תקנות החנוך

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החנוּך}}
{{ח:קטע3||({{ח:חיצוני|פקודת החינוך|פרק נ{{ח:הערה|׳}}}}, {{ח:חיצוני|פקודת החינוך#סעיף 17|סעיף 14}}).}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|חא״י כרך ג׳, פרק נ׳, עמ׳ 1713|תקנות החנוּך}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1938, תוס׳ 2, 481|תקון}}; {{ח:תיבה|1942, תוס׳ 2, עמ׳ 97|תקון}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 2|חוק המעבר|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208911.pdf}}; {{ח:תיבה|י״פ תש״ט, 152|הודעה בדבר סמכויות השרים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-0008.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשי״ב, 1262|תיקון – תקנות בדבר רישום גני ילדים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0291.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ו, 151|תיקון – תקנות בדבר רישום גני ילדים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0484.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 748|תיקון – תקנות בדבר רישום בית ספר|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1091.pdf}}, {{ח:תיבה|1168|תיקון מס׳ 2 – תקנות בדבר רישום גני ילדים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1115.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 2340|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2038.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 116|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2127.pdf}}, {{ח:תיבה|186|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2131.pdf}}, {{ח:תיבה|305|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2138.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|בסעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|ו־15 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל סמכות שהיתה נתונה על פי החוק בידי הנציב העליון תהא נתונה לממשלה, וכל מקום בו נאמר בחוק ”פלשתינה (א״י)“ ייקרא מעתה ”ישראל“. סמכויות הנציב העליון הוענקו לשר החינוך והתרבות (י״פ תש״ט, 152). מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 11|בסעיף 11 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}} – לפיו החוק הקיים בארץ־ישראל נשאר בתקפו, בשינויים הנובעים מתוך הקמת המדינה ורשויותיה – מקום בו נאמר ”מחלקת הבריאות“ או ”רשות הבריאות“ ייקרא מעתה ”משרד הבריאות“, במקום בו נאמר ”ראש בית האוצר“ ייקרא מעתה ”אוצר המדינה“, במקום בו נאמר ”מחלקת החינוך“ ייקרא מעתה ”משרד החינוך והתרבות“, ובמקום בו נאמר ”מושל המחוז“ ייקרא מעתה ”הממונה על המחוז“. לפי {{ח:חיצוני|חוק המעבר#סעיף 13|סעיף 13 לחוק המעבר, תש״ט–1949}}, בכל מקום בו נאמר בחוק ”עתון רשמי“ ייקרא מעתה ”רשומות“.}}

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|תקנות אלה לא חלות על בית ספר שחל עליו {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי ספר|חוק פיקוח על בתי ספר, תשכ״ט–1969}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|חלק א|חלק א׳ – רשום בתי ספר}}

{{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳ – רשום בתי ספר צבוריים}}

{{ח:פנימי|חלק ג|חלק ג׳ – רשום מורים ומתן רשיונות למורים}}

{{ח:פנימי|חלק ד|חלק ד׳ – רשות חנוך מקומית}}

{{ח:פנימי|חלק ה|חלק ה׳ – תפקידיה של רשות חנוך מקומית}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} תקנות אלה תקראנה {{ח:הערה|”}}תקנות החנוך{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|פירוש|תיקון: תשי״ב}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה יהיו למונחים הבאים הפירושים דלקמן, מלבד אם ענין הכתוב יחייב פירוש אחר –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אושר“ פירושו אושר מטעם המנהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית ספר ערבי“ פירושו בית ספר שהשפה הערבית היא לשון ההוראה היחידה או העקרית בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית ספר עברי“ פירושו בית ספר שהשפה העברית היא לשון ההוראה היחידה או העקרית בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גן ילדים“ פירושו – בית ספר הנועד לילדים בגיל שלמטה משש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודה“ פירושה {{ח:חיצוני|פקודת החנוך|פקודת החנוך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת למודים“ פירושה התקופה המתחילה עם גמר פגרת הקיץ שבשנת חמה אחת ומסתיימת עם גמר פגרת הקיץ בשנת החמה שלאחריה.

{{ח:קטע2|חלק א|חלק א׳ – רשום בתי ספר}}

{{ח:סעיף|3|בקשה לרשום|תיקון: 1938, תש״ח, תשי״ב, תשכ״א־2, תשכ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לרשום בית ספר, למעט גן ילדים ולמעט בית ספר על יסודי, תערך {{ח:פנימי|תוספת 1|בטופס שבתוספת הראשונה לתקנות אלה}}; עפ״י דרישה מאת המנהל או מרופא משרד הבריאות, עליו להגיש תרשים או תרשימים מבנין בית הספר או מאותו בנין, ככל אשר יפרט המנהל או רופא משרד הבריאות, המציינים את הפרטים הנדרשים.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לרישום גן ילדים תהא בטופס שייקבע על ידי שר החינוך והתרבות ושאפשר להשיגו בלשכות מחוזיות של משרד החינוך והתרבות; הבקשה תוגש למפקח המחוז של משרד החינוך והתרבות בשני העתקים בצירוף המסמכים המפורטים בטופס.
{{ח:תת|(ג)}} בקשה לרישום בית ספר על יסודי תהא {{ח:פנימי|תוספת 4|בטופס שבתוספת הרביעית}}.

{{ח:סעיף|4|תקפו של רשום}}
{{ח:ת}} לכשיגמר רשום בית ספר יהא הרשום בר־תקף רק לגבי הבנין הנקוב בטופס הבקשה, ותקפו יפסק אם נעשו בבנין שנויים יסודיים המשנים את שעור גדלו והתאמתו של המקום המיועד לתלמידים ולמורים או המשנים את תנאי הבריאות של המקום.

