התקנת מונה כאמור בשורה 6 – הסרת מונה והתקנתו, בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני רשת יתקין מונה חצי שעתי בנקודת החיבור לרשת (להלן – מונה נטו), לצורך מניית הקווט״שים המוזרמים לרשת בעבורם ישולם התעריף הסולארי. בעבור שירות זה ישלם היצרן לספק השירות החיוני רשת עלות התקנת מונה כאמור בשורה 6 – הסרת מונה והתקנתו, בלוח תעריפים 5.4–2.
{{ח:תת|(ב)}} '''מדידת כמות הדלק הפוסילי:'''
{{ח:תתת|(1)}} באחריות ספק שירות חיוני רשת למדוד את כמות וסוג הדלק הפוסילי בו נעשה שימוש במתקן הסולארי.
{{ח:תתת|(2)}} כמות וסוג הדלק הפוסילי השנתית הנצרכת יימדדו על בסיס חצי שעתי, וידווחו על ידי היצרן למנהל המערכת אחת ליום.

{{ח:סעיף|188||תיקון: 24.1.11, 15.10.12, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''הסדרי תשלומים ודיווחים לרשות'''
{{ח:תת|(א)}} '''הסדרי תשלומים'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת ירכוש את מלוא האנרגיה המוזרמת לרשת של כל יצרן בעל רישיון בטכנולוגיה סולארית המחובר לרשת ההולכה.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת ישלם ליצרן, בגין רכישת אנרגיה, תעריף בהתאם ללוחות תעריפים 6.7–1 עד 6.7–4 ולוח 6.7–9 ובהתאם לאישור התעריף שיוצג לו על ידי היצרן, ועל פי מנגנוני ההצמדה המפורטים שם, בהתאם למונה ייצור נטו.
{{ח:תתת|(3)}} התעריף ישולם בכפוף להוראות כל דין, לרבות דיני המיסים החלים במדינת ישראל מעת לעת.
{{ח:תתת|(4)}} התעריף האמור ישולם לאורך כל תקופת אישור התעריף ובתנאי שהיצרן הוא בעל רישיון קבוע בתוקף.
{{ח:תתת|(5)}} מנהל המערכת יגבה מיצרן בגין חיבור המתקן לרשת ועל החשמל שנצרך, תעריף בהתאם לקבוע באמות המידה, לרבות אמות המידה המופיעות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|בסימן ד׳ (חיבור למתח עליון ולמתח על) בפרק ג׳ לספר אמות המידה}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''חובות דיווח של מנהל המערכת'''
{{ח:תת}} בעל רישיון הולכה {{ח:הערה|[צ״ל: מנהל המערכת]}} יגיש לרשות, אחת לרבעון, דיווח וכל נתון שיידרש על ידי הרשות ביחס למערכות ייצור חשמל בטכנולוגיה סולארית.

{{ח:סעיף|189||תיקון: 24.1.11, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''שימוש בדלקים פוסיליים'''
{{ח:תת|(א)}} '''חישוב הקווט״שים המיוחסים נורמטיבית לדלקים פוסיליים לצרכי התעריף:'''
{{ח:תתת|(1)}} כמות הקווטש"ים השנתית המיוחסת לשימוש בדלק פוסילי (כמות הקווט״שים הפוסיליים) תיקבע לצורך התעריף בהתאם למפורט בלוחות התעריפים 6.7–3 ו־6.7–4.
{{ח:תתת|(2)}} אחוז הדלק הפוסילי יחושב על ידי מנהל המערכת לצורך התעריף לפי היחס בין כמות הקווט״שים המיוחסים לדלק פוסילי, כאמור לעיל, לכמות החשמל שנמדדה במונה הייצור ברוטו.
{{ח:תת|(ב)}} '''התעריף'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יחשב בסמוך למועד עריכת החשבון את אחוז הקוט״שים הפוסילים ביחס לסך כמות החשמל שנמדדה בהדקי הגנראטור, לפי מונה ייצור ברוטו, עבור תקופת החשבון.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת ישלם בגין החשמל המוזרם לרשת ממיתקן שאינו עושה שימוש בדלקים פוסיליים בהיקף העולה על 3% מסך ייצור החשמל השנתי במתקן בהתאם לתעריף המפורט בלוח התעריפים 6.7–1.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת ישלם על החשמל המוזרם לרשת ממיתקן שעושה שימוש בדלקים פוסיליים בהיקף העולה על 3% מסך ייצור החשמל השנתי במתקן בהתאם לתעריף המפורט בלוח התעריפים 6.7–2.
{{ח:תת|(ג)}} '''התחשבנות עקב שימוש בדלקים פוסיליים'''
{{ח:תת}} אחת לשנה יערוך מנהל המערכת התחשבנות כוללת במסגרתה יחושב החלק הפוסילי מתוך סך כמות החשמל השנתית שיוצרה במתקן כפי שנמדדה במונה הייצור ברוטו, וכן יחושב התעריף לו היה היצרן זכאי עבור כל קווט״ש שהוזרם לרשת באותה שנה. במידה שיתברר כי קיים פער בין סך התשלומים בין היצרן למנהל המערכת יתקזזו הצדדים לפי הפרש זה בתוספת ההצמדות הרלוונטיות.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ו|סימן ו׳: ייצור חשמל מאנרגיית רוח לחוות רוח בהספק העולה על 50 KW}}

{{ח:סעיף|190||תיקון: 10.10.11, 15.3.16, 12.6.17, 6.3.19, 25.11.20, 13.12.23; תש״ף־2, תש״ף־13, תשפ״א־6, תשפ״א־8, תשפ״ד־27}}
{{ח:ת}} '''שילוב מתקן ברשת על־ידי המחלק או מנהל המערכת'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן ו|בסימן זה}}:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אדם“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|בחוק הפרשנות, התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק מותקן“ – סכום ההספקים הנקובים במגוואט בהדקי כל טורבינות הרוח מושא חוות רוח, בהתאם למפרט היצרן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוות רוח“ – טורבינת רוח, מקבץ אחד או מספר מקבצים, המתחברים לרשת חשמל של ספק שירות חיוני בנקודת חיבור אחת או יותר, בהספק מותקן מצטבר שאינו פוחת מ־50 קילוואט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”טורבינת רוח“ – מערכת לייצור חשמל מאנרגיית רוח, הכוללת בין היתר את בסיס המגדל, להבים, מערכת מניה וממיר חשמלי, ללא הגבלה מבחינת הספקים או גבהים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקבץ“ – טורבינות רוח המחוברות באמצעות רשת איסוף;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נקודת חיבור“ – לעניין אמת מידה זו –
{{ח:תתת}} עבור מי שבמועד פרסום אמת המידה המעודכנת אינו מחזיק ברישיון מותנה להקמת חוות רוח המתחברת לרשת מתח עליון – נקודת המפגש שבין רשת איסוף לבין קו חיבור, הממוקמת בסמיכות לאחת הטורבינות במקבץ;
{{ח:תתת}} עבור מי שבמועד פרסום אמת המידה המעודכנת מחזיק ברישיון מותנה להקמת חוות רוח המתחברת לרשת מתח עליון – נקודת היציאה מתחנת המשנה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קו חיבור“ – לעניין אמת מידה זו –
{{ח:תתת}} עבור מי שבמועד פרסום אמת המידה המעודכנת אינו מחזיק ברישיון מותנה להקמת חוות רוח המתחברת לרשת מתח עליון – קו חלוקה של מחלק שמסתיים בנקודת חיבור;
{{ח:תתת}} עבור מי שבמועד פרסום אמת המידה המעודכנת מחזיק ברישיון מותנה להקמת חוות רוח המתחברת לרשת מתח עליון – קו חשמל המחבר בין רשת איסוף לתחנת משנה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשת איסוף“ – רשת חשמל המחברת בין טורבינות רוח במקבץ ומתחברת לקו חיבור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תהליך התכנון“ – תהליך שעורך מחלק, בשיתוף מנהל המערכת ומבקש התכנון, במסגרת ונקבעים חלוקת חוות הרוח למקבצים, הספק כל מקבץ ונקודת החיבור לרשת של כל מקבץ או טורבינה; תהליך התכנון יכלול את סקרי ההיתכנות לכל נקודות החיבור.
{{ח:תת|(א)}} '''כללי'''
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון הולכה יחבר חוות רוח במתח עליון רק למי שבמועד פרסום אמת המידה המעודכנת מחזיק ברישיון מותנה להקמת חוות רוח המתחברת לרשת מתח עליון.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יפעל בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כו1|לאמות מידה 35כו1 עד 35כו5}} לצורך מתן התחייבות לחיבור חוות רוח; נתן מנהל המערכת התחייבות לחיבור כאמור, יחבר המחלק את חוות הרוח לרשת בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|אמות מידה 35כ3 עד 35כ5}}, בשינוי זה: במקום ”תשובת מחלק חיובית“ יקראו ”התחייבות לחיבור חוות רוח“.
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בסעיף קטן (3), אם ניתן לחבר את המיתקן למתח גבוה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35י|לסעיף (א)(2) לאמת מידה 35י}}, מחלק יפעל בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|לאמות מידה 35כ1 עד 35כ5}} לצורך מתן התחייבות לחיבור ולצורך חיבור חוות הרוח לרשת.
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:פנימי|סעיף 35כ|אמת מידה 35כ}} לא תחול לגבי חוות רוח.
{{ח:תת|(ב)}} '''תהליך התכנון'''
{{ח:תתת|(1)}} לבקשת אדם, יערוך המחלק בתיאום עם מנהל המערכת תהליך תכנון לחיבור חוות רוח.
{{ח:תתת|(2)}} מחלק יעביר למבקש תהליך התכנון בתוך 7 ימים ממועד הגשת הבקשה דרישה לתשלום בגין תהליך התכנון, בהתאם לקבוע בלוח תעריפים [טרם נקבע, ₪ לMW].
{{ח:תתת|(3)}} מבקש התכנון יעביר למחלק את המידע הנדרש לתכנון כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} מפה המציינת את מיקום כל הטורבינות מושא חוות הרוח המתוכננת;
{{ח:תתתת|(ב)}} דרכי גישה קיימות ומוצעות לכל נקודת חיבור;
{{ח:תתתת|(ג)}} כל מידע הנדרש לסקר היתכנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35יט|אמת מידה 35יט}} כנוסחה ערב תחילתם של כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני) (תיקון מס׳ 5), התשע״ט–2019 (להלן – תיקון מספר 5), ובכלל זה דגם הטורבינות, זהות היצרן והפרמטרים הפיזיים והחשמליים המלאים של הטורבינות, לרבות הספק וגובה.
{{ח:תתת|(4)}} מחלק יתחיל בביצוע תהליך התכנון מיד לאחר קבלת התשלום והמידע המפורט בסעיף קטן (3).
{{ח:תתת|(5)}} מחלק יתכנן את אופן חיבור חוות הרוח לרשת. תוצר התכנון יהיה כדלקמן:
{{ח:תתתת|(א)}} חלוקת החווה למקבצים והספק החיבור של כל מקבץ;
{{ח:תתתת|(ב)}} נקודת החיבור של כל מקבץ לרשת, בסמיכות לאחת הטורבינות במקבץ;
{{ח:תתתת|(ג)}} סקר היתכנות עבור כל נקודת חיבור מוצעת, בהתאם להליך הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35יט1|באמת מידה 35יט1}}.
{{ח:תתת|(6)}} מחלק לא יקבע בתהליך התכנון את התכנון של רשת איסוף במקבץ.
{{ח:תתת|(7)}} מחלק ישלים את תהליך התכנון בתוך 75 ימי עבודה ממועד ביצוע התשלום כאמור בסעיף קטן (2) או ממועד קבלת המידע הדרוש לו כמפורט בסעיף קטן (3), לפי המאוחר מביניהם.
{{ח:תתת|(8)}} מחלק יעביר את תוצאות תהליך התכנון למבקש התכנון.
{{ח:תתת|(9)}} מבקש התכנון רשאי להשיג על התכנון באמצעות פניה לראש אגף הנדסה ברשות בתוך 15 ימי עבודה ממועד קבלת תוצרי התכנון.
{{ח:תת|(ג)}} '''הקמת רשת איסוף, קווי חיבור ותחנת משנה'''
{{ח:תתת|(1)}} רשת איסוף תוקם על ידי בעל הרישיון המותנה ועל חשבונו.
{{ח:תתת|(2)}} קווי חיבור, חדרי מיתוג ותחנת המשנה, ככל שתידרש, יוקמו על ידי המחלק.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (1) ו־(2) מי שבמועד פרסום אמת המידה המעודכנת מחזיק ברישיון מותנה להקמת חוות רוח המתחברת לרשת מתח עליון, יקים את קווי האיסוף, קווי החיבור, חדרי המיתוג ותחנת המשנה.
{{ח:תת|(ד)}} '''חיבור מקום צרכנות לחוות רוח'''
{{ח:תת}} מחלק רשאי לחבר מקום צרכנות לקו חיבור בבעלותו הניזון מחוות רוח, בהתאם לאמות המידה שקובעת הרשות כפי תוקפן מעת לעת.
{{ח:תת|(ה)}} '''התקנת מונה לצורך מניה'''
{{ח:תת}} המחלק או בעל רישיון ההולכה, לפי העניין, יתקין מונה בכל נקודת חיבור.
{{ח:תת|(ו)}} '''התקנת מערכת תקשורת, שליטה ובקרה'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל נקודת חיבור במתח גבוה תותקן מערכת תקשורת לשליטה ובקרה בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|באמת מידה 35כ4}}.
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון הולכה או מחלק יאפשר למנהל המערכת שליטה ובקרה על תפעול חוות הרוח, וויסות הייצור או ניתוקו, לצורך שמירה על יציבות המערכת.
{{ח:תת|(ז)}} '''הכרעה במחלוקת'''
{{ח:תתת|(1)}} כל מחלוקת הנובעת מהאמור באמת מידה זו או מפרשנותה, ועניינה בטיחות, תובא להכרעת מנהל מינהל החשמל.
{{ח:תתת|(2)}} כל עניין אחר יובא להכרעת ראש אגף הנדסה ברשות.

{{ח:סעיף|191||תיקון: 10.10.11, 24.6.19, 25.11.20; תש״ף־27, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''התקנת מונים וקריאתם'''
{{ח:תת|(א)}} '''התקנת מוני חשמל:'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק או מנהל המערכת, לפי העניין, יתקין מונה חצי שעתי בנקודת החיבור לרשת לצורך מניית הקווט״שים המוזרמים לרשת. בעבור שירות זה ישלם היצרן למחלק או למנהל המערכת, לפי העניין, עלות התקנת מונה כאמור בשורה 6 (הסרת מונה והתקנתו), בלוח תעריפים 5.4–2.

{{ח:סעיף|192||תיקון: 10.10.11, 21.11.18, 6.3.19, 23.12.19, 25.11.20; תשע״ט־13, תש״ף, תש״ף־2, תש״ף־10, תשפ״א־6, תשפ״א־11}}
{{ח:ת}} '''הסדרי תשלומים'''
{{ח:תת|(א)}} '''תעריף ליצרן בגין חשמל המיוצר במתקן – כללי'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יחויב ברכישת מלוא האנרגיה המיוצרת של יצרן המחובר לרשת ההולכה; המחלק יחויב ברכישת מלוא האנרגיה המיוצרת של יצרן המחובר לרשת החלוקה.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני יגבה מיצרן, בגין חיבור המתקן, תעריף בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק ג׳ לספר אמות המידה}}, ובהתאם לאופי החיבור לרשת.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק או מנהל המערכת, לפי העניין, ישלם ליצרן, בגין רכישת אנרגיה ממנו, תעריף כמפורט בלוח תעריפים 6.7–10 (להלן – התעריף), ועל פי מנגנוני ההצמדה המפורטים שם ובהתאם לאישור התעריף שיינתן על ידי הרשות.
{{ח:תתת|(4)}} התעריף ישולם בכפוף להוראות כל דין, לרבות דיני המיסים החלים במדינת ישראל מזמן לזמן.
{{ח:תתת|(5)}} התעריף האמור ישולם לאורך כל תקופת תוקפו של אישור התעריף של היצרן ובתנאי שהיצרן הוא בעל רישיון קבוע בתוקף.
{{ח:תת|(א1)}} '''הספק האנרגיה המוזרמת לרשת'''
{{ח:תתת|(1)}} האנרגיה המוזרמת על ידי היצרן לרשת לא תעלה על גודל החיבור המבוקש.
{{ח:תתת|(2)}} במקרה חריג שבו תוזרם אנרגיה לרשת בהספק העולה על הספק החיבור, יחולו כללים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} היצרן לא יהיה זכאי לתשלום בעבור עודף האנרגיה שהוזרם לרשת;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם יצרן מבצע חריגות חוזרות בהזרמת האנרגיה לרשת, הרשות תפעל על פי סמכויותיה ביחס לבעל הרישיון.
{{ח:תת|(א2)}} '''פתרון טכנולוגי'''
{{ח:תתת|(1)}} החלת הפתרון הטכנולוגי להפחתת הפרעות למערכות ולפעילות מערכת הביטחון בעקבות הקמה והפעלה של טורבינות רוח (בסעיף זה – הפתרון הטכנולוגי) מותנית בחתימה של יזמי חוות רוח, בהיקף הספק כולל של 300 מגה־וואט, שמחזיקים בתכנית מאושרת להקמת חוות רוח, על התחייבות בלתי חוזרת לתשלום בעבור הפתרון הטכנולוגי (להלן – ההתחייבות).
{{ח:תתת|(2)}} עם קבלת אישור הרשות לסגירה פיננסית לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|אמת מידה 68}}, ישלח ספק שירות חיוני רשת ליצרן חשבונית לתשלום בעבור הפתרון הטכנולוגי לפי התעריף הקבוע בלוח תעריפים 6.7.1–10.
{{ח:תתת|(3)}} אם סך ההתחייבויות שהתקבלו מיצרנים עד יום ז׳ בטבת התשפ״ג (31 בדצמבר 2022) קטן מסכום ההתחייבות הנדרש להספק של 300 מגה־וואט, וסכום ההתחייבות שנתן היצרן לפי סעיף קטן (1) גבוה מהסכום שהוא שילם בהתאם לקבוע בלוח תעריפים 6.7.1–10, ישלם היצרן את ההפרש בין הסכומים האמורים, ובלבד שלא ישלם סכום העולה על הסכום הנדרש להשלמת ההתחייבות בעבור הספק של 300 מגה־וואט.
{{ח:תתת|(4)}} היצרן ישלם את התשלום הקבוע בסעיפים קטנים (2) ו־(3) בתוך 30 ימי עבודה מיום משלוח החשבונית לתשלום.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} '''חובות דיווח של המחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יגיש לרשות, אחת לרבעון, דיווח וכל נתון שתדרוש ביחס למתקני ייצור חשמל מאנרגיית רוח אשר בגינם שילם את התעריף.

{{ח:סעיף|193||תיקון: 10.10.11, 24.6.19, 25.11.20; תש״ף־27, תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''חיבור חוות רוח ומתקן סולארי על אותה חטיבת קרקע'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – בעל רישיון ייצור חשמל מאנרגיות רוח לחווה בהספק מותקן העולה על 50 קילוואט או בעל רישיון ייצור חשמל באנרגיה סולארית בהספק העולה על 50 קילוואט.
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מתקן“ – חוות רוח בעלת רישיון כדין ואשר פועלת כדין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מתקן סולארי“ – מערכת לייצור חשמל מאנרגיית שמש בעלת רישיון כדין ואשר פועלת כדין;
{{ח:תת|(א)}} '''תנאים לחיבור שני מתקנים על אותה חטיבת קרקע'''
{{ח:תת}} לבקשת היצרן יחבר מחלק שני מתקנים: חוות רוח ומתקן סולארי הממוקמים על אותה חטיבת קרקע, ובלבד שהתקיימו התנאים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} היצרן הינו בעל רישיון ייצור חשמל לכל מתקן בנפרד.
{{ח:תתת|(2)}} בוצע סקר חיבור לשילוב שני המתקנים בנקודת החיבור האמורה.
{{ח:תתת|(3)}} החיבור לרשת המחלק של שני המתקנים יתבצע בנקודת חיבור אחת.
{{ח:תת|(ב)}} '''התקנת מונים'''
{{ח:תת}} המחלק יתקין מונה ייצור נפרד לכל מתקן. בעבור כל מונה מותקן ישלם היצרן למחלק עלות התקנת מונה כאמור בשורה 6 (הסרת מונה והתקנתו), בלוח תעריפים 5.4–2.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ז|סימן ז׳: ייצור חשמל מביו־גז במתקני עיכול אנאירובי המחוברים לרשת החלוקה|תיקון: תשפ״א־27}}

{{ח:סעיף|194||תיקון: 25.7.11, 23.2.15, 21.11.18, 22.11.20, 25.11.20, 31.7.23; תשע״ט־5, תשפ״א־6, תשפ״א־27, תשפ״ד־20}}
{{ח:ת}} '''שילוב מתקן ברשת על ידי מחלק'''
{{ח:תת}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן ז|בסימן זה}}:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אישור סנכרון“ – אישור שנתן המחלק למבקש החיבור לעמידה בתנאים לסנכרון לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|סעיף (ד) באמת מידה 35כ4}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועד המחייב המרבי לסנכרון“ – 36 חודשים מהמועד המחייב לסנכרון כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|באמת מידה 35כ1}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ייצור חשמל מביומאסה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – בעל מיתקן ייצור חשמל בביוגז במיתקן עיכול אנאירובי המתחבר לרשת החלוקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבקש“ – מי שקיבל תשובת מחלק חיובית בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|לאמת מידה 35כ2(ט)}} למיתקן וטרם קיבל אישור סנכרון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מתקן“ – מתקן לייצור חשמל מביו־גז המופק באמצעות תהליך עיכול אנאירובי מאושר על ידי המשרד להגנת הסביבה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד הפעלה מסחרית“ – המועד שבו נתן המחלק למבקש אישור הפעלה מסחרית בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|לסעיף (ז)(1) באמת מידה 35כ4}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ספק שירות חיוני“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תהליך עיכול אנאירובי“ – תהליך ביולוגי המתבצע בתנאים מבוקרים של חוסר חמצן המפיק ביו־גז מפסולת אורגנית על זרמיה השונים, לרבות מהזרם האורגני של פסולת עירונית מוצקה, פסולת אורגנית חקלאית, פסולת אורגנית תעשייתית או בוצת מתקני טיהור שפכים.
{{ח:תת|(א)}} '''חיבור מתקן ברשת החשמל'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(בוטל, אך ממשיך לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יחבר מתקן בעל רישיון על פי האמור באמת מידה זו.
{{ח:תתת|(2)}} חיבור מתקן לרשת על ידי המחלק ייעשה בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק ג׳ לספר אמות המידה}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|בסימן א׳ (חיבור למתח נמוך)}} או {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|בסימן ג׳ (חיבור מתקן ייצור לרשת מתח גבוה)}}.
{{ח:תת|(ב)}} '''הפקדת בטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש המעוניין לסנכרן את המיתקן עד למועד המחייב המרבי לסנכרון יפקיד בטוחה לטובת המחלק הדומיננטי עד המועד המחייב לסנכרון כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|באמת מידה 35כ1}} (להלן בסעיף זה – הבטוחה); תוקף הבטוחה יעמוד על 60 ימים לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון; לא הפקיד המבקש בטוחה כאמור, לא יהיה זכאי לסנכרון המיתקן לאחר המועד המחייב לסנכרון.
{{ח:תתת|(2)}} סכום הבטוחה יעמוד על סך של 300 שקלים חדשים לכל קילו־וואט מותקן.
{{ח:תתת|(3)}} הבטוחה תעמוד בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף (ד)(2) לאמת מידה 50}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} '''מועד מחייב לסנכרון וחילוט הבטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} הציג המבקש למחלק הדומיננטי אישור סנכרון עד למועד המחייב המרבי לסנכרון, ישיב לו המחלק את הבטוחה שהפקיד לפי סעיף (ב) במלואה.
{{ח:תתת|(2)}} לא הציג המבקש למחלק הדומיננטי אישור סנכרון עד המועד המחייב המרבי לסנכרון, תפקע תשובת המחלק והמחלק הדומיננטי יחלט את הבטוחה במלואה.

{{ח:סעיף|195||תיקון: 25.7.11, 23.2.15, 21.11.18, 22.11.20, 31.7.23; תשע״ט־5, תשע״ט־13, תש״ף, תשפ״א־27, תשפ״ד־20}}
{{ח:ת}} '''הסדרי תשלומים'''
{{ח:תת|(א)}} '''תעריף ליצרן בגין חשמל המיוצר במתקן – כללי'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יחויב ברכישת מלוא האנרגיה המיוצרת של יצרן בטכנולוגיית ביו־גז במתקן עיכול אנאירובי המתחבר לרשת החלוקה כמפורט בסעיף 5.ב. {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/2046.pdf|להחלטה 2 מישיבה 344 מיום 25.7.11}} {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/new_939_3_454_23_02_2015.pdf|ובהחלטה מספר 3 (939) מישיבה 454 מיום 23.2.2015}}, בהתאמה, המפורסמות באתר הרשות.
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטל, אך ממשיך לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תתת}} המחלק יגבה מיצרן בגין חיבור המתקן תעריף בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|בפרק ג׳ לספר אמות המידה סימן א׳ (חיבור למתח נמוך)}} או {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳ (חיבור מתקן ייצור לרשת מתח גבוה)}}.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק ישלם ליצרן מביו־גז במתקן עיכול אנאירובי, בגין רכישת אנרגיה ממנו, תעריף כמפורט בלוח תעריפים 6.7–11, ועל פי מנגנוני ההצמדה המפורטים שם.
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תתת|(5)}} התעריף ישולם בכפוף להוראות כל דין, לרבות דיני המיסים החלים במדינת ישראל מזמן לזמן.
{{ח:תתת|(6)}} התעריף האמור ישולם לתקופה של 20 שנים ממועד הפעלה מסחרית של היצרן ובתנאי שהיצרן הוא בעל רישיון קבוע בתוקף.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ח|סימן ח׳: ייצור חשמל מבוזר באנרגיה מתחדשת בשיטת מונה נטו}}

{{ח:סעיף|196||תיקון: 3.3.13, 23.1.14, 9.6.14, 22.2.18, 21.11.18, 5.4.20, 30.4.20, 25.11.20; תשע״ט־5, תש״ף־16, תש״ף־20, תש״ף־23, תשפ״א־5, תשפ״א־6, תשפ״א־20}}
{{ח:ת}} '''שילוב מיתקן בשיטת מונה נטו על ידי מחלק'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גודל חיבור מתאים“ – גודל חיבור של מקום צרכנות, השווה להספק המותקן של המיתקן או גדול ממנו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גג“ – כיסוי עליון, כיסוי צדדי או דופן, במקום צרכנות, של בניין כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}, של מאגר מים ושל בריכת דגים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דוח מרכז“ – מצרף של חשבונות חשמל המשויכים לצרכן אחד, בין שהוא יחיד ובין תאגיד, רשום בכמה מקומות צרכנות באותו אזור חלוקה ומזוהה לפי אותו מספר חברה או אותו מספר זהות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – י״ד בטבת התשע״ח (1 בינואר 2018);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק מותקן“ – ההספק הנקוב של הממיר בהתאם לנתוני היצרן (AC);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן ייצור בטכנולוגיה פוטו־וולטאית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צריכה עצמית במקום צרכנות“ – אנרגיה מיוצרת במיתקן, בניכוי אנרגיה מוזרמת לרשת המחלק מאותו מיתקן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צרכן“ – מי שרוכש חשמל או שירותים מבעל רישיון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרדיט תעריפי“ – הסכום המצטבר בשקלים חדשים, לתקופת חשבון, שיעמוד לזכות הצרכן ומחושב בהתאם לכמות האנרגיה המוזרמת לרשת בכל מש״ב על בסיס קריאת המונה הדו־כיווני כפול התעו״ז שבו מחויב הצרכן באותו מש״ב, ואם החישוב לצרכן המחויב הוא בתעריפים אחידים – בהתאם לתעריף החשמל שבו הוא מחויב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשת חשמל פנימית“ – רשת חשמל שאינה של המחלק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שילוב מיתקן“ – חיבור של מיתקן לרשת החשמל הפנימית במקום צרכנות, לצורך צריכה עצמית במקום צרכנות והוצאת חשמל לרשת.
{{ח:תת|(ב)}} '''שילוב מיתקן על ידי המחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק ייתן תשובה חיובית לצרכן שביקש שילוב מיתקן לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן זה}}, אם מתקיימים תנאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ההספק המותקן של כלל המיתקנים אשר שולבו במקום הצרכנות לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן זה}} אינו עולה על 5 מגוואט;
{{ח:תתתת|(ב)}} במקום הצרכנות לא שולב מיתקן לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן ג׳ בפרק זה}} אחרי היום הקובע;
{{ח:תתתת|(ג)}} המיתקן מותקן על גג;
{{ח:תתתת|(ד)}} הצרכן לא ביקש קודם להגשת הבקשה לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן זה}}, לשלב את המיתקן לפי הסדר אחר.
{{ח:תתת|(2)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (1), המחלק לא ייתן התחייבות עקרונית לשילוב מיתקן לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן זה}} אם ההספק המותקן המבוקש עולה על גודל החיבור הקיים במקום הצרכנות ביום הקובע; הוראה זו לא תחול על מקום צרכנות המחויב בתעריף ביתי, ועל מקום צרכנות חדש אשר התקבלו לגביו אישורי הרשויות לחיבור ({{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#תוספת טופס 4|טופס 4}}) לפני היום הקובע, ובלבד שהוכח גודל חיבור מתאים לגודל מיתקן וחיבור קבוע שבוצע כדין במקום הצרכנות. הגשת בקשה לחיבור או להגדלת חיבור לפי סעיף קטן זה לא תהווה ולא תשמש ראיה לקיומו של חיבור.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק יחתום מול הצרכן על הסכם המשייך אותו להסדר הקבוע {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|בסימן זה}}; נחתם הסכם כאמור לתקופה של 25 שנים, הרי שבמקרה של החלפת מיתקן מתחייבת עריכת הסכם חדש, בתנאים שיהיו תקפים באותה עת.
{{ח:תתת|(4)}} מחלק לא יחייב צרכן להחזיק בבעלות על מיתקן כתנאי לפעילות בהסדר זה, ויאפשר את המשך ההסכם גם אם בעל שעבוד או משכון על זכויות הצרכן במיתקן מימש את השעבוד או המשכון.
{{ח:תת|(ג)}} '''תוקף ההתחייבות'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(יחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לאחר יום 6.6.2019 שאינו חוות רוח כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תתת|(1)}} תוקף התחייבות המחלק לחיבור המיתקן לרשת עד 630 קילו וואט יהיה ל־360 ימים מיום מתן ההתחייבות לצרכן, ובעבור מיתקן מעל 630 קילו וואט ועד 5 מגה וואט יעמוד מניין הימים על 455 ימים. חלפו 360 ימים או 455 ימים, לפי העניין, ולא חובר המיתקן לרשת מכל סיבה שהיא, תפוג ההתחייבות ולא יחבר המחלק את המיתקן לרשת.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לעניין בקשת חיבור או שילוב של מיתקן תלויה ועומדת אשר הוגשה לפני יום 25.11.2020, או בקשת חיבור או שילוב של מיתקן שהוגשה בתקופה שעד תום שלושה חודשים מיום זה):}}
{{ח:תתת}} תוקף התחייבות המחלק לחיבור המיתקן לרשת עד 630 קילו וואט יהיה ל־545 ימים מיום מתן ההתחייבות לצרכן, ובעבור מיתקן מעל 630 קילו וואט ועד 5 מגה וואט יעמוד מניין הימים על 455 ימים. חלפו 450 ימים או 545 ימים, לפי העניין, ולא חובר המיתקן לרשת מכל סיבה שהיא, תפוג ההתחייבות ולא יחבר המחלק את המיתקן לרשת.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), המחלק יאריך את תוקף ההתחייבות לחיבור ב־90 ימים אם קיבל הנחיה לכך מאת ראש אגף הצרכנות ברשות. לצורך קבלת אישור כאמור יגיש מבקש החיבור בקשה לראש אגף צרכנות בהתאם לנוהל המופיע באתר הרשות.

