תקנות הבטיחות בעבודה (ניטור סביבתי וניטור ביולוגי של עובדים בגורמים מזיקים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבטיחות בעבודה (ניטור סביבתי וניטור ביולוגי של עובדים בגורמים מזיקים), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 1318|תקנות הבטיחות בעבודה (ניטור סביבתי וניטור ביולוגי של עובדים בגורמים מזיקים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7028.pdf}}, {{ח:תיבה|1362|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7031.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכות שר התעשייה המסחר והתעסוקה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173|סעיפים 173}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 216|ו־216}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], התש״ל–1970}} (להלן – הפקודה), בהסכמת שר החקלאות ופיתוח הכפר, בהסכמת שר הבריאות לעניין זרחנים אורגניים וקרבמטים, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 21א לחוק־יסוד: הכנסת}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, ולעניין {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9}} בהתייעצות עם מועצת המוסד לבטיחות וגיהות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות“ – פעולות המבוצעות בידי בודק מעבדה מוסמך, לשם מדידת רמת החשיפה המשוקללת, רמת החשיפה לזמן קצר ותקרת החשיפה במקום העבודה, וכוללות סקר מקדים מעודכן וניטור סביבתי של גורמים מזיקים שנערך בהתאם לממצאיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקות טוקסיקולוגיות–ביולוגיות“ – בדיקות של סימנים ביולוגיים בגוף האדם והשוואתם למדדים ביולוגיים לחשיפה תעסוקתית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בודק מעבדה מוסמך“ – עובד מעבדה מוסמכת, בעל הסמכה תקפה ממפקח העבודה הראשי לערוך בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות במקומות עבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורמים מזיקים“ – גורמים כימיים ופיזיקליים מזיקים, הנמצאים במקום העבודה, ואשר העובדים עלולים להיחשף אליהם בזמן העבודה והם רשומים בספר, {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} או {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורמים מזיקים טעוני ניטור“ – גורמים מזיקים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, שלגביהם מתחייב ביצוע בדיקה סביבתית תעסוקתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הספר“ – Threshold Limit Values for Chemical Substances and Physical Agents & Biological Exposure Indices – ACGIH, כתוקפו מזמן לזמן לפי עדכונו השנתי, שעותק שלו מופקד לעיון הציבור במשרדי אגף הפיקוח על העבודה בירושלים, תל אביב, באר שבע וחיפה, וכן במרכז למידע של המוסד לבטיחות וגיהות בתל אביב, והפניה אליו מצויה באתר האינטרנט של משרד התעשייה המסחר והתעסוקה, שכתובתו WWW.MOITAL.GOV.IL; הנוסח התקף האחרון שאליו יש הפניה כאמור, הוא הנוסח המחייב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשיפה משוקללת מרבית מותרת“ – Threshold Limit Value – Time Weighted Average (TLV-TWA)‎ – הרמה המשוקללת המרבית של גורמים מזיקים באזור עבודתו של העובד אשר עד אליה מותרת חשיפה במשך יום עבודה של 8 שעות מתוך יממה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשיפה מרבית מותרת לזמן קצר“ – Threshold Limit Value – Short Term Exposure Limit (TLV-STEL)‎ – הרמה המרבית של גורמים מזיקים באזור עבודתו של העובד אשר עד אליה מותרת חשיפה של עד 15 דקות בכל פעם, לא יותר מ־4 פעמים ביום עבודה של 8 שעות מתוך יממה ובמרווח של 60 דקות לפחות בין פעם לפעם, ובתנאי שרמת החשיפה הכוללת ל־8 שעות עבודה ביממה תהיה נמוכה מרמת החשיפה המשוקללת המרבית המותרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדדים ביולוגיים לחשיפה תעסוקתית“ – Biological Exposure Indices (BEI)‎ – רמות של סימנים ביולוגיים בגוף האדם, לרבות בדם, בפלסמה, בשתן ובאוויר הנשיפה, המהוות סף אזהרה ביולוגי לגבי חשיפת העובד לגורמים כימיים ופיזיקליים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנה גבולית“, ”קרינה“ או ”קרינה מייננת“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העוסקים בקרינה מייננת)|בתקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העוסקים בקרינה מייננת), התשנ״ג–1992}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנת קרינה משוקללת“ – מכפלת מנת קרינה לאיבר או לרקמה במקדם השקלול לאותו איבר או רקמה, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה לבדיקות טוקסיקולוגיות–ביולוגיות“ – מעבדה שהסמיך שר התעשייה המסחר והתעסוקה, בהסכמת שר הבריאות, באופן כללי או מיוחד, בהודעה ברשומות, לביצוע בדיקות טוקסיקולוגיות ביולוגיות בעובדים החשופים או העומדים להיות חשופים לגורמים מזיקים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מוסמכת“ – מעבדה בעלת הסמכה תקפה ממפקח העבודה הראשי, לבצע בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות במקומות עבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדת אגף הפיקוח“ – מעבדה מוסמכת ארצית לגיהות תעסוקתית של משרד התעשייה המסחר והתעסוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח עבודה“, ”מפקח העבודה הראשי“ ו”מפקח עבודה אזורי“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|בחוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי״ד–1954}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום עבודה“ – מקום עבודה כלשהו, לרבות מפעל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתכות קשות“ או ”מתק״ש“ – תערובת מוקשית של קרבידים, לרבות של טונגסטן, טיטניום, טנטלום, וונדיום ושל מתכות, לרבות ניקל וקובלט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נוזלי קירור“ – נוזלים המשמשים לקירור בעת עיבוד מתכות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סקר מקדים“ – סקר שיטתי הנערך במקום העבודה לצורך זיהוי, הערכה ותיעוד של גורמים מזיקים, הכולל אפיון של סביבת העבודה ומתבצע באמצעות תצפיות ואיסוף מידע איכותי וכמותי בעמדות עבודה ובחללי עבודה, וממצאיו משמשים בסיס לקביעת היקף הניטור הסביבתי–תעסוקתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד בגורמים מזיקים טעוני ניטור“ – עובד החשוף לאחד או יותר מן הגורמים המזיקים טעוני הניטור, בחשיפה העולה על רמת הפעולה, בעבודה חלקית או מלאה, במשך שלושים ימים בשנה לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובדת בגיל הפוריות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות עבודת נשים (עבודות אסורות, עבודות מוגבלות ועבודות מסוכנות)|בתקנות עבודת נשים (עבודות אסורות, עבודות מוגבלות ועבודות מסוכנות), התשס״א–2001}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערכי חשיפה מותרים“ – החשיפה המשוקללת המרבית המותרת, החשיפה המרבית המותרת, תקרת החשיפה המותרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רמת הפעולה“ – Action Level – (AL)‎ – רמה של מחצית החשיפה המשוקללת המרבית המותרת או, אם לא נקבע ערך לחשיפה המשוקללת המרבית המותרת, מחצית תקרת החשיפה המותרת של הגורמים המזיקים הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|ובחלק א׳ בתוספת השנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות רפואי מוסמך“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לשכת בריאות מחוזית או נפתית של משרד הבריאות;
{{ח:תתת|(2)}} קופת חולים, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תתת|(3)}} מוסד רפואי ששר התעשייה המסחר והתעסוקה, בהסכמת שר הבריאות, הסמיכו לבדיקות מסוימות לעניין תקנות הבטיחות בעבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות ייחודיות“ – תקנות הבטיחות בעבודה המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקרת חשיפה מותרת“ – Threshold Limit Value – Ceiling (TLV-C)‎ – הרמה המרבית של גורמים מזיקים באזור עבודתו של העובד אשר מעליה אסורות חריגות כלשהן בכל פרק זמן שהוא במשך יום העבודה.

