gkour/israeli_law huggingface dataset:
ספר החוקים הפתוח (חוקים לא בתוקף)

[[תמונה:OpenLaw.svg|200px|ספר החוקים הפתוח|קישור=|שמאל]]
'''[[ויקיטקסט:ספר החוקים הפתוח|ספר החוקים הפתוח – לדף הפרויקט]]'''

* רשימת החוקים הנכנסים למצב "לא בתוקף" וחוקים שהוחלפו בחוקים אחרים.
* רשימת החוקים המועברים מדף [[ספר החוקים הפתוח]], נרשמה כאן כארכיון.
* חלק מחוקים אלה יהיה בתוקף עד לתקופה מסוימת הכל לפי הרשום בחוק.

== חוקים לפי סדר אלפביתי ==
{{מרכז|{{LettersTOC}}}}

== א ==

== ב ==

== ג ==

== ד ==

== ה ==

== ו ==

== ז ==

== ח ==

== ט ==

== י ==

== כ ==

== ל ==

== מ ==
: [[חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים]] {{מוקטן|החוק הוחלף ב-(חוק המידע הפלילי ותקנת השבים, התשע״ט–2019)}} {{קטע מוסתר|id=חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים|[תקנות]|
:: [[תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים]]
:: [[תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (אמות מידה לביטול רישומי משטרה)]]
:: [[תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (הרשעות ועונשים לפי פקודת המשטרה שאינם פרטי רישום)]]
:: [[תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (כללי מסירת מידע בידי מחלקת בטחון שדה של צבא הגנה לישראל)]]
:: [[תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (כללי מסירת מידע בידי משטרת ישראל)]]
:: [[תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (כללי מסירת מידע בידי המשטרה הצבאית)]]
:: [[תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (כללי מסירת מידע – שירות הבטחון הכללי)]]
:: [[תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (מסירת מידע לחוקר מדעי)]]
:: [[תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (פרטי רישום שלא יירשמו או שלא יימסר מידע עליהם ועבירות שהרשעה בהן לא תפסיק את תקופות ההתיישנות או המחיקה)]]}}

== נ ==

== ס ==

== ע ==

== פ ==

== צ ==

== ק ==

== ר ==

== ש ==
: [[חוק שירות לאומי]] {{מוקטן|החוק הוחלף ב-(חוק שירות אזרחי, התשע״ז–2017)}}
:: [[חוק שירות לאומי (תנאי שירות למתנדב בשירות לאומי)]]

== ת ==

== חקיקת איו"ש ==

== נגיף הקורונה - צווי בריאות העם, חוקים ותקנות סמכויות מיוחדות ==

== מקורות חיצוניים ==
{{מיזמים|ויקיפדיה=חוקי מדינת ישראל}}
* [http://main.knesset.gov.il/Activity/Legislation/Laws/Pages/lawhome.aspx מאגר החקיקה הלאומי של הכנסת]

{{legal}}

[[קטגוריה:ספר החוקים של מדינת ישראל|*]]
[[קטגוריה:חוקים]]
חוק הרשויות המקומיות (אגרת העברת מקרקעין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הרשויות המקומיות (אגרת העברת מקרקעין), תשי״ט–1959}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000527}} '''חוק קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תש״י, 309|חוק הרשויות המקומיות (אגרת העברת מקרקעים)|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209483.pdf}}. '''חוק חדש:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ט, 82|חוק הרשויות המקומיות (אגרת העברת מקרקעין)|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209481.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|החוק קובע כי החייב בתשלום אגרת העברת מקרקעין לפי תקנות העברת מקרקעין (אגרות), תשט״ז–1956, ישלם ביחד עם האגרה האמורה תוספת אגרה לטובת הרשויות המקומיות בשיעור של מחצית אגרת העברת המקרקעין. תקנות העברת מקרקעין (אגרות), תשט״ז–1956 הוחלפו בתקנות המקרקעין (אגרות), תשכ״ו–1966, שהוחלפו בתקנות המקרקעין (אגרות), תש״ל–1970, שהוחלפו {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (אגרות)|בתקנות המקרקעין (אגרות), תשל״ה–1974}}. מכיוון שהוראות החוק קובעות תשלום אגרה על פי תקנות שבוטלו זה מכבר, המדינה הודיעה כי תיפסק גביית האגרה לפי חוק זה (הודעת חדילה מיום 5.5.2008 במסגרת ת״מ (ת״א) 129/07 ירון אלון נ׳ מדינת ישראל).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עיריה או מועצה מקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אגרת העברת מקרקעין“ –
{{ח:תתת|(1)}} אגרה לפי {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (אגרות)#תוספת|הפרטים 1, 2, 3(א) ו־(ב), 5, 6, 8(א) ו־16 לתוספת לתקנות העברת מקרקעין (אגרות), תשט״ז–1956}};
{{ח:תתת|(2)}} מס בולים המשתלם לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הבולים#תוספת פרט 23|הקטע האחרון של פרט 23}}, לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הבולים#תוספת פרט 32|פרט 32(3ב)}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הבולים#תוספת פרט 37|פרט 37(ג) {{ח:הערה|לתוספת}} לפקודת מס הבולים}}.

{{ח:סעיף|2|שיעור תוספת אגרה}}
{{ח:ת}} החייב בתשלום אגרת העברת מקרקעין ישלם ביחד עם האגרה האמורה תוספת אגרה לטובת הרשויות המקומיות בשיעור של מחצית אגרת העברת המקרקעין שהוא משלם כאמור (להלן – תוספת אגרה).

{{ח:סעיף|3|דין תוספת האגרה}}
{{ח:ת}} דין תוספת האגרה לכל דבר כדין אגרת העברת המקרקעין שעליה היא משתלמת אם אין הוראה אחרת בחוק זה.

{{ח:סעיף|4|תשלום לרשות המקומית}}
{{ח:ת}} תוספת האגרה שגבה האוצר תשולם לרשות המקומית שבתחומה נמצאים המקרקעין שעליהם משתלמת אגרת ההעברה, ובאין רשות מקומית כזאת – כפי שייקבע בתקנות.

{{ח:סעיף|5|חלוקה בין מספר רשויות מקומיות}}
{{ח:ת}} היו המקרקעין שעליהם שולמה תוספת אגרה בתחומן של מספר רשויות מקומיות, תחולק התוספת בין אותן הרשויות, לכל אחת לפי שווי המקרקעין שבתחומה; היה חלק מהמקרקעין מחוץ לתחומה של כל רשות מקומית – יהא החלק היחסי של התוספת החל על אותם המקרקעין משתלם כפי שייקבע בתקנות.

{{ח:סעיף|6|ביול של מכתב הקצאה}}
{{ח:ת}} מס בולים על מכתב הקצאת מניות החייב בתוספת אגרה ישולם דרך הטבעה על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הבולים|בפקודת מס הבולים}}.

{{ח:סעיף|7|ביטול}}
{{ח:ת}} חוק הרשויות המקומיות (אגרת העברת מקרקעים), תש״י–1950 – בטל.

