חוק לפיקוח על יצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לפיקוח על יצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי, תשי״ז–1957}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000792}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ז, 44|חוק לפיקוח על יצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208429.pdf}}, {{ח:תיבה|55|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_ec_317397.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 174|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316718.pdf}}, {{ח:תיבה|302|תיקון מס׳ 10 לחוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_318726.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 16|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783627.pdf}}, {{ח:תיבה|635|חוק התאגיד לפיקוח וטרינרי (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3021153.pdf}}.

''דחיית תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 1184|צו הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תחילת החוק)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פיקוח על יצוא תוצרת מן החי}}
{{ח:ת}} ראה שר החקלאות צורך להטיל פיקוח על יצואם של בעלי חיים, חלקיהם או תנובתם, של שימורי בעלי חיים או של מוצרים המופקים מבעלי חיים, כדי להבטיח כי מצרכים אלה יוכשרו להתחרות בשווקי חוץ לארץ, רשאי הוא, בהודעה ברשומות, להכריז על כל סוג ממצרכים אלה כי הם תוצרת מן החי לענין חוק זה.

{{ח:סעיף|2|מינוי מנהל}}
{{ח:ת}} שר החקלאות ימנה, בהודעה ברשומות, מנהל שירותי בקורת לענין חוק זה (להלן – מנהל).

{{ח:סעיף|3|מינוי מבקרים}}
{{ח:ת}} שר החקלאות ימנה מבקר או מבקרים לענין חוק זה (להלן – מבקר).

{{ח:סעיף|4|איסור יצוא ללא בדיקה|תיקון: תשי״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייצא אדם תוצרת מן החי אלא אם הגישה תחילה למבקר לבדיקה והמבקר אישרה בכתב כראויה ליצוא בהתאם לתקנות שהותקנו לפי חוק זה, והמייצא מילא אחרי התנאים שבכתב האישור.
{{ח:תת|(ב)}} מבקר רשאי בתהליך הבדיקה להיעזר על ידי אחרים, בין שהם עובדי המדינה ובין שהם מוסדות בדיקה מקצועיים או מדעיים או יחידים שאין עסקם בייצור, במסחר או בייצוא של התוצרת העומדת להיבדק או של תוצרת דומה.
{{ח:תת|(ג)}} סירב מבקר לאשר תוצרת מן החי כראויה ליצוא יתן ליצואן תעודה המפרשת את נימוקי הסירוב.
{{ח:תת|(ד)}} שר החקלאות יקבע בתקנות הוראות בדבר המועדים, שבהם חייב מבקר להודיע החלטתו בדבר אישור תוצרת מן החי לפי סעיף זה; לא הודיע המבקר תוך המועד האמור, רואים את הדבר כאילו ניתן האישור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לפיקוח על יצוא של בעל חיים ושל תוצרת מן החי (ביצים)|תקנות לפיקוח על יצוא של בעל חיים ושל תוצרת מן החי (ביצים), תשי״ח–1958}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (מוצרי עוף)|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (מוצרי עוף), תשל״ז–1976}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (דגים, יענים, דבש וחלב ומוצריהם ומוצרי ביצים)|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (דגים, יענים, דבש וחלב ומוצריהם ומוצרי ביצים), התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:סעיף|5|ביטול האישור}}
{{ח:ת}} אם לאחר מתן האישור חלו בתוצרת מן החי שינויים עד כדי לעשותה בלתי ראויה ליצוא לפי חוק זה, רשאי מבקר שהוסמך לכך על ידי המנהל לבטל את האישור, ודין ביטול האישור כדין סירוב לאשר.

