תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (דרכי השקעת ההון והקרנות של מבטח וניהול התחייבויותיו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (דרכי השקעת ההון והקרנות של מבטח וניהול התחייבויותיו), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״א, 607|תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (דרכי השקעת ההון והקרנות של מבטח וניהול התחייבויותיו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6094.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 480|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6224.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 885|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6333.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 1113|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6793.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1211|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7125.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח#סעיף 36|סעיפים 36}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח#סעיף 112|ו־112}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|לחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ולענין {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנות 5}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14}} {{ח:פנימי|סעיף 16|ו־16}} לאחר התייעצות עם נגיד בנק ישראל, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 48(א) לחוק־יסוד: הממשלה}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (להלן – חוק העונשין), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: סוגי התחייבויות של מבטח {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הגבלות על השקעות המבטח {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הוראות כלליות {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: דירקטוריון המבטח וועדות השקעה}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: השקעות נגד התחייבויות {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה: {{מוקטן|חישוב מח״מ, מח״מ מתוקן (מחמ״מ) וריבית ממוצעת}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה: {{מוקטן|שיעורים לצורך חישוב מדד לפיזור סיכון לפי סוגי נכסים}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אופציה“ – אופציית רכש או אופציית מכר אשר לנכס הבסיס שלה נקבע שווי הוגן מדי יום, ואופציית הרכש או אופציית המכר או נכס הבסיס שלהן ניתנים למימוש מיידי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אופציית מכר“ – התחייבות המקנה לרוכש אותה זכות למכור את נכס הבסיס במחיר המימוש, או לקבל את ההפרש שבין שווי נכס הבסיס לבין מחיר המימוש, והכל במועדים ובתנאים הנקובים בה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אופציית רכש“ – התחייבות המקנה לרוכש אותה זכות לקנות את נכס הבסיס במחיר המימוש, או לקבל את ההפרש שבין שווי נכס הבסיס לבין מחיר המימוש, והכל במועדים ובתנאים הנקובים בה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגרת חוב“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}} (להלן – חוק החברות), לרבות איגרת חוב שהנפיקה המדינה ואיגרת חוב שהנפיקה אגודה שיתופית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגרת חוב מיועדת“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} איגרת חוב שמנפיקה מדינת ישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק המילווה (חברות הביטוח)|חוק המילווה (חברות הביטוח), התשכ״ג–1962}} (להלן – חוק המילווה חברות ביטוח);
{{ח:תתת|(2)}} איגרת חוב בערבות מדינת ישראל שהונפקה במסגרת הסכמי ביטוח חיים צמוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגרת חוב של מדינת ישראל“ – איגרת חוב שמנפיקה המדינה לפי {{ח:חיצוני|חוק מילווה המדינה|חוק מילווה המדינה, התשל״ט–1979}}, או לפי {{ח:חיצוני|חוק מילווה פיתוח|חוק מ{{ח:הערה|י}}לווה פיתוח, התש״ך–1960}}, או לפי {{ח:חיצוני|חוק מילווה קצר מועד|חוק מילווה קצר מועד, התשמ״ד–1984}}, או לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה|חוק נכסי המדינה, התשי״א–1951}}, אשר נסחרת בבורסה, בבורסת חוץ או בשוק מוסדר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בורסה“ – בורסה לניירות ערך בישראל, שקיבלה רישיון על פי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 45|סעיף 45 לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} (להלן – חוק ניירות ערך);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בורסת חוץ“ – בורסה לניירות ערך במדינת חוץ מאושרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביטוח אשראי למגורים המובטח במשכנתה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|הודעת הפיקוח על עסקי ביטוח (ענפי ביטוח)|בהודעת הפיקוח על עסקי ביטוח (ענפי ביטוח), התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביטוח חיים“, ”ביטוח חיים משתתף ברווחים“, ”ביטוח כללי“, ”דוח כספי“, ”דמי ביטוח“, ”הוצאות רכישה נדחות“, ”חברה בת“ ו”חברה מוחזקת“, ”כתב אופציה“, ”מדד“, ”מדד המחירים לצרכן“, ”נכסים כספיים“, ”נכסים לא כספיים“, ”צדדים קשורים“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (פרטי דין וחשבון)|בתקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (פרטי דין וחשבון), התשנ״ח–1998}} (להלן – תקנות פרטי דין וחשבון);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביטוח מפני מחלות ואשפוז“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|הודעת הפיקוח על עסקי ביטוח (ענפי ביטוח)#סעיף 1|בפסקה (6) בסעיף 1א בהודעת הפיקוח על עסקי ביטוח (ענפי ביטוח), התשמ״ה–1985}} (להלן – הודעת ענפי ביטוח), ובלבד שפוליסות הביטוח הונפקו לתקופה העולה על שנה והן אינן פוליסות לביטוח קבוצתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק“ – תאגיד שקיבל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 4|סעיף 4(א)(1)(א), או (ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 4|או 4(א)(2) לחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, בנק הדואר לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר|חוק בנק הדואר, התשי״א–1951}}, וכן בנק בחוץ לארץ, שהוא תושב מדינת חוץ מאושרת, ונמצא בפיקוח ממלכתי של המדינה שבה הוא תושב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל ענין“ במבטח – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 1|בפסקה (1) להגדרה ”בעל ענין“ בתאגיד שבחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון ניהול תיקי השקעות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}} (להלן – חוק לייעוץ ולניהול השקעות);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירוג“ – דירוג חוב בישראל או במדינת חוץ מאושרת, שקבעה חברה מדרגת שאושרה בידי המפקח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטור חיצוני“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הון עצמי“, ”יחס הלוואה לביטחונות“, ”נכס“, ”שליטה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (הון עצמי מזערי הנדרש לקבלת רישיון מבטח)|בתקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (הון עצמי מינימלי הנדרש ממבטח), התשנ״ח–1998}} (להלן – תקנות ההון העצמי);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“ – בין לבד ובין יחד עם אחרים, בין במישרין ובין בעקיפין, באמצעות נאמן, חברת נאמנות, חברת רישומים או בכל דרך אחרת; לענין זה יראו החזקה בידי תאגיד – גם החזקה בידי חברה מוחזקת, והחזקה בידי יחיד – גם החזקה בידי יחיד וקרובו הגר עמו או שפרנסת האחד על האחר, כהחזקה בידי אדם אחד; לענין זה, ”קרוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכמי ביטוח חיים צמוד“ – הסכמים בין ממשלת ישראל לבין חברות ביטוח חיים, מכוח {{ח:חיצוני|חוק המילווה (חברות הביטוח)|חוק המילווה חברות ביטוח}}, בדבר השקעה באיגרות חוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם לרכישה מחדש“ – הסכם בין צדדים לרכישה ולמכירה של איגרת חוב של מדינת ישראל כנגד מזומנים לתקופה מוגבלת וידועה מראש כאשר מחיר העסקה העכשווי והעתידי נקבעו בו מראש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכות במקרקעין“ – זכות בעלות או חכירה לדורות במקרקעין, לרבות זכות חוזית לקבל זכות כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבות“ – התחייבויות הנובעות מהלוואות כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8(ה)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה אחות“ – חברה אשר בעלי המניות שלה זהים לבעלי המניות של המבטח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה אם“ – חברה אשר מחזיקה ב־50% או יותר מן הערך הנקוב של הון המניות המוצא של תאגיד או מכוח ההצבעה בו או חברה הרשאית למנות מחצית או יותר מהדירקטורים של תאגיד כאמור או את המנהל הכללי שלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוזה עתידי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 64|בסעיף 64(ב) לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}} (להלן – חוק השקעות משותפות בנאמנות);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון השקעה“ – חשבון שבו מתנהלים נכסים לכיסוי התחייבויות בביטוח חיים משתתף ברווחים לפי הרכב שנקבע בתכנית שאישר המפקח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשיפה לנכס הבסיס“ – סך כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נכס הבסיס;
