חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הכַּשרוּת המשפטית והאפוטרופסות, תשכ״ב–1962}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000326}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ב, 120|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208473.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 114|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208474.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ל, 125|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208475.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 32|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208476.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 50|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208477.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 65|חוק האפוטרופוס הכללי|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_207909.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 297|חוק אימוץ ילדים|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_207906.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 79|תיקון מס׳ 7 לחוק הכשרות המשפטית והאופוטרופסות|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209750.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 82|תיקון מס׳ 7 לחוק הירושה|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210406.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 397|חוק בית המשפט לעניני משפחה|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211216.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 363|תיקון מס׳ 2 לחוק אימוץ ילדים|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211332.pdf}}, {{ח:תיבה|378|תיקון מס׳ 2 (תיקון) לחוק אימוץ ילדים|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211357.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 423|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300496.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 432|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299775.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 274|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299865.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 423|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301007.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 77|חוק להחלפת המונח פקיד סעד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301220.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 142|חוק כתובת נוספת למשלוח דואר לקטין (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301222.pdf}}, {{ח:תיבה|513|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301338.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 798|תיקון מס׳ 18|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_340801.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 339|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_ls_fr_397046.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 140|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_592656.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 484|תיקון מס׳ 6 לחוק זכויות החולה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3964060.pdf}}, {{ח:תיבה|1394|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4930087.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 446|תיקון מס׳ 22 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6190775.pdf}}, {{ח:תיבה|529|תיקון מס׳ 152 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6235343.pdf}}.

''קביעת תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ט, 33|צו הירושה והכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תחילתם של סעיפים מסוימים בחוק הירושה (תיקון מס׳ 7))|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5136.pdf}}. ''שינוי התוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 1520|שינוי התוספת הראשונה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9087.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: כשרות משפטית}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: הורים וילדיהם הקטינים}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1: ייפוי כוח מתמשך}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן ב׳: מינוי מיופה כוח}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן ג׳: סמכויות מיופה כוח}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ד|סימן ד׳: ייפוי כוח מתמשך}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ה|סימן ה׳: סמכויות בית משפט בקשר לייפוי כוח מתמשך}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ו|סימן ו׳: הנחיות מקדימות למיופה כוח}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: האפוטרופוסים על פי מינוי}}

{{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1: עקרונות ודרכי פעולה של אפוטרופוס}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: כשרות משפטית}}

{{ח:סעיף|1|כשרות לזכויות ולחובות}}
{{ח:ת}} כל אדם כשר לזכויות ולחובות מגמר לידתו ועד מותו.

{{ח:סעיף|2|כשרות לפעולות משפטיות}}
{{ח:ת}} כל אדם כשר לפעולות משפטיות, זולת אם נשללה או הוגבלה כשרות זו בחוק או בפסק דין של בית משפט.

{{ח:סעיף|3|קטינות ובגירות}}
{{ח:ת}} אדם שלא מלאו לו 18 שנה הוא קַטין; אדם שמלאו לו 18 שנה הוא בַּגיר.

{{ח:סעיף|4|פעולות של קטין}}
{{ח:ת}} פעולה משפטית של קטין טעונה הסכמת נציגו; ההסכמה יכולה להינתן מראש או למפרע לפעולה מסויימת או לסוג מסויים של פעולות. יכול נציגו של קטין לבטל הסכמתו לפעולה כל עוד לא נעשתה הפעולה.

{{ח:סעיף|5|ביטול פעולות של קטין}}
{{ח:ת}} פעולה משפטית של קטין שנעשתה שלא בהסכמת נציגו ניתנת לביטול –
{{ח:תת|(1)}} על ידי נציגו, ואם אין לקטין נציג – על ידי היועץ המשפטי לממשלה, תוך חודש ימים לאחר שנודע להם על הפעולה;
{{ח:תת|(2)}} אם לא נודע לנציג או ליועץ המשפטי לממשלה על הפעולה – על ידי הקטין, תוך חודש ימים לאחר שהיה לבגיר.

{{ח:סעיף|6|סייג לביטול פעולות}}
{{ח:ת}} פעולה משפטית של קטין שדרכם של קַטינים בגילו לעשות כמוה, וכן פעולה משפטית בין קטין לבין אדם שלא ידע ולא היה עליו לדעת שהוא קטין, אינה ניתנת לביטול כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}, אף שנעשתה שלא בהסכמת נציגו, אלא אם היה בה משום נזק של ממש לקטין או לרכושו.

{{ח:סעיף|6א|פעולות בטלות|תיקון: תשל״ג}}
{{ח:ת}} פעולה משפטית של קטין שהיא רכישת נכס באשראי או במקח־אגב־שכירות, שכירות נכס או קבלת שירות באשראי, אין לה תוקף, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}}, כל עוד לא באה עליה הסכמת נציגו; לענין סעיף זה, ”אשראי“ – לרבות תשלום בשיעורים.

{{ח:סעיף|7|פעולות טעונות אישור|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} פעולה משפטית של קטין טעונה אישור אם היתה טעונה אישור אילו נעשתה בידי נציגו; ואין תוקף לפעולה כל עוד לא קיבלה אישור כאמור; בסעיף זה, ”אישור“ – אישור בית המשפט, ולעניין פעולה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיפים 20}}, {{ח:פנימי|סעיף 23|23(א) סיפה}} {{ח:פנימי|סעיף 47|או 47}} – אישור לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 74א|סעיף 74א}}.

{{ח:סעיף|8|הכרזת פסלות}}
{{ח:ת}} אדם שמחמת מחלת נפש או ליקוי בשכלו אינו מסוגל לדאוג לעניניו, רשאי בית המשפט, לבקשת בן־זוגו או קרובו או לבקשת היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו, ולאחר ששמע את האדם או נציגו, להכריזו פסול־דין.

{{ח:סעיף|9|פעולות של פסול־דין}}
{{ח:ת}} על פעולה משפטית של מי שהוכרז פסול־דין יחולו, בשינויים המחוייבים, הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|הסעיפים 4 עד 7}}.

{{ח:סעיף|10|ביטול ההכרזה}}
{{ח:ת}} אדם שהוכרז פסול־דין, רשאי בית המשפט, לבקשתו, לבקשת בן־זוגו או קרובו או לבקשת היועץ המשפטי לממשלה או בא־כוחו, ולאחר ששמע את פסול־הדין, לבטל את הכרזת הפסלות אם מצא שההכרזה לא היתה מוצדקת או שהתנאים להכרזה חדלו להתקיים.

{{ח:סעיף|11|חישוב גיל}}
{{ח:ת}} כל מקום שמדובר בו, בניב כל שהוא, באדם בגיל פלוני, ייחשב גילו מתחילת היום בו הוא נולד, והוא כשאין כוונה אחרת מפורשת או משתמעת; יום מתחיל עם שקיעת החמה של היום שלפניו ונגמר עם שקיעת החמה של אותו יום.

{{ח:סעיף|12|חזקת תאריך הלידה}}
{{ח:ת}} ידועה שנת לידתו של אדם ולא ידוע יום לידתו, חזקה שנולד באחד בניסן של אותה שנה; ידוע חודש לידתו של אדם ולא ידוע יום לידתו, חזקה שנולד ביום החמישה עשר של אותו חודש.

{{ח:סעיף|13|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 1|פרק זה}} אינן חלות על כשרותו של אדם לפעולות הקובעות או משנות את מעמדו האישי, ואינן גורעות מכל דין הקובע לענין פלוני גיל כשרות או תוצאות של שלילת כשרות או הגבלתה או הקובע תוצאות של הצהרת מוות.

{{ח:סעיף|13א|המרת דתו של קטין|תיקון: תשכ״ה, תשמ״א, תשנ״ו, תשנ״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא תומר דתו של קטין אלא אם שני הוריו נתנו מראש הסכמתם בכתב או שבית המשפט, לפי בקשת אחד ההורים או לפי בקשת אפוטרופסו של הקטין, אישר מראש את המרת הדת.
{{ח:תת|(ב)}} מלאו לקטין 10 שנים, לא תומר דתו אלא אם, נוסף על הסכמת הוריו או אישור בית המשפט לפי סעיף קטן (א), נתן גם הוא מראש הסכמתו בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} לא תומר דתו של קטין אלא בדת של הוריו או של אחד מהוריו, או של אדם שהקטין היה סמוך על שלחנו, מתוך כוונה לאמצו, בששת החודשים שקדמו להגשת הבקשה להמרת הדת, ובתנאי שבית המשפט שוכנע כי ההמרה דרושה לשם אימוצו של הקטין בידי אותו אדם לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|חוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}}.
{{ח:תת|(ד)}} המרת דתו של קטין בניגוד להוראות סעיף זה – אין לה תוקף משפטי.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: הורים וילדיהם הקטינים}}

{{ח:סעיף|14|מעמד ההורים}}
{{ח:ת}} ההורים הם האפוטרופסים הטבעיים של ילדיהם הקַטינים.

{{ח:סעיף|15|תפקידי ההורים}}
{{ח:ת}} אפוטרופסות ההורים כוללת את החובה והזכות לדאוג לצרכי הקטין, לרבות חינוכו, לימודיו, הכשרתו לעבודה ולמשלח־יד ועבודתו, וכן שמירת נכסיו, ניהולם ופיתוחם; וצמודה לה הרשות להחזיק בקטין ולקבוע את מקום מגוריו, והסמכות לייצגו.

{{ח:סעיף|16|חובת ציות הקטין}}
{{ח:ת}} הקטין חייב, תוך כיבוד אב ואם, לציית להוריו בכל ענין הנתון לאפוטרופסותם.

{{ח:סעיף|17|קנה מידה לחובת ההורים}}
{{ח:ת}} באפוטרופסותם לקטין חייבים ההורים לנהוג לטובת הקטין כדרך שהורים מסורים היו נוהגים בנסיבות הענין.

{{ח:סעיף|18|שיתוף בין ההורים|תיקון: תש״ע, תשע״ב, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בכל ענין הנתון לאפוטרופסותם חייבים שני ההורים לפעול תוך הסכמה; הסכמתו של אחד מהם לפעולתו של רעהו יכולה להינתן מראש או למפרע, בפירוש או מכללא, לענין מסויים או באופן כללי; וחזקה על הורה שהסכים לפעולת רעהו כל עוד לא הוכח היפוכו של דבר. בענין שאינו סובל דיחוי רשאי כל אחד מההורים לפעול על דעת עצמו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} גוף המנוי הן {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה לחוק זה}} והן {{ח:חיצוני|חוק עדכון כתובת#תוספת|בתוספת לחוק עדכון כתובת, התשס״ה–2005}} (בסעיף זה – חוק עדכון כתובת), ומחויב על פי הוראות כל דין למסור מידע בכתב להורה בעניין ילדו הקטין, ישלח את המידע גם לכתובת הנוספת למשלוח דואר לקטין כאמור {{ח:חיצוני|חוק עדכון כתובת|בחוק עדכון כתובת}}.
{{ח:תתת|(2)}} גוף המנוי {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה לחוק זה}} ואינו מנוי {{ח:חיצוני|חוק עדכון כתובת#תוספת|בתוספת לחוק עדכון כתובת}}, המחויב על פי הוראות כל דין למסור מידע להורה בעניין ילדו הקטין, שקיבל מהורה של קטין הודעה בכתב על רצונו לקבל את המידע בנפרד מהמידע שנמסר להורהו האחר, ימסור את המידע גם להורה המבקש.
{{ח:תת|(ג)}} עם קבלת הודעה בכתב כאמור בסעיף קטן (ב)(2) או קבלת בקשה לרישום כתובת נוספת כאמור {{ח:חיצוני|חוק עדכון כתובת#סעיף 2א|בסעיף 2א לחוק עדכון כתובת}} (בסעיף זה – בקשה), ישלח גוף המנוי {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} או פקיד הרישום כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק עדכון כתובת|בחוק האמור}}, לפי העניין, הודעה על הבקשה למען הרשום של הקטין.
{{ח:תת|(ד)}} לא יישלח ולא יימסר מידע בעניין קטין על ידי גוף המנוי {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} או על ידי פקיד רישום כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק עדכון כתובת|בחוק עדכון כתובת}}, אם הורה או גורם אחר המציא להם החלטה של בית משפט שלפיה נשללה או הוגבלה לעניין זה האפוטרופסות של ההורה שהגיש את הבקשה, או החלטה של בית משפט המונעת את מסירת המידע כאמור לאותו הורה.
{{ח:תת|(ה)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|19|הכרעת בית המשפט}}
{{ח:ת}} לא באו ההורים לידי הסכמה ביניהם בענין הנוגע לרכוש הקטין, רשאי כל אחד מהם לפנות לבית המשפט והוא יכריע בדבר. לא באו ההורים לידי הסכמה ביניהם בענין אחר הנתון לאפוטרופסותם, רשאים הם יחד לפנות לבית המשפט, ובית המשפט, אם לא עלה בידו להביאם לידי הסכמה ואם ראה שיש מקום להכריע בדבר, יכריע הוא בעצמו או יטיל את ההכרעה על מי שימצא לנכון.

{{ח:סעיף|20|פעולות טעונות אישור בית המשפט|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} ואלה הפעולות שבהן אין ההורים מוסמכים לייצג את הקטין בלי שבית המשפט אישרן מראש:
{{ח:תת|(1)}} העברה, שעבוד, חלוקה או חיסול של יחידה משקית בחקלאות, בתעשיה, במלאכה או במסחר, או של דירה;
{{ח:תת|(2)}} פעולה שתקפה תלוי ברישום בפנקס המתנהל על פי חוק;
{{ח:תת|(3)}} נתינת מתנות, זולת מתנות ותרומות הניתנות לפי הנהוג בנסיבות הענין;
{{ח:תת|(4)}} נתינת ערבות;
{{ח:תת|(5)}} פעולה משפטית בין הקטין לבין הוריו או קרובי הוריו, זולת קבלת מתנות הניתנות לקטין.

{{ח:סעיף|20|פעולות בשם הקטין הטעונות אישור מראש|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} ואלה הפעולות שבהן אין ההורים מוסמכים לייצג את הקטין בלי שניתן לכך אישור מראש בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 74א|סעיף 74א}}:
{{ח:תתת|(1)}} העברה, שעבוד, חלוקה או חיסול של יחידה משקית בחקלאות, בתעשיה, במלאכה או במסחר, או של דירה;
{{ח:תתת|(2)}} פעולה שתקפה תלוי ברישום בפנקס המתנהל על פי חוק;
{{ח:תתת|(3)}} נתינת מתנות, זולת מתנות ותרומות הניתנות לפי הנהוג בנסיבות הענין;
{{ח:תתת|(4)}} נתינת ערבות;
{{ח:תתת|(5)}} פעולה משפטית בין הקטין לבין הוריו או קרובי הוריו, זולת קבלת מתנות הניתנות לקטין.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע סוגי נכסים של הקטין, סוגי פעולות בנכסים של הקטין או נסיבות אחרות, שבעניינם ההורים יהיו מוסמכים לייצג את הקטין גם בלי שניתן לכך אישור לפי הוראות סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|21|הגנת צד שלישי}}
{{ח:ת}} פעולה של הורים הטעונה אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(5)}} תהא בת־תוקף אף באין אישור כזה אם נעשתה כלפי אדם שלא ידע ולא היה עליו לדעת שהיא טעונה אישור.

{{ח:סעיף|22|אחריות ההורים}}
{{ח:ת}} ההורים לא ישאו באחריות לנזק שגרמו לקטין תוך מילוי תפקידי אפוטרופסותם, אלא אם פעלו שלא בתום לב או לא נתכוונו לטובת הקטין; הם לא ישאו באחריות לנזק שגרמו לרכושו של הקטין תוך מילוי תפקידי אפוטרופסותם, אם פעלו בתום לב ונתכוונו לטובת הקטין.

{{ח:סעיף|23|הכנסות הקטין ונכסיו|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} קטין הסמוך על שולחן הוריו ויש לו הכנסות מעבודתו או מכל מקור אחר, הכנסותיו ישמשו, במידה נאותה לפי הנהוג בנסיבות דומות, לקיום משק הבית המשפחתי ולסיפוק צרכי הקטין עצמו; אולם נכסיו של הקטין לא ישמשו למטרות אלה, בלי שניתן לכך אישור מראש בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 74א|סעיף 74א}} שההורים אינם יכולים לקיים את משק הבית המשפחתי ולספק צרכי הקטין.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע סוגי נכסים של הקטין, סוגי הוצאות מנכסיו של הקטין או נסיבות אחרות לגבי נכסים או הוצאות כאמור, שבעניינם אפשר לעשות שימוש בנכסיו של הקטין בלי שניתן לכך אישור לפי הוראות סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|24|הסכם בין הורים החיים בנפרד|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} היו הורי הקטין חיים בנפרד – בין שנישואיהם אוינו, הותרו או הופקעו בין שעדיין קיימים ובין שלא נישאו – רשאים הם להסכים ביניהם על מי מהם תהיה האפוטרופסות לקטין, כולה או מקצתה, מי מהם יחזיק בקטין, ומה יהיו זכויות ההורה שלא יחזיק בקטין לבוא עמו במגע; הסכם כזה טעון אישור בית המשפט, והוא יאשרו לאחר שנוכח כי ההסכם הוא לטובת הקטין, ומשאושר, דינו – לכל ענין זולת ערעור – כדין החלטת בית המשפט.

{{ח:סעיף|25|קביעת בית המשפט באין הסכם בין ההורים}}
{{ח:ת}} לא באו ההורים לידי הסכם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24}}, או שבאו לידי הסכם אך ההסכם לא בוצע, רשאי בית המשפט לקבוע את הענינים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24}} כפי שייראה לו לטובת הקטין, ובלבד שילדים עד גיל 6 יהיו אצל אמם אם אין סיבות מיוחדות להורות אחרת.

{{ח:סעיף|26|הורה שאינו מסוגל למלא חובתו}}
{{ח:ת}} הורה שאינו מסוגל למלא חובותיו לפי {{ח:פנימי|פרק 2|פרק זה}} בנוגע לרכושו של ילדו הקטין, או מזניח חובות אלה, או שנשקפת ממנו סכנה לרכושו של הקטין, רשאי בית המשפט להורות שיחולו עליו, בשינויים המחוייבים, ההוראות החלות על אפוטרופסות לפי {{ח:פנימי|סעיף 44|הסעיפים 44}}, {{ח:פנימי|סעיף 50|50 עד 54}}, {{ח:פנימי|סעיף 58|58}} {{ח:פנימי|סעיף 59|ו־59}}, כולן או מקצתן.

{{ח:סעיף|27|שלילת האפוטרופסות או הגבלתה|תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:ת}} הורה של קטין שבית משפט שלום נקט כלפיו בדרך האמורה {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)#סעיף 3|בסעיף 3(3) או (4) לחוק הנוער (טיפול והשגחה), תש״ך–1960}}, רשאי בית המשפט לשלול ממנו את אפוטרופסותו על הקטין או להגבילה; הוא הדין אם הוכח להנחת דעתו של בית המשפט כי נתמלאו התנאים שבהם היה בית משפט שלום נוקט כלפי ההורה בדרך האמורה.

