כללי ההגבלים העסקיים (הוראות והגדרות כלליות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי ההגבלים העסקיים (הוראות והגדרות כלליות), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״א, 658|כללי ההגבלים העסקיים (הוראות והגדרות כלליות)}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 750|תיקון}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים#סעיף 15א|סעיף 15א}} {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים|לחוק ההגבלים העסקיים, התשמ״ח–1988}} (להלן – החוק), ובאישור הועדה לפטורים ולמיזוגים, אני מתקין הוראות והגדרות כלליות אלה, אשר יחולו על כללי ההגבלים העסקיים הקובעים פטורי סוג (להלן – כללי פטור סוג), אלא אם כן נקבע אחרת:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} בכללי פטור סוג יחולו הגדרות אלה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם קשור“ – אדם השולט בצד להסכם, תאגיד הנשלט על ידי צד להסכם וכל תאגיד הנשלט בידי מי מהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”במישרין או בעקיפין“ – לרבות בכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} באמצעות שלוח או נאמן;
{{ח:תתת|(2)}} יחד עם אחר בשיתוף פעולה לפי הסכם;
{{ח:תתת|(3)}} באמצעות זכויות המוקנות לפי הסכם;
{{ח:תתת|(4)}} באמצעות החזקה או רכישה בידי קרוב, חברת נאמנות או חברת רישומים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“ – במישרין או בעקיפין; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו אדם כמי שמחזיק בעצמו, במישרין, בכל החזקותיו של אדם קשור לו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – הממונה על הגבלים עסקיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסדר“ – בין במפורש ובין מכללא, בין בכתב ובין בעל פה או בהתנהגות, בין אם הוא מחייב על פי דין ובין אם לאו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם“ – לרבות הסדר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכות בתאגיד“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעלות במניה, החזקה בה או זכות להורות על מכירתה;
{{ח:תתת|(2)}} זכות להצביע מכוח מניה באסיפה כללית של חברה או בגוף מקביל לאסיפה כללית של תאגיד אחר, או זכות להורות כיצד להצביע מכוח המניה;
{{ח:תתת|(3)}} זכות למנות דירקטור או מנהל כללי, ובתאגיד שאינו חברה – בעלי תפקידים דומים; לענין זה יראו את מי שמינה דירקטור או מנהל כללי בתאגיד כבעל הזכות למנותו;
{{ח:תתת|(4)}} זכות להשתתף ברווחי התאגיד;
{{ח:תתת|(5)}} זכות לחלוק ביתרת נכסי התאגיד לאחר סילוק חובותיו בעת פירוקו;
{{ח:תתת|(6)}} כל זכות שתוכנה כתוכן זכות כאמור בפסקאות (1) עד (5), אף אם תוארה שונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טובין“ – לרבות שירותים ולרבות זכויות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טובין תחליפיים“ – הקבוצה המצומצמת של טובין שהם תחליפים ישירים ומשמעותיים בעיני הצרכן, לרבות בהיבט הגאוגרפי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מונופולין“ – בין שקיומו הוכרז לפי {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים|החוק}} ובין שלא הוכרז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתחרה“ – בפועל או בכוח, במישרין או בעקיפין; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו כמתחרה מי שייצר, שיווק או מכר טובין תחליפיים במועד כלשהו במהלך שתי השנים שקדמו להסכם, וכן מתחרה בכוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתחרה בכוח“ – אדם שמתקיים בו אחד או יותר מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מסוגל לייצר טובין תחליפיים או לספקם, באופן מיידי;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מסוגל להתחיל לייצר טובין תחליפיים או להתחיל לספקם, בעלות סבירה ובאופן סדיר, בתוך שנה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא גילה דעתו, בביצוע הכנות לייצור או הספקה של טובין תחליפיים או בדרך אחרת, כי בכוונתו להתחיל בייצור או הספקה כאמור במועד קרוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתחרה בפועל“ – מתחרה שאינו מתחרה בכוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – בן משפחה, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוק מוצר“ – קבוצת הטובין התחליפיים; נקבעה הגדרת שוק מוצר בפסק דין של בית הדין להגבלים עסקיים או בערעור עליו, או בהחלטה של הממונה על הגבלים עסקיים או בערר עליה, תהא זו חזקה כי היא הגדרת שוק המוצר לענין כללי פטור סוג;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוקי מוצר משיקים“ – שוקי מוצר שהטובין המיוצרים באחד מהם, משמשים תשומה בייצורם או בשיווקם של טובין מן השוק אחר, וכן שווקי מוצר שהטובין המיוצרים בהם – מטבעם או בהתאם לתנאי מסחר מקובלים – מיוצרים, משווקים או מופצים יחד, או שהם מוצרים משלימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – היכולת לכוון, במישרין או בעקיפין, פעילותו של תאגיד; בלי לגרוע מכלליות האמור לעיל, חזקה על אדם –
{{ח:תתת|(1)}} שהוא בעל שליטה בתאגיד אם הוא מחזיק ביותר ממחצית מהזכות להצביע מכוח המניות או סוג שלהן באסיפה כללית של חברה או בגוף מקביל לאסיפה כללית של תאגיד אחר, או מהזכות למנות דירקטורים ובתאגיד שאינו חברה – מהזכות למנות בעלי תפקידים דומים;
{{ח:תתת|(2)}} שהוא בעל שליטה בתאגיד אם הוא מחזיק בזכות למנות מנהל כללי באותו תאגיד;
{{ח:תתת|(3)}} שהוא בעל שליטה בתאגיד אם הוא מחזיק ביותר משלושים אחוזים מזכות בתאגיד, אם אין אדם אחר מחזיק יותר ממחצית מזכות כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} הנהנה בנאמנות כי הוא מחזיק שליטה בנכסיה, למעט החזקה ביחידה בקרן נאמנות שחל עליה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|חוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תתת|(5)}} שהוא בעל שליטה בתאגיד אם הוא מחזיק ביכולת למנוע קבלת החלטה עסקית מהותית של התאגיד, זולת אם מקור אותה יכולת בהסכם המסדיר תנאי הלוואה שנתן תאגיד בנקאי במהלך עסקיו הרגילים; לענין זה, ”החלטה עסקית מהותית“ – למעט החלטה שענינה הנפקת אמצעי שליטה בתאגיד, מכירה או חיסול של רוב עסקי התאגיד, או שינוי מהותי בעסקי התאגיד.

