gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות הירושה (בדיקת פרטה ודו"חות כספיים של מנהלי עזבונות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הירושה (בדיקת פרטה ודו״חות כספיים של מנהלי עזבונות), התשמ״ט–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ט, 40|תקנות הירושה (בדיקת פרטה ודו״חות כספיים של מנהלי עזבונות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5136.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 2332|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11250.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה#סעיף 87|סעיפים 87}} {{ח:חיצוני|חוק הירושה#סעיף 160|ו־160}} {{ח:חיצוני|חוק הירושה|לחוק הירושה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2|אופן בדיקת הפרטה, הדו״ח או השומה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} הוגשו לאפוטרופוס הכללי פרטה, דו״ח או שומה לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה#סעיף 87|סעיף 87 לחוק}}, רשאי הוא להחליט בכל מקרה על אופן בדיקתם וכן על אופן הביקורת עליהם לשם אימות תוכנם.

{{ח:סעיף|3|ביקורת הדו״ח|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} האפוטרופוס הכללי רשאי להורות למנהל העזבון, אם ימצא זאת לנכון, להגיש לו את הדו״ח לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה#סעיף 87|סעיף 87 לחוק}} כשהוא מבוקר ומאושר בידי רואה חשבון או בידי מבקר שיקבע.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|6|קבלת הוראות ודיווח}}
{{ח:ת}} האפוטרופוס הכללי רשאי לפנות לבית המשפט לשם קבלת הוראות בכל הנוגע לביצוע תקנות אלה.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ד בטבת התשמ״ט (1 בינואר 1989).

{{ח:חתימות|ט״ו באלול התשמ״ח (30 באוגוסט 1988)}}
* '''אברהם שריר'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הכהילים המפוגלים (פטור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הכהילים המפוגלים (פטור), תשכ״א–1961}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור מבלו על כהילים מפוגלים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״א, 2577|תקנות הכהילים המפוגלים (פטור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1188.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 1072|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1421.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הכהילים המפוגלים#סעיף 14|סעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת הכהילים המפוגלים#סעיף 19|ו־19}} {{ח:חיצוני|פקודת הכהילים המפוגלים|לפקודת הכהילים המפוגלים}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 2|והסעיף 2(ד)}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט|לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה ומצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|הוראות {{ח:חיצוני|תקנות מס קניה (רישומים ומסמכים)|תקנות מס קניה (רישומים ומסמכים), תשכ״ט–1969}} חלות, בשינויים המחוייבים, על ספרים מוחזקים המתנהלים או מוצאים על פי הוראות תקנות אלה.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} כהילים מפוגלים הכלולים בטובין שיוצרו בישראל והם מיוצאים, ייהנו מהנחה מלאה מן הבלו ששולם עליהם, אם קויימו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2 עד 7}}.

{{ח:סעיף|1א|הנחה מלאה לכהילים מפוגלים המיוצאים בכמות שיוצרו|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} כהילים מפוגלים המיוצאים בִּכְמוֹת שיוצרו יהנו מהנחה מלאה מן הבלו ששולם עליהם אם קויימו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7}}.

{{ח:סעיף|2|הוכחת יצוא|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} המבקש הנחה מן הבלו לפי תקנות אלה (להלן – המבקש) יוכיח להנחת דעתו של המנהל כי הטובין המכילים כהילים מפוגלים יוצרו ויוצאו על ידיו או כי הכהילים המפוגלים יוצאו בכמות שיוצרו, וימציא אישורים על יצואם שניתנו על ידי גובה המכס בנמל היצוא.

{{ח:סעיף|3|ניהול חשבונות}}
{{ח:ת}} המבקש ינהל, להנחת דעתו של המנהל, חשבונות המפרטים את הסוגים והכמויות של הטובין שיוצאו.

{{ח:סעיף|4|קביעת שיעור של כהילים}}
{{ח:ת}} ההנחה תינתן על יסוד שיעור של כהילים מפוגלים שיקבע המנהל מעת לעת לגבי כל סוג של טובין.

{{ח:סעיף|5|שינוי אחוז הכהילים}}
{{ח:ת}} המבקש יתן התחייבות, להנחת דעתו של המנהל, כי לא ישנה את אחוז הכהילים המפוגלים בטובין שהוא מייצר ושלגביהם נקבע שיעור על ידי המנהל, ללא בקשה בכתב לשינוי האחוז האמור שתוגש למנהל מראש. שינה המבקש את אחוז הכהילים המפוגלים, תינתן ההנחה על טובין המיוצרים לאחר השינוי לפי השיעור החדש שיקבע המנהל על פי הבקשה.

{{ח:סעיף|6|דוגמאות}}
{{ח:ת}} המבקש יתן לפקיד מכס לפי בקשתו וללא תשלום דוגמאות של טובין מן הסוג שעליהם הוא מבקש הנחה.

{{ח:סעיף|7|טפסים}}
{{ח:ת}} הבקשה למתן הנחה תוגש בטופס כפי שיורה המנהל.

{{ח:סעיף|8|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא ביום י״ג בטבת תשכ״א (1 בינואר 1961).

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הכהילים המפוגלים (פטור), תשכ״א–1961“.

{{ח:חתימות|כ״ד באב תשכ״א (6 באוגוסט 1961)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הכניסה לישראל (דרכי גביית הוצאות גירוש)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הכניסה לישראל (דרכי גביית הוצאות גירוש), התשמ״ו–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 246|תקנות הכניסה לישראל (דרכי גביית הוצאות גירוש)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4879.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 1080|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5609.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 13|סעיפים 13(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 14|ו־14}} {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|לחוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים או מי שהוא הסמיכו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוצאות“ – הוצאות ביצוע צו גירוש מן הארץ, לרבות –
{{ח:תתת|(1)}} הוצאות חיפוש ואיתור של המגורש;
{{ח:תתת|(2)}} הוצאות איכסון;
{{ח:תתת|(3)}} הוצאות נסיעה, לרבות דמי כרטיס, מסים, היטלים וכל הוצאה אחרת הנוגעת להסעה;
{{ח:תתת|(4)}} הוצאות ליווי;
{{ח:תתת|(5)}} הוצאות אחרות הכרוכות בביצוע הצו;
{{ח:תתת|(6)}} הוצאות הכרוכות בגביית ההוצאות שפורטו בפסקאות (1) עד (5).