{{ח:סעיף|27א|שלילת אפוטרופסות מהורה שהורשע או הואשם בעבירה פלילית חמורה|תיקון: תשפ״א, תשפ״ה, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} הורה שהורשע בפסק דין חלוט בביצוע עבירה מהעבירות המנויות להלן, תישלל אפוטרופסותו על ילדו הקטין:
{{ח:תתת|(1)}} עבירת רצח או ניסיון לרצח שביצע כלפי ההורה האחר של הקטין או כלפי אחד מילדיו שלו;
{{ח:תתת|(2)}} עבירת אינוס שביצע באחד מילדיו;
{{ח:תתת|(3)}} עבירת חבלה בכוונה מחמירה שביצע כלפי ההורה האחר של הקטין או כלפי אחד מילדיו שלו.
{{ח:תת|(ב)}} הורה שהוגש נגדו כתב אישום בשל ביצוע עבירה מהעבירות המנויות בסעיף קטן (א)(1) או (2), תישלל אפוטרופסותו על ילדו הקטין זמנית עד זיכויו או עד מתן פסק דין חלוט המרשיעו בביצוע העבירה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הוראות סעיף קטן (א) יחולו גם על נאשם שבית המשפט מצא כי עשה את מעשה העבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש#סעיף 15|סעיף 15(ב) לחוק טיפול בחולי נפש, התשנ״א–1991}} (להלן – חוק טיפול בחולי נפש).
{{ח:תתת|(2)}} הוראות סעיף קטן (ב) יחולו גם על נאשם שבית המשפט קבע כי יש ראיות לכאורה כי ביצע את המעשה והוא אינו מסוגל לעמוד לדין לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש#סעיף 15|סעיף 15(א) לחוק טיפול בחולי נפש}}.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות סעיפים קטנים (א), (ב) ו־(ג) כדי לגרוע מחובת מזונות של הורים לילדיהם או מחובות אחרות החלות על הורה לפי כל דין.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} בית המשפט רשאי, לבקשת הורה שנשללה אפוטרופסותו על ילדו לפי סעיף קטן (א), (ב) או (ג), לקבוע כי הוראות אותם סעיפים קטנים לא יחולו לגביו, כולן או חלקן, ככלל או לעניין מסוים, אם מצא כי מתקיימות נסיבות חריגות ויוצאות דופן המצדיקות זאת וכי הדבר הוא לטובת הקטין; בקשה כאמור יכול שתוגש גם על ידי הקטין עצמו או היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו.
{{ח:תתת|(2)}} לא ייתן בית המשפט החלטה לפי פסקה (1) אלא לאחר שקיבל תסקיר בכתב מאת עובד סוציאלי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים), התשט״ו–1955}}.
{{ח:תתת|(3)}} אין בפנייה לבית המשפט בבקשה לפי פסקה (1) כדי לעכב את שלילת האפוטרופסות מההורה לפי הוראות סעיף קטן (א), (ב) או (ג), כל עוד לא קבע בית המשפט אחרת.
{{ח:תתת|(4)}} הורה שחזר והגיש בקשה לפי פסקה (1), רשאי בית המשפט למחוק את בקשתו על הסף, כולה או חלקה, לאחר עיון בבקשה בלבד או לאחר שקיבל תגובה מקדמית מהמשיב, אם לא חל שינוי נסיבות המצדיק את פתיחת ההליך מחדש; הוראות פסקה (2) לא יחולו על החלטת בית המשפט לפי פסקה זו.
{{ח:תת|(ו)}} בית המשפט הדן בבקשה לפי סעיף קטן (ה) ימנה לקטין שמלאו לו 14 שנים והאפוטרופסות עליו נשללה אפוטרופוס לדין בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי|חוק הסיוע המשפטי, התשל״ב–1972}}, לייצגו בהליך בבקשה כאמור, אלא אם כן שוכנע מטעמים שיירשמו כי אין בייצוג הקטין כדי לקדם את טובתו או את הבאת רצונו בפני בית המשפט, לפי העניין.
{{ח:תת|(ז)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אינוס“ – עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 345|סעיף 345}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 351|או 351(א) לחוק העונשין}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חבלה בכוונה מחמירה“ – עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 329|סעיף 329 לחוק העונשין}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעשה סדום“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ניסיון לרצח“ – עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 305|סעיף 305 לחוק העונשין}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רצח“ – עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 300|סעיף 300(א)}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 301א|או 301א לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|27א1|הורה שאפוטרופסותו נשללה|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, הורה שאפוטרופסותו נשללה לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}} {{ח:פנימי|סעיף 27א|או 27א}} לא יהיה משיב בבקשה בעניין ילדו הקטין בהליך המתנהל בעניינו; הוראות סעיף זה לא יחולו בהליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|חוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}}.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לפי כל דין של הורה שאפוטרופסותו נשללה לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}} {{ח:פנימי|סעיף 27א|או 27א}}, בעניין ילדו הקטין, לרבות בקשה בעניין קשר בינו ובין ילדו, תוגש בצירוף ראיות לכאורה המעידות על התקיימות שני אלה: בירור הבקשה נדרש לטובת הקטין וחל שינוי נסיבות המצדיק את בירורה; הבקשה תידון אם בית המשפט מצא שצורפו הראיות הנדרשות כאמור, ורשאי בית המשפט למחוק את הבקשה על הסף אף ללא תגובת המשיב.

{{ח:סעיף|27ב|טיפול בקטין שהורהו הורשע או הואשם בביצוע עבירת מין או אלימות כלפיו|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה#סעיף 16א|סעיף 16א לחוק זכויות החולה, התשנ״ו–1996}}, יחולו בשינויים המחויבים גם על הטיפולים האלה הניתנים לקטין:
{{ח:תת|(1)}} טיפול רגשי או סוציאלי שניתן על ידי עובד סוציאלי;
{{ח:תת|(2)}} טיפול שניתן במרכזי הטיפול הייעודיים לטיפול בילדים ובני נוער נפגעי תקיפה מינית שמפעיל משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים או מי מטעמו.

{{ח:סעיף|28|אפוטרופוס בנוסף על הורה|תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:ת}} מת אחד ההורים, תהא האפוטרופסות על הקטין להורה השני; ואולם רשאי בית המשפט, בנוסף על אותו הורה, למנות לקטין אפוטרופוס באופן כללי או לענינים שיקבע בית המשפט; והוא הדין אם אחד ההורים הוכרז פסול־דין, או שאינו מסוגל למלא חובותיו לפי {{ח:פנימי|פרק 2|פרק זה}}, או שבית המשפט קבע, בהחלטה מנומקת, כי ההורה נמנע, ללא סיבה סבירה, מלמלא את חובותיו האמורות, כולן או מקצתן, או שהאפוטרופסות לקטין נשללה ממנו על ידי בית המשפט, וכן אם אחד ההורים אינו ידוע, או שלא היה נשוי להורה השני ולא הכיר בקטין כבילדו.

{{ח:סעיף|28א|זכותם של הורים שכולים|תיקון: תשל״ו, תשע״ב־2}}
{{ח:ת}} מת הורה של קטין, רשאי בית המשפט, אם ראה שהדבר הוא לטובת הקטין, להחליט בבקשת הורי המת בעניין הקשר בינם ובין הקטין.

{{ח:סעיף|28ב|בקשה בעניין קשר בין קטין ובין הורי הוריו|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי, אם ראה שהדבר הוא לטובת הקטין, להחליט בבקשת הורי הוריו בעניין הקשר בינם ובין הקטין.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לפי סעיף זה ולפי {{ח:פנימי|סעיף 28א|סעיף 28א}} תוגש לבית המשפט בדרך של בקשה ליישוב סכסוך ותופנה ליחידת הסיוע שבבית המשפט; שר המשפטים יקבע הוראות בעניין דרך הגשת הבקשה והדיון בה.

{{ח:סעיף|29|הורה שאפוטרופסותו הוגבלה}}
{{ח:ת}} הוגבלה אפוטרופסותו של אחד ההורים, רשאי בית המשפט, בנוסף על ההורים, למנות לקטין אפוטרופוס לענינים שיקבע.

{{ח:סעיף|30|סייגים {{ח:פנימי|סעיף 28|לסעיפים 28}}, {{ח:פנימי|סעיף 29|29}}}}
{{ח:ת}} לא ימנה בית המשפט אפוטרופוס בנוסף על הורה, אלא אם ראה סיבה מיוחדת לכך לטובת הקטין ולאחר שניתנה הזדמנות להורה להשמיע טענותיו; מונה אפוטרופוס כאמור, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|הסעיפים 45}} {{ח:פנימי|סעיף 46|ו־46}} בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|31|נכסים שאינם בהנהלת ההורים}}
{{ח:ת}} מי שהקנה לקטין נכס במתנה או בצוואה והתנה שניהול הנכס יהיה בידי אחד מהורי הקטין בלבד או בידי אדם זולת הורי הקטין, תנאו קיים על אף האמור {{ח:פנימי|פרק 2|בפרק זה}}; צויין אדם זולת ההורים לנהל נכס כזה, יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|פרק 3|הפרק השלישי}}, כולל {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64}}.

{{ח:סעיף|32|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 2|פרק זה}} אינן גורעות מחובת ההורים לתשלום מזונות לילדיהם הקַטינים לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות)|חוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות), תשי״ט–1959}}.

{{ח:קטע2|פרק 2-1|פרק שני1: ייפוי כוח מתמשך|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן א|סימן א׳: הגדרות|תיקון: תשע״ו}}

{{ח:סעיף|32א|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1}}|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 2-1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל כשירות“ – מי שמסוגל להבין את המשמעות של מתן ייפוי כוח מתמשך, מטרותיו ותוצאותיו, ואם הוא אדם עם מוגבלות – בהינתן התאמות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנחיות מקדימות למיופה כוח“ – כמשמעותן {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ו|בסימן ו׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוות דעת מומחה“ – חוות דעת, תעודה או אישור מומחה שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 83|סעיף 83(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק השליחות“ – {{ח:חיצוני|חוק השליחות|חוק השליחות, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייפוי כוח רפואי“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 32טו|בסעיף 32טו}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממנה“ – מי שממנה מיופה כוח לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן ב׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסוגל להבין בדבר“ – מי שמסוגל להבין בעניין מסוים ולקבל החלטות בקשר אליו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עניינים אישיים“ – לרבות עניינים הנוגעים לרווחתו האישית של אדם, לצרכיו היום־יומיים, למקום מגוריו, לבריאותו, או לענייניו הגופניים, הנפשיים או החברתיים, ולמעט עניין הנוגע לרכושו.

{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן ב|סימן ב׳: מינוי מיופה כוח|תיקון: תשע״ו}}

{{ח:סעיף|32ב|מינוי מיופה כוח|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} אדם בגיר שהוא בעל כשירות רשאי, בייפוי כוח מתמשך שנתן לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}} ({{ח:פנימי|פרק 2-1|בפרק זה}} – ייפוי כוח מתמשך), למנות אדם אחר, אחד או יותר, שיהיה מוסמך לפעול בשמו בעניינים כאמור בסעיף קטן (ב) ולייצגו בקשר לעניינים אלה ({{ח:פנימי|פרק 2-1|בפרק זה}} – מיופה כוח), והכול כפי שיפרט הממנה בייפוי הכוח המתמשך ובהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} ייפוי כוח מתמשך יכול שיהיה בענייניו האישיים של הממנה, כולם או חלקם, או בענייני רכושו, כולם או חלקם, ורשאי הממנה למנות את אותו אדם למיופה כוח לעניינים אישיים ולמיופה כוח לענייני רכוש.

{{ח:סעיף|32ג|מי רשאי להתמנות למיופה כוח|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} רשאי להתמנות למיופה כוח, יחיד שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מלאו לו 18 שנים;
{{ח:תתת|(2)}} לא מונה לו אפוטרופוס ולא נכנס לתוקף ייפוי כוח מתמשך בעניינו, כל עוד המינוי כאמור בתוקף;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי מיופה כוח לענייני רכוש – בעת החתימה על ייפוי הכוח ובעת כניסתו לתוקף מתקיימים בו שני אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא לא הוכרז פושט רגל לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|פקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש״ם–1980}}, ולא ניתן לו הפטר;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא אינו לקוח מוגבל חמור כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ״א–1981}};
{{ח:תתת|(4)}} הוא אינו נותן לממנה טיפול רפואי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה|בחוק זכויות החולה}}, טיפול סוציאלי, סיעודי או שיקומי, תמורת תשלום, במישרין או בעקיפין;
{{ח:תתת|(5)}} הוא אינו מספק לממנה מגורים תמורת תשלום, במישרין או בעקיפין, למעט אם הוא קרוב של הממנה;
{{ח:תתת|(6)}} הוא אינו עורך הדין או בעל המקצוע שלפניו נערך ייפוי הכוח המתמשך, לפי {{ח:פנימי|סעיף 32יד|סעיף 32יד}} {{ח:פנימי|סעיף 32טו|או 32טו}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יהיה אדם מיופה כוח לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}, ולא יסכים להיות מיופה כוח, של יותר משלושה אנשים, אלא אם כן הוא קרובו של הממנה.

{{ח:סעיף|32ד|מיופי כוח במשותף|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} מינה אדם לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן זה}} שני מיופי כוח או יותר שיפעלו במשותף, יחולו על מיופי הכוח הוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(1) עד (4)}}, בשינויים המחויבים, אם לא קבע הממנה אחרת בייפוי הכוח; התפנה מקומו של אחד ממיופי הכוח או שחדל לפעול, באופן זמני או לצמיתות, ימשיכו מיופי הכוח האחרים לפעול בהתאם לייפוי הכוח ולהוראות לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}, כל עוד לא קבע הממנה אחרת בייפוי הכוח.

{{ח:סעיף|32ה|מיופה כוח מחליף|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} הממנה רשאי לקבוע בייפוי הכוח מיופה כוח מחליף שיבוא במקומו של מיופה הכוח אם מינויו יפקע; פקע מינויו של מיופה הכוח, יהיה המחליף מיופה הכוח.

{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן ג|סימן ג׳: סמכויות מיופה כוח|תיקון: תשע״ו}}

{{ח:סעיף|32ו|סמכויות מיופה כוח|תיקון: תשע״ו, תשע״ז, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} מיופה כוח מוסמך לקבל בשם הממנה כל החלטה בקשר לעניינים שבייפוי הכוח שאותה היה מוסמך הממנה לקבל ולבצע בשם הממנה כל פעולה בקשר לאותם עניינים שאותה היה הממנה רשאי לבצע, למעט פעולה שלפי מהותה או לפי דין יש לבצעה באופן אישי, וכן רשאי הוא לקבל מידע שהממנה רשאי לקבל בקשר לעניינים שבייפוי הכוח, והכול בכפוף להוראות שקבע הממנה בייפוי הכוח ולהוראות בית המשפט כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32כז|בסעיף 32כז}}.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), מיופה כוח לא יהיה מוסמך לבצע בשם הממנה פעולות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המרת דת;
{{ח:תתת|(2)}} קבלת החלטות או ביצוע פעולות שהיה מוסמך הממנה לעשות בשמו של אדם אחר או מתוקף היותו הורה או אפוטרופוס;
{{ח:תתת|(3)}} מתן הסכמה למסירת ילד לאימוץ;
{{ח:תתת|(4)}} השתתפות בבחירות;
{{ח:תתת|(5)}} כל פעולה או הבעת רצון שמטופל, מיופה כוחו או אפוטרופסו רשאים או מוסמכים לבצע או להביע, לפי {{ח:חיצוני|חוק החולה הנוטה למות|חוק החולה הנוטה למות, התשס״ו–2005}};
{{ח:תתת|(6)}} עריכת צוואה, קביעת מוטבים לגבי סכומים שיש לשלם עקב מותו של אדם לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה#סעיף 147|סעיף 147 לחוק הירושה, התשכ״ה–1965}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מיופה כוח לא יהיה מוסמך לבצע בשם הממנה פעולה מהפעולות המנויות להלן, אלא אם כן הוסמך לכך במפורש בייפוי הכוח:
{{ח:תתת|(1)|(א)}} מתן תרומות אלא למי שצוין במפורש בייפוי הכוח ובסכום שצוין בו, ובלבד שהסכום לא יעלה במצטבר על 100,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} מתן מתנות אלא למי שצוין במפורש בייפוי הכוח ובערך שקבע הממנה, ובלבד שהסכום לא יעלה במצטבר על 100,000 שקלים חדשים, והכול למעט מתנות הנהוגות בנסיבות העניין;
{{ח:תתתת|(ג)}} מתן הלוואות אלא למי שצוין במפורש בייפוי הכוח ובסכום שצוין בו, ובלבד שהסכום לא יעלה במצטבר על 100,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ד)}} פעולה משפטית אחרת או כמה פעולות משפטיות הקשורות זו בזו, ובכלל זה כמה פעולות הקשורות בעסקה אחת, ששוויין הכולל עולה על 100,000 שקלים חדשים ואינו עולה על 500,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ה)}} ביצוע פעולות במוצר פנסיוני, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים), התשס״ה–2005}} (בחוק זה – מוצר פנסיוני), למעט –
{{ח:תתתתת|(1)}} הגשת בקשה לקבלת קצבה בהגיעו לגיל הפרישה לפי {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה#סעיף 3|סעיף 3 לחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}};
{{ח:תתתתת|(2)}} משיכת כספים מקרן השתלמות שאינה בניגוד להוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 23|סעיף 23 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:תתתתת|(3)}} משיכת כספים מקופת גמל לתגמולים שקבע שר המשפטים בצו, בהתייעצות עם שר האוצר, שאינה בניגוד להוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 23|סעיף 23 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:תתת|(2)|(א)}} מתן הסכמה לבדיקה פסיכיאטרית, לטיפול פסיכיאטרי או לאשפוז, והכול בבית חולים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש|בחוק טיפול בחולי נפש, התשנ״א–1991}}, או לשחרור מאשפוז כאמור, בתנאים שקבע הממנה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הסכמת מיופה כוח לפי פסקה זו לא תהיה תקפה אם במועד שבו התבקשה ההסכמה מתנגד הממנה לבדיקה, לטיפול או לאשפוז, אלא אם כן ייפוי הכוח המתמשך לעניין זה נחתם גם בפני פסיכיאטר, והממנה הסמיך במפורש את מיופה הכוח לתת הסכמה למרות התנגדותו;
{{ח:תתתת|(ג)}} לא ייחתם ייפוי כוח מתמשך לפי פסקת משנה (ב), אלא לאחר שפסיכיאטר כאמור הסביר לממנה את משמעות ההסכמה כאמור ואת תוצאותיה ונוכח לדעת כי הממנה הבין את הדברים וכי ייפוי הכוח ניתן בהסכמה חופשית ומרצון, בלא שהופעלו על הממנה לחץ או השפעה בלתי הוגנת ובלא ניצול מצוקתו או חולשתו;
{{ח:תתתת|(ד)}} הסכמת מיופה הכוח במקרה של התנגדות כאמור בפסקת משנה (ב) לא תהיה תקפה לאשפוז העולה על 48 שעות או אם באותה העת הממנה מסוגל לתת הסכמה מדעת.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מיופה כוח לא יהיה מוסמך לבצע בשם הממנה פעולה משפטית מהפעולות המנויות להלן, בלי שניתן לכך אישור מראש לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 74א|סעיף 74א}}:
{{ח:תתת|(1)}} העברה, שעבוד, חלוקה או חיסול של יחידה משקית בחקלאות, בתעשייה, במלאכה או במסחר, או של דירה;
{{ח:תתת|(2)}} עסקה במקרקעין, למעט השכרה של נכס לתקופה שאינה עולה על חמש שנים שהוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|חוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל״ב–1972}}, לא חלות עליה;
{{ח:תתת|(3)}} המחאה או שעבוד של זכות לקבלת זכות במקרקעין;
{{ח:תתת|(4)}} השכרה {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|שחוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל״ב–1972}}, חל עליה;
{{ח:תתת|(5)}} הסתלקות מחלק או ממנה בעיזבון או העברה או שעבוד של חלק או מנה בעיזבון;
{{ח:תתת|(6)}} מתן תרומה בסכום העולה על הסכום שנקבע בייפוי הכוח או בסכום העולה במצטבר על 100,000 שקלים חדשים, לפי הנמוך, והכול ובלבד שניתנה לכך הסמכה מפורשת של הממנה;
{{ח:תתת|(7)}} מתן מתנה שאינה נהוגה בנסיבות העניין; ואם ניתנה הסמכה מפורשת – מתנה כאמור בסכום העולה על הסכום שנקבע בייפוי הכוח או בסכום העולה במצטבר על 100,000 שקלים חדשים, לפי הנמוך;
{{ח:תתת|(8)}} פעולה משפטית אחרת, ובכלל זה כמה פעולות הקשורות בעסקה אחת, ששוויין עולה על 500,000 שקלים חדשים, או על 100,000 שקלים חדשים – אם לא ניתנה הסמכה מפורשת כאמור בסעיף קטן (ג);
{{ח:תתת|(9)}} משיכת כספים מקופת גמל בניגוד להוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 23|סעיף 23 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}, כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 87|בסעיף 87(א)(2) לפקודת מס הכנסה}}, העברתם לאחר, שעבודם או עיקולם לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 25|סעיף 25 לחוק האמור}};
{{ח:תתת|(10)}} מתן ערבות או מתן הלוואה; ואם ניתנה הסמכה מפורשת למתן הלוואה – בסכום העולה על הסכום שנקבע בייפוי הכוח או בסכום העולה על 100,000 שקלים חדשים, לפי הנמוך;
{{ח:תתת|(11)}} התחייבות לביצוע פעולה מהפעולות המנויות בפסקאות (1) עד (10).
{{ח:תת|(ד1)}} השר, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע סוגי נכסים של הממנה, סוגי פעולות בנכסים של הממנה או נסיבות אחרות, שבעניינם מיופה הכוח יהיה מוסמך לבצע בשם הממנה פעולה משפטית מהפעולות המנויות בסעיף קטן (ד), בלי שניתן לה אישור לפי הוראות הסעיף הקטן האמור.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), הסמכויות הנתונות לאפוטרופוס לפי רשימת החיקוקים המנויה {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} יהיו נתונות גם למיופה כוח, בשינויים המחויבים ובכפוף לתנאים שייקבעו {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת האמורה}}, ובלבד שאותה סמכות נכללת בעניינים שנמסרו למיופה הכוח בייפוי הכוח המתמשך, ובכפוף להוראות שנקבעו בייפוי הכוח המתמשך.
{{ח:תתת|(2)}} השר, לאחר התייעצות עם השר הממונה על ביצועו של חיקוק ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לשנות, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}}.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק השליחות#סעיף 5|בסעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק השליחות#סעיף 16|ו־16 לחוק השליחות}}, מיופה כוח יהיה מוסמך למנות שלוח לצורך ייצוגו של הממנה בהליכים משפטיים, ובכל הנוגע לענייני רכוש – הוא יהיה מוסמך למנות שלוח לביצוע סמכויות מבין הסמכויות שהוענקו לו בייפוי הכוח, והכול בכפוף להוראות שקבע הממנה בייפוי הכוח ולהוראות בית המשפט כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32כז|בסעיפים 32כז}} {{ח:פנימי|סעיף 32כח|ו־32כח}}, ואולם מיופה כוח לא יהיה מוסמך למנות מיופה כוח אחר לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין פעולה משפטית בין הממנה לבין מיופה הכוח, בן זוגו או קרוביו של מיופה הכוח ולעניין פעולה משפטית בין שני ממנים שמינו מיופה כוח אחד; ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} אם הסמיכו שני הממנים במפורש בייפוי הכוח את מייפה הכוח לייצגם בפעולה משפטית ביניהם מוסמך מיופה הכוח לייצגם אף בלא אישור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 48|באותו סעיף}};
{{ח:תתת|(2)}} מיופה הכוח מוסמך לייצג את הממנה לעניין פעולה ביניהם, בלא אישור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 48|באותו סעיף}}, אם מיופה הכוח הוא קרוב של הממנה ומנהל עמו משק בית משותף והממנה הסמיך אותו במפורש לעניין פעולה הקשורה בניהול השוטף של משק הבית המשותף.

