חוק תכנית החירום הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2002 ו-2003)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק תכנית החירום הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2002 ו־2003), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000030}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ב, 428|חוק תכנית החירום הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2002 ו־2003)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300504.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 195|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300607.pdf}}, {{ח:תיבה|493|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו־2004)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299931.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 359|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 371|תיקון מס׳ 86 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300142.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 54|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2007)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300638.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 408|תיקון מס׳ 27 לחוק המים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_369440.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 200|הודעת המים (עדכון היטלי הפקה לתעשיה ולצריכה ביתית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6208.pdf}}, {{ח:תיבה|705|הודעת המים (עדכון היטלי הפקה לתעשיה ולצריכה ביתית) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6238.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: תיקון חוק ההסדרים לשנת הכספים 2002}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: תיקונים שונים}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: הטבות מס – הוראות מיוחדות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: ביטוח לאומי}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: הוראות שעה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: מס הכנסה}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: עידוד המגזר העסקי (קליטת עובדים)}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: תעריפי מים והיטלי הפקה}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: תגמולים – הוראות שעה}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: תחילה ותחולה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:סעיף|1|מטרת החוק}}
{{ח:ת}} חוק זה בא לתקן חוקים שונים, לדחות את תחילתם של חוקים ולקבוע הוראות נוספות, במטרה לאפשר השגת יעדי התקציב וצמצום הגירעון הממשלתי והחוב הלאומי, לשנות הכספים 2002 ו־2003.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: תיקון {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|חוק ההסדרים לשנת הכספים 2002}}}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: תיקונים שונים}}

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}}.}}

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: הטבות מס – הוראות מיוחדות}}

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}}.}}

{{ח:סעיף|4|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הטבת מס“ – ניכוי, זיכוי ממס, הנחה ממס, מס מופחת או פטור ממס הניתנים לאדם לפי כל דין, בשל היותו תושב יישוב או בשל העובדה שהכנסתו מופקת ביישוב או שהוא מועסק ביישוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יישוב“ – יישוב או אזור שאדם שהוא תושב בו, מפיק בו הכנסה המזכה אותו בהטבת מס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הטבה“ – חוק הקובע הטבת מס, למעט {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}, {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ״א–1981}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 17.13|וסעיף 17(13) לפקודת מס הכנסה}}.

{{ח:סעיף|5|הטבות מס מופחתות|תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שהיה זכאי ערב תחילתו של חוק זה להטבת מס בשיעור מהכנסתו כמפורט להלן בטור א׳ יהיה זכאי, על אף האמור בכל דין, בשנת המס 2002 להטבת מס בשיעור המפורט להלן בטור ב׳:
{{ח:תת}}

טור א׳	טור ב׳ (שנת המס 2002)

3%	2%

5%	5%

7%	6%

8%	7%

10%	9%

13%	12%

15%	14%

18%	17%

20%	20%

25%	25%

{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בשנת המס 2002 יהיה שיעור הטבת המס לתושב שדרות – 8%.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן זה}} ביום י״ז בטבת התשס״ב (1 בינואר 2002).

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: ביטוח לאומי}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|7|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: הוראות שעה}}

{{ח:סעיף|8|הגדרות|תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} כהוראת שעה בתקופה שמיום 1.7.2002 עד יום 30.6.2003.}}

{{ח:סעיף|9א|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} – הוראת מעבר|תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, לענין דמי ביטוח המשתלמים לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק טו|פרק ט״ו בחוק הביטוח הלאומי}}, לא יובאו בחשבון העודפים בסכום העולה על סכום השווה לחמש פעמים השכר הממוצע, בעד כל אחד מהחודשים שבשנת המס 2003.
{{ח:תת|(ב)}} אירעה למבוטח, בשנת 2003, פגיעה בעבודה המזכה בגמלה המשתלמת לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ה׳ בחוק הביטוח הלאומי}}, ולאחר מכן החל פירוק מרצון של חברה, כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 93א|בסעיף 93א בפקודה}}, לא יובאו בחשבון לענין הגמלה האמורה סכומי העודפים ששולמו לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 93א|סעיף 93א(א)(6) בפקודה}}, ולא ישתלמו בעדם דמי ביטוח לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 335|סעיף 335(ג) בחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”העודפים“ – העודפים ששולמו כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 93א|בסעיף 93א(א)(6) בפקודה}} בתקופה שמיום א׳ בתמוז התשס״ג (1 ביולי 2003) ועד יום י׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003), ופקיד שומה כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בסעיף 1 בפקודה}} אישר כי הם חויבו במס לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 93א|סעיף 93א(א)(6) האמור}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}.