{{ח:סעיף|6|סמכות לפקח ולתת הוראות}}
{{ח:ת}} המנהל וכל מבקר רשאים לפקח על איסופה של תוצרת מן החי המיועדת ליצוא, על מיונה, אריזתה, פיסטורה, עיקורה, חיטויה, החסנתה, הוגלתה, שימורה וייצורה, וכן רשאים הם להיכנס בכל שעה סבירה לכל מקום שבו נמצאת תוצרת מן החי כאמור, למעט בית מגורים, כדי לעשות פעולה שהם מוסמכים לה וליתן לכל אדם הממונה על הטיפול בתוצרת כל הוראה שמגמתה קיום חוק זה והתקנות שהותקנו לפיו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (מוצרי עוף)|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (מוצרי עוף), תשל״ז–1976}}.}}

{{ח:סעיף|7|סירוב לבדוק תוצרת|תיקון: תשי״ז}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח מבקר שלא קויימה בתוצרת מן החי תקנה או הוראה אחרת לפי חוק זה, רשאי הוא להודיע לבעל התוצרת, בהודעה מנומקת בכתב, שהתוצרת אינה ראויה לבדיקה, ומשניתנה הודעה כאמור, רשאי כל מבקר לסרב לבדוק את התוצרת, זולת אם לא חל שינוי בתוצרת עקב אי הקיום או שחל שינוי אך המצב הוחזר לקדמותו, והתקנה או ההוראה קויימה, וניתנה על כך הודעה בכתב למבקר תוך זמן סביר.
{{ח:תת|(ב)}} לא ניתנה למבקר או למנהל, לפי דרישתם, אפשרות סבירה להשתמש לגבי תוצרת פלונית בסמכות פיקוח לפי חוק זה, רשאי מבקר ליתן לבעל התוצרת הודעה כאמור בסעיף קטן (א) ומשניתנה ההודעה רשאי כל מבקר לסרב לבדוק את התוצרת, זולת אם נתן בעל התוצרת למבקר או למנהל, תוך זמן סביר, הודעה בכתב כי הוא מוכן ליתן לו אפשרות להשתמש בסמכותו כאמור והאפשרות ניתנה מיד לאחר שנדרש לכך.
{{ח:תת|(ג)}} הודעת מבקר לפי סעיף זה תינתן בהקדם סביר לאחר שאירע המקרה ששימש עילה למתן ההודעה, ואם אירע המקרה שלא בנוכחותו – לאחר שנודע לו עליו עקב בדיקה או ביקור במקום.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה ”בעל תוצרת מן החי“ – לרבות מי שהתוצרת נמצאת בשליטתו אותה שעה.

{{ח:סעיף|8|ועדות ערר}}
{{ח:ת}} שר החקלאות ימנה, בהודעה ברשומות, ועדות ערר של שלושה לענין חוק זה. הבר אחד לפחות בועדת ערר יהיה נציג הציבור, ולא יותר מחבר אחד יהיה אדם הכפוף למרותו של שר החקלאות. המנין החוקי של ועדת ערר יהיה שנים; היו הדעות שקולות, יכריע היושב ראש.

{{ח:סעיף|9|ערר על החלטת מבקר}}
{{ח:תת|(א)}} סירב מבקר לאשר תוצרת מן החי כראויה ליצוא או שהתנה באישור כאמור תנאים הנראים למבקש בלתי מוצדקים או שהודיע לבעל התוצרת כי היא אינה ראויה לבדיקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}, רשאי המבקש או בעל התוצרת לערור על החלטת המבקר לפני המנהל, והוא יחליט בערר תוך ארבעים ושמונה שעות משעת הגשתו.
{{ח:תת|(ב)}} לא קיבל המנהל את הערר, יעבירנו מיד לועדת הערר אלא אם ויתר העורר על כך ככתב.
{{ח:תת|(ג)}} לא החליטה ועדת הערר תוך שבעה ימים מיום שהוגש הערר לפני המנהל רואים את העורר כאילו זכה בעררו.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל וועדת הערר רשאים לאשר את החלטת המבקר, לבטלה ולשנותה, בתנאים או ללא תנאים.
{{ח:תת|(ה)}} העורר זכאי להיות נוכח בשמיעת הערר בועדה, בין בעצמו ובין על־ידי בא־כוח: המנהל יודיע לעורר על מועד שמיעת הערר תוך זמן סביר לפני השמיעה.
{{ח:תת|(ו)}} ועדת ערר קובעת בעצמה את סדרי דיוניה ועבודתה.