{{ח:סעיף|8|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, בהסכמת שר האוצר, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|9|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה היא בתום שלושים יום מיום קבלתו בכנסת.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ב באדר ב׳ תשי״ט (1 באפריל 1959).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''ישראל בר־יהודה'''
שר הפנים
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:שלטון מקומי]]

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
קידמה ועוני

ספר עיון מאת הכלכלן הפוליטי האמריקאי {{קישור למחבר|הנרי ג'ורג'}}, שיצא לאור בשנת 1879. הספר מפתח תאוריה על טבעה המחזורי של הכלכלה התעשייתית ועל דרכים לתיקונה. בפרט, הספר מציע להטיל מס ערך קרקע.
{{הע-שמאל|{{:ביאור:קידמה ועוני}}}}

{{קישור לפרק|קידמה ועוני|א}} - החידה הגדולה של זמננו
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|ב}} - החשיבות של הגדרת מונחים
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|ג}} - משכורות והון
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|ד}} - מקורן של המשכורות
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|ה}} - תפקידי ההון
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|ו}} - אוכלוסיה ואמצעי-מחיה
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|ז}} - חלוקת השפע
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|ח}} - חוק ה{{קוע|rent}}
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|ט}} - חוק ה{{קוע|wage}}
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|י}} - תשואה על {{קוע|capital}}
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|יא}} - השפעת הקידמה החומרית על התפלגות השפע
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|יב}} - סוואנה בלתי מוגבלת
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|יג}} - הגורם העיקרי לתקופות של שפל תעשייתי
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|יד}} - התמדת העוני תוך-כדי התקדמות העושר
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|טו}} - בחינת כמה הצעות לפתרון
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|טז}} - החידה נפתרת - תיקון החידה הראשון
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|יז}} - בחינת ההצעה בהתאם לעקרונות המקובלים של מיסוי
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|יח}} - תמיכות והתנגדויות
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|יט}} - בעלות על קרקע בראיה הסטורית
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|כ}} - היסוד המוסרי של הקניין
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|כא}} - תביעה של בעלי קרקעות לפיצוי
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|כב}}
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|כג}}
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|כד}}
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|כה}}
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|כו}}
{{קישור לפרק|קידמה ועוני|כז}}

{{מיזמים|ויקיפדיה=קידמה ועוני}}
[[קטגוריה:חוקי מקרקעין]]
שומת מקרקעין - קווים מנחים

{| class="wikitable"
|-
! מספר | פרק !! תיאור !! מועד פרסום
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק א|פרק א]] || חישוב דמי הסכמה בנחלה​ ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק ב|פרק ב]] || עריכת שומות למבני ציבור וקרקע למבני ציבור ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק ג|פרק ג]] || ​עריכת שומות לדרכים ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק ד|פרק ד]] || ​שומת המחיר הראוי בחלקה משלימה ונשלמת וזכויות משלימות ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק ה|פרק ה]] || ​התיחסות ל"הוצאות הפיתוח הסביבתי" בשומות מקרקעין ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק ה עדכון|פרק ה - עדכון]] || ​עדכון ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק ו|פרק ו]] || ​שומת דמי השכירות הראויים למקבצי דיור ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק ז|פרק ז]] || ​ביצוע שומה על פי הפדיון העסקי בנכס הנשום ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק ח|פרק ח]] || ​שומת שווי בשימוש למקרקעין חקלאיים ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק ט|פרק ט]] || ​שומות זכויות בנכסים התפוסים ע"י דייר מוגן ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק י|פרק י]] || ​עריכת שומות לחניונים || מרץ 2009
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק יא|פרק יא]] || ​עריכת שומות לנכסים המיועדים לארוח כפרי (צימרים) ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק יב|פרק יב]] || ​עריכת שומות למכוני טיהור שפכים (מט"ש) || יולי 2009
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק יג|פרק יג]] || ​עריכת שומות למחצבות אבן לייצור אגרגטים ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק יד|פרק יד]] || ​עריכת שומה למטמנת אשפה ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק טו|פרק טו]] || בחירת "שיעור היוון כולל" בתחשיבי שומה || דצמבר 2009
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק טז|פרק טז]] || סוגיות ייחודיות בשומות למשרדים ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק יז|פרק יז]] || ​ניתוח זכויות בניה לשטחי שירות בשומות מקרקעין ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק יח|פרק יח]] || ​שימוש בגישת העלות ובחירת "הרווח היזמי" ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק יט|פרק יט]] || ​שומת פיצויים בגין שימוש ציבורי בתת הקרקע ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק כ|פרק כ]] || ​עריכת שומות לתחנות תדלוק ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק כא|פרק כא]] || ​שומות לקנסות בגין עברות בניה || אוגוסט 2010
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק כב|פרק כב]] || ​עריכת שומות לקרקע המיועדת לבתי עלמין
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק כג|פרק כג]] || ​פיצויים בגין הפקעת זכויות בקרקע חקלאית ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק כד|פרק כד]] || ​שומת חצרות ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק כה|פרק כה]] || ​שומות שמבוצעות עבור ממ"י ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק כו|פרק כו]] || ​עריכת שומות במסגרת הליכי חילוט ||
|-
| [[שומת מקרקעין - קווים מנחים/פרק כז|פרק כז - טיוטה]] || עריכת שומות בגין שימוש לא מורשה במקרקעין בניהול רשות מקרקעי ישראל
|}

{{Legal}}
{{חוקי מקרקעין}}
[[קטגוריה:OCR עמותה]]
תוכניות תשתיות לאומיות

{| class="wikitable"
|-
! מספר | תת"ל !! תיאור
|-
| [[תת"ל 3]] || דרך 461 ממחלף טייסים עד מחלף גבעת כח
|-
| [[תת"ל 4]] || כביש 9
|-
| [[תת"ל 9]] || מסילת לוד-ב"ש, קטע לוד נען
|-
| [[תת"ל 10]] || כביש 7
|-
| [[תת"ל 11]] || תחנת כוח במחזור משולב במכלול קצא"א - אשקלון
|-
| [[תת"ל 12]] || מסילת ברזל עכו-כרמיאל
|-
| [[תת"ל 13]] || רכבת העמק - מסילת ברזל מחיפה עד בית שאן
|-
| [[תת"ל 14]] || מסילת ברזל מאשקלון לבאר שבע בקטע אופקים באר שבע
|-
| [[תת"ל 15]] || מסילת השרון ודרך מספר 531
|-
| [[תת"ל 20]] || תחנת כח בקונגרציה - במפעלי נייר חדרה
|-
| [[תת"ל 22]] || הפרדה מפלסית מסילת ברזל ודרך לרנתיה וגבעת כח
|-
| [[תת"ל 23]] || תחנת כח בקונגרציה ותוואי להולכת גז טבעי - אזור תעשיה אשדוד
|-
| [[תת"ל 24]] || מערכת חמישית לאספקת מים לירושלים באזור חולדה-כסלון, אשתאול שער הגיא
|-
| [[תת"ל 25]] || הפרדות מפלסיות - אזור צפון
|-
| [[תת"ל 26]] || הפרדות מפלסיות - אזור מרכז
|-
| [[תת"ל 27]] || הפרדות מפלסיות אזור ירושלים והשפלה
|-
| [[תת"ל 28]] || הפרדות מפלסיות - אזור הדרום
|-
| [[תת"ל 32]] || תחנת כח בקונגרציה באזור תעשיה צפוני של אשדוד
|-
| [[תת"ל 35א]] || הגנות החופים בים המלח ותשתיות נלוות - הפתרון ארוך הטווח
|-
| [[תת"ל 35ב]] || הגנות ים המלח ותשתיות נלוות - פתרון ארוך הטווח, תכנית חקר אתר
|-
| [[תת"ל 36]] || מתקן התפלת מי ים - שורק על תשתיותיו
|}