{{ח:סעיף|10|הפחתת תשלומים – הוראת שעה|תיקון: תשס״ג, תשס״ג־2, תשס״ה, תשס״ו, תשס״ז}}
{{ח:תת|(א)}} גמלה המשתלמת בעד התקופה שמיום כ״א בתמוז התשס״ב (1 ביולי 2002) עד יום כ״ב בטבת התשס״ח (31 בדצמבר 2007) (בסעיף זה – התקופה הקובעת), לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}} (להלן – חוק הבטחת הכנסה), תשולם בניכוי 4% מסכום הגמלה המחושב לפי הוראות החוקים האמורים וההוראות שנקבעו לפיהם.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} קצבת ילדים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ד|פרק ד׳ לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(2)}} גמלה המשתלמת לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה סימן ח|סימן ח׳ בפרק ה׳ בחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(3)}} גמלה המשתלמת לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ט׳ לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(3א)}} קצבת זקנה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא סימן ג|סימן ג׳ בפרק י״א לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(3ב)}} גמלה המשתלמת לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק י|פרק י׳ לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(4)}} גמלת שאירים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא סימן ד|סימן ד׳ לפרק י״א לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(5)}} תגמולים למשרתים במילואים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יב|פרק י״ב לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(6)}} גמלה המשתלמת למי שזכאי לגמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א)(4) לחוק הבטחת הכנסה}};
{{ח:תתת|(7)}} גמלה המשתלמת לפי הסכם שנערך לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי}} במקום הגמלאות המפורטות בפסקאות (1), (2), (3), (4) ו־(6) של סעיף קטן זה;
{{ח:תתת|(8)}} גמלה המשתלמת לפי {{ח:חיצוני|הסכם בדבר תשלום גמלת ניידות|הסכם בדבר תשלום גמלת ניידות}} שנערך לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(9)}} מענק לנכה עבודה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 107|סעיפים 107}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 113|ו־113 לחוק הביטוח הלאומי}}, המחושב לפי הוראות סעיפים קטנים (ה) ו־(ו);
{{ח:תתת|(10)}} גמלה המשתלמת לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}} למי שמשתלמת לו גם גמלה כמפורט בפסקאות (2) ו־(4) של סעיף קטן זה;
{{ח:תתת|(11)}} מענק כמפורט {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 310|בסעיפים קטנים (ג) ו־(ד) של סעיף 310 בחוק הביטוח הלאומי}}, המחושב לפי הוראות סעיף קטן (ה), שסכומו עולה על סכום המענק לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 310|סעיף 310(א) לחוק האמור}};
{{ח:תתת|(12)}} קצבה המשתלמת לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ה׳ לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תת|(ב1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), הוראות סעיף קטן (א) יחולו על כל גמלה שאינה מנויה בסעיף קטן (ב), לרבות על גמלה המחושבת כשיעור מגמלה המנויה בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על גמלה שאינה מנויה בסעיף קטן (ב), המחושבת כשיעור מגמלה שסעיף קטן (א) חל לגביה.
{{ח:תת|(ה)}} נוצרה זכאות למענק כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 107|בסעיף 107}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 310|וסעיפים קטנים (ג) ו־(ד) של סעיף 310 לחוק הביטוח הלאומי}} בתקופה הקובעת (בסעיף זה – יום הזכאות), ישולם המענק בסכום השווה לצירופם של שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סכום הקצבה החודשית שחושבה לפי הוראות סעיף זה, כפול מספר החודשים שמיום הזכאות ועד תום התקופה הקובעת (להלן – חודשי החישוב בתקופה הקובעת);
{{ח:תתת|(2)}} סכום הקצבה החודשית שחושבה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} בלא הניכוי כאמור בסעיף קטן (א) (בסעיף זה – סכום הקצבה המקורי), כפול מספר החודשים שנותר לאחר הפחתת מספר החודשים האמור בפסקה (1) מארבעים ושלוש, ולענין מענק לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 310|סעיפים קטנים (ג) ו־(ד) של סעיף 310 לחוק הביטוח הלאומי}} – משלושים ושש (להלן – יתרת חודשי החישוב);
{{ח:תתת|(3)}} הוגשה תביעה לגמלה כאמור בסעיף קטן זה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 107|סעיף 107 לחוק הביטוח הלאומי}} לאחר תום שנים עשר חודשים מהחודש שבו נוצרו התנאים המזכים במענק, יופחת ממספרם הכולל של חודשי החישוב בתקופה הקובעת בצירוף יתרת חודשי החישוב, מספר החודשים שמתום שנים עשר החודשים האמורים ועד החודש שבו הוגשה התביעה.
{{ח:תת|(ו)}} לענין היוון קצבה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 113|בסעיפים 113}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 333|333}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 369|או 369 לחוק הביטוח הלאומי}}, המחושב בתקופה הקובעת, תובא בחשבון קצבה חודשית שחושבה לפי הוראות סעיף זה, בהתאמה למספר החודשים שמיום החישוב ועד לתום התקופה הקובעת, וסכום הקצבה המקורי – בעד יתרת התקופה המשמשת בסיס לחישוב ההיוון.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: מס הכנסה}}