{{ח:סעיף|10|אגרת ערר}}
{{ח:ת}} בעד ערר לפי חוק זה תשולם אגרה בסכום שנקבע בתקנות ושלא יעלה על 50 לירות, והיא תוחזר לעורר שזכה בערר.

{{ח:סעיף|11|ועדות מייעצות}}
{{ח:תת|(א)}} שר החקלאות ימנה לצורך חוק זה ועדות מייעצות. בכל ועדה תהיה מחצית מספר חבריה מציבור יצרני התוצרת מן החי או משווקיה.
{{ח:תת|(ב)}} ועדה מייעצת יכולה להיות כללית או מיוחדת לסוג מסויים של תוצרת מן החי.

{{ח:סעיף|12|תקנות להסדר}}
{{ח:ת}} שר החקלאות רשאי, במידה שראה צורך בכך כדי להבטיח שתוצרת מן החי תוכשר להתחרות בשווקי חוץ לארץ, להתקין תקנות בכל הנוגע לפיקוח על טיב תוצרת מן החי המיועדת ליצוא, אם דרך כלל ואם לגבי תוצרת מיוחדת מן החי, ובמיוחד תקנות –
{{ח:תת|(1)}} הקובעות את סגולותיה של תוצרת מן החי ליצוא;
{{ח:תת|(2)}} האוסרות את ההתעסקות באריזת תוצרת מן החי או את העבודה בה שלא ברשיון, מתנות את קבלת הרשיון במבחן, וקובעות את אופן המבחן, את התנאים לקבלת הרשיון ולשלילתו;
{{ח:תת|(3)}} הקובעות את טיבם של חמרי אריזה לתוצרת מן החי וצורתם;
{{ח:תת|(4)}} המסדירות, לגבי כל מי שעוסק ביצוא של התוצרת מן החי, את האיסוף של התוצרת מן החי, את מיונה, אריזתה, סימונה, עיקורה, פיסטורה, חיטויה, החסנתה, הובלתה, שימורה, ייצורה ואת הטיפול בה ובאריזתה, וכן שיטות לפעולות אלה;
{{ח:תת|(5)}} המסדירות את הפיקוח על עבודתם של אורזי התוצרת מן החי;
{{ח:תת|(6)}} הקובעות שיטות הבדיקה של התוצרת מן החי וסדריה;
{{ח:תת|(7)}} האוסרות או מגבילות, מטעמים שבטיב התוצרת במחלותיה או במגפותיה, את ייצואה של תוצרת מן החי בעונות מסויימות או מאזורים או משטחי גידול מסויימים;
{{ח:תת|(8)}} הקובעות תנאים לשמירה על בריאותה של התוצרת מן החי במקום גידולה, בבתי אריזה, במחסנים, בבתי־חרושת, ובכלי הובלה, ומחייבות חיטויה של תוצרת מן החי ושל חמרי אריזתה ונקיטת אמצעים אחרים להגנתה מפני מחלות וקלקולים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לפיקוח על יצוא של בעל חיים ושל תוצרת מן החי (ביצים)|תקנות לפיקוח על יצוא של בעל חיים ושל תוצרת מן החי (ביצים), תשי״ח–1958}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (מוצרי עוף)|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (מוצרי עוף), תשל״ז–1976}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (דגים, יענים, דבש וחלב ומוצריהם ומוצרי ביצים)|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (דגים, יענים, דבש וחלב ומוצריהם ומוצרי ביצים), התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:סעיף|13|תקנות נוספות}}
{{ח:ת}} שר החקלאות רשאי לקבוע בתקנות –
{{ח:תת|(1)}} מקומות וזמנים לבדיקת תוצרת מן החי על־ידי מבקר וכן את דרכי הגשתה לבדיקה כאמור;
{{ח:תת|(2)}} את הזמן שבו תוצא תוצרת מן החי ממקום הבדיקה, ומה ייעשה בה אם לא תוצא בזמן הקבוע, לרבות מכירתה וביעורה וחיוב בעל התוצרת מן החי, או מבקש הבדיקה, בהוצאות הכרוכות בכך;
{{ח:תת|(3)}} את התנאים שבהם מותר לבדוק תוצרת מן החי בדיקה שנית, דרכי הבדיקה כאמור ואריזתה שנית של התוצרת מן החי וסדריהן.