{{ח:תתת|(2)}} נכס הבסיס הנגזר מהחזקות באופציה על פי הפרמטרים שמפרסמת הבורסה מזמן לזמן בתקנון המסחר, או שקבע המבטח ונתן להם ביטוי בביאור מתאים בדוח הכספי;
{{ח:תתת|(3)}} חוזה עתידי על נכס הבסיס בכמות הקבועה בתנאיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידות השתתפות בקרן להשקעות משותפות בנאמנות“ – יחידות השתתפות בקרנות להשקעות משותפות בנאמנות כמשמעות יחידה לפי {{ח:חיצוני|חוק להשקעות משותפות בנאמנות#סעיף 3|סעיף 3(א) לחוק להשקעות משותפות בנאמנות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לווה“ – אדם בעל חבות לרבות בן־זוג וכן מספר לווים, כאשר ההחזר הצפוי של החבות מתבסס בעיקרו על אותו מקור, ולאף אחד מהם אין מקור משמעותי נוסף להחזר החבות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד לפיזור סיכון“ – היחס בין סכום הערך המשוקלל של הנכסים המוחזקים לכיסוי התחייבות מסוג כלשהו, לסכומה של אותה התחייבות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדינת חוץ מאושרת“ – מדינה שדורגה בדירוג A ומעלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר מימוש“ – המחיר שבו ימומשו האופציה או החוזה העתידי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחמ״מ“ (משך חיים ממוצע מתוקן) – תקופה, בשנים, ממועד הדוח הכספי ועד לפירעון הנכסים, לפי ממוצע משוקלל; חישוב המחמ״מ ייעשה לגבי הנכסים ועל פי הנוסחאות {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלקה“ – תאגיד שהוסמך על ידי רשות פיקוח בישראל או במדינת חוץ מאושרת לסליקת ניירות ערך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין מניבים“ – זכות במקרקעין המניבים הכנסה שוטפת לבעל הזכות בהם בתקופת הדוח לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניירות ערך“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}} ולרבות איגרת חוב לא סחירה, תעודות שמנפיקה הממשלה, אופציה, חוזה עתידי, יחידות השתתפות בקרן להשקעות משותפות בנאמנות, זכויות בשותפות, בין שהשותפות רשומה ובין שאינה רשומה, ניירות ערך מסחריים, והכל בין אם הם על שם ובין אם הם למוכ״ז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך חוץ“ – נייר ערך שאינו נייר ערך ישראלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך ישראלי“ – נייר ערך אשר הקרן או הריבית לפיו או הדיבידנד המשולם בשלו הם בשקלים חדשים או שניתן לדרוש שישולמו בשקלים חדשים, וכן נייר ערך של תאגיד הרשום בפנקס חברים בישראל או איגרת חוב של מדינת ישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניירות ערך ממשלתיים“ – איגרות חוב של מדינת ישראל, לרבות תשלומים על חשבון איגרות חוב כאמור, ופיקדונות שהופקדו אצל החשב הכללי בתנאים שאישר המפקח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניירות ערך מסחריים“ – אגרות חוב שאינן צמודות למדד שהנפיק תאגיד לתקופה שאינה עולה על שנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך סחיר“ – נייר ערך הרשום למסחר בבורסה, בבורסה זרה, או בשוק מוסדר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס בסיס“ – הנכס נושא ההתחייבות באופציה או בחוזה עתידי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכסים מחוץ לישראל“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מטבע חוץ, פיקדונות נקובים במטבע חוץ וזכות במקרקעין מחוץ לישראל;
{{ח:תתת|(2)|(א)}} נייר ערך חוץ המונפק או הנסחר במדינת חוץ מאושרת;
{{ח:תתתת|(ב)}} איגרת חוב שהונפקה על ידי תאגיד או על ידי מדינה, אשר נסחרת מחוץ לאותה מדינה, ובלבד שהמדינה שהנפיקה או שבה התאגד התאגיד המנפיק דורגה בידי חברה מדרגת בדירוג A לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכסים נזילים“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} איגרות חוב של מדינת ישראל, למעט ניירות ערך שהופקדו בהתאם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח#פרק ג סימן ג|לסימן ג׳ לפרק ג׳ לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} מזומנים וסכומי קרן וריבית בשל פיקדונות שהופקדו בבנקים, ואשר מועד פירעונם יחול בתוך שלושה חודשים;
{{ח:תתת|(3)}} סכומי קרן וריבית בשל איגרות חוב בדירוג BBB ומעלה, שאינן של מדינת ישראל, ואשר מועד פירעונם יחול בתוך שלושה חודשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערך משוקלל של הנכסים“ – מכפלת ערך הנכס בשיעור שנקבע לו {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיקדון“ – סכום כסף המופקד אצל מבטח, מבטח משנה, חבר בורסה או בבנק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבוצת לווים“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הלווה יחד עם אדם השולט בו כל מי שנשלט על ידם;
{{ח:תתת|(2)}} לווים שמתקיים בהם אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אחד מהם לפחות ערב לחלק מהותי מחבות הלווה האחר;
{{ח:תתתת|(ב)}} אחד מהם לפחות ערב בערבות בלתי מוגבלת בסכום, להבטחת חבות לווה אחר;
{{ח:תתתת|(ג)}} חבות כל אחד מהם למבטח עולה על 5% מההון העצמי שלו וקיימת ביניהם תלות מסחרית מהותית שאינה מוגבלת לזמן קצר, לרבות על ידי הבטחת זכויות;
{{ח:תתת|(3)}} כל מי שהמפקח על הביטוח קבע אותו כחלק מקבוצה, למעט מי שהמפקח גרע אותו ממנה, לצורך תקנה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת גמל“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 1|בסעיף 47(א)(2) לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישום משכנתה“ – לרבות רישום הערת אזהרה בדבר רישום משכנתה, מישכון זכות במקרקעין ומתן ייפוי כוח בלתי חוזר למבטח המקנה לו זכות לרישום משכנתה או למישכון כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שווי הוגן“ – הסכום שתמורתו ניתן להחליף נכס או לסלק התחייבות במהלך העסקים הרגיל בין קונה מרצון ומוכר מרצון שיש להם המידע הדרוש לצורך ביצוע העסקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוק מוסדר“ – שוק לנכסים הנמצא בפיקוח ממלכתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטר חוב“ ו”שטר חליפין“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת השטרות|בפקודת השטרות}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: סוגי התחייבויות של מבטח {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הגבלות על השקעות המבטח {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשס״ד, תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5א||תיקון: תשס״ג, תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשס״ג, תשס״ד, תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|10||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|11||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|12||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|13||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|14||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|15||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|16||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|17||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|18||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הוראות כלליות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|19||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|20||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|21||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|22||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|23||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|24||תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|25||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|26||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|27||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: דירקטוריון המבטח וועדות השקעה}}