{{ח:סעיף|2|תחולה על אדם קשור}}
{{ח:ת}} הגבלה או תנאי החלים מכוח כללי פטור סוג על צד להסכם יחולו גם על אדם הקשור לצד כאמור, ויראו אי עמידה בהגבלה או בתנאי כאמור, של אדם קשור או יחד עמו, כאי עמידה בפטור הסוג בידי הצד שאליו הוא קשור.

{{ח:סעיף|3|חישוב חלקם של הצדדים}}
{{ח:ת}} בחישוב חלקם של צדדים להסכם בשוק מוצר יובא בחשבון גם חלקם באותו שוק מוצר של אחרים שיש להם עם מי מהצדדים הסכמים זהים או דומים להסכם נושא פטור הסוג האמור; לענין זה, ”הסכמים דומים“ – הסכמים הכוללים כבילות המתייחסות לאותו שוק מוצר, לרבות הסכמים מהסוג שלגביו הותקן פטור הסוג אף אם אין מתקיימים בהם כל תנאי אותו פטור, והסכמים שתוצאתם זהה גם אם תוארם שונה.

{{ח:סעיף|4|אי־תחולת פטורי הסוג על סוגים מסוימים של כבילות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} זולת אם נאמר אחרת בכללי פטור סוג, לא חול פטור סוג על הסכם הכולל, במישרין או בעקיפין, כבילה באחד או יותר מענינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תיאום מחירים שיוצעו, יידרשו או ישולמו, או הכתבתם;
{{ח:תת|(2)}} הגבלת הכמויות המרביות של טובין שייווצרו, יסופקו, ישווקו או ייובאו;
{{ח:תת|(3)}} חלוקת שווקים בין צדדים לפי אזור, לקוחות, מוצרים או בכל דרך אחרת;
{{ח:תת|(4)}} הסדר שענינו הטלת חרם מסחרי מלא או חלקי על אדם או על סוג בני אדם;
{{ח:תת|(5)}} הסדר שענינו הגשה או אי הגשה של הצעה למכרז או פרט כלשהו בתוכן ההצעה למעט הסדר שענינו הגשת הצעה משותפת במכרז, אם מתקיימים בהסדר התנאים לפטור לפי {{ח:חיצוני|כללי ההגבלים העסקיים (פטור סוג למיזמים משותפים)|כללי ההגבלים העסקיים (פטור סוג למיזמים משותפים), התשס״א–2001}}, ובלבד שדבר שיתוף הפעולה צוין במפורש בהצעה שהוגשה במכרז.

{{ח:סעיף|5|אי־תחולת הפטור על הסכם הכולל כבילות אחרות}}
{{ח:ת}} זולת אם נאמר אחרת בכללי פטור סוג, רשאי אדם להסתמך על פטור סוג רק אם כל הכבילות שבהסכם, שאינן פטורות מכוח אותו פטור סוג, אושרו בהתאם {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים|לחוק}}.

{{ח:סעיף|6|אי־פיצול פטורים}}
{{ח:ת}} זולת אם נאמר אחרת בכללי פטור סוג, רשאי אדם להסתמך ביחס לאותו הסכם על פטורי סוג שונים רק אם התקיימו בכל פטור סוג שהוא מסתמך עליו כל תנאיו.

{{ח:סעיף|7|פרשנות תנאי שענינו נתח שוק}}
{{ח:ת}} נקבע תנאי שענינו נתח שוק בכללי פטור סוג, יחול התנאי במועד כריתת ההסכם ובכל עת לאחר מכן, זולת אם נאמר אחרת בפטור הסוג.

{{ח:סעיף|8|כתב כראיה|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} אם לא נאמר אחרת בפטור סוג –
{{ח:תת|(1)}} נעשה הסכם בעל פה – חזקה כי אין מתקיימים בו התנאים שהתנה פטור סוג לתחולתו;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(3)}} נעשה הסכם בכתב והוארך בעל פה – יראו אותו לתקופה שבה הוארך, כהסכם שנעשה בעל פה, ויחול האמור בפסקה (1).

{{ח:חתימות|י״ג בכסלו התשס״א (10 בדצמבר 2000)}}
* '''דוד תדמור'''
הממונה על הגבלים עסקיים
* '''אהוד ברק'''
שר התעשיה והמסחר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]