{{חוקי מקרקעין}}
תכניות מתאר ארציות

{| class="wikitable"
|-
! מספר | תמ"א !! תיאור !! מועד פרסום
|-
| [[תמ"א 1]] || תכנית מתאר ארצית כוללת למדינת ישראל ||
|-
| [[תמ"א 2]] || ?? ||
|-
| [[תמ"א 3]] || תמ"א לדרכים || 01.09.76
|-
| [[תמ"א 4]] || תמ"א חלקית - נמל תעופה לוד || 21.02.59
|-
| [[תמ"א 5]] || דרך מהירה תל-אביב שדה תעופה לוד || 15.12.1965
|-
| [[תמ"א 6]] || חלוקת האוכלוסיה במדינה - תחזית התמורות בחלוקת האוכלוסין במדינה כחלק מתכנית המתאר הארצית || 1975
|-
| [[תמ"א 7]] || תמ"א למוסדות || 29.06.75
|-
| [[תמ"א 8]] || תמ"א לגנים לאומיים, שמורות טבע ושמורות נוף || 21.06.81
|-
| [[תמ"א 10]] || תחנות כח ורשת חשמל אתר השרון || 26.02.72
|-
| [[תמ"א 11]] || תמ"א לאיגום, להחדרה ולניצול מים עיליים || 03.03.84
|-
| [[תמ"א 12]] || מפעלי תיירות ונופש || 09.01.83
|-
| [[תמ"א 13]] || תמ"א חלקית לחופים - מרחב הכנרת וחופיה || 11.11.81
|-
| [[תמ"א 14]] || תמ"א חלקית לאתרי כריה וחציבה לחומרי גלם לבניה ולסלילה - אתרי מחוז צפון || 9.4.98
|-
| [[תמ"א 15]] || תפרושת שדות התעופה || פברואר 2000
|-
| [[תמ"א 16]] || תמ"א לסילוק אשפה || 02.03.89
|-
| [[תמ"א 18]] || תמ"א לתחנות תדלוק || 22.08.76
|-
| [[תמ"א 19]] || בתי עלמין || 17.12.87
|-
| [[תמ"א 21]] || אתרי מלחמת העצמאות || 14.11.82
|-
| [[תמ"א 22]] || יער וליעור
|-
| [[תמ"א 23]] || תמ"א למסילות ברזל || 06.01.1987
|-
| [[תמ"א 24]] || בתי סוהר || 07.04.82
|-
| [[תמ"א 27]] || מלט
|-
| [[תמ"א 28]] || תמ"א לתחנת מימסר לשידורי רדיו של תאגידי השידור של ממשלת ארה"ב "קול אמריקה" - שלב א' - דרכים
|-
| [[תמ"א 29]] || תכנית לאתרי הנצחה למחוזות ירושלים וחיפה || פברואר 1995
|-
| [[תמ"א 30]] || תמ"א לדום מפרץ חיפה || 1.1.08
|-
| [[תמ"א 31]] || תוכנית מתאר ארצית משולבת לבניה, פיתוח ולקליטת עליה || 04.05.2000
|-
| [[תמ"א 31א]] || תוכנית מתאר ארצית לדרכים || 04.05.2000
|-
| [[תמ"א 32]] || תמ"א למשק הגפ"מ - גז פחמימני מעובה || 13.07.2000
|-
| [[תמ"א 33]] || תמ"א להקמת אתרים לדיור מיידי וזמני || 1991
|-
| [[תמ"א 34]] || | תמ"א למשק המים - ביוב || 19.06.03
|-
| [[תמ"א 35]] || | תמ"א משולבת לבנייה, לפיתוח ולשימור
|-
| [[תמ"א 36]] || תקשורת מתקנים קטנים
|-
| [[תמ"א 37]] || תוכנית מתאר ארצית לגז טבעי || 28.02.01
|-
| [[תמ"א 38]] || תמ"א לחיזוק מבנים קיימים בפני רעידות אדמה || 14.04.05
|-
| [[תמ"א 39]] || תמ"א חלקית למרחב ניצנים וצפון אשקלון || 17.11.2005
|}

{{חוקי מקרקעין}}

[[קטגוריה:ישראל]]
תקן שמאים

{| class="wikitable"
|-
! מספר | מספר תקן !! תיאור !! מועד פרסום
|-
| [[תקן שמאים/תקן א|תקן 1]] || פרוט מזערי נדרש בשומות מקרקעין לסוגיהן || נובמבר 2006
|-
| [[תקן שמאים/תקן ב|תקן 2]] || יישום גישות השומה בשומות מקרקעין לנכסים בנויים למגורים, משרדים, תעשיה, מלאכה ומסחר ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן ג|תקן 3]] || יישום גישות השומה בשומות מקרקעין לנכסים לא בנויים למגורים, משרדים, תעשיה, מלאכה, מסחר ולקרקע חקלאית ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן ד|תקן 4.1]] || ​הוראות לעריכת סעיף "זיהוי הנכס" בשומות מקרקעין ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן ה|תקן 5]] || ​הוראות לעריכת סעיף "תאור הנכס והסביבה" בשומות מקרקעין || מאי 2007
|-
| [[תקן שמאים/תקן ו|תקן 6]] || הוראות לעריכת סעיף "המצב התכנוני" בשומות מקרקעין || ספטמבר 2009
|-
| [[תקן שמאים/תקן ז|תקן 7]] || הוראות לעריכת סעיף "הזכויות בנכס" (המצב המשפטי) בשומות מקרקעין || ינואר 2008
|-
| [[תקן שמאים/תקן ח|תקן 8]] || הוראות לעריכת סעיף "עקרונות גורמים ושיקולים" בשומות מקרקעין || דצמבר 2008
|-
| [[תקן שמאים/תקן ט|תקן 9]] || הגדרה ודווח של שטחים בנויים בדירות מגורים בשומות מקרקעין || ספטמבר 2006
|-
| [[תקן שמאים/תקן י|תקן 10]] || ​הגדרה ודווח של שטחים בנויים שאינם למגורים בשומות מקרקעין ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן יא|תקן 11]] || ​סוגיות מיסוי בשומות מקרקעין (פרק א'- התיחסות למע"מ) ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן יב|תקן 12]] || ​ ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן יג|תקן 13]] || ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן יד|תקן 14]] || פרוט מזערי נדרש בסקירה של שומת מקרקעין (Review)​ || ספטמבר 2007
|-
| [[תקן שמאים/תקן טו|תקן 15]] || פרוט מזערי נדרש בטבלת הקצאה ואיזון הנערכת לתכנית איחוד וחלוקה ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן טו|תקן 15 - הבהרה]] || הבהרה מס' 1 לתקן מס' 15.0 - פרוט מזערי נדרש בטבלת הקצאה ואיזון הנערכת לתכנית איחוד וחלוקה ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן טז|תקן 16]] || פרוט מזערי נדרש בשומת מקרקעין שעניינן הכרעה במחלוקת שמאית ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן יז|תקן 17.1]] || ​פרוט מזערי נדרש בשומות מקרקעין המבוצעות לצורך דיווח על פי חוק ניירות ערך ולצורך ישום תקינה חשבונאית ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן יח|תקן 18]] || ​גילוי מינימלי נדרש בשומות מקרקעין המבוצעות עבור נכסי ההשקעה במקרקעין - ריט ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן יט|תקן 19]] || פרוט מזערי נדרש בשומות מקרקעין המיועדות להצעת זכויות במקרקעין כבטוחה לאשראי ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן כ|תקן 20]] || ​פרוט נדרש בדו"ח לבדיקה של נכס מקרקעין שאינה כוללת הערכת שווי ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן כא|תקן 21]] || ​פירוט מזערי נדרש בשומות מקרקעין המבוצעות לצורך בדיקה שמאית כלכלית לתכנית פינוי בינוי ||
|-
| [[תקן שמאים/תקן כב|תקן 22]] || ​פרוט מזערי נדרש בשומה לקרקע המשווקת לציבור על בסיס ציפיות || אוקטובר 2014
|}