{{ח:סעיף|2|הורדת הסיכון לחשיפה לגורמים מזיקים}}
{{ח:ת}} במקום עבודה שבו נעשה שימוש בגורם מזיק, יפעל המעביד להורדת הסיכון לחשיפה לגורם זה ככל האפשר, לרבות נקיטת אמצעים אלה, לפי הוראות כל דין וכללי המקצוע:
{{ח:תת|(1)}} יתקין ויקיים אמצעי אוורור, יניקה, ניקוז ופליטה מתאימים ויעילים, או כל שיטה אחרת להורדת ריכוז הגורם המזיק, ובצורה שלא תזיק לבריאות עובד או לבריאות הציבור;
{{ח:תת|(2)}} יתקין, ככל הנדרש על פי כללי המקצוע, מנדפים מתאימים ויעילים שבהם יתבצעו פעולות בגורם מזיק ויתחזקם כראוי;
{{ח:תת|(3)}} ידאג לאיסוף וסילוק מיידי של פסולת המכילה גורם מזיק מתחנות העבודה, באופן שלא יגרום למטרד או לנזק לבריאות העובד;
{{ח:תת|(4)}} ידאג לכך שכל עובד בגורם מזיק ישתמש בבגדי עבודה מתאימים להגנה מפני חשיפה;
{{ח:תת|(5)}} יקבע מקומות מיוחדים לאכילה ולשתייה, לעישון ולמנוחת העובדים;
{{ח:תת|(6)}} ידאג לסידורים מיוחדים למצבי חירום, כולל דרכי מילוט, חילוץ ופינוי של עובדים, וככל הנדרש על פי כללי המקצוע, מקלחות לשטיפת הגוף והעיניים.