{{ח:סעיף|2|חיוב מעביד בהוצאות|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הורה שר הפנים או מי שהוא הסמיכו, לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 13|סעיף 13 לחוק}}, שצו גירוש יבוצע על חשבון האדם שעליו ניתן או על חשבון מעביד, יגיש המנהל לאדם שעליו ניתן הצו או למעביד, לפי הענין דרישה לתשלום הוצאות באחת מדרכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דרישה לשלם לאוצר המדינה אמדן הוצאות צפויות, כדי לאפשר ביצוע צו הגירוש;
{{ח:תתת|(2)}} דרישה לשלם במישרין לנותני שירותים שיפורטו בדרישה, את הסכומים הקבועים לצד כל אחד מהם בדרישה;
{{ח:תתת|(3)}} דרישה להחזר הוצאות שנשאה בהן המדינה, לפי חשבון מפורט.
{{ח:תת|(ב)}} שילם האדם שעליו ניתן הצו או המעביד הוצאות על פי אומדן לפי תקנת משנה (א)(1), יערוך המנהל עם סיום ביצוע צו הגירוש חשבון סופי והאדם שעליו ניתן הצו או המעביד, לפי הענין, יהיה חייב להשלים את ההפרש בין החשבון הסופי לבין ההוצאות ששילם לפי תקנת משנה (א) או יהיה זכאי להחזר ההפרש.

{{ח:סעיף|3|פיגור בתשלום|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} לא שילם האדם שעליו ניתן הצו או המעביד סכום שנדרש לשלמו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} תוך 7 ימים מיום הדרישה, תחול על הסכום ריבית החשב הכללי המתפרסמת מעת לעת ברשומות, מהיום השביעי שלאחר יום הדרישה עד המועד שבו שולם הסכום בפועל.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ׳ בכסלו התשמ״ו (3 בדצמבר 1985)}}
* '''יצחק פרץ'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הכניסה לישראל (נסיבות מיוחדות וחריגות של תרומת עובד זר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הכניסה לישראל (נסיבות מיוחדות וחריגות של תרומת עובד זר), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 2358|תקנות הכניסה לישראל (נסיבות מיוחדות וחריגות של תרומת עובד זר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8035.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 3א|סעיף 3א(ג1)}} {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|לחוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}}, לאחר התייעצות עם שר האוצר, בהסכמת שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים, ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|נסיבות מיוחדות וחריגות של עובד זר}}
{{ח:ת}} הנסיבות שלהלן הן נסיבות מיוחדות וחריגות של תרומת עובד זר לכלכלה, למשק, לחברה, לספורט או לתרבות, שבעקבותיהן ניתן להאריך רישיון לישיבת ביקור שניתן לעובד זר, או להעניק לו אשרה ורישיון חדשים, לתקופות נוספות שלא יעלו על שנה אחת כל אחת:
{{ח:תת|(1)}} התקיימו לגבי העובד זר, מכלול התנאים לפי {{ח:חיצוני|תקנות הכניסה לישראל#סעיף 5א|תקנה 5א לתקנות הכניסה לישראל, התשל״ד–1974}}, למתן אשרה ורישיון לישיבת ביקור מסוג ב/5 (משקיע זר), אשרה ורישיון לישיבת ביקור מסוג ב/51 (עובד חיוני), או אשרה ורישיון לישיבת ביקור מסוג ב/52 (בן זוג – משקיע זר);
{{ח:תת|(2)}} העובד השר הוא חוקר או מרצה במוסד להשכלה גבוהה מוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, או במוסד שהתואר שלו הוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 28א|סעיף 28א לחוק האמור}} (להלן – המוסד), נשיא המוסד הצהיר כי הוא מצטיין בתחום התמחותו, ונמצא במסלול לקבלת קביעות במוסד, וטרם עברו 10 שנים ממועד כניסתו לראשונה של העובד הזר לישראל באשרה ורישיון לישיבת ביקור מסוג ב/1.

{{ח:חתימות|ט״ו בתמוז התשע״ח (28 ביוני 2018)}}
* '''אריה מכלוף דרעי'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הכניסה לישראל (פטור מקבלת היתר למתן אשרה ורישיון ישיבה לעובד זר למשתתף בתכנית זהות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הכניסה לישראל (פטור מקבלת היתר למתן אשרה ורישיון ישיבה לעובד זר למשתתף תכנית זהות), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 748|תקנות הכניסה לישראל (פטור מקבלת היתר למתן אשרה ורישיון ישיבה לעובד זר למשתתף תכנית זהות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7620.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 2|סעיף 2(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|לחוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} לעניין תקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף מתוקצב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}} (להלן – חוק יסודות התקציב);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף נתמך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 32|בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית זהות“ – תכנית של גוף מתוקצב או גוף נתמך, שעניינה חיזוק הזהות היהודית בתפוצות והעצמת הקשר בין יהודי התפוצות לבין ישראל, אשר מפורטת {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|פטור למשתתפי תכנית זהות}}
{{ח:ת}} מתן אשרה ורישיון ישיבה לעובד זר אינו טעון היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1יג|סעיף 1יג לחוק עובדים זרים, התשנ״א–1991}}, אם הוא אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} השתתף בתכנית זהות ומבקש לבדוק את האפשרות והתנאים להשתקעות בישראל כעולה, ובלבד שתקופת האשרה והרישיון לפי פסקה זו לא תעלה על שישה חודשים ממועד סיום התכנית;
{{ח:תת|(2)}} השתתף בתכנית זהות והגיש בקשה לתעודת עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, התש״י–1950}}, בתוך שישה חודשים ממועד סיום התכנית, ובלבד שתקופת האשרה והרישיון לפי פסקה זו לא תעלה על שישה חודשים ממועד הגשת הבקשה.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} מסע פרויקט לעידוד תכניות ארוכות לצעירי העם היהודי בע״מ (חל״צ).

{{ח:חתימות|י״א בשבט התשע״ו (21 בינואר 2016)}}
* '''אריה דרעי'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המבחן (תסקיר קצין מבחן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המבחן (תסקיר קצין מבחן), התשס״ז–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 200|תקנות המבחן (תסקיר קצין מבחן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6531.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכות שר הרווחה לפי {{ח:חיצוני|פקודת המבחן#סעיף 30|סעיף 30}} {{ח:חיצוני|פקודת המבחן|לפקודת המבחן [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}}, (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)#סעיף 44|וסעיף 44(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)|לחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), התשל״א–1971}}, וסמכות שר המשפטים לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 108}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תסקיר“ – תסקיר בכתב של קצין מבחן לפי {{ח:חיצוני|פקודת המבחן#סעיף 2|סעיף 2 לפקודה}} או לפי כל דין אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין מבחן מחוזי“ – קצין מבחן ששר הרווחה מינהו לקצין מבחן מחוזי.

{{ח:סעיף|2|הגשת תסקיר לבית המשפט}}
{{ח:ת}} ראה בית המשפט לבקש תסקיר, ייתן הוראה מתאימה לקצין המבחן המחוזי, והלה יטיל על קצין מבחן פלוני לערוך את התסקיר ולהגישו לבית המשפט.

{{ח:סעיף|3|הוראות לגבי תסקיר מבחן}}
{{ח:ת}} על תסקיר לפי {{ח:חיצוני|פקודת המבחן#סעיף 2|סעיף 2 לפקודה}} יחולו, בשינויים המחויבים, הוראות {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 37|סעיף 37 לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 191|סעיף 191 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}, {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין הפלילי#סעיף 26|ותקנות 26 עד 28 לתקנות סדר הדין הפלילי, התשל״ד–1974}}.

