פקודת ים-כנרת

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת ים־כנרת, 1947}}
{{ח:קטע3||פקודה הבאה להתקין כי יובטח שהתנהגותם של בני־אדם על ים־כנרת או בסביבתו תהיה ברוח הזכרונות הדתיים הקשורים אל השטח, ועניינים מסויימים אחרים.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2070165}} {{ח:תיבה|ע״ר 1947, תוס׳ 1, 301|פקודת ים־כנרת|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562657.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}, {{ח:תיבה|39|פקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, 22|הודעה בדבר סמכויות השרים}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
חוק יוחק בידי הנציב העליון לפלשתינה (א״י), בעצתו של הוועד היועץ שלה, לאמור:–

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|בסעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|ו־15 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל סמכות שהיתה נתונה על פי החוק בידי הנציב העליון תהא נתונה לממשלה, וכל מקום בו נאמר בחוק ”פלשתינה (א״י)“ ייקרא מעתה ”ישראל“. פורסמה הודעה על הענקת סמכויות הנציב העליון לשר הפנים (ע״ר תש״ח, 22). מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 11|בסעיף 11 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}} – לפיו החוק הקיים בארץ־ישראל נשאר בתקפו, בשינויים הנובעים מתוך הקמת המדינה ורשויותיה – מקום בו נאמר ”מושל המחוז“ ייקרא מעתה ”הממונה על המחוז“. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf|סעיף 2 לפקודת המטבע, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר ”פונט“ הכוונה היא ללירה ישראלית.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שם קצר}}
{{ח:ת}} הפקודה הזאת תיקרא {{ח:הערה|”}}פקודת ים־כנרת, 1947{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|שטח ים־כנרת|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|{{ח:הערה|(1)}}}} בפקודה הזאת הביטוי ”שטח ים־כנרת“ מובנו השטח המתואר {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת על הפקודה הזאת}}.
{{ח:תת|(2)}} תעודת־אישור – בחתימת ידו של הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל המחוז]}} של מחוז הגליל {{ח:הערה|[כיום: מחוז הצפון]}} – כי מקום כל־שהוא הוא בתחומי שטח ים־כנרת, או בתחומי כל חלק נקוב ממנו, תהיה עשוייה להיות מתקבלת כראייה בכל בית־משפט; ויוּנח – אלא־אם הוכח היפוכו של דבר – כי כל תעודת־אישור כזאת שבה מיומר כי היא בחתימת־ידו של הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל המחוז]}} של מחוז הגליל {{ח:הערה|[כיום: מחוז הצפון]}}, הרי היא בעצם בחתימת־ידו.

{{ח:סעיף|3|כוחות להתקין כללים|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} שר הפנים רשאי להתקין כללים כדי להבטיח כי התנהגותם של בני־אדם בשעת היותם בתחומי שטח ים־כנרת, או חלק נקוב כל־שהוא ממנו, לא תהיה צורמת את הזכרונות הדתיים הקשורים אל שטח ים־כנרת, או אותו חלק ממנו, הכול לפי העניין.
{{ח:תת|(2)}} בלי לפגוע בכללותו של סעיף־קטן (1) עשויים כל כללים כאלה – לתכלית האמורה לעיל –
{{ח:תתת|(א)}} להטיל חיובים על כל הסוגים הבאים של בני־אדם, או על כל סוג מהם, דהיינו על כל בני־אדם שבשטח ים־כנרת, או כל חלק נקוב ממנו, ועל הבעלים, המחזיקים ובני־האדם הממונים או השולטים על מקומות שבשטח ים־כנרת, או כל חלק נקוב ממנו, ועל בני־אדם העוסקים בקיבולות שבשטח־ים־כנרת, או כל חלק נקוב ממנו, ומנהלים אותן, ועל הבעלים ובני־האדם הממונים על כלי־רכב, ספינות וסירות – מכל התיאורים – שבשטח ים־כנרת או כל חלק נקוב ממנו;
{{ח:תתת|(ב)}} להתקין כי במקרה שאירעה הפרת הכללים במקום כל־שהוא, שביחס אליו עומד בתקפו רשיון לפי כל החוקים הבאים או לפי חוק כל־שהוא מהם, דהיינו {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|פקודת המלאכות והתעשיות (הסדרתן)}}, {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 2|פקודת מכירת המשקאות המשכרים, 1935}}, {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 3|פקודת השעשועים הציבוריים, 1935}}, או כל פקודה המתקנת אותן פקודות או הבאה במקומן, או כל חוק אחר המתקין את הוצאתם של רשיונות על מקומות, רשאי הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל המחוז]}} לבטל את הרשיון;
{{ח:תתת|(ג)}} להיעשות כפופים לכל יוצאים־מן־הכלל או הגבלות שתיקבענה בכללים;
{{ח:תתת|(ד)}} להיות חלים בדרך־כלל או חלים בסוגים נקובים של מקרים.
{{ח:תת|(3)}} ביטול רשיון, כפי שהותקן בפסקה (ב) של סעיף־קטן (2), עשוי להיות מובא לידי נפקות בהודעה שתימסר באופן אישי לבעל הרשיון או שתישלח אליו בדואר במקום מגוריו או עסקו, או שתושאר אצל אדם מבוגר כל־שהוא במקום שעליו ניתן הרשיון.