{{Legal}}
{{חוקי מקרקעין}}

[[קטגוריה:OCR עמותה]]
תקנות המקרקעין

* [[תקנות המקרקעין (ניהול ורישום)|(ניהול ורישום)]]
* [[תקנות המקרקעין (אגרות)|(אגרות)]]
* [[תקנות המקרקעין (תנאים להינתקות ממערכת מרכזית בבית משותף)|(תנאים להינתקות ממערכת מרכזית בבית משותף)]]
* [[תקנות המקרקעין(הוצאות החלות על המתנתק מהמערכת המרכזית בבית משותף)|(הוצאות החלות על המתנתק מהמערכת המרכזית בבית משותף)]]
* [[תקנות המקרקעין (זמני הפעלת מעלית שבת בבית משותף שבו שתי מעליות לפחות)|(זמני הפעלת מעלית שבת בבית משותף שבו שתי מעליות לפחות)]]

{{חוקי מקרקעין}}
תקנות המקרקעין (זמני הפעלת מעלית שבת בבית משותף שבו שתי מעליות לפחות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המקרקעין (זמני הפעלת מעלית שבת בבית משותף שבו שתי מעליות לפחות), התשע״ד–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ד, 1320|תקנות המקרקעין (זמני הפעלת מעלית שבת בבית משותף שבו שתי מעליות לפחות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7386.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 150|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7877.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 59ז|סעיף 59ז(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|לחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משותף“ – בית משותף שהתקיימו בו תנאי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 59ז|סעיף 59ז(א) לחוק}}, ושבקשה להיתר בנייה לגביו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}}, הוגשה לאחר תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק התקנת מעליות שבת בבניינים ציבוריים ובבנייני מגורים (הוראות ותיקוני חקיקה)|חוק התקנת מעליות שבת בבניינים ציבוריים ובבנייני מגורים (הוראות ותיקוני חקיקה), התשס״א–2001}}, כאמור {{ח:חיצוני|חוק התקנת מעליות שבת בבניינים ציבוריים ובבנייני מגורים (הוראות ותיקוני חקיקה)#סעיף 4|בסעיף 4 לאותו חוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חג“ – מועד ממועדי ישראל המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א(א) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}.

{{ח:סעיף|2|זמני הפעלה לפי דרישת בעל דירה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} דרש בעל דירה בבית משותף כי המעלית שבה הותקן מנגנון פיקוד שבת תופעל כמעלית שבת, תופעל המעלית האמורה כמעלית שבת בזמנים המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} בליל שבת ובליל חג – משעת כניסת השבת או החג, למשך ארבע שעות;
{{ח:תת|(2)}} ביום שבת וביום חג – משעה 7:00 בבוקר עד השעה 12:30, ובמשך שלוש שעות לפני צאת השבת או החג.

{{ח:סעיף|3|זמני הפעלה לפי דרישת רוב מיוחס של בעלי הדירות|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, דרשו למעלה מ־50% מבעלי הדירות בבית משותף או למעלה מ־25% מבעלי הדירות בבית משותף שבו שלוש מעליות לפחות כי המעלית שבה הותקן מנגנון פיקוד שבת תופעל כמעלית שבת, תופעל המעלית האמורה כמעלית שבת בזמנים המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} בליל שבת ובליל חג – משעת כניסת השבת או החג עד חצות הלילה;
{{ח:תת|(2)}} ביום שבת וביום חג – משעה 6:00 בבוקר עד צאת השבת או החג.

{{ח:חתימות|ז׳ בניסן התשע״ד (5 ביוני 2014)}}
* '''ציפי לבני'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי מקרקעין}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות וכללים לפי חוק שמאי מקרקעין

* [[תקנות שמאי מקרקעין (רישום מתמחים, אימונם ופיקוח על ההתמחות)]]
* [[תקנות שמאי מקרקעין (אתיקה מקצועית)]]
* [[תקנות שמאי מקרקעין (בחינות)]]
* [[תקנות שמאי מקרקעין (אגרות)]]
* [[תקנות שמאי מקרקעין (סדרי דין בדיון לפני ועדת משמעת)]]
* [[תקנות שמאי מקרקעין]]
* [[כללי שמאי מקרקעין (פטור מבחינות)]]
* [[תקנות שמאי מקרקעין (ועדת פיקוח על הבחינות)]]
* [[כללי שמאי מקרקעין (הכרה בתארים אקדמיים מחוץ לארץ)]]

{{חוקי מקרקעין}}
תקנות מיסוי מקרקעין

* [[תקנות מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (מס רכישה)|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (מס רכישה)]]
* [[תקנות מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (דיווח מקוון)]]

{{חוקי מקרקעין}}
איחוד דברי-המלך במועצה בעניין הנתינות הארצישראלית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|איחוד דברי־המלך במועצה בעניין הנתינות הארצישראלית, 1925–1941}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2072045}} {{ח:תיבה|חא״י כרך ג׳, עמ׳ 2822|דבר המלך במועצה על הנתינות הפלשתינאית (א״י), 1925|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563797.pdf}}, {{ח:תיבה|2831|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563800.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1939, תוס׳ 2, 593|תיקון}}; {{ח:תיבה|1941, תוס׳ 2, 175|תיקון}}; {{ח:תיבה|1942, תוס׳ 2, 1012|תיקון}}; {{ח:תיבה|1944, תוס׳ 2, 581|איחוד דברי־המלך במועצה על האזרחות הפלשתינאית (א״י), 1925–1941}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ב, 146|חוק האזרחות|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_211774.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
הואיל ובתוקף אמנה, שעבוד, מתנה, מנהג, חסד ואמצעים חוקים אחרים יש להוד מלכותו כוח־סמכות ושיפוט בפלשתינה (א״י):

והואיל ורצוי לווסת את הענקת האזרחות הפלשתינאית (א״י) ורכישתה:

לפיכך, ניאות הוד רוממותו לצוות, בתוקף הסמכויות המסורות לו על־כך {{ח:חיצוני|חוק השיפוט בארצות נכר|בחוק השיפוט בארצות נכר, 1890}}, או בכל אופן אחר, ומתוך שימוש בהן, ובעצת מועצתו הפרטית, ובזה מצווים לאמור:

{{ח:מפריד}}
דבר־מלך הנקרא דבר־המלך במועצה על האזרחות הפלשתינאית (א״י) (תיקון), 1931, המתקן את דבר־המלך במועצה על האזרחות הפלשתינאית (א״י), 1925 (הנקרא שם ”דבר־המלך העיקרי“), ובפסקאות (3) ו־(4) מסעיף 10 של דבר־המלך המתקן הנ״ל, כפי שתוקן בדבר־המלך במועצה על האזרחות הפלשתינאית (א״י) (תיקון), 1941, נקבעות ההוראות הבאות:-

(3) מזכיר הממלכה זכאי להכין ולאשר העתקה של דברי־המלך העיקרי עם התיקונים, בין בצורת החלפה ובין בצורת הוספה או השמטה, הנדרשים בדברי־המלך במועצה על האזרחות הפלשתינאית (א״י) (תיקון), 1931, בדבר־המלך במועצה על האזרחות הפלשתינאית (א״י) (תיקון), 1941, ובדבר־מלך זה, והנקראים ”איחוד דברי־המלך במועצה על האזרהות הפלשתינאית (א״י), 1925–1941“; ומותר להדפיס העתקות של דברי־המלך במועצה על האזרחות הפלשתינאית (א״י), 1925–1941, בהתאם להעתקות שאושרו כנ״ל, ובראשן תעודת־האישור, ולאחר מכן יהיה מותר להסתמך על העתקות אלה לתכליות הכרוכות באזרחות הפלשתינאית (א״י).

(4) בהכנת איחוד דברי־המלך במועצה על האזרחות הפלשתינאית (א״י), 1925–1941 מותר להפנים את הסעיף 1 מדבר־המלך במועצה על האזרחות הפלשתינאית (א״י)(תיקון), 1931, לגופו של חלק א׳ מהאיחוד הנ״ל, וכן לערוך אותם שינויים והסגלות בנוסח דברי־המלך במועצה על האזרחות הפלשתינאית (א״י), 1925–1941, שיהיו דרושים, כתוצאות הכנת זו, בתנאי שלא ישנו את תוצאותם של דברי־המלך האלה,

לפיכך, אני, לורד מוין, המזכיר הראשי של הוד רוממותו לעניני המושבות, מאשר בזה כי דבר־המלך הבא הוכן ונדפס לפי הוראותיו הנ״ל של סעיף 10 מדבר־המלך על האזרחות הפלשתינאית (א״י) (תיקון), 1939, כפי שתוקן כנ״ל, ובהתאם לאותן הוראות.
{{ח:מפריד}}
לפי {{ח:חיצוני|חוק האזרחות#סעיף 18|סעיף 18(א) לחוק האזרחות, תשי״ב–1952}}, איחוד דברי־המלך במועצה בעניין הנתינות הארצישראלית בוטל מכללא מיום הקמת המדינה.
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אישור כללי ורשיון להנפקת ניירות ערך והצעתם לציבור

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אישור כללי ורשיון להנפקת ניירות ערך והצעתם לציבור}}
{{ח:קטע3||לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} {{ש}} ולפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות [נוסח חדש] התשמ״ג–1983}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|י״פ תשמ״ז, 2314|אישור כללי ורשיון להנפקת ניירות ערך והצעתם לציבור|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3476.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 787|תיקון|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3526.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1276|תיקון|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3957.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 2042|תיקון|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4095.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 1467|תיקון|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4181.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 4892|תיקון|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4787.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 39|סעיף 39(א)}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, ולפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות#סעיף 165|סעיף 165}} {{ח:חיצוני|פקודת החברות|לפקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}, שהועברה אלי, אני מאשר כלהלן:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1||תיקון: תשנ״ג, תשנ״ד, תשנ״ט}}
{{ח:ת}} הנפקה והצעה לציבור של מניות, איגרות חוב, ניירות ערך מסחריים, כתבי אופציה, שטרי הון, שטרי הון ניתנים להמרה במניות ויחידות השתתפות של שותפות ואיגרות חוב ניתנות להמרה במניות (להלן – ניירות ערך).

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשנ״ד, תשנ״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} הנפקת מניות הטבה בכל סכום.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשמ״ח, תשנ״ב, תשנ״ג, תשנ״ט}}
{{ח:ת}} האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} לא יחול על הנפקה והצעה לציבור של ניירות ערך למוכ״ז.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} האישור הכללי להנפקת ניירות ערך {{ח:הערה|(י״פ תשמ״ז, 1370)}} – בטל.

{{ח:חתימות|י״א בסיון התשמ״ז (8 ביוני 1987)}}
* '''יהודה דרורי'''
הממונה על שוק ההון, ביטוח וחסכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזה על ארגון יציג של זכאים לפי חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזה על ארגון יציג של זכאים}}
{{ח:קטע3||לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|י״פ תשנ״ו, 2405|אכרזה על ארגון יציג של זכאים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4394.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2884|תיקון|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11312.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 31א|סעיף 31א(א)}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}}, אני מכריז על –
{{ח:תת|(1)}} ארגון אלמנות ויתומי צה״ל כארגון יציג של זכאים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|החוק האמור}};
{{ח:תת|(2)}} ארגון יד לבנים – ארגון להנצחת חללי מערכות ישראל וטיפול במשפחותיהם, בארגון יציג של זכאים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|החוק האמור}}.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} באכרזה זאת, ”זכאים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|החוק האמור}}“ – ובכלל זה אחי הנספה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק}}.

{{ח:חתימות|י״ז באדר התשנ״ו (8 במרס 1996)}}
* '''שמעון פרס'''
ראש הממשלה ושר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת דרכי ענישה (תסקיר של קצין מבחן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת דרכי ענישה (תסקיר של קצין מבחן), תשכ״ד–1964}}
{{ח:קטע3||אכרזה בדבר תחולת {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 38|סעיף 19(ב)}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 567|אכרזת דרכי ענישה (תסקיר של קצין מבחן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1530.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 195|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2131.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 38|סעיף 19(ז)}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני העונשין (דרכי ענישה)|לחוק לתיקון דיני העונשין (דרכי ענישה), תשי״ד–1954}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סייגים לתחולת {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 38|סעיף 19(ב)}}|תיקון: תשכ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 38|סעיף קטן (ב) לסעיף 19 של החוק לתיקון דיני העונשין (דרכי ענישה), תשי״ד–1954}}, לא יחול –
{{ח:תת|(1)}} על נאשם שביום ביצוע העבירה מלאו לו 21 שנה;
{{ח:תת|(2)}} על נאשם המרצה עונש מאסר בשל עבירה אחרת;
{{ח:תת|(3)}} על נאשם שביחס אליו הוגש תסקיר של קצין מבחן תוך שנים עשר החדשים האחרונים לפני מתן גזר הדין, והעתק התסקיר הוגש לבית המשפט;
{{ח:תת|(4)}} על עבירות שהעונש שנקבע להן בחוק הוא מאסר עולם ונקבע שהוא עונש חובה;
{{ח:תת|(5)}} על עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ז|החוק לתיקון דיני העונשין (בטחון המדינה), תשי״ז–1957}};
{{ח:תת|(6)}} על עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט)|החוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), תשי״ד–1954}}, פרט {{ח:חיצוני|חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט)#סעיף 2א|לסעיף 2א של אותו חוק}};
{{ח:תת|(7)}} על בתי דין לעבירות תנועה שהוקמו לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#חלק ד פרק 2 סימן ה1|תקנות־שעת־חירום (עבירות תנועה – דין חיילים), תש״ט–1949}};
{{ח:תת|(8)}} על נאשם שמקום מגוריו הקבוע הוא מחוץ לשטח שמשפט מדינת ישראל חל עליו.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתה של אכרזה זו היא ביום י״ח בשבט תשכ״ד (1 בפברואר 1964).