{{ח:סעיף|4א|פרסומים|תיקון: תשכ״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} כל עוד לא נרשם בית ספר לא יפרסם בעליו או מנהלו, בין במישרין ובין בעקיפין –
{{ח:תתת|(1)}} כי בית הספר או כל חלק ממנו רשום, מוּכר או בפיקוח משרד החינוך והתרבות;
{{ח:תתת|(2)}} את שם בית הספר אם הוא כולל אחת מהמלים: לאומי, עירוני, ממלכתי, עדתי, או לניסוי;
{{ח:תתת|(3)}} שבבית הספר ניתן שכר לימוד מדורג;
{{ח:תתת|(4)}} שבבית הספר נערכות בחינות או ניתנים מענקים, מילגות או הטבות כלשהן בשיתוף פעולה עם משרד החינוך והתרבות, בתמיכתו, בידיעתו, בחסותו או בהסכמתו.
{{ח:תת|(ב)}} נרשם בית ספר בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 4|לתקנה 4}}, יהיו בעליו או מנהלו רשאים לפרסם כל אחד מהפרטים הנזכרים בתקנת משנה (א), רק לאחר קבלת אישורו בכתב של המנהל הכללי של משרד החינוך והתרבות או מי שהוסמך לכך על ידיו, ולפי תנאי אותו אישור.

{{ח:סעיף|5|שנויים בבנין בית הספר|תיקון: 1938, תש״ח, תשכ״ח}}
{{ח:ת}} אם חפץ בעליו של בית ספר רשום –
{{ח:תת|(א)}} להעביר את בית הספר או חלק הימנו לבנין אחר, או
{{ח:תת|(ב)}} לעשות בבנין שנויי־מבנה שישנו שנוי ניכר את גודל המקום או מצבו, או את תנאי הבריאות של המקום,
{{ח:ת}} עליו להגיש בקשת רשום חדשה בשביל הבנין הזה {{ח:פנימי|תוספת 1|בטופס שבתוספת הראשונה}}, ואם היה מדובר בבית ספר על־יסודי {{ח:פנימי|תוספת 4|בטופס שבתוספת הרביעית לתקנות אלה}}, ועליו להגיש תרשימים ככל אשר ידרוש המנהל או רופא משרד הבריאות.

{{ח:סעיף|6|גמר הרשום}}
{{ח:ת}} רשום בית ספר יהא נחשב לגמור עם מסירת הודעה מאת המנהל אל המבקש.

{{ח:קטע2|חלק ב|חלק ב׳ – רשום בתי ספר צבוריים}}

{{ח:סעיף|7|בי״ס שבעליו הוא רשות מקומית יהא בי״ס צבורי}}
{{ח:ת}} בהתחשב עם הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9}}, ירשום המנהל בתור בית ספר צבורי כל בית ספר שבעליו הוא רשות־חנוך מקומית.

{{ח:סעיף|8|בתי ספר אחרים שיוכלו להיות בתי ספר צבוריים}}
{{ח:ת}} עפ״י בקשת בעל בית ספר ובהתחשב עם הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9}}, יכול המנהל לרשום בתור בית ספר צבורי –
{{ח:תת|(א)}} כל בית ספר של עדה;
{{ח:תת|(ב)}} כל בית ספר שבעליו הוא אגודה רשומה או מוסד צבורי המוכר מטעם הממשלה, פרט לרשות־חנוך מקומית.

{{ח:סעיף|9|תנאי רשום בי״ס בתור בי״ס צבורי|תיקון: תש״ח, תשכ״א}}
{{ח:ת}} שום בית ספר לא ירשם ולא יוסיף להיות רשום בתור בית ספר צבורי אלא אם כן –
{{ח:תת|(א)}} סבור המנהל שמספר המקומות לתלמידים בבתי ספר צבוריים אחרים אינו מספיק לצרכי האזור;
{{ח:תת|(ב)}} לשון ההוראה היא אחת או יותר מאחת השפות הרשמיות, או שלשון ההוראה היא יונית או ארמנית;
{{ח:תת|(ג)}} אם נמצא בית הספר בתוך אזור עיריה או אזור מועצה מקומית, יעשו בו סדורים המניחים את הדעת ללמוד שפה רשמית, לבד מלשון ההוראה העיקרית;
{{ח:תת|(ד)}} תכנית הלימודים הכללית, ספרי הלימוד וספרי העזר המיועדים לתלמידים ולמורים, אושרו על ידי המנהל בתור תכנית, ספרי לימוד וספרי עזר המתאימים לדרגת בית הספר וסוגו, ובלבד שטיבם של שיעורי הדת בבית ספר של עדה הניתנים לתלמידים מבני אותה עדה יהא תמיד טעון אישורו של בעל בית הספר;
{{ח:תת|(ה)}} אם נמצא ביה״ס באזור עיריה, או באזור מועצה מקומית, ינתן בו חנוך גופני במדה מספקת;
{{ח:תת|(ו)}} משכרותיהם של המורים הן בדרגה לא נמוכה מהדרגה המינימלית שנתאשרה ע״י המנהל לבתי ספר צבוריים;
{{ח:תת|(ז)}} בנוגע לכל מורה שאיננו משמש במשרה ממשלתית בעלת־פנסיה – משלם בעל ביה״ס – כשנדרש לכך ע״י המנהל, ולאחר שהתחשב באמצעים הכספיים שלו – מדי חודש בחדשו לאוצר המדינה לזכות המורה אותה תרומת פנסיה שתקבע ע״י המנהל;
{{ח:תת|(ח)}} שום אדם לא יתמנה למורה אם אינו רצוי למנהל, ואם נדרש לכך הבעל מאת המנהל, עליו למנות כמורה אדם שיוצע על ידי המנהל;
{{ח:תת}} בתנאי שאין להציע ערבי כמורה בבית ספר עברי ויהודי כמורה בבית ספר ערבי בלי הסכמה לכך בכתב מאת הבעלים;
{{ח:תת}} ובתנאי שבית ספר הרשום עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8}}, די יהיה אם הבעלים יודיעו למנהל את שמו של האדם שנתמנה כמורה ואת יתר הפרטים שהמנהל ידרוש מהם, ויתחייבו לבטל את המנוי על פי דרישת המנהל; ובבית ספר כזה לא ימנה המנהל מורה שאינו רצוי לבעל;
{{ח:תת|(ט)}} שום מורה לא יפוטר ושום מורה לא יענש מלבד בנזיפה, בלי אשור תחלה מאת המנהל;
{{ח:תת|(י)}} אם קיימת דרגת שכר הלימוד, הריהי טעונה אשור מטעם המנהל;
{{ח:תת|(יא)}} אם הוטל שכר־למוד, יקבעו ויפרישו מקומות לתלמידים בלי תשלום כנדרש ע״י המנהל, אלא שבבית ספר של עדה יהא נתון הדבר להסכם שיחתם בין המנהל והבעלים כדי לשמור על צביונו הדתי של בית הספר.