{{ח:סעיף|4|הגשת תסקיר ליועץ המשפטי לממשלה}}
{{ח:ת}} קצין מבחן יערוך תסקיר גם בהתאם להוראות היועץ המשפטי לממשלה, בא כוחו או תובע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 12|בסעיף 12(א)(2) לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}, שניתנו באמצעות קצין המבחן הראשי ויגישו בהתאם להוראות האמורות.

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות העמדת עבריינים במבחן (תסקיר קצין מבחן), התשי״ח–1958 – בטלות.

{{ח:חתימות|א׳ בחשון התשס״ז (23 באוקטובר 2006)}}
* '''אהוד אולמרט'''
ראש הממשלה
ושר הרווחה
* '''מאיר שטרית'''
ממלא מקום שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (זכאותו של פורש מחמת נכות לפטור ממס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (זכאותו של פורש מחמת נכות לפטור ממס), התשס״ו–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפס״ו, 236|תקנות המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה) (זכאותו של פורש מחמת נכות לפטור ממס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6447.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)#סעיף 72|סעיף 72}} {{ח:חיצוני|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|לחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה), התשס״ד–2004}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור ממס על הסכום המתקבל עקב היוון}}
{{ח:ת}} פורש מחמת נכות שפרש במועדים או בתקופות כמפורט להלן, שהיוון קצבה, יהיה זכאי לפטור ממס בשיעורים שלהלן שמתוך הקצבה המזכה לגבי הסכום המתקבל עקב ההיוון, ובלבד שסכום זה לא יעלה על הסכום שהיה מתקבל מהיון הקצבה המוכרת, או מהיוון של שיעור מהקצבה המזכה כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9א|בסעיף 9א(א) לפקודת מס הכנסה}}:
{{ח:תת|(1)}} מי שפרש עד יום ה׳ בטבת התשע״ב (31 בדצמבר 2011) – 30%;
{{ח:תת|(2)}} מי שפרש בתקופה שמיום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012) עד יום י״ט בטבת התשע״ו (31 בדצמבר 2015) – 25%;
{{ח:תת|(3)}} מי שפרש בתקופה שמיום כ׳ בטבת התשע״ו (1 בינואר 2016) עד יום ג׳ בטבת התש״פ (31 בדצמבר 2019) – 14%.

{{ח:סעיף|2|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004) והן יחולו על מי שפרש ביום האמור או לאחריו.

{{ח:חתימות|ד׳ בכסלו התשס״ו (5 בדצמבר 2005)}}
* '''אהוד אולמרט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המהנדסים והאדריכלים (אגרה שנתית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המהנדסים והאדריכלים (אגרה שנתית), התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 172|תקנות המהנדסים והאדריכלים (אגרה שנתית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4181.pdf}}. ''הודעות:'' {{ח:הערה|(להשלים)...}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 1909|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11199.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1260|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11771.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים#סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים#סעיף 23|ו־23}} {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|לחוק המהנדסים והאדריכלים, התשי״ח–1958}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק יסוד: משק המדינה#סעיף 1|סעיף 1(ב) לחוק יסוד: משק המדינה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גובה האגרה השנתית|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} האגרה השנתית לפי {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים#סעיף 13|סעיף 13 לחוק}} היא 220 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2025; 100 שקלים מתואמים לספטמבר 1980)}}.

{{ח:סעיף|2|הצמדה למדד}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ב)}} עלה המדד לחודש ספטמבר של שנה פלונית (להלן – המדד החדש) לעומת המדד לחודש ספטמבר 1980 (להלן – המדד היסודי), יוגדל ב־1 בינואר שלאחר חודש ספטמבר הנדון סכום האגרה שנקבעה בתקנות אלה לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ג)}} כל סכום מוגדל כאמור יעוגל לחמשת השקלים הקרובים.
{{ח:תת|(ד)}} שר העבודה והרווחה יפרסם ברשומות את האגרה כפי שהיא תוקנה עקב עליית המדד.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות המהנדסים והאדריכלים (אגרה שנתית), התשל״ז–1977 – בטלות.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה מיום כ״ה בטבת התשמ״א (1 בינואר 1981).

{{ח:חתימות|י״ג בחשון התשמ״א (23 באוקטובר 1983)}}
* '''ישראל כץ'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המועצה הארצית לביטחון תזונתי (כללים ותנאים לתשלום החזר הוצאות לחברי המועצה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המועצה הארצית לביטחון תזונתי (כללים ותנאים לתשלום החזר הוצאות לחברי המועצה), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 2272|תקנות המועצה הארצית לביטחון תזונתי (כללים ותנאים לתשלום החזר הוצאות לחברי המועצה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11235.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי#סעיף 15|סעיף 15(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי|לחוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי, התשע״א–2011}} (להלן – החוק), אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראת החשב הכללי“ – {{ח:חיצוני|https://takam.mof.gov.il/api/DocumentSF/DownloadDocument/0683X00000UkiGSQAZ/H.8.3.2|סעיפים 2.4.5.1 ו־2.4.5.2 להנחיית תקנון כספים ומשק של החשב הכללי במשרד האוצר מס׳ 8.3.2, שעניינה כללי עבודה בעבור חברי ועדות ציבוריות, כעדכונה מזמן לזמן, וכפי שהיא מתפרסמת באתר האינטרנט של משרד האוצר}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר מועצה“ – חבר במועצה שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי#סעיף 6|סעיף 6 לחוק}}, אשר אינו עובד המדינה, אינו עובד גוף מתוקצב ואינו עובד גוף נתמך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישיבה“ – ישיבת מועצה או ישיבת ועדה כמשמעותה לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי#סעיף 12|סעיף 12 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד גוף מתוקצב“ ו”עובד גוף נתמך“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 32|בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.

{{ח:סעיף|2|החזר הוצאות לחבר המועצה}}
{{ח:ת}} חבר מועצה זכאי להחזר בעד הוצאות נסיעה שהוציא לצורך השתתפות בישיבה, בהתאם להוראת החשב הכללי, אם אישר יושב ראש המועצה או יושב ראש הוועדה, לפי העניין, כי חבר המועצה השתתף בישיבה, כולה או רובה.

{{ח:סעיף|3|מועדים לעניין החזר הוצאות}}
{{ח:תת|(א)}} חבר מועצה שזכאי להחזר הוצאות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, יגיש דרישה לתשלום החזר הוצאות בסוף החודש שלאחר החודש שבו השתתף בישיבה.
{{ח:תת|(ב)}} בכפוף לאמור בתקנת משנה (א), החזר הוצאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} ישולם לא יאוחר מתום חודשיים לאחר תום החודש שבו השתתף בישיבה.

{{ח:סעיף|4|מספר ישיבות מרבי}}
{{ח:ת}} מספר הישיבות המרבי שבעדן ישולם לחבר המועצה החזר הוצאות לא יעלה על 12 בשנה.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ו באלול התשפ״ב (22 בספטמבר 2022).