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} בטלים –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב באכרזה בדבר החלת סעיף 19 לחוק לתיקון דיני העונשין (דרכי ענישה), תשי״ד–1954, תשכ״ב–1961;}}
{{ח:תת|(2)}} אכרזת דרכי ענישה (תסקיר של קצין מבחן), תשכ״ב–1961.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לאכרזה זו ייקרא ”אכרזת דרכי ענישה (תסקיר של קצין מבחן), תשכ״ד–1964“.

{{ח:חתימות|י״ז בטבת תשכ״ד (2 בינואר 1964)}}
* '''דב יוסף'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הגנת הצומח (נזקי עזים) (אזורים אסורים ברעיית עזים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הגנת הצומח (נזקי עזים) (אזורים אסורים ברעיית עזים), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 1446|אכרזת הגנת הצומח (נזקי עזים) (אזורים אסורים ברעיית עזים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4116.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק להגנת הצומח (נזקי עזים)#סעיף 3|סעיף 3(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק להגנת הצומח (נזקי עזים)|לחוק להגנת הצומח (נזקי עזים), תש״י–1950}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אזורים אסורים לרעיה}}
{{ח:ת}} אלה יהיו אזורים אסורים ברעיית עזים:
{{ח:תת|(1)}} כל השטחים הנמצאים ממזרח לקו האורך 170 בקטע המשתרע בין קו הרוחב 086 בצפון לבין קו הרוחב 050 בדרום;
{{ח:תת|(2)}} כל השטחים הנמצאים מדרום לקו הרוחב 050;
{{ח:תת|(3)}} כל השטחים הנמצאים ממערב לקו האלכסוני הנמשך במקביל לכביש רביבים–צאלים, מהמקום שבו הוא חוצה את קו הרוחב 050 ועד לגבול רצועת עזה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתה של אכרזה זו ביום השלושים אחרי פרסומה.

{{ח:חתימות|ח׳ בניסן תש״ם (25 במרס 1980)}}
* '''אריאל שרון'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת המים (אזור קיצוב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת המים (אזור קיצוב), התשס״ט–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 186|אכרזת המים (אזור קיצוב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6728.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 36|סעיף 36}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, התשי״ט–1959}}, מכריזה מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אזור קיצוב}}
{{ח:ת}} כל שטח מדינת ישראל מוכרז בזה אזור שצריכת המים בו תהיה קצובה.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} אכרזת המים (אזור קיצוב), התשכ״ב–1961, אכרזת המים (אזור קיצוב) (מס׳ 2), התשכ״ב–1962, ואכרזת המים (אזור קיצוב), התשכ״ד–1963 – בטלות.

{{ח:חתימות|כ״א בחשוון התשס״ט (19 בנובמבר 2008)}}
* '''אורי שני'''
יושב ראש מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על יצוא הצמח ומוצריו (מוצרים המופקים מפירות, מירקות, מקטניות, מדגנים ומתבלינים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על יצוא הצמח ומוצריו (מוצרים המופקים מפירות, מירקות, מקטניות, מדגנים ומתבלינים), התשמ״ה–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 1868|אכרזת הפיקוח על יצוא הצמח ומוצריו (מוצרים המופקים מפירות, מירקות, מקטניות, מדגנים ומתבלינים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4852.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על ייצוא הצמח ומוצריו#סעיף 1|סעיף 1}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על ייצוא הצמח ומוצריו|לחוק הפיקוח על ייצוא הצמח ומוצריו, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אכרזה}}
{{ח:ת}} מוצרים המופקים מפירות (כולל מפרי הדר), מירקות, מקטניות, מדגנים או מתבלינים, מוכרזים כצמח לעניין {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על ייצוא הצמח ומוצריו|החוק}}.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} אכרזת הפיקוח על יצוא הצמח ומוצריו (אכרזה על מוצרים המופקים מפירות או מירקות ועל פירות וירקות משומרים כצמח), התשי״ז–1957 – בטלה.

{{ח:חתימות|י״ב באב התשמ״ה (30 ביולי 1985)}}
* '''אריאל שרון'''
שר התעשיה והמסחר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (אספקת גז)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (אספקת גז), תשל״ד–1973}}
{{ח:קטע3||אכרזה על שירות בר פיקוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 441|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (אספקת גז)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3104.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אכרזה על שירות בר פיקוח}}
{{ח:ת}} שירות אספקה של גז מוכרז בזה כשירות בר פיקוח.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לאכרזה זו ייקרא ”אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (אספקת גז), תשל״ד–1973“.

{{ח:חתימות|ל׳ בחשון תשל״ד (25 בנובמבר 1973)}}
* '''חיים בר־לב'''
שר המסחר והתעשיה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (בדיקות מי שפיר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (בדיקות מי שפיר), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 1159|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (בדיקות מי שפיר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4100.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 171|תקנות בריאות העם (בדיקת אבחנה פולשנית בהיריון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7051.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מכריז לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (בדיקות מי שפיר), תש״ם–1980 בוטלה {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (בדיקת אבחנה פולשנית בהיריון)#סעיף 14|בתקנה 14(2) לתקנות בריאות העם (בדיקת אבחנה פולשנית בהיריון), התשע״ב–2011}}.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} באכרזה זו, ”בדיקת מי שפיר“ – לרבות דיקור שק השפיר למטרת אבחנה טרום לידתית של הפרעות גנטיות, מחלות או מומים מלידה.

{{ח:סעיף|2|אכרזה על שירות בר־פיקוח}}
{{ח:ת}} בדיקת מי שפיר היא שירות בר־פיקוח.