{{ח:קטע2|חלק ג|חלק ג׳ – רשום מורים ומתן רשיונות למורים}}

{{ח:סעיף|10|אפן הבקשה לרשום בתור מורה או לרשיון הוראה}}
{{ח:תת|(1)}} פרט לאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בתקנות 24}} {{ח:פנימי|סעיף 25|ו־25}}, תוגש בקשה להרשם כמורה או לרשיון הוראה בבתי ספר צבוריים ונתמכים על גבי {{ח:פנימי|תוספת 2|הטופס שבתוספת השניה לתקנות אלה}}, והיא תכיל את כל הפרטים בנידון המבקש שידרוש המנהל.
{{ח:תת|(2)}} מכלל מתן הרשיון להוראה יסתבר שהמורה רשום.

{{ח:סעיף|11|סוגי הרשיונות}}
{{ח:ת}} רשיון להוראה בבית ספר צבורי או בבית ספר נתמך יפורש בו –
{{ח:תת|(א)}} אם הוא רשיון למורה מוסמך; או
{{ח:תת|(ב)}} אם הוא רשיון למורה בלתי־מוסמך.

{{ח:סעיף|12|הגבלות ברשיונות}}
{{ח:ת}} הרשיונות הנתנים לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}} יפורש בהם עוד אם כחם יפה:–
{{ח:תת|(א)}} להוראת כל מקצוע; או
{{ח:תת|(ב)}} להוראת מקצועות מיוחדים כמותנה {{ח:פנימי|סעיף 14|בתקנות 14}}, {{ח:פנימי|סעיף 30|30}} {{ח:פנימי|סעיף 31|ו־31}} {{ח:פנימי|תוספת 3|ובתוספת השלישית לתקנות אלה}}.

{{ח:סעיף|13|אפשר לתת רשיונות לגבי כתות מסוימות בלבד}}
{{ח:ת}} רשיון הניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}} אפשר לפרש בו שכחו יפה להוראה –
{{ח:תת|(א)}} בבתי ספר גבוהים; או
{{ח:תת|(ב)}} בבתי ספר תיכונים; או
{{ח:תת|(ג)}} בבתי ספר עממיים; או
{{ח:תת|(ד)}} בגני ילדים, או במחלקות ידועות מהמוסדות הנ״ל,
{{ח:ת}} ואותם רשיונות יהא כחם יפה להוראה בכל בתי־הספר או בכתות שמדרגתם נמוכה מזו שלשמם ניתן הרשיון, חוץ אם פורש ברשיון יוצא מן־הכלל מסוים.

{{ח:סעיף|14|תנאי רשיון מיוחד|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} רשיון מיוחד לא יהא כחו יפה אלא להוראת אותם מקצועות המפורטים ברשיון, ורשיון מיוחד להוראת למודי דת בבית ספר של עדה לפי כל תכנית שאינה תכנית הממשלה לא יהא בר תקף אלא אם כן נתקיים בחתימת ראש העדה שבישראל או בחתימת בא כחו המורשה על ידו בכתב אשר יוגש למנהל.

{{ח:סעיף|15|סמכות להגביל רשיון לבתי ספר מסוימים}}
{{ח:ת}} המנהל יוכל להגביל את תקפו של רשיון רק לאותם בתי הספר שבהם משתמשים בלשון הוראה מסוימת.

{{ח:סעיף|16|בטול רשום ורשיונות מחמת התנהגות רעה}}
{{ח:ת}} אם פוטר מורה עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת החנוך#סעיף 8|סעיף 8(3) מהפקודה}}, יבוטל הרשום או הרשיון שלו החל מהתאריך שיפורש ע״י המנהל.

{{ח:סעיף|17|בטול וכו׳ מחמת מסירת פרטים לא נכונים בבקשה}}
{{ח:ת}} אם נתברר למנהל בכל עת שהיא שהיה סרוס ניכר בפרטים שנרשמו בטופס הבקשה לרשום או לרשיון, יוכל המנהל לבטל אותו רשום או רשיון החל מתאריך שפורש על ידו.

