תקנות החשמל (מיתקן חשמלי ציבורי בבנין רב קומות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החשמל (מיתקן חשמלי ציבורי בבנין רב קומות), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 504|תקנות החשמל (מיתקן חשמלי ציבורי בבנין רב קומות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6226.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 48(א) לחוק־יסוד: הממשלה}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: דרישות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: חדר חשמל}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: מיתקן ציבורי}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אבזר“ – פריט של ציוד חשמלי המשמש לתמסורת (Transmission) או לחלוקה (Distribution) של אנרגיה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור ציבורי של בנין“ – אזור של בנין שיש לקהל גישה חופשית אליו, לרבות דרכי מילוט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אלקטרוליט“ – נוזל המשמש למילוי מצבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אספקה חלופית“ – אספקת חשמל כחלופה, מלאה או חלקית, לאספקה מרשת של חברת חשמל או מרשת לאספקה עצמית, בשעת הפסקתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין רב קומות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)|בתקנות התכנון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרגת הגנה IPXXX“ – דרגת הגנה כמשמעותה בתקן ישראלי ת״י 981;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרך מילוט“ – דרך המובילה ליציאה מהמבנה, לרבות המעברים המובילים אליה, מכל חלקי הבנין וכן דרך מוצא בטוח כהגדרתה בת״י 921;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הדקי צרכן“ – נקודות חיבור בין רשת חברת חשמל לבין מיתקן צרכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל עניני חשמל, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקנה סמויה“ – התקנה שאינה נראית לעין, בתוך האדמה, קיר, תקרה, רצפה או מחיצה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זינה“ – הבאת אספקת חשמל למיתקן לרבות האמצעים הפיזיים לכך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם“ – השיעור האפקטיבי של עוצמת הזרם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם דלף“ – זרם הדולף דרך בידוד או על פניו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם יתר“ – זרם העולה על הזרם הנומינלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם נומינלי“ – זרם אשר בעבורו תוכנן הציוד החשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרם קצר“ – זרם יתר המופיע כתוצאה מקצר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת חשמל“ – חברה לאספקת חשמל בעלת רישיון ספק שירות חיוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדר חשמל“ – חדר המשמש באופן בלעדי להתקנת ציוד לייצור או לחלוקה של אנרגיה חשמלית לרבות מצברים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כבל“ – מוליך יחיד מבודד, בעל מעטה נוסף תוך ייצורו, או מספר מבודדים מאוגדים, תוך ייצורם, במעטה נוסף משותף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוח“ – מסד וציוד המורכב עליו להבטחה של מיתקן, לפיקוד ולבקרה; בתי תקע ומפסקים שבמהלך של מעגל סופי אינם נחשבים כלוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוח חירום“ – לוח המשמש להזנת מעגלי חירום במבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוח חלוקה“ – לוח המשמש להגנה ולחיבור קווים ומעגלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – אבזר הגנה להפסקה אוטומטית של זרם יתר במעגל או קו; מבטח יכול שיהיה נתיך או מפסק אוטומטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה“ – כל מבנה, בין שהוא עשוי אבן, פלדה, בטון, עץ, חומר פלסטיק או כל חומר אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מובל“ – התקן העוטף מוליך או כבל בשלמותו ולכל אורכו והמיועד להגנה על הכבל או המוליך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסום אש“ – מערכת שנועדה לאטום ולחסום מעבר אש דרך פתחים סביב רכיבים כגון צנרת, כבלים, מובילי אוויר וכדומה העוברים דרך קיר או תקרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן חשמלי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ביתי“ – מיתקן במבנה המשמש למגורים, למשרדים, למסחר או דומה להם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן חירום“ – חלק של מיתקן, כגון קו או מעגל, החייב להמשיך לפעול, למשך זמן מוגדר, בזמן הפסקת הזינה הרגילה וגם בזמן סכנה, כגון שריפה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ציבורי“ – מיתקן החל בכניסת הזינה למבנה וכלה בכניסה למיתקנים הביתיים, לרבות מיתקני החירום וכולל החיבור מהדקי הצרכן עד כניסתו ללוח הצרכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבר שירות ותחזוקה“ – מרחב בתוך חדר חשמל המיועד לצורכי שירות ותחזוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל סופי“ – מעגל המחובר ישירות למכשיר או לבית תקע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק מגן“ – מפסק המיועד להפסיק אוטומטית מיתקן ממקור זינה במקרה של הופעת זרם דלף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק מחלף“ – מפסק המיועד להעביר זינת מיתקן למקורות זינה חלופיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל“ – מספר מוליכים, על אבזריהם, המוגנים באמצעות מבטח משותף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל חיוני“ – מעגל המזין מיתקן חירום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל חירום“ – מעגל המוזן מלוח חירום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצבר מרכזי“ – מצבר המשמש לאספקה של תאורת חירום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח“ – בזרם חילופין – שיעורו האפקטיבי; בזרם ישר – שיעורו כאשר תכולת האדוות בו אינה עולה על 10 אחוזים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח גבוה“ – מתח העולה על 1,000 וולט בזרם חילופין או על 1,500 וולט בזרם ישר בין שני מוליכים כלשהם באותו מעגל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נומינלי“ – מתח אשר בעבורו תוכנן ציוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך“ – מתח השורר בין שני מוליכים באותה שיטת אספקה, העולה על מתח נמוך מאוד ואינו עולה על 1,000 וולט בזרם חילופין או 1,500 וולט בזרם ישר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך מאוד“ – מתח השורר בין שני מוליכים באותה שיטת אספקה, שאינו עולה על –
{{ח:תתת|(1)}} 12, 24 או 50 וולט בזרם חילופין;
{{ח:תתת|(2)}} 30, 60 או 120 וולט בזרם ישר;
{{ח:תת}} הכל כאמור בתקנות החלות על המיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמידות באש“ – הזמן שבו הרכיב מתפקד באש לפי ת״י 931;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיר“ – חלל אנכי בבנין המיועד להעברת צנרת, כבלי חשמל, אוורור וכיוצא באלה למעט פיר המעלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פס צבירה“ – מוליך נחושת, מלבני או עגול, חשוף או מבודד, המשמש להעברת אנרגיה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד“ – כלל הפריטים המהווים מיתקן או חלק ממנו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קו“ – מעגל המזין לוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קשת חשמלית“ – זרם חשמלי העובר דרך אוויר או גזים בטמפרטורה גבוהה כתוצאה מהפרש מתחים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח ציבורי“ – מרחב בבנין רב קומות שמוגדר בידי מתכנן בנין רב קומות כמרחב לצרכים ציבוריים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאורת התמצאות“ – תאורה הפועלת אוטומטית במקרה של הפסקת חשמל במבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תא ביניים“ – חלל מעבר בנוי בעל שתי דלתות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 20.2.22“ – תקן ישראלי ת״י 20 חלק 2.22 – ”מנורות; מנורות לתאורת חירום“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 473“ – תקן ישראלי 473.12 – ”כבלים, פתילים ומוליכים מבודדים למתח נומינלי עד 1,000 וולט“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 755“ – תקן ישראלי ת״י 755 {{ח:הערה|-}} ”תגובות בשריפה של חומרי בניה – שיטות בדיקה וסיווג“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 921“ – תקן ישראלי ת״י 921, חלק 1 – ”השימוש בחומרי בניה לפי תגובותיהם בשריפה: דרישות כלליות“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 931“ – תקן ישראלי 931, חלק 1.1 – ”עמידות באש של אלמנטי בנין: שיטות בדיקה“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 981“ – תקן ישראלי ת״י 981 – ”מיון דרגות ההגנה של מעטפות לציוד חשמלי“ – שעומד לעיון הציבור בספריית מכון התקנים הישראלי, רח׳ לבנון 42, תל אביב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1381“ – תקן ישראלי ת״י 1381 – ”מובילי פלסטיק למיתקני חשמל, תקשורת ואלקטרוניקה“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1516“ – תקן ישראלי ת״י 1516 – ”כבלי כוח מבודדים בדיאלקטרן מקשי משוחל למתח נקוב מ־1 ק״ו ועד 30 ק״ו“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקרת ביניים“ – שכבה עשויה מחומרים קלים המורכבת מתחת לתקרה נושאת, או מתחת לגג ושאינה מודבקת ישירות לתקרה נושאת, לרבות לתקרה מתחת לאגדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – תקן ישראלי (ת״י) כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 6|בסעיף 6(א) לחוק התקנים, התשי״ג–1953}}, תקן רשמי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 8|בסעיף 8(א) לחוק האמור}}, או תקן מן המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, שכולם הופקדו לעיון הציבור בספריית מכון התקנים, רח׳ חיים לבנון 42, תל אביב ובמרכז המידע של חברת החשמל לישראל בע״מ, אתר תחנת הכוח, חיפה, או תקן אחר שאישר המנהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן IEC“ – תקן שפרסמה הנציבות הבין־לאומית לאלקטרוניקה (International Electrotechnical Commission);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן DIN“ – תקן שפרסם מכון התקינה הגרמני (Deutsches Institut Für Normung);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות התכנון“ – {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)|תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש״ל–1970}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: דרישות כלליות}}

