gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות איסור הונאה בכשרות (אגרה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות איסור הונאה בכשרות (אגרה), התשנ״ג–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ג, 62|תקנות איסור הונאה בכשרות (אגרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5480.pdf}}.

''הודעות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ג, 984|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5535.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 513|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5650.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הונאה בכשרות#סעיף 17|סעיף 17(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הונאה בכשרות|לחוק איסור הונאה בכשרות, התשמ״ג–1983}}, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרה עבור בקשה למתן תעודת הכשר למצרך מזון מיובא|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} עבור בקשה למתן תעודת הכשר למצרך מזון מיובא תשולם אגרה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} עבור בשר – 25 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1992; החל משנת 1995, 32 ש״ח)}} לכל טון, כפי משקלו בנמל בישראל;
{{ח:תת|(2)}} עבור מצרכי מזון אחרים או רכיבי מזון – 3 פרומיל ממחירם בנמל בישראל כפי שנקבע לצורך תשלום המכס.

{{ח:סעיף|2|הצמדה למדד}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנות אלה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום הנקוב {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(1)}} ישתנה פעמיים בשנה (להלן – יום ההעלאה) לפי שיעור עליית המדד כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} ב־1 בינואר, לפי שיעור עליית המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם לו לעומת המדד שפורסם בחודש מאי שקדם לו;
{{ח:תתת|(2)}} ב־1 ביולי, לפי שיעור עליית המדד שפורסם בחודש מאי שקדם לו לעומת המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם לו.
{{ח:תת|(ג)}} סכום שהשתנה כאמור, יעוגל לשקל החדש הקרוב וסכום של 50 אגורות יעוגל כלפי מעלה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב), ישתנה סכום האגרה בכל יום העלאה רק אם שיעור העלייה במדד הגיע ל־5% לפחות; לא הגיע השיעור ל־5%, יצטבר שיעור העלייה לשיעור שיחושב ביום ההעלאה הבא אחריו, וכן הלאה עד שהשיעור המצטבר מיום שהסכום השתנה לאחרונה יגיע ל־5% לפחות.
{{ח:תת|(ה)}} השר לעניני דתות יפרסם ברשומות את נוסח {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(1)}} כפי שהשתנה עקב עליית המדד.

{{ח:חתימות|י״א בתשרי התשנ״ג (8 באוקטובר 1992)}}
* '''יצחק רבין'''
השר לעניני דתות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות איסור הלבנת הון (אגרות לענין נותני שירותי מטבע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות איסור הלבנת הון (אגרות לענין נותני שירותי מטבע), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 600|תקנות איסור הלבנת הון (אגרות לענין נותני שירותי מטבע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6231.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 32|סעיף 32(א1)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|לחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}} (להלן – החוק), בהתאם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39ב|לסעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרת רישום ותיקונו}}
{{ח:תת|(א)}} אגרת רישום נותן שירותי מטבע במרשם נותני שירותי מטבע תהיה 2,800 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} אגרת תיקון הרישום במרשם כאמור בתקנת משנה (א) תהיה 150 שקלים חדשים לכל תיקון; היה התיקון כרוך בפרסום ברשומות לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11יא|סעיף 11יא לחוק}}, תהיה האגרה 300 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|2|אגרה בעד הענקת תעודת רישום לסניף ושינויה}}
{{ח:תת|(א)}} אגרה בעד הענקת תעודת רישום לסניף שאינו סניף יחיד תהיה 500 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} אגרה בעד שינוי התעודה האמורה בתקנת משנה (א) או הפקתה מחדש, לרבות לסניף שהוא סניף יחיד, תהיה 150 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|3|אגרה שנתית}}
{{ח:תת|(א)}} אגרה שנתית כאמור {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 32|בסעיף 32(א1) לחוק}} שמשולמת –
{{ח:תתת|(1)}} עד סוף חודש מרס של אותה שנה, תהיה 1,650 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} עד 31 בדצמבר של אותה שנה, תהיה 2,200 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} לאחר תום אותה שנה, תהיה 2,750 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} נותן שירותי מטבע פטור מלשלם אגרה שנתית בעד השנה שבה נרשם לראשונה במרשם.

{{ח:סעיף|4|הצמדה}}
{{ח:תת|(א)}} סכומי האגרות הקבועים בתקנות אלה ישתנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום השינוי) לפי שיעור העליה של המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שהשתנה כאמור, יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב.
{{ח:תת|(ג)}} הרשם של נותני שירותי מטבע יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנות 1 עד 3}}, כפי שהשתנה עקב האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב).
{{ח:תת|(ד)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי הקודם, ולענין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום תחילתן.

{{ח:סעיף|5|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} נותן שירותי מטבע שנרשם לפני תחילתן של תקנות אלה ישלם אגרת רישום ואגרה בעד הענקת תעודות רישום לסניפים, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנות 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2}}, בהתאמה, בתוך חודשיים מיום תחילתן של תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, נותן שירותי מטבע שהוא בית מלון, שנרשם עד יום י״ט בטבת התשס״ה (31 בדצמבר 2004), ישלם מחצית אגרת הרישום הנקובה {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}; לענין זה, ”בית מלון“ – מלון רשום כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שירותי תיירות (בתי מלון)|בתקנות שירותי תיירות (בתי מלון), התשס״א–2001}}.