{{ח:סעיף|11|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (הוראת שעה), התשס״א–2000}}.}}

{{ח:סעיף|12|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (הנחות במס הכנסה) (הוראת שעה)|בחוק הסדרים במשק המדינה (הנחות במס הכנסה) (הוראת שעה) (תיקון), התשס״ב–2002}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: עידוד המגזר העסקי (קליטת עובדים)}}

{{ח:סעיף|13|הגדרות|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור באר שבע והנגב“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור עדיפות“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האזור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|בתוספת לחוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשל״ח–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הגליל“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המוסד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – חוק הביטוח הלאומי);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יישוב מועדף“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מגזר עסקי“ – ענפי התעשיה, החקלאות, המלונאות והבניה כפי שיקבע שר האוצר בצו, למעט אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פעילויות המבוצעות על ידי המדינה, רשויות מקומיות, מוסדות וגופים כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|בסעיף 9(2) לפקודה}}, גופים שדינם לענין מס הכנסה כדין המדינה, וכן כל גוף שהמדינה או רשות מקומית, במישרין או בעקיפין, השתתפה בתקציבו בשנת המס הקודמת בשיעור של 30% או יותר;
{{ח:תתת|(2)}} שירותים ציבוריים ששר האוצר קבע בצו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד התחילה“ – מועד התחילה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכסת גידול מינימלית“ – הממוצע החודשי של מספר העובדים שהועסקו אצל אותו מעסיק בתקופה הקודמת בצירוף אחד או בתוספת שלושה אחוזים, לפי הגבוה מביניהם; לענין חישוב תוספת העובדים האחוזית כאמור יעוגל מספר העובדים כלפי מעלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלן כוח אדם“ ו”מעסיק בפועל“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלן שמירה או ניקיון“ – מעסיק שעיסוקו במתן שירותי שמירה או ניקיון אצל זולתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד מועדף“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד קבלן“ – עובד של קבלן כוח אדם המועסק אצל מעסיק בפועל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעסיק“ – מעסיק במגזר העסקי, לרבות מעסיק בפועל ולמעט קבלן כוח אדם וקבלן שמירה או ניקיון, שהעסיק עובדים בכל אחד מחודשי התקופה הקודמת, ובכל התקופה – מעל חמישה עובדים בממוצע חודשי; לענין זה, ”עובד“ – לרבות חבר באגודה שיתופית שהועסק במגזר העסקי ועובד קבלן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד נוסף“ –
{{ח:תתת|(1)}} תושב ישראל לרבות תושב ישראל באזור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 378|בסעיף 378 לחוק הביטוח הלאומי}}, העובד אצל מעסיק, בישראל או באזור, והתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא עובד בפועל אצל מעסיק בענפי הפעילות המפורטים בהגדרה מגזר עסקי;