{{ח:סעיף|32ז|חיובי מיופה הכוח|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מיופה כוח חייב לפעול בשקידה, במיומנות, במסירות ובלא התרשלות ולנהוג בתום לב לשמירת ענייניו של הממנה ולא לטובת ענייניו שלו.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 32ט|סעיף 32ט}}, בעל מקצוע שהתמנה כמיופה כוח כדי שיפעיל את כישוריו המקצועיים יפעל במסירות ובמקצועיות כפי שבעל מקצוע היה מפעיל כלפי לקוחו.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 57|סעיף 57}} יחולו לעניין מיופה כוח, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|32ח|דרכי פעולתו של מיופה כוח|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} במילוי תפקידיו והפעלת סמכויותיו יפעל מיופה כוח בהתאם לעקרונות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמירה על כבודו של הממנה, בדרך שתגביל את זכויותיו וחירותו במידה הפחותה ביותר;
{{ח:תתת|(2)}} שמירה, ככל האפשר, על פרטיות הממנה;
{{ח:תתת|(3)}} בדרך שתאפשר לממנה לממש את יכולותיו ולשמור על מרב עצמאותו האפשרית, בהתאם ליכולותיו.
{{ח:תת|(ב)}} עם כניסתו לתוקף של ייפוי הכוח, יסביר מיופה הכוח לממנה מהם תפקידיו וסמכויותיו כמיופה כוח, בלשון פשוטה ובהתאם ליכולת הבנתו של הממנה, ואם הוא אדם עם מוגבלות – תוך שימוש באמצעי עזר שברשותו או בכל דרך אפשרית הסבירה בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ג)}} מיופה הכוח ימסור לממנה מידע שיש בידו בנוגע לענייניו האישיים והרכושיים של הממנה ומידע הנוגע לטיפולו של מיופה הכוח בענייני הממנה, בלשון המובנת לו ובהתאם ליכולת הבנתו, ויסייע לו בנגישות למידע אחר הנוגע לענייניו או הדרוש לשם קבלת החלטות בעניינים הנוגעים לו.
{{ח:תת|(ד)}} מיופה הכוח יסייע לממנה ויעודד אותו לקבל החלטות בעצמו בעניינים הנוגעים לו, ככל שהממנה מסוגל לכך.
{{ח:תת|(ה)}} מיופה הכוח יפעל בדרך שתאפשר לממנה לשמור על ערכיו התרבותיים והדתיים וכן יסייע לו להשתתף בחיי הקהילה, לרבות בפעילויות חברתיות, תרבותיות, שיקומיות ותעסוקתיות.
{{ח:תת|(ו)}} מיופה הכוח יפעל בדרך שתאפשר לממנה לשמור על קשרים עם בני משפחה וחברים.
{{ח:תת|(ז)}} מיופה הכוח יתייעץ, לפי הצורך, עם גורמים מקצועיים, בני משפחה וחברים קרובים של הממנה וייעזר בהם לשם קידום ענייניו של הממנה.
{{ח:תת|(ח)}} מיופה כוח, לרבות מיופה כוח שמונה לאדם שמצבו ויכולת הבנתו משתנים מזמן לזמן או מעניין לעניין, יפעל במילוי תפקידיו תוך התחשבות בשינויים במצבו או בהבנתו של הממנה, לרבות לעניין שמיעת דעתו, התייעצות עמו, התחשבות ברצונותיו ועידודו לקבל החלטות ולנהל את העניינים הנוגעים לו בעצמו בזמנים או בעניינים שבהם הוא מסוגל לכך.

{{ח:סעיף|32ט|דרכי קבלת החלטות בעניינו של הממנה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מיופה הכוח ישמע את דעת הממנה, ישתפו בכל עניין והחלטה הנוגעים אליו, ויתייעץ עמו, אם ניתן לברר את דעתו; לשם כך ימסור מיופה הכוח לממנה את המידע הדרוש לו, לרבות מהות העניין נושא ההחלטה או הפעולה, החלופות האפשריות, היתרונות והחסרונות שבבחירת כל אחת מהן ואת המלצתו של מיופה הכוח, אם ישנה, והטעמים ביסודה; לעניין סעיף זה, ”ניתן לברר את דעתו“ ו”מסוגל להבין בדבר“ – לרבות לאחר שניתן לו מידע בדרך האמורה בסעיף קטן (ז).
{{ח:תת|(ב)}} בקבלת החלטות בעניינים שבסמכותו יפעל מיופה כוח לפי המפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם נתן הממנה הנחיות מקדימות באותו עניין – בהתאם להנחיות המקדימות, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ו|סימן ו׳}};
{{ח:תתת|(2)}} אם לא נתן הממנה הנחיות מקדימות – לפי רצונו של הממנה, אם ניתן לברר את דעתו ולאחר שניתן לו מידע כאמור בסעיף קטן (א);
{{ח:תתת|(3)}} אם לא ניתן לברר את דעתו של הממנה – בהתאם לרצון הממנה כפי שהובע בעת שהיה מסוגל להבין בדבר או כפי שניתן ללמוד מייפוי הכוח או מהתנהגותו בעבר וכן בהתחשב בהשקפת עולמו ואורח חייו של הממנה כפי שהיו בעבר;
{{ח:תתת|(4)}} אם לא ניתן לעמוד על רצונו של הממנה – יפעל מיופה הכוח בהתאם לטובת הממנה ותוך נקיטת דרכי הפעולה {{ח:פנימי|סעיף 32ח|שבסעיף 32ח}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף זה, לא יפעל מיופה הכוח בהתאם לרצונו של ממנה שלא נתן הנחיות מקדימות, אם הוא סבור כי הפעולה או ההחלטה יגרמו לממנה פגיעה של ממש; נתן אדם הנחיות מקדימות, יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ו|סימן ו׳}}.
{{ח:תת|(ד)}} ממנה רשאי לקבוע בייפוי הכוח במפורש, לעניין מסוים או לכלל העניינים שבייפוי הכוח, כי הוא מבקש שמיופה כוח יעדיף את רצונו הקודם כפי שבא לידי ביטוי בהנחיות מקדימות או באופן אחר שקבע הממנה (בסעיף קטן זה – רצון קודם) על פני רצונו לאחר שחדל להיות מסוגל להבין בדבר; קבע הממנה הוראה כאמור, יפעל מיופה הכוח בעניינים שנכללו בהוראה לפי רצונו הקודם של הממנה, לאחר שניסה בעצמו או באמצעות בני משפחה ואנשים אחרים להגיע עמו להסכמה בנוגע להחלטה או לפעולה לפני ההנחיה המקדימה שבה מדובר.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (ד) –
{{ח:תתת|(1)}} בעניין אישי מהותי לא יפעל מיופה הכוח בניגוד לרצונו של הממנה אם הוא מתנגד לכך בשעת המעשה או בסמוך לכך;
{{ח:תתת|(2)}} בעניין רפואי מהותי לא יפעל מיופה הכוח בניגוד לרצונו של הממנה אם הוא מתנגד לכך בשעת המעשה או בסמוך לכך.
{{ח:תת|(ו)}} מיופה הכוח רשאי לפנות לבית המשפט בבקשה למתן הוראות בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32כז|סעיף 32כז}}, בנסיבות כאמור בסעיפים קטנים (ג) עד (ה).
{{ח:תת|(ז)}} מידע והסברים שעל מיופה כוח למסור לממנה לפי סעיף זה ולפי {{ח:פנימי|סעיף 32ח|סעיף 32ח}}, יימסרו לממנה בלשון פשוטה בהתאם ליכולת הבנתו, ואם הוא אדם עם מוגבלות – תוך שימוש באמצעי עזר שברשותו או בכל דרך אפשרית הסבירה בנסיבות העניין; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מהוראות בדבר התאמות נגישות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות}}, הנדרשות ממי שנותן שירות ציבורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|באותו חוק}}.

{{ח:סעיף|32י|תנאי לפעולה לפי ייפוי כוח|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} היה הממנה אדם שאינו מסוגל להבין בעניין שלגביו ניתן ייפוי כוח, רשאי מיופה כוח לפעול לפיו רק אם היה ייפוי כוח מתמשך וניתנו לגביו אישור הפקדה של האפוטרופוס הכללי לפי {{ח:פנימי|סעיף 32יז|סעיף 32יז}} ואישור על קבלת הודעה על כניסתו לתוקף לפי {{ח:פנימי|סעיף 32יט|סעיף 32יט}}, ובכפוף להוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|32יא|הגנת צד שלישי|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} על פעולה שהתבצעה בלא הרשאה של הממנה או בחריגה מייפוי הכוח המתמשך כלפי צד שלישי יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק השליחות#סעיף 6|סעיף 6(ב) לחוק השליחות}}; בית המשפט רשאי לאשר את הפעולה בדיעבד אם הממנה הסכים לכך.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), היה פגם במינויו של מיופה כוח, תהיה פעולה של מיופה כוח על פי ייפוי כוח מתמשך בת־תוקף ובלבד שנעשתה כלפי אדם שפעל בתום לב ובתמורה וניתנו לגבי ייפוי הכוח אישור הפקדה של האפוטרופוס הכללי לפי {{ח:פנימי|סעיף 32יז|סעיף 32יז}} ואישור על קבלת הודעה על כניסתו לתוקף לפי {{ח:פנימי|סעיף 32יט|סעיף 32יט}}.

{{ח:סעיף|32יב|שכר מיופה כוח והוצאותיו|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מיופה כוח יהיה זכאי לקבל שכר בעבור ביצוע תפקידו מנכסי הממנה, אם קבע זאת הממנה בייפוי הכוח, בגובה השכר שנקבע בייפוי הכוח.
{{ח:תת|(ב)}} מיופה כוח רשאי לנכות מנכסי הממנה את ההוצאות הסבירות שהוציא לשם הפעלת סמכויותיו לפי ייפוי הכוח.

{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן ד|סימן ד׳: ייפוי כוח מתמשך|תיקון: תשע״ו}}

{{ח:סעיף|32יג|אופן עריכת ייפוי כוח מתמשך|תיקון: תשע״ו, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} ייפוי כוח מתמשך יינתן בכתב לפי טופס שייקבע בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} בייפוי כוח מתמשך יפרט הממנה את העניינים שבהם מוסמך מיופה הכוח לפעול בשמו, ואם הוא מוסמך לבצע בשמו פעולה מהפעולות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 32ו|בסעיף 32ו(ג)}} – יפרט גם את אותן פעולות; כמו כן, הממנה רשאי לכלול בייפוי הכוח הנחיות מקדימות והוראות לעניין כניסתו לתוקף של ייפוי הכוח ולעניין פקיעתו.
{{ח:תת|(ג)}} בייפוי כוח מתמשך לעניינים אישיים יציין הממנה במפורש אם מיופה הכוח מוסמך לפעול בשמו בעניינים בריאותיים, ואם כן – באילו עניינים, ורשאי הממנה למנות מיופה כוח שיוסמך לפעול בשמו רק בעניינים הנוגעים לבריאותו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32טו|בסעיף 32טו}}; מינה אדם מיופה כוח לכלל ענייניו האישיים ולא סייג מהם במפורש את העניינים הבריאותיים, יחול ייפוי הכוח המתמשך גם על עניינים אלה.
{{ח:תת|(ד)}} הסבר ומידע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32יד|בסעיפים 32יד(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 32טו|ו־32טו(ג)}} יינתנו לממנה בלא נוכחותו של מיופה הכוח, בלשון פשוטה המובנת לו, ואם הוא אדם עם מוגבלות – תוך מתן התאמות נגישות אם נדרשות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות}}.
{{ח:תת|(ה)}} הממנה יאשר בחתימתו על ייפוי הכוח כי הוא מבין את משמעות מתן ייפוי הכוח, מטרותיו ותוצאותיו וכי ייפוי הכוח ניתן בהסכמה חופשית ומרצון, בלא שהופעלו עליו לחץ או השפעה בלתי הוגנת ובלא ניצול מצוקתו או חולשתו.
{{ח:תת|(ו)}} הממנה רשאי לצרף לייפוי כוח מתמשך חוות דעת מומחה המעידה על היותו בעל כשירות בעת עריכת ייפוי הכוח.
{{ח:תת|(ז)}} בייפוי כוח מתמשך רשאי הממנה לקבוע אדם אחד או יותר שיהיה על מיופה הכוח ליידעם בדבר כוונתו להודיע לאפוטרופוס הכללי על כניסתו לתוקף של ייפוי הכוח; הממנה רשאי לקבוע אדם נוסף שאותו יידע מיופה הכוח, אם לא יהיה ניתן למסור את ההודעה לאדם שבחר.
{{ח:תת|(ח)}} בייפוי כוח מתמשך יציין הממנה גורם שמיופה הכוח ידווח לו על החלטות ופעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32טז|בסעיף 32טז}}.
{{ח:תת|(ט)}} על אף האמור בכל דין, ייפוי כוח שנערך לפי חוק זה אינו טעון אישור אחר.
{{ח:תת|(י)}} תקנות לפי סעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 32יד|וסעיפים 32יד}} {{ח:פנימי|סעיף 32טו|ו־32טו}}, למעט תקנות בנושא ההכשרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 32יד|סעיף 32יד(א)}}, טעונות אישור של ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (ייפוי כוח מתמשך, הנחיות מקדימות לאפוטרופוס ומסמך הבעת רצון)|תקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (ייפוי כוח מתמשך, הנחיות מקדימות לאפוטרופוס ומסמך הבעת רצון), התשע״ז–2017}}.}}

{{ח:סעיף|32יד|חתימה על ייפוי כוח מתמשך|תיקון: תשע״ו, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} ייפוי כוח מתמשך ייחתם בידי הממנה לפני עורך דין שעבר הכשרה לעניין עריכת ייפוי כוח מתמשך, כפי שתיקבע בתקנות, ואין לו עניין אישי בייפוי הכוח.
{{ח:תת|(ב)}} התעורר ספק אצל עורך הדין בדבר היותו של אדם בעל כשירות, לרבות עקב מוגבלות המשליכה על מסוגלותו להבין את טיבו של ייפוי הכוח, משמעותו, מטרותיו ותוצאותיו, יפנה אותו עורך הדין למומחה, כפי שיקבע לעניין זה השר בהסכמת שר הבריאות ושר הרווחה והשירותים החברתיים, כדי שיחווה את דעתו בדבר היותו של הממנה בעל כשירות.
{{ח:תת|(ג)}} עורך הדין שלפניו נחתם ייפוי הכוח יביא לידיעת הממנה ויסביר לו בלשון פשוטה המובנת לו את המפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} המשמעויות המשפטיות של ייפוי כוח מתמשך;
{{ח:תתת|(2)}} החלופות הקיימות בדין לייפוי כוח מתמשך, לרבות אפוטרופסות ומתן הנחיות מקדימות לשם מינוי אפוטרופוס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35א|בסעיף 35א}};
{{ח:תתת|(3)}} עניינים שניתן לכלול בייפוי כוח מתמשך, ובכלל זה הוראות לעניין מועד כניסתו לתוקף, הנחיות מקדימות, הגבלה לסוגי עניינים והוראות בעניין יידוע;
{{ח:תתת|(4)}} מצבים שבהם לא תידרש הסמכה מפורשת, עניינים שבהם נדרשת הסמכה מפורשת לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32ו|בסעיף 32ו(ג)}}, ועניינים שבהם נדרש אישור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32ו|בסעיף 32ו(ד)}};
{{ח:תתת|(5)}} האפשרויות העומדות לפניו לבקש ליידע אדם נוסף בעת כניסת ייפוי הכוח לתוקף ולבחור למי ובאיזה אופן ידווח מיופה הכוח על פעולותיו לאדם אחר או לאפוטרופוס הכללי, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32טז|בסעיף 32טז}};
{{ח:תתת|(6)}} האפשרות לבטל את ייפויי הכוח או לקבוע שהוא יעמוד בתוקפו גם אם יבקש לבטלו כשלא יהיה בעל כשירות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32כג|בסעיף 32כג}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (חוות דעת מומחים)|תקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (חוות דעת מומחים), התשפ״ד–2024}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} לייפוי כוח מתמשך תצורף הסכמתו של מיופה הכוח לשמש מיופה כוח, שנחתמה בפני עורך דין לאחר שהסביר לו את משמעות ייפוי הכוח, ואישורו כי קרא והבין את משמעותו, אחריותו וסמכויותיו לפיו וכי הוא עומד בתנאי הכשירות לשמש מיופה כוח לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ה)}} עורך הדין שבפניו נחתם ייפוי הכוח, יאשר על גבי הטופס כי הממנה חתם בפניו על ייפוי הכוח במועד הנקוב בו לאחר שהביא לידיעתו את הפרטים המפורטים בסעיף קטן (ג), וכי נוכח לדעת כי הממנה מבין את משמעות מתן ייפוי הכוח, מטרותיו ותוצאותיו והתרשם, לאחר שנתן על כך את דעתו, כי ייפוי הכוח ניתן בהסכמה חופשית ומרצון בלא שהופעלו על הממנה לחץ או השפעה בלתי הוגנת ובלא ניצול של מצוקתו או חולשתו.