{{ח:סעיף|3|ערכי חשיפה מותרים בגורמים מזיקים}}
{{ח:תת|(א)}} המעביד ינקוט את כל הפעולות הסבירות כדי –
{{ח:תתת|(1)}} שלא לחרוג מערכי החשיפה המותרים;
{{ח:תתת|(2)}} שלא יועבד עובד בחשיפה לגורם מזיק, מעבר לערכי החשיפה המותרים;
{{ח:תתת|(3)}} שלא ייחשף עובד בקרינה מייננת לרמה העולה על המנה הגבולית, כנקוב {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ של התוספת השנייה}}, וסכום מנות הקרינה המשוקללות לא יעלה על המנה הגבולית כנקוב {{ח:פנימי|תוספת 2|באותה תוספת}}, ובכפוף להגבלות הנוספות {{ח:פנימי|תוספת 2|שבאותה תוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} החשיפה המשוקללת המרבית המותרת, החשיפה המרבית המותרת, תקרת החשיפה המותרת והמדדים הביולוגיים לחשיפה תעסוקתית יהיו לפי הספר.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב), הערכים שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} לגבי גורמים מזיקים {{ח:פנימי|תוספת 3|ובתוספת השלישית}} לגבי מדדים ביולוגיים לחשיפה תעסוקתית, יבואו במקום הערכים שבספר, ולגבי גורמים או חומרים שאין לגביהם ערכים בספר – נוסף עליהם.

{{ח:סעיף|4|עריכת בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות בגורמים מזיקים טעוני ניטור}}
{{ח:תת|(א)}} במקום עבודה, שבו נעשה שימוש בגורם מזיק טעון ניטור, יערוך המעביד בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות, שבאמצעותן ייקבע אם יש במקום העבודה עובד בגורמים מזיקים טעוני ניטור.
{{ח:תת|(ב)}} בדיקות כאמור ייערכו בתוך 60 ימים מכל אחד ממועדים מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מיום שהוכנס לשימוש במקום העבודה גורם מזיק טעון ניטור;
{{ח:תתת|(2)}} מיום שחל בו שינוי מהותי בתהליך עבודה עם גורם מזיק טעון ניטור;
{{ח:תתת|(3)}} מיום שחל בו אירוע המשפיע או עלול להשפיע על רמות החשיפה לגורמים מזיקים טעוני ניטור במקום העבודה.
{{ח:תת|(ג)}} נמצא בבדיקות הסביבתיות תעסוקתיות כאמור כי במקום העבודה עובד בגורמים מזיקים טעוני ניטור, יערוך המעביד בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות חוזרות בתכיפות של אחת לשנה לפחות.
{{ח:תת|(ד)}} נמצא בבדיקות כאמור בתקנת משנה (א) או (ב) כי במקום העבודה אין עובד בגורמים מזיקים טעוני ניטור, יערוך המעביד בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות חוזרות בתכיפות של אחת לשנתיים לפחות.

{{ח:סעיף|5|בדיקות מעבדה מוסמכת לגבי גורמים מזיקים}}
{{ח:תת|(א)}} בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות יבוצעו אך ורק בידי בודק מעבדה מוסמך ובמעבדה מוסמכת, במכשירים מכוילים ובשיטות מקובלות, לרבות תכניות לבקרת איכות שאישר מפקח העבודה הראשי.
{{ח:תת|(ב)}} תוצאות הבדיקות יירשמו במעבדה המוסמכת ויישמרו 50 שנה; המעבדה המוסמכת תשלח מיד את תוצאות הבדיקות למעביד ולמעבדת אגף הפיקוח.
{{ח:תת|(ג)}} מעבדת אגף הפיקוח תעביר העתק מתוצאות הבדיקות הסביבתיות–תעסוקתיות לשירות רפואי מוסמך, וכן לעובדי מקום העבודה שבו בוצעו הבדיקות, לפי פניותיהם.
{{ח:תת|(ד)}} המעביד ישמור את תוצאות הבדיקות הסביבתיות–תעסוקתיות במשך 20 שנה ויפרסם לידיעת העובדים במקום העבודה, בתוך 3 ימים ממועד קבלת תוצאות הבדיקות, את התוצאות המתייחסות לאותו מקום עבודה; בצמוד לתוצאות הבדיקות יפורסמו ערכי החשיפה המותרים.

{{ח:סעיף|6|מועדים שונים לביצוע בדיקות סביבתיות}}
{{ח:ת}} מפקח עבודה אזורי רשאי להורות על ביצוע בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות או על ביצוע בדיקות בתכיפות שונה או במועדים שונים מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}} או בתקנות הייחודיות, הכל בכפוף לקריטריונים שעליהם יורה מפקח העבודה הראשי בנוהל.