{{ח:סעיף|6|הוראת מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, החזר הוצאות שחבר מועצה זכאי לו לפי תקנות אלה, בעד התקופה שמיום התחילה עד יום פרסומן של תקנות אלה ולא שולמו לפני יום פרסומן, ישולמו לא יאוחר מתום חודשיים לאחר פרסומן של תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} תשלום כאמור בתקנת משנה (א) יינתן לפי התשלום שלו היה זכאי חבר מועצה במועד שבו קמה לו זכאותו לפי תקנות אלה בהתאם לתעריף שבהוראת החשב הכללי, לפי העניין, כעדכונה במועד האמור; סכום כאמור יעודכן לפי המדד הידוע ביום התשלום בפועל לעומת המדד שהיה ידוע במועד שבו קמה הזכאות, וכך ישולם לחבר; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

{{ח:חתימות|י״ח באדר ב׳ התשפ״ד (28 במרץ 2024)}}
* '''יעקב מרגי'''
שר הרווחה והביטחון החברתי
* '''בצלאל סמוטריץ׳'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי (כללים לתשלום גמול ליושב ראש המועצה והחזר הוצאות לחברי המועצה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי (כללים לתשלום גמול ליושב ראש המועצה והחזר הוצאות לחברי המועצה), התשפ״ב–2022}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ב, 3644|תקנות המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי (כללים לתשלום גמול ליושב ראש המועצה והחזר הוצאות לחברי המועצה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10283.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי#סעיף 16|סעיף 16}} {{ח:חיצוני|חוק המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי|לחוק המועצה הלאומית למחקר ופיתוח {{ח:הערה|[צ״ל: אזרחי]}}, התשס״ג–2002}} (להלן – החוק), אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראת החשב הכללי“ – {{ח:חיצוני|https://takam.mof.gov.il/api/DocumentSF/DownloadDocument/0683X00000UkiGSQAZ/H.8.3.2|הוראה 8.3.2 של החשב הכללי בדבר כללי עבודה בעבור חברי ועדות ציבוריות}}, כפי שתעודכן מזמן לזמן, המתפרסמת במסגרת הוראות התכ״ם {{ח:חיצוני|https://takam.mof.gov.il|באתר האינטרנט של משרד האוצר}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המשרד“ – משרד המדע והטכנולוגיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר המועצה“ – חבר מועצה שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי#סעיף 4|סעיף 4(ב)(2) עד (6) לחוק}} או משקיף שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי#סעיף 4|סעיף 4(ג) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוזר הממונה על השכר“ – {{ח:חיצוני|https://hozrimsachar.mof.gov.il/api/getDocById/FDB395282DCE777AC22584F100472988/2020-2~doc|חוזר העת – תעריפים עדכון 2020-4-1 בדבר שכרם של מנהלים כלליים במשרדי ממשלה ונושאי תפקידים מקבילים}}, כפי שיעודכן מזמן לזמן, המתפרסם גם במסגרת אגף השכר והסכמי עבודה {{ח:חיצוני|https://hozrimsachar.mof.gov.il/|באתר האינטרנט של משרד האוצר}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יושב ראש“ – חבר מועצה שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי#סעיף 4|סעיף 4(ב)(1) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד גוף מתוקצב“, ”עובד גוף נתמך“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 32|בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.

{{ח:סעיף|2|החזר הוצאות לחבר המועצה}}
{{ח:תת|(א)}} חבר המועצה, למעט יושב ראש המועצה שזכאי לגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}, זכאי להחזר הוצאות בעד השתתפותו בישיבות המועצה, כאמור בהוראת החשב הכללי, אם אישר יושב ראש המועצה כי השתתף בישיבה כולה או ברובה, ובלבד שאינו עובד גוף מתוקצב או עובד גוף נתמך.
{{ח:תת|(ב)}} החזר ההוצאות ישולם לחבר המועצה כאמור בתקנת משנה (א) לא יאוחר מתום החודש שלאחר החודש שבו התקיימה הישיבה.

{{ח:סעיף|3|שכר ליושב ראש המועצה}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש המועצה זכאי בכל חודש לשכר בעד הזמן שהוא מקדיש למילוי תפקידו, השווה ל־55 אחוזים מסכום המשכורת, בשקלים חדשים, לחודש של מנהל כללי במשרד ממשלתי שהתמנה לתפקיד מיום ח׳ בשבט התשס״א (1 בפברואר 2001), לפי חוזר הממונה על השכר, בתוספת מס ערך מוסף.
{{ח:תת|(ב)}} השכר הקבוע בתקנת משנה (א) כולל כיסוי כל הוצאה שהוציא היושב ראש בקשר לתפקידו.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על חבר המועצה ויושב ראש שמונו אחרי יום י״ג בתשרי התשפ״א (1 באוקטובר 2020).

{{ח:חתימות|ד׳ באדר ב׳ התשפ״ב (7 במרס 2022)}}
* '''אורית פרקש–הכהן'''
שרת החדשנות המדע והטכנולוגיה
* '''אביגדור ליברמן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המועצה להסדר ההימורים בספורט (מועד הגשת התקציב לאישור, צורת עריכתו ודרכי הגשתו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המועצה להסדר ההימורים בספורט (מועד הגשת התקציב לאישור, צורת עריכתו ודרכי הגשתו), תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מועד הגשת התקציב לאישור, צורת עריכתו ודרכי הגשתו}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 1967|תקנות המועצה להסדר ההימורים בספורט (מועד הגשת התקציב לאישור, צורת עריכתו ודרכי הגשתו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2259.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1465|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5467.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק להסדר הימורים בספורט#סעיף 7|סעיפים 7(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק להסדר הימורים בספורט#סעיף 17|ו־17}} {{ח:חיצוני|חוק להסדר הימורים בספורט|לחוק להסדר הימורים בספורט, תשכ״ז–1967}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”שנת תקציב“ – שנים עשר החדשים המתחילים באחד בינואר של כל שנה.

{{ח:סעיף|2|הצעת תקציב}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה תגיש לאישור השרים הצעת תקציב שתכלול את הסכומים שהמועצה תורשה להוציא בשנת התקציב ואת אומדן הכנסות המועצה בשנת התקציב (להלן – הצעת התקציב).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) יהא מותר לערוך את הצעת תקציב ההוצאה של המועצה באחוזים מהכנסותיה בשנת התקציב הנדונה.

{{ח:סעיף|3|מועד הגשת התקציב}}
{{ח:ת}} הצעת התקציב תוגש לאישור השרים לפחות שני חדשים לפני תחילתה של שנת התקציב שאליה מתייחסת הצעת התקציב.

{{ח:סעיף|4|דברי הסבר}}
{{ח:ת}} להצעת התקציב יצורפו דברי הסבר הכוללים נתונים והסברים על הפעולות שהמועצה מתכוונת לבצע בשנת התקציב האמורה.