{{ח:סעיף|28|ועדות השקעה}}
{{ח:ת}} מבטח יהיה רשאי לנהל את השקעותיו בהתאם להוראות תקנות אלה ובלבד שדירקטוריון המבטח מינה שתי ועדות השקעה כמפורט להלן, שתפקידיהן, הרכבן ודרך פעולתן יהיו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}:
{{ח:תת|(1)}} ועדה לניהול ההשקעות הנובעות מהתחייבויות מסוג 20 (להלן – ועדת השקעות משתתף);
{{ח:תת|(2)}} ועדה לניהול ההשקעות הנובעות מסוגי ההתחייבויות המנויים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, למעט סוג 20 (להלן – ועדת השקעות נוסטרו).

{{ח:סעיף|29|תפקיד ועדות השקעה}}
{{ח:ת}} תפקידי ועדות ההשקעה יהיו, בין השאר:
{{ח:תת|(1)}} קביעת מדיניות ההשקעות של המבטח במסגרת המדיניות העסקית הכוללת של המבטח;
{{ח:תת|(2)}} אישור עסקאות מסוימות ושיעורי אחזקה בניירות ערך מסוגים שונים טרם ביצוען;
{{ח:תת|(3)}} הנחיית בעלי התפקידים שעוסקים בהשקעות המבטח ביישום מדיניות ההשקעות שנקבעה בהחלטותיהן;
{{ח:תת|(4)}} קביעת אמות מידה לבחינת יישום מדיניות ההשקעות שנקבעה;
{{ח:תת|(5)}} בקרת יישום מדיניות ההשקעות שנקבעה.