{{ח:סעיף|7|בדיקות רפואיות לעובדים בגורמים מזיקים}}
{{ח:תת|(א)}} נדרשות על פי כל דין או על פי דרישת מפקח עבודה שהוא רופא, בדיקות רפואיות תעסוקתיות לעובדים בגורמים מזיקים, לא ייערכו בדיקות אלה אלא בידי שירות רפואי שהוסמך לבצען; הפניה לבדיקות טוקסיקולוגיות–ביולוגיות תיעשה על ידי השירות הרפואי המוסמך.
{{ח:תת|(ב)}} בדיקות טוקסיקולוגיות–ביולוגיות יבוצעו אך ורק במעבדה לבדיקות טוקסיקולוגיות–ביולוגיות; תוצאות הבדיקות יימסרו לשירות הרפואי המוסמך אשר ביקש אותן וכן למפקח עבודה שהוא רופא, ויישמרו במעבדה למשך 50 שנים לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} המעביד יפעל לפי הוראות השירות הרפואי המוסמך או הוראות מפקח עבודה, ככל שתוצאות הבדיקות מחייבות זאת.

{{ח:סעיף|8|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה באות להוסיף על הוראות כל דין, ולא לגרוע מהן.

{{ח:סעיף|9|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ניטור סביבתי וניטור ביולוגי של עובדים בגורמים מזיקים), התשנ״א–1990 – בטלות.

{{ח:סעיף|10|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה 60 ימים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), במקום עבודה או במפעל, העוסקים בייצור ופירוק מצברים, תהיה תחילתו של הפריט עופרת {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, שנתיים מיום פרסום התקנות, ובלבד שרמת העופרת בדם של העובדים לא תעלה על ‎30 µg/100 mL לנשים ועל ‎45 µg/100 mL לשאר העובדים.

{{ח:סעיף|11|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} במפעל או במקום עבודה שבו נעשה שימוש בגורמים מזיקים טעוני ניטור ביום התחילה או לפניו, ולא נערכו בו בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות לגורמים אלה בשנה שקדמה ליום התחילה, ייערכו בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)}} בתוך 60 ימים מיום התחילה.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}
{{ח:קטע3||גורמים מזיקים טעוני ניטור המחייבים בדיקה סביבתית תעסוקתית בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 4|לתקנה 4}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|אבץ אוקסיד|ZINC OXIDE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|אבק של עצים (אבק בר שאיפה לריאות)|WOOD DUSTS (Inhalable)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|אבק קמח (אבק בר שאיפה לריאות)|FLOUR DUST (Inhalable)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|איזופלוראן (גז הרדמה)|ISOFLURANE (Anaesthetic Gas)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|אמוניה|AMMONIA}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|אנפלוראן (גז הרדמה)|ENFLURANE (Anaesthetic Gas)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|אפיכלורהידרין|EPICHLORHYDRIN}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|אקרילו–ניטריל|ACRYLONITRILE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|אתילן אוקסיד|ETHYLENE OXIDE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|אתילן דיברומיד|ETHYLENE DIBROMIDE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|בוטיל אצטט|BUTYL ACETATE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|בנזואיל פראוקסיד|BENZOYL PEROXIDE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|גלוטראלדהיד|GLUTARALDEHYDE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|גליקול אתרים|GLYCOL ETHERS}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|4,1־דיאוקסן |1,4-DIOXANE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|דימתיל פורמאמיד|DIMETHYLFORMAMIDE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|הידרזין|HYDRAZINE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|הלותן (גז הרדמה)|HALOTHANE (Anaesthetic Gas)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|n־הקסאן|n-HEXANE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|חומצה גופרתית|SULFURIC ACID}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|כותנה גולמית ומעובדת|COTTON DUST (Raw and Processed)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|כלור|CHLORINE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|כלורופורם|CHLOROFORM}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|מנגן|MANGANESE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|מתיל איזובוטיל קטון|METHYL ISOBUTYL KETONE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|מתיל אקרילאט|METHYL ACRYLATE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|מתיל אתיל קטון|METHYL ETHYL KETONE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|מתיל מתאקרילאט|METHYL METHACRYLATE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|מתילן כלוריד|METHYLENE CHLORIDE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|נוזלי קירור|METALWORKING FLUIDS}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|ניטרוס אוקסיד (גז הרדמה)|NITROUS OXIDE (Anaesthetic Gas)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|סבופלוראן (גז הרדמה)|SEVOFLURANE (Anaesthetic Gas)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|סיבים מינרליים|MINERAL FIBERS}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|פורמאלדהיד|FORMALDEHYDE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|פחמן שחור|CARBON BLACK}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|פחמן טטראכלורי|CARBON TETRACHLORIDE}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|פנול|PHENOL}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|קולופוניום|COLOPHONY}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|קרוסין|KEROSENE}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ערכים של חשיפה תעסוקתית מותרת לגורמים מזיקים שהתקיים בהם אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} פורטו בתקנות הייחודיות ומסומנים בכוכבית;
{{ח:תת|(2)}} אין לגביהם תקנה ייחודית, ואינם מופיעים בספר;
{{ח:תת|(3)}} אין לגביהם תקנה ייחודית, הם מופיעים בספר אך נקבעו להם ערכי חשיפה תעסוקתית מותרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ג)}}, השונים מהקבוע בספר.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