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות המועצה להסדר ההימורים בספורט (מועד הגשת התקציב לאישור ודרכי הגשתו), תשכ״ח–1968 – בטלות.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המועצה להסדר ההימורים בספורט (מועד הגשת התקציב לאישור, צורת עריכתו ודרכי הגשתו), תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|י״ט בתמוז תשכ״ח (15 ביולי 1968)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
* '''זלמן ארן'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המועצה להשכלה גבוהה (חופש פעולה של מוסד להכשרת עובדי חינוך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המועצה להשכלה גבוהה (חופש פעולה של מוסד להכשרת עובדי חינוך), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 1985|תקנות המועצה להשכלה גבוהה (חופש פעולה של מוסד להכשרת עובדי חינוך)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 27|סעיף 27(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}} (להלן – החוק), על פי הצעת המועצה להשכלה גבוהה, ובאישור ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק חינוך ממלכתי“ – {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי|חוק חינוך ממלכתי, התשי״ג–1953}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות בתי מדרש“ – {{ח:חיצוני|תקנות חינוך ממלכתי (בתי מדרש למורים ולגננות)|תקנות חינוך ממלכתי (בתי מדרש למורים ולגננות), התשי״ח–1958}}.

{{ח:סעיף|2|חופש פעולה}}
{{ח:ת}} למוסד מוכר להכשרת עובדי חינוך יהיה חופש פעולה בכל העניינים המנויים {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 15|בסעיף 15 לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|תכניות לימודים}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, מוסד מוכר להכשרת עובדי חינוך יבטיח כי תכניות הלימודים הנלמדות בו יתאימו לדרישות הרישוי של עובדי החינוך ולצורכי מערכת החינוך, לפי {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי|חוק חינוך ממלכתי}} {{ח:חיצוני|תקנות חינוך ממלכתי (בתי מדרש למורים ולגננות)|ותקנות בתי מדרש}}.

{{ח:סעיף|4|שמירה על אורח חיים דתי}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, ולשם שמירה על אורח חיים דתי, לרבות נוהג והווי דתי בין כותלי המוסד, למוסד מוכר להכשרת עובדי חינוך שמטרתו הכשרה להוראה במוסדות חינוך ממלכתיים דתיים, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי|בחוק חינוך ממלכתי}}, יהיה חופש פעולה בעניינים המנויים {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 15|בסעיף 15 לחוק}}, בכפוף {{ח:חיצוני|תקנות חינוך ממלכתי (בתי מדרש למורים ולגננות)|לתקנות בתי מדרש}}.

{{ח:חתימות|ד׳ בניסן התשע״ח (20 במרס 2018)}}
* '''נפתלי בנט'''
שר החינוך
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המועצה להשכלה גבוהה (תקציב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המועצה להשכלה גבוהה (תקציב), תשל״ו–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקציב המועצה להשכלה גבוהה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 364|תקנות המועצה להשכלה גבוהה (תקציב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3425.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 3ה|סעיפים 3ה}} {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 30|ו־30}} {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|לחוק המועצה להשכלה גבוהה, תשי״ח–1958}}, ולאחר התייעצות עם המועצה להשכלה גבוהה (להלן – המועצה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”תקציב“ – תקציב רגיל, תקציב פיתוח ואומדן הכנסות של המועצה.

{{ח:סעיף|2|דרכי הכנת התקציב}}
{{ח:ת}} התקציב לכל שנת כספים יהיה מחולק לסעיפי משנה ולפרטים כפי שיורה שר האוצר לאותה שנת כספים לגבי תקציב היחידה.

{{ח:סעיף|3|דברי הסבר}}
{{ח:ת}} לתקציב לכל שנת כספים יצורפו דברי הסבר שיתארו את הפעולות שהמועצה מתכוונת לעשותן בשנת הכספים אליה מתייחס התקציב, הן בערכים כספיים והן בערכים כמותיים; דברי ההסבר יכללו נתונים על פעולות המועצה בשתי שנות הכספים שקדמו לשנת הכספים אליה מתייחס התקציב.

{{ח:סעיף|4|מסירת התקציב לאישור הממשלה}}
{{ח:ת}} התקציב, בצירוף דברי ההסבר, יוכן על ידי ועדה שתמנה המועצה ויימסר לאישור הממשלה באמצעות שר האוצר במועד שיורה שר האוצר לכל שנת כספים.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המועצה להשכלה גבוהה (תקציב), תשל״ו–1975“.

{{ח:חתימות|י׳ בחשון תשל״ו (15 באוקטובר 1975)}}
* '''אהרן ידלין'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המועצה לייצור ולשיווק של אגוזי אדמה (מינוי נציגי הממשלה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המועצה לייצור ולשיווק של אגוזי אדמה (מינוי נציגי הממשלה), תשל״ח–1978}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מינוי נציגי הממשלה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 1476|תקנות המועצה לייצור ולשיווק של אגוזי אדמה (מינוי נציגי הממשלה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3858.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 874|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5598.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 435|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6960.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1267|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7131.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה לייצור ולשיווק של אגוזי אדמה#סעיף 5|סעיפים 5}}, {{ח:חיצוני|חוק המועצה לייצור ולשיווק של אגוזי אדמה#סעיף 6|6}} {{ח:חיצוני|חוק המועצה לייצור ולשיווק של אגוזי אדמה#סעיף 29|ו־29}} {{ח:חיצוני|חוק המועצה לייצור ולשיווק של אגוזי אדמה|לחוק המועצה לייצור ולשיווק של אגוזי אדמה, תשי״ט–1959}}, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מספר חברי המועצה|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} מספר חברי המועצה יהיה עשרים.

{{ח:סעיף|2|מינוי נציגי הממשלה|תיקון: תשנ״ד, תשע״א, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מספר נציגי הממשלה במועצה הוא חמישה.
{{ח:תת|(ב)}} נציגי הממשלה במועצה יתמנו כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} שלושה נציגים – ימונו בידי שר החקלאות ופיתוח הכפר;
{{ח:תתת|(2)}} נציג אחד – ימונה בידי שר התעשייה המסחר והתעסוקה;
{{ח:תתת|(3)}} נציג אחד – ימונה בידי שר האוצר.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות המועצה לייצור ולשיווק של אגוזי אדמה (מינוי נציגי הממשלה), תשי״ט–1959 – בטלות.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המועצה לייצור ולשיווק של אגוזי אדמה (מינוי נציגי הממשלה), תשל״ח–1978“.

{{ח:חתימות|ל׳ בניסן תשל״ח (7 במאי 1978)}}
* '''אריאל שרון'''
שר החקלאות
* '''יגאל הורביץ'''
שר התעשיה, המסחר והתיירות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המזונות (בקשות תשלום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המזונות (בקשות תשלום), תשל״ג–1972}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר בקשות לתשלום}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ג, 84|תקנות המזונות (בקשות תשלום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2915.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)#סעיף 20|ו־20(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|לחוק המזונות (הבטחת תשלום), תשל״ב–1972}}, ובהתייעצות עם שר המשפטים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בקשת זוכה תשלום}}
{{ח:ת}} בקשת זוכה לתשלום על פי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|החוק}} תהיה ערוכה לפי טופס שאפשר לקבלו בכל אחד מסניפי המוסד לביטוח לאומי (להלן – המוסד).