{{ח:תתתת|(א1)}} השתלמה לו גמלה מן הגמלאות המפורטות להלן בעד 50 הימים שבתכוף לפני החודש שבו החלה העסקתו וכן בעד חודש יולי 2002, כולו או חלקו:
{{ח:תתתתת|(1)}} גמלת הבטחת הכנסה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}}, ובלבד שהכנסתו מהמקורות המנויים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיפים 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|ו־(2) לפקודה}} בתקופה האמורה לא עלתה על 500 שקלים חדשים בחודש;
{{ח:תתתתת|(2)}} דמי אבטלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ז|פרק ז׳ בחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתתת|(ב)}} שכרו הוא לפחות שכר מינימום כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|בחוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}};
{{ח:תתתת|(ג)}} הוא הועסק במשך חודש אחד לפחות, בכל אחד מימי העבודה בחודש, שש שעות ביום לפחות, או מאה שלושים וחמש שעות עבודה בחודש לפחות, והכל לגבי כל חודש שבעבורו מתבקש התמריץ לפי חוק זה;
{{ח:תתתת|(ד)}} הכנסתו מתחייבת במס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|סעיף 2(2) לפקודה}} והמעסיק ניכה מס משכרו בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיפים 164}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 166|ו־166 לפקודה}};
{{ח:תתתת|(ה)}} אם הוא עובד אצל מעסיק שהוא אגודה שיתופית – הוא נמנה עם סוגי העובדים ששר האוצר אישרם לענין זה;
{{ח:תתת|(2)}} ולמעט כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מי שהוא קרובו של המעסיק, ובתאגיד – קרובו של המנהל או של בעל השליטה בו;
{{ח:תתתת|(ב)}} עובד המבצע עבודה שבוצעה קודם לכן בידי קבלן עצמאי;
{{ח:תתתת|(ג)}} חבר באגודה שיתופית או מחליף חבר באגודה שיתופית בעבודתו באגודה;
{{ח:תתתת|(ד)}} עובד שעבד קודם לכן בעסק אחר של המעסיק או בחבר בני אדם שהמעסיק, ובשותפות, אחד מן השותפים, הוא בעל שליטה בו או בחברה הקשורה למעסיקו; לענין זה, ”חברה קשורה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:תתתת|(ה)}} עובד שעבד קודם לכן אצל אדם או בחבר בני אדם (להלן – המעסיק הקודם) שעסקיו או שנכסיו או כל חלק מהם, הועברו למעסיק או מוזגו בכל דרך שהיא בעסקי המעסיק (להלן – המעסיק החדש), למעט עובד שהמעסיק הקודם היה זכאי לתמריץ בעבורו בתכוף לפני ההעברה או המיזוג, ובלבד שהמעסיק החדש זכאי אף הוא לתמריץ בעבור אותו עובד בהתחשב במספר העובדים שהוא מעסיק לאחר המיזוג לעומת מספרם הממוצע של העובדים אצל שני המעסיקים כאחד בתקופה הקודמת;
{{ח:תת}} לענין פסקה (2), ”בעל שליטה“ ו”קרוב“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 32|בסעיף 32(9) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רבעון“ – תקופות בנות שלושה חודשים כל אחת, שהראשונה בהן מתחילה במועד התחילה והאחרונה בהן מסתיימת בתום שנה ממועד התחילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקודמת“ – התקופה שתחילתה ביום י״ד בתשרי התשס״ב (1 באוקטובר 2001), וסיומה ביום ט״ז בטבת התשס״ב (31 בדצמבר 2001).