הגורם המזיק	חשיפה משוקללת מרבית מותרת	חשיפה מרבית מותרת לזמן קצר	תקרת חשיפה מותרת	רמת הפעולה	הערות

{{דוכיווני|אבק של עצים – אבק בר שאיפה|WOOD DUSTS (inhalable)}}	1 מיליגרם למטר מעוקב (להלן – מ״ג/מ״ק)	0.5 מ״ג/מ״ק

{{דוכיווני|איזופלוראן (גז הרדמה)|ISOFLURANE (anaesthetic gas)}}	2 חלקים למיליון (להלן – חל״מ)	6 חל״מ	1 חל״מ

{{דוכיווני|איזוציאנאטים(*)|ISOCYANATES}}	0.005 חל״מ	0.02 חל״מ	0.0025 חל״מ

{{דוכיווני|אנפלוראן (גז הרדמה)|ENFLURANE (anaesthetic gas)}}	2 חל״מ	6 חל״מ	1 חל״מ

{{דוכיווני|ארסן (זרניך) (As)(*)|ARSENIC (as As)}}

{{ח:תת|1.}} {{דוכיווני|תרכובות אורגניות|organic compounds}}
0.200 מ״ג/מ״ק	0.100 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|2.}} {{דוכיווני|תרכובות אנאורגניות|inorganic compounds}}
0.010 מ״ג/מ״ק	0.005 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|3.}} {{דוכיווני|ארסין (AsH3)(*)|ARSINE}}
0.05 מ״ג/מ״ק {{ש}} או 0.02 חל״מ	0.025 מ״ג/מ״ק {{ש}} או 0.01 חל״מ

{{דוכיווני|אתילן אוקסיד|ETHYLENE OXIDE}}	1 חל״מ	0.5 חל״מ	החשיפה המשוקללת המרבית המותרת לעובדת בגיל הפוריות ולנשים בתקופות של הריון או הנקה, תהיה 0.75 חל״מ

{{דוכיווני|אתילן די־ברומיד|ETHYLENE DIBROMIDE}}	1 חל״מ	3 חל״מ	0.5 חל״מ

{{דוכיווני|בנזן (בנזול)(*)|BENZENE (BENZOL)}}	0.5 חל״מ	2.5 חל״מ	0.25 חל״מ

{{דוכיווני|בריליום (Be)(*) מתכת + תרכובות בריליום (כבריליום)|BERYLLIUM and compounds (as Be)}}	0.0002 מ״ג/מ״ק	0.0001 מ״ג/מ״ק

{{דוכיווני|האלותן (גז הרדמה)|HALOTHANE (anaesthetic gas)}}	5 חל״מ	10 חל״מ	2.5 חל״מ

{{דוכיווני|ויניל–כלוריד(*)|VINYL CHLORIDE}}	1 חל״מ	0.5 חל״מ	החשיפה המשוקללת המרבית המותרת לעובדת בגיל הפוריות ולנשים בתקופות של היריון או הנקה, תהיה 0.75 חל״מ

{{דוכיווני|זרחנים אורגניים וקרבמטים(*)|ORGANOPHOSPHATES and CARBAMATES}}	על פי המתפרסם בספר

{{דוכיווני|חומצה גופרתית (ככלל חומצה)|SULFURIC ACID}}	0.3 מ״ג/מ״ק	0.15 מ״ג/מ״ק

{{דוכיווני|טולואן (טולואול) (C6H5CH3)(*)|TOLUENE}}	50 חל״מ	25 חל״מ

{{דוכיווני|טונגסטן (W)(*)|TUNGSTEN}}

{{ח:תת|א.}} {{דוכיווני|מתכת + תרכובות בלתי מסיסות (כטונגסטן)|metal and insoluble compounds (as W soluble)}}
5.000 מ״ג/מ״ק	2.500 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|ב.}} {{דוכיווני|תרכובות מסיסות (כטונגסטן)|compounds (as W)}}
1.000 מ״ג/מ״ק	0.500 מ״ג/מ״ק

{{דוכיווני|1,1,1{{ח:הערה|-}}טריכלורו–אתאן (CCl3-CH3)(*)|1,1,1-TRICHLOROETHANE Methyl Chloroform}}	200 חל״מ	350 חל״מ	100 חל״מ