{{ח:סעיף|197||תיקון: 3.3.13, 23.1.14, 25.11.15, 22.3.18, 5.8.20, 25.11.20, 14.3.22, 15.12.22, 9.7.25; תשע״ח, תשפ״א־6, תשפ״א־17, תשפ״ג, תשפ״ג־8, תשפ״ה־31}}
{{ח:ת}} '''הסדרי תשלומים לצרכנים'''
{{ח:תת|(א)}} '''תעריף לצרכן והתחשבנות בעד חשמל המיוצר במיתקן – כללי'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יגבה מאת הצרכן את התוספת לתשלום הקבוע לצרכן בעל מיתקן פוטו־וולטאי הקבועה בלוח התעריפים 5.4–1.
{{ח:תתת|(2)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (1), המחלק יגבה מאת הצרכן ויעביר לבעל רישיון הולכה את עלויות הגיבוי והאיזון, לפי קריאת מונה הייצור ובהתאם לתעריפים הקבועים בלוח תעריפים 5.8–1.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), המחלק יגבה מאת צרכן אשר שילב מיתקן בלא מונה ייצור שהספקו אינו עולה על 15 קילו־וואט את עלויות האיזון והגיבוי לפי הנוסחה האלה:
{{ח:תתתת}} P = (C_0 \times 1600) \times (I+G)
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} P – התשלום של הצרכן למחלק;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} C_0 – הספק הפאנלים המצרפי של המיתקן שעליו דיווח הצרכן במועד הגשת הבקשה לשילוב המיתקן;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} I+G – תעריפי האיזון (I) והגיבוי (G) הקבועים בלוח התעריפים 5.8–1, אשר היו בתוקף במועד מתן התשובה החיובית לפי {{ח:פנימי|סעיף 196|אמת מידה 196}}.
{{ח:תתת|(4)}} נוסף על האמור בסעיפים קטנים (2) ו־(3) יגבה המחלק מצרכן תעו״ז את תעריפי שירותי התשתית לפי כמות האנרגיה המוזרמת לרשת בכל מש״ב על בסיס קריאת המונה הדו־כיווני וכקבוע בלוחות תעריפים 7.3–1, 7.3–2 ו־7.6–1 בהתאם למתח החיבור של הצרכן לרשת.
{{ח:תתת|(5)}} בתום כל תקופת חשבון יקזז המחלק את הקרדיט התעריפי מתעריף צריכת החשמל במקום צרכנות וינכה את עלויות הגיבוי, האיזון והשימוש ברשת, כפי הנדרש. הודעה על זכאות לתשלום צרכן תהיה במתכונת שבנספח א׳ לאמת מידה זו.
{{ח:תתת|(6)}} אם לאחר קיזוז כאמור בסעיף קטן (5) נותר לצרכן קרדיט תעריפי בשל החשמל שיוצר במיתקן, יעביר המחלק את הקרדיט התעריפי שנותר לחשבון החשמל של הצרכן לתקופה העוקבת או, לבקשת הצרכן, יעביר המחלק את הקרדיט התעריפי שנותר במסגרת דוח מרכז או למחלק.
{{ח:תתת|(7)}} קרדיט תעריפי שלא מומש במהלך תקופת חשבון ימומש בתוך תקופה שלא תעלה על שנתיים מתום תקופת החשבון; קרדיט תעריפי שלא מומש בתוך תקופה זו יאופס.
{{ח:תתת|(7א)}} החל ביום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023) עד תום 15 שנים ממועד תחילת ההפעלה המסחרית של המיתקן, המחלק ישלם לצרכן בעד האנרגיה המיוצרת במיתקן בשעה נתונה, תעריף הגנה כקבוע בלוח {{ח:הערה|תעריפים}} 6.7–26.
{{ח:תתת|(8)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תתת|(9)}} ההתחשבנות האמורה בין המחלק לבין הצרכן תבוצע לתקופה של 25 שנים מיום שילוב המיתקן בידי המחלק, ואולם תשלום תעריף ההגנה לפי סעיף קטן (7א) יהיה למשך התקופה המצוינת בסעיף הקטן האמור בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} '''העברת קרדיט תעריפי מצרכן תעו״ז למחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יאפשר לצרכן תעו״ז להודיע בכתב, לא יאוחר מיום ה־20 בדצמבר של כל שנה את בחירתו להעביר את הקרדיט התעריפי למחלק. ההסדר שחל בהתאם להודעה כאמור ימשיך לחול כל עוד הצרכן לא הודיע בכתב על בחירה בחלופה אחרת.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק יאפשר לצרכן תעו״ז, על פי בקשתו, להקצות בתקופת חשבון מסוימת חלק מהקרדיט התעריפי שלגביו הודיע על העברתו, לצריכה עצמית. הבקשה תימסר בכתב למחלק לא יאוחר מ־1 לחודש הקודם לתקופת החשבון שלגביה מבוקשת ההקצאה לצריכה העצמית.
{{ח:תתת|(3)}} בחר צרכן התעו״ז בהעברת הקרדיט התעריפי למחלק, ישלם לו המחלק תעריף משוקלל (אחיד) הקבוע בלוח תעריפים 6.3–1. תעריף זה יקובע לתקופה של 10 שנים מיום הודעת צרכן התעו״ז לפי סעיף קטן (1), בהתאם לתעריף שבתוקף ביום הודעת הצרכן, בכפוף לעדכונים שייעשו ב־1 בינואר של כל שנה על פי מדד מחירים לצרכן שפורסם בחודש דצמבר שקדם לו. בתום 10 שנים כאמור יפעל המחלק בהתאם להסדרים שתקבע הרשות ושיהיו בתוקף באותה עת.
{{ח:תתת|(4)}} צרכן תעו״ז שבחר בחלופה של העברת הקרדיט התעריפי למחלק, רשאי להמציא למחלק כתב הוראה בלתי חוזרת להעברת התשלום לחשבון ייעודי (בסעיף קטן זה – ההוראה) והמחלק יאשר את קבלת ההוראה בחתימתו ויפעל לפיה. המחלק לא ימנע מצרכן תעו״ז להמחות את זכויותיו לקבלת התשלום המגיע לו לצד שלישי, לרבות לגוף מממן, על דרך שעבוד תזרים המזומנים. המחלק לא יקזז מהתעריף חובות של צרכן תעו״ז, לא יעביר את התשלום לאחר ולא יקבל הוראה נוגדת להעברתו מגורם שאינו צרכן התעו״ז או מוטב ההוראה ובהתאם לנוסח ההוראה.
{{ח:תתת|(5)}} ככל שלא ניתנה הוראה לפי סעיף קטן זה, הקרדיט התעריפי יאופס בתום שנתיים כאמור בסעיף קטן (א)(7).
{{ח:תת|(ג)}} '''תשלום קרדיט תעריפי מצרכן שאינו צרכן תעו״ז למחלק'''
{{ח:תת}} המחלק ישלם לצרכן שאינו צרכן תעו״ז את הקרדיט התעריפי אשר לא נוצל לאחר שנתיים לפי הנוסחה הזו:
{{ח:תתתת}} \mathit{REFUND} = \frac{C}{T_\mathit{retail}} \cdot T_\mathit{generation}
{{ח:תת}} כאשר:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} \mathit{REFUND} – התשלום [בשקלים]
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} C – ערך הקרדיט התעריפי שלא נוצל [שקלים]
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} T_\mathit{retail} – תעריף הצריכה לקוט״ש שבו מחויב הצרכן בעת התשלום [ש״ח/קוט״ש]
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} T_\mathit{generation} – תעריף משוקלל (אחיד) הקבוע בלוח תעריפים 6.3–1 לקוט״ש בעת התשלום [ש״ח/קוט״ש]
{{ח:תת|(ד)}} '''התחשבנות בעת החלפת צרכנים'''
{{ח:תתת|(1)}} החלפת צרכנים המשתתפים בהסדר לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן זה}} תתבצע בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 19|באמת מידה 19 (החלפת צרכנים)}}, ולעניין הסדר ההתחשבנות לגבי המיתקן תהווה סיום ההסכם עם הצרכן היוצא. לאחר החלפת הצרכנים וחתימת הצרכן החדש על הסכם לעניין הסדר ההתחשבנות עם המחלק, ימשיך המחלק את הסדר ההתחשבנות בעד החשמל המיוצר במיתקן עם הצרכן החדש, בכפוף לחתימת הצרכן החדש על הסכם עם המחלק; קרדיט תעריפי שנוצר בתקופתו של הצרכן היוצא יעמוד לרשותו של הצרכן היוצא, אף אם לא הודיע למחלק מראש על רצונו לקבל את הקרדיט התעריפי בעקבות החלפת הצרכנים, על פי ההסדרים הקבועים באמת מידה זו ובהתאם להודעתו של הצרכן היוצא.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), מחלק ידרוש מצרכן שהעביר את זכותו לקבלת שירות חשמל בנכס מסוים, ואשר המציא למחלק כתב הוראה כאמור בסעיף (ג)(2), להגיש, בתוך 45 ימי עבודה, הודעה משותפת יחד עם הצרכן החדש בנכס ומוטב ההוראה, שלפיה הם מודיעים למחלק על ביטול, הסבה או המרה של כתב ההוראה.
{{ח:תתת|(3)}} לא קיבל המחלק הודעה כאמור בסעיף קטן (2), לא ישלם המחלק בעד החשמל המיוצר במיתקן עד למועד קבלת ההודעה.
{{ח:תת|(ה)}} '''הזרמת חשמל לרשת על ידי צרכן פרטי'''
{{ח:תתת|(1)}} ביקש צרכן פרטי לשלב מיתקן ברשת לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן זה}}, יודיע למחלק על היקף הקרדיט שברצונו להעביר למחלק בהתאם להוראות סעיף (ב).
{{ח:תתת|(2)}} בעבור הקרדיט התעריפי שלא הועבר למחלק, יחשב המחלק את סכום הקרדיט התעריפי בהתאם {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|לסימן זה}}, וישלם אותו לצרכן.
{{ח:תתת|(3)}} סכום הקרדיט התעריפי שישולם בכל תקופת חשבון לא יעלה על ערך החשמל בתעו״ז שהצרכן צרך מהרשת באותה תקופת חשבון.
{{ח:תתת|(4)}} אין באמור בסעיף זה כדי לגרוע מהקבוע {{ח:פנימי|פרק ה|בפרקים ה׳}} {{ח:פנימי|פרק ו|ו־ו׳}} לעניין הגשת תכניות וסטיות מהן בידי מספק או יצרן פרטי.
{{ח:תתת|(5)}} תחילתו של סעיף זה ביום 22.3.2018 על צרכן פרטי ששילב מיתקן אחרי יום 25 בדצמבר 2012.
{{ח:תת|(ו)}} '''הסבר חשבון המכיל קרדיט'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשת יפרסם באתר האינטרנט שלו מדריך המבאר את חשבון החשמל לצרכן ששילב מיתקן לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן זה}}, ובכלל זה את הדוח המרכז.
{{ח:תת|(ז)}} '''מעבר לאסדרה לייצור חשמל מבוזר בטכנולוגיה פוטו־וולטאית לצריכה עצמית והעברת עודפים לרשת למיתקנים עד 630 קוו״ט'''
{{ח:תתת|(1)}} לבקשת צרכן רשום ששילב מיתקן לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן זה}}, יעביר המחלק את הצרכן הרשום לאחד מהסדרי התשלום הקבועים {{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|בסימן ג׳}} (להלן – אסדרה תעריפית), אם התקיימו כל התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} האסדרה התעריפית בתוקף ונותרה בה מכסה פנויה בעת הגשת הבקשה למעבר לאסדרה התעריפית;
{{ח:תתתת|(ב)}} למיתקן הפוטו־וולטאי ששולב לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן זה}} קיים הספק מותקן שאינו עולה על 630 קוו״ט;
{{ח:תתתת|(ג)}} המיתקן הפוטו־וולטאי ששולב לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן זה}} מותקן על גבי גג, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 175|באמת מידה 175}};
{{ח:תתתת|(ד)}} נותרה שנה לפחות בהסכם של המחלק עם הצרכן לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן זה}};
{{ח:תתתת|(ה)}} הבקשה הוגשה עד יום כ״א בטבת התשפ״ז (31 בדצמבר 2026).
{{ח:תתת|(2)}} המחלק יאפשר לצרכן הרשום להגיש את הבקשה האמורה בסעיף קטן (1) באמצעות אתר האינטרנט של המחלק.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק יטפל בבקשת הצרכן הרשום ויבצע את המעבר לאסדרה התעריפית בתוך 30 ימי עבודה מיום קבלת הבקשה.
{{ח:תתת|(4)}} לצורך המעבר יחתום הצרכן הרשום מול המחלק על הסכם המשייך אותו לאסדרה התעריפית.
{{ח:תתת|(5)}} ההסכם האמור ייחתם לתקופה של 25 שנה בניכוי הזמן שחלף ממועד החתימה על ההסכם באסדרה לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן זה}}.
{{ח:תתת|(6)}} אם במועד החתימה על ההסכם כאמור בסעיף קטן (4) נותרה לצרכן הרשום יתרת קרדיט, יחשב המחלק את יתרת הקרדיט הצבורה וישלם לצרכן הרשום בעד יתרת הקרדיט האמורה את תעריף הייצור המשוקלל (אחיד) הקבוע בלוח תעריפים 6.3–1.
{{ח:תתת|(7)}} עם החתימה על ההסכם כאמור בפסקה (4) וביצוע המעבר לאסדרה התעריפית על ידי המחלק, לא יוכל הצרכן לשוב לאסדרה לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן זה}}.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א־17}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳: {{ח:פנימי|סעיף 197|לאמת מידה 197}}'''}}
{{ח:ת}} '''מידע בחשבונות מונה נטו:'''
{{ח:ת}}

מידע

קרדיט שנצבר בחשבונות קודמים

ניצול קרדיט בתקופת החשבון

יתרת קרדיט לניצול בחשבונות האלה

תקופת חשבון שבו נוצר הקרדיט המוקדם ביותר

{{ח:ת}} '''מידע בהמלצת חשבון:'''
{{ח:ת}}

מש״ב	תקופה	תעריף לקוט״ש	סה״כ תפוקה	תפוקה שנצברה כקרדיט	קרדיט שנצבר בש״ח

פסגה קיץ – מ״נ

גבע קיץ – מ״נ

שפל קיץ – מ״נ

סה״כ

{{ח:ת}} '''חיובי שירותי רשת ואיזון:'''
{{ח:ת}}

סוג החיוב	מש״ב	תקופת חשבון	חיוב לקוט״ש	תפוקה חייבת בתשלום	לתשלום בש״ח

שימוש ברשת	פסגה קיץ

שימוש ברשת	גבע קיץ

שימוש ברשת	שפל קיץ

דמי איזון	פסגה קיץ

דמי איזון	גבע קיץ

דמי איזון	שפל קיץ

סך הכול

{{ח:סעיף|198||תיקון: 3.3.13, 20.10.13, 15.1.15, 22.3.18, 15.11.18; תשע״ח, תשע״ט, תשע״ט־5}}
{{ח:ת}} '''הגשת בקשה למחלק לשילוב מיתקן ברשת החשמל'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה, אך ממשיכה לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תת|(א)}} '''קבלת מידע'''
{{ח:תת}} צרכן המעוניין בקבלת פרטים אודות חיבור אפשרי של מיתקן יפנה למחלק באזור הרלוונטי בכתב או בעל פה, והמחלק ידאג להעביר לו כל מידע הרלוונטי בתוך 7 ימי עבודה ממועד הפניה. המחלק יציג את כל המידע הרלוונטי לצרכניו גם באתר האינטרנט שלו, והכל כמפורט באמת מידה זו.
{{ח:תת|(א1)}} '''רישום באתר האינטרנט בטרם הגשת בקשה'''
{{ח:תתת|(1)}} בעל רישיון הולכה יאפשר לצרכן המעוניין להגיש בקשה לחיבור מיתקן לרשת להירשם באתר אינטרנט ייעודי בטרם הגשת הבקשה לחיבור מיתקן לרשת, ובעל רישיון ההולכה יעביר את הבקשות לבעלי רישיון חלוקה או למחלקים היסטוריים שבתחום פעילותם נרשמו צרכנים כאמור באופן מיידי.
{{ח:תתת|(2)}} ספק שירות חיוני בעל רישיון חלוקה, לרבות מחלק היסטורי, יזמן את הצרכן לצורך הגשת בקשה לחיבור מיתקן לרשת במשרדיו לא יאוחר מ־30 ימי עבודה מיום הרישום באתר האינטרנט הייעודי של בעל רישיון ההולכה.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגשת בקשה'''
{{ח:תת}} בקשה לחיבור מיתקן לרשת על ידי צרכן תוגש למחלק בצירוף כל המסמכים והנתונים כדלהלן כתנאי סף לאישור הבקשה על ידי המחלק:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי הצרכן (שם, כתובת, מספר טלפון, מספר צרכן/מונה/חוזה);
{{ח:תתת|(2)}} טכנולוגית המיתקן שבכוונתו להתקין;
{{ח:תתת|(3)}} הספק מותקן מתוכנן;
{{ח:תתת|(4)}} מועד התקנה משוער;
{{ח:תתת|(5)|(א)}} העתק צילומי תשריט, תכנית הבניה (גרמושקה) של היתר הבניה שניתן למבנה עליו מתוכנן להבנות המיתקן חתום על ידי הוועדה המקומית לתכנון ובניה, ובו יסומן בצבע מיקום המיתקן;
{{ח:תתתת}} במידה ולא ניתן להשיג תשריט כאמור, יידרשו המסמכים הבאים:
{{ח:תתתתת|(1)}} תצלום אוויר של המרכז למיפוי ישראל (על רקע אורתופוטו), עם סימון המיתקן המיועד לבניה וזיהוי המקרקעין (גוש, חלקה) חתום ומאושר ע״י המרכז למיפוי ישראל. לחילופין, צרכן יוכל לזמן ביקור המחלק במקום בתשלום, במסגרתו יתועד מיקום המבנה עליו יקום המיתקן המיועד בצילום על ידי הבודקים מטעם המחלק. עבור הביקור ישולם למחלק תעריף לפי בדיקת מיתקן/בדיקה חוזרת כקבוע בשורה 7 ללוח תעריפים 4.3–3;
{{ח:תתתתת|(2)}} תוכנית חשמל חד קווית;
{{ח:תתתתת|(3)}} הותקן המיתקן על מבנה בגינו לא הוגש בעבר {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#תוספת טופס 4|טופס 4}} למחלק ולא נבדק מיתקן החשמל, יותנה אישור הבקשה לחיבור המיתקן בהזמנת בדיקת מיתקן על ידי בודק מוסמך מטעם המחלק והמצאת {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#תוספת טופס 4|טופס 4}} חתום ומאושר כדין למבנה עליו יוקם המיתקן. בעד הבדיקה יגבה המחלק תעריף בהתאם לקבוע בשורה 7 ללוח התעריפים 4.3–3 (בדיקת מיתקן/בדיקה חוזרת).
{{ח:תתתת|(ב)}} תצהיר חתום בפני עורך דין כקבוע בנספח א׳ לאמת מידה זו;
{{ח:תתת|(6)}} הוכחת חיבור קבוע קיים וגודל חיבור מתאים לגודל המיתקן המיועד כמצוין {{ח:פנימי|סעיף 199|באמת מידה 199(א)(1)}}. מובהר כי לא די בפתיחת בקשה להגדלת חיבור כדי להוכיח עמידה בתנאי סף זה, אלא על הצרכן להוכיח קיומו של חיבור בפועל בגודל המתאים לגודל המיתקן כאמור;
{{ח:תתת|(7)}} מיתקן בהספק מעל 630 KVA יידרש בהצגת סקר היתכנות מטעם המחלק;
{{ח:תתת|(8)}} תכנית חשמל ערוכה על ידי חשמלאי בעל רישיון מתאים כדין לשילוב המיתקן במקום הצרכנות לרשת החשמל של ספק השירות החיוני. התכנית האמורה תכלול את מיקומם המוצע של מוני החשמל כך ש:
{{ח:תתתת|(א)}} מונה הצריכה הדו כיווני של המיתקן יותקן בנקודה בה מותקן מונה הצריכה הקיים של הצרכן ובמקומו;
{{ח:תתתת|(ב)}} מונה הייצור יותקן בהתאם לאחת החלופות דלהלן:
{{ח:תתתתת|(1)}} בנקודה הקרובה ככל הניתן לנקודה בה מותקן מונה הצריכה אשר תאפשר לספק השירות החיוני גישה סבירה לקרוא, לתפעל ולתחזק את המונה;
{{ח:תתתתת|(2)}} במקרים בהם קיימת מניעה טכנית להתקין את מונה הייצור בנקודה האמורה בפסקת משנה (1) או לבקשת הצרכן, יותקן מונה הייצור במיקום המוצע על ידי הצרכן, ובלבד שהצרכן ידאג להתקין צנרת תיעול ממונה הייצור למונה הצריכה אשר תשמש את המחלק להשחלת קו פיקוד להעברת נתוני מונה הייצור למונה הצריכה;
{{ח:תתתתת|(3)}} במקרים בהם קיימת מניעה טכנית להתקנת קו פיקוד כאמור או לבקשת צרכן, ידאג המחלק להתקנת קו תקשורת שיאפשר לו להתקין מונה קריאה רחוק כמונה ייצור בנקודה המתאימה לצרכן.
{{ח:תת|(ג)}} '''פרטים נוספים ותיקון התכנית לשילוב מיתקן ברשת'''
{{ח:תתת|(1)}} לצורך מתן תשובה לבקשה לשילוב מיתקן כאמור, רשאי המחלק לדרוש מהצרכן המצאת פרטים נוספים הנדרשים לו לשם חיבור המיתקן או תיקון של התכנית לחיבור המיתקן. בהתאם להערות המחלק, הצרכן ימציא את המידע המבוקש בהקדם האפשרי או יודיע למחלק כי אין ביכולתו להמציא את המידע המבוקש.
{{ח:תתת|(2)}} דרש המחלק מהצרכן המצאת פרטים נוספים או תיקון התכנית לשילוב המיתקן כאמור, לא יבואו הימים שנדרשו לצרכן להשיב לבקשה כאמור מצד המחלק במניין הימים הקבוע למתן תשובה על ידי המחלק לבקשה לחיבור מיתקן כאמור בסעיף (ד).
{{ח:תת|(ד)}} '''תשובת המחלק לבקשה לשילוב מיתקן ברשת'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק ישיב בכתב לבקשת צרכן לשילוב מיתקן בתוך 21 ימי עבודה מיום קבלת הבקשה כדלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} לא עמד הצרכן בתנאי הסף או בבקשת המחלק לפרטים נוספים, ידחה המחלק את בקשתו לשילוב המיתקן בצירוף פירוט הסיבות לדחיית הבקשה;
{{ח:תתתת|(ב)}} עמד הצרכן בתנאי הסף ובבקשת המחלק לפרטים נוספים ייתן המחלק לצרכן התחייבות עקרונית לחיבור המיתקן בהתאם לתכנית אשר צורפה לבקשה, ובלבד שיעמוד הצרכן בדרישות הטכניות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 199|באמת מידה 199}}. בתשובתו יפרט המחלק את לוחות הזמנים לשילוב המיתקן ברשת החשמל ואת הקרדיט לו זכאי הצרכן ביחס למכסה הרלוונטית;
{{ח:תתתת|(ג)}} לא השיב המחלק לבקשת צרכן בתוך המועד הקבוע דלעיל יפצה המחלק את הצרכן בסך הקבוע בלוח התעריפים 12.1–1 (תשלומים בגין הפרת אמות מידה).
{{ח:תתת|(2)}} התחייבות המחלק תינתן לפי גודל המיתקן המאושר ליום אישור בקשת צרכן לחיבור מיתקן לרשת על ידי המחלק.
{{ח:תתת|(3)}} תוקף התחייבות המחלק לחיבור המיתקן לרשת עד 630 קילוואט יהא ל־270 ימים מיום מתן ההתחייבות לצרכן, ועבור מיתקן מעל 630 קילוואט ועד 5 מגוואט יעמוד מניין הימים על 365 ימים. חלפו 270 ימים או לחילופין 365 ימים כאמור ולא חובר המיתקן לרשת מכל סיבה שהיא, תפוג ההתחייבות ולא יחבר המחלק את המיתקן לרשת.
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בסעיף קטן (3), המחלק יאריך את תוקף ההתחייבות לחיבור ב־90 ימים אם קיבל הנחייה לכך מאת ראש אגף הצרכנות ברשות. לצורך קבלת אישור כאמור יגיש מבקש החיבור בקשה לראש אגף צרכנות בהתאם לנוהל המופיע באתר הרשות.
{{ח:תת|(ה)}} '''תעריף עבור בדיקת המיתקן ושילובו ברשת החשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יצרף לתשובתו לבקשה לשילוב המיתקן חשבון לתשלום לפי הפירוט דלהלן, כתנאי לבדיקת המיתקן ולחיבורו:
{{ח:תתתת|(א)}} בגין בדיקת המיתקן ישלם הצרכן את התשלום הקבוע בשורה 7 ללוח התעריפים 4.3–3 (תעריף בדיקת מיתקן/בדיקה חוזרת);
{{ח:תתתת|(ב)}} בגין החלפת מונה הצריכה והתקנת מונה תעו״ז דו כיווני, ישלם הצרכן את התשלום הקבוע בשורה 9 {{ח:הערה|[צ״ל: שורה 6]}} ללוח התעריפים 5.4–2 (הסרת המונה והתקנתו) עבור כל אחד מהמונים;
{{ח:תתתת|(ג)}} עבור התקנת קו תקשורת כקבוע בסעיף (ב)(8)(ב)(3) ישלם הצרכן את התשלום הקבוע בלוח 5.4–2 לגבי התקנת קו תקשורת למונה ייצור.
{{ח:תתת|(2)}} על תשלום לפי אמת מידה זו יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון בגין שירות שטרם בוצע.
{{ח:תת|(ו)}} '''שינוי הבקשה'''
{{ח:תת}} הצרכן יהיה רשאי לשנות את הבקשה או את התכנית לחיבור המיתקן כל עוד לא עמד המיתקן בהצלחה בבדיקה על ידי המחלק ובלבד שהשינויים יוגשו בהתאם להליך הקבוע באמת מידה זו.
{{ח:תת|(ז)}} '''השגות צרכנים על דחיית הבקשה'''
{{ח:תת}} הצרכן יהיה רשאי להגיש למחלק את השגתו בכתב על החלטתו לדחות את הבקשה לשילוב מיתקן ברשת.
{{ח:תת|(ח)}} '''תגובת המחלק להשגת הצרכן'''
{{ח:תת}} הגיש הצרכן את השגתו למחלק בכתב, תישלח לצרכן ולרשות תשובתו של המחלק בכתב, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 33|באמת מידה 33 (טיפול בתלונת צרכנים)}}.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ {{ח:פנימי|סעיף 198|לאמת מידה 198}}:'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:סעיף|199||תיקון: 3.3.13, 22.3.18; תשע״ח, תשע״ט־5}}
{{ח:ת}} '''דרישות טכניות להתקנת מיתקן'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה, אך ממשיכה לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תת|(א)}} '''תנאים טכניים להתקנת מיתקן'''
{{ח:תת}} מחלק יחבר מיתקן העומד בכל הדרישות דלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} ההספק המותקן של המיתקן קטן או שווה לגודל החיבור באמצעותו מחובר מקום הצרכנות לרשת החשמל. ההספק המותקן של מיתקן, נקבע לפי ההספק המצרפי של המיתקן ובהתאם לנתוני היצרן. סעיף קטן זה לא יחול על מקום צרכנות המחויב בתעריף ביתי או על מקום צרכנות חדש אשר התקבלו לגביו אישורי הרשויות לחיבור ({{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#תוספת טופס 4|טופס 4}}) נכון ליום הקובע, ובלבד שהוכח גודל חיבור מתאים לגודל מיתקן וחיבור קבוע שניתן כדין במקום הצרכנות. הגשת בקשת חיבור או הגדלת חיבור לפי סעיף קטן זה לא תהווה ולא תשמש ראיה לקיומו של חיבור.
{{ח:תתת|(2)}} צרכן ישלב מיתקן שאיננו עולה על 5 מגוואט לכל מקום צרכנות.
{{ח:תתת|(2א)}} המיתקן הותקן על גג.
{{ח:תתת|(3)}} מיתקן בהספק העולה על 50 KW יחויב במבחני קבלה של ספק שירות חיוני כתנאי לשילוב המיתקן ברשת.
{{ח:תתת|(4)}} המיתקן עומד בדרישות הרלוונטיות של {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל, התשי״ד–1954}} ותקנותיו.
{{ח:תתת|(5)}} ציוד המיתקן על כל חלקיו עומד בתקן ישראלי המוכר לפי כל דין, ובהעדר תקן ישראלי, תקן בין־לאומי רלוונטי.
{{ח:תתת|(6)}} מערכת ההגנה נגד חריגות מתח ותדר תותקן בכפוף לתקן כפי שייקבע על ידי גורם מוסמך וקבלת היתר להפעלת המיתקן לפי כל דין.

{{ח:סעיף|200||תיקון: 3.3.13, 22.3.18; תשע״ח, תשע״ט־5}}
{{ח:ת}} '''התקנת המיתקן'''
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה, אך ממשיכה לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תת|(א)}} '''התקנה'''
{{ח:תתת|(1)}} מיתקן יותקן על ידי מתקין בעל רישיון חשמל מתאים לזרם הנומינאלי של המיתקן בהתאם לקבוע {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק החשמל, התשי״ד–1954}} ובתקנותיו.
{{ח:תתת|(2)}} שילוב המיתקן לרשת החלוקה על ידי המחלק ייעשה באמצעות התקנת מונה תעו״ז דו כיווני שימנה את כמות הקרדיט לו זכאי הצרכן ומונה ייצור אשר ימנה במקביל את כמות החשמל המיוצר במיתקן.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף קטן (2), צרכן המשלב מיתקן שהספקו אינו עולה על 15 קילו־וואט יתקין מונה דו־כיווני ואינו נדרש להתקין מונה ייצור.
{{ח:תת|(ב)}} '''התקנה במקום הצרכנות שעל שם הצרכן'''
{{ח:תת}} מיתקן יותקן במקום הצרכנות על שם הצרכן הרשום.

{{ח:סעיף|201||תיקון: 3.3.13, 15.1.15, 19.2.18; תשע״ח}}
{{ח:ת}} '''בדיקת המתקן ושילובו לרשת החשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''הודעת הצרכן בדבר התקנת המתקן'''
{{ח:תתת|(1)}} התקין הצרכן את המתקן במקום הצרכנות הרשום על שמו ושילם עבור בדיקת המתקן וחיבורו כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 198|באמת מידה 198(ה)(1)}} בתוך 180 יום או 365 יום ממועד קבלת ההתחייבות כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 198|באמת מידה 198(ד)}}, יודיע על כך למחלק בהקדם ולפני תום התקופה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} '''קביעת מועד לבדיקת המתקן'''
{{ח:תת}} מסר הצרכן למחלק הודעה בדבר ביצוע התשלום והתקנת המתקן כאמור בסעיף (א), יתאם המחלק עם הצרכן מועד לבדיקה של המתקן וזו תבוצע על ידי בודק מוסמך מטעמו של המחלק בהתאם לקבוע {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק החשמל, התשי״ד–1954}} ובתקנותיו (להלן – הבודק) בתוך 21 ימי עבודה מיום קבלת ההודעה כאמור. בדיקת המתקן תעשה במתח נמוך, במתח גבוה או במתח עליון בהתאם לנדרש.
{{ח:תת|(ג)}} '''בדיקת המתקן ושילובו ברשת החשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} מצא הבודק כי המתקן איננו תואם את הקבוע באמות מידה אלה {{ח:חיצוני|חוק החשמל|ובחוק החשמל, התשי״ד–1954}} ותקנותיו, יגיש דו״ח ליקויים לצרכן.
{{ח:תתת|(2)}} הצרכן יתקן את הליקויים שנמצאו ויזמין בדיקה נוספת של המתקן על ידי המחלק, אשר תבוצע לאחר תשלום העלות הקבועה בשורה 7 ללוח התעריפים 4.3–2 על ידי הצרכן תוך פרק זמן שלא יעלה על 14 ימי עבודה.
{{ח:תתת|(3)}} מצא הבודק כי המתקן מותקן כראוי ועל פי דרישות הדין וכי ניתן לחברו למקום הצרכנות ולרשת החשמל, יודיע הבודק על כך בכתב לצרכן והאחרון יעביר את תוצאות בדיקת המתקן למנהל לענייני חשמל, ומסמכים אחרים כפי שידרשו לצורך קבלת היתר להזרמת אנרגיה על פי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל, התשי״ד–1954}}.
{{ח:תתת|(4)}} נתן המנהל לענייני חשמל היתר להפעלת המתקן בהתאם לסמכותו על פי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל, התשי״ד–1954}} כאמור בסעיף קטן (3), יתקין המחלק את מערכת המונים בהתאם לתכנית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 198|באמת מידה 198(ב)(8)}} וישלב את המתקן ברשת החשמל בתוך 7 ימי עבודה מיום ביצוע בדיקה. בדיקה נוספת אם נדרשת תהא בעלות הקבועה בסעיף קטן (2).
{{ח:תתת|(5)}} הצרכן יעביר למחלק העתק מהודעתו לוועדה מקומית לתכנון ובניה על הקמת המתקן כקבוע בנספח א׳ לאמת מידה זו. למען הסר כל ספק, מובהר בזה כי התקנת המונים ושילוב המתקן ברשת יבוצעו על ידי המחלק בלבד.
{{ח:תתת|(6)}} מובהר בזאת כי בדיקת המתקן תיספר במניין הימים להתחייבות המחלק לחיבור המתקן לרשת. לא עמד המחלק במועדים הקבועים באמת מידה זו לבדיקת המתקן, לא ייחשבו החריגות במניין הימים.
{{ח:תת|(ד)}} '''היתר להזרמת אנרגיה לרשת {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#תוספת טופס 4|וטופס 4 (אישור איכלוס)}}'''
{{ח:תת}} על הצרכן מוטלת האחריות לקבלת היתר הפעלה ממנהל מינהל החשמל להזרמת אנרגיה לרשת, כאמור {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק החשמל, התשי״ד–1954}} לעניין טורבינות רוח, וכן {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#תוספת טופס 4|טופס 4 (אישור אכלוס)}} לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)|תקנות התכנון והבניה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון), התשמ״א–1981}} למתקן מהרשות המאשרת, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ {{ח:פנימי|סעיף 201|לאמת מידה 201}}: דיווח על ביצוע עבודה הפטורה מהיתר'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:סעיף|202||תיקון: 3.3.13}}
{{ח:ת}} '''תחזוקת המתקן'''
{{ח:תת|(א)}} '''ביצוע בדיקות תקופתיות'''
{{ח:תת}} הצרכן יבצע בדיקות תקופתיות למתקן ככל שהדבר נדרש לפי כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} '''ביצוע שינויים במתקן'''
{{ח:תתת|(1)}} הצרכן לא יבצע כל שינוי בהספק המותקן של המתקן ובהגנות המותקנות בו מבלי לקבל אישור מראש ובכתב מאת המחלק.
{{ח:תתת|(2)}} ביצע הצרכן שינוי כלשהו בהספק המותקן של המתקן או בהגנות המותקנות בו בניגוד להוראת סעיף קטן (1), לא תתקיים חובתו של המחלק לפי ההסדר הקבוע {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|בסימן זה}}.
{{ח:תתת|(3)}} בוצע במתקן שינוי המאפשר קבלת טובת הנאה לצרכן שלא כדין יחולו {{ח:פנימי|סעיף 16|אמות מידה 16}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24}} בהתאמות המחויבות.