{{ח:חתימות|כ״ד בשבט תש״ם (11 בפברואר 1980)}}
* '''אליעזר שוסטק'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (בית ארעי למגורים ובית למגורים צמוד קרקע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (בית ארעי למגורים ובית למגורים צמוד קרקע), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 1126|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (בית ארעי למגורים ובית למגורים צמוד קרקע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5376.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי״ח–1957}} (להלן – החוק), אני מכריז כי בית ארעי למגורים וכן בית למגורים צמוד קרקע הבנוי בניה קלה, הם מצרכים בני־פיקוח כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|בחוק}}.
{{ח:סוגר}}

{{ח:חתימות|י״א באב התשנ״א (22 ביולי 1991)}}
* '''משה נסים'''
שר התעשיה והמסחר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (גז טבעי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (גז טבעי), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1033|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (גז טבעי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4599.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי״ח–1957}}, אני מכריז על גז טבעי כמצרך בר פיקוח החל ביום כ״ד בכסלו התשמ״ד (30 בנובמבר 1983).
{{ח:סוגר}}

{{ח:חתימות|כ״ה בשבט התשמ״ד (29 בינואר 1984)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האנרגיה והתשתית
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הוראת שעה), התשמ״ו–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 155|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4870.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי״ח–1957}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אכרזה על מצרכים ושירותים בני פיקוח}}
{{ח:ת}} בפרק זמן תוקפו של {{ח:חיצוני|חוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה)|חוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה), התשמ״ו–1985}}, יהיה כל מצרך בר פיקוח {{ח:הערה|[צ״ל: יהיה כל מצרך מצרך בר פיקוח]}} וכל שירות שירות בר פיקוח.

{{ח:סעיף|2|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין אכרזה זו באה לגרוע מאכרזות אחרות שבתוקף.

{{ח:חתימות|י״ב בחשון התשמ״ו (27 באוקטובר 1985)}}
* '''אריאל שרון'''
שר התעשיה והמסחר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הוראת שעה) (תשמ"ה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הוראת שעה), התשמ״ה–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 1058|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4790.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי״ח–1957}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אכרזה על מצרכים ושירותים בני פיקוח}}
{{ח:ת}} בפרק זמן תקפו של {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים (יציבות מחירים – הוראת שעה)|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים (יציבות מחירים – הוראת שעה), התשמ״ה–1985}}, יהיה כל מצרך מצרך בר פיקוח וכל שירות שירות בר פיקוח.

{{ח:סעיף|2|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין אכרזה זו באה לגרוע מאכרזות אחרות שבתוקף.

{{ח:חתימות|כ״ח באדר התשמ״ה (21 במרס 1985)}}
* '''אריאל שרון'''
שר התעשיה והמסחר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעה באוטובוס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעה באוטובוס), תשכ״ה–1965}}
{{ח:קטע3||אכרזה על שירות בר־פיקוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ה, 1359|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעה באוטובוס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1683.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} באכרזה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוטובוס“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה, תשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסעה“ – הסעת נוסעים, לרבות הובלת מזוודה, חבילה ומטען־יד אחר של הנוסע באוטובוס.

{{ח:סעיף|2|אכרזה על שירות בר־פיקות}}
{{ח:ת}} שירות הסעה באוטובוס מוכרז בזה כשירות בר־פיקוח.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} צו ההגנה (מניעת רווחים מופקעים) (שירות בפיקוח), תשי״ג–1953 – בטל.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לאכרזה זו ייקרא ”אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעה באוטובוס), תשכ״ה–1965“.

{{ח:חתימות|כ״א בשבט תשכ״ה (24 בינואר 1965)}}
* '''ישראל בר־יהודה'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעת נוסעים בכלי שיט קטנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעת נוסעים בכלי שיט קטנים), תשל״ב–1972}}
{{ח:קטע3||אכרזה על שירות בר־פיקוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 750|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעת נוסעים בכלי שיט קטנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2818.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אכרזה על שירות בר־פיקוח}}
{{ח:ת}} הסעת נוסעים בשכר בכלי שיט שתפוסתו ברוטו עד 100 טון מוכרזת כשירות בר־פיקוח.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לאכרזה זו ייקרא ”אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעת נוסעים בכלי שיט קטנים), תשל״ב–1972“.

{{ח:חתימות|כ״ה בשבט תשל״ב (10 בפברואר 1972)}}
* '''שמעון פרס'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעת סיור, השכרה והסעה מיוחדת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעת סיור, השכרה והסעה מיוחדת), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1008|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעת סיור, השכרה והסעה מיוחדת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4235.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 1151|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4795.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, התשי״ח–1957}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} באכרזה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסעה“ – הסעת נוסעים בשכר או בכל תמורה שהיא, לרבות הצעה והסכמה להסעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסעת סיור“ – הסעה שבה עומד רכב לרשות המזמין לנסיעת סיור של קבוצת נוסעים במקומות שונים, בשכר או בתמורה אחרת, בליווי והדרכה של מורה דרך מוסמך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסעה מיוחדת“ – הסעה שבה עומד אוטובוס או טיולית לרשות המזמין תמורת תשלום סכום כולל בעד השימוש בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השכרה“ – השכרת רכב, לרבות החכרתו, השאלתו, מתן רשות השימוש בו והעמדתו לרשות אדם אחר בכל צורה שהיא, כשההשכרה, ההחכרה, מתן רשות השימוש בו או העמדתו לרשות אדם אחר כאמור, נעשים או ניתנים בתמורה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב“ – כמשמעות רכב מנועי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוטובוס“ – אוטובוס ציבורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טיולית“ – רכב מסחרי שמשקלו הכולל המותר מעל 4 טון.

{{ח:סעיף|2|אכרזה על שירותים בני־פיקוח}}
{{ח:ת}} השירותים האמורים להלן מוכרזים בזה כשירותים בני־פיקוח:
{{ח:תת|(1)}} הסעת סיור;
{{ח:תת|(2)}} השכרה;
{{ח:תת|(3)}} הסעה מיוחדת.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} בטלות:
{{ח:תת|(1)}} אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הולכת סיור ברכב פרטי), התש״ך–1960;
{{ח:תת|(2)}} אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (השכרת רכב פרטי), התשי״ט–1959;
{{ח:תת|(3)}} אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעת סיור באוטובוס), התשל״ב–1972;
{{ח:תת|(4)}} אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעה מיוחדת באוטובוס), התשל״ט–1978.

{{ח:חתימות|י״ג באדר ב׳ התשמ״א (19 במרס 1981)}}
* '''חיים לנדאו'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הפעלת משרד להשכרת גרורים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הפעלת משרד להשכרת גרורים), תשל״ד–1974}}
{{ח:קטע3||אכרזה על שירותים בני־פיקוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 1388|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הפעלת משרד להשכרת גרורים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3189.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} באכרזה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גרור“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה, תשכ״א–1961}}, אשר משקלו הכולל 10 טון או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השכרה“ – השכרת גרורים, לרבות השאלתם, מתן רשות השימוש בהם והעמדתם לרשות אדם אחר בכל צורה שהיא, כשהם נעשים או ניתנים בשכר או בתמורה אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרד להשכרת גרורים“ – מקום שבו מתנהל מפעל, עסק, מיזם או מוסד להשכרת גרורים.

{{ח:סעיף|2|אכרזה על שירות בר־פיקוח}}
{{ח:ת}} הפעלת משרד להשכרת גרורים מוכרזת בזה כשירות בר־פיקוח.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לאכרזה זו ייקרא ”אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (הפעלת משרד להשכרת גרורים), תשל״ד–1974“.

{{ח:חתימות|י״ד בסיון תשל״ד (4 ביוני 1974)}}
* '''גד יעקבי'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (התקנה או החזקה של מערכת גז מרכזית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (התקנה או החזקה של מערכת גז מרכזית), התשל״ד–1974}}

{{ח:קטע3||אכרזה על שירותים בני פיקוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 1236|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (התקנת מערכת גז מרכזית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3174.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 1036|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5126.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} באכרזה זו, ”שירות התקנה או שירות החזקה“ – שירות מהשירותים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|אכרזה על שירות בר־פיקוח|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} שירות התקנה או שירות החזקה מוכרז בזה כשירות בר־פיקוח.