{{ח:סעיף|2|אחריות}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתכנן אדם מיתקן ציבורי בבנין רב קומות, לא יתקינו ולא יבצע בו כל עבודה, אלא אם כן הוא בעל הכשרה מתאימה ומורשה לכך לפי תקנות אלה, והתכנון, ההתקנה או העבודה מתבצעים בהתאם להוראות תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ירשה הבעלים, המחזיק או האחראי על הפעלתו של מיתקן ציבורי בבנין לאדם אחר מטעמו לתכנן מיתקן כאמור, להפעילו או לבצע בו כל עבודה, אלא אם כן, הוא בעל הכשרה מתאימה ומורשה לכך לפי תקנות אלה, והתכנון, ההתקנה או העבודה מתבצעים בהתאם להוראות תקנות אלה.
{{ח:תת|(ג)}} לא יפעיל אדם מיתקן ציבורי בבנין רב קומות אלא אם כן הוא מותקן ומתוחזק לפי הוראות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|התקנת מיתקן}}
{{ח:תת|(א)}} מיתקן ציבורי בבנין רב קומות יתוכנן, יותקן, ייבדק ויתוחזק בידי חשמלאי בלבד ובהתאם לתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) רשאי אדם שאינו חשמלאי לבצע עבודות הכנה למיתקן ציבורי, ובלבד שהוא פועל לפי הוראותיו של חשמלאי ובפיקוחו.