{{ח:סעיף|30|הרכב ועדות ההשקעה}}
{{ח:תת|(א)}} בכל אחת מועדות ההשקעה יהיו שלושה חברים לפחות ולא יותר משבעה.
{{ח:תת|(ב)}} רוב חברי ועדת השקעות משתתף, ובהם היושב ראש וממלא מקומו, יהיו נציגים חיצוניים; לענין זה, ”נציג חיצוני“ – מי שמתקיימים בו כל תנאי הכשירות למינוי דירקטור חיצוני, הקבועים {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 240|בסעיף 240 לחוק החברות}}.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש ועדת השקעות משתתף וממלא מקומו יהיו נציגים חיצוניים.
{{ח:תת|(ד)}} חבר ועדת השקעות משתתף לא יכהן כחבר ועדת השקעות נוסטרו של אותו מבטח.
{{ח:תת|(ה)}} חבר ועדת השקעות משתתף לא יכהן כחבר ועדת השקעות של מבטח אחר או של קופת גמל או חברה המנהלת קופת גמל, אלא אם כן הם מוחזקים בידי אותו בעל שליטה.
{{ח:תת|(ו)}} עובד מבטח העוסק בניהול השקעות או יועץ חיצוני של מבטח העוסק בניהול השקעות, לא ישמש חבר ועדת השקעות משתתף.