{{ח:סעיף|18|בטול וכו׳ מחמת גיל}}
{{ח:ת}} המנהל יוכל לבטל כל רשיון החל מסוף עונת הקיץ של שנת הלמודים שבה מגיע המורה הנוגע בדבר לשנתו הששים.

{{ח:סעיף|19|שטת הבטול|תיקון: תש״ט}}
{{ח:ת}} הרשום או הרשיון יבוטלו ע״י מסירת מודעה בכתב מאת המנהל למורה הנוגע בדבר, והודעה זו תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|20|מי ראוי לרשיון של מורה מוסמך?}}
{{ח:ת}} רשיון למורה מוסמך ינתן ע״י המנהל רק לאדם שנרשם בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 28|לתקנה 28}}, {{ח:פנימי|סעיף 29|29}} {{ח:פנימי|סעיף 30|או 30}}.

{{ח:סעיף|21|זמן תקפו של רשיון למורה מוסמך}}
{{ח:ת}} רשיון של מורה מוסמך יהא לו תוקף תמיד אלא אם כן בוטל ע״י המנהל בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת החנוך|לפקודה}} והתקנות האלה.

{{ח:סעיף|22|זמן תקפו של רשיון למורה שאינו מוסמך}}
{{ח:ת}} רשיונו של מורה בלתי מוסמך שניתן עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}} יהא זמני, ויפורש בו שהוא ניתן לאותה תקופה שצוינה ברשיון, ובלבד שלא תהא התקופה יתרה משלש שנים.

{{ח:סעיף|23|זמן תקפו של רשיון זמני}}
{{ח:ת}} רשיון זמני, כל עוד לא בוטל עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17}} {{ח:פנימי|סעיף 18|או 18}}, ישאר בר תקף לתקופה שאינה פחותה מהתקופה המפורשת ברשיון, ואז או לאחר מכן לא יסתיים הרשיון אלא בתאריך שמסר עליו המנהל מודעה בכתב לפחות שלשה חדשים מראש לבעל הרשיון, למרות כל הוראה {{ח:פנימי|סעיף 22|שבתקנה 22}} הקובעת את ההפך. ואם ניתן הרשיון עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14}} תמסר המודעה לאיש המקיים את הרשיון בחתימתו.

{{ח:סעיף|24|רשיונות לשעת דחק}}
{{ח:ת}} רשיון לשעת הדחק שכחו אינו יפה אלא לבית ספר צבורי או נתמך מסוים יוכל להנתן למנהל בית הספר וירשהו להעסיק אדם מסוים ללא יותר משלשה חדשים.

{{ח:סעיף|25|בקשה לרשיון לשעת הדחק|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} בקשה לרשיון כזה יכולה להשלח בכתב לכל פקיד גבוה במשרד החינוך והתרבות או בהנהלת המחוז, והפקיד יוכל ליתן את הרשיון בשמו של המנהל.

{{ח:סעיף|26|בטולם או גמר מועדם של רשיונות לשעת דחק}}
{{ח:ת}} רשיון לשעת הדחק יתם מועדו ויחדל תקפו, בלא הודעה נוספת על כך, בתאריך המפורש בו, בלתי אם בוטל קודם לכן עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16}}.

{{ח:סעיף|27|חדושם של רשיונות לשעת דחק}}
{{ח:ת}} רשיון לשעת הדחק אין לחדשו בלי רשות בכתב מאת המנהל לפקיד מוציא הרשיון עד אם עברו שנים עשר חדש מתאריך גמר הרשיון.

{{ח:סעיף|28|רשום מורים מוסמכים ומתן רשיונות להם}}
{{ח:ת}} המנהל יוכל לרשם וליתן רשיון בתור מורה מוסמך למדרגה מיוחדה של בית ספר או כתה לכל אדם אשר –
{{ח:תת|(i)}} או יש לו תעודת הוראה מאושרת ולימד בבית ספר או בכתה מן המדרגה המפורשת לא פחות משנת למודים אחת, או עמד בבחינה עיונית ומעשית במקצוע החנוך שנתאשרה ע״י המנהל, ולימד כדי הנחת דעתו של המנהל בבית ספר או בכתה מן המדרגה המפורשת לא פחות משלש שנות לימוד; וגם
{{ח:תת|(ii)}} או הראה הוכחות מספיקות שהוא השלים קורס מאושר מינימלי של חנוך כללי כדלקמן: –
{{ח:תתת|(א)}} כמורה בגן ילדים – קורס עממי בן שש שנים (לבד מכתות התינוקות או גן הילדים);
{{ח:תתת|(ב)}} כמורה עממי – קורס תיכוני בן ארבע שנים;
{{ח:תתת|(ג)}} כמורה בבית ספר גבוה או בבית ספר תיכוני – הקורס לקבלת תאר B.A.‎, של אוניברסיטה מאושרת, או תאר שוה לו או גבוה ממנו;
{{ח:תת}} או עמד בבחינה שנתאשרה ע״י המנהל במקצועות הנלמדים בבית ספר ולימד כדי הנחת דעתו של המנהל בבית ספר או בכתה מן המדרגה המסויימת לא פחות משלוש שנות לימוד.