{{ח:סעיף|203||תיקון: 3.3.13, 20.10.13, 19.2.18; תשע״ח}}
{{ח:ת}} '''ניהול נתונים וחובות דיווח'''
{{ח:תת|(א)}} '''ניהול נתונים'''
{{ח:תתת|(1)}} בעל רישיון ההולכה יקבל מהמחלק בזמן אמת את נתוני הבקשה של כל צרכן, לרבות נתונים על עמידה או אי עמידה בתנאי סף. בעל רישיון ההולכה יבצע רישום על בסיס יומי של בקשות המחלק וינפיק לו אישור קבלה במועד קבלת הבקשות.
{{ח:תת|(ב)}} '''חובות דיווח'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יגיש דיווח לבעל רישיון ההולכה על הגשת בקשה או סגירת בקשה או כל סטטוס אחר לבקשה לשילוב מתקן תוך יום עבודה מרגע עדכונה. לא מסר המחלק עדכון סטטוס חיבור המערכת לבעל רישיון ההולכה, יימנו ימי חיבור המערכת המדווחת עד תומם ויפקע אישור המחלק שניתן לה. נוסף על כך מתן אישורי מחלק נוספים לאותו מחלק יהיה כפוף לקבלת דיווח מהמחלק לבעל רישיון ההולכה על כלל המערכות המחוברות לרשת החלוקה שלו.
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון הולכה יידע את המחלקים באופן רציף ולא פחות מאחת לשלושה ימים על כמות ההתקנות המצטברת.
{{ח:תת|(ג)}} '''חובת דיווח לרשות'''
{{ח:תתת|(1)}} בעל רישיון ההולכה ידווח לרשות אחת לשבוע לגבי כל המתקנים המחוברים לרשת, בריכוז לפי המחלקים השונים בהתאם לפורמט כפי דרישת הצוות המקצועי ברשות.
{{ח:תתת|(2)}} אחת לרבעון יעביר המחלק לרשות דוח מפורט לגבי המתקנים המחוברים לרשת החלוקה שבתחום רישיונו בהתאם לפורמט כפי דרישת הצוות המקצועי ברשות.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק ידווח לרשות על דחיית בקשות להתקנות מערכות על בסיס השקעות מיותרות ברשת אחת לרבעון.
{{ח:תת|(ד)}} '''חובת דיווח לציבור'''
{{ח:תתת|(1)}} אחת לשבוע יעדכן בעל רישיון הולכה באתר האינטרנט שלו את כמות הספק הבקשות שנרשמו באתר, את כמות הספק הבקשות שזומנו למשרדי המחלק, את כמות הספק הבקשות שקיבלו תשובה חיובית, את כמות הספק הבקשות שקיבלו תשובה שלילית ואת כמות הספק הבקשות שבתהליך. בנוסף בעל רישיון הולכה יעדכן, אחת לחודש, באתר האינטרנט, את מספר המתקנים המחוברים בפועל ואת הספקם.
{{ח:תתת|(2)}} בנוסף, מחלק ובעל רישיון הולכה יפרסמו לידיעת הציבור כל נתון נוסף בהתאם לכללי דיווח ופרסום שידרשו על ידי הצוות המקצועי ברשות.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ט|סימן ט׳: ייצור חשמל לבעלי רישיונות ייצור בעלי מתקני חלוץ}}

{{ח:סעיף|204||תיקון: 22.4.13, 21.11.18, 27.12.20; תשע״ט־5, תשפ״א־22}}
{{ח:ת}} '''שילוב מתקן ברשת'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן ט|בסימן זה}}:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – באמת מידה זו, לרבות בעל רישיון מותנה או קבוע להפעלת שדה ניסוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחלק“ – בעל רישיון חלוקה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}}, לרבות מחלק כהגדרתו בהחלטת הרשות לחשמל ביחס למתווה להסדרת פעילות מחלקי חשמל היסטוריים ולפי תנאי ההחלטה ({{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/1454.pdf|החלטת רשות מס׳ 1 מישיבה מס׳ 272 מיום 1.9.2009 {{ח:הערה|[צ״ל: 11.8.2009]}}}}, המפורסמת באתר הרשות);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מתקן“ – מתקן ייצור חשמל באנרגיה מתחדשת, כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (עסקאות עם ספק שירות חיוני)|בכללי משק החשמל (עסקאות עם ספק שירות חיוני), התש״ס–2000}}, אשר קיבל סיווג על ידי הוועדה בראשות המדען הראשי במשרד האנרגיה והמים כמתקן חלוץ;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מתקן לצריכה עצמית“ – מתקן, כהגדרתו באמת מידה זו, הפועל מחוץ לשדה ניסוי, שאינו מחויב ברישיון ייצור ופועל לפי החלטות הרשות ביחס לייצור עצמי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן עצמאי“ – מיתקן שאינו מותקן בתוך שדה ניסוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שדה ניסוי“ – מתחם אשר מחובר לרשת החשמל בנקודת חיבור אחת ובו מספר מתקנים, כהגדרת מתקן באמת מידה זו.
{{ח:תת|(א)}} '''חיבור יצרן'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(בוטל, אך ממשיך לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תתת|(1)}} מחלק יחבר יצרן הממוקם על חצרים על פי האמור באמת מידה זו.
{{ח:תתת|(2)}} חיבור יצרן לרשת על ידי המחלק ייעשה בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק ג׳ לספר אמות המידה}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|בסימן א׳ (חיבור למתח נמוך)}} או {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳ (חיבור מיתקן ייצור לרשת מתח גבוה)}}.

{{ח:סעיף|205||תיקון: 22.4.13, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''התקנת מונים וקריאתם'''
{{ח:תת|(א)}} '''התקנת מוני חשמל:'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יתקין מונה מתאים בנקודת החיבור לרשת לצורך מניית סך הקווט״שים המוזרמים לרשת בעבורם ישולם התעריף הרלוונטי למתקן עצמאי.
{{ח:תתת|(2)}} מפעיל שדה הניסוי יתקין לכל מתקן בשדה הניסוי מונה מתאים המאפשר קריאה מרחוק.
{{ח:תתת|(3)}} לצורך קריאת המונים של המתקנים בתוך שדה הניסוי, המחלק ומפעיל שדה הניסוי יתאמו בתוך חודש מיום פנייה של מפעיל שדה הניסוי, ממשק להעברת נתוני המנייה של כל מתקן שבתוך שדה הניסוי.

{{ח:סעיף|206||תיקון: 22.4.13, 21.11.18, 25.11.20, 27.12.20; תשע״ט־13, תש״ף, תשפ״א־6, תשפ״א־22}}
{{ח:ת}} '''הסדרי תשלומים ודיווחים'''
{{ח:תת|(א)}} '''הסדרי תשלומים ליצרנים'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק ירכוש את מלוא האנרגיה המוזרמת לרשת מיצרן.
{{ח:תתת|(2)}} מחלק יגבה מיצרן, בגין חיבור היצרן, תעריף בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק ג׳ לספר אמות המידה}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|בסימן א׳ (חיבור למתח נמוך)}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|ובסימן ג׳ (חיבור מיתקן ייצור לרשת מתח גבוה)}}.
{{ח:תתת|(3)}} מחלק ישלם ליצרן בגין רכישת אנרגיה, בהתאם לאישורים התעריפיים שיוצגו לו על ידי היצרן.
{{ח:תתת|(4)}} אופן ההתחשבנות של המחלק עם יצרן שדה ניסוי יהיה בהתאם לקריאת המונה ולאישור התעריף של כל מתקן בשדה הניסוי בניכוי איבודים.
{{ח:תתת|(5)}} התעריף ישולם בכפוף להוראות כל דין, לרבות דיני המיסים החלים במדינת ישראל מעת לעת.
{{ח:תתת|(6)}} התעריף האמור ישולם לאורך כל תקופת האישור.
{{ח:תתת|(7)}} מנהל אגף ההנדסה ישמש כבורר בכל מחלוקת שתתעורר ביחס לחיבור המתקן או לאופן תשלום התעריף לו זכאי היצרן.
{{ח:תת|(ב)}} '''הסדרי תשלומים למתקנים לצריכה עצמית'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק ירכוש את מלוא האנרגיה המוזרמת לרשת של בעל מתקן לצריכה עצמית.
{{ח:תתת|(2)}} מחלק ישלם לבעל מתקן לצריכה עצמית, לפי אמות המידה הרלוונטיות לצריכה עצמית ובהתאם לתעריפים שבתוקף.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} '''חובות דיווח'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק יגיש לרשות, אחת לרבעון, דיווח וכל נתון שתדרוש ביחס למתקני חלוץ.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן י|סימן י׳: ייצור חשמל במיתקן פוטו־וולטאי וחיבורו לרשת החלוקה בעקבות זכייה בהליך תחרותי לקביעת תעריף}}

{{ח:סעיף|207||תיקון: 19.12.16, 26.11.17}}
{{ח:ת}} '''הגדרות'''
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן י|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ההגרלה“ – ההגרלה לקביעת סדר שמירת מקום ברשת, שתיערך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 209|באמת מידה 209(ז)(4)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הודעת זכייה“ – הודעה אשר תימסר לכל אחד מן הזוכים בהליך, ואשר תאפשר לזוכה לבקש חיבור של מיתקן אחד או יותר לרשת החשמל של מחלק עד לגובה ההספק המותקן שבו זכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – המועד שבו שלחה הרשות הודעות למועמדים לזכייה בעקבות הליך תחרותי לקביעת תעריף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל מינהל החשמל ברשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הליך תחרותי לקביעת תעריף“ או ”ההליך“ – הליך תחרותי מסוים שערכה הרשות לקביעת תעריף שלפיו ירכוש המחלק חשמל ממיתקנים פוטו־וולטאיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם PPA“ – הסכם לרכישת חשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הספק המהפכים (ביחידות קילו־וולט־אמפר)“ – הספק מותקן מחולק במקדם הספק של 0.9. גודל החיבור המוזמן יהיה זהה להספק המהפכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הספק מותקן“ – הספק ממשי מרבי ביחידות קילו וואט שרשאי מציע בהליך להוציא ממיתקן הייצור לרשת. הספק המודולים הפוטו וולטאיים לא יפחת מהספק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום עבודה“ – יום שבו במהלך העסקים הרגיל משרדי בעל רישיון ההולכה פתוחים לקהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבקש חיבור“ – אדם שמבקש להתחבר לרשת החשמל של מחלק לפי הודעת זכייה לצורך מכירת חשמל למחלק או למי שהוא הסמיך לכך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד ההפעלה המסחרית“ – המועד שבו נתן המחלק למבקש החיבור אישור להפעלה מסחרית של המיתקן לפי {{ח:פנימי|סעיף 214|אמת מידה 214(ו)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלק“ – בעל רישיון חלוקה וכן מחלק היסטורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלק היסטורי“ – גוף דוגמת מועצה מקומית, קיבוץ, מושב, ישוב קהילתי או ישוב אחר, אשר מתקיימים בו תנאים אלה: הוא בעל זכויות במקרקעין המשמש לו כמקום צרכנות ובעל זכויות בתשתית חשמל המשמשת אותו לחלוק תחשמל לתושביו, הוא מבצע פעילות של רכישת חשמל במתח גבוה, חלוקה והספקה של חשמל לצרכנים ביתיים בעלי מונים אישיים בשטח החלוקה שלו וקיבל אישור של ראש אגף רישוי ברשות בדבר הכרתו כמחלק היסטורי בהתאם להחלטות הרשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן פוטו־וולטאי“ או ”מיתקן“ – מיתקן לייצור חשמל בטכנולוגיה פוטו־וולטאית בהספק מותקן (ביחידות קילו־וואט) כהגדרתו לעיל שבין 51 קילוואט ל־10 מגוואט, שיוקם על קרקע או על גג מבנה קיים, שהוקם וחובר לרשת כדין, הכולל, בין היתר, מודולים פוטו־וולטאיים, מערכת מניה, ומהפך זרם ישר לזרם חילופין, לוחות חשמל וכבלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיק עבודה לחיבור“ – הזמנה לחיבור מיתקן הנפתחת במשרדי המחלק על שם מבקש החיבור בלבד.

{{ח:סעיף|208||תיקון: 19.12.16, 26.11.17}}
{{ח:ת}} '''סקר היתכנות למיתקן במתח גבוה'''
{{ח:תת|(א)}} '''סקר היתכנות'''
{{ח:תתת|(1)}} אדם המבקש להשתתף בהליך תחרותי לקביעת תעריף או שקיבל הודעת זכייה בהליך, המעוניין לחבר מיתקן לרשת מתח גבוה, רשאי לפנות לבעל רישיון הולכה להזמנת סקר היתכנות להוצאת אנרגיה לרשת.
{{ח:תתת|(2)}} מי שבחר להזמין סקר ההיתכנות (בסעיף זה – המזמין) ימסור לבעל רישיון הולכה את הנתונים שלהלן, ויחולו שאר הוראות סעיף (א) זה:
{{ח:תתתת|(א)}} פרטי המזמין;
{{ח:תתתת|(ב)}} מיקום החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(ג)}} ההספק המקסימאלי של המיתקן;
{{ח:תתתת|(ד)}} גודל החיבור המבוקש;
{{ח:תתתת|(ה)}} תיאור בסיסי של המיתקן;
{{ח:תתתת|(ו)}} תשריט בסיסי של המיתקן (לרבות פירוט מיתקני עקיבה);
{{ח:תתתת|(ז)}} מועד משוער לסיום הקמת המיתקן;
{{ח:תתתת|(ח)}} מועד משוער לתחילת הפעלה מסחרית;
{{ח:תתתת|(ט)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תתת|(3)}} כתנאי לביצוע סקר היתכנות יגבה בעל רישיון ההולכה מהמזמין תשלום כקבוע בשורה 15 ללוח תעריפים 4.2–1. התשלום בעד הסקר לא יקוזז מתעריף החיבור לרשת.
{{ח:תתת|(4)}} בעל רישיון ההולכה ישלח למזמין את החשבון לתשלום האמור בסעיף קטן (3) בתוך 7 ימי עבודה מיום הפנייה. על החשבון האמור יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם בוצע.
{{ח:תתת|(5)}} מצא בעל רישיון ההולכה צורך בקבלת פרטים נוספים מהמזמין, ימסור למזמין דרישת נתונים בתוך 15 ימי עבודה מיום שהמזמין המציא את הנתונים הנדרשים כאמור בסעיף קטן (2). רשימת הפרטים הנוספים שידרוש בעל רישיון ההולכה תהיה מפורטת וסופית.
{{ח:תתת|(6)}} סקר היתכנות יתייחס למידע הרלוונטי על הרשת, הקיים במועד תחילת ביצוע הסקר בלבד, והוא יכלול, בין היתר, את ישימות חיבור המיתקן לרשת החלוקה הקיימת, בהתייחס לעניינים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מתח החיבור וגודל החיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} לוח זמנים אפשרי לביצוע החיבור;
{{ח:תתתת|(ג)}} יכולת הוצאת האנרגיה מהמיתקן לרשת המתח הגבוה ולתחנת המשנה שאליה מחובר המיתקן, במשטרי תפעולי שונים;
{{ח:תתתת|(ד)}} תנודות מתח ורמת זרמי הקצר;
{{ח:תתתת|(ה)}} שינויים ושדרוגים הנדרשים לביצוע ברשת לצורך קליטת המיתקן, בציון המועדים הצפויים לביצועם;
{{ח:תתתת|(ו)}} תכנון להקמה של רשתות חדשות באזור שבו מבוקש החיבור למיתקן, ככל שניתנת לביצוע בלוחות הזמנים הקבועים {{ח:פנימי|פרק ח סימן י|בסימן זה}};
{{ח:תתתת|(ז)}} בקשות חיבור קיימות וסקרי היתכנות נוספים שנערכו או הנערכים בעבור מזמיני סקר היתכנות אחרים, והשפעת תוצאות המימוש של הוצאת אנרגיה לרשת החלוקה בידי מזמיני הסקר האחרים על מימוש כאמור בידי המזמין.
{{ח:תתת|(7)}} אם תוצאות סקר ההיתכנות יצביעו על אי יכולתו של בעל רישיון ההולכה לעמוד בלוח הזמנים שציין המזמין להשלמת החיבור ולהפעלה מסחרית לפי לוח הזמנים {{ח:פנימי|פרק ח סימן י|שבסימן זה}}, תהיה מסקנת הסקר מענה שלילי למבקש החיבור, בליווי הסברים וסיבות לכך.
{{ח:תתת|(8)}} בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (7), מסקנת סקר ההיתכנות תהיה מענה שלילי אם לא ניתן להבטיח שאנרגיה לא תעבור מרמת מתח נמוכה לרמת מתח גבוהה יותר ואם ההספק המחובר לשנאי שבתחנת המשנה יחד עם הספק המיתקן המבוקש עולה על 60% מההספק הנקוב של השנאי.
{{ח:תתת|(9)}} בעל רישיון ההולכה ימסור למזמין את תוצאות סקר ההיתכנות בתוך 45 ימי עבודה מיום קבלת הנתונים המפורטים בסעיף קטן (2), מיום התשלום כאמור בסעיף קטן (3) או מיום קבלת הפרטים הנוספים כאמור בסעיף קטן (5), לפי המאוחר מביניהם.
{{ח:תתת|(10)}} איחר בעל רישיון ההולכה בהשלמת סקר ההיתכנות בתוך פרק הזמן האמור בסעיף קטן (9), ישלם בעל רישיון הולכה למזמין תשלום כקבוע בשורה 12 ללוח התעריפים 12.1–1 לכל יום איחור.
{{ח:תתת|(11)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תתת|(12)}} בעל רישיון הולכה ימסור למזמין את תוצאות סקר ההיתכנות תוך פירוט התנאים הטכניים לחיבור המיתקן לרשת ומידע בדבר מפרט הציוד וסכימת החיבור הסטנדרטים הקיימים אצלו, לרבות מידע לגבי נתוני הציוד הדרוש לפיקוד ותקשורת וכן מידע בדבר רמות זרם הקצר וזרם העבודה של הציוד אשר על פיו המזמין נדרש לתכנן את המיתקן.
{{ח:תתת|(13)}} במקרה שסקר ההיתכנות לא יאפשר את חיבור המיתקן בהספק המבוקש, יציין בעל רישיון הולכה בסקר את הנימוקים לכך ואת ההספק המרבי שניתן יהיה לחבר בו את המיתקן לרשת.
{{ח:תתת|(14)}} סקר ההיתכנות מהווה אינדיקציה בלבד ליכולת ההתחברות לרשת החלוקה ולהוצאה של אנרגיה מהרשת בהיקף המבוקש ובלוחות הזמנים כפי שיפורטו בסקר, נכון ליום ביצוע הסקר. סקר ההיתכנות אינו מהווה התחייבות של בעל רישיון הולכה או של מי מגורמי הממשלה או המדינה להבטחת מקום ברשת או לחיבור המיתקן לרשת החשמל או להפעלה מסחרית שלו. בעל רישיון הולכה ישמור מקום ברשת רק עם מתן תשובת מחלק חיובית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 209|באמת מידה 209(ו)(2)}}.
{{ח:תתת|(15)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תתת|(16)}} סקר ההיתכנות יהיה בתוקף למשך 9 חודשים מיום השלמתו ומסירתו למזמין הסקר.
{{ח:תתת|(17)}} בעל רישיון ההולכה ייתן הודעה כאמור בסעיף קטן (16), רק לאחר מתן תשובת מחלק חיובית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 209|באמת מידה 209(ו)(2)}} ובדיקת כל הנתונים הטכניים.
{{ח:תתת|(18)}} חלפו 9 חודשים מיום מסירת סקר היתכנות שמסקנתו חיובית ולמזמין טרם נפתח תיק חיבור, רשאי המזמין לפנות לבעל רישיון ההולכה בכתב ולבקש אשרור כי הסקר עדיין תקף, זאת לצורך פתיחת תיק עבודה לחיבור, ללא תשלום נוסף. בעל רישיון ההולכה ישיב לפונה בתוך 15 ימי עבודה.
{{ח:תתת|(19)}} למרות האמור בסעיף קטן (18), אם התקיימו שינויים מהותיים ברשת החלוקה באזור של סקר ההיתכנות, ולדעת בעל רישיון ההולכה יש בשינויים כאמור בכדי לשנות את תוצאת סקר ההיתכנות, בעל רישיון ההולכה לא יאשרר את הסקר ולא יאריך את תוקף האישור, והמזמין יידרש להזמין סקר היתכנות חדש ולשלם בעבורו תשלום כקבוע בשורה 15 ללוח התעריפים 4.2–1.
{{ח:תתת|(20)}} אין באשרור הסקר כדי להבטיח למזמין פתיחת תיק עבודה לחיבור או שמירת מקום ברשת לפי הסקר שאושרר.
{{ח:תתת|(21)}} המזמין רשאי להשיג על תוצאות סקר ההיתכנות בהשגה מנומקת בכתב שיגיש לראש אגף הנדסה ברשות בתוך 15 ימי עבודה ממועד קבלת תוצאות הסקר. קודם להגשת ההשגה יפנה המזמין לבעל רישיון ההולכה וזה יעביר אליו, בתוך 7 ימי עבודה מיום הפנייה, דרישת תשלום כקבוע בשורה 15 בלוח תעריפים 4.2–1.
{{ח:תתת|(22)}} בעל רישיון ההולכה יעביר לראש אגף הנדסה ברשות, בתוך 30 ימי עבודה מיום ביצוע התשלום כאמור בסעיף קטן (21) דוח המפרט את ההסברים והסיבות לתוצאות הסקר בליווי כל הנתונים המפורטים בסעיף קטן (6), לרבות עלויות שדרוג הרשת הנדרשות למימוש החיבור וציון לוחות זמנים אפשריים להשלמת עבודת החיבור. לצורך מתן תשובתו כאמור, בעל רישיון ההולכה לא נדרש לבצע הרצות שעתיות לבדיקת מגבלת הזרמת אנרגיה לרשת.
{{ח:תתת|(23)}} לא עמד בעל רישיון ההולכה בלוח הזמנים להעברת המידע לראש אגף הנדסה ברשות כאמור בסעיף קטן (22), ישלם למזמין לכל יום עבודה של איחור תשלום כקבוע בשורה 12 ללוח 12.1–1. התשלום יחושב לפי הספק המיתקן המבוקש.
{{ח:תתת|(24)}} ראש אגף הנדסה ברשות ייתן את החלטתו בהשגה בתוך 45 ימי עבודה מן המועד שבו קיבל מהמזמין ומבעל רישיון ההולכה את מלוא הנתונים הדרושים להחלטתו.
{{ח:תתת|(25)}} התקבלה ההשגה, יחזיר בעל רישיון ההולכה למשיג את התשלום ששילם לפי סעיף קטן (21).
{{ח:תתת|(26)}} רישיון מותנה שהוענק בהמשך לפרסום הסדרות קודמות פקע ולא נשמר בעבורו מקום ברשת, המקדמה, ככל ששולמה לפתיחת תיק עבודה לחיבור, לא תוחזר. עם זאת, מי שפקע רישיונו יוכל להגיש בקשות לעריכת סקר היתכנות חדש, או לחילופין להגיש בקשה לאשרור סקר היתכנות שפקע, על פי הקבוע {{ח:חיצוני|https://pua.gov.il/decisions/documents/3113.pdf|בהחלטת הרשות מספר 5 מישיבה 413 מיום 16.9.2013}}, המפורסמת באתר הרשות.
{{ח:תתת|(27)}} מזמין רשאי להעביר לאחר את הזכויות הנובעות מסקר היתכנות שנעשה לפי הזמנתו, בהודעה בכתב שימסור למחלק בצירוף תצהיר מתאים ערוך ומאומת כדין.
{{ח:תת|(ב)}} '''הזמנת סקר היתכנות של מחלק היסטורי אצל בעל רישיון הולכה'''
{{ח:תת}} עלה ההספק המצרפי של מיתקנים במתח נמוך באזור חלוקה של מחלק היסטורי על 630 קו״א, יפנה המחלק ההיסטורי להזמנת סקר היתכנות אצל בעל רישיון הולכה בהתאם לסעיף (א), כדי לבחון אפשרות להוצאת האנרגיה מחוץ לשטח החלוקה של המחלק ההיסטורי.