{{ח:סעיף|31|כשירות חבר ועדת השקעות}}
{{ח:תת|(א)}} דירקטוריון המבטח יקבע כללים להבטחת רמת ידע וניסיון מתאימים של חברי ועדת ההשקעות.
{{ח:תת|(ב)}} לא יכהן אדם כחבר ועדת השקעות אלא אם כן נתקיימו בו לפחות תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא יחיד;
{{ח:תתת|(2)}} הוא בעל תואר אקדמי מאת מוסד להשכלה גבוהה בישראל או מוסד להשכלה גבוהה מחוץ לישראל שהכיר בו מוסד להשכלה גבוהה בישראל בתחומים: כלכלה, חשבונאות, מינהל עסקים או כל תחום מקביל אחר, או שהוא בעל רישיון רואה חשבון בישראל;
{{ח:תתת|(3)}} הוא בעל ידע או ניסיון בתחום שוק ההון במשך שנתיים לפחות;
{{ח:תתת|(4)}} הוא לא הורשע בפסק דין חלוט בעבירה מהעבירות המפורטות להלן, אלא אם כן חלפו 5 שנים מיום מתן פסק הדין שבו הורשע, זולת אם בית המשפט קבע כי אין בהרשעה, בהתחשב במהותה, חומרתה ונסיבותיה, למנוע כהונה כאמור:
{{ח:תתתת|(א)}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 290|סעיפים 290 עד 297}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 392|392}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 415|415}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 418|418 עד 420}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 422|ו־422 עד 428 לחוק העונשין}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52ג|סעיפים 52ג}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52ד|52ד}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 53|53(א)}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 54|ו־54 לחוק ניירות ערך}};
{{ח:תתתת|(ב)}} בבית משפט מחוץ לישראל – בעבירות של שוחד, מרמה, עבירות מנהלים בתאגיד או עבירות של ניצול מידע פנים;
{{ח:תתתת|(ג)}} בעבירה אחרת אשר המפקח קבע, בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, כי מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש חבר ועדת השקעות.