{{ח:סעיף|32טו|ייפוי כוח רפואי|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} ייפוי כוח מתמשך המסמיך את מייפה הכוח לפעול בשמו של הממנה רק בעניינים הנוגעים לבריאותו (בחוק זה – ייפוי כוח רפואי), יכול שייחתם בפני בעל מקצוע או עורך דין על גבי טופס שיקבע השר בהסכמת שר הבריאות; לעניין סעיף זה, ”בעל מקצוע“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} רופא מורשה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 2|בסעיף 2 לפקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל״ז–1976}};
{{ח:תתת|(2)}} עובד סוציאלי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העובדים הסוציאליים#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק העובדים הסוציאליים, התשנ״ו–1996}};
{{ח:תתת|(3)}} פסיכולוג הרשום בפנקס הפסיכולוגים לפי {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים|חוק הפסיכולוגים, התשל״ז–1977}};
{{ח:תתת|(4)}} אח או אחות מוסמכים.
{{ח:תת|(ב)}} ייפוי כוח רפואי מסמיך את מיופה הכוח גם בעניינים הנוגעים לבדיקה או לטיפול פסיכיאטרי בקהילה וכן לקבלת מידע בנוגע לבדיקה, טיפול או אשפוז בבית חולים פסיכיאטרי לפי {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש|חוק טיפול בחולי נפש, התשנ״א–1991}}, והכול אלא אם כן קבע הממנה אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} בעל המקצוע שבפניו נחתם ייפוי כוח רפואי יאשר כי התרשם שהממנה הבין את המשמעות של מתן ייפוי כוח ואת האפשרות לכלול בו הנחיות מקדימות והתרשם כי יפויי הכוח ניתן בהסכמה חופשית ומרצון.
{{ח:תת|(ד)}} לייפוי כוח רפואי תצורף הסכמתו של מיופה הכוח שנחתמה בפני בעל מקצוע או עורך דין, המאשר שמיופה הכוח קרא והבין את משמעותו, אחריותו וסמכויותיו לפיו.

{{ח:סעיף|32טז|דיווח לאדם מיודע או לאפוטרופוס הכללי על החלטות ופעולות של מיופה הכוח|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הממנה יציין בייפוי הכוח המתמשך אדם אחד או יותר, שיהיה על מיופה הכוח לדווח להם על החלטות או פעולות בנושאים המנויים בייפוי הכוח ({{ח:פנימי|פרק 2-1|בפרק זה}} – אדם מיודע), במועדים ובאופן שקבע הממנה, זולת אם קבע הממנה במפורש אחרת, והוא רשאי לקבוע כי מיופה הכוח ידווח על פעולותיו לאפוטרופוס הכללי.
{{ח:תת|(ב)}} אדם מיודע לא יהיה קרוב של מיופה הכוח, אלא אם כן מיופה הכוח הוא קרוב הממנה.
{{ח:תת|(ג)}} הממנה רשאי לקבוע כי לאדם מיודע יועבר העתק מייפוי הכוח.
{{ח:תת|(ד)}} אדם מיודע רשאי לדרוש ממיופה הכוח מידע על החלטות שקיבל ופעולות שביצע בנושאים המנויים בייפוי הכוח; השר רשאי לקבוע בטופס סוגי החלטות או פעולות שיובאו לידיעת אדם מיודע אלא אם כן נקבע אחרת בייפוי הכוח.
{{ח:תת|(ה)}} ציין הממנה בייפוי הכוח המתמשך כי מיופה הכוח ידווח על פעולותיו לאפוטרופוס הכללי, יודיע על כך הממנה לאפוטרופוס הכללי עם הפקדת ייפוי הכוח, ויחולו על מיופה הכוח מיום כניסת ייפוי הכוח לתוקף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיפים 51}} {{ח:פנימי|סעיף 53|ו־53}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|32יז|הפקדת ייפוי כוח מתמשך|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} ייפוי כוח מתמשך יופקד אצל האפוטרופוס הכללי; ההפקדה תהיה במסירת עותק מקורי של ייפוי הכוח בידי הממנה עצמו או בידי עורך הדין שבפניו הוא נחתם; הפקדת ייפוי הכוח היא תנאי מוקדם לכניסתו לתוקף.
{{ח:תת|(ב)}} ייפוי כוח רפואי שלא הופקד אצל האפוטרופוס הכללי כאמור בסעיף קטן (א) יהיה תקף לשנה; נכנס ייפויי הכוח לתוקף במהלך אותה שנה, ימשיך לעמוד בתוקפו, בכפוף להוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} הופקדו כמה ייפויי כוח מתמשכים באותם עניינים, ייפוי הכוח האחרון באותו עניין הוא הקובע.
{{ח:תת|(ד)}} האפוטרופוס הכללי או מי שהוא הסמיכו לכך יאשר בכתב, על גבי העותק של ייפוי הכוח המתמשך שנמסר לו, כי ייפוי הכוח הופקד כאמור בסעיף קטן (א); אישור כאמור יהיה ראיה לכאורה לכך שהאדם הנקוב בייפוי הכוח כממנה נתן את ייפוי הכוח וכי ייפוי הכוח ניתן לכל המאוחר ביום ההפקדה.
{{ח:תת|(ה)}} השר רשאי לקבוע הוראות לעניין הפקדת ייפוי כוח מתמשך לפי סעיף זה ושמירתו, וכן לקבוע אגרות בשל הפקדת ייפוי כוח מתמשך או בשל קבלת מידע עליו או העתק ממנו.

{{ח:סעיף|32יח|קבלת מידע על הפקדת ייפוי כוח מתמשך|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} זכאים לקבל מידע על הפקדת ייפוי כוח מתמשך והעתק ממנו –
{{ח:תתת|(1)}} הממנה;
{{ח:תתת|(2)}} מיופה הכוח;
{{ח:תתת|(3)}} היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו וכן עובד סוציאלי לעניין סדרי דין שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים), התשט״ו–1955}}, לשם מילוי תפקידם לעניין חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} ממועד כניסתו לתוקף של ייפוי כוח מתמשך, זכאים קרובי הממנה ואדם מיודע לקבל מידע על הפקדת ייפוי הכוח, על זהותם של מיופה הכוח ושל אדם מיודע ועל סוגי העניינים שלגביהם ניתן ייפוי הכוח, אלא אם כן הגביל הממנה בייפוי הכוח המתמשך את זכאותם כאמור והודיע על כך לאפוטרופוס הכללי בעת הפקדת ייפוי הכוח המתמשך.
{{ח:תת|(ג)}} השר, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע בעלי תפקידים וגופים נוספים על אלה המנויים בסעיף קטן (א)(3) שיהיו זכאים לקבל מידע על הפקדת ייפוי כוח מתמשך או העתק ממנו.
{{ח:תת|(ד)}} השר רשאי לקבוע תנאים ונסיבות שבהן זכאי צד שלישי לקבל, אחרי כניסתו לתוקף של ייפוי כוח מתמשך, אישור מהאפוטרופוס הכללי כי ייפוי כוח מתמשך שהוצג לפניו הופקד אצל האפוטרופוס הכללי וכי האפוטרופוס הכללי קיבל הצהרה על כניסתו לתוקף.

{{ח:סעיף|32יט|כניסה לתוקף של ייפוי כוח מתמשך|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} ייפוי כוח מתמשך ייכנס לתוקפו במועד שבו חדל הממנה להיות מסוגל להבין בדבר, בעניין שלגביו ניתן ייפוי הכוח המתמשך, ובכלל זה לקבל החלטות בקשר אליו, ובלבד שמיופה הכוח מסר לאפוטרופוס הכללי הצהרה כי התקיימו התנאים לכניסת ייפוי הכוח לתוקף, כולו או חלקו, וכי קוימו חובות היידוע; היתה חוות דעת מומחה תנאי לכניסת ייפוי הכוח לתוקף, תצורף להצהרה חוות הדעת.
{{ח:תתת|(2)}} קיבל האפוטרופוס הכללי הצהרה כאמור בפסקה (1), ימסור למיופה הכוח אישור כי ייפוי הכוח נכנס לתוקף, וישלח הודעה על כך לממנה ולאדם המיודע.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בייפוי כוח מתמשך בענייני רכוש רשאי הממנה לקבוע כי ייפוי הכוח ייכנס לתוקפו מיד לאחר שניתן או במועד מאוחר יותר, אף אם באותו מועד יהיה הממנה מסוגל להבין בדבר; ואולם עד למועד שבו חדל הממנה להיות מסוגל להבין בדבר יהיה דינו של ייפוי הכוח המתמשך כדין ייפוי כוח שניתן לפי {{ח:חיצוני|חוק השליחות|חוק השליחות}}.
{{ח:תת|(ג)}} הממנה רשאי לקבוע בייפוי כוח מתמשך את הדרך שבה ייקבע כי הוא אינו מסוגל להבין בדבר, בין באמצעות חוות דעת מומחה ובין בדרך אחרת, ובלבד שלא ייקבע כי ייפוי הכוח ייכנס לתוקפו לפי החלטתו של מיופה הכוח בלבד, ורשאי הממנה לקבוע מבחנים שונים לכל עניין; לא קבע הממנה כאמור, יראו אותו כמי שאינו מסוגל להבין בדבר אם נקבע בחוות דעת מומחה שנמסרה למיופה הכוח כי הממנה אינו מסוגל להבין בדבר; מיופה הכוח יהיה מוסמך לתת הסכמה בשם הממנה לביצוע הבדיקה הדרושה לשם עריכת חוות הדעת האמורה.
{{ח:תת|(ד)}} מיופה הכוח יידע את הממנה ואת מי שקבע הממנה בייפוי הכוח על התקיימות התנאים לכניסתו לתוקף של יפויי הכוח, לפני שיודיע לאפוטרופוס הכללי על כניסתו לתוקף של ייפוי הכוח, ואם התגורר הממנה אצל קרוב או במעון דרך קבע – יידע מיופה הכוח את הקרוב או את מנהל המעון שבו מתגורר הממנה, לפי העניין.

{{ח:סעיף|32כ|אי־שלילת כשרותו המשפטית של הממנה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} אין בכניסתו לתוקף של ייפוי כוח מתמשך, כשלעצמה, כדי לשלול את כשרותו המשפטית של אדם.

{{ח:סעיף|32כא|תקופת תוקפו של ייפוי כוח מתמשך|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הממנה רשאי לקבוע בייפוי כוח מתמשך הוראות לעניין פקיעת תוקפו של ייפוי הכוח, לרבות המועד לפקיעתו; לא קבע הממנה כאמור וייפוי הכוח נכנס לתוקפו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32יט|בסעיף 32יט}}, יהיה ייפוי הכוח תקף עד לפקיעתו או לביטולו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32כב|סעיפים 32כב}}, {{ח:פנימי|סעיף 32כג|32כג}} {{ח:פנימי|סעיף 32כט|או 32כט}}.
{{ח:תת|(ב)}} אחת לשלוש שנים מיום הפקדת ייפוי הכוח המתמשך וכל עוד הוא לא נכנס לתוקף לפי {{ח:פנימי|סעיף 32יט|סעיף 32יט}}, ישלח האפוטרופוס הכללי הודעה לממנה על כך כדי לוודא שהממנה מעוניין שיפויי הכוח ימשיך לעמוד בתוקפו ועל זכותו לבטלו או לשנותו.
{{ח:תת|(ג)}} לא הודיע הממנה על רצונו לבטל את ייפוי הכוח או לשנותו, ימשיך ייפוי הכוח לעמוד בתוקפו.

{{ח:סעיף|32כב|פקיעת תוקפו של ייפוי כוח מתמשך|תיקון: תשע״ו, תשע״ז}}
{{ח:ת}} ייפוי כוח מתמשך יפקע בהתקיים אחד מאלה, והודעה על כך תימסר לאפוטרופוס הכללי על ידי מיופה הכוח או מטעמו, ואם ייפוי הכוח טרם נכנס לתוקף – על ידי הממנה:
{{ח:תת|(1)}} תנאי שהממנה קבע בייפוי הכוח המתמשך כי בהתקיימו יפקע תוקפו של ייפוי הכוח;
{{ח:תת|(2)}} פטירת הממנה או מיופה הכוח;
{{ח:תת|(3)}} חדלו להתקיים במיופה הכוח התנאים {{ח:פנימי|סעיף 32ג|שבסעיף 32ג}};
{{ח:תת|(4)}} מיופה הכוח מונה בשל היותו בעל מקצוע כדי שיפעיל את כישוריו המקצועיים ורישיונו נשלל;
{{ח:תת|(5)}} מיופה הכוח הודיע בכתב לממנה כי הוא אינו מעוניין לשמש מיופה כוח; לא היה הממנה בעל כשירות או מסוגל להבין בדבר באותו מועד, יודיע על כך מיופה הכוח גם לבן זוגו של הממנה או לקרוב אחר;
{{ח:תת|(6)}} מיופה הכוח היה בן זוגו של הממנה וקשר הנישואין פקע לאחר מתן ייפוי הכוח המתמשך, אלא אם כן צוין במפורש אחרת בייפוי הכוח;
{{ח:תת|(7)}} מיופה הכוח היה ידוע בציבור של הממנה וחדל לנהל עמו משק בית משותף מתוך כוונה לפרק את חיי המשפחה באופן קבוע; מיופה כוח כאמור יפסיק לפעול לפי ייפוי הכוח ויודיע על כך לממנה; ייפוי הכוח יפקע לפי פסקה זו מיום מסירת ההודעה לאפוטרופוס הכללי או לממנה, לפי המאוחר.

{{ח:סעיף|32כג|ביטול ייפוי כוח מתמשך בידי הממנה|תיקון: תשע״ו, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} ממנה רשאי למסור למיופה הכוח הודעה בכתב על ביטול ייפוי כוח מתמשך שנתן; ביטול ייפוי הכוח המתמשך ייכנס לתוקפו במועד מסירת ההודעה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} הממנה ימסור לאפוטרופוס הכללי הודעה בכתב על ביטול ייפוי הכוח; ואולם אין באי־מסירת ההודעה לאפוטרופוס הכללי כדי לפגוע בתוקפו של הביטול אם מיופה הכוח קיבל הודעה על כך בהתאם להוראות סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), חזר בו הממנה מהודעת הביטול והביע את רצונו שמיופה הכוח ימשיך בתפקידו, רשאים מיופה הכוח או הממנה לפנות לבית המשפט בבקשה לחידוש תוקפו של ייפוי הכוח; קיבל בית המשפט את הבקשה, יקבע את המועד לחידוש ייפויי הכוח.
{{ח:תת|(ד)}} ממנה רשאי לקבוע במפורש בייפוי כוח מתמשך כי הוא יעמוד בתוקפו גם אם יודיע על רצונו לבטלו כשלא יהיה בעל כשירות; קבע ממנה כאמור ואולם ביקש לבטל את ייפוי הכוח המתמשך לאחר שהוא חדל להיות מסוגל להבין בדבר, ימשיך ייפוי הכוח לעמוד בתוקפו, ואולם הממנה או מיופה הכוח רשאים לפנות לבית המשפט בבקשה לבטלו; ראה בית המשפט כי התקיימו נסיבות המצדיקות את ביטול ייפוי הכוח, יבטלו ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 32כט|סעיף 32כט(ה) ו־(ו)}}.

{{ח:סעיף|32כד|סיום תפקידו של מיופה הכוח|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בביטול ייפוי הכוח או בפקיעתו חייב מיופה הכוח – ובמותו חייבים יורשיו – למסור לממנה או למי שקבע בית המשפט את נכסי הממנה הנמצאים בידו, ואת המסמכים הנוגעים לנכסים אלה.
{{ח:תת|(ב)}} במקרה של פטירת הממנה, יהיה מיופה הכוח לענייני רכוש מוסמך, אלא אם כן הממנה קבע אחרת, וכל עוד אין גורם אחר שהוסמך כדין לטפל באותם עניינים ולמשך תקופה שלא תעלה על 90 ימים, אף בלא פנייה לבית המשפט לנקוט פעולות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לשלם מכספי הממנה תשלומים שוטפים בעבור שירותים שניתנו לו או הקשורים ברכושו בתקופת תוקפו של ייפויי הכוח;
{{ח:תתת|(2)}} לשלם מכספי הממנה הוצאות סבירות לקבורה ואבלות; הוצאות כאמור ישולמו לפי המקובל בנסיבות העניין או בהתאם להנחיות שנתן בעניין הממנה;
{{ח:תתת|(3)}} לנהל נכס מושכר או עסק הדורש ניהול שוטף.
{{ח:תת|(ג)}} התעורר צורך בביצוע פעולות החורגות מהאמור בסעיף קטן (ב) לשם שמירת טובת הממנה או רכושו, ובנסיבות מיוחדות לשם מניעת נזק לעיזבונו, בית המשפט רשאי להורות שמיופה הכוח לענייני רכוש יהיה חייב ומוסמך לבצען, והכול בהתאם להוראות שיקבע ולתקופה שיקבע.

{{ח:סעיף|32כה|תחולת {{ח:חיצוני|חוק השליחות|חוק השליחות}}|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק השליחות|חוק השליחות}} יחולו, בשינויים המחויבים, על ייפוי כוח מתמשך, ככל שאין הוראה אחרת לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|32כו|דינה של שליחות לפי ייפוי כוח מתמשך|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק השליחות|חוק השליחות}} והוראות כל דין, שליחות לפי ייפוי כוח מתמשך לא תסתיים רק משום שהממנה חדל להיות בעל כשירות.

{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן ה|סימן ה׳: סמכויות בית משפט בקשר לייפוי כוח מתמשך|תיקון: תשע״ו}}

{{ח:סעיף|32כז|מתן הוראות ואישור פעולות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי, מיוזמתו או לבקשת מי מהמנויים בסעיף קטן (ב), לתת הוראות בכל עניין הנוגע להפעלת סמכויותיו של מיופה כוח וכן רשאי בית המשפט, לבקשת מיופה כוח, לאשר פעולה שעשה בעניין כאמור, ובלבד שהממנה לא נתן הנחיות מקדימות למיופה הכוח באותם עניינים; נתן הממנה הנחיות מקדימות למיופה הכוח בעניין מהעניינים כאמור, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 32לא|סעיף 32לא(ו)}}.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה למתן הוראות לפי סעיף קטן (א) רשאים להגיש הממנה, קרובו או ידיד קרוב שלו, מיופה כוח או היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט ייתן הוראות כאמור בסעיף זה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32ט|סעיף 32ט}}.

{{ח:סעיף|32כח|הגבלת עניינים ומינוי אפוטרופוס נוסף על מיופה כוח|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי להגביל את העניינים בייפוי הכוח שלגביהם יוסמך מיופה כוח לפעול או לקבוע תנאים לפעולותיו, כתנאי להמשך פעילותו, אם ראה כי בהעדר הגבלות ותנאים כאמור תיגרם לממנה פגיעה של ממש או אם שוכנע כי מיופה הכוח אינו פועל בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32ט|סעיף 32ט}} וכי הדבר מוצדק בנסיבות העניין; הגביל בית המשפט את העניינים שבהם מוסמך מיופה כוח לפעול, רשאי למנות את מיופה הכוח המחליף שקבע הממנה; לא קבע הממנה כאמור, רשאי בית המשפט למנות אפוטרופוס לממנה בעניינים האחרים שבייפוי הכוח בהתאם לסמכותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיף 68}}.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי למנות לאדם אפוטרופוס נוסף על מיופה כוח בהתקיים התנאים {{ח:פנימי|סעיף 33א|שבסעיף 33א}}, בעניינים שנכללו בייפוי הכוח, אם ראה כי בהעדר מינוי כאמור תיגרם לממנה פגיעה של ממש; מינה בית המשפט אפוטרופוס נוסף על מיופה הכוח לפי סעיף קטן זה, יחולו לעניין פעולותיהם של מיופה הכוח ושל האפוטרופוס באותם עניינים הוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}}.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} ציין אדם שהוא אפוטרופוס של קרובו, לרבות אפוטרופוס למעשה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67}}, בצוואתו שקוימה כדין את שמו של מי שהוא מבקש כי ימונה לקרובו כאפוטרופוס לעניין רכוש שהוא מוריש, ימנה בית המשפט את מי ששמו צוין בצוואה כאפוטרופוס לעניין אותו רכוש, ובלבד שמצא כי התקיימו התנאים למינוי אפוטרופוס לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:פנימי|סעיף 33א|ו־33א}}, ויורה לו לפעול בהתאם להנחיות שנקבעו בצוואה, אם נקבעו, והכול זולת אם ראה בית המשפט כי לשם שמירת זכויותיו והאינטרסים של האדם יש לסטות מהוראות הצוואה.
{{ח:תתת|(2)}} מינה בית המשפט אפוטרופוס כאמור בפסקה (1) נוסף על מיופה הכוח, יפעלו האפוטרופוס ומיופה הכוח ככל הניתן בשיתוף פעולה, ואם קבע בית המשפט כי האפוטרופסות תחול לעניין הרכוש האמור במשותף עם מיופה הכוח – יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}}.
{{ח:תתת|(3)}} אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק הירושה|חוק הירושה, התשכ״ה–1965}}.