{{ח:סעיף|4|התאמת ציוד למתח}}
{{ח:ת}} התכונות החשמליות והמכניות של כל פריטי ציוד המיתקן הציבורי יתאימו למתח הנומינלי ולזרם המתוכנן של המיתקן וכן להוראות תקנות אלה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: חדר חשמל}}

{{ח:סעיף|5|סיווג חדרי חשמל לפי ייעודם}}
{{ח:ת}} חדרי חשמל יסווגו כלהלן:
{{ח:תת|(1)}} חדר המיועד להתקנת לוח חלוקה למתח גבוה או למתח נמוך; בחדר זה יכול שיותקנו הן לוח חלוקה למתח נמוך והן לוח חלוקה למתח גבוה;
{{ח:תת|(2)}} חדר שמיועד להתקנת לוח חלוקה למיתקן חירום;
{{ח:תת|(3)}} חדר שבו יותקן שנאי, עם לוחותיו או בלעדיהם;
{{ח:תת|(4)}} חדר שבו תותקן ערכת גנרטור והלוח שלה;
{{ח:תת|(5)}} חדר שבו יותקן מצבר מרכזי מסוג המחייב תחזוקה, ואשר קיבולת האנרגיה שלו עולה על 0.9 קוט״ש.

{{ח:סעיף|6|דרישות כלליות לחדרי חשמל}}
{{ח:ת}} חדר חשמל יעמוד בכל הדרישות האלה:
{{ח:תת|(1)}} גובהו יהיה 2 מטרים לפחות; מעבר שירות ותחזוקה יהיה בגובה של 1.80 מטרים לפחות;
{{ח:תת|(2)}} יהיה בו אוורור מספיק למניעת הצטברות גזים הנפלטים ממצברים, אם ישנם, ולסילוק החום הנוצר עקב פעולת הציוד המותקן בו, כך שהטמפרטורה המרבית של כל חלק מחלקיו, לא תעלה על המותר לגביו לפי התקן החל עליו;
{{ח:תת|(3)}} לא יותקנו בו מערכות, כגון צינורות, מובלים וכבלים, שאינן משמשות את חדר החשמל;
{{ח:תת|(4)}} תהיה לו דרך מילוט שאורכה, עד ליציאה כלשהי מן החדר, לא תעלה על 40 מטר;
{{ח:תת|(5)}} ניתן יהיה להגיע אליו, בכל עת, בקלות ובבטחה ישירות מחוץ למבנה שבו הוא נמצא, או דרך שטח ציבורי סמוך או תא ביניים, אך לא תהיה גישה ישירה לחדר חשמל מחדר מדרגות המיועד לשמש כדרך מילוט;
{{ח:תת|(6)}} הקיר, הרצפה והתקרה שלו יהיו מחומר לא דליק לפי ת״י 755 ועמיד אש למשך 120 דקות לפחות;
{{ח:תת|(7)}} הדלת שלו תהיה עמידת אש למשך 30 דקות לפחות ותיסגר אוטומטית כך שפתיחתה מבחוץ תחייב שימוש במפתח ואילו פתיחתה מבפנים תהיה חופשית.