{{ח:סעיף|2|מצורפות לבקשה}}
{{ח:ת}} הזוכה יצרף לבקשת התשלום שלושה העתקים מאושרים של פסק הדין למזונות שניתן לזכותו וכן מסמכים ותעודות שעליהם הוא מסתמך בבקשתו.

{{ח:סעיף|3|מידע ומסמכים נוספים}}
{{ח:ת}} לצורך בירור הבקשה, קביעת שיעור התשלום לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|החוק}} והמשך התשלומים, ימסור המבקש למוסד, לפי דרישתו, כל מידע ומסמכים שברשותו או שבאפשרותו לקבלם, וכן תצהירים, וחייב הוא להופיע בפני מי שהמוסד קבע לכך על מנת לתת לו בעל־פה כל מידע לענין זכויותיו.

{{ח:סעיף|4|מועד ואופן התשלום}}
{{ח:ת}} תשלום המגיע לזוכה לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)#סעיף 4|סעיף 4 לחוק}} ישולם בשיעורים חדשיים בסוף החודש שבעדו מגיע או בתחילת החודש שאחריו, באמצעות בנק, בנק הדואר או המחאת דואר או בדרך אחרת שהמוסד קבע.

{{ח:סעיף|5|הודעה על שינויים}}
{{ח:ת}} זוכה המקבל תשלומים לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|החוק}} יודיע תוך חמישה עשר יום למוסד בכתב, על כל שינוי שחל במצבו המשפחתי ובהכנסותיו ועל כל שינוי אחר העשוי להשפיע על זכותו לתשלום או על שיעור התשלום; בהודעה יצויינו שמו, מענו ומספר זהותו של הזוכה.

{{ח:סעיף|6|החלטות המוסד}}
{{ח:ת}} כל בקשה לתשלום שהוגשה למוסד תתברר על ידי עובד המוסד שהסמיכה לכך מינהלת המוסד, והוא יחליט על אישור הבקשה ועל שיעור התשלום או על דחיית הבקשה, ויודיע על כך למבקש תוך שלושים יום מיום הגשתה.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ג בתשרי תשל״ג (1 באוקטובר 1972).

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המזונות (בקשות תשלום), תשל״ג–1972“.

{{ח:חתימות|י״ג בתשרי תשל״ג (21 בספטמבר 1972)}}
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המיילדות (החזקת פטידין והשימוש בו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המיילדות (החזקת פטידין והשימוש בו), התשס״ט–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 294|תקנות המיילדות (החזקת פטידין והשימוש בו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6737.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת המיילדות#סעיף 14|סעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת המיילדות#סעיף 19|ו־19(ח)}} {{ח:חיצוני|פקודת המיילדות|לפקודת המיילדות}} (להלן – הפקודה), ובאישור שר הבריאות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|החזקת פטידין והשימוש בו}}
{{ח:ת}} בעלת רישיון לעסוק ביילוד לפי {{ח:חיצוני|פקודת המיילדות|הפקודה}} רשאית להחזיק את התכשיר פטידין, ולטפל ביולדת בתכשיר האמור, ובלבד שנתקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} תהליך הלידה, במהלכו מטפלת בעלת הרישיון ביולדת בתכשיר פטידין, מתבצע בניהולה של המיילדת, בין בבית היולדת, ובין בבית החולים;
{{ח:תת|(2)}} בעלת הרישיון סיימה קורס מיילדות, כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (עוסקים בסיעוד בבתי חולים)#סעיף 9|בתקנה 9 לתקנות בריאות העם (עוסקים בסיעוד בבתי חולים), התשמ״ט–1988}}, שכלל הכשרה בנושא טיפול בתכשיר פטידין, ונרשמה בפנקס במדור מיילדת, כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (עוסקים בסיעוד בבתי חולים)#סעיף 9|באותה תקנה}}, או סיימה השתלמות מוכרת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (עוסקים בסיעוד בבתי חולים)#סעיף 10|בתקנה 10 לתקנות האמורות}}, בנושא טיפול בתכשיר פטידין, ונרשמה בפנקס במדור השתלמות, כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (עוסקים בסיעוד בבתי חולים)#סעיף 10|באותה תקנה}}.

{{ח:חתימות|י״ח בכסלו התשס״ט (15 בדצמבר 2008)}}
* '''אבי ישראלי'''
המנהל הכללי של משרד הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המים (איסור דטרגנטים קשים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המים (איסור דטרגנטים קשים), תשל״ד–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר איסור הייצור, היבוא, ההפצה והשיווק של דטרגנטים קשים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 1621|תקנות המים (איסור דטרגנטים קשים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3208.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 20ד|סעיפים 20ד(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 159|ו־159}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, תשי״ט–1959}}, לאחר התייעצות עם שר המסחר והתעשיה ועם מועצת המים ובידיעתה המוקדמת של ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|איסור דטרגנטים קשים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייצר אדם, לא ייבא, לא יפיץ ולא ישווק כל מוצר או תכשיר המשמש לכביסה או לניקוי.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו, ”מוצר או תכשיר“ – כל מוצר או תכשיר, המכיל חומר מוריד מתח פנים המיוצר מאלקיל־בנזן בעל שרשרת מסועפת.

{{ח:סעיף|2|סייגים}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} לא תחול על מוצר או תכשיר –
{{ח:תת|(1)}} המיועד ליצוא והמיוצא;
{{ח:תת|(2)}} המשמש לייצור מוצרים או תכשירים אחרים, המיועדים ליצוא והמיוצאים.

{{ח:סעיף|3|היתרים}}
{{ח:תת|(א)}} נציב המים ומי ששר המסחר והתעשיה הסמיכו לכך, רשאים יחדיו, לאחר שהוגשה להם בקשה לכך, להתיר לייצר, לייבא, להפיץ או לשווק כל מוצר או תכשיר, {{ח:פנימי|סעיף 1|שתקנה 1}} חלה עליו, במצב מוצק, למעט אבקה ומשחה, וכן מוצר או תכשיר כאמור שאושר על ידם מראש.
{{ח:תת|(ב)}} היתר לפי תקנה זו יכול שיהיה מותנה בתנאים.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה בתום שמונה חדשים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המים (איסור דטרגנטים קשים), תשל״ד–1974“.

{{ח:חתימות|כ״ב בתמוז תשל״ד (12 ביולי 1974)}}
* '''אהרון אוזן'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המים (הצעות, טענות והתנגדויות לתכנית החדרה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המים (הצעות, טענות והתנגדויות לתכנית החדרה), תשכ״ו–1965}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הצעות, טענות והתנגדויות לתכנית החדרה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ו, 249|תקנות המים (הצעות, טענות והתנגדויות לתכנית החדרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1795.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 44ה|הסעיפים 44ה}} {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 159|ו־159}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, תשי״ט–1959}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הצגת תכנית החדרה}}
{{ח:ת}} תכנית ההחדרה תוצג לעיון הציבור במשרד הרשות המקומית, ואם אין כזה – במשרד הממונה על המחוז שבתחומם רוצים לבצע את ההחדרה וכן במשרד נציב המים, הקריה, תל־אביב.