{{ח:סעיף|32|ישיבות ועדות ההשקעה}}
{{ח:תת|(א)}} ישיבות ועדת השקעות משתתף יתקיימו אחת לשבועיים לפחות, וישיבות ועדת השקעות נוסטרו יתקיימו אחת לחודש לפחות; מנין חוקי בישיבות האמורות הוא רוב החברים הקבועים.
{{ח:תת|(ב)}} בישיבות ועדות השקעה ייערך פרוטוקול שיירשמו בו שמות הנוכחים ועיקרי הדיון ויצורפו לו כל ניירות העבודה שהוצגו לצורך קבלת החלטות; הפרוטוקול ונספחיו יעמדו לעיונו של כל דירקטור ושל המנהל הכללי של המבטח.
{{ח:תת|(ג)}} החלטות ועדות ההשקעה יתקבלו ברוב החברים הנוכחים.
{{ח:תת|(ד)}} ועדות ההשקעה רשאיות לקבוע מראש נושאים שבהם ניתן יהיה לקיים ישיבות באמצעות תקשורת המאפשרת לחברי הועדה המשתתפים קשר בו זמני; על ישיבות כאמור יחולו הוראות תקנת משנה (ב), בשינויים המחייבים.

{{ח:סעיף|33|עובד מבטח העוסק בניהול השקעות}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעסוק עובד של מבטח בניהול השקעות בניירות ערך, אלא אם כן הוא בעל הכשרה מקצועית של מנהל תיקים וזכאי לרישיון מנהל תיקים; לענין העסקת עובד כאמור, יראו את המבטח כחברה בעלת רישיון מנהל תיקי השקעות; בתקנה זו, ”מנהל תיקים“ ו”מנהל תיקי השקעות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק לייעוץ ולניהול השקעות}}.
{{ח:תת|(ב)}} על עובד של מבטח העוסק בניהול השקעות יחולו הוראות –
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 4|סעיף 4 לחוק לייעוץ ולניהול השקעות}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 31|תקנה 31(ב)(4)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: השקעות נגד התחייבויות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:קטע3|פרק ו סימן א|סימן א׳: סוג 10 – השקעות כנגד התחייבויות בישראל הנובעות מעסקי {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|34||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|35||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|36||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|37||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: סוג 20 – השקעות כנגד התחייבות בישראל הנובעת מעסקי {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|38||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|39||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|40||תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|41||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|42||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|43||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|44||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|45||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|46||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|47||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ג|סימן ג׳: סוג 30 – השקעות כנגד התחייבות בישראל הנובעת מעסקי {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|48||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|49||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ד|סימן ד׳: סוג 40 – השקעות כנגד התחייבויות בישראל הנובעות מעסקי ביטוח כללי במטבע ישראלי ובמטבע חוץ {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|50||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|51||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|52||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|53||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|54||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|55||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ה|סימן ה׳: סוג 70 – השקעות כנגד סכום ההון העצמי עד לגובה סכום {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|56||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|57||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|58||תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|59||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|60||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|61||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|62|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על מבטח ישראלי לגבי עסקיו בישראל ומחוץ לישראל, ועל מבטח חוץ לגבי עסקיו בישראל בלבד.

{{ח:סעיף|63||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|64||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|65||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|66|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (דרכי השקעת ההון, הקרנות וההתחייבויות של מבטח), התשמ״ז–1986, למעט תקנה 12 שתעמוד בתוקפה עד ליום ט״ז בטבת התשס״ב (31 בדצמבר 2001) – בטלות.

{{ח:סעיף|67|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה, למעט {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנות 25}}, {{ח:פנימי|סעיף 38|38}} {{ח:פנימי|סעיף 42|ו־42}} שלושים ימים מיום פרסומן, תחילתה של {{ח:פנימי|סעיף 38|תקנה 38}} שנתיים מיום פרסומן של התקנות, ותחילתן של {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנות 25}} {{ח:פנימי|סעיף 42|ו־42}} ביום י״ז בטבת התשס״ב (1 בינואר 2002).