{{ח:סעיף|4|עונש|תיקון: תש״ח־2}}
{{ח:ת}} כל אדם המפר כללים כל־שהם שהותקנו לפי הפקודה הזאת, יאשם בעבירה, ויהיה צפוי – לאחר שיתחייב בדין, במשפט תכוף – לקנס של עשר לירות, או – אם העבירה היא עבירה שנייה או עבירה שלאחר השנייה – לקנס של עשרים וחמש לירות או למאסר של חודש אחד או לאותם שני ענשים כאחד.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} השטחים הבאים:–

{{ח:סעיף*|א||עוגן=תוספת פרט א}}
{{ח:ת}} '''בנפת טבריה'''.
{{ח:תת|(1)}} ים־כנרת וחופיו עד הקו שאליו מגיעים המים בשיא גיאותם.
{{ח:תת|(2)}} גושי־הרישום הבאים של הכפרים והיישובים הנזכרים להלן יחד עם השטחים הבנויים והשטחים העירוניים כמתואר להלן:–
{{ח:תת}} עין גב (נקייב)
{{ח:תתתת|(א)}} גוש־רישום 15181 עד 15192.
{{ח:תתתת|(ב)}} השטח הבנוי, שהוא השטח המוקף בשלמותן בגוש־רישום מס׳ 15182.
{{ח:תת}} א־סאמרה
{{ח:תתתת|(א)}} גושי־רישום 15195 עד 15208,
{{ח:תתתת|(ב)}} השטח הבנוי, שהוא השטח המוקף בשלמותו בגושי־רישום 15204 ו־15205.
{{ח:תת}} דגניה ”א“
{{ח:תתת}} גושי־רישום 15166 עד 15167.
{{ח:תת}} ביתניה
{{ח:תתת}} גוש־רישום 15315.
{{ח:תת}} כנרת
{{ח:תתת}} גושי־רישום 15306 עד 15308.
{{ח:תת}} קבוצת כנרת
{{ח:תתת}} גושי־רישום 15160 עד 15163.
{{ח:תת}} מצפה
{{ח:תתת}} גושי־רישום 15080 עד 15090.
{{ח:תת}} מג׳דל
{{ח:תתתת|(א)}} גוש־רישום 15351,
{{ח:תתתת|(ב)}} השטח הבנוי, שהוא השטח המוקף בשלמותו בגוש־רישום 15351.
{{ח:תת}} מגדל
{{ח:תתת}} גושי־רישום 15307 עד 15522.
{{ח:תת}} גוויר אבו שישה וגינוסר
{{ח:תתתת|(א)}} גושי־רישום 15539 עד 15551,
{{ח:תתתת|(ב)}} השטח הבנוי, שהוא השטח המוקף בשלמותו בגושי־רישום 15546 ו־15550.
{{ח:תת}} א־טאבגה
{{ח:תתת}} גושי־רישום 15658 עד 15664.
{{ח:תת}} א־סמכיה
{{ח:תתת}} גושי־רישום 15640 עד 15653.
{{ח:תת}} צמח ומסדה ושער הגולן
{{ח:תתת}} גושי־רישום 15091, 15093, 15095 ו־15096.
{{ח:תת}} דגניה ”ב“
{{ח:תתת}} גושי־רישום 15168, 15169.
{{ח:תת}} אל־עביידיה
{{ח:תתת}} גוש־רישום 15448.
{{ח:תת}} יבנאל ומשמר השלושה
{{ח:תתת}} גושי־רישום 17361, 17362, 17363.
{{ח:תת}} פוריה
{{ח:תתת}} גושי־רישום 15313, 15319, 15320, 15323 עד 15327.
{{ח:תת}} אל־מנארה ונצר א־דין
{{ח:תתתת|(א)}} גוש־רישום 15346 וחלקות 3, 6, 9, 12, 15, של גוש־רישום 15345,
{{ח:תתתת|(ב)}} השטח הבנוי, שהוא השטח המוקף בשלמותו בגושי־רישום 15345 ו־15346.
{{ח:תת}} כפר חטים
{{ח:תתת}} גושי־רישום 15500, 15502, 15503, 15504.
{{ח:תת}} חטין
{{ח:תתת}} גושי־רישום 17314, 17315.
{{ח:תת}} ח׳רבת אל־וערה א־סודא
{{ח:תתת}} גושי־רישום 15462, 15463, 15464.
{{ח:תת}} מגאר ואל־מנצורה
{{ח:תתת}} גושי־רישום 15595 עד 15598.
{{ח:תת}} יאקוק
{{ח:תתת}} גוש־רישום 15535.
{{ח:תת}} טבריה והזורעים
{{ח:תתתת|(א)}} גושי רישום מס׳ 15029 עד 15032, 15034, 15038 ו־15039, 15050, 15060 עד 15073,
{{ח:תתתת|(ב)}} גושי שומת מס רכוש עירוני מס׳ 15001–15028, 15033, 15035 עד 15037, 15040 עד 15047.

{{ח:סעיף*|ב||עוגן=תוספת פרט ב}}
{{ח:ת}} '''בנפת צפת''':
{{ח:ת}} גושי־הרישום הבאים בכפרים הנזכרים להלן:–
{{ח:תת}} אל־קדייריה
{{ח:תתת}} גושי־רישום מס׳ 13594 עד 13598.
{{ח:תת}} ערב א־שמאלנה (ח׳רבת אבו זיינה).
{{ח:תתת}} גושי רישום מס׳ 13628 עד 13639.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת הזאת}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוש“, המשמש בביטוי ”גוש רישום“, נודע לו המובן, שניתן לו {{ח:חיצוני|פקודת הסדר זכויות במקרקעין#סעיף 1|בסעיף 2 של פקודת הקרקעות (סידור זכות־קניין)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוש שומת מס רכוש עירוני“ מובנו גוש המשמש לצרכי חלות מס רכוש עירוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלקה“ נודע לה המובן, שניתן לה {{ח:חיצוני|פקודת הסדר זכויות במקרקעין#סעיף 1|בסעיף 2 של פקודת הקרקעות (סידור זכות־קניין)}}.

{{ח:חתימות|29 בדצמבר, 1947.}}
* '''א. ג. קאנינגהאם'''
נציב עליון.
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]