{{ח:סעיף|2|פרסום הודעה}}
{{ח:ת}} נציב המים יפרסם בשלושה עתונים יומיים לפחות הודעה על הצגת תכנית החדרה לעיון הציבור במקומות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}.

{{ח:סעיף|3|הגשת הצעות, טענות והתנגדויות}}
{{ח:ת}} תוך ששים יום מיום פרסום ההודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, רשאי כל מפיק, ספק או צרכן מים באזור ההחדרה, להגיש לנציב המים הצעותיו, טענותיו והתנגדויותיו המנומקות לתכנית ההחדרה.

{{ח:סעיף|4|העברה לועדה}}
{{ח:ת}} עם תום התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, יעביר נציב המים את ההצעות, הטענות וההתנגדויות לועדה מייעצת שהורכבה מבין חברי מועצת המים או ועדות האספקה שלה.

{{ח:סעיף|5|שמיעה על ידי הועדה}}
{{ח:ת}} הועדה תדון בחומר שהנציב הפנה אליה; היא רשאית לשמוע את המפיקים, הספקים או הצרכנים שהגישו הצעות, טענות או התנגדויות.

{{ח:סעיף|6|תסקיר לנציב המים}}
{{ח:ת}} הועדה תמסור לנציב המים תוך חמישה־עשר יום מקבלת החומר על ידיה, תסקיר על דיוניה והיא תחזיר לנציב המים את המסמכים שהועברו לעיונה.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המים (הצעות, טענות והתנגדויות לתכנית החדרה), תשכ״ו–1965“.

{{ח:חתימות|ה׳ בחשון תשכ״ו (31 באוקטובר 1965)}}
* '''חיים גבתי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המים (השמעת טענות והצעות על תעריפים למים מוחדרים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המים (השמעת טענות והצעות על תעריפים למים מוחדרים), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הדרך להשמעת טענות והצעות על תעריף למים מוחדרים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 912|תקנות המים (השמעת טענות והצעות על תעריפים למים מוחדרים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3663.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 44טז|סעיפים 44טז(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 159|ו־159}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, תשי״ט–1959}}, ולאחר התייעצות עם מועצת המים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הנחת הצעת תעריף לעיון}}
{{ח:ת}} הצעה לקביעת תעריף למים מוחדרים (להלן – הצעת תעריף) תונח לעיון הציבור במשרד נציב המים, הקריה, רח׳ ד׳ מס׳ 12, הקריה, תל־אביב, במשרדי הרשויות המקומיות שבתחומן יחול התעריף, ובמשרדי ארגונים ומוסדות שהם לדעת שר החקלאות נציגים.

{{ח:סעיף|2|פרסום הודעה}}
{{ח:ת}} נציב המים יפרסם בשני עתונים יומיים הודעה על הנחת הצעת התעריף ועל המקומות שבהם הונחה לעיון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}.

{{ח:סעיף|3|הגשת הצעות}}
{{ח:ת}} תוך עשרה ימים מפרסום ההודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} רשאים כל מפיק, ספק וצרכן של מים מוחדרים שעליהם חל התעריף, להגיש לנציב המים את הצעותיהם וטענותיהם המנומקות בכתב להצעת התעריף.

{{ח:סעיף|4|ועדה מייעצת לדיון בהצעות ובטענות}}
{{ח:ת}} עם תום התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, יעביר נציב המים את ההצעות והטענות לועדה מייעצת שמינה שר החקלאות מבין חברי מועצת המים (להלן – ועדה מייעצת).

{{ח:סעיף|5|דיון בועדה המייעצת}}
{{ח:ת}} הועדה המייעצת תדון בהצעות ובטענות שהועברו אליה בכתב; הועדה רשאית להזמין את המפיקים, הספקים והצרכנים שהגישו הצעות וטענות להצעת התעריף להופיע בפניה.

{{ח:סעיף|6|תסקיר לנציב המים}}
{{ח:ת}} הועדה המייעצת תמסור לנציב המים, תוך חמישה עשר יום מקבלת החומר שהועבר לה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}}, תסקיר על דיוניה, בצירוף חוות דעתה והמלצותיה לגבי ההצעות והטענות שהובאו בפניה.

{{ח:סעיף|7|העברה לשר החקלאות}}
{{ח:ת}} נציב המים יעביר את התסקיר ואת הערותיו לשר החקלאות.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המים (השמעת טענות והצעות על תעריפים למים מוחדרים), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|י״ז בטבת תשל״ז (7 בינואר 1977)}}
* '''אהרן אוזן'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המים (השמעת טענות והצעות על תעריפים למים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המים (השמעת טענות והצעות על תעריפים למים), תשל״ה–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הדרך להשמעת טענות והצעות על תעריף לדמי מים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 494|תקנות המים (השמעת טענות והצעות על תעריפים למים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3268.pdf}}; תשמ״ו, 250.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 113|סעיפים 113(א)}} {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 159|ו־159}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, תשי״ט–1959}}, ולאחר התייעצות עם מועצת המים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הנחת הצעת תעריף לעיון|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} הצעה לקביעת תעריף לדמי מים (להלן – הצעת תעריף) תונח לעיון הציבור במשרד נציב המים, הקריה, רח׳ ד׳ מס׳ 12, תל־אביב, ובמשרדי ארגונים ומוסדות שהם לדעת שר החקלאות יציגים.

{{ח:סעיף|2|פרסום הודעה|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} עיקרי הצעת תעריף יפורסמו בידי נציב המים בשני עתונים יומיים; באותו פרסום יודיע נציב המים מתי והיכן ניתן לעיין בהצעת התעריף המלאה, אשר הונחה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}.

{{ח:סעיף|3|הגשת הצעות}}
{{ח:ת}} תוך עשרה ימים מפרסום ההודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} רשאים כל ספק וצרכן של מים שעליהם חל התעריף להגיש לנציב המים את הצעותיהם וטענותיהם המנומקות בכתב להצעת התעריף.

{{ח:סעיף|4|ועדה מייעצת לדון בהצעות ובטענות}}
{{ח:ת}} עם תום התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, יעביר נציב המים את ההצעות והטענות לועדה מייעצת שמינה שר החקלאות מבין חברי מועצת המים (להלן – ועדה מייעצת).

{{ח:סעיף|5|דיון בועדה המייעצת}}
{{ח:ת}} הועדה המייעצת תדון בהצעות ובטענות שהועברו אליה בכתב; הועדה רשאית להזמין את הספקים והצרכנים שהגישו הצעות וטענות להצעת התעריף להופיע בפניה.