{{ח:סעיף|14|זכות לתמריץ|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק יהיה זכאי לתשלום תמריץ מאוצר המדינה בעד כל עובד נוסף מעבר למכסת הגידול המינימלית ובלבד שלא ישולם תמריץ –
{{ח:תתת|(1)}} בעד אותו עובד נוסף – לאחר תום שנים עשר חודשים מיום תחילת העסקתו של העובד הנוסף אצל המעסיק;
{{ח:תתת|(2)}} בעד אותה תוספת עובדים – לאחר תום שנים עשר חודשים מיום תחילת העסקתו של העובד הנוסף הראשון שבעדו שולם תמריץ בשל אותה תוספת עובדים, בין אם התקיימה ברציפות בכל אחד מהחודשים ובין אם לאו; לענין זה, ”תוספת עובדים“, לגבי כל מעסיק – הגידול בהפרש שבין מכסת הגידול המינימלית לבין מספר העובדים שהוא מעסיק בכל חודש שבעבורו מתבקש התמריץ.
{{ח:תת|(ב)}} במנין עובדיו של מעסיק, בתקופה הקודמת וברבעון השוטף, יימנו כל העובדים לרבות עובדי קבלן ועובדי קבלן שמירה או ניקיון שעבדו אצלו בתקופה הקודמת וברבעון השוטף, למעט עובדים זרים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)|בחוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים), התשנ״א–1991}}.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף הוראות הרישה של סעיף קטן (א) לענין מכסת הגידול המינימלית, מעסיק יהיה זכאי לתשלום תמריץ כאמור באותו סעיף קטן בעד כל עובד נוסף שהשתלמה לו גמלת הבטחת הכנסה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בפסקת משנה (א1)(1) בהגדרה ”עובד נוסף“ שבסעיף 13}}, אף אם אינו מעבר למכסת הגידול המינימלית.
{{ח:תתת|(2)}} שר האוצר רשאי לקבוע תנאים נוספים על התנאי האמור בפסקה (1) שרק בהתקיימם יהיה מעסיק זכאי לתשלום תמריץ לפי סעיף קטן זה.

{{ח:סעיף|15|התמריץ ושיעורו|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} התמריץ ישולם באמצעות המוסד אחת לרבעון, ויחושב לפי כל חודש ברבעון שבו הועסק העובד הנוסף במשך כל החודש.
{{ח:תת|(ב)}} התמריץ יהיה בסכום של 1,000 שקלים חדשים לחודש.
{{ח:תת|(ג)}} מסכום התמריץ ינוכה כל תשלום אחר המשתלם למעסיק בשל העובד מאוצר המדינה, או על פי כל דין, בשל הכשרה מקצועית או בשל סיוע לקליטה בעבודה.

{{ח:סעיף|16|החזר}}
{{ח:תת|(א)}} ראה המוסד כי מעסיק לא היה זכאי לתמריץ, או לחלקו, יחזיר המעסיק את סכום התמריץ כאמור, ולענין זה יחולו, בשינויים המחויבים, הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק טו|פרק ט״ו לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט שהרשיע אדם בשל קבלת תמריץ במרמה רשאי, נוסף על כל עונש אחר, לצוות עליו להחזיר לאוצר המדינה סכום שלא יעלה על פי ארבעה מסכום התמריץ שהתקבל שלא כדין, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}, על סכום התמריץ שקיבל מיום קבלתו ועד יום ההחזר; על גביית החזר כאמור שלא שולם במועדו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}}, כאילו היה חוב מס כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|באותה פקודה}}.

{{ח:סעיף|17|תשלום התמריץ}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לתמריץ תוגש למוסד על ידי המעסיק בדרך ועל פי כללים שיקבע שר האוצר, ובלבד שבקשה כאמור תוגש לא יאוחר מתום שלושה חודשים מתום הרבעון שבשלו מוגשת הבקשה; בקשה שהוגשה באיחור לא תוכר ולא ישולם תמריץ בשלה.
{{ח:תת|(ב)}} סכום התמריץ יועבר למעסיק בתוך 45 ימים מיום הגשת הבקשה; הועבר הסכום לאחר המועד האמור, תיווסף עליו ריבית בשיעור שקובע החשב הכללי במשרד האוצר, מעת לעת, עד להעברתו למעסיק בפועל.