{{ח:סעיף|209||תיקון: 19.12.16, 26.11.17, 15.11.18; תשע״ט}}
{{ח:ת}} '''פתיחת תיק עבודה לחיבור'''
{{ח:תת|(א)}} '''חיבור לרשת מתח נמוך ולרשת מתח גבוה'''
{{ח:תת}} חיבור לרשת החשמל בגודל חיבור של 630 קו״א או פחות יהיה לרשת מתח נמוך; חיבור לרשת החשמל בגודל חיבור העולה על 630 קו״א ואינו עולה על 10 מו״א יהיה לרשת מתח גבוה.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגשת בקשות לפתיחת תיק עבודה לחיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש חיבור יגיש למחלק בקשות לפתיחת תיקי עבודה לחיבור להספק מותקן שלא יעלה על ההספק המותקן שבו זכה (בסעיף זה להלן – בקשות לחיבור) בהתאם לתנאים הקבועים {{ח:פנימי|פרק ח סימן י|בסימן זה}}.
{{ח:תתת|(2)}} בקשות לחיבור שיוגשו בתוך 14 ימי עבודה מהמועד הקובע ייכללו בהגרלה לפי סעיף (ז); המועד האחרון להגשת בקשות שישתתפו בהגרלה (לרבות השעה), יפורסם באתר הרשות ובאתר בעל רישיון הולכה.
{{ח:תתת|(3)}} בקשות שיוגשו לאחר המועד האחרון האמור בסעיף קטן (2) יטופלו לאחר השלמת הטיפול בבקשות שנכללו בהגרלה וסדר שמירת המקום ברשת לגבי בקשות אלו ייקבע לפי מועד פתיחת תיק העבודה במשרדי המחלק, לאחר תשלום מקדמה כקבוע בסעיף (ח), בשיטת כל הקודם זוכה.
{{ח:תת|(ג)}} '''קבלת מידע'''
{{ח:תת}} פנה מבקש חיבור למחלק בבקשה לקבל פרטים אודות חיבור אפשרי של מיתקן, ימסור לו המחלק את כל המידע הרלוונטי בתוך 14 ימי עבודה ממועד הפניה. המחלק יציג את כל המידע הרלוונטי גם באתר האינטרנט שלו.
{{ח:תת|(ד)}} '''תנאי סף לפתיחת תיק עבודה לחיבור'''
{{ח:תת}} מבקש חיבור המגיש למחלק בקשה לחיבור יצרף את כל המסמכים והנתונים שלהלן, כתנאי סף לפתיחת תיק עבודה לחיבור:
{{ח:תתת|(1)}} היתר בניה בתוקף חתום בידי רשות הרישוי הרלוונטית או תכנית שפורסמה למתן תוקף;
{{ח:תתת|(2)}} מספרי גוש וחלקה של מקום המיתקן שלו מיועד החיבור בצירוף תכנית בניה (גרמושקה) מקורית חתומה בידי רשות הרישוי או העתק חתום ומאושר כנאמן למקור בידיה, עם סימון המבנה או שטח הקרקע שעבורו מבוקש החיבור למיתקן; לחילופין וככל שטרם ניתן היתר בניה, העתק צילומי מאושר בידי רשות הרישוי של תשריט המהווה חלק בלתי נפרד מתכנית מתאר שפורסמה למתן תוקף, עם ציון מקום הפרסום למתן תוקף בילקוט הפרסומים, ואשר מכוחה ניתן להוציא היתר בניה למיתקן. בתשריט יהיה סימון של מיקומו המתוכנן של המיתקן על המבנה או השטח;
{{ח:תתת|(3)}} קובץ ממוחשב מסוג DWG עם תיחום של החצרים או יחידת השטח שבהם מבוקש החיבור על רקע גושים וחלקות;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(5)}} גודל החיבור המבוקש ביחידות קו״א והספק המהפכים (ביחידות קילו־וולט־אמפר) המתאים להספק המותקן;
{{ח:תתת|(6)}} נקודת ההתחברות למיתקן;
{{ח:תתת|(7)}} מועד התקנה משוער;
{{ח:תתת|(8)}} תכנית חשמל חד־קווית המאושרת על ידי מהנדס חשמל בעל רישיון מתאים.
{{ח:תת|(ה)}} '''בקשה להמצאת פרטים נוספים'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק רשאי לדרוש בכתב ממבקש החיבור, בתוך 7 ימי עבודה ממועד הגשת הבקשה לחיבור או ממועד פרסום תוצאות ההגרלה, ככל שהשתתף בה מבקש החיבור, המצאת פרטים נוספים הנדרשים לו לצורך מתן תשובה לבקשה.
{{ח:תתת|(2)}} דרש המחלק המצאת פרטים נוספים, יימנו הימים לעניין המועד למתן התשובה כאמור בסעיף (ו)(1) מיום קבלת הפרטים הנוספים במשרדי המחלק.
{{ח:תת|(ו)}} '''תשובת המחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} לאחר פרסום תוצאות ההגרלה ישיב המחלק בכתב לבקשת מבקש חיבור שהשתתף בהגרלה בתוך 45 ימי עבודה מיום תשלום המקדמה כאמור בסעיף (ח), כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} לא הגיש מבקש החיבור את כל המסמכים והנתונים המפורטים בסעיף (ד) או לא נענה לדרישת המחלק כאמור בסעיף (ה)(1) בתוך 7 ימי עבודה מיום הדרישה, ידחה המחלק את בקשתו בתשובה שייתן למבקש החיבור בתוך 3 ימי עבודה מהיום השביעי לאחר הגשת הבקשה או ממועד פרסום תוצאות ההגרלה ככל שהשתתף בה, או בתוך 10 ימי עבודה מיום הדרישה לפרטים נוספים, לפי העניין, ויפרט בתשובתו את הסיבות לדחיית הבקשה. נדחתה בקשת חיבור כאמור ייסגר תיק החיבור והמקדמה ששולמה בהתאם לאמור בסעיף (ח) לא תוחזר.
{{ח:תתתת|(ב)}} מצא המחלק כי הקמת המיתקן מחייבת בניית רשת מתח נמוך או חלק ממנה באורך שאינו עולה על 500 מטרים כתוספת לרשת קיימת או מחייב בניית חדר שנאים, או מצא המחלק לגבי חיבור למתח גבוה כי לצורך חיבור המיתקן נדרשת הקמת רשת באורך שאינו עולה על 1000 מטרים כתוספת לרשת מתח גבוה קיימת, שממנה ניתן להזין את המיתקן, יקבל המחלק את הבקשה בכפוף לתנאים הקבועים באמת מידה זו.
{{ח:תתתת|(ג)}} מצא המחלק כי הקמת המיתקן מחייבת בניית רשת מתח גבוה או רשת מתח נמוך באורך העולה על הקבוע בפסקה (ב), לא תחול על המחלק חובה לאשר את הבקשה, והמחלק יהיה רשאי, אך לא חייב, לפי שיקול דעתו הבלעדי לאשר את הבקשה, בהתחשב, בין היתר, ביכולתו לעמוד במועדים לחיבור המיתקן לרשת בהתאם ללוחות הזמנים שנקבעו {{ח:פנימי|פרק ח סימן י|בסימן זה}}, בכמות והיקף חציית תשתיות אחרות ומקרקעין פרטיים הנדרשים לחיבור, בהערכת המחלק להתנגדויות או התניות לביצוע החיבור מצדדים שלישיים, בהשלכות קבלת הבקשה על אמינות אספקת החשמל לצרכנים ויצרנים אחרים באזור ורמת הבטיחות של הרשת, ובכל שיקול רלוונטי אחר הנדרש במסגרת שקילת קבלת הבקשה.
{{ח:תתתת|(ד)}} מצא המחלק שסך הספק הייצור המחובר לשנאי שבתחנת המשנה יחד עם ההספק המותקן של המיתקן המבוקש עולה על 60% מההספק הנקוב של השנאי, ידחה המחלק את הבקשה ויסגור את תיק העבודה לחיבור והמקדמה ששולמה לא תוחזר.
{{ח:תתתת|(ה)}} מבלי לגרוע מהאמור בפסקה (ב), אם קיים ברשת המתח הנמוך ריכוז גדול של בקשות לפתיחת תיק עבודה לחיבור, יערוך המחלק בדיקת היתכנות ויחליט אם ניתן לחבר לרשת את כל המיתקנים המבוקשים או את חלקם, ובהתאם לכך ייתן לכל אחד ממבקשי החיבור מענה שלילי או תשובת מחלק חיובית.
{{ח:תתת|(2)}} הגיש מבקש החיבור את כל המסמכים והנתונים המפורטים בסעיף (ד) ונענה לבקשת המחלק לפי סעיף (ה)(1), אם הייתה כזו, יאשר המחלק, בכפוף לאמור בסעיף קטן (1) ובסעיפים (ז)(4) ו־(ז)(5), כי מבקש החיבור עמד בתנאי הסף לפתיחת תיק עבודה לחיבור (לעיל ולהלן – תשובת מחלק חיובית).
{{ח:תתת|(3)}} לא השיב המחלק לבקשת מבקש חיבור בתוך 21 ימי עבודה מיום קבלת הבקשה או מיום קבלת הפרטים הנוספים, לפי העניין, מנסיבות שבשליטתו, יפצה המחלק את המבקש בסך הקבוע בשורה 25 ללוח תעריפים 12.1–1.
{{ח:תתת|(4)}} כל עוד לא ניתנה תשובת מחלק חיובית, כל הוצאה שהוציא מבקש החיבור לצורך התקנת המיתקן תהא על אחריותו בלבד, ולא יהיו לו כל טענות או תביעות כלפי המחלק לפיצוי או לשיפוי בשל ההוצאות שהוציא או בשל כל נזק אחר.
{{ח:תתת|(5)}} לא החל המיתקן בהפעלה מסחרית בתוך 28 חודשים מהמועד הקובע מכל סיבה שהיא, לרבות עקב נסיבות שתלויות במחלק, תפקע תשובתו החיובית של המחלק, לא ישמור המחלק מקום ברשת למיתקן ולא תהיה עילה למבקש החיבור לבקש את הפעלתו המסחרית של המתקן לאחר מועד זה, כל זאת ללא תלות בשלב ההקמה שבו מצוי המיתקן.
{{ח:תת|(ז)}} '''תנאים לפתיחת תיק עבודה לחיבור וסדר שמירת המקום ברשת'''
{{ח:תתת|(1)}} לבקשת מבקש החיבור יפתח המחלק תיק עבודה לחיבור לגבי כל מיתקן שבכוונת מבקש החיבור להקים, בכפוף לכך שמילא אחר תנאי הסף האמורים בסעיף (ד) ביחס לכל מיתקן וברשותו תשובת מחלק חיובית לפי סעיף (ו) ביחס לכל מיתקן והודעת זכייה בהספק מתאים.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק יפתח את כל תיקי העבודה על שמו של מבקש החיבור בלבד (ולא על שם מי שהוא הסמיך) אף אם המיתקן מוקם בחצרי צרכן או בידי מי שמבקש החיבור הסמיך לכך.
{{ח:תתת|(3)}} בכפוף לאמור בסעיף קטן (4), המחלק ישמור מקום ברשת למיתקן שלגביו נפתח תיק עבודה לחיבור וניתנה תשובת מחלק חיובית למבקש החיבור שעל שמו נפתח התיק, לתקופה של עד 28 חודשים מהמועד הקובע.
{{ח:תתת|(4)}} סדר שמירת המקום ברשת למיתקנים שהבקשות לחיבור לגביהם הוגשו בתוך 14 ימי עבודה מהמועד הקובע ייקבע לפי הגרלות פומביות שייערכו במקום, במועד ולאזור הגיאוגרפי שעליו תודיע הרשות למבקשים ובאתר האינטרנט שלה.
{{ח:תתת|(5)}} כל תיקי העבודה ייבדקו במקביל, אולם תשובות מחלק חיוביות יינתנו למבקשים לפי הסדר שנקבע בהגרלה הנוגעת לאזור הגיאוגרפי תוך התחשבות בתשובות שייתן המחלק למבקשים קודמים בסדר שנקבע בהגרלה.
{{ח:תת|(ח)}} '''מקדמה'''
{{ח:תתת|(1)}} כתנאי לבדיקת תיק עבודה לחיבור יגבה המחלק ממבקש החיבור מקדמה בגובה 10% מתעריף החיבור התקף, כקבוע בלוח תעריפים 4.3–3 בעבור מיתקן במתח נמוך, וכקבוע בלוח תעריפים 4.2–1 בעבור מיתקן במתח גבוה.
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון ההולכה ישלח למזמין את החשבון לתשלום האמור בסעיף קטן (1) בתוך 7 ימי עבודה מיום הגשת הבקשה לחיבור, וככל שהשתתף מבקש החיבור בהגרלה ישלח בעל רישיון ההולכה למזמין את החשבון לתשלום בתוך 7 ימי עבודה מיום פרסום תוצאות ההגרלה. מבקש החיבור ישלם את המקדמה בתוך 7 ימי עבודה מיום קבלת החשבון לתשלום.
{{ח:תתת|(3)}} מבקש חיבור למיתקן במתח גבוה שאין ברשותו סקר היתכנות במועד הבקשה לבחינת עמידת תיק החיבור בתנאי הסף, כתנאי לביצוע סקר היתכנות, במסגרת הבקשה, יגבה המחלק בנוסף למקדמה האמורה בגין פתיחת תיק החיבור, תשלום כקבוע בשורה 15 ללוח התעריפים 4.2–1, לבדיקת היתכנות חיבור המתקן לרשת. המחלק ישלח למבקש את החשבון לתשלום בתוך 7 ימי עבודה מיום הפנייה.

{{ח:סעיף|210||תיקון: 19.12.16, 26.11.17, 25.11.20; תשפ״א־6}}
{{ח:ת}} '''תיאום טכני'''
{{ח:תת|(א)}} '''תיאום טכני וקביעת לוח זמנים'''
{{ח:תת}} נפתח תיק עבודה לחיבור, יחלו המחלק ומבקש החיבור בתיאום טכני של עבודות החיבור וקביעת לוח זמנים משוער להתקדמותן (להלן – התיאום הטכני). התיאום הטכני יסוכם בכתב ויכלול, בין היתר, התייחסות לנושאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} כיוון החיבור;
{{ח:תתת|(2)}} מיקום המיתקן;
{{ח:תתת|(3)}} פירוט הציוד שיתקין המחלק בחדר המיתוג;
{{ח:תתת|(4)}} בניית מיתקן החשמל הפרטי האמור {{ח:פנימי|סעיף 212|באמת מידה 212}};
{{ח:תתת|(5)}} מדדי אמינות אספקה ברשת המזינה את מבקש החיבור, כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} מדד דקות אי אספקה בממוצע שנתי משוכלל ברשת המזינה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מדד תדירות הפרעות ברשת המזינה;
{{ח:תתתת|(ג)}} מדד משך שיקום אספקה ברשת המזינה;
{{ח:תתת|(6)}} מדדי איכות אספקת החשמל ברשת המזינה את מבקש החיבור, כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} הפרעות חולפות ברשת המזינה בשנה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מספר אירועי שקיעות במתח ובזרם ברשת המזינה בשנה, אם יש למחלק נתונים;
{{ח:תתתת|(ג)}} ניתוח הרמוניות ברשת המזינה, אם יש לספק נתונים;
{{ח:תתת|(7)}} פרטים חשמליים של סוג הציוד ואופן התקנתו, בטיחות, עמידה בתקנים רלוונטיים והתקנת מערכות מדידה ומניה, כולל עלות;
{{ח:תתת|(8)}} תיאום לאופן ביצוע הפרדה פיזית וחשמלית לגבי מיתקן חדש שמבקש החיבור מעוניין להקים על גג מבנה קיים שבו קיים כבר מיתקן ייצור;
{{ח:תתת|(9)}} עלות הפתרון לביצוע ניתוק משותף בנקודה אחת של כל מתקני הייצור והצריכה, במקרה של הפרדה כאמור בסעיף קטן (8) לפי לוחות תעריפים 4.4 וכן כל עלות נוספת הנדרשת לעמידת כל מתקני הייצור והצריכה הרלוונטיים בהוראות {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל, התשי״ד–1954}} והתקנות לפיו;
{{ח:תתת|(10)}} עלות החיבור הסופית, לרבות העלות לפי סעיף קטן (9);
{{ח:תתת|(11)}} מיקום ציוד התקשורת שיוקם לצורך שליטה על המיתקן מחדר הפיקוח של המחלק.
{{ח:תת|(ב)}} '''מועד השלמת התיאום הטכני'''
{{ח:תתת|(1)}} התיאום הטכני יושלם בתוך שלושים ימי עבודה מיום קבלת אחרון אישורי הרשויות לביצוע החיבור או מיום תשלום המקדמה, לפי המאוחר מביניהם.
{{ח:תתת|(2)}} ככל שאין צורך באישורי רשויות לביצוע החיבור, התיאום הטכני יושלם בתוך שלושים ימי עבודה מיום קבלת אישור מחלק חיובי.
{{ח:תת|(ג)}} '''מערכת תקשורת למיתקן במתח גבוה'''
{{ח:תתת|(1)}} בחיבור לרשת חלוקה במתח גבוה יחייב המחלק את מבקש החיבור להתקין, על חשבונו של מבקש החיבור, מערכות תקשורת לשליטה ובקרה (כולל ארון פיקוד) של בעל רישיון ההולכה על המיתקן. מערכות התקשורת יותקנו בידי מבקש החיבור בהתאם לסטנדרטים המקובלים אצל בעל רישיון ההולכה, ולפי כל דין.
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון ההולכה יספק ויתקין את מערכות התקשורת השליטה והבקרה האמורות במיתקן כנגד תשלום של מבקש החיבור לפי התעריף הקבוע בלוח התעריפים 4.2–2. המחלק יגבה ממבקש החיבור תשלום שנתי בעבור תפעול המערכת ותחזוקתה כקבוע בלוח תעריפים 4.2–2.
{{ח:תתת|(3)}} מבלי לגרוע מהאמור, אם מבקש החיבור מקים מספר מתקנים בעלי הספק מותקן מצרפי העולה על 20 מגוואט שלהם מרכז בקרה משותף, יחייב אותו המחלק לעמוד בהנחיות הגנה מפני איומי סייבר כפי שיינתנו על ידי קצין הביטחון במשרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים.
{{ח:תת|(ד)}} '''תשלום ביניים'''
{{ח:תתת|(1)}} לאחר השלמת התיאום הטכני יעביר המחלק למבקש החיבור הסכם PPA לחתימתו של מבקש החיבור, וכן חשבון בסכום השווה להפרש שבין 70% מתעריף החיבור לבין סכום המקדמה ששולם, בהתאם לתעריף התקף ביום הפקת החשבון. תשלום החשבון יהווה תנאי לביצוע עבודות החיבור. לבקשת מבקש החיבור, רשאי המחלק להעביר למבקש החיבור, חשבון סכום השווה להפרש הגבוה מ־70% מתעריף החיבור לבין סכום המקדמה ששולם.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק ישלח למזמין את החשבון לתשלום האמור בסעיף קטן (1) בתוך 7 ימי עבודה מיום השלמת התיאום הטכני. על חשבון כאמור יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמת מידה 24(ג)}} בעניין חשבון לגבי שירות שטרם בוצע.
{{ח:תת|(ה)}} '''עיכובים בביצוע עבודות חיבור בעטיו של המחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} כל עוד לא נקבע אחרת {{ח:פנימי|פרק ח סימן י|בסימן זה}}, לוחות הזמנים לצורך ביצוע עבודות שבאחריות המחלק הדרושות לצורך חיבור המיתקן, כגון הגדלת חיבור ושדרוג רשת, יבוצעו לפי לוחות הזמנים הקבועים באמות המידה {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|שבסימן א׳}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|ובסימן ב׳ בפרק ג׳}}.
{{ח:תתת|(2)}} אין בהזמנת סקר היתכנות או במתן תשובת מחלק חיובית או בפתיחת תיק עבודה, כדי לתת עדיפות למבקש החיבור על פני צרכנים אחרים שהזמינו חיבורים לרשת אצל המחלק או על פני עבודות רשת אחרות שתוכננו על ידי המחלק שלא במסגרת ההליך.
{{ח:תת|(ו)}} '''הגבלת פיצוי'''
{{ח:תת}} ככל שהמחלק חרג מלוחות הזמנים לחיבור מיתקן בשל נסיבות שתלויות בו, ישלם המחלק למבקש החיבור פיצוי על סך 1,000 ₪ לכל יום איחור ומבקש החיבור לא יהא זכאי לכל פיצוי נוסף מכל סוג, לרבות בשל הוצאות שהוציא, אובדן רווחים וכל נזק עקיף, אף אם כתוצאה מעיכוב בלוחות הזמנים בעטיו של המחלק או צד שלישי, לא חובר המיתקן לרשת או לא קיבל מבקש החיבור אישור להפעלה מסחרית למיתקן בתוך 25 חודשים מהמועד הקובע.

{{ח:סעיף|211||תיקון: 19.12.16, 26.11.17}}
{{ח:ת}} '''שינוי וביטול חיבור'''
{{ח:תת|(א)}} '''שינויים בפרטי החיבור המבוקש'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש חיבור רשאי לערוך שינויים בפרטי החיבור שהוא מבקש, ללא תשלום נוסף, לפני סיום התיאום הטכני ומסירת חשבון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 210|באמת מידה 210(ד)(1)}}.
{{ח:תתת|(2)}} מבקש חיבור המבקש לערוך שינויים בפרטי החיבור לאחר סיום התיאום הטכני יחויב בעלויות התכנון הנוספות כפי שייקבעו על פי השינויים הנדרשים:
{{ח:תתתת|(א)}} שינויים במיתקן המתוכנן שמשמעותם תוספת העולה על 5% מגודל החיבור יטופלו כבקשה נפרדת וחדשה. אין בטיפול בבקשה החדשה כאמור כדי לגרוע מתשובת המחלק החיובית ביחס לבקשה המקורית ובבקשה הנפרדת החדשה תיבדק אך ורק היכולת להגדיל את החיבור כמבוקש. אם התשובה לבקשה הנפרדת החדשה תהיה שלילית, יהיה זכאי מבקש החיבור לשמור על תיק החיבור המקורי ולחבר לרשת מיתקן בגודל החיבור המקורי שאושר.
{{ח:תתתת|(ב)}} שינויים במיתקן המתוכנן שמשמעותם הקטנת ההספק ב־50% מההספק המתוכנן או יותר יביאו לביטול תיק העבודה לחיבור ולסיום מחויבות המחלק לחיבור לפיו, ויחייבו עריכת סקר היתכנות חדש.
{{ח:תתתת|(ג)}} שינויים מהותיים במיתקן המתוכנן שמשמעותם שינוי ברמת מתח חיבור המיתקן לרשת, שינוי בסכימת הכניסה או היציאה של הקווים, או שינוי המשפיע על ההיתרים הסטטוטוריים שניתנו, יביאו לסיום מחויבות המחלק לחיבור לפיו ויחייבו פתיחת תיק עבודה לחיבור חדש.
{{ח:תתת|(3)}} התבקש השינוי לאחר סיום התיאום הטכני ובטרם סיים המחלק את עבודות החיבור המבוקש, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} היה השינוי המבוקש כרוך בגידול עלויות החיבור שהתבקש בראשונה, יחויב מבקש החיבור בעלויות התכנון הנוספות או עלויות הביצוע הנוספות.
{{ח:תתתת|(ב)}} היה השינוי המבוקש כרוך בהקטנת תעריף החיבור שהתבקש בראשונה, ישיב המחלק למבקש החיבור את סכום ההפרש הנגרם כתוצאה מהשינוי, בתוספת ריבית החשב הכללי, לאחר ניכוי עלויות התכנון החדש שנגרמו למחלק עקב השינוי האמור, בשיעור של 10% מתעריף החיבור החדש.
{{ח:תת|(ב)}} '''ביטול חיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} הודיע מבקש החיבור למחלק כי אינו מעוניין בחיבור, בכל עת שהיא לאחר תשלום המקדמה, מכל סיבה שהיא לרבות מסיבות שאינן בשליטתו, לא יוחזר לו סכום המקדמה.
{{ח:תתת|(2)}} לא שילם מבקש החיבור את תשלום הביניים האמור {{ח:פנימי|סעיף 210|באמת מידה 210(ד)}} בתוך 15 חודשים ממועד פתיחת תיק העבודה לחיבור, יסגור המחלק את התיק וסכום המקדמה לא יוחזר למבקש החיבור.
{{ח:תתת|(3)}} הודיע מבקש החיבור כי אינו מעוניין בחיבור, בכל עת שהיא לאחר ששילם את תשלום הביניים האמור {{ח:פנימי|סעיף 210|באמת מידה 210(ד)}} ובטרם סיים המחלק את עבודות החיבור, יחויב מבקש החיבור בעלויות הביצוע שנגרמו למחלק עד מועד ההודעה.
{{ח:תתת|(4)}} הודיע מבקש החיבור כי אינו מעוניין בחיבור, לאחר שהמחלק סיים את עבודות החיבור, לא יקבל מבקש החיבור החזר כספי והוא יישא בתשלום כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 213|באמת מידה 213(ב)(1)}}.

{{ח:סעיף|212||תיקון: 19.12.16, 26.11.17}}
{{ח:ת}} '''מיתקן חשמל פרטי'''
{{ח:תת|(א)}} '''העמדת מיתקן חשמל פרטי לרשות המחלק'''
{{ח:תתת|(1)}} המבקש להתחבר לרשת מתח גבוה יבנה ויעמיד לרשות המחלק, על חשבון המבקש, לצורך החיבור, חדר הכולל נקודת חיבור במתח גבוה, תכנית למיקום מערך שנאים וחיבורים פנימיים, עמודים, מכלי מדידה וכל ציוד או מבנה אחרים הדרושים למחלק לצורך החיבור, בהתאם לתיאום הטכני ולחובותיו על פי כל דין (להלן – מיתקן חשמל פרטי).
{{ח:תתת|(2)}} מבקש החיבור יציב את מיתקן החשמל הפרטי במרחק שלא יעלה על 15 מטרים מגבול השטח הפרטי מכיוון הרשת המזינה. אם נקודת היציאה לחיבור מהרשת נמצאת בתחומי השטח הפרטי, יציב מבקש החיבור את מיתקן החשמל הפרטי במקום הקרוב ביותר האפשרי לנקודת החיבור או 15 מטרים מגבול השטח הפרטי הקרוב לרשת המזינה, הקרוב מבין שניהם. חרג מבקש החיבור מהאמור, יישא בעלות עבודות התשתית הנוספות כקבוע בלוחות תעריפים 4.4.
{{ח:תתת|(3)}} בכפוף למילוי חובותיו על פי כל דין, יעמיד מבקש החיבור לרשות המחלק את מיתקן החשמל הפרטי להמשך ביצוע עבודות החיבור עד להשלמתן.
{{ח:תת|(ב)}} '''מכלי מדידה'''
{{ח:תתת|(1)}} מבקש החיבור ירכוש מכלי מדידה מהמחלק או מגורם אחר.
{{ח:תתת|(2)}} רכש מבקש החיבור מכל מדידה מגורם אחר, יוודא כי המידות הפיסיות של הציוד המותקן בארונות המחלק מתאים למידות הארונות.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק יתקין ויבדוק את מכלי המדידה. מבקש החיבור ישלם למחלק עלות התקנה ובדיקה כקבוע בלוח תעריפים 4.2–4.
{{ח:תתת|(4)}} בסעיף זה, ”מכל מדידה“ – שנאי מדידה למתח וזרם המותקן במכל סגור.
{{ח:תת|(ג)}} '''תפעול, תחזוקה ובעלות'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יתפעל ויתחזק את רשת המתח הגבוה, לרבות מערכות המניה.
{{ח:תתת|(2)}} מיתקן חשמל פרטי, למעט המונה וכל חלק אחר של מיתקן החשמל שהמחלק שילם בעבורו למבקש החיבור, יהיה בבעלות מבקש החיבור או מי שבעבורו הוזמן החיבור והוא שיהיה אחראי לתפעולו ולתחזוקתו, בהתאם להוראות כל דין.

{{ח:סעיף|213||תיקון: 19.12.16, 26.11.17}}
{{ח:ת}} '''ביצוע וסיום עבודות החיבור'''
{{ח:תת|(א)}} '''פרק הזמן לביצוע החיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יבצע את עבודת החיבור בהתאם לתיאום הטכני וללוחות הזמנים שנקבעו בו, בכפוף למועד שבו יתקבלו כל אישורי הרשויות הנדרשים לביצוע החיבור.
{{ח:תתת|(2)}} פרק הזמן לביצוע עבודות החיבור לא יעלה על שישה חודשים מיום תשלום הביניים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 210|באמת מידה 210(ד)}} או מיום שהמחלק קיבל את אחרון האישורים הנדרשים על פי דין לביצוע החיבור – לפי המועד המאוחר מביניהם. בנוסף, לעניין זה לא יובאו בחשבון פרקי הזמן של עיכובים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} עיכוב בביצוע התשלומים שמבקש החיבור נדרש לשלם או כל עיכוב אחר שנגרם על ידי מבקש החיבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} כל עיכוב אחר שנגרם על ידי גורמים שאינם באחריותו או בשליטתו של המחלק.
{{ח:תתת|(3)}} התקיימו הנסיבות המפורטות בסעיף קטן (2) יודיע המחלק על כך למבקש החיבור בכתב עם העתק לרשות.
{{ח:תת|(ב)}} '''תשלומים'''
{{ח:תתת|(1)}} סיים המחלק את ביצוע עבודות החיבור, ימסור למבקש חשבון לגבי יתרת 30% מתעריף החיבור בהתאם לתעריף התקף ביום הפקת החשבון. על החשבון יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|אמות מידה 24(ב)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24(ב)(3)}} בעניין חשבון לגבי שירות שניתן.
{{ח:תתת|(2)}} מבקש חיבור שלא שילם את כל התשלומים למחלק בעד עבודות החיבור הנדרשות {{ח:פנימי|פרק ח סימן י|בסימן זה}}, לא יהיה זכאי לבדיקת המיתקן לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 214|אמת מידה 214}}.

{{ח:סעיף|214||תיקון: 19.12.16, 26.11.17, 15.11.18, 21.1.19, 4.11.19, 5.4.20, 30.4.20, 1.11.20, 5.4.21, 14.3.22; תשע״ט, תשע״ט־14, תש״ף־8, תש״ף־16, תש״ף־20, תש״ף־23, תשפ״א־5, תשפ״א־24, תשפ״ב־18}}
{{ח:ת}} '''בדיקת המיתקן והפעלה מסחרית'''
{{ח:תת|(א)}} '''היתר הפעלת מיתקן ממנהל מינהל החשמל ברשות'''
{{ח:תת}} על מבקש החיבור מוטלת האחריות לקבלת היתר הפעלה ממנהל כאחד מהתנאים להפעלה מסחרית של המיתקן בנוסף למילוי כל התנאים הנדרשים לאישור עמידה בתנאים לסנכרון כאמור בסעיף (א1).
{{ח:תת|(א1)}} '''תנאים לסנכרון'''
{{ח:תתת|(1)}} כתנאי לסנכרון, ישלים מבקש החיבור את העבודות שהיה עליו לבצע בהתאם לתיאום הטכני, ויגיש למחלק, לפחות 21 ימי עבודה לפני תום 37.5 חודשים מהמועד הקובע, את המסמכים והנתונים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} היתר הפעלה שנתן המנהל למיתקן;
{{ח:תתתת|(ב)}} הסכם רכישת חשמל (PPA) חתום בידי מבקש החיבור;
{{ח:תתתת|(ג)}} פוליסות או אישורי ביטוח התואמים את הוראות הסכם ה־PPA;
{{ח:תתתת|(ד)}} אישור להספקת חשמל לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)|תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון), התשמ״א–1981}}, מרשות הרישוי הרלוונטית בעבור מיתקן הייצור ובעבור המבנה עליו הותקן, ככל שהותקן על מבנה;
{{ח:תתתת|(ה)}} לגבי מיתקן הפטור מהיתר בנייה – העתק מטופס הדיווח על ביצוע עבודה הפטורה מהיתר שנמסר לוועדה המקומית לתכנון ולבנייה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (עבודות ומבנים הפטורים מהיתר)|תקנות התכנון והבנייה (עבודות ומבנים הפטורים מהיתר), התשע״ד–2014}}.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק יבדוק את המסמכים וייתן למבקש מסמך המאשר עמידה בתנאים לסנכרון בתוך שלושה ימי עבודה ממועד קבלת כל המסמכים המפורטים בסעיף קטן (1).
{{ח:תתת|(3)}} המחלק ייתן אישור סנכרון בכתב ויחתום על הסכם PPA בתוך 21 ימי עבודה מיום קבלת כל המסמכים המפורטים בסעיף קטן (1).
{{ח:תתת|(4)}} לא עמד מבקש החיבור בתנאים המפורטים בסעיף קטן (1) בתוך 37.5 חודשים מהמועד הקובע, תהיה אשר תהיה הסיבה לכך, ולרבות עקב נסיבות התלויות במחלק או בבעל רישיון הולכה, תפקע תשובתו החיובית של המחלק, לא ישמור המחלק מקום ברשת למיתקן ולא יאשר המחלק הפעלה מסחרית, כל זאת בלא תלות בשלב ההקמה שבו מצוי המיתקן.
{{ח:תתת|(5)}} על אף האמור בסעיף זה, זוכה שקיבל את אישור הרשות להארכת המועד המחייב המרבי, יגיש למחלק את המסמכים והנתונים לפי סעיף קטן (1) לפחות 21 ימי עבודה לפני תום 47.5 חודשים מהמועד הקובע, והוראות סעיף קטן (4) יחולו לגביו רק אם לא עמד בתנאים המפורטים בסעיף קטן (1) בתוך 47.5 חודשים מהמועד הקובע.
{{ח:תת|(ב)}} '''בדיקות סנכרון, בדיקות קבלה ותשלום בעבור רכישת אנרגיה בתקופת הבדיקות'''
{{ח:תתת|(1)}} לאחר שעמד המבקש בתנאים לסנכרון ישלם מבקש החיבור את העלות הקבועה בשורה 18 ללוח 4.2–1 או כקבוע בשורה 12 או בשורה 13 ללוח תעריפים 4.3–1 עבור ביצוע בדיקות סנכרון באמצעות בודק מטעם בעל רישיון הולכה בלבד, לפי הוראות הסכם ה־PPA על נספחיו.
{{ח:תתת|(2)}} מצא הבודק כי המיתקן ראוי וכי ניתן לחברו לרשת החשמל של המחלק, יודיע הבודק על כך בכתב למחלק ולמבקש החיבור.
{{ח:תתת|(3)}} לא מצא הבודק כאמור, יחולו הוראות סעיף קטן (1) עד אשר יימצא המיתקן ראוי לחיבור, ולכל בדיקת סנכרון נוספת ישלם מבקש החיבור בנפרד את העלות הקבועה בסעיף קטן (1).
{{ח:תתת|(4)}} המחלק יבצע בדיקות קבלה לצורך חיבור, התקנת מונה והפעלה מסחרית.
{{ח:תתת|(5)}} בעבור הבדיקות והתקנת המונה כאמור בסעיף קטן (4) ישלם מבקש החיבור את התעריף הקבוע בשורה 9 {{ח:הערה|[צ״ל: בשורה 6]}} ללוח התעריפים 5.4–2 או כקבוע בלוח 4.2–4, בהתאם למתח הרשת, אלא אם כן שילם מבקש החיבור עבור הבדיקה והתקנת המונה בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 212|באמת מידה 212(ב)(3)}}.
{{ח:תתת|(6)}} תקופת בדיקות הקבלה לא תעלה על 14 ימי עבודה.
{{ח:תתת|(7)}} התעריף בעבור אנרגיה שמזרים המיתקן לרשת בתקופת בדיקות הקבלה יחושב בהתאם לתעריף לרכישת אנרגיה בתקופת בדיקות הקבלה כקבוע בלוח תעריפים 6.24–2.
{{ח:תתת|(8)}} לאחר סיום בדיקות הקבלה ועד למתן אישור של המחלק להפעלה מסחרית לפי סעיף (ו), חל איסור על הזרמת אנרגיה לרשת. אם למרות האמור יזרים מבקש החיבור אנרגיה לרשת לפני קבלת אישור כאמור, ייעשה הדבר על חשבונו ללא תשלום מצד המחלק ולא יהיו לו כל תביעות או דרישות מהמחלק בשל האנרגיה שהוזרמה שלא כדין לרשת.
{{ח:תתת|(9)}} מבקש החיבור יגיש את החשבון לתשלום בעבור הזרמת אנרגיה לרשת במהלך בדיקות קבלה בחודש מסוים בתוך 10 ימי עבודה מתום אותו חודש.
{{ח:תתת|(10)}} המחלק ישלם את סכום החשבון בהתאם ללוח הזמנים שנקבע בהסכם ה־PPA.
{{ח:תתת|(11)}} עם סיום הליך הסנכרון וביצוע בדיקות הקבלה ייתן המחלק אישור בכתב להפעלה מסחרית למיתקן.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ – טופס להחתמת מבקש החיבור על משך זמן בדיקת קבלה למתקן ייצור'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:סעיף|215||תיקון: 19.12.16, 26.11.17}}
{{ח:ת}} '''תשלום בעד רכישת אנרגיה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תעריף ליצרן בעד חשמל המיוצר במיתקן – כללי'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק ירכוש את כל החשמל המיוצר במיתקן כאמור {{ח:פנימי|פרק ח סימן י|בסימן זה}}.
{{ח:תתת|(2)}} בעד רכישת החשמל ישלם המחלק ליצרן תעריף כמפורט בלוח תעריפים 6.7–14 ועל פי שיעורי ההצמדה המפורטים בהודעת הזכייה, ויגבה מהיצרן תשלום קבוע לפי לוח תעריפים 5.4–1 בהתאם למתח החיבור. המחלק יפיק את החשבון ליצרן בתוך 7 ימי עבודה ממועד קריאת מונה היצרן. המחלק יעביר את התשלום ליצרן בשיטת שוטף + 45 ימי עבודה מיום קבלת חשבונית המס מהיצרן.
{{ח:תתת|(3)}} התעריף האמור ישולם לתקופה של 23 שנים ממועד ההפעלה המסחרית, הכל בהתאם למועדים ולתנאים שנקבעו בהסכם ה־PPA שאישר יושב ראש הרשות.
{{ח:תתת|(4)}} בתום 23 שנים ממועד ההפעלה המסחרית, יחולו לגבי המיתקנים שהוקמו במסגרת ההליך התחרותי ההסדרים שיהיו נוהגים באותה עת, ככל שהרשות תקבע הסדרים כאמור.