{{ח:סעיף|32כט|ביטול ייפוי כוח מתמשך בידי בית המשפט|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי לבטל ייפוי כוח מתמשך או מינוי על פיו, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מיופה הכוח לא מפעיל את הסמכויות שבייפוי הכוח כראוי וכתוצאה מכך נגרמת לממנה פגיעה של ממש או שהוא אינו פועל לפי רצונו של הממנה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32ט|בסעיף 32ט}};
{{ח:תתת|(2)}} ייפוי הכוח ניתן כתוצאה ממרמה, מניצול או מהפעלת לחץ או השפעה בלתי הוגנת על הממנה או שהוא ניתן בעת שהממנה לא היה בעל כשירות;
{{ח:תתת|(3)}} בית המשפט ראה כי לשם שמירת ענייניו של הממנה אין די בייפוי הכוח ויש למנות לו אפוטרופוס שידאג לענייניו, כולם או חלקם.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לביטול ייפוי כוח מתמשך בידי בית המשפט לפי סעיף זה וכן בקשה להגבלת ייפוי כוח מתמשך או למינוי אפוטרופוס נוסף על מיופה כוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 32כח|סעיף 32כח}}, רשאים להגיש היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו, הממנה, קרובו או ידיד קרוב שלו, ורשאי בית המשפט לבטל ייפוי כוח מתמשך לפי סעיף זה גם ביוזמתו.
{{ח:תת|(ג)}} לא יבטל בית המשפט ייפוי כוח מתמשך אלא אם כן ראה כי לא ניתן להגיע לתוצאה שלשמה נועד הביטול בדרך של הגבלת ייפוי הכוח, קביעת תנאים בו, מינוי אפוטרופוס נוסף על מיופה הכוח בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 33א|סעיף 33א}}, או בכל דרך אחרת שבסמכותו המגבילה פחות את ההתערבות בייפוי הכוח.
{{ח:תת|(ד)}} מונו כמה מיופי כוח בייפוי כוח אחד, רשאי בית המשפט לבטל את המינוי על פי ייפוי הכוח לגבי כולם או חלקם.
{{ח:תת|(ה)}} התקיימו התנאים לביטול ייפוי כוח מתמשך או מינוי על פיו לפי סעיף זה, רשאי בית המשפט למנות אפוטרופוס לממנה בהתקיים התנאים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 33א|בסעיף 33א}} ובהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי}}; ביטל בית המשפט ייפוי כוח לפי סעיף קטן (א)(3), ייתן עדיפות למינויו של מיופה הכוח כאפוטרופוס, ככל שהוא מתאים לכך.
{{ח:תת|(ו)}} נתן הממנה הנחיות מקדימות למיופה כוח, בייפוי כוח מתמשך שבוטל, ומינה בית המשפט אפוטרופוס באותם עניינים, יקבע בית המשפט את האמור בהנחיות המקדימות כהנחיות לפעולתו של האפוטרופוס שמינה, אלא אם כן ראה שלשם מניעת פגיעה של ממש בממנה נדרש לסטות מהן.

{{ח:סעיף|32ל|שמיעת הממנה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} בטרם יחליט בית המשפט על הגבלת העניינים או קביעת תנאים שבהם מוסמך מיופה כוח לפעול או על מינוי אפוטרופוס נוסף על מיופה כוח, לפי {{ח:פנימי|סעיף 32כח|סעיף 32כח}} או על ביטול ייפוי כוח ומינוי אפוטרופוס במקומו של מיופה כוח, לפי {{ח:פנימי|סעיף 32כט|סעיף 32כט}}, ישמע בית המשפט את הממנה, אלא אם כן קבע מטעמים שיירשמו שלא ניתן לברר את דעתו בעניין.

{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן ו|סימן ו׳: הנחיות מקדימות למיופה כוח|תיקון: תשע״ו}}

{{ח:סעיף|32לא|מתן הנחיות מקדימות למיופה כוח|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} ממנה רשאי לתת בייפוי כוח מתמשך הנחיות מקדימות למיופה הכוח, שבהן יפרט את רצונו לגבי החלטות עתידיות שיתקבלו בשמו או פעולות שיינקטו בשמו על ידי מיופה הכוח בעניינים הנכללים בייפוי הכוח.
{{ח:תת|(ב)}} התעורר צורך לקבל החלטה או לבצע פעולה בשם הממנה, שבקשר אליה נתן הנחיה מקדימה, יפעל מיופה הכוח בהתאם להנחיה המקדימה; הנחיה מקדימה הניתנת לפירושים תפורש לפי אומד דעתו של הממנה כפי שהוא משתמע מתוך ההנחיה המקדימה ומנסיבות העניין; היתה הנחיה מקדימה בלתי אפשרית לקיום אך ניתן לקיימה בשינויים שאין בהם כדי לשנות את מהותה (בסעיף זה – קיום בקירוב), רשאי מיופה הכוח לקיימה בקירוב.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), מיופה הכוח יהיה פטור מלפעול בהתאם להנחיה מקדימה בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} קבלת ההחלטה או ביצוע הפעולה הם בלתי אפשריים ולו בקיום בקירוב, או כרוכים בהוצאה כספית שאין בידי הממנה להוציאה בשים לב להיקף רכושו של הממנה ולצרכיו האישיים בהווה ואלה הצפויים בעתיד;
{{ח:תתת|(2)}} קבלת ההחלטה או ביצוע הפעולה הם בלתי חוקיים או שהם עלולים לגרום פגיעה חמורה לממנה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), מיופה הכוח לא יפעל בהתאם להנחיה מקדימה –
{{ח:תתת|(1)}} אם הממנה מסוגל באותה שעה להבין את העניין שלגביו ניתנה ההנחיה ואת משמעות ההחלטה או הפעולה, ומביע רצון לסטות מההנחיה;
{{ח:תתת|(2)}} בעניין אישי מהותי או בעניין רפואי מהותי, אם הממנה מתנגד בשעת מעשה לקיום ההנחיה, גם לאחר שמיופה הכוח ניסה להגיע עמו להסכמה.
{{ח:תת|(ה)}} הוסמך מיופה כוח לפעול בעניין מסוים שבו ניתנה הנחיה מקדימה, והתקיימו התנאים שבסעיף קטן (ג) או (ד) הפוטרים אותו מלפעול לפי ההנחיה המקדימה, יפעל באותו עניין בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32ט|סעיף 32ט}} כאילו לא ניתנה הנחיה מקדימה בנושא זה.
{{ח:תת|(ו)}} מיופה כוח רשאי לפנות לבית המשפט בבקשה למתן הוראות בקשר להנחיה מקדימה שיש קושי בביצועה או בבקשה לפעול לפי הנחיה מקדימה שהממנה מתנגד לביצועה, כדי שבית המשפט יקבע אם התקיימו לגביה הוראות סעיף קטן (ג) או (ד).

{{ח:סעיף|32לב|תוקפן של הנחיות מקדימות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} הנחיות מקדימות יהיו תקפות כל עוד לא בוטלו בידי נותנן בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32כג|סעיף 32כג}}, בשינויים המחויבים, אלא אם כן קבע בית המשפט כי נוכח הנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 32לא|בסעיף 32לא}} אין מקום לפעול בהתאם להן.

{{ח:סעיף|32לג|אי־תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ו|סימן זה}} לא יחולו על מתן הנחיות מקדימות למיופה כוח בקשר לטיפול רפואי בחולה הנוטה למות, כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק החולה הנוטה למות|בחוק החולה הנוטה למות, התשס״ו–2005}}.

{{ח:סעיף|32לד|שמירת מידע וניהול חשבונות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מיופה כוח ישמור תיעוד לגבי החלטות מהותיות שקיבל בשם הממנה ולגבי פעולות שפעל בענייניו וכן ישמור את חוות דעת המומחה לעניין הכניסה לתוקף.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע הוראות לעניין סעיף זה, ובכלל זה הוראות לעניין התקופות לשמירת התיעוד בהתאם לסוגי המסמכים שיקבע.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לקבוע הוראות לעניין ניהול חשבונות הממנה על ידי מיופה הכוח.

{{ח:סעיף|32לה|מנגנון בירור תלונות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} באפוטרופוס הכללי יוקם מנגנון לבירור תלונות בכל הנוגע לביצוע תפקידם של מיופי כוח הפועלים לפי ייפויי כוח מתמשכים שנכנסו לתוקף (בחוק זה – מנגנון בירור תלונות).
{{ח:תת|(ב)}} האפוטרופוס הכללי ימנה ממונה על בירור תלונות כאמור בסעיף קטן (א) שיהיה אחראי לקבלת התלונות ולבירורן לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}} (בחוק זה – הממונה על התלונות); הממונה על התלונות יהיה עובד המדינה והודעה על מינויו תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} רשאי להגיש תלונה למנגנון בירור התלונות הממנה או קרובו וכל אדם אחר הסבור כי מיופה הכוח פועל בניגוד להוראות לפי חוק זה או פוגע בזכויותיו או באינטרסים של הממנה.
{{ח:תת|(ד)}} מנגנון בירור התלונות יכלול התאמות נגישות בהתאם להוראות חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות.
{{ח:תת|(ה)}} הממונה על התלונות לא יברר תלונה שהיא –
{{ח:תתת|(1)}} תלונה בעניין התלוי ועומד בבית המשפט או שבית המשפט הכריע בו לגופו;
{{ח:תתת|(2)}} תלונה קנטרנית או טורדנית על פניה או עוסקת בזוטי דברים;
{{ח:תתת|(3)}} תלונה בעניין שלגביו כבר הוגשה תלונה לממונה על התלונות או לגורם אחר המוסמך לבררה, והיא התבררה ונענתה לגופה ואין הצדקה בנסיבות העניין לשוב ולבדוק אותה.
{{ח:תת|(ו)}} לשם בירור תלונה יהיו לממונה על התלונות הסמכויות הנתונות לנציב לתלונות הציבור לפי {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 41|סעיף 41(ד) לחוק מבקר המדינה, התשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}, ורשאי הוא להיעזר לשם כך במפקח שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 67ג|סעיף 67ג}} שיהיו נתונות לו הסמכויות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 67ג|באותו סעיף}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ז)}} הממונה על התלונות רשאי להביא לפני גורם מוסמך את תוצאות בירור התלונה כדי שישקול לנקוט את האמצעים הנדרשים לדעתו לשמירת ענייניו של הממנה, והכול בהתאם להוראות שיקבע האפוטרופוס הכללי בנהלים; העלה בירור התלונה חשש שנעברה עבירה פלילית, יביא הממונה על התלונות את העניין לידיעת משטרת ישראל.
{{ח:תת|(ח)}} תוצאות בירור התלונה יימסרו למתלונן ואם נמצאה תלונה מוצדקת במלואה או בחלקה, יעביר הממונה על התלונות את תוצאות בירור התלונה גם לאדם המיודע, ובלבד שהעניין נוגע לעניינים שלגביהם חלה חובת הדיווח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32טז|בסעיף 32טז}}, והכול תוך שמירה על פרטיותם של הממנה ושל כל אדם אחר.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: האפוטרופוסים על פי מינוי}}

{{ח:סעיף|33|אימתי יתמנה אפוטרופוס|תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי למנות אפוטרופוס –
{{ח:תתת|(1)}} לקטין ששני הוריו מתו או שהוכרזו פסולי־דין או שהאפוטרופסות לקטין נשללה מהם לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}} או הוגבלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}} או שהם אינם מסוגלים למלא כלפי הקטין את חובותיהם לפי {{ח:פנימי|פרק 2|הפרק השני}} או שהם נמנעים, ללא סיבה סבירה, מלמלא את חובותיהם האמורות, כולן או מקצתן;
{{ח:תתת|(2)}} לקטין – בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}} או {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29}};
{{ח:תתת|(3)}} לפסול־דין;
{{ח:תתת|(4)}} לאדם אחר שאינו יכול, דרך קבע או דרך ארעי, לדאוג לעניניו, כולם או מקצתם, ואין מי שמוסמך ומוכן לדאוג להם במקומו;
{{ח:תתת|(5)}} לאדם שאין עדיין אפשרות לזהותו;
{{ח:תתת|(6)}} לעובר.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה למינוי אפוטרופוס לאדם יכול שתוגש בידי בן זוגו או קרובו או בידי היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו.

{{ח:סעיף|33א|שיקול דעת בית המשפט במינוי אפוטרופוס לבגיר|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימנה בית המשפט אפוטרופוס לאדם בגיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(א)(4)}}, אלא אם כן ראה כי התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בלא מינוי עלולים להיפגע זכויות, אינטרסים או צרכים של האדם;
{{ח:תתת|(2)}} לא הופקד אצל האפוטרופוס הכללי ייפויי כוח מתמשך שערך האדם בעניינים שלגביהם מתבקש המינוי;
{{ח:תתת|(3)}} לא ניתן להשיג את המטרה שלשמה נדרש מינוי אפוטרופוס ולשמור על טובתו של האדם בדרך המגבילה פחות את זכויותיו, חירותו ועצמאותו, לאחר שבחן את החלופות בנסיבות העניין, לרבות האפשרות למנות תומך בקבלת החלטות לפי {{ח:פנימי|סעיף 67ב|סעיף 67ב}}.
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (א), לא ימנה בית המשפט אפוטרופוס לאדם שאינו מסוגל לדאוג לענייניו אך מסוגל לקבל החלטות בקשר אליהם, אלא בנסיבות מיוחדת ולאחר שנוכח שאין מי שמוכן ומסוגל לסייע לו לדאוג לענייניו בלא מינוי כאפוטרופוס; מינה בית המשפט אפוטרופוס לאדם כאמור ייתן הוראות באשר לתפקידיו ולסמכויותיו של האפוטרופוס, בשים לב להוראות סעיפים קטנים (ה) ו־(ו), ובלבד שלא יוסמך האפוטרופוס לקבל החלטה בשמו של אדם בניגוד לרצונו.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא ימנה בית המשפט אפוטרופוס לאדם בגיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(א)(4)}}, שהפקיד ייפוי כוח מתמשך אצל האפוטרופוס הכללי כאמור בסעיף קטן (א)(2), אלא אם כן מתקיימים התנאים למינוי אפוטרופוס נוסף על מיופה הכוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 32כח|סעיף 32כח(ב)}} או שייפוי הכוח או מינוי על פיו בוטלו לפי {{ח:פנימי|סעיף 32כט|סעיף 32כט}}.
{{ח:תתת|(2)}} מינה בית המשפט אפוטרופוס לאדם כאמור בפסקה (1) והפקיד אותו אדם הנחיות מקדימות אצל האפוטרופוס הכללי, יורה בית המשפט לאפוטרופוס שמינה לפעול בהתאם להן או לקיימן בקירוב להן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32לא|בסעיף 32לא}}, אלא אם כן התקיים תנאי מהתנאים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 32לא|בסעיפים קטנים (ג) עד (ד) של הסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט הממנה אפוטרופוס לבגיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(א)(4)}} יפרט בהחלטתו עניין אחד או יותר שיימסרו לאפוטרופוס מבין העניינים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} עניין מסוים או עניינים מסוימים שיקבע בית המשפט;
{{ח:תתת|(2)}} עניינים רפואיים;
{{ח:תתת|(3)}} עניינים אישיים;
{{ח:תתת|(4)}} ענייני רכוש.
{{ח:תת|(ה)}} בבוא בית המשפט לקבוע את העניינים שיימסרו לאפוטרופוס שמונה לפי סעיף זה יצמצם בית המשפט ככל האפשר את העניינים שיימסרו לאפוטרופוס אם ניתן להשיג את המטרה שלשמה מונה האפוטרופוס ולשמור על טובתו של האדם בלי לקבוע עניינים נוספים.
{{ח:תת|(ו)}} בבוא בית המשפט לקבוע את תקופת המינוי של אפוטרופוס שמונה לפי סעיף זה ישקול לצמצם את התקופה אם ניתן להשיג את המטרה שלשמה מונה האפוטרופוס בתקופה קצרה יותר.
{{ח:תת|(ז)}} בית המשפט רשאי לתת בצו המינוי הוראות בנוגע לפעולתו של אפוטרופוס ולקבוע תנאים והגבלות לגבי פעולתו כאמור.
{{ח:תת|(ח)}} בנימוקיו למינוי יתייחס בית המשפט לשיקולים ששקל במינוי האפוטרופוס לפי סעיף זה, לרבות לעניין תקופת המינוי.

{{ח:סעיף|33ב|בקשת מיופה כוח להתמנות כאפוטרופוס|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} מי שניתן לו ייפוי כוח שאינו ייפוי כוח מתמשך אשר היה בתוקף עד למועד שבו חדל הממנה להיות מסוגל להבין בדבר, רשאי לפנות לבית המשפט ולבקש להתמנות אפוטרופוס לאדם בעניין שלגביו ניתן ייפוי הכוח, ובית המשפט רשאי למנותו אם ראה כי יש צורך למנות אפוטרופוס לפי {{ח:פנימי|סעיף 33א|סעיף 33א}} באותם עניינים וכי טובת הממנה היא למנות את אותו מיופה כוח כאפוטרופוס לאותם עניינים, ובלבד שהממנה לא נתן באותו עניין ייפוי כוח מתמשך או הנחיות מקדימות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32לא|בסעיף 32לא}} שבהן ביקש את מינויו של אדם אחר כאפוטרופוס.

{{ח:סעיף|34|מי יכול להיות אפוטרופוס|תיקון: תשס״ב, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} יכול להתמנות אפוטרופוס אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} יחיד;
{{ח:תתת|(2)}} תאגיד;
{{ח:תתת|(3)}} האפוטרופוס הכללי;
{{ח:תתת|(4)}} ועדת אפוטרופסות לנפגעי השואה לגבי נפגעי השואה שהרכבה:
{{ח:תתתת|(1)}} נציג משרד הבריאות;
{{ח:תתתת|(2)}} נציג גוף המטפל בעניני נפגעי השואה.
{{ח:תת}} מינה בית המשפט תאגיד להיות אפוטרופוס, רשאי הוא לקבוע יחיד שיבצע את תפקידי האפוטרופוס מטעם התאגיד.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהתייעצות עם שר הרווחה והשירותים החברתיים ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע תנאים הנדרשים לאישור של תאגידים ושל אפוטרופסים מקצועיים להתמנות אפוטרופסים, לרבות לעניין תנאי כשירותם והכשרה וכן לעניין מספר מרבי של אנשים שיש להם אותו אפוטרופוס; לעניין זה, ”אפוטרופוס מקצועי“ – מי שמונה אפוטרופוס לשלושה אנשים לפחות שאינם קרוביו.