{{ח:סעיף|68|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על הלוואות ופיקדונות שנתן מבטח לאחר יום כ״ד באדר ב׳ התש״ס (31 במרס 2000).

{{ח:סעיף|69|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 31|תקנות 31(ב)(4)}} {{ח:פנימי|סעיף 33|ו־33(ב)}} לא יחולו על הרשעות שהורשע אדם לפני תחילתן של תקנות אלה.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|הגדרת ”מחמ״מ“ בתקנה 1}})}}}}
{{ח:קטע3||חישוב מח״מ, מח״מ מתוקן (מחמ״מ) וריבית ממוצעת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''הגדרות'''
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} B – היתרה המאזנית של ההלוואה.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} C_t – זרם התקבולים הנובע מתיק ההלוואות בתקופה t.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} N – מספר התקופות שבהם צפויים זרמי התקבולים מההלוואות.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} R – שיעור הריבית הממוצע לחודש של תיק ההלוואות.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} t – מספר החודשים עד לקבלת התקבול.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} R_i – שיעור הריבית לתקופה של הלוואה i.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} D – משך חיים ממוצע (מח״מ).
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} \mathit{MD} – משך חיים ממוצע מתוקן (מחמ״מ).
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} \mathit{PMT} – התשלום התקופתי הקבוע בהלוואה שסילוקה נעשה בתשלומים שווים של קרן וריבית מדי תקופה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''נוסחאות'''
{{ח:תת|(1)}} חישוב שיעור ריבית ממוצע לחודש של תיק ההלוואות –
{{ח:תתת}} B = \sum_{i=1}^{N}{ \frac{C_t}{ {\left( 1+R \right)}^t } }
{{ח:תת|(2)}} חישוב משך חיים ממוצע –
{{ח:תתת}} D = \frac{ \displaystyle\sum_{i=1}^{N}{ \frac{C_t \cdot t }{ {\left( 1+R \right)}^t } } }{ B }
{{ח:תת|(3)}} חישוב משך חיים ממוצע מתוקן –
{{ח:תתת}} \mathit{MD} = \frac{ D }{ 1+R }

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''הנכסים הנכללים בחישוב:'''
{{ח:תת|(1)}} איגרות חוב למעט איגרות חוב מיועדות.
{{ח:תת|(2)}} הלוואות.
{{ח:תת|(3)}} פיקדונות.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|הגדרת ”ערך משוקלל של הנכסים“ בתקנה 1}})}}}}
{{ח:קטע3||שיעורים לצורך חישוב מדד לפיזור סיכון לפי סוגי נכסים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

השיעור מערך {{ש}} הנכס לצורך {{ש}} חישוב המדד {{ש}} לפיזור סיכון	סוג הנכסים

'''נכסים סחירים'''

{{ח:תת|1.}} איגרות חוב

95%
{{ח:תתת|(א)}} מק״מ

90%
{{ח:תתת|(ב)}} איגרות חוב של מדינת ישראל, למעט מק״מ

85%
{{ח:תתת|(ג)}} איגרות חוב קונצרניות בדירוג AA ומעלה או ניירות ערך מסחריים בדירוג A1

80%
{{ח:תתת|(ד)}} איגרות חוב קונצרניות בדירוג BBB ועד דירוג AA לא כולל או ניירות ערך מסחריים בדירוג A2 עד A1

50%
{{ח:תתת|(ה)}} איגרות חוב קונצרניות בדירוג נמוך מ־BBB ובלא דירוג או ניירות ערך מסחריים בדירוג נמוך מ־A2

90%
{{ח:תתת|(ו)}} איגרות חוב של מדינת חוץ מאושרת בדירוג שלא יפחת מדירוגה של מדינת ישראל

85%
{{ח:תתת|(ז)}} איגרות חוב קונצרניות הנסחרות בחוץ לארץ בדירוג A ומעלה או ניירות ערך מסחריים בדירוג A1 ומעלה השיעור מערך הנכס לצורך חישוב המדד לפיזור סיכון סוג הנכסים