{{ח:סעיף|216||תיקון: 19.12.16, 26.11.17}}
{{ח:ת}} '''שינויים במיתקן'''
{{ח:תת|(א)}} '''ביצוע שינויים במיתקן'''
{{ח:תתת|(1)}} יצרן לא יבצע כל שינוי במיתקן וכל שינוי שיש בו כדי להעלות את תפוקת המיתקן, לרבות בקונפיגורציה של המיתקן, בהספק המותקן שלו, במקדם ההספק ובהגנות המותקנות בו, אלא באישור מראש ובכתב מאת המחלק שיינתן בהתאם לאמות המידה כפי שייקבעו מעת לעת.
{{ח:תתת|(2)}} ביצע היצרן שינוי כלשהו בניגוד להוראת סעיף קטן (1), תחדל חובת התשלום של המחלק לפי {{ח:פנימי|סעיף 215|אמת מידה 215(א)}}. ביצע היצרן שינוי בהתאם להוראת סעיף קטן (1), יאשר המחלק את הפעלתו המסחרית של המיתקן לאחר שנבדק על ידי בודק מוסמך.
{{ח:תתת|(3)}} בוצע במיתקן שינוי המאפשר קבלת טובת הנאה ליצרן, יחולו {{ח:פנימי|סעיף 16|אמות מידה 16 (צריכת חשמל שלא כדין)}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24 (מועדי התשלום)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|217||תיקון: 19.12.16, 26.11.17}}
{{ח:ת}} '''ניהול נתונים וחובות דיווח'''
{{ח:תת|(א)}} '''ניהול נתונים'''
{{ח:תתת|(1)}} בעל רישיון ההולכה אחראי למעקב אחר כמות ההספק של כל מבקש חיבור בהתאם להודעת הזכייה שלגביה נפתחו תיקי עבודה לחיבור.
{{ח:תתת|(2)}} מחלק ימסור לבעל רישיון ההולכה, בזמן אמת, נתונים אודות כל פתיחת תיק עבודה לחיבור שהגיש מבקש חיבור לחיבור מיתקן אחד או יותר בהתאם להודעת הזכייה. המחלק יעדכן בזמן אמת את בעל רישיון ההולכה גם אודות נתונים על עמידה או אי עמידה בתנאים להגשת בקשה המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 209|באמת מידה 209(ד)}}, ככל שנבדקו.
{{ח:תתת|(3)}} בעל רישיון ההולכה יבצע רישום על בסיס יומי של הודעות המחלק וינפיק למחלק אישור קבלה מיידי.
{{ח:תתת|(4)}} עם פתיחת תיקי עבודה לחיבור במלוא ההספק המותקן הקבוע בהודעת הזכייה שניתנה למבקש חיבור, יודיע בעל רישיון ההולכה למחלקים ולמבקש החיבור על מיצוי כמות ההספק של מבקש החיבור. החל ממועד מתן ההודעה לא יקבל מחלק בקשות חדשות לפתיחת תיק עבודה לחיבור מאת מבקש החיבור.
{{ח:תתת|(5)}} לבקשת מבקש חיבור ינפיק לו בעל רישיון ההולכה מסמך המרכז את כל המיתקנים שלגביהם נפתחו תיקי עבודה על שם מבקש החיבור ואשר החלה בהם הפעלה מסחרית, בציון ההספק של כל אחד מהמיתקנים והתאריך שבו ניתן אישור להפעלה המסחרית שלו.
{{ח:תתת|(6)}} בעל רישיון ההולכה יעמיד אחת לחודש, לעיון הציבור, באתר האינטרנט שלו, מידע מעודכן הנוגע לתשובות מחלק חיובי שניתנו, למעט מידע שהוא בגדר סוד מסחרי, מקצועי או בעל רגישות ביטחונית, במטרה לאפשר לכל דורש להתעדכן במצב החיבורים לרשת. המידע יכלול פירוט של כלל הבקשות לאישור מחלק חיובי שהוגשו עד 3 ימי עבודה לפני מועד הפרסום החודשי ופירוט של כלל אישורי מחלק חיובי שניתנו עד 3 ימי עבודה לפני מועד הפרסום. המידע יכלול בין היתר את הפרטים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} הספק מותקן וסוג המיתקן;
{{ח:תתתת|(ב)}} האזור הגיאוגרפי של המיתקן;
{{ח:תתתת|(ג)}} מועד הפעלה מבוקש של המיתקן.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן יא|סימן י״א: ייצור חשמל בטכנולוגיה פוטו־וולטאית במקום צרכנות – ברירת מחדל|תיקון: תשע״ח}}

{{ח:סעיף|218||תיקון: 22.3.18, 21.11.18; תשע״ח, תשע״ט־5, תשע״ט־13, תש״ף}}
{{ח:ת}} '''שילוב מיתקן לייצור חשמל ברשת על ידי מחלק'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן יא|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מיוצרת במיתקן“ – אנרגיה מוזרמת מהדקי המחולל, לפי קריאת מונה הייצור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מוזרמת לרשת“ – אנרגיה הנמדדת במונה הדו־כיווני בנקודת החיבור לרשת של מחלק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק מותקן“ – ההספק הנקוב של הממיר בהתאם לנתוני היצרן (AC);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן לייצור חשמל בטכנולוגיה פוטו־וולטאית המתחבר לרשת החלוקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צריכה עצמית במקום צרכנות“ – אנרגיה מיוצרת במיתקן, בניכוי אנרגיה מוזרמת לרשת המחלק מאותו מיתקן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שילוב מיתקן“ – חיבור של מיתקן לרשת החשמל הפנימית במקום צרכנות לצורך צריכה עצמית במקום צרכנות והוצאת חשמל לרשת.
{{ח:תת|(ב)}} '''שילוב מיתקן'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(בוטל, אך ממשיך לחול על בקשות לחיבור או לשילוב מיתקן שהוגשו לפני יום 6.6.2019 ועל חוות רוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 190|באמת מידה 190}}):}}
{{ח:תתת|(1)}} לבקשת צרכן רשום, ישלב מחלק מיתקן ברשת החשמל בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 196|באמות מידה 196 עד 203}}.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), המחלק ישלב מיתקן לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן יא|סימן זה}} גם אם המיתקן אינו מותקן על גג מבנה וגם אם ההספק המותקן שלו עולה על 5 מגה־וואט.
{{ח:תת|(ג)}} '''תשלומים'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יגבה מאת הצרכן את התוספת לתשלום הקבוע לצרכן בעל מיתקן פוטו־וולטאי הקבועה בלוח התעריפים 5.4–1.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק ישלם לצרכן בעד האנרגיה המוזרמת לרשת את התעריף הקבוע בלוח תעריפים 6.7–15.
{{ח:תתת|(3)}} משך ההתחשבנות יהיה ל־23 שנים מיום שילוב המיתקן בידי המחלק.
{{ח:תת|(ד)}} '''התחשבנות'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק ימסור לצרכן הודעה על זכאות לתשלום המפרטת את הקוט״ש שייצר המיתקן בתקופת החשבון ואת התמורה שלה זכאי הצרכן בעבורם.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק יפיק את החשבון לצרכן בתוך 7 ימי עבודה ממועד קריאת המונים, ויפרע את התשלום לצרכן בתוך 60 ימים מיום קבלת חשבונית המס מהצרכן. אם הצרכן פטור מהגשת חשבונית מס על פי דין, יעביר המחלק את התשלום לצרכן בתוך 60 ימים ממועד הפקת החשבון.
{{ח:תתת|(3)}} שולב מיתקן במקום צרכנות הרשום על שם נציגות בית משותף, ישלם המחלק את התשלומים לחשבון נציגות הבית המשותף. לעניין אמת מידה זו, ”בית משותף“ ו”נציגות בית משותף“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 29|באמת מידה 29}}.
{{ח:תתת|(4)}} צרכן רשאי להמציא למחלק הוראה בלתי חוזרת להעברת התשלום לחשבון ייעודי (באמת מידה זו – ההוראה), והמחלק יאשר את קבלת ההוראה בחתימתו עליה ויפעל לפיה. המחלק לא ימנע מהצרכן להמחות את זכויותיו לקבלת התשלומים המגיעים לו בקשר לייצור חשמל לטובת צד שלישי, לרבות לטובת גוף מממן, על דרך שעבוד תזרים המזומנים. המחלק לא יקזז מהתשלומים חובות של הצרכן, לא יעביר את כספי התשלומים לאחר ולא יקבל הוראה נוגדת להעברתם מאף גורם זולת הצרכן או מוטב ההוראה ובהתאם לנוסח ההוראה.
{{ח:תתת|(5)}} לא שילם הצרכן בעבור צריכת החשמל, יפעל המחלק בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 24|באמת מידה 24 (מועדי תשלום)}} ובלבד שאם ניתנה הוראה כאמור בסעיף קטן (4), ישלח המחלק למוטב ההוראה, במקביל לשליחת תזכורת לתשלום לצרכן, העתק של ההתראה לפני ניתוק שנשלחה לצרכן במסגרת התזכורת לתשלום. אין באמור בסעיף זה כדי להשית אחריות כלשהיא על המחלק כלפי מוטב ההוראה או מי מטעמו בשל כל תוצאה, מעשה או מחדל שעשויים להיגרם למוטב או לצד שלישי אחר בשל משלוח ההתראה או בשל ניתוק מקום הצרכנות.
{{ח:תת|(ה)}} '''הסדר התשלומים בעת החלפת הצרכן'''
{{ח:תתת|(1)}} החלפת צרכנים המשתתפים בהסדר לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן יא|סימן זה}} תתבצע בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 19|באמת מידה 19 (החלפת צרכנים)}}, ולעניין הסדר התשלומים למיתקן תהווה סיום ההסכם עם הצרכן היוצא. לאחר החלפת הצרכנים וחתימת הצרכן החדש על הסכם לעניין הסדר התשלומים עם המחלק, ימשיך המחלק את הסדר התשלום בעבור החשמל המיוצר במיתקן עם הצרכן החדש, בכפוף לחתימת הצרכן החדש על הסכם עם המחלק.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1), מחלק ידרוש מצרכן שהעביר את זכותו לקבלת שירות חשמל בנכס מסוים ואשר המציא למחלק כתב הוראה כאמור בסעיף (ד)(4), להגיש בתוך 45 ימי עבודה, הודעה משותפת יחד עם הצרכן החדש בנכס ומוטב ההוראה שלפיה הם מודיעים למחלק על ביטול, הסבה או המרה של כתב ההוראה.
{{ח:תתת|(3)}} לא קיבל המחלק הודעה כאמור בסעיף קטן (2), לא ישלם המחלק בעבור החשמל המיוצר במיתקן עד למועד קבלת ההודעה.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ט־13}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ {{ח:פנימי|סעיף 218|לאמת מידה 218}}''' {{ח:הערה|(נמחק)}}}}

{{ח:סעיף|219||תיקון: 22.3.18; תשע״ח}}
{{ח:ת}} '''תחולה'''
{{ח:תת|(א)}} '''תחולה'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן יא|סימן זה}} יחול על צרכנים רשומים שהקימו או המבקשים להקים מיתקן פוטו־וולטאי במקום הצרכנות, ואשר לא שילבו מיתקן לפי סימן אחר.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן יב|סימן י״ב: תנאים לזכאות לתעריף למיתקנים שקמים במסגרת הליך תחרותי|תיקון: תשע״ט־6, תש״ף־8}}

{{ח:סעיף|220||תיקון: 21.1.19, 2.9.19, 5.4.20, 30.4.20, 29.6.20, 1.11.20, 5.4.21, 14.3.22, 15.12.22, 6.9.23, 29.11.23, 26.3.24, 30.9.24, 28.9.25; תשע״ט־6, תש״ף־8, תש״ף־16, תש״ף־19, תש״ף־20, תש״ף־23, תשפ״א־2, תשפ״א־5, תשפ״א־7, תשפ״א־24, תשפ״ב־15, תשפ״ב־18, תשפ״ג־8, תשפ״ד־3, תשפ״ד־15, תשפ״ד־21, תשפ״ד־23, תשפ״ה־10, תשפ״ו־4}}
{{ח:ת}} '''מועד סנכרון ותשלום בעד רכישת אנרגיה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן יב|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בניין“ – בניין כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}} או חוות אחסון דלקים או חניון בשטח פתוח, שנבנו כדין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גג“ – כיסוי עליון, כיסוי צף, כיסוי צדדי או דופן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הודעת זכייה“ – הודעה אשר תימסר לכל אחד מן הזוכים בהליך, ואשר תאפשר לזוכה לבקש חיבור של מיתקן אחד או יותר לרשת החשמל של מחלק עד לגובה ההספק המותקן שבו זכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הליך תחרותי לקביעת תעריף“ או ”הליך“ – הליך תחרותי מסוים שערכה הרשות לקביעת תעריף שלפיו ירכוש המחלק חשמל ממיתקן ייצור חשמל בטכנולוגיה פוטו־וולטאית המוקם על גבי גג מאגר או גג בניין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד מחייב לסנכרון“ ו”מועד מחייב מרבי לסנכרון“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|באמת מידה 35כ1}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – המועד שבו שלחה הרשות הודעות למועמדים לזכייה בהליך;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מאגר“ – מאגר מים, בריכת דגים או מאגר מי קולחין שהוקמו כדין.
{{ח:תת|(א1)}} '''הגבלת הספק המיתקנים'''
{{ח:תת}} הספק המיתקנים שבעבורם הזוכה יבקש חיבור במסגרת ההליך, לא יעלה על ההספק שצוין בבקשה לרישום הספק לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}}, ושבעבורם הפקיד את הבטוחה לפי סעיף (א2).
{{ח:תת|(א2)}} '''הפקדת בטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק דומיננטי יקבל מהזוכה בהליך תחרותי לקביעת תעריף (באמת מידה זו – הזוכה) בטוחה לטובתו בתוך 21 ימי עבודה מהמועד הקובע; לא הגיש הזוכה בטוחה כאמור, יאבד את זכותו במכסה הזוכה.
{{ח:תתת|(2)}} סכום הבטוחה יעמוד על סך של 150 שקלים חדשים או 44 דולר של ארצות הברית או 39 אירו, לפי בחירת הזוכה, לכל קילו־וואט מותקן, בהתאם להספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(3)}} מחלק דומיננטי יאפשר הגשת בטוחה אחת על סך כל ההספק הזוכה או בטוחות נפרדות לכל מיתקן שיוקם במסגרת ההספק הזוכה.
{{ח:תתת|(4)}} הבטוחה הנדרשת תעמוד בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף (ד)(2) לאמת מידה 50}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} '''תנאים להגשת בקשה לחיבור או לשילוב – דרישות תכנוניות'''
{{ח:תתת|(1)}} כתנאי להגשת בקשה לחיבור או לשילוב מיתקן על גבי מאגר, יציג המבקש למחלק תכנית מאושרת או היתר בנייה למאגר כתנאי להגשת בקשה לחיבור או לשילוב.
{{ח:תתת|(2)}} המבקש לשלב או לחבר מיתקן המותקן על גבי גג אינו נדרש להציג מסמך מטעם מוסד תכנון כתנאי להגשת בקשה לחיבור או לשילוב.
{{ח:תת|(ג)}} '''מועד סנכרון וחילוט הבטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} המועד המחייב לסנכרון מיתקן המוקם על גבי גג בניין יהיה 21.5 חודשים מהמועד הקובע, והמועד המחייב המרבי לסנכרון יהיה 35.5 חודשים מהמועד הקובע.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף (1), לגבי מיתקן המוקם על גבי גג מאגר במקום צרכנות, המועד המחייב לסנכרון יהיה 28 חודשים מהמועד הקובע, והמועד המחייב המרבי לסנכרון יהיה 42 חודשים מהמועד הקובע.
{{ח:תתת|(3)}} אם הזוכה הציג אישור של המחלק לעמידה בתנאים לסנכרון (בסעיף זה – אישור סנכרון) עד למועד המחייב לסנכרון, ישיב לו המחלק הדומיננטי את הבטוחה שהפקיד לפי סעיף (א2) במלואה.
{{ח:תתת|(4)}} לא הציג הזוכה למחלק הדומיננטי אישור סנכרון עד המועד המחייב לסנכרון, לרבות בשל קבלת תשובת מחלק שלילית, או אישר המחלק עמידה בתנאים במועד המאוחר מהמועד המחייב לסנכרון, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה בשיעור אחיד מסכום הבטוחה שהופקדה, בעבור כל יום של איחור, החל מהיום הראשון לאיחור ועד המועד המחייב המרבי לסנכרון או עד מועד קבלת אישור הסנכרון, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין המועד המחייב לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(5)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (4), אם ההספק המותקן שהזוכה קיבל אישור סנכרון לגביו עד המועד המחייב המרבי לסנכרון קטן מההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה באופן יחסי מסכום הבטוחה שהופקדה, בהתאם ליחס שבין ההספק המותקן שלא קיבל אישור סנכרון מתוך ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, לבין ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(6)}} הזוכה רשאי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון ב־5 חודשים (באמת מידה זו – המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן); כדי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון כאמור, יגיש הזוכה למחלק הדומיננטי, לא יאוחר מ־60 ימים לפני המועד המחייב המרבי לסנכרון, הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון בצירוף בטוחה נוספת בסכום של 150 שקלים חדשים או 44 דולר של ארצות הברית או 39 אירו, לפי בחירת הזוכה, לכל קילו־וואט מסך ההספק שנקבע בהודעת הזכייה ושטרם הוגש בעבורו אישור סנכרון (בסעיף קטן זה – בטוחה נוספת); תוקפה של הבטוחה הנוספת יהיה עד תום 7 חודשים מהמועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(7)}} נוסף על חילוט הבטוחה שבוצע לפי סעיף קטן (4) או (5), אם זוכה שהגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון לפי סעיף קטן (6) לא הגיש למחלק הדומיננטי אישור סנכרון עד המועד המחייב המרבי לסנכרון, לרבות בשל קבלת תשובת מחלק שלילית, או אישר המחלק עמידה בתנאים לסנכרון במועד המאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה הנוספת שהופקדה לפי סעיף קטן (6), בשיעור אחיד מסכומה, בעבור כל יום של איחור, החל מהיום הראשון לאיחור ועד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן או עד מועד קבלת אישור הסנכרון, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין המועד המחייב המרבי לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן.
{{ח:תתת|(8)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (7), אם ההספק המותקן שהזוכה קיבל אישור סנכרון לגביו עד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן קטן מההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה הנוספת שהופקדה לפי סעיף קטן (6) באופן יחסי, בהתאם ליחס שבין ההספק המותקן שלא קיבל אישור סנכרון מתוך ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, לבין ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(9)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (6), הזוכה רשאי להגיש הודעות על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף הפקדת בטוחה נוספת, פעמיים נוספות לכל היותר; הזוכה יוכל להודיע למחלק הדומיננטי על הארכת מועד מחייב מרבי מעודכן בפעם השנייה והשלישית, ולצרף בטוחה נוספת, לא יאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, היינו לא יאוחר מחודשיים לפני תום תקופת הבטוחה הנוספת; הוראות סעיף קטן (6) לעניין משך הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, תוקף הבטוחה הנוספת וסכומה, יחולו, בשינויים המחויבים, גם על כל הארכה של המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן וכל הפקדת בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן זה; הוראות סעיפים קטנים (7) ו־(8) לעניין חילוט הבטוחה הנוספת, יחולו, בשינויים המחויבים, גם לגבי כל בטוחה נוספת שהופקדה לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(10)}} לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון יפקעו זכויותיו של הזוכה לגבי הספק שלא סונכרן עד למועד האמור, ולגבי התעריף בשל הספק זה; אם הזוכה הגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (6) או הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (9), יפקעו זכויותיו כזוכה בהליך לפי סעיף קטן זה לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} '''בחירה בשיטת התחשבנות'''
{{ח:תתת|(1)}} זוכה יבחר לצורך התחשבנות עם המחלק באחת משתי השיטות המפורטות בסעיפים (ה) ו־(ו).
{{ח:תתת|(2)}} בחר הזוכה בשיטת התחשבנות, לא יוכל הזוכה לעבור לשיטת התחשבנות אחרת, עד תום התקופה האמורה בסעיף קטן (3).
{{ח:תתת|(3)}} המחלק ישלם לזוכה את התעריף למשך 25 שנים מיום שנתן המחלק אישור הפעלה מסחרית למיתקן לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|סעיף (ז) לאמת מידה 35כ4}}. על אף האמור, לבקשת זוכה ישלם המחלק את התעריף לתקופה קצרה יותר.
{{ח:תת|(ה)}} '''התחשבנות בשיטת תשלום בעד ייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} לפי שיטת התחשבנות זו, המחלק ישלם לזוכה בעד החשמל המיוצר במיתקן תעריף כמפורט בשורה ”הליך תחרותי מספר 1 למיתקני גגות“ בלוח תעריפים 6.7–14 ועל פי שיעורי ההצמדה המפורטים בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(2)}} בעד האנרגיה הנצרכת על ידי הצרכן מן המיתקן יגבה המחלק מהצרכן תעריף לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|אמת מידה 21}}, וכן את התעריף הקבוע בלוח תעריפים 5.4–1.
{{ח:תת|(ו)}} '''התחשבנות בשיטת תשלום בעד הזרמה לרשת'''
{{ח:תתת|(1)}} לפי שיטת התחשבנות זו, ספק שירות חיוני ישלם לזוכה בעד החשמל המיוצר במיתקן והמוזרם לרשת תעריף כמפורט בלוח תעריפים 6.7–14 ועל פי שיעורי ההצמדה המפורטים בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(2)}} בגין האנרגיה הנצרכת על ידי הזוכה מהמיתקן יגבה ספק השירות החיוני מן הזוכה את התעריפים לפי לוח תעריפים 8.1–1, בהתאם לסוג הצרכן, את התעריף הקבוע לקו״א בשנה לפי לוחות תעריפים 5.2–1, 5.2–3 ו־5.3–1 וכן את התעריף הקבוע בלוח תעריפים 5.4–1.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף (ד)(2), זוכה שבחר בשיטת התחשבנות זו ומעוניין לעבור להתחשבנות בשיטת תשלום בעד ייצור, יוכל לעשות כן באופן חד־פעמי ובלתי חוזר, בכפוף להגשת בקשה למחלק לא יאוחר מיום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023).
{{ח:תת|(ז)}} '''ציון מיקום המיתקן בבקשה לפתיחת תיק חיבור'''
{{ח:תת}} מחלק יוודא כי בבקשה לחיבור הזוכה ציין אם המיתקן יוקם על גבי גג מאגר או על גבי גג בניין.
{{ח:תת|(ח)}} '''ניהול נתונים'''
{{ח:תתת|(1)}} בעל רישיון ההולכה אחראי למעקב אחר כמות ההספק של כל מבקש חיבור בהתאם להודעת הזכייה שלגביה נפתחו תיקי עבודה לחיבור.
{{ח:תתת|(2)}} מחלק ימסור לבעל רישיון ההולכה, בזמן אמת, נתונים על אודות כל פתיחת תיק עבודה לחיבור שהגיש מבקש חיבור לחיבור מיתקן אחד או יותר בהתאם להודעת הזכייה. המחלק יעדכן בזמן אמת את בעל רישיון ההולכה גם על אודות נתונים על עמידה או אי־עמידה בתנאים להגשת בקשה המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|בסעיף (ה) לאמת מידה 35כ2}}, ככל שנבדקו.
{{ח:תתת|(3)}} בעל רישיון ההולכה יבצע רישום על בסיס יומי של הודעות המחלק וינפיק למחלק אישור קבלה מיידי.
{{ח:תתת|(4)}} עם פתיחת תיק עבודה לחיבור במלוא ההספק המותקן הקבוע בהודעת הזכייה שניתנה לזוכה, יודיע בעל רישיון ההולכה למחלקים ולזוכה על מיצוי כמות ההספק של הזוכה. ממועד מתן ההודעה לא יקבל מחלק בקשות חדשות מאת הזוכה לפתיחת תיק עבודה לחיבור במסגרת ההליך התחרותי לקביעת תעריף.
{{ח:תתת|(5)}} לבקשת זוכה ינפיק לו בעל רישיון ההולכה מסמך המרכז את כל המיתקנים שלגביהם נפתחו תיקי עבודה על שם הזוכה ואשר עמדו בתנאים לסנכרון, וכן מסמך המרכז את המיתקנים אשר קיבלו אישור הפעלה מסחרית. בעל רישיון הולכה יציין במסמך כאמור את ההספק של כל אחד מהמיתקנים והתאריך שבו ניתן האישור.
{{ח:תת|(ט)}} '''תחולת אמת המידה על מיתקנים שהוקמו במסגרת הליך תחרותי מספר 2 למיתקני גגות'''
{{ח:תת}} אמת מידה זו תחול על מיתקנים שהוקמו במסגרת הליך תחרותי מספר 2 למיתקני גגות שהרשות פרסמה ביום י״ג באלול התשע״ט (2 בספטמבר 2019), בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בסעיף (ג) –
{{ח:תתתת|(א)}} בסעיף קטן (1), אחרי ”גג בניין“ יקראו ”או גג מאגר“, במקום ”21.5“ יקראו ”22.5“ ובמקום ”35.5“ יקראו ”34.5“;
{{ח:תתתת|(ב)}} סעיף קטן (2) – לא ייקרא;
{{ח:תתת|(2)}} בסעיף (ה)(1), במקום ”הליך תחרותי מספר 1 למיתקני גגות“ יקראו ”הליך תחרותי מספר 2 למיתקני גגות“.
{{ח:תת|(י)}} '''תחולת אמת המידה על מיתקנים שהוקמו במסגרת הליך תחרותי מספר 3 למיתקני גגות'''
{{ח:תת}} אמת מידה זו תחול על מיתקנים שהוקמו במסגרת הליך תחרותי מספר 3 למיתקני גגות שהרשות פרסמה ביום ז׳ בתמוז התש״ף (29 ביוני 2020), בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בסעיף (ג) –
{{ח:תתתת|(א)}} בסעיף קטן (1), אחרי ”גג בניין“ יקראו ”או גג מאגר“, במקום ”21.5“ יקראו ”39.5“ ובמקום ”35.5“ יקראו ”50.5“, ואולם אם המיתקן מוקם, כולו או חלקו, בתחום מרחב תכנון מקומי בהארכה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35לח|באמת מידה 35לח}}, במקום ”21.5“ יקראו ”48“ ובמקום ”35.5“ יקראו ”59“;
{{ח:תתתת|(ב)}} סעיף קטן (2) – לא ייקרא;
{{ח:תתת|(2)}} בסעיף (ה)(1), במקום ”הליך תחרותי מספר 1 למיתקני גגות“ יקראו ”הליך תחרותי מספר 3 למיתקני גגות“;
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף (ג)(4), אם הזוכה מוותר על מימוש זכייתו, כולה או חלקה, מכל סיבה שהיא, עד יום כ״ב באדר ב׳ התשפ״ד (1 באפריל 2024), והוא הגיש למחלק הדומיננטי בקשה בכתב להשבת הבטוחה, ישיב לו המחלק הדומיננטי את החלק היחסי של הבטוחה בהתאם להיקף ההספק שלגביו ויתר על זכויותיו, בניכוי 15% מהסכום של חלק הבטוחה שהושב לו.

{{ח:סעיף|220א||תיקון: 2.9.19, 5.4.20, 30.4.20, 1.11.20, 5.4.21, 14.3.22, 13.12.23; תש״ף־8, תש״ף־16, תש״ף־20, תש״ף־23, תש״ף־37, תשפ״א־5, תשפ״א־24, תשפ״ב־15, תשפ״ב־16, תשפ״ב־18, תשפ״ד־27}}
{{ח:ת}} '''תנאים לזכאות לתעריף למיתקנים שקמים במסגרת הליך תחרותי למיתקנים קרקעיים, מועד סנכרון ותשלום בעד רכישת אנרגיה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות ואי־תחולה'''
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן יב|בסימן זה}} –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הודעת זכייה“ – הודעה אשר תימסר לכל אחד מן הזוכים בהליך, ואשר תאפשר לזוכה לבקש חיבור של מיתקן אחד או יותר לרשת החשמל של מחלק עד לגובה ההספק המותקן שבו זכה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הליך תחרותי לקביעת תעריף“ או ”הליך“ – הליך תחרותי מסוים שערכה הרשות לקביעת תעריף שלפיו ירכוש המחלק חשמל ממיתקן ייצור חשמל בטכנולוגיה פוטו־וולטאית המוקם על הקרקע;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מועד מחייב לסנכרון“ ו”מועד מחייב מרבי לסנכרון“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|באמת מידה 35כ1}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – המועד שבו שלחה הרשות הודעות למועמדים לזכייה בהליך.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח סימן י|סימן י׳ לפרק ח׳}} לא יחולו על מיתקנים המוקמים מכוח ההליך התחרותי לקביעת תעריף.
{{ח:תת|(א1)}} '''הגבלת הספק המיתקנים'''
{{ח:תת}} הספק המיתקנים שבעבורם הזוכה יבקש חיבור במסגרת ההליך, לא יעלה על ההספק שצוין בבקשה לרישום הספק, ושבעבורם הפקיד את הבטוחה לפי סעיף (א2).
{{ח:תת|(א2)}} '''הפקדת בטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק דומיננטי יקבל מהזוכה בהליך תחרותי לקביעת תעריף (באמת מידה זו – הזוכה) בטוחה לטובתו בתוך 21 ימי עבודה מהמועד הקובע; לא הגיש הזוכה בטוחה כאמור, יאבד את זכותו במכסה הזוכה.
{{ח:תתת|(2)}} סכום הבטוחה יעמוד על סך של 250 שקלים חדשים או 73 דולר של ארצות הברית או 65 אירו, לפי בחירת הזוכה לכל קילו־וואט מותקן, בהתאם להספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(3)}} מחלק דומיננטי יאפשר הגשת בטוחה אחת על סך כל ההספק הזוכה או בטוחות נפרדות לכל מיתקן שיוקם במסגרת ההספק הזוכה.
{{ח:תתת|(4)}} הבטוחה הנדרשת תעמוד בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף (ד)(2) לאמת מידה 50}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} '''הגרלה'''
{{ח:תת}} סדר בדיקת הבקשות בהליך תחרותי לקביעת תעריף ייקבע באמצעות הגרלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ז) לאמת מידה 35כ2}}.
{{ח:תת|(ג)}} '''חיבור באמצעות תחנת משנה קיימת או שאינה בבעלות הזוכה, במסגרת הליך תחרותי לקביעת תעריף'''
{{ח:תתת|(1)}} זוכה רשאי להתקין בתחנת משנה של יצרן, בהסכמת היצרן, קווים, שדות או שנאים לצורך חיבור מיתקנו; ההספק של המיתקן שמותקן במסגרת ההליך לא יעלה על ההספק שניתן לחבר לרשת החלוקה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35י|לסעיף (א)(2) לאמת מידה 35י}}.
{{ח:תתת|(2)}} זוכה רשאי להקים רשת איסוף בשטח ציבורי המחברת בין המיתקן לבין תחנת המשנה; התכנון וההקמה של רשת האיסוף יבוצעו באחריות הזוכה ועל חשבונו.
{{ח:תתת|(3)}} אם במסגרת ההליך הוקם מיתקן שחובר לתחנת משנה שאליה מחובר מיתקן נוסף, יתקין בעל רישיון ההולכה מונה ייצור נפרד בנקודת החיבור, בצד המתח הגבוה, למיתקן המוקם במסגרת ההליך, נוסף על נקודת המנייה הקיימת בצד המתח העליון.
{{ח:תתת|(4)}} התשלום בעבור מיתקן שהוקם במסגרת ההליך יהיה בהתאם לקריאת המונה שהותקן בצד המתח הגבוה, לפי התעריף שנקבע בהליך; התשלום בעבור המיתקן הקיים המחובר לתחנת המשנה יהיה בהתאם לקריאת מונה הייצור במתח העליון בניכוי כמות האנרגיה שנמדדה במונה הייצור בצד המתח הגבוה, לפי התעריף שנקבע למיתקן המחובר למתח העליון עוד טרם חיבור המיתקן שהוקם במסגרת ההליך.
{{ח:תתת|(5)}} חיבור של מיתקן לתחנת משנה קיימת לפי סעיף זה יהיה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כו6|אמת מידה 35כו6}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''מועד מחייב לסנכרון וחילוט הבטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} מועד המחייב לסנכרון מיתקן שהוקם במסגרת ההליך הוא 22.5 חודשים מהמועד הקובע, והמועד המחייב המרבי לסנכרון מיתקן כאמור הוא 34.5 חודשים מהמועד הקובע.
{{ח:תתת|(2)}} אם הזוכה הציג אישור של המחלק לעמידה בתנאים לסנכרון (בסעיף זה – אישור סנכרון) עד למועד המחייב לסנכרון, ישיב לו המחלק הדומיננטי את הבטוחה שהפקיד לפי סעיף (א2) במלואה.
{{ח:תתת|(3)}} לא הציג הזוכה למחלק הדומיננטי אישור סנכרון עד המועד המחייב לסנכרון, לרבות בשל קבלת תשובת מחלק שלילית, או אישר המחלק עמידה בתנאים במועד המאוחר מהמועד המחייב לסנכרון, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה בשיעור אחיד מסכום הבטוחה שהופקדה, בעבור כל יום של איחור, החל מהיום הראשון לאיחור ועד המועד המחייב המרבי לסנכרון, או עד מועד קבלת אישור הסנכרון, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין המועד המחייב לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(4)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (3), אם ההספק המותקן שהזוכה קיבל אישור סנכרון לגביו עד המועד המחייב המרבי לסנכרון קטן מההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה באופן יחסי מסכום הבטוחה שהופקדה, בהתאם ליחס שבין ההספק המותקן שלא קיבל אישור סנכרון מתוך ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, לבין ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(5)}} הזוכה רשאי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון ב־5 חודשים (באמת מידה זו – המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן); כדי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון כאמור, יגיש הזוכה למחלק הדומיננטי, לא יאוחר מ־60 ימים לפני המועד המחייב המרבי לסנכרון, הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון בצירוף בטוחה נוספת בסכום של 250 שקלים חדשים או 73 דולר של ארצות הברית או 65 אירו, לפי בחירת הזוכה, לכל קילו־וואט מסך ההספק שנקבע בהודעת הזכייה ושטרם הוגש בעבורו אישור סנכרון (בסעיף קטן זה – בטוחה נוספת); תוקפה של הבטוחה הנוספת יהיה עד תום 7 חודשים מהמועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(6)}} נוסף על חילוט הבטוחה שבוצע לפי סעיף קטן (3) או (4), אם זוכה שהגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון לפי סעיף קטן (6), לא הגיש למחלק הדומיננטי אישור סנכרון עד המועד המחייב המרבי לסנכרון, לרבות בשל קבלת תשובת מחלק שלילית, או אישר המחלק עמידה בתנאים לסנכרון במועד המאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה הנוספת שהופקדה לפי סעיף קטן (5), בשיעור אחיד מסכומה, בעבור כל יום של איחור, החל מהיום הראשון לאיחור ועד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן או עד מועד קבלת אישור הסנכרון, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין המועד המחייב המרבי לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן.
{{ח:תתת|(7)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (6), אם ההספק המותקן שהזוכה קיבל אישור סנכרון לגביו עד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן קטן מההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה הנוספת שהופקדה לפי סעיף קטן (5) באופן יחסי, בהתאם ליחס בין ההספק המותקן שלא קיבל אישור סנכרון מתוך ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה לבין ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(8)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (5), הזוכה רשאי להגיש הודעות על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף הפקדת בטוחה נוספת, פעמיים נוספות לכל היותר; הזוכה יוכל להודיע למחלק הדומיננטי על הארכת מועד מחייב מרבי מעודכן בפעם השנייה והשלישית, ולצרף בטוחה נוספת, לא יאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, כלומר לא יאוחר מחודשיים לפני תום תקופת הבטוחה הנוספת; הוראות סעיף קטן (5) לעניין משך הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, תוקף הבטוחה הנוספת וסכומה, יחולו, בשינויים המחויבים, גם על כל הארכה של המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן וכל הפקדת בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן זה; הוראות סעיפים קטנים (6) ו־(7) לעניין חילוט הבטוחה הנוספת, יחולו, בשינויים המחויבים, גם לגבי כל בטוחה נוספת שהופקדה לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(9)}} לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון יפקעו זכויותיו של הזוכה לגבי הספק שלא סונכרן עד למועד האמור, ולגבי התעריף בשל הספק זה; אם הזוכה הגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (5) או הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (8), יפקעו זכויותיו כזוכה בהליך לפי סעיף קטן זה לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} '''תעריף ליצרן בעד חשמל המיוצר במיתקן – כללי'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק ירכוש את כל החשמל המיוצר במיתקן שהוקם במסגרת ההליך.
{{ח:תתת|(2)}} בעד רכישת החשמל ישלם המחלק ליצרן תעריף כמפורט בלוח תעריפים 6.7–14 ועל פי שיעורי ההצמדה המפורטים בהודעת הזכייה; המחלק יפיק את החשבון ליצרן בתוך 7 ימי עבודה ממועד קריאת מונה היצרן; המחלק יעביר את התשלום ליצרן בשיטת שוטף + 45 ימי עבודה מיום קבלת חשבונית המס מהיצרן.
{{ח:תתת|(3)}} התעריף האמור ישולם לתקופה של 23 שנים ממועד ההפעלה המסחרית, והכול בהתאם למועדים ולתנאים שנקבעו בהסכם ה־PPA שנערך לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ3|סעיף (ו) לאמת מידה 35כ3}}.
{{ח:תתת|(4)}} בתום 23 שנים ממועד ההפעלה המסחרית יחולו לגבי המיתקנים שהוקמו במסגרת ההליך התחרותי ההסדרים שיהיו נוהגים באותה עת, ככל שהרשות תקבע הסדרים כאמור.