{{דוכיווני|טריכלורו–אתילן (CCl2{{=}}CHCl)(*)|TRICHLOROETHYLENE}}	50 חל״מ	100 חל״מ	25 חל״מ

{{דוכיווני|כותנה גולמית ומעובדת|COTTON DUST, raw and processed}}	0.5 מ״ג/מ״ק	0.25 מ״ג/מ״ק

כספית (Hg)(*)	החשיפה המשוקללת המרבית המותרת לעובדת בגיל הפוריות ולנשים בתקופות של היריון או הנקה, תהיה 0.005 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|א.}} {{דוכיווני|כספית אורגנית (ככספית)|MERCURY ORGANIC (as Hg)}}

{{ח:תתת|1.}} {{דוכיווני|תרכובות אלקיל|alkyl compounds}}
0.010 מ״ג/מ״ק	0.030 מ״ג/מ״ק	0.005 מ״ג/מ״ק

{{ח:תתת|2.}} {{דוכיווני|תרכובות אריל|aryl compounds}}
0.100 מ״ג/מ״ק	0.050 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|ב.}} {{דוכיווני|כספית מתכתית ואנאורגנית (ככספית)|MERCURY elemental and forms (as Hg) inorganic}}
0.025 מ״ג/מ״ק	0.0125 מ״ג/מ״ק

{{דוכיווני|כרום (Cr)(*)|CHROMIUM}}

{{ח:תת|1.}} {{דוכיווני|תרכובות אנאורגניות של כרום (ככרום):|inorganic compounds (as Cr)}}

{{ח:תתת|א.}} {{דוכיווני|מתכת + תרכובות של כרום|III metal and Cr III compounds}}
0.500 מ״ג/מ״ק	0.250 מ״ג/מ״ק

{{ח:תתת|ב.}} {{דוכיווני|תרכובות של כרום VI מסיסות במים|water-soluble Cr VI compounds}}
0.050 מ״ג/מ״ק	0.025 מ״ג/מ״ק

{{ח:תתת|ג.}} {{דוכיווני|תרכובות של כרום VI בלתי מסיסות|insoluble Cr VI compounds}}
0.010 מ״ג/מ״ק	0.005 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|2.}} {{דוכיווני|צינק כרומאטים (ככרום) (ZnCrO4)|ZINC CHROMATES (as Cr)}}
0.010 מ״ג/מ״ק	0.005 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|3.}} {{דוכיווני|כרומאט העופרת (ככרום) (PbCrO4)|LEAD CHROMATE (as Cr)}}
0.012 מ״ג/מ״ק	0.006 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|4.}} {{דוכיווני|סטרונציום כרומאט (ככרום) (SrCrO4)|STRONTIUM CHROMATE (as Cr)}}
0.00050 מ״ג/מ״ק	0.00025 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|5.}} {{דוכיווני|קלציום כרומאט (ככרום) (CaCrO4)|CALCIUM CHROMATE (as Cr)}}
0.0010 מ״ג/מ״ק	0.0005 מ״ג/מ״ק

{{דוכיווני|נוזלי קירור|METALWORKING FLUIDS}}	0.5 מ״ג/מ״ק	0.25 מ״ג/מ״ק

{{דוכיווני|ניקל (Ni)(*) (בר שאיפה)|NICKEL (inhalable)}}

{{ח:תת|1.}} {{דוכיווני|מתכת (כניקל)|elemental}}
1.500 מ״ג/מ״ק	0.750 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|2.}} {{דוכיווני|תרכובות אנאורגניות מסיסות של ניקל (כניקל)|soluble inorganic compounds (as Ni)}}
0.100 מ״ג/מ״ק	0.050 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|3.}} {{דוכיווני|תרכובות אנאורגניות בלתי מסיסות של ניקל (כניקל)|insoluble inorganic compounds (as Ni)}}
0.200 מ״ג/מ״ק	0.100 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|4.}} {{דוכיווני|ניקל קרבוניל (כניקל) (Ni(CO)4)|NICKEL CARBONYL (as Ni)}}
0.05 חל״מ	0.025 חל״מ

{{דוכיווני|סבופלוראן (גז הרדמה)|SEVOFLURANE (anaesthetic gas)}}	2 חל״מ (לשעה)	1 חל״מ

{{דוכיווני|סטירן (ויניל–בנזן) (C6H5CH{{=}}CH2)(*)|STYRENE}}	20 חל״מ	40 חל״מ	10 חל״מ

{{דוכיווני|סיבים מינרליים|MINERAL FIBERS}}	1 סיב/סמ״ק	0.5 סיב/סמ״ק

עופרת (Pb)(*)