80%
{{ח:תתת|(ח)}} איגרות חוב קונצרניות הנסחרות בחוץ לארץ בדירוג BBB ועד דירוג A או ניירות ערך מסחריים בדירוג A2 עד A1 ומעלה

50%
{{ח:תתת|(ט)}} איגרות חוב קונצרניות הנסחרות בחוץ לארץ בדירוג נמוך מ־BBB ובלא דירוג או ניירות ערך מסחריים בדירוג נמוך מ־A2

{{ח:תת|2.}} מניות

75%
{{ח:תתת|(א)}} מניות תל אביב 25

65%
{{ח:תתת|(ב)}} מניות ת״א 100 שאינן מניות תל אביב 25

50%
{{ח:תתת|(ג)}} מניות הנסחרות בישראל שאינן מוגדרות בסעיפים קטנים (א) ו־(ב)

65%
{{ח:תתת|(ד)}} מניות הנסחרות בחוץ לארץ

'''נכסים שאינם סחירים'''

{{ח:תת|3.}} איגרות חוב, הלוואות ופיקדונות

100%
{{ח:תתת|(א)}} איגרות חוב מיועדות

85% השיעור הנקוב בסעיף 1
{{ח:תתת|(ב)}} איגרות חוב, הלוואות, פיקדונות ויתרות חובה של מבטחי משנה כמפורט בסעיף 1 לענין אגרות חוב

100%
{{ח:תתת|(ג)}} הלוואות כנגד פוליסות ביטוח חיים

{{ח:תת|4.}} יחידות השתתפות בקרנות נאמנות

85%
{{ח:תתת|(א)}} יחידות השתתפות בקרנות נאמנות ששיעור השקעתם באיגרות חוב בדירוג BBB לפחות, עולה על 80 אחוזים ושאינן משקיעות בנכסים נגזרים

65%
{{ח:תתת|(ב)}} יחידות השתתפות בקרנות נאמנות אחרות

100%
{{ח:תת|5.}} מזומנים ופיקדונות לזמן קצר שהופקדו לתקופה של עד 3 חודשים בבנקים

30%
{{ח:תת|6.}} מניות או זכות בשותפות

40%
{{ח:תת|7.}} זכות במקרקעין

25%
{{ח:תת|8.}} נכסים אחרים ונכסים לא סחירים אחרים

100%
{{ח:תת|9.}} הוצאות רכישה נידחות בביטוח כללי

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''הערות:'''
{{ח:תת|(1)}} איגרות חוב ניתנות להמרה שיחס מחיר המניה שלהן קטן או שווה ל־1 יראו אותן כאיגרות חוב.
{{ח:תת|(2)}} איגרות חוב ניתנות להמרה שיחס מחיר המניה שלהן גדול מ־1 יראו אותן כמניות. לענין זה, ”יחס מחיר המניה“, ”מחיר המניה“, ”מחיר ההמרה“ – כהגדרתם בגילוי דעת 53 של לשכת רואי חשבון או גילוי דעת אחר או תקן חשבונאי אחר שיבוא במקומו או נוסף לו.
{{ח:תת|(3)}} {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת זו}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מניות ת״א 25“ – מניות הכלולות ברשימת ת״א 25 של הבורסה או כל רשימה אחרת שתבוא במקומה על פי קביעה של הבורסה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מניות ת״א 100“ – מניות הכלולות ברשימת ת״א 100 של הבורסה או כל רשימה אחרת שתבוא במקומה על פי קביעה של הבורסה.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5|תקנות 5(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8(ה)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שיעור	סוג

20%	ערבויות טיב

20%	ערבויות מכרז

20%	ערבויות מכר לאחר שהדירה נמסרה למשתכן

50%	ערבויות ביצוע

50%	ערבויות פורמליות

50%	ערבויות להזמנת ניירות ערך

60%	ערבויות מכר לפני מסירת הדירה למשתכן

100%	ערבות להבטחת אשראי

100%	ערבות אחרת

{{ח:חתימות|ב׳ באדר התשס״א (25 בפברואר 2001)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]