{{ח:סעיף|6|תסקיר לנציב המים|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} הועדה המייעצת תמסור לנציב המים, תוך חמישה עשר יום מקבלת החומר שהועבר לה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}}, תסקיר על דיוניה, בצירוף חוות דעתה והמלצותיה לגבי ההצעות והטענות שהובאו בפניה; יושב ראש הועדה המייעצת רשאי לבקש מנציב המים ארכה של עד 5 ימים למסירת התסקיר כאמור.

{{ח:סעיף|7|העברה לשר החקלאות|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} נציב המים יעביר את התסקיר ואת הערותיו לשר החקלאות; לא קיבל נציב המים את התסקיר מן הועדה המייעצת תוך המועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}}, רשאי הוא להעביר לשר החקלאות את הערותיו בלבד.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המים (השמעת טענות והצעות על תעריפים למים), תשל״ה–1974“.

{{ח:חתימות|י׳ בכסלו תשל״ה (24 בנובמבר 1974)}}
* '''אהרן אוזן'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המים (ויסות מפלס הכנרת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המים (ויסות מפלס הכנרת), תשכ״ח–1967}}
{{ח:קטע3||תקנות לויסות מפלס הכנרת}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 355|תקנות המים (ויסות מפלס הכנרת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2144.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 82|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12064.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 159|סעיף 159}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, תשי״ט–1959}}, הריני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''תקנות המים (ויסות מפלס הכנרת), תשכ״ח–1967 בוטלו ביום 19.10.2025.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ויסות“ – מיתקן הנמצא בכנרת או לידה ואשר באמצעותו ניתן להרים או להנמיך את פני המים בכנרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזיק“ – מי שבחזקתו או בשליטתו נמצא מיתקן ויסות.

{{ח:סעיף|2|קביעת המפלס המותר}}
{{ח:תת|(א)}} הרום המקסימלי והמינימלי של פני המים בכנרת (להלן – המפלס המותר) ייקבע מפעם לפעם על ידי נציב המים, בצו ברשומות; הנציב רשאי לקבוע בצו מספר מפלסים מותרים, בהתאם לעונות השנה או לנתונים אחרים שייראו לו.
{{ח:תת|(ב)}} נציב המים רשאי לקבוע את המקומות בכנרת בהם יימדד המפלס והמכשירים שבאמצעותם תבוצע המדידה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו המים (קביעת המפלס המותר)|צו המים (קביעת המפלס המותר), תשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|3|שינוי המפלס המותר}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעשה אדם כל פעולה העשויה לשנות את המפלס המותר.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בתקנת משנה (א) אין בו כדי לפגוע בביצוען של פעולות הנעשות בהתאם לרשיון בר־תוקף או להיתר שניתן על ידי נציב המים.

{{ח:סעיף|4|שינוי בתחום המפלס המותר}}
{{ח:ת}} בגבולות המפלס המותר רשאי מחזיק להביא לידי שינוי רום פני המים, ובלבד שהודעה על כך נמסרה לנציב המים זמן סביר מראש.

{{ח:סעיף|5|בעל מיתקן ויסות}}
{{ח:ת}} נציב המים רשאי להורות למחזיק לפעול לשינוי רום פני המים, בגבולות המפלס המותר, ולהציבם ברום שיקבע, ורשאי הוא לאסור על מחזיק ביצוע שינוי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}}.

{{ח:סעיף|6|דרישת פרטים}}
{{ח:ת}} נציב המים רשאי לדרוש ממחזיק פרטים הקשורים בפעולתו של מיתקן ויסות או בפעולות הכרוכות בשינוי רום פני המים בכנרת.

{{ח:סעיף|7|צורך מיידי}}
{{ח:תת|(א)}} מצא נציב המים כי צורך מיידי חיוני מחייב הצבתו של רום פני המים מעבר למפלס המותר, רשאי הוא להורות לבעל מיתקן ויסות לעשות מיד את כל הדרוש כדי להציב את רום פני המים כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} הוראת נציב המים תעמוד בתקפה לא יותר משלושים יום, אלא אם פורסם תוך תקופה זו צו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}.

{{ח:סעיף|8|שמירת זכויות}}
{{ח:ת}} סמכויותיו של נציב המים לפי תקנות אלה יופעלו בשים לב להוראות {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|פקודת זכיונות החשמל}} ובלי לפגוע בזכויות הנובעות {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|מהפקודה האמורה}}.

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המים (ויסות מפלס הכנרת), תשכ״ח–1967“.

{{ח:חתימות|כ״א בחשון תשכ״ח (24 בנובמבר 1967)}}
* '''חיים גבתי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המים (טענות והצעות על היטל איזון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המים (טענות והצעות על היטל איזון), תשכ״ב–1961}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר טענות והצעות על היטל איזון}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 480|תקנות המים (טענות והצעות על היטל איזון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1232.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 435|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4894.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 118|הסעיפים 118}} {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 159|ו־159}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, תשי״ט–1959}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''ההוראות הנוגעות להיטל איזון ולקרן האיזון לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#פרק 4 סימן ג|סימן ג׳ לפרק הרביעי לחוק המים, תשי״ט–1959}} בוטלו {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211661.pdf|בתיקון מס׳ 11 לחוק}}.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הנחת הצעה להיטל איזון|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} הצעה להיטל איזון תונח במשרד נציב המים, הקריה, תל־אביב־יפו, רחוב ד׳ 12, ובמשרדי ארגונים ומוסדות שהם לדעת שר החקלאות יציגים.

{{ח:סעיף|2|פרסום הודעה|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} עיקרי ההצעה להיטל איזון יפורסמו בידי נציב המים בשני עתונים יומיים; באותו פרסום יודיע נציב המים מתי והיכן ניתן לעיין בהצעה המלאה להיטל איזון, אשר הונחה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}.

{{ח:סעיף|3|הגשת טענות והצעות}}
{{ח:ת}} תוך 10 ימים מפרסום ההודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} רשאי כל ספק, מפיק וצרכן שבאזורים או בסוגי המפעלים שעליהם יחול ההיטל, להגיש למשרד נציב המים טענות והצעות מנומקות לענין ההיטל המוצע.

{{ח:סעיף|4|העברה לועדות}}
{{ח:ת}} עם תום התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}} יעביר נציב המים את הטענות וההצעות לועדה שהרכיבה מועצת המים מבין חבריה.

{{ח:סעיף|5|תסקיר לנציב המים|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} הועדה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}} תדון בחומר שהוגש ותמסור לנציב המים תוך 10 ימים מקבלת החומר תסקיר על דיוניה; יושב ראש הועדה האמורה רשאי לבקש מנציב המים ארכה של עד 5 ימים למסירת התסקיר כאמור.

{{ח:סעיף|6|העברה לשר החקלאות|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} נציב המים יעביר את התסקיר ואת הערותיו לשר החקלאות; לא קיבל נציב המים את התסקיר מן הועדה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}} תוך המועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}}, רשאי הוא להעביר לשר החקלאות את הערותיו בלבד.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המים (טענות והצעות על היטל איזון), תשכ״ב–1961“.

{{ח:חתימות|כ״ב בכסלו תשכ״ב (30 בנובמבר 1961)}}
* '''משה דיין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]