{{ח:סעיף|18|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר ממונה על ביצוע {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} והוא רשאי, לאחר התייעצות עם שר העבודה והרווחה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} אוצר המדינה יחזיר למוסד את כל הוצאותיו הנובעות מביצוע {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}, לפי כללים שייקבעו בהסכם בין הצדדים.

{{ח:סעיף|19|תחילה ותחולה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} מועד תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003), או במועד מוקדם מזה שקבע שר האוצר, בהסכמת שר העבודה והרווחה, בצו.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} יעמוד בתוקפו עד תום עשרים וארבעה חודשים ממועד התחילה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} תחולתו של {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} למעט {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ג)}} היא לגבי עובדים שיתקבלו לעבודה החל במועד התחילה עד תום שנה ממועד התחילה.
{{ח:תתת|(2)}} תחולתו של {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ג)}} היא לגבי עובדים שהתקבלו לעבודה החל במועד התחילה עד יום כ״ז באדר ב׳ התשס״ג (31 במרס 2003) (בפסקה זו – התקופה הקובעת); שר האוצר רשאי, בצו, להאריך את התקופה הקובעת, ובלבד שמועד סיומה לא יאוחר מיום ז׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003).

{{ח:סעיף|20|פרשנות}}
{{ח:ת}} למען הסר ספק, אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} כדי להשליך בדרך כלשהי על הזכאות לתמריץ לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד המגזר העסקי (קליטת עובדים) (הוראת שעה)|חוק לעידוד המגזר העסקי (קליטת עובדים) (הוראת שעה), התשנ״א–1991}}.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: תעריפי מים והיטלי הפקה}}

{{ח:סעיף|21|תעריפי מים המסופקים מאת מקורות}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|תעריפי מים שפירים המסופקים מאת מקורות עודכנו {{ח:חיצוני|תקנות המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות)|בתקנות המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות), התשמ״ז–1987}}.}}

{{ח:סעיף|22|תעריפים למים ברשויות מקומיות}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|תעריפי מים שפירים המסופקים על ידי רשויות מקומיות עודכנו {{ח:חיצוני|תקנות המים (תעריפים של מים ברשויות מקומיות)|בתקנות המים (תעריפים של מים ברשויות מקומיות), התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|23||תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|24||תיקון: [ק״ת הודעות], תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|25|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} עדכון תעריפי המים לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 112א|סעיף 112א לחוק המים, התשי״ט–1959}}, ועדכון היטלי הפקה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 116|סעיף 116(ג)}} ייעשה לפי התעריפים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיפים 21 עד 23}}, לפי הענין, וזאת כל עוד התעריפים האמורים לא שונו לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 112|סעיפים 112(א)}} {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 116|או 116(א), (ב) ו־(ד) לחוק המים}}.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: תגמולים – הוראות שעה}}

{{ח:סעיף|26|פרשנות|תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ז|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת“ – התקופה שמיום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003) ועד יום א׳ בטבת התשס״ו (31 בדצמבר 2005);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – כ״ו בטבת התשס״ג (31 בדצמבר 2002).

{{ח:סעיף|27|תגמולים המשתלמים לפי חוקים שונים – הוראת שעה}}
{{ח:ת}} על אף האמור בחוקים המנויים להלן או לפיהם, סכומי התגמולים לפי החוקים האמורים לא יעודכנו בתקופה הקובעת, וסכומי התגמולים שישולמו לפי חוקים אלה בתקופה הקובעת יהיו סכומי התגמולים שהיו משתלמים לפי חוקים אלו ביום הקובע; ואלה החוקים:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}};
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי״ז–1957}};
{{ח:תת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|חוק נכי המלחמה בנאצים, התשי״ד–1954}}.