{{ח:סעיף|3|השם|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} לאכרזה זו ייקרא ”אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (התקנה או החזקה של מערכת גז מרכזית), התשל״ד–1974“.

{{ח:קטע2|תוספת|התוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} התקנת צינור מרכזי;

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} התקנת צינור דירתי;

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} התקנת ציוד במרכז ההספקה ובריכוז מונים;

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} חיצוב מעבר לצנרת.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת גז מרכזית“ – מיתקן המשמש להולכת גז למספר יחידות דיור לצריכתו לשם בישול, חימום וכל מטרה אחרת המושגת באמצעות גז, לרבות ציוד, מכשירים, אבזרים, צינורות וחלקים אחרים הקשורים במיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרכז הספקה“ – מקום או מקומות במערכת גז מרכזית שבהם מותקנים המכל המרכזי או המכלים המרכזיים מצויידים בכל הציוד הדרוש להפעלה תקינה של מערכת גז מרכזית לרבות סוללות, מחזיקי סוללות, סלילים, ברזי מכל, מחליף אוטומטי, מכסה למחליף אוטומטי, ברז בטחון ראשי ומאריכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריכוז מונים“ – מקום או מקומות במערכת גז מרכזית שבהם מותקנים מונים המצויידים בכל הציוד הדרוש, לרבות ברז ראשי לסעפות או ברז סינון, סעפות, מחזיקי סעפות, מפסיקים אוטומטיים, וסת משאבה או וסתים אחרים, מאריכים, חיבורים ופקקים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צינור מרכזי“ – צינור להעברת גז ממרכז ההספקה לריכוז המונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צינור דירתי“ – צינור להעברת גז מהמונה עד ליציאתו בתוך מטבח של יחידת דיור.

{{ח:חתימות|י״ג באייר תשל״ד (5 במאי 1974)}}
* '''חיים בר־לב'''
שר המסחר והתעשיה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (התקנת תנורי הסקה דירתיים והחזקתם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (התקנת תנורי הסקה דירתיים והחזקתם), תשכ״ט–1969}}
{{ח:קטע3||אכרזה על שירותים בני פיקוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ט, 1953|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (התקנת תנורי הסקה דירתיים והחזקתם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2429.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} באכרזה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תנור“ – תנור הסקה דירתי הניזון בדלק נוזל והמצוייד בארובה לפליטת גזי שריפה, לרבות ארובה כאמור, מיתקן להעברת דלק ממיכל דלק לתנור וכל ציוד הדרוש להפעלת תנור או לפעולתו התקינה, אך למעט מיכל דלק להחסנת דלק מחוץ לבית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות החזקה“ – תיקון כל קלקול בתנור שנגרם בשימושו הרגיל, והחזקת התנור במצב תקין, בתקופה ובתנאים שנקבעו בתעודת אחריות או בכל מסמך אחר שניתן לקונה מטעם ספק התנור או מתקינו.

{{ח:סעיף|2|אכרזה על שירותים בני פיקוח}}
{{ח:ת}} התקנת תנור ושירות החזקה מוכרזים בזה כשירותים בני־פיקוח.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לאכרזה זו ייקרא ”אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (התקנת תנורי הסקה דירתיים והחזקתם), תשכ״ט–1969“.

{{ח:חתימות|כ״ז בתמוז תשכ״ט (13 ביולי 1969)}}
* '''זאב שרף'''
שר המסחר והתעשיה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (חמרי דלק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (חמרי דלק), תש״ל–1970}}
{{ח:קטע3||אכרזה על מצרכים בני פיקוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 1529|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (חמרי דלק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2552.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} באכרזה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חמרי דלק“ –
{{ח:תת}} {{עמודות|2|
{{ח:תת|(1)}} בנזין בעל אוקטן כלשהו;
{{ח:תת|(2)}} בנזין נ.ר.מ.;
{{ח:תת|(3)}} גז נפט מעובה;
{{ח:תת|(4)}} קרוסין;
{{ח:תת|(5)}} דלק סילונים;
{{ח:תת|(6)}} סולר;
{{ח:תת|(7)}} סולר מפוצח;
{{ח:תת|(8)}} דיזל;
{{ח:תת|(9)}} מזוט קל מיוחד;
{{ח:תת|(10)}} מזוט קל;
{{ח:תת|(11)}} מזוט כבד;
{{ח:תת|(12)}} נפט גלמי;
{{ח:תת|(13)}} נפטא;
{{ח:תת|(14)}} דלק לקטנועים.
}}

{{ח:סעיף|3|אכרזה על חמרי דלק כמוצרים בני פיקוח}}
{{ח:ת}} חמרי דלק מוכרזים בזה כמוצרים בני פיקוח.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (חמרי דלק), תשכ״ו–1966 – בטלה.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לאכרזה זו ייקרא ”אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (חמרי דלק), תש״ל–1970“.

{{ח:חתימות|י״ג בניסן תש״ל (19 באפריל 1970)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (טיפול רפואי במכשירי קרינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (טיפול רפואי במכשירי קרינה), תשכ״ה–1965}}
{{ח:קטע3||אכרזה על שירות בר־פיקוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ה, 2050|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (טיפול רפואי במכשירי קרינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1726.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} באכרזה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טיפול רפואי“ – לרבות אבחון וכן טיפול ואבחון ברפואת שיניים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר קרינה“ – מכשיר או מכונה הפולטים קרינה מייננת או שבהפעלתם נוצרת קרינה מייננת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרינה“ – קרני גאמה, קרני X, חלקיקי אלפא, חלקיקי ביתא, אלקטרונים בעלי מהירות גבוהה, נויטרונים, פרוטונים, או חלקיקים גרעיניים אחרים, למעט גלי קול, גלי רדיו וגלי אור, בין אם האור נראה לעין ובין אם הוא אינפרה־אדום או אולטרה־סגול.

{{ח:סעיף|2|אכרזה על שירות בר־פיקוח}}
{{ח:ת}} טיפול רפואי במכשיר קרינה מוכרז בזה כשירות בר־פיקוח.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לאכרזה זו ייקרא ”אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (טיפול רפואי במכשירי קרינה), תשכ״ה–1965“.

{{ח:חתימות|ח׳ באייר תשכ״ה (10 במאי 1965)}}
* '''חיים משה שפירא'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (יבוא טובין על ידי סוכן ליבוא אישי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (יבוא טובין על ידי סוכן ליבוא אישי), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 1658|אכרזת הפיקוח על מצרכים ושירותים (יבוא טובין על ידי סוכן ליבוא אישי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4127.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מכריז לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אכרזה על שירות בר־פיקוח}}
{{ח:ת}} שירות של יבוא טובין מחוץ לארץ על ידי סוכן ליבוא אישי מוכרז בזה כשירות בר פיקוח.

{{ח:חתימות|ו׳ באייר תש״ם (22 באפריל 1980)}}
* '''גדעון פת'''
שר התעשיה, המסחר והתיירות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]