{{ח:סעיף|14|סמכויות המנהל והמבקרים}}
{{ח:ת}} שר החקלאות רשאי לקבוע בתקנות את סמכויותיהם של המנהל ושל המבקרים בביצוע תקנות לפי חוק זה, לרבות לקיחת דוגמאות ללא תמורה, בדיקתן במעבדה והטיפול בהן בדרך אחרת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לפיקוח על יצוא של בעל חיים ושל תוצרת מן החי (ביצים)|תקנות לפיקוח על יצוא של בעל חיים ושל תוצרת מן החי (ביצים), תשי״ח–1958}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (מוצרי עוף)|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (מוצרי עוף), תשל״ז–1976}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (דגים, יענים, דבש וחלב ומוצריהם ומוצרי ביצים)|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (דגים, יענים, דבש וחלב ומוצריהם ומוצרי ביצים), התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:סעיף|15|אגרות|תיקון: תשע״ו, תשפ״ג, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר החקלאות רשאי להתקין תקנות בדבר אגרות בעד שירות הניתן על ידי עובד הציבור עקב הוראות לפי חוק זה, לרבות רשיונות, היתרים ואישורים, ובעד בקשות למתן שירות כאמור.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} שר החקלאות ופיתוח הכפר, באישור ועדת הבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע אגרות בעד פיקוח וטרינרי במיתקנים לייצור תוצרת מן החי, ויכול שיקבע אגרות שונות בעד פיקוח כאמור בשעות העבודה הרגילות ובעד פיקוח בשעות החורגות משעות העבודה הרגילות ובשעות לילה או אגרות שונות בעד תפקידי פיקוח שונים; לעניין זה, ”שעות העבודה הרגילות“ – כפי שיקבע השר בתקנות בדרך האמורה בסעיף קטן זה.
{{ח:תתת|(2)}} אגרות לפי סעיף קטן זה בעד פיקוח בשעות העבודה הרגילות ייקבעו בזיקה לסכום האגרה הבסיסי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 213|בסעיף 213(א) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}, ובהתחשב בעלויות העסקה גבוהות או נמוכות יותר בתפקידי פיקוח וטרינרי מסוימים.
{{ח:תתת|(3)}} על גביית אגרות לפי סעיף קטן זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 217|סעיפים 217}} {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 219|ו־219(1) לחוק האמור}}, בשינויים המחויבים; על אגרה המשתלמת לפי סעיף קטן זה יתווסף מס ערך מוסף לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי חיים (אגרות בעד פיקוח וטרינרי במפעל)|תקנות מחלות בעלי חיים (אגרות בעד פיקוח וטרינרי במפעל), התשפ״ד–2023}}.}}

{{ח:סעיף|16|פטור משלוחי נסיון}}
{{ח:ת}} ראה שר החקלאות כי אין בדבר כדי לפגוע בכושר התחרות של תוצרת מן החי בשווקי חוץ לארץ, רשאי הוא, בתקנות, לפטור מהוראות חוק זה, כולן או מקצתן, תוצרת מן החי שייצואה היא לשם נסיון בלבד.