{{ח:סעיף|220ב||תיקון: 27.1.20, 5.4.21, 13.10.21, 14.3.22, 2.11.22, 6.9.23, 29.11.23, 13.12.23, 24.1.24, 26.3.24, 30.9.24, 28.9.25; תש״ף־32, תש״ף־35, תשפ״ב־8, תשפ״ב־15, תשפ״ב־18, תשפ״ג־14, תשפ״ד־3, תשפ״ד־15, תשפ״ד־21, תשפ״ד־23, תשפ״ד־27, תשפ״ה־10, תשפ״ו־4}}
{{ח:ת}} '''תנאים לזכאות לתעריף למיתקנים שקמים במסגרת הליך תחרותי לקביעת תעריף לייצור חשמל בטכנולוגיה פוטו־וולטאית בשילוב קיבולת אגירה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גודל חיבור במונחי מגה־וואט“ – גודל החיבור של מיתקן מוכפל במקדם הספק של 0.9;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הודעת זכייה“ – הודעה אשר תימסר לכל אחד מן הזוכים בהליך, ואשר תאפשר לזוכה לבקש חיבור של מיתקן אחד או יותר לרשת החשמל של מחלק עד לגובה ההספק המותקן שבו זכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הליך תחרותי“ – הליך תחרותי מסוים שערכה הרשות לקביעת תעריף שלפיו ירכוש המחלק חשמל ממיתקן ייצור משולב אגירה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – בעל מיתקן ייצור משולב אגירה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד מחייב לסנכרון“ ו”מועד מחייב מרבי לסנכרון“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|באמת מידה 35כ1}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד קובע“ – המועד שבו שלחה הרשות הודעות למועמדים לזכייה בהתאם להליך תחרותי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ייצור משולב אגירה“ – מיתקן ייצור בטכנולוגיה פוטו־וולטאית שבנקודת החיבור שלו לרשת החשמל קיים גם מיתקן אגירה, ואשר הוקם במסגרת הליך תחרותי.
{{ח:תת|(א1)}} '''הגבלת הספק המיתקנים'''
{{ח:תת}} הספק המיתקנים שבעבורם הזוכה יבקש חיבור במסגרת ההליך, לא יעלה על ההספק שצוין בבקשה לרישום הספק לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}}, ושבעבורם הפקיד את הבטוחה לפי סעיף (א2).
{{ח:תת|(א2)}} '''הפקדת בטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק דומיננטי יקבל מהזוכה בהליך תחרותי (באמת מידה זו – הזוכה) בטוחה לטובתו בתוך 21 ימים מהמועד הקובע; לא הגיש הזוכה בטוחה כאמור, יאבד את זכותו במכסה הזוכה.
{{ח:תתת|(2)}} סכום הבטוחה יעמוד על סך של 600 שקלים חדשים לכל קילו־וואט מותקן בהתאם להספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(3)}} מחלק דומיננטי יאפשר הגשת בטוחה אחת על סך כל ההספק הזוכה או בטוחות נפרדות לכל מיתקן שיוקם במסגרת ההספק הזוכה.
{{ח:תתת|(4)}} הבטוחה הנדרשת תעמוד בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף (ד)(2) לאמת מידה 50}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(א3)}} '''מועד מחייב לסנכרון וחילוט הבטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} המועד המחייב לסנכרון מיתקן ייצור משולב אגירה שמוקם במסגרת ההליך התחרותי, יהיה 49.5 חודשים מהמועד הקובע, והמועד המחייב המרבי לסנכרון מיתקן כאמור יהיה 56.5 חודשים מהמועד הקובע, ואולם אם המיתקן מוקם, כולו או חלקו, בתחום מרחב תכנון מקומי בהארכה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35לח|באמת מידה 35לח}} – המועד המחייב לסנכרון המיתקן יהיה 56.5 חודשים מהמועד הקובע, והמועד המחייב המרבי לסנכרון יהיה 63.5 חודשים מהמועד הקובע.
{{ח:תתת|(2)}} הציג הזוכה אישור של המחלק לעמידה בתנאים לסנכרון עד למועד המחייב לסנכרון, ישיב לו המחלק הדומיננטי את הבטוחה שהפקיד לפי סעיף (א2) במלואה.
{{ח:תתת|(3)}} לא הציג הזוכה למחלק הדומיננטי אישור סנכרון עד המועד המחייב לסנכרון, לרבות בשל קבלת תשובת מחלק שלילית, או אישר המחלק עמידה בתנאים במועד המאוחר מהמועד המחייב לסנכרון, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה בשיעור אחיד מסכום הבטוחה שהופקדה, בעבור כל יום של איחור, החל מהיום הראשון לאיחור ועד המועד המחייב המרבי לסנכרון, או עד מועד קבלת אישור הסנכרון, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין המועד המחייב לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(4)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (3), אם ההספק המותקן שהזוכה קיבל אישור סנכרון לגביו עד המועד המחייב המרבי לסנכרון, קטן מההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה באופן יחסי מסכום הבטוחה שהופקדה, בהתאם ליחס שבין ההספק המותקן שלא קיבל אישור סנכרון מתוך ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, לבין ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(5)}} הזוכה רשאי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון ב־5 חודשים (באמת מידה זו – המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן); כדי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון כאמור, יגיש הזוכה למחלק הדומיננטי, לא יאוחר מ־60 ימים לפני המועד המחייב המרבי לסנכרון, הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון בצירוף בטוחה נוספת בסכום של 600 שקלים חדשים לכל קילו־וואט מסך ההספק שנקבע בהודעת הזכייה ושטרם הוגש בעבורו אישור סנכרון (בסעיף קטן זה – בטוחה נוספת); תוקפה של הבטוחה הנוספת יהיה עד תום 7 חודשים מהמועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(6)}} נוסף על חילוט הבטוחה שבוצע לפי סעיף קטן (3) או (4), אם זוכה שהגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון לפי סעיף קטן (5) לא הגיש למחלק הדומיננטי אישור סנכרון עד המועד המחייב המרבי לסנכרון, לרבות בשל קבלת תשובת מחלק שלילית, או אישר המחלק עמידה בתנאים לסנכרון במועד המאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה הנוספת שהופקדה לפי סעיף קטן (5), בשיעור אחיד מסכומה, בעבור כל יום של איחור, החל מהיום הראשון לאיחור ועד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן או עד מועד קבלת אישור הסנכרון, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין המועד המחייב המרבי לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן.
{{ח:תתת|(7)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (6), אם ההספק המותקן שהזוכה קיבל אישור סנכרון לגביו עד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן קטן מההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה הנוספת שהופקדה לפי סעיף קטן (5) באופן יחסי, בהתאם ליחס שבין ההספק המותקן שלא קיבל אישור סנכרון מתוך ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, לבין ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(8)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (5), הזוכה רשאי להגיש הודעות על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף הפקדת בטוחה נוספת, פעמיים נוספות לכל היותר; הזוכה יוכל להודיע למחלק הדומיננטי על הארכת מועד מחייב מרבי מעודכן בפעם השנייה והשלישית, ולצרף בטוחה נוספת, לא יאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, כלומר לא יאוחר מחודשיים לפני תום תקופת הבטוחה הנוספת; הוראות סעיף קטן (5) לעניין משך הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, תוקף הבטוחה הנוספת וסכומה, יחולו, בשינויים המחויבים, גם על כל הארכה של המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן וכל הפקדת בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן זה; הוראות סעיפים קטנים (6) ו־(7) לעניין חילוט הבטוחה הנוספת, יחולו, בשינויים המחויבים, גם לגבי כל בטוחה נוספת שהופקדה לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(9)}} לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון יפקעו זכויותיו של הזוכה לגבי הספק שלא סונכרן עד למועד האמור, ולגבי התעריף בשל הספק זה; אם הזוכה הגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (5) או הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (8), יפקעו זכויותיו כזוכה בהליך לפי סעיף קטן זה לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, לפי העניין.
{{ח:תתת|(10)}} על אף האמור בסעיף קטן (3), אם הזוכה מוותר על מימוש זכייתו, כולה או חלקה, מכל סיבה שהיא, עד יום כ״ב באדר ב׳ התשפ״ד (1 באפריל 2024), והוא הגיש למחלק הדומיננטי בקשה בכתב להשבת הבטוחה, ישיב לו המחלק הדומיננטי את החלק היחסי של הבטוחה בהתאם להיקף ההספק שלגביו ויתר על זכויותיו, בניכוי 15% מהסכום של חלק הבטוחה שהושב לו.
{{ח:תת|(ב)}} '''הוראות ליצרן לגבי מועד והיקף הזרמת אנרגיה לרשת'''
{{ח:תתת|(1)}} המחלק יודיע ליצרן עד חמישה ימי עבודה לפני תחילתו של כל רבעון קלנדרי על כמות האנרגיה שהיצרן נדרש להזרים לרשת החשמל בכל חצי שעה שבמהלך הרבעון (להלן – דרישת אנרגיה).
{{ח:תתת|(2)}} דרישת האנרגיה של המחלק תוגבל בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} כמות האנרגיה הנדרשת להזרמה בכל רגע נתון לא תעלה על גודל החיבור של מיתקן הייצור משולב האגירה;
{{ח:תתתת|(ב)}} כמות האנרגיה הנדרשת להזרמה לאורך 20 שעות רצופות לא תעלה על פי 4 מגודל החיבור במונחי מגה־וואט של מיתקן הייצור משולב האגירה;
{{ח:תתתת|(ג)}} כמות האנרגיה הנדרשת על פני 20 שעות רצופות תתפרס, לכל היותר, על 8 שעות של הזרמת אנרגיה.
{{ח:תת|(ג)}} '''הגשת תכנית ייצור וצריכה למחלק'''
{{ח:תת}} יצרן יגיש תכנית ייצור וצריכה בעבור יום המוחרת ותכנית ייצור וצריכה בעבור היום שלאחר יום המוחרת, אשר יעמדו בדרישות האנרגיה הידועות במועד הגשת כל תכנית; התכניות כאמור יוגשו לפי המועדים להגשת תכנית יומית הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 120ט|בסעיף (א) לאמת מידה 120ט}} ויכללו פירוט בעבור כל תקופת התכנית, בפירוט חצי שעתי, של כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תחזית הזרמת אנרגיה לרשת החשמל בהפרדה לאנרגיה והספק המוזרמים לרשת ישירות מהמיתקן הפוטו־וולטאי ולאנרגיה והספק המוזרמים לרשת ממיתקן האגירה;
{{ח:תתת|(2)}} תחזית צריכת אנרגיה מרשת החשמל;
{{ח:תתת|(2א)}} האנרגיה וההספק הצפויים להיות מיוצרים על ידי המיתקן הפוטו־וולטאי;
{{ח:תתת|(3)}} כל נתון שרלוונטי למנהל המערכת ולמחלק על אודות אותו מיתקן ייצור משולב אגירה, לצורך קביעת תכנית העמסה כללית לפי הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 93|באמת מידה 93}}.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד1)}} '''תכנית העמסה פרטנית'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל יום עד השעה 16:00 ימסור המחלק ליצרן תכנית העמסה פרטנית (להלן – תכנית העמסה) בעבור יום המוחרת.
{{ח:תתת|(2)}} בימי חמישי ובימי חול שחלים יום לפני ערב חג ימסור המחלק ליצרן תכנית העמסה בעבור הימים העוקבים עד ליום החול הבא.
{{ח:תתת|(3)}} המחלק יכלול בתכנית העמסה את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דרישת האנרגיה שקבע המחלק ליצרן לפי סעיף (ב); ואולם המחלק רשאי, בכפוף להוראות הקבועות בסעיף (ב)(2), לקבוע בתכנית ההעמסה, לגבי השעות שבהן חלה דרישת האנרגיה מהיצרן המקורית, הזרמת אנרגיה בכמות קטנה יותר מהקבוע בדרישת האנרגיה מהיצרן, ויראו בקביעה כאמור כדרישת האנרגיה מהיצרן למשך תקופת תכנית ההעמסה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מועדים והיקפי אנרגיה ועומס מבוקשים להגבלת הזרמת אנרגיה והספק מהמיתקן ברמה חצי שעתית;
{{ח:תתתת|(ג)}} מועדים והיקפי אנרגיה ועומס המבוקשים לטעינת אנרגיה מרשת החשמל למיתקן האגירה ברמה חצי שעתית;
{{ח:תתתת|(ד)}} מועדים והיקפי אנרגיה והספק המבוקשים להזרמת אנרגיה לרשת מעבר לדרישת האנרגיה שנקבעה ליצרן לפי סעיף (ב).
{{ח:תתת|(4)}} המחלק יחייב את היצרן לעמוד בדרישת האנרגיה כפי שמבוטאת בתכנית ההעמסה לפי סעיף קטן (3)(א), ולא יחייב את היצרן לעמוד בשאר הוראות תכנית העמסה; אם היצרן מתכוון לחרוג מהמועדים ומההיקפים המפורטים בתכנית העמסה שאינם חלק מדרישת האנרגיה, יודיע על כך למחלק מוקדם ככל האפשר ויפרט במסגרת הודעה זו את המועדים וההיקפים שהוא מתכוון לספק.
{{ח:תתת|(5)}} אין בהוראות סעיף קטן (4) כדי לגרוע מחובת היצרן לעמוד במגבלות שנקבעו לו בהתחייבות לחיבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ט)(7) לאמת מידה 35כ2}}, ואם תכנית ההעמסה הפרטנית תואמת את אותן מגבלות הזרמה, היצרן יחויב לעמוד במגבלות הזרמת האנרגיה שנקבעו בתכנית ההעמסה.
{{ח:תת|(ה)}} '''תשלום בעד הזרמת חשמל לרשת וטעינת חשמל מהרשת'''
{{ח:תתת|(1)}} היצרן יוכל להזרים אנרגיה לרשת בכל שעות היממה, בכפוף למגבלות שקבע המחלק בתשובת המחלק שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ט) לאמת מידה 35כ2}}.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק ישלם ליצרן בעד האנרגיה המוזרמת לרשת את התעריף הקבוע בלוח תעריפים 6.7–18.
{{ח:תתת|(3)}} אם כמות האנרגיה שהוזרמה לרשת על ידי היצרן נמוכה מכמות האנרגיה שנדרשה בדרישת האנרגיה, המחלק יבצע בדיקה למקור הסטייה מדרישת האנרגיה; אם מצא המחלק כי הסטייה נגרמה בשל נסיבות הקשורות לרשת, המחלק לא יגבה מהצרכן תשלום בעד הסטייה; אם מצא המחלק כי הסטייה נגרמה בשל נסיבות הקשורות למיתקן הייצור, המחלק יגבה מהיצרן בעד אנרגיה שלא הוזרמה לרשת בהתאם לדרישת האנרגיה את התעריף הקבוע בלוח תעריפים 6.7–20.
{{ח:תתת|(3א)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 30.5.2024 עד יום 31.12.2027; ברשומות כתוב בטעות שהפסקה היא חלק {{ח:פנימי|סעיף 220|מאמת מידה 220}}):}} על אף האמור בסעיף קטן (3), אם האנרגיה שלא הוזרמה לרשת בהתאם לדרישת האנרגיה בחצי שעה נתונה אינה עולה על 5 אחוזים מהאנרגיה שהיצרן נדרש להזרים לפי דרישת אנרגיה כאמור, המחלק לא יבצע בדיקה כאמור ולא יגבה מהצרכן תשלום בעד הסטייה.
{{ח:תתת|(4)}} על אנרגיה נטענת מהרשת ישלם היצרן את התעריף הקבוע בלוח 6.7–19.
{{ח:תת|(ו)}} '''תנאים לזכאות לתעריף'''
{{ח:תת}} התנאים לזכאות לתעריף של מיתקן ייצור משולב אגירה הם כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} גודל החיבור במונחי מגה־וואט של המיתקן גדול מ־2 מגה־וואט או שווה לו;
{{ח:תתת|(2)}} גודל החיבור במונחי מגה־וואט של המיתקן הוא בגודל חיבור שניתן לחבר לרשת החלוקה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35י|לסעיף (א)(2) לאמת מידה 35י}} או שווה לו;
{{ח:תתת|(3)}} קיבולת האגירה היא לכל הפחות פי 4 מגודל החיבור במונחי מגה־וואט של מיתקן הייצור משולב האגירה;
{{ח:תתת|(4)}} המיתקן מחובר לרשת החלוקה;
{{ח:תתת|(5)}} במיתקן מותקן מונה דו־כיווני אשר מונה את הצריכה ואת ייצור האנרגיה של מיתקן הייצור משולב האגירה;
{{ח:תתת|(6)}} לגבי מגיש בקשה להספק נוסף עם תוספת ממיר כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 35מד|באמת מידה 35מד}} –
{{ח:תתתת|(א)}} קיבולת האגירה היא לכל הפחות פי 4 מההספק המותקן הנמדד לפי הספק המהפכים של הממיר שאותו המבקש מעוניין להוסיף;
{{ח:תתתת|(ב)}} הספק המהפכים של הממיר שאותו המבקש מעוניין להוסיף הוא לכל הפחות 2 מגה־וואט.
{{ח:תת|(ז)}} '''בדיקות חודשיות למיתקן ייצור משולב אגירה תרמי'''
{{ח:תתת|(1)}} בסוף כל חודש יבדוק המחלק ששיעור הייצור של אנרגיה מגז טבעי בכל מיתקן ייצור משולב אגירה תרמי לא עולה על 15 אחוזים מסך ייצור האנרגיה במיתקן; האנרגיה המיוצרת באמצעות גז טבעי במיתקן בחודש m {{ח:הערה|[במקור: M]}}, תחושב כלהלן:
{{ח:ת}} {{ממורכז| \mathit{CP}_m = \frac{ \mathit{gas\_coun}_m * \mathit{Normative\_Efficiency} * \mathit{Electric\_Efficiency} }{3.412} }}
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{CP}_m – האנרגיה המיוצרת באמצעות גז טבעי במיתקן בחודש m, במונחי MWH;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{gas\_coun}_m – סך צריכת הגז של המיתקן כפי שנמדדת בנקודת מניית הגז הטבעי, במונחי MMBTU;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{Normative\_Efficiency} – אחוז נצילות נורמטיבי של מיתקן אגירה, שהוא בשיעור 87%;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{Electric\_Efficiency} – הנצילות הנורמטיבית של מיתקן מסוג מחזור משולב – 51.85%.
{{ח:תתת|(2)}} המחלק לא ישלם ליצרן תעריף בעד האנרגיה המוזרמת לרשת בחודש מסוים, אם שיעור ייצור האנרגיה בגז טבעי עולה על 15 אחוזים מסך ייצור האנרגיה במיתקן באותו החודש.
{{ח:תת|(ח)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ט)}} '''הגרלה'''
{{ח:תת}} סדר בדיקת הבקשות בהליך התחרותי ייקבע באמצעות הגרלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|סעיף (ז) לאמת מידה 35כ2}}.

{{ח:סעיף|220ג||תיקון: 1.2.21; תשפ״ב־5}}
{{ח:ת}} '''תנאי זכאות לתעריף למיתקן משולב אגירה המוקם במסגרת מכרז שפורסם בידי המדינה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – בעל מיתקן ייצור משולב אגירה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ייצור משולב אגירה“ – מיתקן ייצור בטכנולוגיה פוטו־וולטאית שבנקודת החיבור שלו לרשת החשמל קיים גם מיתקן אגירה, ואשר הוקם במסגרת מכרז שפורסם בידי המדינה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קיבולת אגירה“ – כמות האנרגיה הניתנת לאחסון במיתקן האגירה במונחי מגה־וואט לשעה, כפי שיקבע מנהל המערכת במועד בדיקות הקבלה.
{{ח:תת|(ב)}} '''תחולת הוראות לעניין תכניות ייצור וצריכה ותכנית העמסה'''
{{ח:תת}} על אף האמור {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק ו׳}}, לגבי מיתקן ייצור משולב אגירה, יצרן יגיש תכניות ייצור וצריכה לפי הוראות סעיפים (ג) עד (ה), ומנהל המערכת ימסור תכניות העמסה לפי הוראות סעיפים (ו) עד (ז).
{{ח:תת|(ג)}} '''הגשת תכנית שבועית'''
{{ח:תת}} בכל יום רביעי עד השעה 10:00 בבוקר, יגיש יצרן למנהל המערכת תכנית ייצור וצריכה שבועית של מיתקן ייצור משולב אגירה בעבור השבוע העוקב (באמת מידה זו – תכנית שבועית), שבמסגרתה יתייחס לכל יום באותו שבוע בנפרד; התכנית השבועית תוגש במתכונת של התכנית היומית כמפורט בסעיף (ה)(2); אם חל יום רביעי בחג או בערב חג, תוגש התכנית השבועית ביום החול האחרון שקדם לערב החג.
{{ח:תת|(ד)}} '''הגשת תכנית יומית ליום עוקב'''
{{ח:תת}} בכל יום עד השעה 10:00 בבוקר, יגיש יצרן למנהל המערכת תכנית ייצור וצריכה בעבור היום שלאחר יום המוחרת (באמת מידה זו – תכנית יומית ליום עוקב); התכנית תוגש במתכונת של התכנית היומית כמפורט בסעיף (ה)(2); אם במסגרת חובתו להגשת תכנית יומית היצרן כבר הגיש תכנית בעבור היום שלאחר יום המוחרת להכנת התכנית, בהתאם להוראות הסיפה של סעיף (ה)(1), הוא יהיה פטור מהגשת תכנית יומית ליום עוקב.
{{ח:תת|(ה)}} '''הגשת תכנית יומית'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל יום עד השעה 10:00 בבוקר, יגיש יצרן למנהל המערכת תכנית ייצור וצריכה בעבור יום המוחרת (באמת מידה זו – תכנית יומית); ביום חמישי וביום חול שחל יום לפני ערב חג, יעביר היצרן תכניות יומיות בעבור הימים העוקבים עד ליום החול הבא.
{{ח:תתת|(2)}} התכנית היומית תכלול בעבור כל תקופת התכנית, בפירוט חצי שעתי, את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} האנרגיה והעומס הצפויים להיות מיוצרים על ידי המיתקן הפוטו־וולטאי;
{{ח:תתתת|(ב)}} האנרגיה והעומס הצפויים להיות מוזרמים לרשת בהפרדה לאנרגיה והעומס המוזרמים ישירות מהמיתקן הפוטו־וולטאי ולאנרגיה והעומס המוזרמים לרשת ממיתקן האגירה שבמיתקן ייצור משולב אגירה;
{{ח:תתתת|(ג)}} האנרגיה והעומס הצפויים להיות מוזרמים מהמיתקן הפוטו־וולטאי למיתקן האגירה שבמיתקן ייצור משולב אגירה;
{{ח:תתתת|(ד)}} תחזית צריכת אנרגיה ועומס מרשת החשמל;
{{ח:תתתת|(ה)}} כל נתון שרלוונטי למנהל המערכת על אודות אותו מיתקן ייצור משולב אגירה, לצורך קביעת תכניות העמסה.
{{ח:תת|(ו)}} '''תכנית העמסה פרטנית ודרישת אנרגיה'''
{{ח:תתת|(1)}} בכל יום עד השעה 15:00, ימסור מנהל המערכת ליצרן תכנית העמסה פרטנית בעבור יום המוחרת.
{{ח:תתת|(2)}} ביום שישי ובערב חג ימסור מנהל המערכת ליצרן תכנית העמסה פרטנית בעבור הימים העוקבים עד ליום החול הבא.
{{ח:תתת|(3)}} תכנית ההעמסה הפרטנית תכלול את כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} כמות האנרגיה והעומס המזעריים שהיצרן נדרש להזרים לרשת החשמל, בפירוט חצי שעתי, במהלך תקופת התכנית (באמת מידה זו – דרישת אנרגיה); דרישת האנרגיה של מנהל המערכת תוגבל בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} כמות האנרגיה הנדרשת להזרמה בשעה נתונה לא תעלה על רבע מקיבולת האגירה של מיתקן האגירה שבמיתקן ייצור משולב אגירה או על 50 מגה־וואט לשעה, לפי הנמוך שבהם;
{{ח:תתתתת|(2)}} כמות האנרגיה הנדרשת להזרמה לאורך 20 שעות רצופות, לא תעלה על קיבולת האגירה של מיתקן האגירה שבמיתקן ייצור משולב אגירה או על 200 מגה־וואט לשעה, לפי הנמוך שבהם;
{{ח:תתתתת|(3)}} כמות האנרגיה הנדרשת על פני 20 שעות רצופות תתפרס, לכל היותר, על 8 שעות של הזרמת אנרגיה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מועדים והיקפי אנרגיה ועומס המבוקשים לטעינת אנרגיה מרשת החשמל למיתקן אגירה שבמיתקן ייצור משולב אגירה;
{{ח:תתתת|(ג)}} מועדים והיקפי אנרגיה ועומס המבוקשים להזרמת אנרגיה לרשת מעבר לדרישת האנרגיה.
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המערכת יחייב את היצרן לעמוד רק בדרישת האנרגיה שנקבעה לו בתכנית ההעמסה כאמור בסעיף קטן (3)(א); היצרן יודיע למנהל המערכת, מוקדם ככל האפשר, אם אין ביכולתו לעמוד בדרישת האנרגיה כאמור.
{{ח:תתת|(5)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (4), אם היצרן מתכוון לחרוג מהמועדים ומההיקפים כאמור בסעיף קטן (3)(ב) ו־(ג), יודיע על כך למנהל המערכת, מוקדם ככל האפשר, ויפרט במסגרת הודעה זו את המועדים וההיקפים שהוא מתכוון לספק.
{{ח:תת|(ז)}} '''העמסה פרטנית מעודכנת'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת רשאי להורות על שינויים בתכנית ההעמסה הפרטנית בכפוף להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שינויים בדרישת האנרגיה שבתכנית ההעמסה הפרטנית (באמת מידה זו – דרישת אנרגיה עדכנית) יימסרו ליצרן 4 שעות לפחות לפני תחילת הזרמת האנרגיה המבוקשת בדרישת האנרגיה העדכנית;
{{ח:תתת|(2)}} דרישת האנרגיה העדכנית תהיה כפופה למגבלות המפורטות בסעיף (ו)(3)(א);
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף (ו)(4) ו־(5) יחולו על תכנית ההעמסה הפרטנית המעודכנת, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ח)}} '''תשלום בעד הזרמת חשמל לרשת וטעינת אנרגיה מהרשת'''
{{ח:תתת|(1)}} היצרן יהיה רשאי לספק למנהל המערכת אנרגיה מעבר לקבוע בתכנית העמסה שהעביר מנהל המערכת, ובכלל זה בדרישת האנרגיה, ויהיה זכאי לקבל תשלום בעבור מלוא היקף האנרגיה שסיפק בפועל למנהל המערכת; מנהל המערכת ישלם ליצרן בעד האנרגיה המוזרמת לרשת את התעריף הקבוע בלוח תעריפים 6.7–21.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המערכת יגבה מיצרן בעד אנרגיה שנצרכה על ידו את התעריף הקבוע בלוח התעריפים 6.7–22.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יגבה מיצרן בעד אנרגיה שלא הוזרמה לרשת בהתאם לדרישת האנרגיה שנקבעה לפי סעיף (ו)(3)(א) או בהתאם לדרישת האנרגיה העדכנית לפי סעיף (ו), לפי העניין, את התעריף הקבוע בלוח 6.7–23.
{{ח:תת|(ט)}} '''התקנת מערכות לשליטה ובקרה על העומס בזמן אמת'''
{{ח:תת}} לצורך הפעלת המיתקן רשאי מנהל המערכת לדרוש מהיצרן התקנת מערכות המאפשרות שליטה ובקרה על העומס בזמן אמת.