{{ח:סעיף|7|חדר חשמל במיתקן חירום}}
{{ח:ת}} חדר חשמל המשמש לוח חלוקה למיתקן חירום לא ישמש למטרה אחרת כלשהי, ולא למיתקן אחר, ואולם יכול שיימצא בו לוח חלוקה ראשי של זינת בנין רב קומות במתח נמוך ובלבד שיובטח כי לא תוכל להתפתח קשת חשמלית בין הלוחות.

{{ח:סעיף|8|חדר חשמל המשמש שנאי}}
{{ח:ת}} חדר חשמל המשמש שנאי יעמוד, נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}}, בכל הדרישות האלה:
{{ח:תת|(1)}} מפלס הרצפה שבו מותקן שנאי, המכיל נוזל בידוד וקירור, יהיה בין מפלס גישה לרכב כיבוי אש לבין 4 מטרים מתחתיו;
{{ח:תת|(2)}} כניסת אוויר חיצון ופליטת האוויר מחוץ לבנין שבו הוא נמצא יהיו ישירות דרך פתחים או חלונות או באמצעות תעלה בלבד; הפתחים, החלונות והתעלות לא יעבירו אש ועשן לחללים אחרים; פתחי אוורור וחלונות יוגנו בפני חדירת גופים זרים או כניסת אנשים באמצעות רשתות, רפפות, סורגים וכדומה;
{{ח:תת|(3)}} תהיה אפשרות בטוחה לקליטת כל כמות נוזלי הבידוד והקירור שבשנאים;
{{ח:תת|(4)}} לא יותקנו בו מעל 3 שנאים;
{{ח:תת|(5)}} הגישה מתוך בנין רב קומות לחדר החשמל שבו, תהיה רק דרך מסדרונות ותאי ביניים; ממוקם בחדר החשמל שנאי המכיל נוזל קירור – תותקן יציאה אחת, לפחות, החוצה שתהיה ישירה או דרך תא ביניים; תא ביניים כאמור יכול לשמש גם כחדר כניסה לחדר חשמל אחר אך לא לחדרים אחרים; תא ביניים בעל נפח העולה על 20 מ״ק יצויד באמצעים לסילוק עשן.

{{ח:סעיף|9|חדר חשמל המשמש ערכת גנרטור}}
{{ח:תת|(א)}} חדר חשמל המשמש ערכת גנרטור יעמוד, נוסף על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנות 6}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}} בדרישות {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת גנרטורים למתח נמוך)|תקנות החשמל (התקנת גנרטורים למתח נמוך), התשמ״ז–1987}} (להלן – תקנות התקנת גנרטורים).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנות 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}}, ניתן להתקין בחדר חשמל המשמש ערכת גנרטור צנרת זרה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת גנרטורים למתח נמוך)#סעיף 23|בתקנה 23 לתקנות התקנת גנרטורים}}.

{{ח:סעיף|10|חדר חשמל המשמש מצבר מרכזי}}
{{ח:ת}} חדר חשמל המשמש מצבר מרכזי יעמוד, נוסף על דרישות {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}}, בדרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הרצפה ומסך המצברים וכן מערכת האוורור יהיו עמידים בפני השפעת האלקטרוליט;
{{ח:תת|(2)}} יותקן בו שלט שבו ייכתב: ”אסור לעשן“.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: מיתקן ציבורי}}

{{ח:סעיף|11|תיול במיתקן ציבורי}}
{{ח:תת|(א)}} פירים ותעלות לתיול חשמלי, כולל מחסומי האש שלהם, יהיו מחומרים בהתאם לנדרש בת״י 921.
{{ח:תת|(ב)}} מעבר תיול דרך קיר או תקרה יצויד, בתחום המעבר, במחסום אש אשר יחסום גם רווחים בין גידים וכבלים; מחסום אש כאמור יהיה עמיד באש בדרגה כנדרש לגבי הקיר או התקרה שהוא חוצה, אך לא פחות מ־90 דקות.
{{ח:תת|(ג)}} כבל בהתקנה סמויה בקיר יותקן במובל בלבד.