{{ח:סעיף|35|עדיפות בבחירת האפוטרופוס|תיקון: תשס״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט ימנה לאפוטרופוס מי שנראה לו בנסיבות הענין מתאים ביותר לטובת האדם, תוך התחשבות ברצונו.
{{ח:תת|(ב)}} במינוי אפוטרופוס לקטין לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(א)(1)}} ייתן בית המשפט עדיפות לאדם מתאים שהוא בן משפחתו של הקטין, אלא אם כן מצא כי בנסיבות הענין יהיה זה לטובת הקטין למנות לו אפוטרופוס שאינו בן משפחתו; בסעיף קטן זה, ”בן משפחה“ – אח, אחות, הורה של הורה, אח או אחות של הורה, בן זוג או בת זוג של הורה.

{{ח:סעיף|35א|מתן הנחיות מקדימות לצורך מינוי אפוטרופוס|תיקון: תשע״ו, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} אדם בגיר שהוא בעל כשירות רשאי לתת הנחיות מקדימות לצורך מינוי אפוטרופוס (בסעיף זה – הנחיות מקדימות) שבהן יפרט את שמו של יחיד או תאגיד, אחד או יותר, שהוא מבקש כי ימונה לו כאפוטרופוס בהתקיים התנאים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 33א|בסעיף 33א}}, וכן רשאי הוא לתת הנחיות מקדימות שבהן יפרט את רצונו לגבי החלטות עתידיות שיתקבלו בשמו או פעולות שיינקטו בשמו על ידי האפוטרופוס שימונה לו כאמור, בין שפירט את שמו של האדם שהוא מבקש כי ימונה לו כאפוטרופוס ובין אם לאו; לעניין זה, ”בעל כשירות“ – מי שמסוגל להבין את המשמעות של מתן הנחיות מקדימות לצורך מינוי אפוטרופוס, מטרותיהן ותוצאותיהן.
{{ח:תת|(ב)}} הנחיות מקדימות לפי סעיף זה ייערכו בכתב לפי טופס שייקבע בתקנות וייחתמו בפני עורך דין; טופס הנחיות מקדימות המתייחס גם לעניינים רפואיים ייקבע בהסכמת שר הבריאות.
{{ח:תת|(ג)}} הנחיות מקדימות לפי סעיף זה יופקדו אצל האפוטרופוס הכללי; ההפקדה תהיה במסירת עותק מקורי של ההנחיות בידי הממנה בעצמו או על ידי עורך הדין שבפניו הן נערכו; הפקדת ההנחיות המקדימות היא תנאי מוקדם לכניסתן לתוקף.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 35|בסעיף 35}}, נתן אדם הנחיות מקדימות ומצא בית המשפט כי יש למנות לו אפוטרופוס לפי {{ח:פנימי|סעיף 33א|סעיף 33א}}, ימנה בית המשפט לאפוטרופוס את האדם ששמו צוין בהן כאפוטרופוס ויורה לו לפעול בהתאם להנחיות המקדימות, אלא אם כן התקיימו הנסיבות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 32לא|בסעיף 32לא(ג) או (ד)}}, או אם סבר בית המשפט כי מינוי האדם שצוין כאפוטרופוס או כי קיום ההנחיות המקדימות יפגעו פגיעה של ממש באדם.
{{ח:תת|(ה)}} על הנחיות מקדימות לפי סעיף זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 32יג|סעיפים 32יג}}, {{ח:פנימי|סעיף 32יד|32יד}}, {{ח:פנימי|סעיף 32טו|32טו}}, {{ח:פנימי|סעיף 32יז|32יז}}, {{ח:פנימי|סעיף 32יח|32יח}}, {{ח:פנימי|סעיף 32יט|32יט}}, {{ח:פנימי|סעיף 32כא|32כא}}, {{ח:פנימי|סעיף 32כב|32כב(1) ו־(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 32כג|32כג}}, {{ח:פנימי|סעיף 32לא|32לא}}, {{ח:פנימי|סעיף 32לב|32לב}} {{ח:פנימי|סעיף 32לג|ו־32לג}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ו)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 67ו|סעיף 67ו}}.

{{ח:סעיף|36|שמיעת האדם על ידי בית המשפט|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} לפני מינוי האפוטרופוס ישמע בית המשפט את דעת האדם אם הוא מסוגל להבין בדבר וניתן לברר דעתו.

{{ח:סעיף|37|הסכמת האפוטרופוס}}
{{ח:ת}} לא יתמנה אפוטרופוס אלא מי שהביע לבית המשפט את הסכמתו לכך.

{{ח:סעיף|38|תפקידי האפוטרופוס לקטין ולפסול־דין}}
{{ח:ת}} אפוטרופוס של קטין חייב לדאוג לצרכי הקטין, לרבות חינוכו, לימודיו, הכשרתו לעבודה ולמשלח־יד ועבודתו, וכן חייב הוא בשמירת נכסי הקטין, ניהולם ופיתוחם; הוא רשאי להחזיק בקטין ולקבוע את מקום מגוריו והוא מוסמך לייצגו; והכל אם לא הגביל בית המשפט את תפקידי האפוטרופוס. והוא הדין, בשינויים המחוייבים, באפוטרופוס של פסול־דין.

{{ח:סעיף|39|תפקידיו של אפוטרופוס אחר|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} אפוטרופוס שאינו של קטין או של פסול־דין חייב לדאוג לענינים שנמסרו לו על־ידי בית המשפט, ולפעול לשמירת הזכויות, האינטרסים והצרכים של האדם ולקבל החלטות בקשר אליהם והכול בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהתייעצות עם שר הרווחה והשירותים החברתיים ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות בדבר האחריות והחובות של אפוטרופוס כאמור בסעיף קטן (א), שיחולו אם בית המשפט לא נתן בעת המינוי או לאחר מכן הוראה אחרת, ובדבר הכישורים של בעלי תפקידים בתאגיד המתמנה אפוטרופוס; הוראות כאמור יכול שייקבעו בהתאם לסוגי האפוטרופסות, ורשאי השר לקבוע הוראות לעניין אפוטרופסים שהם תאגידים, היקף פעילותם ובעלי תפקידים בהם, ועל אפוטרופסים מקצועיים כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 34|בסעיף 34}}.

{{ח:סעיף|40|פטור ממזונות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} אין במינוי אדם כאפוטרופוס כדי לחייבו במזונותיו של האדם שהוא אפוטרופסו.

{{ח:סעיף|41||תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|42||תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|43||תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|44|הוראות בית־המשפט|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי, בכל עת, לבקשתו של האדם שמונה לו אפוטרופוס, האפוטרופוס או של היועץ המשפטי לממשלה או בא־כוחו או של צד מעונין ואף מיזמתו הוא, לתת לאפוטרופוס הוראות בכל ענין הנוגע למילוי תפקידיו; וכן רשאי בית המשפט, לבקשת האפוטרופוס, לאשר פעולה שעשה.

{{ח:סעיף|45|מינוי אפוטרופסים אחדים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי אם ראה סיבה מיוחדת לכך, למנות לאדם יותר מאפוטרופוס אחד; משעשה כן, יחליט בית המשפט אם להטיל את תפקידי האפוטרופסות על האפוטרופסים במשותף או לחלקם ביניהם.

{{ח:סעיף|46|דין אפוטרופסים משותפים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} הטיל בית המשפט תפקידי אפוטרופסות על שני אפוטרופסים או יותר במשותף, יחולו ההוראות הבאות זולת אם הורה בית המשפט אחרת:
{{ח:תת|(1)}} האפוטרופסים חייבים לפעול תוך הסכמה; בענין שדעותיהם חלוקות, יפעלו כפי שיחליט בית המשפט;
{{ח:תת|(2)}} פעולה של אחד או של אחדים מן האפוטרופסים טעונה הסכמת האחרים או אישור בית המשפט, מראש או למפרע;
{{ח:תת|(3)}} בענין שאינו סובל דיחוי רשאי כל אחד מהאפוטרופסים לפעול על דעת עצמו;
{{ח:תת|(4)}} האפוטרופסים אחראים לאדם יחד ולחוד;
{{ח:תת|(5)}} נתפנה מקומו של אחד מן האפוטרופסים או שחדל לפעול, זמנית או לצמיתות, חייבים האחרים להודיע על כך מיד לבית המשפט, והם חייבים ומוסמכים להמשיך בתפקידיהם כל עוד לא קבע בית המשפט אחרת.

{{ח:סעיף|47|סמכויות האפוטרופוס וקבלת אישור לביצוע פעולות|תיקון: תש״ל, תשע״ו, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} האפוטרופוס מוסמך לעשות כל הדרוש למילוי תפקידיו; בפעולות המנויות להלן אין הוא מוסמך לייצג את האדם שהוא אפוטרופסו מבלי שניתן לכך אישור מראש בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 74א|סעיף 74א}}:
{{ח:תתת|(1)}} העברה, שעבוד, חלוקה או חיסול של יחידה משקית בחקלאות, בתעשיה, במלאכה או במסחר, או של דירה;
{{ח:תתת|(2)}} עסקה במקרקעין, למעט השכרה של נכס לתקופה שאינה עולה על חמש שנים שהוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|חוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל״ב–1972}}, לא חלות עליה;
{{ח:תתת|(3)}} המחאה או שעבוד של זכות לקבלת זכות במקרקעין;
{{ח:תתת|(4)}} השכרה שהוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|חוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל״ב–1972}}, חלות עליה;
{{ח:תתת|(5)}} הסתלקות מחלק או ממנה בעיזבון, או העברה או שעבוד של חלק או מנה בעיזבון;
{{ח:תתת|(5א)}} מתן תרומה בסכום העולה על הסכום שנקבע בהנחיות המקדימות לפי {{ח:פנימי|סעיף 35א|סעיף 35א}} (בסעיף זה – הנחיות מקדימות) או בסכום העולה במצטבר על 100,000 שקלים חדשים, לפי הנמוך, והכול ובלבד שניתנה הסמכה מפורשת בהנחיות המקדימות;
{{ח:תתת|(5ב)}} מתן מתנה שאינה נהוגה בנסיבות העניין, ואם ניתנה הסמכה מפורשת בהנחיות מקדימות – בסכום העולה על הסכום שנקבע בהנחיות המקדימות או בסכום העולה במצטבר על 100,000 שקלים חדשים, לפי הנמוך;
{{ח:תתת|(5ג)}} פעולה משפטית אחרת, ובכלל זה כמה פעולות הקשורות בעסקה אחת, ששוויין עולה על 100,000 שקלים חדשים, אלא אם כן ניתנה הסמכה מפורשת בהנחיות מקדימות; ניתנה הסמכה מפורשת כאמור, תובא לאישור בית המשפט פעולה משפטית כאמור ששווייה עולה על 500,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(5ד)}} משיכת כספים מקופת גמל בניגוד להוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 23|סעיף 23 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}, כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 87|בסעיף 87(א)(2) לפקודת מס הכנסה}}, העברתם לאחר, שעבודם או עיקולם לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 25|סעיף 25 לחוק האמור}};
{{ח:תתת|(5ה)}} מתן ערבות או מתן הלוואה; ואם ניתנה הסמכה מפורשת למתן הלוואה – בסכום העולה על הסכום שנקבע בהנחיות המקדימות או בסכום העולה על 100,000 שקלים חדשים, לפי הנמוך;
{{ח:תתת|(5ו)}} התחייבות לביצוע פעולה מהפעולות המנויות בפסקאות (1) עד (5ה);
{{ח:תתת|(6)}} פעולה אחרת שבית המשפט קבע, בצו המינוי או לאחר מכן, כטעונה אישור כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} היתה דחיפות בביצוע פעולה לשם שמירת ענייניו של אדם, רשאי האפוטרופוס, במקרים מיוחדים, לבקש אישור בדיעבד לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 74א|סעיף 74א}}.
{{ח:תת|(ג)}} השר, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע סוגי נכסים של האדם, סוגי פעולות בנכסים של האדם או נסיבות אחרות, שבעניינם אפוטרופוס יהיה מוסמך לייצג את האדם שהוא אפוטרופסו בלי שניתן לכך אישור לפי הוראות סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|48|פעולות שיש בהן ניגוד אינטרסים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} בפעולה משפטית בין האדם לבין האפוטרופוס שמונה לו או קרוביו של האפוטרופוס, זולת מתנות הניתנות לאותו אדם, ובפעולה משפטית בין שניים שמונה להם אותו אפוטרופוס, אין האפוטרופוס מוסמך לייצג אדם שהוא מונה כאפוטרופסו {{ח:הערה|[צ״ל: מבלי שבית המשפט או אפוטרופוס אחר שנתמנה למטרה זו אישרן מראש]}}.

{{ח:סעיף|49|הגנת צד שלישי}}
{{ח:ת}} פעולה של אפוטרופוס הטעונה הסכמה או אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 47|וסעיף 47(6)}} תהא בת־תוקף אף באין הסכמה או אישור כזה אם נעשתה כלפי אדם שלא ידע ולא היה עליו לדעת שהיא טעונה הסכמה או אישור.

{{ח:סעיף|50|השקעות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} כספי האדם שמונה לו אפוטרופוס, במידה שאינם דרושים לצרכיו השוטפים, חייב האפוטרופוס להחזיקם או להשקיעם כדרוש לשם שמירת הקרן והבטחת פירות באחד הדרכים שקבע לכך שר המשפטים בתקנות או בדרך שהורה בית המשפט.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (דרכים להשקעת כספי חסוי)|תקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (דרכים להשקעת כספי חסוי), התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|51|פרטה|תיקון: תשמ״ה, תשע״ו}}
{{ח:ת}} האפוטרופוס חייב להגיש לאפוטרופוס הכללי, תוך שלושים ימים מיום מינויו, פרטה של נכסי האדם שהוא אפוטרופסו, כולל חובותיו, זולת אם פטר אותו האפוטרופוס הכללי, בהתאם לנהלים שקבע, מחובה זו או קבע מועד אחר להגשת הפרטה.

{{ח:סעיף|52|הוראות בנוגע לשומה|תיקון: תשמ״ה, תשע״ו}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי להורות –
{{ח:תת|(1)}} שהאפוטרופוס יגיש לאפוטרופוס הכללי, במועד שקבע, שומת שוויים של נכסי האדם שהוא אפוטרופסו, ערוכה לתאריך שקבע בית המשפט;
{{ח:תת|(2)}} שהשומה האמורה תיערך על־ידי שמאי או על־ידי אדם אחר כפי שקבע בית המשפט.

{{ח:סעיף|53|חשבונות דו״ח ומתן ידיעות|תיקון: תשמ״ה, תשע״ו}}
{{ח:ת}} האפוטרופוס חייב, בכל עניני האפוטרופסות, לנהל חשבונות, להגיש לאפוטרופוס הכללי דין וחשבון כפי שיורה, אך לפחות אחת לשנה ובגמר תפקידו או בפקיעת האפוטרופסות, ולהמציא לאפוטרופוס הכללי ידיעות מלאות לפי דרישתו, זולת אם פטר אותו האפוטרופוס הכללי, בהתאם לנהלים שקבע, מחובת הגשת דין וחשבון או קבע מועד אחר להגשתו. שר המשפטים רשאי להתקין תקנות בדבר החשבונות שעל אפוטרופסים לנהל.

{{ח:סעיף|54|בדיקת דו״חות|תיקון: תשמ״ה, תשע״ו}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, להתקין תקנות בדבר אופן הגשת הפרטה והדו״חות ובדבר אופן בדיקתם, לרבות הגשתם באופן מקוון לעניין תאגידים ואפוטרופסים מקצועיים כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 34|בסעיף 34}} בידי האפוטרופוס הכללי, ורשאי הוא לקבוע סוגי דו״חות שהאפוטרופוס הכללי פטור מבדיקתם, בתנאים שייקבעו.

{{ח:סעיף|55|הוצאות האפוטרופוס|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} ההוצאות הסבירות שהאפוטרופוס הוציא במילוי תפקידיו חלות על האדם שהוא אפוטרופסו, ורשאי האפוטרופוס להחזירן לעצמו מנכסי אותו אדם.

{{ח:סעיף|56|שכר האפוטרופוס|תיקון: תשמ״ג, תשע״ו, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} שכרו של אפוטרופוס ייקבע על ידי בית המשפט אם ראה טעם לכך בנסיבות הענין או באמצעות אישור לשכר אפוטרופוס לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 74א|סעיף 74א}}; שכר האפוטרופוס שנקבע על ידי בית המשפט או אושר כאמור חל על האדם שמונה לו אפוטרופוס ורשאי האפוטרופוס לקבלו מנכסי אותו אדם.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים רשאי לקבוע כללים בדבר השכר שבית המשפט רשאי לקבוע לאפוטרופסים אשר יחולו, בשינויים המחויבים, על אישור שכר האפוטרופוס לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 74א|סעיף 74א}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (כללים בדבר קביעת שכר לאפוטרופסים)|תקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (כללים בדבר קביעת שכר לאפוטרופסים), התשמ״ט–1988}}.}}

{{ח:סעיף|57|אחריות האפוטרופוס|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} האפוטרופוס אחראי לנזק שגרם לאדם שהוא אפוטרופסו או לרכושו. בית המשפט רשאי לפטרו מאחריותו, כולה או מקצתה, אם פעל בתום לב ונתכוון לטובת אותו אדם. האפוטרופוס אינו נושא באחריות אם פעל בתום לב לפי הוראות בית המשפט או קיבל אישורו, אם מראש ואם למפרע.

{{ח:סעיף|58|ערובה}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי, לפני מינויו של אפוטרופוס או אחרי כן, לדרוש שהאפוטרופוס ישעבד נכסים או ימציא ערבות להבטחת מילוי תפקידיו וחובותיו, ורשאי בית המשפט, בכל עת, לדרוש ערובה נוספת או לשחרר ערובה שניתנה, כולה או מקצתה.

{{ח:סעיף|59|מימוש הערובה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} ערובה לפי {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58}} תינתן לזכות האדם שמונה לו אפוטרופוס, והאפוטרופוס הכללי מוסמך לייצגו בכל הנוגע למימושה.

{{ח:סעיף|60|התפטרות האפוטרופוס}}
{{ח:ת}} האפוטרופוס רשאי, על־ידי הודעה בכתב לבית המשפט, להתפטר מתפקידו; ההתפטרות אינה תופסת אלא אם בא עליה אישור בית המשפט ומן היום שנקבע לכך באישור.

{{ח:סעיף|61|פיטורי האפוטרופוס}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי לפטר אפוטרופוס אם לא מילא תפקידיו כראוי או אם ראה בית המשפט סיבה אחרת לפיטוריו.

{{ח:סעיף|62|פקיעת האפוטרופסות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} אפוטרופסות על קטין פוקעת בהגיעו לבַּגירות; על פסול־דין – עם ביטול פסלותו על־ידי בית המשפט; על מי שאינו קטין או פסול דין – אם קבע בית המשפט שחדלו סיבות האפוטרופסות או שהושגה מטרתה; פקיעת אפוטרופסות כזאת היא מן היום שנקבע לכך על־ידי בית המשפט; אפוטרופסות על כל אדם פוקעת במותו.

{{ח:סעיף|63|סיום תפקידו של האפוטרופוס|תיקון: תשמ״ג, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בהתפטרותו ובפיטוריו של האפוטרופוס ובפקיעת האפוטרופסות חייב האפוטרופוס – ובמותו חייבים יורשיו – למסור לאדם שמונה לו אפוטרופוס או למי שקבע בית המשפט את נכסי האדם שמונה לו אפוטרופוס הנמצאים בידו או בפיקוחו, ואת המסמכים הנוגעים לנכסים אלה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף פקיעת האפוטרופסות, יהיה אפוטרופוס לענייני רכוש מוסמך, כל עוד אין גורם אחר שהוסמך כדין לטפל באותם עניינים ולמשך תקופה שלא תעלה על 90 ימים, אף בלא פנייה לבית המשפט לנקוט פעולות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לשלם מכספי האדם תשלומים שוטפים בעבור שירותים שניתנו לו או הקשורים ברכושו בתקופת האפוטרופסות;
{{ח:תתת|(2)}} לגבות מכספי האדם את שכר הטרחה שהוא זכאי לו;
{{ח:תתת|(3)}} לשלם מכספי האדם הוצאות סבירות לקבורה ואבלות; הוצאות כאמור ישולמו לפי המקובל בנסיבות העניין או בהתאם להנחיות שנתן בעניין האדם;
{{ח:תתת|(4)}} לנהל נכס מושכר של האדם או עסק הדורש ניהול שוטף.
{{ח:תת|(ג)}} התעורר צורך בביצוע פעולות החורגות מהאמור בסעיף קטן (ב) לשם שמירת טובת האדם או רכושו, ובנסיבות מיוחדות – לשם מניעת נזק לעיזבונו, בית המשפט רשאי להורות שהאפוטרופוס לענייני רכוש יהיה חייב ומוסמך לבצען, והכול בהתאם להוראות ולתקופה שיקבע.