{{ח:תת|א.}} {{דוכיווני|עופרת מתכתית ואנאורגנית (כעופרת)|LEAD and inorganic compounds (as Pb)}}
0.050 מ״ג/מ״ק	0.025 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|ב.}} {{דוכיווני|עופרת טטרה מתיל או טטרה אתיל (כעופרת)|TETRAMETHYL LEAD or TETRAETHYL LEAD (as Pb)}}
0.050 מ״ג/מ״ק	0.025 מ״ג/מ״ק

{{דוכיווני|פורמלדהיד (CH2O)|(FORMALDEHYDE)}}	0.2 חל״מ	0.3 חל״מ	0.1 חל״מ

{{דוכיווני|פרכלורו–אתילן (טטרהכלורו–אתילן) (CCl2=CCl2)(*)|PERCHLOROETHYLENE Tetrachloroethene}}	25 חל״מ	100 חל״מ	12.5 חל״מ

{{דוכיווני|קדמיום (Cd)(*) {{ש}} מתכת + תרכובות (אבק כללי מרחף) (כקדמיום)|CADMIUM and compounds (as Cd)}}	0.010 מ״ג/מ״ק	0.005 מ״ג/מ״ק	החשיפה המשוקללת המרבית המותרת לעובדת בגיל הפוריות ולנשים בתקופות של היריון או הנקה, תהיה 0.005 מ״ג/מ״ק

{{דוכיווני|קובלט (Co)(*)|COBALT}}

{{ח:תת|1.}} {{דוכיווני|מתכת + תרכובות אנאורגניות של קובלט (כקובלט)|metal and inorganic compounds (as Co)}}
0.020 מ״ג/מ״ק	0.010 מ״ג/מ״ק

{{ח:תת|2.}} {{דוכיווני|קובלט קרבוניל + קובלט הידרוקרבוניל (כקובלט)|COBALT CARBONYL and COBALT HYDROCARBONYL (as Co)}}
0.100 מ״ג/מ״ק	0.050 מ״ג/מ״ק

{{דוכיווני|קולופוניום|COLOPHONY}}	0.05 מ״ג/מ״ק	0.15 מ״ג/מ״ק	0.025 מ״ג/מ״ק

{{דוכיווני|קסילן (קסילול) + קסילנים (C6H5(CH3)2)(*)|XYLENE}}	100 חל״מ	150 חל״מ	50 חל״מ

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב|חלק ב{{ח:הערה|׳}} {{ש}} קרינה מייננת(*)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} מנה גבולית מקדם השקלול לרקמות ולאיברים השונים והגבלות נוספות חישוב סכום מנות הקרינה המשוקללות ייעשה בידי צירוף המכפלות של מנות הקרינה שלהן נחשף כל איבר או רקמה במקדם השקלול לאותם איבר או רקמה, כלהלן:
{{ח:ת}}

האיבר/הרקמה	מנה גבולית {{ש}} (ב־מיליסיברט)	מקדם השקלול	הגבלות נוספות

א. כל עובד מגיל 18 ומעלה (פרט לעובדת בהיריון)	1. כל הגוף או המנה האפקטיבית	50	1	א. לא יותר מ־100 מיליסיברט ב־5 שנים עוקבות.

2. עדשת עין	150	0

3. גפיים (ידיים ורגליים)	500	0

4. בלוטות המין	250	0.2

5. מח העצם (האדום)	400	0.12

6. דופן המעי הגס	400	0.12

7. ריאות	400	0.12

8. קיבה	400	0.12

9. שלפוחית השתן	500	0.05

10. שדיים	500	0.05

11. כבד	500	0.05

12. ושט	500	0.05

13. בלוטת המגן	500	0.05

14. עור	500	0.01

15. פני העצם	500	0.01

16. שאר האיברים (לכל איבר)	500	0.05	בקבוצה זו נכללים: בלוטות יותרת הכליה, מוח, קנה נשימה, מעיים דקים, כליה, שריר, לבלב, טחול, בלוטת יותרת המוח ורחם

ב. עובדת בהיריון	1. כל הגוף או המנה האפקטיבית	1	1	מתייחס רק לתקופת ההיריון הנותרת לאחר ההודעה בדבר היותה בהיריון

עדשת העין	150	0

גפיים (ידיים ורגליים)	500	0

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|10(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ערכים של מדדים ביולוגיים לחשיפה תעסוקתית לגורמים מזיקים שהתקיים בהם אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} פורטו בתקנות ייחודיות;
{{ח:תת|(2)}} אין לגביהם תקנה ייחודית, ואינם מופיעים בספר;
{{ח:תת|(3)}} אין לגביהם תקנה ייחודית, הם מופיעים בספר אך נקבעו להם ערכי מדדים ביולוגיים לחשיפה תעסוקתית מותרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ג)}}, השונים מהקבוע בספר.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}}