{{ח:סעיף|220ד||תיקון: 11.8.21, 14.3.22, 15.12.22, 6.9.23, 29.11.23, 26.3.24, 30.9.24, 28.9.25; תשפ״ב־6, תשפ״ב־18, תשפ״ג־8, תשפ״ד־3, תשפ״ד־15, תשפ״ד־23, תשפ״ה־10, תשפ״ו־4}}
{{ח:ת}} '''תנאים לזכאות לתעריף למיתקנים שקמים במסגרת הליך תחרותי למיתקנים בדו־שימוש'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אישור סנכרון“ – מסמך שנתן המחלק לבעל המיתקן המאשר עמידה בתנאים לסנכרון לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|סעיף (ד) לאמת מידה 35כ4}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גג“ – כיסוי עליון, כיסוי צף, כיסוי צדדי או דופן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הודעת זכייה“ – הודעה אשר תימסר לכל אחד מן הזוכים בהליך, ואשר תאפשר לזוכה לבקש חיבור של מיתקן אחד או יותר לרשת החשמל של מחלק עד לגובה ההספק המותקן שבו זכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הליך תחרותי לקביעת תעריף“ או ”הליך“ – הליך תחרותי מסוים שערכה הרשות לקביעת תעריף שלפיו ירכוש המחלק חשמל ממיתקן בדו־שימוש שיחובר לרשת מתח גבוה או לרשת מתח נמוך, אשר ההזמנה להציע הצעות לגביו פורסמה לאחר יום ט׳ באלול התשפ״א (17 באוגוסט 2021);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד מחייב לסנכרון“ ו”מועד מחייב מרבי לסנכרון“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|באמת מידה 35כ1}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – המועד שבו שלחה הרשות הודעות למועמדים לזכייה בהליך;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן בדו־שימוש“ – מיתקן ייצור פוטו־וולטאי המותקן על גג של שטח שקיים בו שימוש נוסף, ובכלל זה מיתקן המותקן על גג של כל אחד מאלה: בניין כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}, חוות אחסון דלקים, מטמנה, בית עלמין, מאגר מים או מאגר מי קולחין, בריכת דגים, מחלף, חניון, מגרש חניה, מיתקן הנדסי, גדר, דרכים, מצללות, מיגון אקוסטי; לעניין הגדרה זו יראו מיתקן כמיתקן בדו־שימוש גם אם אינו מותקן על גג אלא מהווה גג, ובמחלף – גם אם מותקן על שטח כלוא במחלף כך שלא קיים שימוש נוסף לקרקע מתחתיו.
{{ח:תת|(ב)}} '''תחולה'''
{{ח:תת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 220|אמת מידה 220}} לא יחולו לגבי הליך תחרותי לקביעת תעריף שלפיו ירכוש המחלק חשמל ממיתקן בדו־שימוש, אשר ההזמנה להציע הצעות לגביו פורסמה לאחר יום ט׳ באלול התשפ״א (17 באוגוסט 2021), ועל מיתקן כאמור יחולו הוראות אמת מידה זו.
{{ח:תת|(ג)}} '''הגבלת הספק המיתקנים'''
{{ח:תת}} הספק המיתקנים שבעבורם הזוכה יבקש חיבור לא יעלה על ההספק שצוין בבקשה לרישום הספק לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|אמת מידה 35כ2}}, ושבעבורם הפקיד את הבטוחה לפי סעיף (ד).
{{ח:תת|(ד)}} '''הפקדת בטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק דומיננטי יקבל מהזוכה בהליך תחרותי לקביעת תעריף (באמת מידה זו – הזוכה) בטוחה לטובתו בתוך 21 ימי עבודה מהמועד הקובע; לא הגיש הזוכה בטוחה כאמור, יאבד את זכותו במכסה הזוכה.
{{ח:תתת|(2)}} סכום הבטוחה יעמוד על סך של 150 שקלים חדשים לכל קילו־וואט מותקן בהתאם להספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(3)}} מחלק דומיננטי יאפשר הגשת בטוחה אחת על סך כל ההספק הזוכה או בטוחות נפרדות לכל מיתקן שיוקם במסגרת ההספק הזוכה.
{{ח:תתת|(4)}} הבטוחה הנדרשת תעמוד בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף (ד)(2) לאמת מידה 50}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ה)}} '''מועד מחייב לסנכרון וחילוט הבטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} המועד המחייב לסנכרון מיתקן שמוקם במסגרת הליך תחרותי לקביעת תעריף יהיה 45 חודשים מהמועד הקובע והמועד המחייב המרבי לסנכרון מיתקן כאמור יהיה 50.5 חודשים מהמועד הקובע, ואולם אם המיתקן מוקם, כולו או חלקו, בתחום מרחב תכנון מקומי בהארכה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35לח|באמת מידה 35לח}} – המועד המחייב לסנכרון יהיה 50.5 חודשים מהמועד הקובע, והמועד המחייב המרבי לסנכרון יהיה 57.5 חודשים מהמועד הקובע.
{{ח:תתת|(2)}} אם הזוכה הציג אישור סנכרון עד למועד המחייב לסנכרון, ישיב לו המחלק הדומיננטי את הבטוחה שהפקיד לפי סעיף (ד) במלואה.
{{ח:תתת|(3)}} לא הציג הזוכה למחלק הדומיננטי אישור סנכרון עד המועד המחייב לסנכרון, לרבות בשל קבלת תשובת מחלק שלילית, או אישר המחלק עמידה בתנאים במועד המאוחר מהמועד המחייב לסנכרון, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה בשיעור אחיד מסכום הבטוחה שהופקדה, בעבור כל יום של איחור, החל מהיום הראשון לאיחור ועד המועד המחייב המרבי לסנכרון, או עד מועד קבלת אישור הסנכרון, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין המועד המחייב לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(4)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (3), אם ההספק המותקן שהזוכה קיבל אישור סינכרון לגביו עד המועד המחייב המרבי לסנכרון קטן מההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה באופן יחסי מסכום הבטוחה שהופקדה, בהתאם ליחס בין ההספק המותקן שלא קיבל אישור סנכרון מתוך ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה לבין ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(5)}} הזוכה רשאי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון ב־5 חודשים (באמת מידה זו – המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן); כדי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון כאמור, יגיש הזוכה למחלק הדומיננטי, לא יאוחר מ־60 ימים לפני המועד המחייב המרבי לסנכרון, הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון בצירוף בטוחה נוספת בסכום של 150 שקלים חדשים לכל קילו־וואט מסך ההספק שנקבע בהודעת הזכייה ושטרם הוגש בעבורו אישור סנכרון (בסעיף קטן זה – בטוחה נוספת); תוקפה של הבטוחה הנוספת יהיה עד תום 7 חודשים מהמועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(6)}} נוסף על חילוט הבטוחה שבוצע לפי סעיף קטן (3) או (4), אם זוכה שהגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון לפי סעיף קטן (5) לא הגיש למחלק הדומיננטי אישור סנכרון עד המועד המחייב המרבי לסנכרון, לרבות בשל קבלת תשובת מחלק שלילית, או אישר המחלק עמידה בתנאים לסנכרון במועד המאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה הנוספת שהופקדה, בשיעור אחיד מסכומה, בעבור כל יום של איחור החל מהיום הראשון לאיחור ועד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן או עד מועד קבלת אישור הסנכרון, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין המועד המחייב המרבי לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן.
{{ח:תתת|(7)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (6), אם ההספק המותקן שהזוכה קיבל אישור סינכרון לגביו עד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן קטן מההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, יחלט המחלק הדומיננטי את הבטוחה הנוספת שהופקדה באופן יחסי, בהתאם ליחס בין ההספק המותקן שלא קיבל אישור סנכרון מתוך ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה לבין ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(8)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (5), הזוכה רשאי להגיש הודעות על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף הפקדת בטוחה נוספת, פעמיים נוספות לכל היותר; הזוכה יוכל להודיע למחלק הדומיננטי על הארכת מועד מחייב מרבי מעודכן בפעם השנייה והשלישית, ולצרף בטוחה נוספת, לא יאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, היינו לא יאוחר מחודשיים לפני תום תקופת הבטוחה הנוספת; הוראות סעיף קטן (5) לעניין משך הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, תוקף הבטוחה הנוספת וסכומה, יחולו, בשינויים המחויבים, גם על כל הארכה של המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן וכל הפקדת בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן זה; הוראות סעיפים קטנים (6) ו־(7) לעניין חילוט הבטוחה הנוספת, יחולו, בשינויים המחויבים, גם לגבי כל בטוחה נוספת שהופקדה לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(9)}} לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון יפקעו זכויותיו של הזוכה לגבי הספק שלא סונכרן עד למועד האמור, ולגבי התעריף בשל הספק זה; אם הזוכה הגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (5) או הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (8), יפקעו זכויותיו כזוכה בהליך לפי סעיף קטן זה לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, לפי העניין.
{{ח:תתת|(10)}} על אף האמור בסעיף קטן (3), אם הזוכה מוותר על מימוש זכייתו, כולה או חלקה, מכל סיבה שהיא, עד יום כ״ב באדר ב׳ התשפ״ד (1 באפריל 2024), והוא הגיש למחלק הדומיננטי בקשה בכתב להשבת הבטוחה, ישיב לו המחלק הדומיננטי את החלק היחסי של הבטוחה בהתאם להיקף ההספק שלגביו ויתר על זכויותיו, בניכוי 15% מהסכום של חלק הבטוחה שהושב לו.
{{ח:תת|(ו)}} '''בחירה בשיטת התחשבנות'''
{{ח:תתת|(1)}} הזוכה יבחר לצורך התחשבנות עם המחלק, באחת משתי השיטות המפורטות בסעיפים (ז) ו־(ח).
{{ח:תתת|(2)}} בחר הזוכה בשיטת התחשבנות, לא יוכל הזוכה לעבור לשיטת התחשבנות אחרת, עד תום התקופה האמורה בסעיף קטן (3).
{{ח:תתת|(3)}} המחלק ישלם לזוכה את התעריף מיום שנתן המחלק אישור הפעלה מסחרית למיתקן לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כ4|סעיף (ז) לאמת מידה 35כ4}} ועד ליום ט״ז באייר הת״ת (29 באפריל 2040){{ח:הערה|,}} ואם המיתקן מוקם, כולו או חלקו, בתחום מרחב תכנון מקומי בהארכה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35לח|באמת מידה 35לח}} – כ״ד בכסלו התת״א (29 בנובמבר 2040); על אף האמור, לבקשת זוכה ישלם המחלק את התעריף לתקופה קצרה יותר.
{{ח:תת|(ז)}} '''התחשבנות בשיטת תשלום בעד ייצור'''
{{ח:תתת|(1)}} לפי שיטת התחשבנות זו, המחלק ישלם לזוכה בעד החשמל המיוצר במיתקן, תעריף כפי שייקבע לעניין אותו הליך בלוח תעריפים 6.7–14 ועל פי שיעורי ההצמדה המפורטים בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(2)}} בעד האנרגיה הנצרכת על ידי הצרכן מן המיתקן, יגבה המחלק מהצרכן תעריף לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|אמת מידה 21}}, וכן את התעריף הקבוע בלוח תעריפים 5.4–1.
{{ח:תת|(ח)}} '''התחשבנות בשיטת תשלום בעד הזרמה לרשת'''
{{ח:תתת|(1)}} לפי שיטת התחשבנות זו, ספק שירות חיוני ישלם לזוכה בעד החשמל המיוצר במיתקן והמוזרם לרשת תעריף כפי שייקבע לעניין אותו הליך בלוח תעריפים 6.7–14 ועל פי שיעורי ההצמדה המפורטים בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(2)}} בעד האנרגיה הנצרכת מהמיתקן על ידי הזוכה, יגבה ספק השירות החיוני מן הזוכה את התעריפים לפי לוח תעריפים 8.1–1, בהתאם לסוג הצרכן, את התעריף הקבוע לקו״א בשנה לפי לוחות תעריפים 5.2–1, 5.2–3 ו־5.3–1, וכן את התעריף הקבוע בלוח תעריפים 5.4–1.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בסעיף (ו)(2), זוכה שבחר בשיטת התחשבנות זו ומעוניין לעבור להתחשבנות בשיטת תשלום בעד ייצור, יוכל לעשות כן באופן חד־פעמי ובלתי חוזר, בכפוף להגשת בקשה למחלק לא יאוחר מיום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023).
{{ח:תת|(ט)}} '''הצהרת הזוכה על מיקום המיתקן בבקשה לפתיחת תיק חיבור'''
{{ח:תת}} מחלק יוודא כי בבקשה לחיבור הזוכה הצהיר שהמיתקן הוא מיתקן בדו־שימוש וציין על גבי הבקשה לאיזה שימוש יוקם המיתקן, ובכלל זה: בניין כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}, מטמנה, בית עלמין, חוות איחסון דלקים, מאגר מים או מאגר מי קולחין, בריכת דגים, מחלף, חניון, מגרש חניה, אגרו־וולטאי, מיתקן הנדסי, גדר, דרכים, מצללות או מיגון אקוסטי.
{{ח:תת|(י)}} '''ניהול נתונים'''
{{ח:תתת|(1)}} מחלק דומיננטי אחראי למעקב אחר כמות ההספק של כל זוכה בהתאם להודעת הזכייה שלגביה נפתחו תיקי עבודה לחיבור.
{{ח:תתת|(2)}} מחלק ימסור למחלק דומיננטי, בזמן אמת, נתונים על אודות כל פתיחת תיק עבודה לחיבור שהגיש זוכה לחיבור מיתקן אחד או יותר בהתאם להודעת הזכייה; המחלק יעדכן בזמן אמת את המחלק הדומיננטי גם אודות נתונים על עמידה או אי־עמידה בתנאים להגשת בקשה המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 35כ2|בסעיף (ה) לאמת מידה 35כ2}}, אם נבדקו.
{{ח:תתת|(3)}} מחלק דומיננטי יבצע רישום על בסיס יומי, של הודעות המחלק וינפיק למחלק אישור קבלה מיידי.
{{ח:תתת|(4)}} עם פתיחת תיק עבודה לחיבור במלוא ההספק המותקן הקבוע בהודעת הזכייה שניתנה לזוכה, יודיע מחלק דומיננטי למחלקים ולזוכה על מיצוי כמות ההספק של הזוכה; ממועד מתן ההודעה לא יקבל מחלק בקשות חדשות מאת הזוכה לפתיחת תיק עבודה לחיבור במסגרת ההליך התחרותי לקביעת תעריף.

{{ח:סעיף|220ה||תיקון: 29.11.23, 26.3.24, 30.9.24, 28.9.25; תשפ״ג־2, תשפ״ד־15, תשפ״ד־23, תשפ״ה־10, תשפ״ו־4}}
{{ח:ת}} '''תנאים לזכאות לתעריף הגנה למיתקנים שפועלים במסגרת הליך תחרותי לקביעת תעריף הגנה לייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת במיתקנים המחוברים לרשת ההולכה'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אישור מתן מתח“, לגבי כל מיתקן – אישור שנתן מנהל המערכת לעמידה בתנאים למתן מתח למיתקן לפי {{ח:פנימי|סעיף 35לא|סעיף (ג) לאמת מידה 35לא}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הודעת זכייה“ – הודעה אשר תימסר לכל אחד מן הזוכים בהליך, ואשר תאפשר לזוכה לבקש חיבור של מיתקן אחד או יותר לרשת החשמל, עד לגובה ההספק המותקן במונחי מגה־וואט שבו זכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הליך תחרותי לקביעת תעריף“, ”הליך“ – הליך תחרותי מסוים שערכה הרשות לקביעת תעריף הגנה לייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת במיתקנים המחוברים לרשת ההולכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – בעל מיתקן ייצור המוקם במסגרת אמת מידה זו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד מחייב לסנכרון“ – המועד שעד אליו נדרש מבקש להציג אישור מתן מתח;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד מחייב מרבי לסנכרון“ – המועד שעד אליו רשאי המבקש להציג אישור מתן מתח, בכפוף לחילוט ערבות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – המועד שבו שלחה הרשות הודעות למועמדים לזכייה, כמפורט להלן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תעריף הגנה“ – התעריף כפי שייקבע במסגרת ההליך בלוח תעריפים 6.7–25.
{{ח:תת|(ב)}} '''הפקדת בטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יקבל מהזוכה בהליך תחרותי לקביעת תעריף הגנה (באמת מידה זו – הזוכה) בטוחה לטובתו בתוך 21 ימי עסקים מהמועד הקובע; לא הגיש הזוכה בטוחה כאמור, יאבד את זכותו במכסה הזוכה.
{{ח:תתת|(2)}} סכום הבטוחה יעמוד על סך של 300 שקלים חדשים לכל קילו־וואט מותקן בהתאם להספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יאפשר הגשת בטוחה אחת על סך כל ההספק הזוכה או בטוחות נפרדות לכל מיתקן שיוקם במסגרת ההספק הזוכה.
{{ח:תתת|(4)}} הבטוחה הנדרשת תעמוד בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף (ד)(2) לאמת מידה 50}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} '''הגרלה'''
{{ח:תת}} סדר בדיקת הבקשות לחיבור בהליך ייקבע באמצעות הגרלה שתבוצע על ידי הרשות; ייכללו בהגרלה בקשות לסקר חיבור שהוגשו בתוך 21 ימי עבודה מהמועד הקובע למשרדי מנהל המערכת, אשר כוללות את כל הנתונים והמסמכים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 35כו3|סעיף (א) לאמת מידה 35כו3}} ואשר מתקיימים לגביהן כל התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 35כו3|בסעיף (ב) לאותה אמת מידה}}.
{{ח:תת|(ד)}} '''מועד מחייב לסנכרון וחילוט הבטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} זוכה יהיה זכאי לתעריף הגנה במסגרת ההליך התחרותי, אם המיתקן שהוא מחבר במסגרת ההליך התחרותי קיבל אישור מתן מתח לא יאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון שיהיה בתום 53.5 חודשים מהמועד הקובע, ואם המיתקן מוקם, כולו או חלקו, בתחום מרחב תכנון מקומי בהארכה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35לח|באמת מידה 35לח}} – בתום 60.5 חודשים מהמועד הקובע.
{{ח:תתת|(2)}} אם הזוכה הציג אישור מתן מתח שניתן עד המועד המחייב לסנכרון, שיהיה בתום 46.5 חודשים{{ח:הערה|,}} ולעניין מיתקן המוקם בתחום מרחב תכנון מקומי בהארכה כאמור בסעיף קטן (1) – בתום3.52 חודשים מהמועד הקובע מהמועד הקובע, ישיב לו מנהל המערכת את הבטוחה שהפקיד לפי סעיף (ב) במלואה.
{{ח:תתת|(3)}} לא הציג הזוכה אישור מתן מתח שניתן עד המועד המחייב לסנכרון, לרבות בשל קבלת תשובה שלילית בסקר חיבור, או הוצג אישור כאמור שניתן במועד המאוחר מהמועד המחייב לסנכרון, יחלט מנהל המערכת את הבטוחה בשיעור אחיד מסכום הבטוחה שהופקד, בעבור כל יום של איחור, החל ביום הראשון לאיחור עד המועד המחייב המרבי לסנכרון או עד מועד קבלת אישור מתן מתח, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין המועד המחייב לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(4)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (3), אם ההספק המותקן שהזוכה קיבל אישור מתן מתח לגביו עד המועד המחייב המרבי לסנכרון קטן מההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, יחלט מנהל המערכת את הבטוחה באופן יחסי מסכום הבטוחה שהופקדה, בהתאם ליחס שבין ההספק המותקן שלא קיבל אישור מתן מתח מתוך ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, לבין ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(5)}} הזוכה רשאי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון ב־5 חודשים (באמת מידה זו – המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן); כדי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון כאמור, יגיש הזוכה למנהל המערכת, לא יאוחר מ־60 ימים לפני המועד המחייב המרבי לסנכרון, הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון בצירוף בטוחה נוספת בסכום של 300 שקלים חדשים לכל קילו־וואט מסך ההספק שנקבע בהודעת הזכייה ושטרם ניתן בעבורו אישור מתן מתח (בסעיף קטן זה – בטוחה נוספת); תוקפה של הבטוחה הנוספת יהיה עד תום 7 חודשים מהמועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(6)}} נוסף על חילוט הבטוחה שבוצע לפי סעיף קטן (3) או (4), אם זוכה שהגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון לפי סעיף קטן (5) לא הציג למנהל המערכת אישור מתן מתח שניתן עד המועד המחייב המרבי לסנכרון, לרבות בשל קבלת תשובה שלילית בסקר חיבור, או הוצג אישור שניתן במועד המאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון, יחלט מנהל המערכת את הבטוחה הנוספת שהופקדה, בשיעור אחיד מסכומה, בעבור כל יום של איחור, החל ביום הראשון לאיחור עד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן או עד מועד קבלת אישור מתן מתח, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין המועד המחייב המרבי לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן.
{{ח:תתת|(7)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (6), אם ההספק המותקן שהזוכה הציג בעבורו אישור מתן מתח שניתן עד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן קטן מההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, יחלט מנהל המערכת את הבטוחה הנוספת שהופקדה באופן יחסי, בהתאם ליחס שבין ההספק המותקן שלא ניתן לגביו אישור מתן מתח מתוך ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה, לבין ההספק המותקן שנקבע בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(8)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (5), הזוכה רשאי להגיש הודעות על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף הפקדת בטוחה נוספת, פעמיים נוספות לכל היותר; הזוכה יוכל להודיע למנהל המערכת על הארכת מועד מחייב מרבי מעודכן בפעם השנייה והשלישית, ולצרף בטוחה נוספת, לא יאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, כלומר לא יאוחר מחודשיים לפני תום תקופת הבטוחה הנוספת; הוראות סעיף קטן (5) לעניין משך הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, תוקף הבטוחה הנוספת וסכומה, יחולו, בשינויים המחויבים, גם על כל הארכה של המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן וכל הפקדת בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן זה; הוראות סעיפים קטנים (6) ו־(7) לעניין חילוט הבטוחה הנוספת, יחולו, בשינויים המחויבים, גם לגבי כל בטוחה נוספת שהופקדה לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(9)}} לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון יפקעו זכויותיו של הזוכה לקבלת תעריף ההגנה לגבי הספק שלא סונכרן עד למועד האמור; אם הזוכה הגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (5) או הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (8), יפקעו זכויותיו כזוכה בהליך לפי סעיף קטן זה לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, לפי העניין.
{{ח:תתת|(10)}} על אף האמור בסעיף קטן (9), לעניין פקיעת זכויותיו של הזוכה, יישמרו לזוכה שלא הציג אישור מתח שניתן בתוך התקופה כאמור בסעיף קטן (9) זכויות החיבור לרשת, כל עוד לא התקיימה נסיבה מהנסיבות לפקיעת ההתחייבות לחיבור המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 35כו5|בסעיף (ב)(1) לאמת מידה 35כו5}}.
{{ח:תתת|(11)}} על אף האמור בסעיף קטן (3), אם הזוכה מוותר על מימוש זכייתו, כולה או חלקה, מכל סיבה שהיא, עד 6 חודשים מהמועד הקובע, והוא הגיש למנהל המערכת בקשה להשבת הבטוחה, ישיב לו מנהל המערכת את החלק היחסי של הבטוחה בהתאם להיקף ההספק שלגביו ויתר על זכויותיו, בניכוי 15% מסכום הבטוחה שהופקדה.
{{ח:תת|(ה)}} '''תעריף'''
{{ח:תתת|(1)}} בעד האנרגיה המוזרמת לרשת ממיתקן ייצור שחל עליו ההליך, ישלם מנהל המערכת ליצרן מחיר שולי חצי שעתי יום מראש ומחיר שולי חצי שעתי זמן אמת בהתאם למנגנון הקבוע {{ח:פנימי|פרק ו סימן ה1|בסימן ה׳1 לפרק ו׳}}.
{{ח:תתת|(2)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (1), במשך תקופת התעריף ישלם מנהל המערכת ליצרן תעריף הגנה על האנרגיה המיוצרת במיתקן בכל חצי שעה; על אף האמור, אם האנרגיה המיוצרת במיתקן בחצי שעה נתונה עולה על מחצית ההספק הזוכה, ישלם מנהל המערכת ליצרן תעריף הגנה עד למחצית ההספק הזוכה; לעניין זה, ”תקופת התעריף“ – התקופה שבמהלכה ישלם מנהל המערכת לזוכה את תעריף ההגנה כפי שקבוע בסעיף קטן (3).
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת ישלם לזוכה את תעריף ההגנה לפי סעיף קטן (2) החל ביום שנתן מנהל המערכת אישור הפעלה מסחרית למיתקן עד יום כ״ט בטבת התת״ב (21 בינואר 2042), ואולם לגבי מיתקנים שבמועד הקובע כבר פועלים מסחרית – עד יום י״ח בסיוון התשצ״ח (21 ביוני 2038); על אף האמור, תקופת תשלום התעריף כאמור לעניין מיתקן המוקם בתחום מרחב תכנון מקומי בהארכה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35לח|באמת מידה 35לח}} תהיה כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} אם המיתקן אינו פועל מסחרית במועד הקובע – עד יום ה׳ באלול התת״ב (21 באוגוסט 2042);
{{ח:תתתת|(ב)}} אם המיתקן כבר פועל מסחרית במועד הקובע – עד יום כ״ה בטבת התשצ״ט (21 בינואר 2039).
{{ח:תת|(ו)}} '''התקנת מערכות לשליטה ובקרה על העומס בזמן אמת'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת ידרוש מהיצרן להתקין מערכות המאפשרות שליטה ובקרה על העומס בזמן אמת, כתנאי לתחילת תשלום תעריף הגנה לפי אמת מידה זו.