{{ח:סעיף|29|הסמכות לפטור מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|תקנה 28}}}}
{{ח:ת}} למרות כל דבר האמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בתקנה 28}} והקובע את ההפך, יוכל המנהל במקרים יוצאים מן הכלל לרשם, בלי בחינה, בתור מורה מוסמך לבי״ס גבוה או תיכוני כל אדם אשר לפני ה־31 באוגוסט, 1932, הורה בכתות תיכוניות בלבד או בעקר באותן כתות לא פחות משלש שנות למוד, או שקבל תואר אקדימאי גבוה מאוניברסיטה בעלת רמה גבוהה.

{{ח:סעיף|30|רשום בתור מורה מוסמך למקצוע מיוחד}}
{{ח:ת}} רשאי המנהל לרשום כל אדם בתור מורה מוסמך למקצוע מיוחד עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 12|תקנה 12(ב)}} לאחרי שיבחן את הכשרותיו.

{{ח:סעיף|31|רשיונות זמניים ומיוחדים למורים מוסמכים}}
{{ח:ת}} רשיון זמני ומיוחד שניתן או שחודש לבעל רשיון תמידי ירשם על גבי רשיונו.

{{ח:קטע2|חלק ד|חלק ד׳ – רשות חנוך מקומית}}

{{ח:סעיף|32|הרכבתה באזורי עיריות ומועצות מקומיות ובאזורי כפרים}}
{{ח:ת}} פרט למותנה {{ח:פנימי|סעיף 42|בתקנות 42}} {{ח:פנימי|סעיף 50|ו־50}} יהא ועד חנוך של רשות חנוך מקומית מורכב מלא יותר משלשה עשר חבר באזור עיריה או באזור של מועצה מקומית ולא יותר משבעה חברים באזור כפר.

{{ח:סעיף|33|חברים נבחרים}}
{{ח:ת}} לא יותר מחמשה חברי עיריה או מועצה מקומית ולא יותר משלשה חברים מבין חברי רשות הכפר יהיו חברי הועד, ויבחרו ע״י רשות החנוך המקומית.

{{ח:סעיף|34|חברים ממשלתיים|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} הממונה על המחוז ימנה לא יותר מחמשה מתוך האנשים דלקמן בתור חברים ממשלתיים של ועד החנוך של העיריה או של המועצה המקומית ולא יותר משלשה אנשים כאלה בתור חברים לועד החנוך של רשות הכפר: –
{{ח:תת|(א)}} פקיד גבוה מההנהלה הכללית;
{{ח:תת|(ב)}} מפקח החנוך הערבי של המחוז;
{{ח:תת|(ג)}} מפקח החנוך היהודי של המחוז;
{{ח:תת|(ד)}} המנהל של בית ספר צבורי ערבי באזור, שיתמנה מטעם המנהל;
{{ח:תת|(ה)}} המנהל של בית ספר צבורי יהודי באזור, שיתמנה מטעם המנהל.

{{ח:סעיף|35|חברים נספחים|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} באישורו של הממונה על המחוז ובאישור רשות החינוך המקומית יוכל ועד חנוך לספח אליו לא יותר משלשה אנשים נוספים שאינם חברים לרשות המקומית.

{{ח:סעיף|36|אזורים דו־לשוניים|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} באותם האזורים שיקבע שר החינוך והתרבות יהיו שני ועדי חנוך ליד רשות החנוך המקומית; האחד יהא הועד הערבי שע״י רשות החנוך המקומית והוא ינהל בתי ספר ערבים בלבד, והשני יהא הועד היהודי שע״י רשות החנוך המקומית והוא ינהל בתי ספר עבריים בלבד.

{{ח:סעיף|37|ועד ערבי וועד יהודי}}
{{ח:ת}} ועד ערבי או יהודי שיורכב עפ" {{ח:פנימי|סעיף 36|תקנה 36}} יהיו בו לא יותר מתשעה חברים.

{{ח:סעיף|38|חברים נבחרים}}
{{ח:ת}} לא יותר מארבעה חברים של רשות החנוך המקומית יהיו חברי הועד. אלה יהיו ערבים – בועד החנוך הערבי, או יהודים – בועד החנוך היהודי, והם יבחרו על ידי רשות החנוך המקומית.

{{ח:סעיף|39|חברים ממשלתיים בועד הערבי|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} הממונה על המחוז יוכל למנות את הפקידים דלקמן כחברים לועד ערבי שנתכונן עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 36|תקנה 36}} –
{{ח:תת|(א)}} פקיד גבוה בהנהלה הכללית;
{{ח:תת|(ב)}} מפקח החנוך הערבי במחוז;
{{ח:תת|(ג)}} מנהל בית ספר צבורי ערבי באזור, שיתמנה מטעם המנהל.

{{ח:סעיף|40|חברים ממשלתיים בועד היהודי|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} הממונה על המחוז יוכל למנות את הפקידים דלקמן כחברים לועד יהודי שנתכונן עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 36|תקנה 36}} –
{{ח:תת|(א)}} פקיד גבוה בהנהלה הכללית;
{{ח:תת|(ב)}} מפקח החנוך היהודי במחוז;
{{ח:תת|(ג)}} מנהל בית ספר צבורי יהודי באזור, שיתמנה מטעם המנהל.

{{ח:סעיף|41|חברים נספחים|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} באשור הממונה על המחוז ובאשור הרשות המקומית יוכל ועד ערבי או ועד יהודי לספח אליו לא יותר משני חברים נוספים שלא מבין חברי הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|42|חבר נוסף|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} אם באזור של רשות חנוך מקומית יש בית ספר צבורי או קבוצת בתי ספר צבוריים שביסודם או בהחזקתם משתתפת אגודה המנהלת רשת פיקוח על בתי הספר שלה מאושרת מטעם המנהל, תוכל האגודה באישור המנהל ובאישור הממונה על המחוז למנות מפקח או פקיד אחר כחבר לועד המתאים שע״י רשות החנוך המקומית: החבר שנתמנה כך יהא נוסף על החברים שנבחרו, נתמנו ונספחו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 32|לתקנות 32 עד 41}}.