{{ח:סעיף|12|מיתקן בדרך מילוט}}
{{ח:תת|(א)}} מובל בקיר או בתקרה של דרך מילוט יותקן באחת השיטות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} בחריץ, שלאחר ההתקנה יכוסה בשכבת טיח בעובי של 15 מ״מ לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} בפיר בנוי מקירות עמידי אש למשך 90 דקות לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} מובל המותקן בקיר או בתקרה של דרך מילוט לא יחליש את עמידותם באש מתחת לנדרש בת״י 921.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב) מותר להתקין בדרך מילוט כבלים ומוליכים בתעלות ובתקרות ביניים העשויות פח פלדה עם כיסוי מפח פלדה או בצנרת פלדה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מותר להתקין מובל בקיר או בתקרה של דרך מילוט בהתקנה גלויה, אם הוא משרת את דרך המילוט בלבד ועמיד באש למשך 30 דקות לפחות, כנדרש בתקן הגרמני DIN 4102/12.

{{ח:סעיף|13|מיתקן חירום}}
{{ח:תת|(א)}} חלקי מיתקן החירום המפורטים להלן יתפקדו גם בשריפה במשך פרקי זמן אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מערכות גילוי אש, כריזה, דלת אוטומטית, תאורת חירום, משאבות דלק לגנרטורים, ומערכת סימון ותאורה למניעת מכשולי טיסה מעל הבנין רב קומות שבו מיתקן החירום – 30 דקות לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} מערכות הגברת לחץ מי כיבוי, אוורור לחדרי מדרגות, סילוק עשן וחום, מעליות המיועדות לפינוי אדם או לשימוש הכבאים, לרבות הפיר וחדר המכונות שלהן והחיבור בין הגנרטור לבין לוח החירום – 90 דקות לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} מיתקן חירום יוזן מלוח חירום בלבד, שמותקן בחדר חשמל לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנה 7}} ושיוזן ישירות מהאספקה הראשית לבנין, שבו נמצא מיתקן החירום האמור.
{{ח:תת|(ג)}} גנרטור יזין את לוח החירום ישירות באספקה חלופית.
{{ח:תת|(ד)}} לוח החירום יהיה עשוי פח פלדה או חומר בידוד קשיח, בעל דרגת התקלחות {{ח:הערה|[צ״ל: התלקחות]}} BHI (לפי DIN\VDE 0304 TELL 3) לפחות.
{{ח:תת|(ה)}} כל יציאה מלוח החירום לזינת מערכת חירום תמותג על ידי מפסק אוטומטי בעל הגנה בפני זרם קצר בלבד; אמצעי המיתוג בתחילת מעגל חיוני, תיבת חיבורים והמכשור המוזן בקצהו השני יסומנו בצבע צהוב.
{{ח:תת|(ו)}} מערכת אספקת חשמל המשמשת לזינת מיתקן חירום, לרבות אופן התקנתה ואבזריה, תהיה בהתאם לנדרש בתקן הגרמני DIN 4102/12, כך שיובטח תפקודה למשך הזמן הנדרש.

{{ח:סעיף|14|כבלים, מוליכים מבודדים ומובלים}}
{{ח:ת}} במיתקן ציבורי –
{{ח:תת|(1)}} מוליכים וכבלים בעלי בידוד PVC יתאימו לת״י 473, ולת״י 1516 וכן לתקן IEC 332-1;
{{ח:תת|(2)}} צינורות פלסטיק PVC יהיו לפי ת״י 728;
{{ח:תת|(3)}} תעלות פלסטיק PVC יהיו לפי ת״י 1381.

{{ח:סעיף|15|זינה למפסק ראשי}}
{{ח:ת}} החיבור במתח נמוך בין רשת חברת חשמל או מקור זינה אחר לבין המפסק הראשי של מיתקן ציבורי יהיה באחת הדרכים האלה:
{{ח:תת|(1)}} ארבעה כבלים חד־גידיים שרמת הבידוד שלהם היא ‎1.8/3 KV לפחות;
{{ח:תת|(2)}} ארבעה פסי צבירה שחיזוקיהם בעלי רמת בידוד ‎1.8/3 KV לפחות.