{{ח:סעיף|27א|הטבות נוספות הניתנות לפי חוקים שונים – הוראת שעה|תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:ת}} על אף האמור בחוקים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27}} או לפיהם, סכומי ההטבות הניתנות לפי החוקים האמורים ולפי כל הסכם לא יעודכנו בתקופה שמיום א׳ בסיון התשס״ג (1 ביוני 2003) עד תום התקופה הקובעת, וההטבות הניתנות בתקופה האמורה יהיו בסכומים שבהן ניתנו ביום הקובע השני, ואם הן ניתנות בשווה כסף – יינתנו כך ששוויין בכסף לא יעלה על שוויין ביום הקובע השני; לענין זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הטבות“ – כל הטבה שאינה תגמול הניתנת למי שמשתלם לו תגמול לפי אחד החוקים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27}}, עקב היותו זכאי לתגמול כאמור, בין בכסף ובין בשווה כסף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע השני“ – כ״ט באייר התשס״ג (31 במאי 2003).

{{ח:סעיף|28|תגמולים והטבות המשתלמים לפי חוקים שונים – הוראת מעבר|תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין או הסכם, יראו את התגמולים לפי כל אחד מהחוקים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27}} ואת ההטבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 27א|בסעיף 27א}} כאילו עודכנו בתקופה הקובעת לפי הדין או ההסכם שבו נקבעה חובת עדכון של התגמולים וההטבות האמורים.

{{ח:סעיף|29|{{ח:חיצוני|חוק סל הקליטה|חוק סל הקליטה}} – הוראת שעה והוראת מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק סל הקליטה#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק סל הקליטה, התשנ״ה–1994}} (להלן – חוק סל הקליטה), לא יעודכן סל הקליטה בתקופה הקובעת.
{{ח:תת|(ב)}} לענין העדכון לפי {{ח:חיצוני|חוק סל הקליטה|חוק סל הקליטה}} ביום העדכון הראשון שלאחר התקופה הקובעת, יהיה המדד היסודי –
{{ח:תתת|(1)}} אם לא היה בשנת 2002 מועד עדכון המאוחר לחודש העדכון השנתי (בסעיף זה – מועד עדכון נוסף בשנת 2002) המדד שפורסם בחודש דצמבר 2002;
{{ח:תתת|(2)}} אם היה מועד עדכון נוסף בשנת 2002 – המדד שפורסם בתום שנה ממועד העדכון הנוסף בשנת 2002.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”חודש העדכון השנתי“, ”יום העדכון“, ”מדד“, ”המדד היסודי“, ו”סל הקליטה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק סל הקליטה|בחוק סל הקליטה}}.

{{ח:סעיף|29א|מנגנון עדכון – הוראת שעה|תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיפים 27}}, {{ח:פנימי|סעיף 27א|27א}} {{ח:פנימי|סעיף 29|ו־29}}, עלה המדד שפורסם לאחרונה לפני ה־1 בינואר של שנת 2004 או של שנת 2005 בשיעור של יותר מ־5% ביחס למדד שפורסם לאחרונה לפני ה־1 בינואר של השנה הקודמת, יעודכנו התגמולים לפי כל אחד מהחוקים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27}} וההטבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 27א|בסעיף 27א}} וסל הקליטה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29}}, בשיעור עליית המדד כאמור, בניכוי חמש נקודות האחוז; לענין זה, ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|30|{{ח:חיצוני|חוק רשות הנמלים והרכבות|חוק רשות הנמלים והרכבות}} – הוראת שעה}}
{{ח:תת|(א)}} נוסף על התמלוגים לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הנמלים והרכבות#סעיף 35א|סעיף 35א(ב) לחוק רשות הנמלים והרכבות, התשכ״א–1961}} (בסעיף זה – חוק רשות הנמלים והרכבות), בשנים 2002 ו־2003, עד ה־1 ביולי של כל שנה, תעביר רשות הנמלים והרכבות למדינה תמלוגים נוספים בסכום של 300 מיליון שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} דין התמלוגים לפי סעיף קטן (א) ודין התמלוגים ששולמו לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 46|סעיף 46 לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}}, כדין התמלוגים לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הנמלים והרכבות#סעיף 35א|סעיף 35א(ב) לחוק רשות הנמלים והרכבות}}.