{{ח:סעיף|43|ועדים משותפים|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} לשם הדיון בענינים הנוגעים גם לבתי ספר ערבים וגם לבתי ספר יהודים והנהלתם באזור שיש בו שני ועדים, על רשות החנוך המקומית ועל הממונה על המחוז למנות מבין חברי הועדים ועד משותף שיורכב כמותנה {{ח:פנימי|סעיף 32|בתקנות 32}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33}} {{ח:פנימי|סעיף 34|ו־34}}, ובאישורם של הממונה על המחוז ורשות החנוך המקומית יוכל הועד המשותף לספח אליו שלשה חברים נוספים מבין החברים הנספחים של הועד הערבי ושל הועד היהודי, אם יש לועדים אלה חברים נספחים.

{{ח:סעיף|44|ועדות־משנה|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} בהתחשב עם {{ח:פנימי|סעיף 45|תקנה 45}} ובאישורו של הממונה על המחוז תוכל רשות חנוך מקומית לבחור ועדת משנה מבין חברי ועד החנוך או מבין חברי הועד הערבי או הועד היהודי, כפי שיהיה מתאים, אשר תפקח על בית ספר צבורי או קבוצת בתי ספר צבוריים הנתמכים ע״י קרן דתית או על ידי מס שהוטל עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת העדות הדתיות (ארגונן)|פקודת העדות הדתיות (ארגונן)}}.

{{ח:סעיף|45|ייסוד ועדות משנה}}
{{ח:ת}} חברים שנתמנו לועדת־משנה שנוסדה על מנת לפקח על בתי ספר צבוריים ערבים יהיו ערבים, וחברים שנתמנו לועדת־משנה שנוסדה על מנת לפקח על בתי ספר צבוריים עברים יהיו יהודים.

{{ח:סעיף|46|חברים נספחים לועדות משנה}}
{{ח:ת}} ועדת־משנה תוכל לספח אליה לא יותר משני חברים נוספים, אך ספוח זה לא יעשה אותם חברים לרשות חנוך מקומית.

{{ח:סעיף|47|מנהלי בתי ספר וחברים ממשלתיים ביחסם לועדות משנה}}
{{ח:ת}} מנהל בית ספר ערבי או מנהל בית ספר עברי שהוא חבר לועד חנוך מקומי יוכל להיות חבר לועדת המשנה המתאימה ואם נתמנה כך – יהא זכאי בהצבעה; יתר חברי ועד החנוך המקומי הממשלתיים, או סגניהם, יוכלו להשתתף בכל אספה של ועדת־המשנה אך לא יהיו זכאים להצביע, אם אינם חברים בה.

{{ח:סעיף|48|ממלאי־מקום של חברים ממשלתיים|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} בהתחשב עם הוראות {{ח:פנימי|סעיף 57|תקנה 57}}, יוכל כל חבר ממשלתי של ועד חנוך מקומי ליפות את כחו של פקיד מפקידי משרדו למלא את מקומו למשך אותה התקופה שהוא יקבענה:
{{ח:ת}} בתנאי שגם אז יוכל החבר הממשלתי להשתתף בכל אספות הועד או ועדת המשנה.

{{ח:סעיף|49|אין סגן חבר מצביע כשהחבר משתתף}}
{{ח:ת}} אם משתתף חבר ממשלתי באספת הועד לא יוכל בא כחו להצביע באותה אספה.

{{ח:סעיף|50|חברים ממשלתיים בלי זכות הצבעה|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} הממונה על המחוז, סגן הממונה על המחוז, מנהל משרד החינוך והתרבות, סגן מנהל משרד החינוך והתרבות, הרופא הממשלתי הראשי ומהנדס המחוז או סגניהם יוכלו להשתתף בכל אספה של ועד או ועדת־משנה אך הצבע לא יצביעו, בלתי אם כפי המותנה {{ח:פנימי|סעיף 54|בתקנה 54}}.

{{ח:סעיף|51|כמה זמן יכהנו החברים במשרתם|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} החברים הנבחרים של ועד או ועדת־משנה יכהנו במשרתם כל זמן שהרשות הבוחרת בהם מכהנת במשרה; חברים ממשלתיים יכהנו כל זמן שהם משמשים במשרותיהם הממשלתיות, ובהתחשב עם אישורם של הממונה על המחוז ושל רשות החנוך המקומית; וחברים נספחים – כל זמן שהרשות המספחת תרצה בכך.

{{ח:סעיף|52|יו״ר של ועד או ועדת משנה}}
{{ח:תת|(1)}} אם נתמנה פקיד גבוה מההנהלה הכללית להיות חבר בועד או בועדת־משנה, יהיה הוא היו״ר בתוקף משרתו.
{{ח:תת|(2)}} אם אין שם פקיד גבוה מההנהלה הכללית, הרי ראש העיריה או נשיא אחר של רשות החנוך המקומית, אם הוא חבר בועד או בועדת־משנה, יהא יו״ר בתוקף משרתו.
{{ח:תת|(3)}} אם אין יו״ר בתוקף משרתו, הרי על הועד או על ועדת המשנה לבחור מבין חבריהם יו״ר שבדרך כלל ישב ראש בכל האספות; מנהל בית ספר לא יהיה זכאי להבחר כיו״ר.
{{ח:תת|(4)}} למרות ההוראות שנקבעו בסעיפים־קטנים (1), (2) ו־(3), הרי הפקיד הממשלתי הגבוה ביותר מההנהלה הכללית המשתתף באיזו אספה הוא שישמש יו״ר לאותה אספה.