{{ח:סעיף|16|תאורה כללית באזור ציבורי של בנין רב קומות}}
{{ח:תת|(א)}} תאורה כללית באזור ציבורי של בנין רב קומות שבו היא מותקנת, תוזן משני מעגלים לפחות, כך שהפסקת אחד מהם לא תגרום לעלטה בקטע כלשהו בבנין רב קומות.
{{ח:תת|(ב)}} מנורה בדרך מילוט תוגן בפני נגיעה מקרית ותהיה בדרגת הגנה IP 3×3 לפחות.

{{ח:סעיף|17|תאורת התמצאות}}
{{ח:ת}} נוסף על האמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 פרט 7.00.12|בפרט 7.00.12 שבתוספת השניה לתקנות התכנון}}, תאורת התמצאות תותקן כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} תאורת חירום באזורים הציבוריים של בנין רב קומות תוזן מלוח החירום;
{{ח:תת|(2)}} במעגל המזין תאורת חירום לא יותקן מפסק מגן;
{{ח:תת|(3)}} בכשל באספקת חשמל מלוח החירום תופעל אוטומטית תאורת החירום;
{{ח:תת|(4)}} מנורות חירום יהיו בהתאם לת״י 20.2.22.

{{ח:סעיף|18|בדיקות הפעלה}}
{{ח:ת}} חשמלאי בודק סוג 3, לפי {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (רישיונות)|תקנות החשמל (רישיונות), התשמ״ה–1985}}, יבדוק מיתקן ציבורי בבנין רב קומות וכל חלק שלו לאחר השלמתו ולפני הפעלתו הראשונה, כי הותקן בהתאם לתקנות אלה ובהתאם {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק}}.

{{ח:סעיף|19|תחזוקה ובדיקת תקינות פעולה}}
{{ח:תת|(א)}} מיתקן ציבורי בבנין רב קומות יתוחזק באופן שוטף, יישמר במצב תקין, ותבוצע בו בדיקת תקינות אחת לשנה לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} בבדיקת תקינות האמורה בתקנת משנה (א) ייבדקו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פעולת תאורת חירום, שלטי חירום מוארים ותאורת מכשולי טיסה;
{{ח:תתת|(2)}} תפקוד הגנרטור לאספקה חלופית ופעולת מפסק מחלף;
{{ח:תתת|(3)}} הימצאות מתח בכניסה למערכות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} גילוי אש;
{{ח:תתתת|(ב)}} כריזה;
{{ח:תתתת|(ג)}} דלתות אוטומטיות;
{{ח:תתתת|(ד)}} מעגלי תאורת חירום;
{{ח:תתתת|(ה)}} תאורת מכשולי טיסה;
{{ח:תתתת|(ו)}} הגברת לחץ מי כיבוי;
{{ח:תתתת|(ז)}} אוורור של חדרי מדרגות;
{{ח:תתתת|(ח)}} סילוק עשן וחום;
{{ח:תתת|(4)}} תקינות מערכת הארקה;
{{ח:תתת|(5)}} בדיקה חזותית של לוחות למתח נמוך;
{{ח:תתת|(6)}} בבנין רב קומות המקבל אספקה במתח גבוה –
{{ח:תתתת|(א)}} בדיקה חזותית של לוחות למתח גבוה;
{{ח:תתתת|(ב)}} בדיקה ותחזוקה של שנאים.
{{ח:תת|(ג)}} מבצע בדיקת תקינות כאמור יערוך דוח בדיקה שיימסר לבעל המיתקן או מחזיקו ויישמר בידם, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ד)}} ליקוי שהתגלה בזמן הבדיקה, יתוקן בלא דיחוי.

{{ח:סעיף|20|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על עבודות חשמל המתבצעות בבנין רב קומות.

{{ח:סעיף|21|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שנה מיום פרסומן אך מותר לפעול לפיהן מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תקן DIN 4102/12
{{ח:ת}} {{דוכיווני | | Fire behaviour of building materials and elements Part 12: Fire resistance of electric cable systems required to maintain circuit integrity – requir{{ח:הערה|e}}ments and testing.}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תקן DIN/VDE 0304 Tell 3
{{ח:ת}} {{דוכיווני | | Flammability of solid non metalic materials when exposed to flame sources – List of test methods{{ח:הערה|.}} }}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תקן IEC 332–1
{{ח:ת}} {{דוכיווני | | Test on electric cabels under fire conditions Part 1: Test on a single vertical insulated wire of cabel.}}

{{ח:חתימות|ט׳ בשבט התשס״ג (12 בינואר 2003)}}
* '''אפרים איתם'''
שר התשתיות הלאומיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]