{{ח:סעיף|17|התייעצות בועדה מייעצת}}
{{ח:ת}} לא יתקין שר החקלאות תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|הסעיפים 12 עד 16}} אלא לאחר התייעצות בועדה מייעצת שנתמנתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}.

{{ח:סעיף|18|פטור יצוא למדינות מסויימית}}
{{ח:תת|(א)}} שר החקלאות רשאי, בהודעה ברשומות, לפטור מהוראות לפי חוק זה, כולן או מקצתן, יצוא תוצרת מן החי, או סוג מסוגיה למדינות שפורטו בהודעה.
{{ח:תת|(ב)}} תוך שבעה ימים מיום פרסום הודעה לפי סעיף קטן (א), רשאי כל מי שעוסק ביצוא של התוצרת מן החי לבקש מהועדה המייעצת שנתמנתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, לעיין בפטור שניתן, והועדה רשאית לפי זה להמליץ על שינויו או ביטולו של הפטור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה על מתן פטור (י״פ תשפ״ד, 970), לפיה השר פוטר מהוראת {{ח:חיצוני|תקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (מוצרי עוף)#סעיף 43|תקנה 43 לתקנות לפיקוח על ייצוא של בעלי חיים ושל תוצרת מן החי (מוצרי עוף), התשל״ז–1976}}, את מעדני יחיעם (1993) בע״מ וטיב טירת צבי ניהול שותפות בע״מ (להלן – החברות); הפטור יחול על מוצרי בשר בעלי כנף המיוצרים במפעלי החברות, המיועדים לייצוא לארצות הברית, בלבד; כתנאי לפטור, מפעלי החברות ייבדקו על ידי היחידה הווטרינרית בשירות המזון הארצי לצורך הבטחת ההפרדה בין מוצרי עוף המיועדים לייצוא לבין אלה המיועדים לשיווק בשוק הישראלי.}}

{{ח:סעיף|19|פטור צרור דואר}}
{{ח:ת}} יצוא תוצרת מן החי בדרך צרור דואר על פי {{ח:חיצוני|פקודת בתי הדואר|פקודת בתי הדואר}}, פטור מהוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|20|עבירות ועונשים}}
{{ח:ת}} מי שעשה אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} ייצא תוצרת מן החי ללא אישור מבקר לפי חוק זה או בניגוד לתנאי אישור כאמור;
{{ח:תת|(2)}} במרמה, או ביודעין על ידי העלמת פרטים שיש להם חשיבות לענין, השיג אישור ליצוא תוצרת מן החי לפי חוק זה;
{{ח:תת|(3)}} גילה דבר שהגיע לידיעתו בתוקף תפקידו לפי חוק זה ואין הגילוי לצרכי מילוי תפקיד זה או תוך כדי מילוי חובה המוטלת עליו לפי דין אחר, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס חמשת אלפים לירות, ובית המשפט רשאי לצוות על חילוט כל דבר שבו נעברה העבירה.

{{ח:סעיף|21|אחריות בחבר בני־אדם}}
{{ח:ת}} נעברה עבירה לפי חוק זה על־ידי תאגיד או חבר בני־אדם אחר, יראו כעובר העבירה גם כל אדם אשר היה אותה שעה מנהל, שותף, מנהל חשבונות או פקיד אחראי אחר של אותו תאגיד או חבר בני אדם ויכול שיעמידוהו לדין ויענישוהו אם לא הוכיח שהעבירה נעברה שלא בידיעתו, או שהוא נקט אמצעים סבירים להבטיח שלא תיעבר.

{{ח:סעיף|22|תפיסה}}
{{ח:תת|(א)}} מבקר רשאי לתפוס כל דבר שיש לו יסוד סביר להניח שנעברה בו עבירה לפי חוק זה, או שעשוי להקל על גילוי עבירה כאמור או לשמש ראיה במשפט עליה.
{{ח:תת|(ב)}} נתפס דבר לפי סעיף קטן (א) ותוך ארבעה עשר יום מיום התפיסה לא הוגשה לבית המשפט קובלנה על עבירה לפי חוק זה, שבגללה נתפס הדבר, יוחזר הדבר למי שנתפס ממנו.
{{ח:תת|(ג)}} בית משפט שלום רשאי להאריך את התקופה הנקובה בסעיף קטן (ב) עד לששה שבועות מיום התפיסה.