{{ח:סעיף|64|צוואה או מסמך הבעת רצון של הורהו או אפוטרופסו שהוא קרוב של קטין|תיקון: תשע״ו, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} הורהו של קטין או אפוטרופסו שהוא קרובו, לרבות אפוטרופוס למעשה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67}}, רשאי לציין בצוואתו את שמו של יחיד שהוא מבקש כי ימונה לילדו או לקרובו כאפוטרופוס לאחר מותו.
{{ח:תת|(ב)}} אדם כאמור בסעיף קטן (א) רשאי לציין במסמך שייערך לפי הוראות סעיף זה ({{ח:פנימי|פרק 3|בפרק זה}} – מסמך הבעת רצון) את שמו של מי שהוא מבקש כי ימונה לילדו או לקרובו כאפוטרופוס, אם בשל מוגבלות הוא יחדל להיות מסוגל לדאוג לילדו או לקרובו ולקבל החלטות לגביו.
{{ח:תת|(ג)}} אדם כאמור בסעיף קטן (א) או (ב) רשאי לתת הנחיות בעניין מהעניינים הנתונים לפי חוק זה לשיקול דעת בית המשפט או האפוטרופוס, כדי שיקוימו על ידם לאחר מותו או אם יחדל להיות מסוגל לדאוג ולקבל החלטות לגבי ילדו או קרובו, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} מסמך הבעת רצון ייערך בכתב וייחתם בפני עורך דין, ויחולו לגביו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 32יג|סעיפים 32יג}}, {{ח:פנימי|סעיף 32יד|32יד}}, {{ח:פנימי|סעיף 32יח|32יח}}, {{ח:פנימי|סעיף 32יט|32יט(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 32כב|32כב(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 32כג|ו־32כג}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ה)}} ערך אדם צוואה או מסמך הבעת רצון לפי סעיפים קטנים (א) או (ב), ייתן בית המשפט עדיפות למינוי מי ששמו צוין בצוואה או במסמך הבעת הרצון, לפי העניין, כאפוטרופוס לקטין ויורה לאפוטרופוס לפעול בהתאם להנחיות שבצוואה או במסמך הבעת הרצון, והכול זולת אם ראה שטובת הקטין לסטות מהם ובכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}} בנוגע לאפוטרופסותו של ההורה האחר.

{{ח:סעיף|64א|צוואה או מסמך הבעת רצון של אפוטרופוס של בגיר|תיקון: תשע״ו, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} אפוטרופוס של אדם שהוא קרובו, לרבות אפוטרופוס למעשה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67}}, רשאי לציין בצוואתו את שמו של יחיד או תאגיד שהוא מבקש כי ימונה לבנו או לקרובו כאפוטרופוס לאחר מותו.
{{ח:תת|(ב)}} אדם כאמור בסעיף קטן (א) רשאי לציין במסמך הבעת רצון את שמו של יחיד או תאגיד שהוא מבקש כי ימונה לבנו או לקרובו כאפוטרופוס, אם יחדל להיות מסוגל לדאוג לבנו או לקרובו ולקבל החלטות לגביו.
{{ח:תת|(ג)}} אדם כאמור בסעיף קטן (א) או (ב) רשאי לתת הנחיות בעניין מהעניינים הנתונים לפי חוק זה לשיקול דעת בית המשפט או האפוטרופוס, כדי שיקוימו על ידם לאחר מותו או אם יחדל להיות מסוגל לדאוג ולקבל החלטות לגבי בנו או קרובו, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} מסמך הבעת רצון ייערך בכתב וייחתם בפני עורך דין, ויחולו לגביו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 32יג|סעיפים 32יג}}, {{ח:פנימי|סעיף 32יד|32יד}}, {{ח:פנימי|סעיף 32יח|32יח}}, {{ח:פנימי|סעיף 32יט|32יט(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 32כב|32כב(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 32כג|ו־32כג}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ה)}} בטרם ימנה בית המשפט אפוטרופוס לאדם או ייתן הנחיות מקדימות, ישמע את האדם בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 36|לסעיף 36}}.
{{ח:תת|(ו)}} ערך אדם צוואה או מסמך הבעת רצון לפי סעיפים קטנים (א) או (ב), ימנה בית המשפט כאפוטרופוס את מי ששמו צוין בצוואה או במסמך הבעת הרצון, לפי העניין, אם ראה בית המשפט, לאחר שמיעת האדם שהוגשה בקשה בעניינו ותוך התחשבות ברצונו, שיש צורך למנות לו אפוטרופוס לפי {{ח:פנימי|סעיף 33א|סעיף 33א}} ושמינוי של מי שצוין בצוואה או במסמך הבעת הרצון עולה בקנה אחד עם טובתו; נתן אדם הנחיות בצוואה או במסמך הבעת רצון כאמור, יורה בית המשפט לאפוטרופוס לפעול בהתאם להן, אם ראה שהדבר עולה בקנה אחד עם טובתו של האדם שהוא אפוטרופסו, ובלבד שאותו אדם לא נתן הנחיות מקדימות שונות בעניין לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ז)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 32כח|סעיף 32כח(ג)}}.

{{ח:סעיף|65|האפוטרופוס הכללי כאפוטרופוס|תיקון: תשל״ח, תשמ״ג, תשמ״ה}}
{{ח:ת}} נתמנה האפוטרופוס הכללי כאפוטרופוס, לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|הסעיפים 37}}, {{ח:פנימי|סעיף 50|50}}, {{ח:פנימי|סעיף 57|57}}, {{ח:פנימי|סעיף 58|58}}, {{ח:פנימי|סעיף 59|59}} {{ח:פנימי|סעיף 60|ו־60}}.

{{ח:סעיף|66|אפוטרופוס שהיה פגם במינויו}}
{{ח:ת}} פעולה של אפוטרופוס תהא בת־תוקף אף שהיה פגם במינויו, אם נעשתה כלפי אדם שלא ידע ולא היה עליו לדעת על הפגם.

{{ח:סעיף|67|אפוטרופוס למעשה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} מי שפועל כאפוטרופוס, חובותיו ואחריותו כלפי אדם שמונה לו אפוטרופוס או שבית המשפט היה רשאי למנות לו אפוטרופוס יהיו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 3|פרק זה}}, אף אם לא נתמנה כלל או שהיה פגם במינויו או שהתפטר או פוטר או שפקעה אפוטרופסותו.

{{ח:סעיף|67א|ועדה לעניני אפוטרופסות לנפגעי שואה|תיקון: תשס״ב, תשע״א, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} שר העבודה והרווחה ימנה ועדה לעניני אפוטרופסות לנפגעי השואה וזה הרכבה:
{{ח:תתת|(1)}} נציג משרד העבודה והרווחה שהוא עובד סוציאלי ראשי לעניין סדרי דין שנתמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בעניני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|חוק הסעד (סדרי דין בעניני קטינים, חולי נפש ונעדרים), התשט״ו–1955}}, או עובד סוציאלי שהתמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בעניני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|החוק האמור}} שהציע העובד הסוציאלי הראשי לעניין סדרי דין;
{{ח:תתת|(2)}} נציג משרד הבריאות, שיציע שר הבריאות;
{{ח:תתת|(3)}} נציג משרד המשפטים, שיציע שר המשפטים.
{{ח:תת|(ב)}} האדם שמונה לו אפוטרופוס או שבית המשפט רשאי למנות לו אפוטרופוס, אפוטרופסו, קרובו, מנהל בית חולים שבו הוא מאושפז וכל אדם המטפל בו, רשאים לפנות לוועדה בכל שאלה המתעוררת בקשר לטיפול באותו אדם או בדבר הצורך במינוי או בהחלפת אפוטרופוס.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה תבחן כל פניה כאמור בסעיף קטן (ב) והיא רשאית ליתן את המלצותיה לאפוטרופוס בענינים הנוגעים לטיפול בחסוי וכן לפנות ליועץ המשפטי לממשלה או לנציגו ולאפוטרופוס הכללי, ולהמליץ להם לנקוט פעולות על פי סמכותם, לרבות פניה לבית משפט לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|67ב|מינוי תומך בקבלת החלטות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} תפקידיו של תומך בקבלת החלטות יהיו אלה, כולם או חלקם –
{{ח:תתת|(1)}} לסייע לאדם לקבל מידע מכל גוף;
{{ח:תתת|(2)}} לסייע לאדם בהבנת המידע הנדרש לו לשם קבלת החלטות, לרבות החלופות האפשריות והשלכותיהן ולהסביר לו את כל אלה בשפה פשוטה וברורה המובנת לו ותוך שימוש באמצעי עזר שברשותו ובכל דרך אפשרית הסבירה בנסיבות העניין;
{{ח:תתת|(3)}} לסייע לאדם במימוש החלטותיו ובמיצוי זכויותיו, לרבות סיוע בביטוי החלטותיו כלפי צדדים שלישיים, בהיקף ובדרך שתיקבע בתקנות לפי סעיף קטן (ו).
{{ח:תת|(ב)}} לשם ביצוע תפקידיו, סמכויותיו של תומך בקבלת החלטות יהיו אלה, כולן או חלקן:
{{ח:תתת|(1)}} לפנות לכל גורם ולקבל מידע בשמו של האדם;
{{ח:תתת|(2)}} לסייע לאדם בביטוי רצונותיו והחלטותיו כלפי צדדים שלישיים;
{{ח:תתת|(3)}} לבצע בשם האדם, לבקשתו, פעולות לשם מימוש החלטותיו ומיצוי זכויותיו, בהיקף ובדרך שתיקבע בתקנות.
{{ח:תת|(ג)}} תומך בקבלת החלטות לא יקבל החלטות בשמו של האדם שהוא מסייע לו.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט רשאי למנות תומך בקבלת החלטות לבגיר שיכול עם קבלת תמיכה לקבל החלטות בקשר לענייניו בעצמו.
{{ח:תת|(ה)}} מינה בית המשפט תומך בקבלת החלטות לאדם, יפרט בהחלטתו את העניינים שלגביהם ישמש כתומך בקבלת החלטות ויקבע את תקופת המינוי, ויקבע את תפקידיו וסמכויותיו כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), כולם או חלקם.
{{ח:תת|(ו)}} השר, בהסכמת שר הרווחה והשירותים החברתיים ושר האוצר ובהתייעצות עם שר הבריאות, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות נוספות לעניין תפקידיו וסמכויותיו של תומך בקבלת החלטות, וכן רשאי הוא לקבוע הוראות נוספות לעניין תומך בקבלת החלטות, לרבות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי רשאי להתמנות לתומך בקבלת החלטות;
{{ח:תתת|(2)}} ההכשרה הנדרשת מתומך בקבלת החלטות;
{{ח:תתת|(3)}} חובות, אחריותו ודרכי פעולתו של תומך בקבלת החלטות;
{{ח:תתת|(4)}} הוראות בנוגע למצבים המצדיקים בחינה מחדש של המינוי, לרבות בחינת חלופות אחרות;
{{ח:תתת|(5)}} קביעת האפשרות של אדם בעל כשירות, כמשמעותו {{ח:פנימי|פרק 2-1|בפרק שני1}}, למנות תומך בקבלת החלטות בדרך שבה נערך ייפוי כוח מתמשך ולהחיל לעניין זה הוראות החלות על ייפוי כוח מתמשך בשינויים שיקבע;
{{ח:תתת|(6)}} כללים בדבר ביטול ופקיעה של צו מינוי.
{{ח:תת|(ז)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיף 68}}.

{{ח:סעיף|67ג|סמכויות פיקוח|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} האפוטרופוס הכללי יסמיך, מבין עובדי משרדו, מפקחים שיהיו נתונות להם הסמכויות לפי סעיף זה, כולן או חלקן, לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק 3|פרק זה}}; הודעה על ההסמכה תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימונה מפקח לפי הוראות סעיף קטן (א), אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לא הורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת ולא הוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש מפקח;
{{ח:תתת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי סעיף זה, כפי שהורה האפוטרופוס הכללי;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה האפוטרופוס הכללי.
{{ח:תת|(ג)}} לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק 3|פרק זה}}, רשאי מפקח, לאחר שהזדהה –
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
{{ח:תתת|(2)}} להיכנס למקום שהכניסה אליו דרושה לשם מילוי תפקידיו, בכל עת סבירה, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים, אלא על פי צו של בית משפט או בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לאחר שניתנה הסכמת האדם שמונה לו אפוטרופוס, ואם לא ניתן לברר את דעתו – בהסכמת האפוטרופוס ובלבד שהאדם האמור אינו מתנגד;
{{ח:תתתת|(ב)}} היה מקום המגורים מעון, רשאי מפקח להיכנס לשטחי המגורים לאחר תיאום מראש עם מנהל המקום או עם האפוטרופוס, ואם קיים חשש לפגיעה בשלומו של האדם בשל אופן תפקודו של האפוטרופוס – בלא תיאום מראש, והכול ובלבד שהאדם שמונה לו אפוטרופוס ומי שמתגורר עמו אינם מתנגדים לכניסה לשטח המגורים;
{{ח:תתת|(3)}} לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל מידע או מסמך שיש בהם כדי להבטיח את ביצוען של ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק 3|פרק זה}}; בפסקה זו, ”מסמך“ – לרבות פלט כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}}.
{{ח:תת|(ד)}} מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי סעיף זה, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו;
{{ח:תתת|(2)}} יש בידו תעודה חתומה בידי האפוטרופוס הכללי המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג לפי דרישה.

{{ח:קטע2|פרק 3-1|פרק שלישי1: עקרונות ודרכי פעולה של אפוטרופוס|תיקון: תשע״ו}}

{{ח:סעיף|67ד|חיובי האפוטרופוס|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} אפוטרופוס חייב לפעול בשקידה, במיומנות, במסירות ובלא התרשלות, ולנהוג בתום לב לשמירת עניינו של האדם שהוא אפוטרופסו ולא לטובת ענייניו שלו.
{{ח:תת|(ב)}} בעל מקצוע שהתמנה לאפוטרופוס כדי שיפעיל את כישוריו המקצועיים יפעל במסירות ובמקצועיות כפי שבעל מקצוע היה מפעיל כלפי לקוחו.
{{ח:תת|(ג)}} לא יקבל אפוטרופוס טובת הנאה מאדם שלישי בעבור הפעלת סמכויותיו ומילוי תפקידיו, ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}} לא יימצא במצב של ניגוד עניינים.

{{ח:סעיף|67ה|דרכי פעולתו של אפוטרופוס שמונה לבגיר|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} במילוי תפקידיו והפעלת סמכויותיו יפעל אפוטרופוס שמונה לבגיר בהתאם לעקרונות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמירת כבודו של האדם ובדרך שתגביל זכויותיו וחירותו במידה הפחותה ביותר;
{{ח:תתת|(2)}} שמירה, ככל האפשר, על פרטיותו של האדם;
{{ח:תתת|(3)}} בדרך שתאפשר לאדם לממש את יכולותיו ולשמור על מרב עצמאותו האפשרית, בהתאם ליכולותיו.
{{ח:תת|(ב)}} עם מינויו יסביר האפוטרופוס לאדם מהם תפקידיו וסמכויותיו כאפוטרופוס, בלשון פשוטה ובהתאם ליכולת הבנתו, ואם הוא אדם עם מוגבלות – תוך שימוש באמצעי עזר שברשותו או בכל דרך אפשרית הסבירה בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ג)}} האפוטרופוס ימסור לאדם מידע שיש בידו בנוגע לענייניו האישיים והרכושיים ומידע הנוגע לטיפולו של האפוטרופוס בענייני האדם, בשפה המובנת לו ובהתאם ליכולת הבנתו, ויסייע לו בנגישות למידע אחר הנוגע לענייניו או הדרוש לשם קבלת החלטות בעניינים הנוגעים לו.
{{ח:תת|(ד)}} האפוטרופוס יסייע לאדם ויעודד אותו לקבל החלטות בעצמו בעניינים הנוגעים לו, ככל שהאדם מסוגל לכך.
{{ח:תת|(ה)}} האפוטרופוס יפעל בדרך שתאפשר לאדם לשמור על ערכיו התרבותיים והדתיים וכן יסייע לו להשתתף בחיי הקהילה, לרבות בפעילויות חברתיות, תרבותיות, שיקומיות ותעסוקתיות.
{{ח:תת|(ו)}} האפוטרופוס יפעל בדרך שתאפשר לאדם לשמור על קשרים עם בני משפחה וחברים.
{{ח:תת|(ז)}} האפוטרופוס יתייעץ לפי הצורך עם גורמים מקצועיים ובני משפחה וחברים קרובים של האדם וייעזר בהם לשם קידום ענייניו, והכול תוך שמירה על פרטיותו.
{{ח:תת|(ח)}} אפוטרופוס, לרבות אפוטרופוס שמונה לאדם שמצבו ויכולת הבנתו משתנים מזמן לזמן או מעניין לעניין, יפעל במילוי תפקידיו מתוך התחשבות בשינויים במצבו או בהבנתו, לרבות לעניין שמיעת דעתו, התייעצות עמו, התחשבות ברצונותיו ועידודו לקבל החלטות ולנהל את העניינים הנוגעים לו בעצמו בזמנים או בעניינים שבהם הוא מסוגל לכך.

{{ח:סעיף|67ו|דרכי קבלת החלטות בעניינו של אדם שמונה לו אפוטרופוס|תיקון: תשע״ו, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} האפוטרופוס ישמע את דעת האדם שהוא אפוטרופסו, ישתפו בכל עניין והחלטה הנוגעים אליו ויתייעץ עמו, אם ניתן לברר את דעתו; לשם כך ימסור האפוטרופוס לאדם את המידע הדרוש לו, לרבות מהות העניין נשוא ההחלטה או הפעולה, החלופות האפשריות, היתרונות והחסרונות שבבחירת כל אחת מהן ואת המלצתו של האפוטרופוס, אם ישנה, והטעמים ביסודה; לעניין סעיף זה, ”ניתן לברר את דעתו“ ו”מסוגל להבין בדבר“ – לרבות לאחר שניתן לו מידע בדרך האמורה בסעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ב)}} בקבלת החלטות בעניינים שבסמכותו יפעל אפוטרופוס לפי המפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם נתן האדם שהוא אפוטרופסו הנחיות מקדימות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35א|בסעיף 35א}} באותו עניין – בהתאם להנחיות המקדימות, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ו|סימן ו׳ בפרק שני1}};
{{ח:תתת|(2)}} אם לא נתן האדם הנחיות מקדימות – לפי רצונו של האדם אם הוא מסוגל להבין בדבר ואת משמעות ההחלטה, ואם לא ניתן לעמוד על רצונו של האדם – בהתאם לרצונו כפי שהובע בעת שהיה מסוגל להבין בדבר או כפי שניתן ללמוד מהתנהגותו בעבר או מהשקפת עולמו ואורח חייו כפי שהיו בעבר והכול אלא אם כן האפוטרופוס סבור שההחלטה תגרום לפגיעה של ממש באדם;
{{ח:תתת|(3)}} אם האדם לא מסוגל להבין בדבר ואת משמעות ההחלטה ולא ניתן לעמוד על רצונו הקודם כאמור בפסקה (2) – בהתאם לטובתו, מתוך התחשבות ברצונו הנוכחי;
{{ח:תתת|(4)}} בעניין אישי מהותי או בעניין רפואי מהותי, אם האדם מתנגד בשעת מעשה לפעולה, ינסה האפוטרופוס להגיע עמו להסכמה, ואם לא הגיע עמו להסכמה – יפנה לוועדת אתיקה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה|בחוק זכויות החולה}} או לבית המשפט בבקשה למתן הוראות, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} מידע והסברים שעל האפוטרופוס למסור לאדם לפי סעיף זה ולפי {{ח:פנימי|סעיף 67ה|סעיף 67ה}} יימסרו לו בלשון פשוטה בהתאם ליכולת הבנתו, ואם הוא אדם עם מוגבלות – תוך שימוש באמצעי עזר שברשותו או בכל דרך אפשרית הסבירה בנסיבות העניין; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מהוראות בדבר התאמות נגישות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות}}, הנדרשות ממי שנותן שירות ציבורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|באותו חוק}}.