{{ח:סעיף|53|סגן היו״ר מ״מ היו״ר}}
{{ח:ת}} סגן היו״ר יבחר ע״י הועד או ע״י ועדת המשנה מבין חבריהם, בתנאי שמנהל בי״ס לא יהיה כשר לכך; בהעדר היו״ר או פקיד גבוה מההנהלה הכללית ישב סגן היו״ר כיו״ר באספת הועד; אם נעדרו היו״ר וסגן היו״ר, יבחר ממלא מקום ליו״ר באספה.

{{ח:סעיף|54|סמכות ההצבעה של היו״ר}}
{{ח:ת}} בכל אספה של ועד או ועדת־משנה תהיה ליו״ר האספה ההיא, אם הוא חבר בעל זכות הצבעה, גם זכות הצבעה רגילה וגם זכות הצבעה מכרעת, אבל אם איננו חבר בעל זכות הצבעה תהיה לו רק זכות הצבעה מכרעת.

{{ח:סעיף|55|מנין חוקי (quorum)}}
{{ח:ת}} בועד שנוצר עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 32|תקנה 32}} {{ח:פנימי|סעיף 43|או 43}} יהוו חמשה חברים הזכאים להצביע מנין חוקי באזור עיריה או באזור מועצה מקומית, ושלשה חברים יהוו מנין חוקי באזור של כפר; בועד שנוצר עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 36|תקנה 36}} יהוו מנין חוקי ארבעה חברים הזכאים להצביע.

{{ח:סעיף|56|בוחרין או ממנין בא־כח כשנעדר חבר לזמן ארוך|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} אם נראה לרשות החנוך המקומית שאיזה חבר של ועד או ועדת־משנה לא יוכל מסבה מספקת, כגון מחלה או העדר מישראל, להשתתף באספות במשך תקופה ארוכה, יש לבחור, למנות או לספח בא כח לתקופת העדרו של החבר באותו האפן שבו נבחר, נתמנה, או סופח החבר הנעדר שבמקומו הוא בא.

{{ח:סעיף|57|מורה לא יוכל להיות חבר}}
{{ח:ת}} שום מורה בכל בית ספר שהוא בתוך אזור רשות החנוך המקומית לא יבחר, לא יתמנה ולא יספח כחבר, או כסגן־חבר של ועד או כל ועדת משנה;
{{ח:ת}} בתנאי שהמנהל של בי״ס צבורי שהנהו חבר ממשלתי יוכל, אם יעדר מסבה שלא תהיה לו שליטה עליה, למנות מורה באותו בי״ס בתור ממלא מקומו עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 48|תקנה 48}}.

{{ח:סעיף|58|הודעה על האספות}}
{{ח:ת}} ליו״ר ועד או ועדת משנה תהיה הסמכות לקרוא לאספה בכל עת, בתנאי שישלח לכל חבר בעל זכות הצבעה הודעה בכתב על דבר אספה כזאת לא יאוחר מעשרים וארבע שעה לפני האספה.

{{ח:קטע2|חלק ה|חלק ה׳ – תפקידיה של רשות חנוך מקומית}}

{{ח:סעיף|59|תפקידיה של רשות חנוך מקומית|תיקון: 1943, תש״ח}}
{{ח:ת}} לבקשת המנהל ובהתחשב עם הוראות {{ח:פנימי|סעיף 63|תקנה 63}}, תמלא רשות החנוך המקומית את התפקידים דלקמן ביחס לכל בי״ס צבורי באזורה: –
{{ח:תת|(א)}} תספיק ע״י קניה, שכירות או באפן אחר אדמה לבניני בתי ספר ולמגרשי משחקים;
{{ח:תת|(ב)}} תשכור, תבנה, תתקן ותשנה בניני בתי ספר;
{{ח:תת|(ג)}} תסדר מגרשי משחקים;
{{ח:תת|(ד)}} לסדר הספקת מים מספקת בלא תשלום;
{{ח:תת|(ה)}} תסדר נוחיות ומכשירים סניטריים והיגיינים;
{{ח:תת|(ו)}} תקצה לתלמידים עניים מספר מקומות שיהא מספיק, לדעת המנהל, בלי תשלום שכר למוד;
{{ח:תת|(ז)}} תתן חנם לתלמידים עניים את הספרים, החמרים והמכשירים שיקבעו ע״י המנהל;
{{ח:תת|(ח)}} תספיק לכל מקום מכשירים ורהיטים של בתי־ספר עפ״י הפירוטים המאושרים ע״י המנהל;
{{ח:תת|(ט)}} תספיק חבר־מורים שמספרם והכשרותיהם יהיו מספיקים לדעת המנהל;
{{ח:תת|(י)}} תשלם את משכורת כל המורים שאינם פקידים ממשלתיים בעלי פנסיה;
{{ח:תת|(יא)}} תשלם לאוצר המדינה לזכות כל מורה שאינו פקיד ממשלתי בעל זכות פנסיה תרומת פנסיה שתקבע ע״י המנהל.