{{ח:סעיף|23|מכירת דברים שנתפסו}}
{{ח:ת}} תפס מבקר, מכוח {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}}, דבר שיש לו יסוד סביר להניח שנעברה בו עבירה לפי חוק זה, והדבר הוא בעל חיים, או מצרך העלול, לדעת המנהל, להתקלקל אם לא יימכר מיד, בין בגלל טיבו המיוחד ובין מסיבה אחרת, רשאי המנהל להורות שהדבר יימכר במכרז שתנאיו יקבע שר החקלאות בתקנות; דמי המכר יופקדו בידי המנהל ויחולו עליהם הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוגשה תביעה פלילית נגד אדם על עבירה שעבר ביחס לנתפס, ינהגו בדמי המכר כפי שיורה בית המשפט;
{{ח:תת|(2)}} לא הוגשה תביעה פלילית כאמור תוך המועד שנקבע לכך {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22}} או על פיו, ישולמו דמי המכר לאדם שממנו נתפס הדבר.

{{ח:סעיף|23א|שיקולי הגנה על בעלי חיים בעת הפעלת סמכות|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} מי שניתנה לו סמכות לפי חוק זה רשאי, בעת הפעלת סמכותו, לקול שיקולים לצמצום פגיעה ברווחתם של בעלי חיים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים)|בחוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ״ד–1994}}, ולקידום מטרותיו של {{ח:חיצוני|חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים)|החוק האמור}}.

{{ח:סעיף|24|שמירת תוקף}}
{{ח:ת}} חוק זה אינו גורע מסמכויות לפי כל דין אחר.

{{ח:סעיף|25|מסירת הודעה}}
{{ח:ת}} מסירת הודעה או מסמך אחר על ידי מנהל או מבקר, לפי חוק זה או לפי התקנות על פיו. תהא מסירה כדין אם נשלחו בדואר רשום לאדם שלו נועדו לפי מען מקום מגוריו הרגיל או מקום מגוריו האחרון או מקום עסקיו הרגיל או מקום עסקיו האחרון או הוצגו במקום בולט על פני המקרקעין שההודעה או המסמך נוגעים להם או שבהם נמצא הדבר שלגביו ניתנת ההודעה או המסמך.

{{ח:סעיף|25א|הוראות לעניין מפעל בשר המייצא בשר ומפעל המייצא תוצרת מן החי|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} לגבי מפעל בשר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 177|בסעיף 177 לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), תשע״ו–2015}}, המייצא בשר ולגבי מפעל המייצא תוצרת מן החי, יחולו ההוראות שלפי חוק זה, ואולם –
{{ח:תת|(1)}} בכל מקום, במקום ”שר החקלאות“ יקראו ”שר הבריאות“;
{{ח:תת|(2)}} תקנות, צווים, הוראות מינהל, הודעות ותנאים למתן אישורי ייצוא שניתנו לפי חוק זה ערב תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#פרק ח|פרק ח׳ לחוק האמור}} (להלן – ערב יום התחילה), ימשיכו לחול וינהגו לפיהם לגבי מפעל בשר המייצא בשר ולגבי מפעל המייצא תוצרת מן החי, עד שייקבעו הוראות או יינתנו הוראות, לפי העניין, שיחליפו אותן לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|החוק האמור}}; אישורי ייצוא שניתנו ערב יום התחילה ימשיכו לחול עד פקיעת תוקפם.

{{ח:סעיף|26|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר החקלאות ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ג בשבט תשי״ז (15 בינואר 1957).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
* '''קדיש לוז'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]