{{ח:סעיף|67ז|הסכמה לפעולות מגבילות או לשימוש בכוח|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} אפוטרופוס לא ייתן הסכמה בשמו של האדם שהוא אפוטרופסו לפעולה המגבילה את חופש התנועה של האדם או המסמיכה אדם להשתמש בכוח סביר נגדו ושנדרש בשלה צו שיפוטי, ולא ייתן את הסכמתו לצו השיפוטי, אלא אם כן האדם נתן את הסכמתו לכך לאחר שהאפוטרופוס הסביר לו את משמעות העניין.

{{ח:סעיף|67ח|שמירת מידע|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} אפוטרופוס ישמור תיעוד לגבי החלטות מהותיות שקיבל בשמו של האדם שהוא אפוטרופסו ולגבי פעולות שפעל בענייניו.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע הוראות לעניין סעיף זה, ובכלל זה הוראות לעניין התקופות לשמירת התיעוד בהתאם לסוגי המסמכים שיקבע.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|68|סמכות כללית לאמצעי שמירה|תיקון: תש״ל, תשמ״ג, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי, בכל עת, לבקשת היועץ המשפטי לממשלה או בא־כוחו או לבקשת צד מעוניין ואף מיזמתו הוא, לנקוט אמצעים זמניים או קבועים הנראים לו לשמירת עניניו של קטין ושל אדם שמונה לו אפוטרופוס, אם על־ידי מינוי אפוטרופוס זמני או אפוטרופוס־לַדין, ואם בדרך אחרת; וכן רשאי בית המשפט לעשות, אם הקטין או האדם שמונה לו אפוטרופוס פנה אליו בעצמו.
{{ח:תת|(ב)}} היתה הבקשה להורות על ביצוע ניתוח או על נקיטת אמצעים רפואיים אחרים, לא יורה על כך בית המשפט, אלא אם שוכנע, על פי חוות דעת רפואית, כי האמצעים האמורים דרושים לשמירת שלומו הגופני או הנפשי של הקטין או האדם שמונה לו אפוטרופוס, לאחר ששקל את רצונו של האדם, חשיבות הטיפול, נחיצותו, דחיפותו, הפגיעה האפשרית באורח חייו ואת סיכויי השיפור באיכות חייו של האדם.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:פנימי|פרק 4|בפרק זה}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 80|בסעיף 80}}, ”אדם שמונה לו אפוטרופוס“ – לרבות אדם שבית המשפט רשאי למנות לו אפוטרופוס, והוא אף אם עדיין לא הוברר אם התקיימו התנאים למינוי.

{{ח:סעיף|68א|ייצוג בעניינים רפואיים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} בית המשפט ישקול למנות עורך דין בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי|חוק הסיוע המשפטי, התשל״ב–1972}}, לאדם שאינו מיוצג על ידי עורך דין, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוגשה לבית המשפט בקשה בידי אפוטרופוס למתן הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 67ו|סעיף 67ו(ב)(4)}}, לגבי פעולה בעניין רפואי מהותי שהאדם שהוא אפוטרופסו מתנגד לה או התנגד לה בסמוך לפני כן;
{{ח:תת|(2)}} הוגשה לבית המשפט בקשה למינוי אפוטרופוס לצורך טיפול רפואי מהותי והאדם שמבקשים למנות לו אפוטרופוס מתנגד או התנגד בסמוך לפני כן למינוי או לטיפול ואין לו קרוב הנמצא עמו בקשר.

{{ח:סעיף|69|מעמד היועץ המשפטי לממשלה|תיקון: תש״ל, תשע״ו}}
{{ח:ת}} היועץ המשפטי לממשלה או בא־כוחו רשאים, אם הם סבורים שטובתו של קטין, של פסול־דין, או של האדם שמונה לו אפוטרופוס או טובת הכלל מחייבת זאת, לפתוח בכל הליך משפטי, כולל ערעור, לפי חוק זה וכן להתייצב ולטעון בכל הליך כזה.

{{ח:סעיף|70|מעמדו של עובד סוציאלי|תיקון: תש״ל, תשע״א, תשע״ו}}
{{ח:ת}} עובד סוציאלי שנתמנה לענין {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בעניני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|חוק הסעד (סדרי דין בעניני קטינים, חולי נפש ונעדרים), תשט״ו–1955}}, רשאי בענין לפי חוק זה שאינו תלוי ועומד בבית המשפט ואם ראה צורך בכך להגנתו של קטין, של פסול־דין או של אדם שמונה לו אפוטרופוס, לחקור כל מי שהוא סבור שיש לו ידיעות הנוגעות לאותו אדם, וחייב הנחקר לענות לעובד הסוציאלי תשובות כנות ומלאות, זולת אם התשובה עלולה להפלילו; ורשאי העובד הסוציאלי, אם הורשה לכך על־ידי צו בית המשפט, להיכנס לכל מקום בו נמצא או עשוי להימצא אדם כאמור.

{{ח:סעיף|71|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 69|הסעיפים 69}} {{ח:פנימי|סעיף 70|ו־70}} אינן גורעות מהוראות {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בעניני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|חוק הסעד (סדרי דין בעניני קטינים, חולי נפש ונעדרים), תשט״ו–1955}}.

{{ח:סעיף|72|מעמדם של קרובים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} בכל ענין לפי חוק זה רשאי בית המשפט, גם מיזמתו הוא, לשמוע דעתם של קרובי הקטין, פסול־הדין או האדם שמונה לו אפוטרופוס, ככל שבית המשפט ימצא לרצוי לשמעם.

{{ח:סעיף|73||תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|74|שינוי החלטות}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי לשנות או לבטל החלטותיו לפי חוק זה אם נשתנו הנסיבות או נתגלו עובדות נוספות לאחר שנתן החלטתו.

{{ח:סעיף|74א|אישור פעולות על ידי האפוטרופוס הכללי או על ידי בית המשפט ואישור שכר|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בקשת אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיפים 20}}, {{ח:פנימי|סעיף 23|23(א) סיפה}}, {{ח:פנימי|סעיף 32ו|32ו(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 47|ו־47(א) או (ב)}} או בקשת אישור שכר אפוטרופוס המוגשת לאפוטרופוס הכללי לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56}} (בסעיף זה – בקשה), תוגש לאפוטרופוס הכללי.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה תוגש באופן שיפרסם האפוטרופוס הכללי באתר האינטרנט של משרד המשפטים ובהתאם לנוהל שיפורסם כאמור, ותצוין בה עמדתו של הממנה, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 32א|בסעיף 32א}} (בסעיף זה – הממנה), עמדתו של האדם שמונה לו אפוטרופוס או עמדתו של קטין שמלאו לו 16 שנים (בסעיף זה – הקטין), אם מונה לו אפוטרופוס, לפי העניין; בבקשה יצהיר המבקש כי עמדה כאמור התקבלה לאחר שפעל בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32ט|סעיף 32ט}} {{ח:פנימי|סעיף 67ו|או 67ו}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} האפוטרופוס הכללי יבחן את הבקשה, ואם מצא לנכון יוכל לאשרה או לאשרה בתנאים שהמבקש הסכים להם; לא מצא האפוטרופוס הכללי לנכון לאשר בקשה כאמור, יעבירה לבית המשפט בהתאם להוראות סעיף קטן (ה).
{{ח:תתת|(2)}} בסעיף קטן זה ובסעיפים קטנים (ד) עד (ו), ”האפוטרופוס הכללי“ – האפוטרופוס הכללי או מי שהוא הסמיך לכך מקרב עובדי המדינה שהוא ממונה עליהם, והודעה על הסמכה כאמור תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), האפוטרופוס הכללי לא יזדקק לבקשה, ויעבירה לבית המשפט בהתאם להוראות סעיף קטן (ה), אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} צוין בבקשה כי הממנה או האדם שמונה לו אפוטרופוס או הקטין, לפי העניין, מתנגד לבקשה;
{{ח:תתת|(2)}} הבקשה מנוגדת להנחיות מקדימות למיופה כוח כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 32א|בסעיף 32א}} או להנחיות מקדימות לצורך מינוי אפוטרופוס כמשמעותן {{ח:פנימי|סעיף 35א|בסעיף 35א}} שהופקדו אצל האפוטרופוס הכללי, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} הבקשה היא בעניין דירה או בעניין יחידה משקית בחקלאות, בתעשייה, במלאכה או במסחר, והכול אם ערב הגשת הבקשה הדירה או היחידה כאמור היא בבעלות יחידה של הקטין, אלא אם כן הקטין הצהיר בכתב כי הוא מסכים לבקשה;
{{ח:תתת|(4)}} התקיימו נסיבות אחרות שיירשמו שבשלהן ראה האפוטרופוס הכללי לנכון שלא להזדקק לבקשה.
{{ח:תת|(ה)}} לא אישר האפוטרופוס הכללי בקשה כאמור בסעיף קטן (ג) או לא נזקק לבקשה כאמור בסעיף קטן (ד), יודיע על כך למבקש ויציין בהודעה כי באפשרותו להעביר את הבקשה לבית המשפט אם המבקש מעוניין בכך; העברת הבקשה לבית המשפט תהיה בצירוף עמדת האפוטרופוס הכללי לבקשה וכלל המסמכים שהוגשו במסגרתה ויראו אותה כתובענה לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 1|סעיף 1 לחוק בית המשפט לענייני משפחה, התשנ״ה–1995}}.
{{ח:תת|(ו)}} אישור האפוטרופוס הכללי לפי סעיף קטן (ג) או הודעה על העברת הבקשה לבית המשפט כאמור בסעיף קטן (ג) או (ד) יימסרו למבקש בתוך 60 ימים מן המועד שבו הוגשה הבקשה או מן המועד שבו הוגשו לאפוטרופוס הכללי כלל המסמכים והמידע שנדרשו לשם מתן האישור, לפי המאוחר; לא ניתנו אישור או הודעה כאמור בתוך התקופה האמורה, רשאי המבקש לפנות לבית המשפט בבקשה לקבלת אישור, ויראו אותה כתובענה לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 1|סעיף 1 לחוק בית המשפט לענייני משפחה, התשנ״ה–1995}}.
{{ח:תת|(ז)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 32ט|סעיפים 32ט(ה)}} {{ח:פנימי|סעיף 67ו|ו־67ו(ב)(4)}}.
{{ח:תת|(ח)}} השר, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין אגרות שישולמו בעד הגשת בקשות.
{{ח:תת|(ט)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 79|סעיף 79}}, מקום שבית דין דתי מוסמך על פי דין לשפוט, יראו את הסעיפים המנויים בסעיף קטן (א) כאילו סמכות האישור הקבועה בהם נתונה לבית הדין הדתי.

{{ח:סעיף|75||תיקון: תשמ״ג, תשנ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|76|סמכות מבחינה בין־לאומית|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} בתי המשפט בישראל מוסמכים –
{{ח:תת|(1)}} להכריז אדם פסול־דין או לבטל הכרזת פסלות אם מקום מושבו או מקום מגוריו של האדם הוא בישראל;
{{ח:תת|(2)}} לפעול לפי {{ח:פנימי|פרק 2|הפרק{{ח:הערה|ים}} השני עד השלישי לחוק זה}} בכל מקרה שהצורך לעשות כן התעורר בישראל.

{{ח:סעיף|77|משפט בינלאומי פרטי|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} על עניני חוק זה יחול דין מקום מושבו של הקטין, פסול־הדין, או האדם שמונה לו אפוטרופוס; אולם –
{{ח:תתת|(1)}} פעולה משפטית שנעשתה בישראל על־ידי אדם שכשרותו המשפטית מוגבלת או נשללה והיא מן הפעולות שדרכם של בני אדם כאלה לעשות כמותן, וכן פעולה משפטית שנעשתה בישראל בין אדם שכשרותו המשפטית מוגבלת או נשללה לבין מי שלא ידע ולא היה עליו לדעת על כך, תהא בת־תוקף זולת אם היה בה משום נזק של ממש לאותו אדם או לרכושו;
{{ח:תתת|(2)}} לענין פעולה שנעשתה בישראל על־ידי הוריו של קטין או על־ידי אפוטרופוס אין לטעון כלפי צד שלישי שסמכותם של ההורים או של האפוטרופוס היתה מצומצמת מן הסמכות הנתונה להם לפי חוק זה, זולת אם אותו צד ידע או היה עליו לדעת על כך.
{{ח:תת|(ב)}} על שאלת תוקפם והיקפם של ייפוי כוח מתמשך לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1}} או של הנחיות מקדימות למיופה כוח לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|הפרק האמור}}, יחול דין מקום מושבו של הממנה ביום עריכת ייפוי הכוח המתמשך; הוראות אלה לא יחולו לעניין שינוי, הגבלה, ביטול או פקיעה של ייפוי כוח מתמשך.

{{ח:סעיף|78|בית המשפט המוסמך|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} הסמכויות הנתונות לפי חוק זה לבית המשפט יהיו של בית המשפט לעניני משפחה, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 79|סעיף 79}}.

{{ח:סעיף|79|שמירת דינים ושיפוט}}
{{ח:ת}} חוק זה אינו בא לפגוע בדיני נישואין וגירושין; הוא אינו בא להוסיף על סמכויות השיפוט של בתי־דין דתיים ולא לגרוע מהן; ומקום שבית דין דתי מוסמך על־פי דין לשפוט, יראו כל הוראה בחוק זה – פרט {{ח:פנימי|סעיף 75|לסעיף 75}} – שמדובר בה בבית משפט כאילו מדובר בה בבית דין דתי.

{{ח:סעיף|80|הגדרות|תיקון: תש״ל, תשע״ו}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חסוי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציג“ של אדם – הוריו או אפוטרופסו הממונה, הכל לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 2|הפרק השני}} {{ח:פנימי|פרק 3|והשלישי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – בן זוג, אב, אם, בן, בת, אח, אחות, סב, סבה, נכד, נכדה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום מושב“ של אדם – המקום בו נמצא מרכז חייו; קטין, פסול־דין והאדם שמונה לו אפוטרופוס, חזקה עליו שמקום מושבו הוא במקום מושבו של נציגו כל עוד לא הוכח שמרכז חייו נמצא במקום אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק זכויות החולה“ – {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה|חוק זכויות החולה, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות“ – {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טובתו“ של אדם – מכלול הזכויות, האינטרסים והצרכים של האדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייפוי כוח מתמשך“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 32ב|בסעיף 32ב(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעון“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות|בחוק הפיקוח על מעונות, התשכ״ה–1965}}, למעט מקום שהיה שאינו משמש למגורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר המשפטים.

{{ח:סעיף|80א|תחולת הוראות על עובר|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} הוראות החלות לפי חוק זה על אפוטרופוס של אדם ועל אדם שמונה לו אפוטרופוס או שבית המשפט רשאי למנות לו אפוטרופוס יחולו, בשינויים המחויבים, גם על אפוטרופוס של עובר ועל עובר שמונה לו אפוטרופוס או שבית המשפט רשאי למנות לו אפוטרופוס.

{{ח:סעיף|80ב|פרשנות לעניין המונח אדם חסוי בחיקוק|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} נקבעה בחיקוק הוראה הנוגעת לאדם חסוי כמשמעותו בחוק זה, כנוסחו ערב פרסומו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_340801.pdf|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס׳ 18), התשע״ו–2016}}, תהיה משמעותו של המונח ”חסוי“ מי שבית המשפט מינה לו אפוטרופוס לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}} או מי שבית המשפט רשאי למנות לו אפוטרופוס כאמור, והוא אף אם עדיין לא הוברר אם התקיימו התנאים למינוי, והכול לפי העניין.

{{ח:סעיף|80ג|עדכון סכומים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הקבועים בחוק זה יעודכנו ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד הידוע ב־1 בינואר של השנה הקודמת.
{{ח:תת|(ב)}} השר יפרסם ברשומות הודעה על הסכומים המעודכנים.

{{ח:סעיף|81|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} מי שהוכרז פסול־דין לפני תחילת חוק זה, רואים אותו מתחילת חוק זה כאילו הוכרז פסול־דין לפי חוק זה; מי שנתמנה אפוטרופוס על־ידי בית משפט או בית־דין דתי מוסמך לפני תחילת חוק זה, רואים אותו מתחילת חוק זה כאילו נתמנה לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|82|ביטולים}}
{{ח:ת}} בטלים –
{{ח:תת|(1)}} סעיפים 941 עד 947, 957 עד 997 למג׳לה;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק הקרקעות העותומני}};}}
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המסחרי העותומני|בחוק המסחרי העותומני}};}}
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק העותומני על האגודות|בחוק העותומני על האגודות}};}}
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|בפקודת השותפויות}}.}}

{{ח:סעיף|83|ביצוע ותקנות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר הבריאות ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי –
{{ח:תתת|(1)}} לקבוע כללים למתן חוות דעת מומחה לצורך קביעת היותו של אדם בעל כשירות לעניין {{ח:פנימי|סעיף 32יג|סעיפים 32יג}}, {{ח:פנימי|סעיף 32יד|32יד}}, {{ח:פנימי|סעיף 32טו|32טו}} {{ח:פנימי|סעיף 32יט|ו־32יט}} או לצורך קביעת היותו מסוגל או לא מסוגל להבין בדבר, לעניין יכולתו של אדם להביע את דעתו ורצונו ולעניין יכולתו לקבל החלטות או לנהל את ענייניו בנוגע להליכים לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע סוגי מומחים נוסף על רופאים שיהיו מוסמכים לתת חוות דעת מומחה בעניינים האמורים בפסקה (1), כולם או חלקם, לרבות כללים בדבר הכשרה, מומחיות וניסיון;
{{ח:תתת|(3)}} לקבוע כללים בדבר העמדת רשימת מומחים שיהיו רשאים לתת חוות דעת מומחה בעניינים האמורים בפסקה (1);
{{ח:תתת|(4)}} לקבוע כללים הנוגעים לבעלי מקצוע כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 32טו|בסעיף 32טו}}, לרבות כללים בדבר הכשרה, מומחיות וניסיון.

{{ח:סעיף|84|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} חוק זה, תחילתו שלושה חדשים אחרי קבלתו בכנסת.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תש״ע, תשע״ו}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} מוסד פיננסי שהוא אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} תאגיד בנקאי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|(2)}} מנהל קרן, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תת|(3)}} חברה מנהלת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} המוסד לביטוח לאומי.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} מוסד חינוך, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} רשות מקומית ומועצה אזורית.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} מוסד רפואי שהוא אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} בית חולים כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 24|בסעיף 24 לפקודת בריאות העם, 1940}};
{{ח:תת|(2)}} מרפאה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 34|בסעיף 34 לפקודה האמורה בפסקה (1)}};
{{ח:תת|(3)}} קופת חולים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}.

{{ח:סעיף*|6||תיקון: ק״ת תשפ״א|עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} מקום המשמש או שנועד לשמש מקום שהייה יומי לחינוך וטיפול בפעוטות.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 32ו|סעיף 32ו(ה)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} חיקוקים שהסמכויות הנתונות בהם לאפוטרופוס יהיו נתונות גם למיופה כוח לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1}}:

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ז׳ באב תשכ״ב (7 באוגוסט 1962).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''דוד יוסף'''
שר המשפטים
* '''קדיש לוז'''
יושב ראש הכנסת
ממלא מקום נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]