{{ח:סעיף|220ו||תיקון: 30.10.23, 12.2.25, 28.9.25; תשפ״ד־29, תשפ״ה־19, תשפ״ו־4}}
{{ח:ת}} '''תנאים לזכאות לתעריף במסגרת הליך תחרותי מס׳ 1 לקביעת תעריף זמינות למיתקני אגירה המתחברים או המשולבים ברשת המתח העליון'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ההליך“ – הליך תחרותי לקביעת תעריף זמינות למיתקני אגירה המתחברים או המשולבים ברשת המתח העליון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הודעת זכייה“ – הודעה אשר תימסר לכל אחד מן הזוכים בהליך, ואשר תאפשר לזוכה שהפקיד בטוחה כאמור בסעיף (ח) להקים מיתקן אגירה אחד או יותר, עד לגובה ההספק המותקן שבו זכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועד המחייב לסנכרון“ – המועד שעד אליו נדרש הזוכה להציג למנהל המערכת אישור מתן מתח כמשמעותו בסעיף (ט)(2);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועד המחייב המרבי לסנכרון“ – המועד שעד אליו נדרש הזוכה להציג למנהל המערכת אישור מתן מתח, כמשמעותו בסעיף (ט)(2), בכפוף לחילוט ערבות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – המועד שבו שלחה הרשות הודעות למועמדים לזכייה במסגרת ההליך;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק מותקן“ – למיתקני אגירה המייצרים בזרם חילופין – ההספק הממשי של המיתקן בהדקי הגנרטור בניכוי צריכה עצמית בהתאם לנתוני היצרן; למיתקני אגירה המייצרים בזרם ישר – ההספק המצרפי של המהפכים בקילו־וולט אמפר, מוכפל במקדם הספק 0.9, במונחי מגה־וואט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”זוכה“ – מציע בהליך שלפחות הצעה אחת שלו התקבלה כהצעה זוכה בהליך;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יכולת זמינה לפריקת אנרגיה“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 85ה|באמת מידה 85ה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קיבולת אגירה פנויה לפריקת אנרגיה“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 85ה|באמת מידה 85ה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קיבולת אגירה ראשונית“ – כמות האנרגיה המרבית הניתנת לאחסון במיתקן האגירה, במונחי מגה־וואט שעה, בהתאם לנתוני יצרן מיתקן האגירה, כפי שצוינה בהודעת הזכייה.
{{ח:תת|(ב)}} '''תנאי זכאות לתעריף'''
{{ח:תת}} התנאים לזכאות לתעריף של מיתקן אגירה נושא ההליך (באמת מידה זו – המיתקן) הם כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} המיתקן מחובר באזור שבו נקבע שהוא יוקם לפי הודעת הזכייה בהליך או לחלופין נקודת החיבור בין מסעף החיבור הישיר של המיתקן לבין רשת החשמל הנמצאת באזור כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} קיבולת האגירה הפנויה לפריקת אנרגיה של המיתקן, במהלך כל תקופת פעילותו של המיתקן, לא תפחת מפי 4 מהיכולת הזמינה לפריקת אנרגיה המרבית של המיתקן, כפי שנמדדה בבדיקות הקבלה;
{{ח:תתת|(3)}} ההספק המותקן אינו נמוך מ־16 מגה־וואט ואינו עולה על 150 מגה־וואט;
{{ח:תתת|(4)}} המיתקן מחובר או משולב במתח עליון 161 קילו־וולט;
{{ח:תתת|(5)}} במקום צרכנות שבו משולב מיתקן האגירה עם מיתקני ייצור או מיתקני צריכה אחרים, מותקנים מונים נפרדים לכל אחד ממיתקני הייצור והצריכה בצד המתח הגבוה של תחנת המשנה, לרבות למיתקן האגירה.
{{ח:תת|(ג)}} '''הוראות לעניין גודל החיבור הנדרש ממיתקן אגירה'''
{{ח:תתת|(1)}} למיתקן אגירה המשולב במקום צרכנות שמיתקן פוטו־וולטאי מצוי בו – גודל החיבור ייקבע כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} אם ההספק המותקן של מיתקן האגירה אינו עולה על 30% מההספק המותקן של המיתקן הפוטו־וולטאי, גודל החיבור יהיה בהתאם להספק המותקן של המיתקן הפוטו־וולטאי;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם ההספק המותקן של מיתקן האגירה עולה על 30% מההספק המותקן של המיתקן הפוטו־וולטאי ואינו עולה על 200% מההספק המותקן האמור, גודל החיבור יהיה בהתאם לנוסחה שלהלן:
{{ח:תתתת}} {{ממורכז| M = \frac{ \mathit{PV} \times 0.8 + \mathit{SS} \times 0.7 }{ 0.9 } }}
{{ח:תתתת}} כאשר:
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} M – גודל החיבור הנדרש במונחי MVA;
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} \mathit{PV} – ההספק המותקן של המיתקן הפוטו־וולטאי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 35כ1|באמת מידה 35כ1}};
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} \mathit{SS} – ההספק המותקן של מיתקן האגירה.
{{ח:תתתת|(ג)}} אם הספק מיתקן האגירה גדול מ־200% מההספק המותקן של המיתקן הפוטו־וולטאי – גודל החיבור יהיה לפי סך ההספקים המותקנים של מיתקן הייצור ושל מיתקן האגירה.
{{ח:תתת|(2)}} למיתקן אגירה המשולב במקום צרכנות שמיתקן ייצור שאינו פוטו־וולטאי מצוי בו – גודל החיבור יהיה לפי סך ההספקים המותקנים של מיתקן הייצור ושל מיתקן האגירה.
{{ח:תתת|(3)}} למיתקן אגירה המשולב בחצר צרכן – גודל החיבור של מקום הצרכנות יוגדל בגובה ההספק המותקן של מיתקן האגירה.
{{ח:תתת|(4)}} למיתקן אגירה שאינו משולב במקום צרכנות שמיתקן ייצור מצוי בו או בחצר צרכן – גודל החיבור לא יפחת מההספק המותקן של מיתקן האגירה.
{{ח:תת|(ד)}} '''חיבור נוסף'''
{{ח:תת}} ספק שירות חיוני רשת יקצה חיבור נוסף לבקשת מציע בהליך שמקום הצרכנות שבו הוא מבקש לשלב את מיתקן האגירה מחובר למתח על־עליון.
{{ח:תת|(ה)}} '''בדיקת בקשות חיבור'''
{{ח:תתת|(1)}} סדר בדיקת הבקשות לחיבור ייקבע בהתאם לדירוג הצעות המחיר לתעריף זמינות בהליך כך שמיתקן שבנוגע אליו הוגשה במסגרת ההליך הצעת מחיר נמוכה יותר ייבדק מוקדם יותר; אם יש הצעות מחיר זהות, הרשות תערוך הגרלה לקביעת סדר בדיקתן.
{{ח:תתת|(2)}} הספק וקיבולת המיתקנים שבעבורם המציע יבקש חיבור, לא יעלה על ההספק והקיבולת שצוינו בהצעתו.
{{ח:תתת|(3)}} על חיבור מיתקן לפי ההליך יחולו {{ח:פנימי|סעיף 35כו1|אמות מידה 35כו1 עד 35כו5}} בשינויים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 35כו1|באמת מידה 35כו1}}, בהגדרה ”מועד להפעלה מסחרית“, הקטע החל במילים ”הנמנה ממועד הסגירה הפיננסית“ עד סופה – לא ייקרא;
{{ח:תתתת|(ב)}} מבקש החיבור לא יידרש לעמוד בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כו3|סעיפים (א)(1)(ג) ו־(ה) ו־(ב)(1) ו־(7) לאמת מידה 35כו3}};
{{ח:תתתת|(ג)}} על מבקש החיבור לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35כו5|סעיפים (ב)(1)(א), (ב1) ו־(ד)(3)(ה) לאמת מידה 35כו5}};
{{ח:תתתת|(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 35כו5|באמת מידה 35כו5}} –
{{ח:תתתתת|(1)}} בסעיף (א)(4), המילים ”לתקופה של 12 חודשים“ – לא ייקראו;
{{ח:תתתתת|(2)}} בסעיף (א1)(1), ברישה, המילים ”למועד הסגירה הפיננסית או“ ו”לפי המוקדם מביניהם“ – לא ייקראו.
{{ח:תת|(ו)}} '''שמירת מקום ברשת'''
{{ח:תת}} בכפוף לביצוע סקר חיבור ולתוצאותיו, מנהל המערכת ישמור לזוכה מקום ברשת עד המועד המחייב המרבי לסנכרון או עד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כמשמעותו בסעיף (ט)(5), לפי העניין.
{{ח:תת|(ז)}} '''שילוב צרכים מערכתיים שאינם לצורכי מבקש החיבור'''
{{ח:תת}} מבקש חיבור אשר יסכים לבקשת מנהל המערכת לשמור מקום בתחנת המשנה של המיתקן לצורך שילוב שנאים מערכתיים, יהיה זכאי לדחיית המועד המחייב לסנכרון בארבעה חודשים, ומועד סיום תקופת התעריף – כקבוע בסעיף (י).
{{ח:תת|(ח)}} '''הפקדת בטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המערכת יקבל מהזוכה בטוחה לטובתו בתוך 21 ימי עבודה מהמועד הקובע; לא הגיש הזוכה בטוחה כאמור, יאבד את זכותו במכסה הזוכה.
{{ח:תתת|(2)}} סכום הבטוחה יעמוד על סך של 75 שקלים חדשים לכל קילו־וואט שעה של קיבולת אגירה ראשונית.
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המערכת יאפשר הגשת בטוחה אחת על סך כל הקיבולת הזוכה או בטוחות נפרדות בנוגע לקיבולת הזוכה בכל הצעה, אם הגיש כמה הצעות.
{{ח:תתת|(4)}} הבטוחה הנדרשת תעמוד בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף (ד)(2) לאמת מידה 50}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ט)}} '''מועד מחייב לסנכרון וחילוט הבטוחה'''
{{ח:תתת|(1)}} המועד המחייב לסנכרון מיתקן אגירה במסגרת ההליך התחרותי יהיה 37.5 חודשים מהמועד הקובע, ואולם בעבור זוכה שנענה בחיוב לבקשת מנהל המערכת לשלב צרכים מערכתיים בתחנת משנה של המיתקן כמפורט בסעיף (ז) לאמת מידה זו, המועד המחייב לסנכרון יהיה 41.5 חודשים מהמועד הקובע; המועד המחייב המרבי לסנכרון יהיה 7 חודשים מהמועד המחייב לסנכרון.
{{ח:תתת|(2)}} זוכה יהיה זכאי לתעריף זמינות במסגרת ההליך, אם המיתקן שהוא מחבר במסגרת ההליך התחרותי קיבל אישור מתן מתח בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 35לא|לאמת מידה 35לא}} (להלן – אישור מתן מתח) לא יאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(3)}} אם הזוכה הציג למנהל המערכת אישור מתן מתח עד המועד המחייב לסנכרון, ישיב לו מנהל המערכת את הבטוחה שהפקיד לפי סעיף (ח) במלואה.
{{ח:תתת|(4)}} לא הציג הזוכה אישור מתן מתח עד המועד המחייב לסנכרון, או שהזוכה הציג את האישור במועד המאוחר מהמועד המחייב לסנכרון, יחלט מנהל המערכת את הבטוחה בשיעור אחיד מסכום הבטוחה שהופקדה, בעבור כל יום של איחור, החל מהיום הראשון לאיחור ועד המועד המחייב המרבי לסנכרון או עד מועד קבלת אישור מתן מתח, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין המועד המחייב לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון.
{{ח:תתת|(5)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (4), אם קיבולת האגירה שהזוכה קיבל אישור מתן מתח לגביה עד המועד המחייב המרבי לסנכרון, קטנה מקיבולת האגירה שנקבעה בהודעת הזכייה, יחלט מנהל המערכת את הבטוחה באופן יחסי מסכום הבטוחה שהופקדה, בהתאם ליחס בין הקיבולת שלא קיבלה אישור מתן מתח לבין הקיבולת שנקבעה בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(6)}} הזוכה רשאי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון ב־5 חודשים (באמת מידה זו – המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן); כדי להאריך את המועד המחייב המרבי לסנכרון כאמור, יגיש הזוכה למנהל המערכת, לא יאוחר מ־60 ימים לפני המועד המחייב המרבי לסנכרון, הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון בצירוף בטוחה נוספת בסכום של 75 שקלים חדשים לכל קילו־וואט שעה של קיבולת אגירה מסך קיבולת האגירה שנקבעה בהודעת הזכייה ושטרם הוגש בעבורה אישור מתן מתח (בסעיף קטן זה – בטוחה נוספת); תוקפה של הבטוחה הנוספת יהיה עד תום 7 חודשים מהמועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן.
{{ח:תתת|(7)}} נוסף על חילוט הבטוחה שבוצע לפי סעיף קטן (4) או (5), אם זוכה שהגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון לפי סעיף קטן (6) לא הגיש למנהל המערכת אישור מתן מתח עד המועד המחייב המרבי לסנכרון, או הוצג אישור במועד המאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון, יחלט מנהל המערכת את הבטוחה הנוספת שהופקדה, בשיעור אחיד מסכומה, בעבור כל יום של איחור, החל ביום הראשון לאיחור ועד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן או עד מועד קבלת אישור מתן מתח, לפי המוקדם משניהם; לעניין זה, ”שיעור אחיד“ – שיעור השווה לחלוקה של יום אחד במספר הימים שבין המועד המחייב המרבי לסנכרון למועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן.
{{ח:תתת|(8)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (7), אם קיבולת האגירה שהזוכה הציג לגביה אישור מתן מתח עד המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן קטנה מקיבולת האגירה שנקבעה בהודעת הזכייה, יחלט מנהל המערכת את הבטוחה הנוספת שהופקדה באופן יחסי, בהתאם ליחס בין קיבולת האגירה שלא קיבלה אישור מתן מתח לבין קיבולת האגירה שנקבעה בהודעת הזכייה.
{{ח:תתת|(9)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (6), הזוכה רשאי להגיש הודעות על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף הפקדת בטוחה נוספת, פעמיים נוספות לכל היותר; הזוכה יוכל להודיע למנהל המערכת על הארכת מועד מחייב מרבי מעודכן בפעם השנייה והשלישית, ולצרף בטוחה נוספת, לא יאוחר מהמועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, כלומר לא יאוחר מחודשיים לפני תום תקופת הבטוחה הנוספת; הוראות סעיף קטן (6) לעניין משך הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, תוקף הבטוחה הנוספת וסכומה, יחולו, בשינויים המחויבים, גם על כל הארכה של המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן וכל הפקדת בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן זה; הוראות סעיפים קטנים (7) ו־(8) לעניין חילוט הבטוחה הנוספת, יחולו, בשינויים המחויבים, גם לגבי כל בטוחה נוספת שהופקדה לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(10)}} לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון יפקעו זכויותיו של הזוכה לקבלת תעריף הזמינות לגבי קיבולת שלא סונכרנה עד למועד האמור, ותפקע ההתחייבות לחיבור והזרמה בנוגע לקיבולת זו; אם הזוכה הגיש הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (6) או הודעה על הארכת המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן, בצירוף בטוחה נוספת, לפי סעיף קטן (9), יפקעו זכויותיו כזוכה בהליך לפי סעיף קטן זה לאחר המועד המחייב המרבי לסנכרון המעודכן כפי שהוארך לאחרונה, לפי העניין.
{{ח:תת|(י)}} '''תקופת התעריף'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת ישלם למיתקנים את תעריף הזמינות החל ביום שנתן מנהל המערכת אישור הפעלה מסחרית למיתקן האגירה עד יום י״ט באדר ב׳ התת״ג (31 במרץ 2043), ואם הזוכה ייענה בחיוב לבקשת מנהל המערכת לשלב שנאים מערכתיים בתחנת משנה של המיתקן כמפורט בסעיף (ז) – עד יום כ״א בתמוז התת״ג (29 ביולי 2043).

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: התחשבנות ותשלומים|תיקון: תשפ״ב־14}}
{{ח:קטע3|פרק ט סימן א|סימן א׳: ריבוי מיתקני ייצור המוקמים במקום צרכנות|תיקון: תשפ״ב־14}}

{{ח:סעיף|221||תיקון: 15.8.18; תשע״ט־7, תשפ״א־16, תשפ״ב־14}}
{{ח:ת}} '''ריבוי מיתקני ייצור המחוברים לרשת החלוקה והממוקמים במקום צרכנות'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סך אנרגיה מוזרמת לרשת“ – סך האנרגיה בקילו וואט/שעה המוזרמת לרשת, כפי שנמדדה על ידי מונה דו־כיווני המותקן בנקודת החיבור של מקום הצרכנות, בתקופת זמן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סך אנרגיה מיוצרת במיתקן ייצור“ – סך האנרגיה בקילו וואט/שעה, כפי שנמדדה על ידי מונה המותקן על הדקי הגנרטור של מיתקן הייצור, או בהדקי המהפך למיתקן מסוג פוטו־וולטאי, בתקופת זמן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ייצור“ – מיתקן ייצור כהגדרתו באמות המידה, אשר משולב במקום צרכנות המחובר לרשת חלוקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן מונה נטו“ – מיתקן ששולב לפי {{ח:פנימי|פרק ח סימן ח|סימן ח׳ בפרק ח׳}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקני העמסה“ – מיתקנים אשר זכאים לתעריף שולי חצי שעתי (SMP) המשולם בעבור האנרגיה המוזרמת לרשת בלבד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקנים בשיטת התחשבנות לפי הזרמה“ – מיתקנים אשר זכאים לתעריף קבוע המשולם בעבור האנרגיה המוזרמת לרשת בלבד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקנים בשיטת התחשבנות לפי ייצור“ – מיתקנים אשר זכאים לתעריף קבוע המשולם בעבור כל האנרגיה המיוצרת במיתקן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צריכה עצמית“ – ההפרש בין סך האנרגיה המיוצרת בכל מיתקני הייצור במקום צרכנות מסוים לבין סך האנרגיה המוזרמת לרשת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת זמן“ – כל חצי שעה.
{{ח:תת|(ב)}} '''סדר ההתחשבנות כאשר יש יותר ממיתקן ייצור אחד במקום צרכנות'''
{{ח:תת}} התחשבנות בעבור תקופת זמן שבה מיוצרת אנרגיה במקום צרכנות מ־2 מיתקני ייצור ויותר, כשסך האנרגיה המיוצרת באותם מיתקנים גדולה מסך הצריכה העצמית, תיעשה כך שהאנרגיה תיוחס לצריכה עצמית לפי הסדר הזה:
{{ח:תתת|(1)}} אם במקום הצרכנות מותקן מיתקן ייצור מונה נטו, האנרגיה שיוצרה בו תיוחס ראשונה לצריכה עצמית;
{{ח:תתת|(2)}} אם האנרגיה המיוצרת במיתקני ייצור מונה נטו קטנה מהצריכה העצמית, האנרגיה שתיוחס לצריכה עצמית תיקבע בהתאם לסדר סוגי המיתקנים כקבוע בסעיף (ג);
{{ח:תתת|(3)}} כאשר במקום הצרכנות מותקן יותר ממיתקן ייצור אחד מאותו סוג, האנרגיה שתיוחס לצריכה עצמית תיקבע על פי גובה התעריף שלו זכאי כל מיתקן, כך שתיוחס קודם לצריכה עצמית האנרגיה שיוצרה במיתקן הייצור שזכאי לתעריף הנמוך ביותר;
{{ח:תתת|(4)}} סך הצריכה העצמית המיוחסת למיתקן ייצור מסוים לא תעלה על סך האנרגיה שיוצרה באותו מיתקן ייצור;
{{ח:תתת|(5)}} אנרגיה שיוצרה במיתקן ייצור ואינה מיוחסת לצריכה עצמית, תסווג כאנרגיה מוזרמת לרשת.
{{ח:תת|(ג)}} '''קביעת סדר המיתקנים לצריכה עצמית'''
{{ח:תתת|(1)}} אם במקום צרכנות משולבים מיתקנים משני סוגים או יותר מבין הסוגים המפורטים בנספח א׳, ספק שירות חיוני ידרוש מצרכן לדווח לו על סדר סוגי המיתקנים שלפיו תיוחס האנרגיה לצריכה עצמית (להלן – הדיווח).
{{ח:תתת|(2)}} הדיווח יבוצע על גבי טופס כמפורט בנספח א׳.
{{ח:תתת|(3)}} צרכן רשאי לשנות את הדיווח על סדר סוגי המיתקנים בצריכה עצמית אחת ל־12 חודשים. אופן ההתחשבנות ייקבע בהתאם לדיווח וייכנס לתוקף בתוך חודשיים ממועד מסירת הטופס.
{{ח:תתת|(4)}} לא דיווח הצרכן על סדר סוגי המיתקנים לצריכה עצמית, יחול עליו הסדר הזה:
{{ח:תתתת|(א)}} מיתקנים בשיטת התחשבנות לפי הזרמה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מיתקנים בשיטת התחשבנות לפי ייצור;
{{ח:תתתת|(ג)}} מיתקני העמסה.
{{ח:תתת|(5)}} אם נוסף מיתקן ייצור במקום צרכנות, האנרגיה ממיתקן הייצור הנוסף תיוחס לצריכה עצמית בהתאם לסדר סוגי המיתקנים כפי שפורטו בדיווח שבתוקף או כפי שמפורט בסעיף קטן (4), לפי העניין.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳ – טופס דיווח סדר צריכה עצמית*'''}}
{{ח:ת}}

סוג המיתקן/ים	סיווג סדר המיתקנים לצריכה עצמית (1/2/3)

מיתקנים בשיטת התחשבנות לפי ייצור

מיתקנים בשיטת התחשבנות לפי הזרמה

מיתקני העמסה

{{ח:ת}} {{מוקטן|* סדר הצריכה מתייחס לצריכה הנוספת מעבר לצריכה ממיתקן בהסדרת מונה נטו}}

{{ח:סעיף|222||תיקון: 18.5.20; תשפ״א־16, תשפ״ב־14}}
{{ח:ת}} '''ריבוי מיתקני ייצור המחוברים לרשת ההולכה והממוקמים במקום צרכנות'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} באמת מידה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מוזרמת לרשת“ – האנרגיה בקילו־וואט/שעה המוזרמת לרשת, כפי שנמדדה על ידי מונה דו כיווני המותקן בנקודת החיבור של מקום הצרכנות, בכל חצי שעה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מיוצרת“ – סך האנרגיה בקילו־וואט/שעה, כפי שנמדדה על ידי מונה המותקן על הדקי הגנרטור של מיתקן הייצור או בהדקי המהפך למיתקן מסוג פוטו־וולטאי, בכל חצי שעה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הספק מותקן“ – ההספק הנקי של מיתקן ייצור בתנאי ISO;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ייצור“ – מיתקן המשמש לייצור אנרגיה חשמלית, הכולל, בין השאר, את יחידות הייצור הממוקמות באתר וכן מבנים, מכונות, מכשירים, מצברים, מוליכים, אבזרים וציוד חשמלי קבוע או מטלטלין הקשורים אליהן, המחובר לרשת ההולכה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צריכת חצר“ – ההפרש בין סך האנרגיה המיוצרת או המומרת חזרה לאנרגיה חשמלית בכל מיתקני הייצור או מיתקני האגירה במקום צרכנות מסוים לבין סך האנרגיה המוזרמת לרשת מכל מיתקני הייצור או מיתקני האגירה, בחצי שעה נתונה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צריכת חצר נטו“ – צריכת חצר בניכוי אנרגיה המיוצרת במיתקני ייצור באנרגיה מתחדשת ובניכוי אנרגיה שהומרה חזרה לאנרגיה חשמלית ממיתקן אגירה, בחצי שעה נתונה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צריכה שעתית מרבית נטו“ – מכפלה של צריכת החצר נטו הגבוהה ביותר בשנה נתונה בשתיים.
{{ח:תת|(ב)}} '''סדר ייחוס האנרגיה המיוצרת מיותר ממיתקן ייצור או ממיתקן אגירה אחד במקום צרכנות, לצריכת חצר ולהזרמה לרשת'''
{{ח:תת}} במקום צרכנות שבו מיוצרת אנרגיה מיותר ממיתקן ייצור או ממיתקן אגירה אחד, האנרגיה המיוצרת תיוחס בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} האנרגיה שתיוחס בחצי שעה נתונה לצריכת חצר תיקבע על פי מועד ההפעלה המסחרית של כל מיתקן, כך שקודם תיוחס לצריכת חצר האנרגיה המיוצרת במיתקן שמועד ההפעלה המסחרית שלו הוא המוקדם ביותר;
{{ח:תתת|(2)}} סך צריכת החצר המיוחסת למיתקן מסוים לא תעלה על סך האנרגיה שיוצרה באותו מיתקן בחצי שעה נתונה;
{{ח:תתת|(3)}} אנרגיה שיוצרה במיתקן מסוים ואינה מיוחסת לצריכת חצר, תסווג כאנרגיה מוזרמת לרשת.
{{ח:תת|(ג)}} '''שיוך הספק שנתי לעסקאות חצר כאשר יש יותר ממיתקן ייצור אחד במקום צרכנות'''
{{ח:תתת|(1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 85ב|בסעיף (א)(2) לאמת מידה 85ב}}, במקום צרכנות שבו יש יותר ממיתקן ייצור אחד, ההספק המשויך לעסקאות חצר של כל מיתקן שחלה עליו {{ח:פנימי|סעיף 85ב|אמת מידה 85ב}}, ייבחן בהתאם למועד ההפעלה המסחרית של כל מיתקן כאמור, והוא יחושב לפי הנוסחה המפורטת להלן:
{{ח:ת}} {{ממורכז| \mathit{yc}_i = \mathit{net\ counsmp} - \mathit{older\ capacity} }}
{{ח:תתת}} כאשר:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{yc}_i – ההספק המשויך לעסקת חצר על ידי מיתקן i;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{net\ counsmp} – צריכה שעתית מרבית נטו;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathit{older\ capacity} – ההספק המותקן המצטבר של מיתקנים שאינם מייצרים באנרגיה מתחדשת, בסולר או במזוט אשר החלו בהפעלה מסחרית לפני מיתקן i.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (1) –
{{ח:תתתת|(א)}} אם ההספק שהיה אמור להיות משויך לעסקת חצר על ידי מיתקן i (\mathit{yc}_i) על פי הנוסחה קטן מ־0, ההספק שישויך בפועל לעסקת חצר יהיה 0;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם ההספק שהיה אמור להיות משויך לעסקת חצר על ידי מיתקן i (\mathit{yc}_i) על פי הנוסחה גדול מההספק המותקן של מיתקן i, ההספק שישויך בפועל לעסקת חצר יהיה ההספק המותקן של מיתקן i.
{{ח:תת|(ד)}} '''אי־תחולה'''
{{ח:תתת|(1)}} במקום צרכנות שערב יום ד׳ בסיוון התש״ף (27 במאי 2020) שני מיתקני ייצור לפחות שמתוכננים לייצר בו אנרגיה קיבלו אישור תעריף, אמת מידה זו לא תחול לגבי התחשבנות בעבור אותם מיתקני הייצור שקיבלו את אישור התעריף קודם למועד האמור.
{{ח:תתת|(2)}} אם הצרכן רשאי לבחור את סדר ההתחשבנות בין המיתקנים האמורים בסעיף קטן (1), קביעת הסדר תיעשה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 221|סעיף (ג) לאמת מידה 221}}, בשינוי זה: בסעיף (ג)(1), במקום ”ספק שירות חיוני“ יקראו ”מחלק“.
{{ח:תתת|(3)}} אם הוקמו במקום צרכנות כאמור בסעיף קטן (1) מיתקני ייצור נוספים שקיבלו אישור תעריף לאחר המועד האמור באותו סעיף {{ח:הערה|קטן}}, תחול לגבי ההתחשבנות בעבור אותם מיתקנים אמת מידה זו, ותינתן קדימות לסיווג האנרגיה המיוצרת מהם כאנרגיה מוזרמת לרשת.

{{ח:קטע3|פרק ט סימן ב|סימן ב׳: התחשבנות מנהל המערכת עם חברת החשמל|תיקון: תשפ״ב־14}}

{{ח:סעיף|223||תיקון: 13.10.21; תשפ״ב־14, תשפ״ד־24}}
{{ח:ת}} '''התחשבנות מנהל המערכת עם חברת החשמל'''
{{ח:תת|(א)}} '''הגדרות'''
{{ח:תת}} {{ח:הערה|באמת מידה זו -}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנרגיה מיוצרת נטו על ידי חח״י“ – סכום של כמות האנרגיה בקווט״ש שיוצרה והוזרמה לרשת בכל חודש בכל אחת מיחידות הייצור של חח״י;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ייצור נטו ברשת“ – סכום האנרגיה המיוצרת שמוזרמת לרשת על ידי מיתקני הייצור של חח״י ושל יצרנים פרטיים, ובכלל זה יצרנים בטכנולוגיות קונבנציונלי, קוגנרציה ואנרגיה מתחדשת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סך הצריכה המשקית“ – סכום צריכת האנרגיה בקווט״ש של צרכני חח״י, של צרכני מספקים פרטיים ושל צרכנים המייצרים לעצמם חשמל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מספק חח״י“ – חח״י בתפקידה כבעלת רישיון הספקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פרק 7“ – {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (תעריפי חשמל)#פרק 7|פרק 7 לכללי משק החשמל (תעריפי חשמל), התשע״ח–2018}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צריכת מספק חח״י כולל איבודים“ – ההפרש בקווט״ש בין ייצור נטו ברשת לבין צריכת המספקים הפרטיים והאיבודים המוכרים שלהם בהתאם ללוחות תעריפי התשתית {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (תעריפי חשמל)#פרק 7|שבפרק 7}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רכישות חח״י ברשת החלוקה“ – האנרגיה בקווט״ש שחח״י רוכשת ממיתקני ייצור ברשת החלוקה.
{{ח:תת|(ב)}} '''תעריפים שמשלם מנהל המערכת לחברת החשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} בעבור האנרגיה המוזרמת לרשת על ידי יחידות הייצור של חברת החשמל, ישלם מנהל המערכת לחברת החשמל סכום השווה למכפלת התעריף הקבוע בלוח תעריפים 6.3–1 לגבי רכיב ייצור חח״י, באנרגיה מיוצרת נטו על ידי חח״י.
{{ח:תתת|(2)}} בעבור שירותים מערכתיים שנותנת חברת החשמל כיצרן חשמל, ישלם מנהל המערכת לחברת החשמל סכום השווה למכפלת התעריף הקבוע בלוח תעריפים 8.1–1 לגבי החלק בעבור שירותי חח״י בסך הצריכה המשקית; לעניין זה, הערכת צריכת צרכני חברת החשמל החצי־שעתית, במסגרת סך הצריכה המשקית תחושב בחשבון השוטף החודשי לפי התחשיב המפורט להלן:
{{ח:ת}} {{ממורכז|
\frac{ \left\{ \begin{alignat}{2}
\mathrm{P} - \bigl[ & \left( \mathrm{CPS}_\mathrm{TOU\_HV} + \mathrm{CPP}_\mathrm{HV} + \mathrm{CES}_\mathrm{HV} \right) \times \eta_\mathrm{HV} + \mathrm{CPS}_\mathrm{CMV} \times \eta_\mathrm{CMV} + \\
\; & \left( \mathrm{CPS}_\mathrm{TOU\_MV} + \mathrm{CPP}_\mathrm{MV} \right) \times \eta_\mathrm{MV} + \mathrm{CPS}_\mathrm{CLV} \times \eta_\mathrm{CLV} + \\
\; & \left( \mathrm{CPS}_\mathrm{TOU\_LV} + \mathrm{CPS}_\mathrm{U\_LV} \right) \times \eta_\mathrm{LV} + \mathrm{CPS}_\mathrm{NMV} \times \eta_\mathrm{NMV} + \mathrm{CPSN}_\mathrm{LV} \times \eta_\mathrm{NLV} \bigr] \end{alignat} \right\} } { \eta_\mathrm{IEC} }
}}

{{ח:תתת}} כאשר לכל חצי שעה:
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{P} – סך האנרגיה נטו המוזרמת לרשת החשמל;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{CPS}_\mathrm{TOU\_HV} – סך הצריכה במתח עליון (כולל צריכה בעסקה קרובה) של כלל הצרכנים המשויכים למספקים הפרטיים ואשר מותקן אצלם מונה רציף;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{CPP}_\mathrm{HV} – סך צריכת יצרנים פרטיים וצרכני חצר, במתח עליון מרשת החשמל;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{CES}_\mathrm{HV} – סך צריכת מיתקני אגירת חשמל, במתח עליון מרשת החשמל;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{CPS}_\mathrm{CMV} – סך הצריכה של כלל הצרכנים במכירה מרוכזת מתח גבוה, המשויכים למספקים הפרטיים ואשר מותקן אצלם מונה חכם;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{CPS}_\mathrm{TOU\_MV} – סך הצריכה במתח גבוה (בלא צריכה בעסקאות קרובות) של כלל הצרכנים המשויכים למספקים הפרטיים ואשר מותקן אצלם מונה חכם;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{CPP}_\mathrm{MV} – סך הצריכה במתח גבוה מרשת החשמל של יצרנים פרטיים במתח עליון וצרכני חצר;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{CPS}_\mathrm{CLV} – סך הצריכה של כלל הצרכנים במכירה מרוכזת מתח נמוך, המשויכים למספקים הפרטיים ואשר מותקן אצלם מונה חכם;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{CPS}_\mathrm{TOU\_LV} – סך הצריכה במתח נמוך (בלא צריכה בעסקאות קרובות) של כלל הצרכנים המשויכים למספקים הפרטיים ואשר מותקן אצלם מונה חכם;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{CPS}_\mathrm{U\_LV} – סך הצריכה במתח נמוך של כלל הצרכנים המשויכים למספקים הפרטיים ואשר מותקן אצלם מונה בסיסי;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{CPS}_\mathrm{NMV} – סך הצריכה בעסקאות תשתית קרובות במתח גבוה של כלל הצרכנים המשויכים למספקים הפרטיים ואשר מותקן אצלם מונה חכם;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \mathrm{CPS}_\mathrm{NLV} – סך הצריכה בעסקאות תשתית קרובות במתח נמוך של כלל הצרכנים המשויכים למספקים הפרטיים ואשר מותקן אצלם מונה חכם;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \eta_\mathrm{HV} – מקדם האיבודים המצטבר עד לצרכן מתח עליון;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \eta_\mathrm{CMV} – מקדם האיבודים המצטבר עד לצרכן מכירה מרוכזת במתח גבוה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \eta_\mathrm{MV} – מקדם האיבודים המצטבר עד לצרכן מתח גבוה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \eta_\mathrm{CLV} – מקדם האיבודים המצטבר עד לצרכן מכירה מרוכזת במתח נמוך;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \eta_\mathrm{LV} – מקדם האיבודים המצטבר עד לצרכן מתח נמוך;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \eta_\mathrm{NMV} – מקדם האיבודים המצטבר הממוצע של עסקאות תשתית קרובות במתח גבוה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \eta_\mathrm{NLV} – מקדם האיבודים המצטבר הממוצע של עסקאות תשתית קרובות במתח נמוך;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} \eta_\mathrm{IEC} – מקדם האיבודים הממוצע של כלל צרכני חח״י בהתאם ללוחות התעריפים של {{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳}} על פי אחוזי ההתפלגות של צרכני חברת החשמל, ובהתאם ללוח 10.5–1: תחזית התפלגות צריכת החשמל לפי קבוצות תעריף של מספק חח״י.
{{ח:תתת|(3)}} בעבור שירותי תשתית שנותנת חברת החשמל למספקים פרטיים, ישלם מנהל המערכת לחברת החשמל את עלות השירות של עסקת התשתית שנתנה חח״י למספקים לפי לוחות התעריפים {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (תעריפי חשמל)#פרק 7|בפרק 7}}, בהתאם לסוג העסקה, ואת עלות שירותי צרכנות למספקים לפי לוח תעריפים 5.4–1.
{{ח:תתת|(4)}} בעבור רכישות אנרגיה על ידי חברת החשמל ברשת החלוקה, ישלם מנהל המערכת לחברת החשמל את עלות הרכישות אשר נכללות ברכיב הייצור המשוקלל בעד האנרגיה אשר נקנתה על ידי חח״י; התשלום לפי סעיף קטן זה יהיה שווה למכפלת התעריף הקבוע בלוח תעריפים 6.3–1 בטור שכותרתו ”רכיב ייצור רכישות חח״י ברשת החלוקה“ בסך האנרגיה שנרכשה על ידי חברת החשמל ממיתקני ייצור ברשת החלוקה.
{{ח:תת|(ג)}} '''תעריפים שגובה מנהל המערכת מחברת החשמל'''
{{ח:תתת|(1)}} בשל צריכת צרכני חברת החשמל, יגבה מנהל המערכת מחברת החשמל תשלומים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בעבור רכישת אנרגיה – תשלום בסכום השווה למכפלת התעריף הקבוע בלוח תעריפים 6.3–1, בטור שכותרתו ”תעריף הייצור המשוקלל“, בצריכת מספק חח״י כולל איבודים;
{{ח:תתתת|(ב)}} בעבור שירותי ניהול מערכת – תשלום בסכום השווה למכפלת התעריף הקבוע בלוח תעריפים 8.1–1, בטור שכותרתו ”תעריף ניהול מערכת“, בסך הצריכה של צרכני חברת החשמל;
{{ח:תתתת|(ג)}} לעניין פסקאות (א) ו־(ב), הערכת צריכת צרכני חברת החשמל במסגרת סך הצריכה המשקית תחושב בחשבון השוטף החודשי לפי התחשיב המופיע בסעיף (ב)(2).
{{ח:תתת|(2)}} בשל התשלומים שמשלמים בעלי מיתקן באנרגיה מתחדשת בהסדר מונה נטו בעד גיבוי ואיזון המערכת, בעת קליטת אנרגיה מתחדשת ברשת החשמל בהסדר מונה נטו, יגבה מנהל המערכת מחברת החשמל תשלומים אלה על פי לוח תעריפים 5.8–1 העוסק בתשלום בגין עלויות קליטת אנרגיה מתחדשת ברשת החשמל בהסדר מונה נטו.
{{ח:תתת|(3)}} בעד הצריכה של צרכני חצר של כלל מיתקני ייצור בחלוקה, יגבה מנהל המערכת מחברת החשמל תשלום בסכום השווה למכפלת התעריף הקבוע בלוח תעריפים 8.1–1, בטור שכותרתו ”תעריף אגורות לקוט״ש“, בסך הצריכה של צרכני החצר של כלל מיתקני הייצור בחלוקה.
{{ח:תת|(ד)}} '''הפקת פירוט תשלומים וקיזוז'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יפיק לחברת החשמל פירוט תשלומים מחייב בהתאם למועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 62|בסעיף (א1)(1) לאמת מידה 62}}; פירוט התשלומים המחייב יכלול את התקבולים המגיעים לה כבעלת רישיון ייצור, רישיון הולכה ורישיון חלוקה, לפי סעיף (ב), בקיזוז התשלומים שבהם היא חייבת כבעלת רישיון הספקה לפי סעיף (ג) (להלן באמת מידה זו – חשבון נטו); אם קיימת מחלוקת בין חברת החשמל למנהל המערכת בנוגע לחשבון או לנתונים בבסיסו, ההכרעה במחלוקת תהיה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 82|סעיף (ו) לאמת מידה 82}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ה)}} '''מועדי תשלום'''
{{ח:תת}} אם החשבון נטו הוא לזכות חברת החשמל, מנהל המערכת ישלם לה את התשלום בהתאם למועד התשלום שנקבע ליצרן לפי {{ח:פנימי|סעיף 82|סעיף (ה1) לאמת מידה 82}}; אם החשבון נטו יהיה לחובת חברת החשמל, היא תשלם למנהל המערכת את התשלום בהתאם למועד התשלום שנקבע למספק לפי {{ח:פנימי|סעיף 62|סעיף (ג) לאמת מידה 62}}; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 62|סעיף (ג) לאמת מידה 62}} {{ח:פנימי|סעיף 82|וסעיף (ה1) לאמת מידה 82}}, לעניין הארכת מועד התשלום, גם כן יחולו לעניין תשלום חשבונות לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ו)}} '''התחשבנות בין הערכות לבין נתונים בפועל'''
{{ח:תת}} מנהל המערכת יערוך התחשבנות בין חברת החשמל לחברת ניהול המערכת בנוגע לתשלומים השוטפים המופיעים בסעיפים (ב) ו־(ג) ושנעשו על ידי הערכה אל מול נתוני צריכה וייצור סופיים.

{{ח:חתימות|י״ז באדר התשע״ח (4 במרס 2018)}}
* '''אסף אילת'''
יושב ראש רשות החשמל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]