הגורם המזיק	החומר או המטאבוליט הנבדק	בדם	בשתן	באוויר הנשיפה	הערות

{{דוכיווני|ארסן אנאורגני|Inorganic ARSENIC}}	ארסן אנאורגני ומטבוליטים מתיליים (Methylated)	35 מיקרוגרם לליטר (להלן – µg/L)

{{דוכיווני|בנזן (בנזול)|BENZENE (BENZOL)}}	חומצה טרנס–טרנס מוקונית	0.5 מיליגרם לגרם קריאטינין (להלן – mg/G Creatinine)

{{דוכיווני|זרחנים אורגנים וקרבמטים|ORGANOPHOSPHATES and CARBAMATES}}	כולינאסטרזה (בתאי דם אדומים)	1. 80% מהרמה הבסיסית האישית	בטייסים

2. 70% מהרמה הבסיסית האישית	בעובדים אחרים

{{דוכיווני|טולואן (טולואול)|TOLUENE}}	חומצה היפורית	1.6 גרם לגרם קריאטינין (להלן – g/G Creatinine)

{{דוכיווני|1,1,1 טריכלורו–אתאן (מתיל כלורופורם)|1,1,1{{ח:הערה|-}}TRICHLOROETHANE}}	חומצה טריכלורו–אצטית	10 מיליגרם לליטר (להלן – mg/L)

טריכלורו–אתאנול	‎1 mg/L	‎30 mg/L

{{דוכיווני|טריכלורו–אתילן|TRICHLOROETHYLENE}}	חומצה טריכלורו–אצטית	‎100 mg/G Creatinine

טריכלורו־אתאנול	‎4 mg/L

{{דוכיווני|כספית|MERCURY}}	כספית אנאורגנית כללית	1.5 מיקרוגרם ל־100 מיליליטר (להלן – µg/100 mL)	35 מיקרוגרם לגרם קריאטינין (להלן – µg / 100 mL)

{{דוכיווני|כרום (VI) נדפים מסיסים במים|CHROMIUM (Water-soluble Cr (VI) fumes)}}	כרום כללי	‎25 µg/L

{{דוכיווני|ניקל|NICKEL}}	ניקל	‎15 µg/L

{{דוכיווני|סטירן (ויניל–בנזן)|STYRENE}}	חומצה מנדלית + חומצה פנילגליוקסילית	‎400 mg/G Creatinine

{{דוכיווני|עופרת|LEAD}}	עופרת	‎30 µg / 100 mL

{{דוכיווני|פרכלורואתילן (טטראכלורו–אתילן)|PERCHLOROETHYLENE}}	חומצה טריכלורו–אצטית	‎3.5 mg/L

{{דוכיווני|קדמיום ותרכובות אנאורגניות|CADMIUM and Inorganic compounds}}	קדמיום	‎5 µg/L	‎5 µg/G Creatinine

{{דוכיווני|קובלט|COBALT}}	קובלט	‎1 µg/L	‎15 µg/L

{{דוכיווני|קסילן (קסילול) וקסילנים|XYLENE}}	חומצה מתיל היפורית	‎1.5 g/G Creatinine

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תקנות ייחודיות:

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים באיזוציאנאטים)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים באיזוציאנאטים), התשנ״ג–1993}};

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בבנזן)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בבנזן), התשמ״ד–1983}};

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בויניל כלוריד)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בויניל כלוריד), התשמ״ד–1983}};

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בזרניך (ארסן))|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בזרניך (ארסן)), התשמ״ה–1985}};

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בכספית)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בכספית), התשמ״ה–1985}};

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים במתכות מסוימות)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים במתכות מסוימות), התשנ״ג–1993}};

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בעופרת)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בעופרת), התשמ״ד–1983}};

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בממסים פחמימנים ארומטיים מסוימים)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בממסים פחמימנים ארומטיים מסוימים), התשנ״ג–1993}};

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בממסים פחמימנים הלוגניים מסוימים)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בממסים פחמימנים הלוגניים מסוימים), התשנ״א–1990}};

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העוסקים בקרינה מייננת)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העוסקים בקרינה מייננת), התשנ״ג–1992}};

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בחומרי הדברה שהם זרחנים אורגניים וקרבמטים)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בחומרי הדברה שהם זרחנים אורגניים וקרבמטים), התשנ״ג–1992}};

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות עבודת נשים (עבודות אסורות, עבודות מוגבלות ועבודות מסוכנות)|תקנות עבודת נשים (עבודות אסורות, עבודות מוגבלות ועבודות מסוכנות), התשס״א–2001}};

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות עבודת נשים (עבודות בקרינה מייננת)|תקנות עבודת נשים (עבודות בקרינה מייננת), התשל״ט–1979}}.

{{ח:חתימות|כ״ז בסיוון התשע״א (29 ביוני 2011)}}
* '''שלום שמחון'''
שר התעשייה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]