{{ח:סעיף|60|מסי חנוך יוטלו ע״י רשויות מקומיות|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תקנה זו בוטלה מכללה לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#פרק 3|הפרק השלישי לחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}):}}
{{ח:ת}} רשות חנוך מקומית תוכל להטיל באישורו של הממונה על המחוז מס חנוך שיועמס נוספות על כל מס או מעשר שהוטל ונגבה ע״י הממשלה או הרשות המקומית עפ״י הוראות כל חק הנוהג מזמן לזמן.

{{ח:סעיף|61|הטלתם וכו׳ של מסי חינוך}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תקנה זו בוטלה מכללה לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#פרק 3|הפרק השלישי לחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}):}}
{{ח:ת}} כל מסי החנוך יוטלו ע״י הרשות המקומית ויגבו בשמה ע״י הפקידות הגובה את כל המסים והמעשרות שמס החנוך הנ״ל הועמס נוספות עליהם.

{{ח:סעיף|62|מה יעשה בשכר הלמוד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תקנה זו בוטלה מכללה לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#פרק 3|הפרק השלישי לחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}):}}
{{ח:ת}} שכר הלמוד הנגבה ע״י כל ועדת משנה ישולם לבנק שנתאשר ע״י רשות החנוך המקומית ויוצא לצרך בתי הספר הנתונים להנהלת אותה ועדת המשנה בלבד.

{{ח:סעיף|63|החזקת בתי ספר של עדה}}
{{ח:ת}} בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת החנוך#סעיף 15|לסעיף 11(3) מן הפקודה}} תוכל רשות חנוך מקומית לחתום על הסכם להחזקת בית ספר של עדה בתנאים אלה: –
{{ח:תת|(א)}} ועד להנהלת עסקי בית הספר יתמנה ויורכב מחמשה חברים אשר שלשה מהם יוצעו ע״י בעל בית הספר וחבר אחד יוצע ע״י רשות החנוך המקומית; מי שהוצע ע״י רשות החנוך המקומית צריך להיות חבר העדה המשתתף בועד החנוך המתאים, אם יש בועד החנוך חבר כזה;
{{ח:תת|(ב)}} ועד ההנהלה יבחר מתוכו יו״ר שיהא הממונה על בית הספר;
{{ח:תת|(ג)}} בית הספר ירשם ע״י המנהל כבית ספר צבורי;
{{ח:תת|(ד)}} בנין בית הספר והמגרשים יוחזקו על חשבון הבעלים והספקת שאר הוצאות בית הספר תהיה כפי שיסודר בין רשות החנוך המקומית ובין המנהל, בהתחשב עם הוראות פסקה (ח);
{{ח:תת|(ה)}} אם ישנם בבית הספר מקומות פנויים שלא נתמלאו ע״י בני העדה, יקובלו ילדים מיתר העדות האחרות עד למספר שלא יעלה על עשרים וחמשה אחוזים למאה מהמספר הכולל של התלמידים, מלבד אם הוסכם אחרת ע״י ועד ההנהלה;
{{ח:תת|(ו)}} שום תלמיד לא יהא נדרש להשתתף בלמוד מקצוע הדת אם אביו או אפוטרופסו דרשו בפירוש שלא ישתתף בכך;
{{ח:תת|(ז)}} לתלמידים מעדות אחרות תהא הרשות לשמוע לקח בדתם הם במשך השעות שהוקצו להוראות הדת;
{{ח:תת|(ח)}} משכורות המורים המלמדים דת בלבד תשולמנה ע״י עדותיהם;
{{ח:תת|(ט)}} אם רוצים לא פחות מחמשה עשר תלמיד מבני עדה אחרת או עדות אחרות להשתתף בשעורי הדת עפ״י תכנית הלמודים הממשלתית, או עפ״י תכנית מאושרת אחרת, ואם יש מורה מתאים לכך מבין מורי בית הספר, יורה אותו מורה את הדת בבית־הספר.

{{ח:סעיף|64|עונשין|תיקון: תשכ״ח־2, תשכ״ח־3}}
{{ח:ת}} בעליו או מנהלו של בית ספר שפרסם או הרשה פרסום כנזכר {{ח:פנימי|סעיף 4א|בתקנה 4א}} בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4א|אותה תקנה}}, דינו – מאסר חודש או קנס 500 לירות, בעבור כל פרסום כאמור.

{{ח:קטע2|תוספת 1|התוספת הראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}})}}}}
{{ח:קטע3|טופס|טופס בקשה לרישום בית ספר או לרשיון להעביר בית ספר או לרשיון להתקין תוספות או שנויים בבית הספר}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ח, תשי״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|התוספת השניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10}})}}}}
{{ח:קטע3|טופס|טופס בקשה להרשם כמורה ולקבלת רשיון (או לקבלת רשיון) להורות בבתי ספר צבוריים ונתמכים}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:קטע2|תוספת 3|התוספת השלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 12|תקנה 12}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} מקצועות מיוחדים שאפשר ליתן רשיונות עבורם: –
{{ח:תת|(א)}} הוראה דתית בעקריה של איזו כת דתית.
{{ח:תת|(ב)}} כל שפה שהיא.
{{ח:תת|(ג)}} כל אמנות, מלאכה או מקצוע של מלאכה.
{{ח:תת|(ד)}} עבודת מחט.
{{ח:תת|(ה)}} תורת משק הבית.
{{ח:תת|(ו)}} התעמלות.
{{ח:תת|(ז)}} חקלאות.

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשי״ב, תשכ״א־2, תשכ״ז}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|{{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ג)}}}}}}
{{ח:קטע3|טופס|טופס בקשה לרישום בית ספר על־יסודי}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]