{{ח:סעיף|31|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון|בחוק הפחתת הגירעון, התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:סעיף|32|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הלוואות לדיור|בחוק הלוואות לדיור, התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:סעיף|33|תחולה והוראות מעבר}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הלוואות לדיור#סעיף 2|סעיפים 2(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק הלוואות לדיור#סעיף 6ג|6ג(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הלוואות לדיור#סעיף 6ד|ו־6ד(ב) לחוק הלוואות לדיור, התשנ״ב–1992}}, כנוסחם לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32 לחוק זה}}, יחולו על מחוסר דיור שחתם על חוזה לרכישת דירה או הגיש בקשה להלוואה למטרה של בניית דירה, לפי הענין, ביום תחילתו של חוק זה ואילך; שר הבינוי והשיכון יקבע תנאים לזכאות לתשלום ההלוואות למי שהוראת סעיף זה חלה עליו.

{{ח:סעיף|34|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32}} כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 33|סעיף 33 לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}}.

{{ח:סעיף|35|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק קליטת חיילים משוחררים|בחוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|36|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001)|בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001), התשס״א–2001}}.}}

{{ח:סעיף|37|{{ח:חיצוני|חוק קליטת חיילים משוחררים|חוק קליטת חיילים משוחררים}} – הוראת שעה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק קליטת חיילים משוחררים#סעיף 9|בסעיף 9(ב) לחוק קליטת חיילים משוחררים}}, יתרת הפיקדון של חייל שהשתחרר אחרי יום כ״א בסיון התשס״ב (1 ביוני 2002) לא תעודכן בתקופה שמיום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003) ועד יום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003); העדכון הראשון של פיקדון כאמור לפי {{ח:חיצוני|חוק קליטת חיילים משוחררים#סעיף 9|הסעיף האמור}} לאחר התקופה הנזכרת יהיה לפי שיעור עליית המדד מן המדד שפורסם בחודש דצמבר 2003.

{{ח:סעיף|38|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|בחוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס׳ 28), התש״ס–2000}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: תחילה ותחולה}}

{{ח:סעיף|39|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה ביום כ״א בתמוז התשס״ב (1 ביולי 2002) (בחוק זה – יום התחילה), אלא אם כן נקבע בו אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 28ב|סעיפים 28ב}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 32|32}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 33|33}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 68|68}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 337|337}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ד|לוח ד׳}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח י|ולוח י׳ בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}, יחולו על גמלאות ודמי ביטוח המשתלמים בעד יום התחילה ואילך.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 338|סעיפים 338}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 339|ו־339 בחוק הביטוח הלאומי}} יחולו על דמי ביטוח המשתלמים בעד התקופה המסתיימת ביום כ׳ בתמוז התשס״ב (30 ביוני 2002).
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 161|סעיפים 161}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 162|162}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 171|ו־171 בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}, יחולו על מי שהתאריך הקובע, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 158|בסעיף 158 בחוק הביטוח הלאומי}}, חל לגביו ביום התחילה ואילך.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 173|סעיף 173 בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}, יחולו על מי שהחל בהכשרה מקצועית ביום התחילה ואילך.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} יחולו על גמלאות ודמי ביטוח המשתלמים בעד התקופה הקובעת, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}}.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הלוואות לדיור#סעיף 2|סעיפים 2(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק הלוואות לדיור#סעיף 6ג|6ג(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הלוואות לדיור#סעיף 6ד|ו־6ד(ב) בחוק הלוואות לדיור, התשנ״ב–1992}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32}}, יחולו על מחוסר דיור שחתם על חוזה לרכישת דירה או הגיש בקשה להלוואה למטרה של בניית דירה ביום התחילה ואילך.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ה בסיון התשס״ב (5 ביוני 2002).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]