{{ח:חתימות|כ״ג באדר א׳ התשס״ג (25 בפברואר 2003)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות איסור הלבנת הון (דרכים ומועדים להעברת דיווח לפי פרק ד' לחוק, למאגר המידע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות איסור הלבנת הון (דרכים ומועדים להעברת דיווח לפי פרק ד׳ לחוק, למאגר המידע), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 478|תקנות איסור הלבנת הון (דרכים ומועדים להעברת דיווח לפי פרק ד׳ לחוק, למאגר המידע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6156.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 9|סעיפים 9(ו)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 32|ו־32(א) ו־(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|לחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם השר לביטחון הפנים ושר האוצר, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיווח“ – דיווח לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 9|סעיף 9 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות המוסמכת“ – הרשות המוסמכת שהקים שר המשפטים לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 29|סעיף 29(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאגר המידע“ – מאגר המידע שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 28|סעיף 28 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|דרך הגשת הדיווח}}
{{ח:תת|(א)}} דיווח יועבר למאגר המידע על ידי מי שמנהל אגף המכס ומע״מ מינה לכך מבין עובדי האגף (להלן – הגוף המעביר); הודעה על מינוי כאמור תימסר לראש הרשות המוסמכת.
{{ח:תת|(ב)}} העברת הדיווחים למאגר המידע תיעשה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} הדיווחים ימוינו בנפרד לפי מקום מסירתם; דיווחים שנמסרו במקום מסוים, ימוינו גם לפי תאריך הדיווח ויסומנו במספר רצוף בכל העברה;
{{ח:תתת|(2)}} העברת הדיווחים תיעשה בחבילה סגורה אחת שתהיה חתומה על ידי הגוף המעביר;
{{ח:תתת|(3)}} חבילת המשלוח תכלול מכתב לוואי, חתום בידי הגוף המעביר, שיפרט את הדיווחים הכלולים במשלוח, ואת מספרם הכולל; נכלל בחבילת המשלוח דיווח שנמסר בתקופה שקדמה לתקופה הרלוונטית שהחבילה מתייחסת אליה, יציין זאת הגוף המעביר במכתב הלוואי ויסביר את סיבת האיחור בהעברת הדיווח; מכתב הלוואי יכול שיהיה מודפס על גבי נייר או שיועבר על גבי מדיה נישאת, וייערך בקובץ קריא בשיטה של Microsoft Word.
{{ח:תת|(ג)}} הגוף המעביר יעביר את הדיווחים למאגר המידע במרוכז וממוקד אחד בלבד שיקבע על ידי מנהל אגף המכס ומע״מ; הודעה על קביעה כאמור תימסר לראש הרשות המוסמכת.
{{ח:תת|(ד)}} העברת הדיווחים תיעשה במשלוח ישיר לרשות המוסמכת, לפי המען שקבע ראש הרשות המוסמכת לענין זה; אבטחת המשלוח, בטרם הגיעו לידי הרשות המוסמכת, חלה על הגוף המעביר.
{{ח:תת|(ה)}} הרשות המוסמכת תאשר, אם נתבקשה כך על ידי הגוף המעביר, קבלת דיווחים שהועברו למענה.

{{ח:סעיף|3|מועדי הדיווח}}
{{ח:תת|(א)}} ראש הרשות יקבע פרקי זמן להעברת דיווחים, ובלבד שפרקי זמן אלה לא יפחתו משבוע; בהעברת דיווחים אחת ייכללו הדיווחים שהתקבלו בפרק הזמן שנקבע להעברת דיווח; הודעה על תדירות העברת הדיווחים או על שינויה ימסור ראש הרשות המוסמכת לגוף המעביר, 30 ימים לפחות לפני הקביעה או השינוי.
{{ח:תת|(ב)}} בטרם קבע ראש הרשות המוסמכת את תדירות העברת הדיווח כאמור בתקנת משנה (א), תיעשה ההעברה אחת לחודש, החל ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|החוק}} או של תקנות אלה, לפי המאוחר שביניהם.

{{ח:חתימות|ה׳ באדר התשס״ב (17 בפברואר 2002)}}
* '''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות איסור הלבנת הון (הפעלת סמכות כניסה בידי מפקח לגבי גוף שבפיקוח שהוא נותן שירות עסקי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות איסור הלבנת הון (הפעלת סמכות כניסה בידי מפקח לגבי גוף שבפיקוח שהוא נותן שירות עסקי), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 1139|תקנות איסור הלבנת הון (הפעלת סמכות כניסה בידי מפקח לגבי גוף שבפיקוח שהוא נותן שירות עסקי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7657.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11יד|סעיפים 11יד(ב1)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 32|ו־32(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|לחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הצו“ – {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, ניהול רישומים של נותן שירות עסקי למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, ניהול רישומים של נותן שירות עסקי למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע״ה–2014}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממונה“ – ממונה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11יג|בסעיף 11יג(א)(9) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח“ – מפקח שמינה הממונה לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11יד|סעיף 11יד(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הגבלת סמכות מפקח}}
{{ח:ת}} מפקח לא יפעיל את סמכותו לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11יד|סעיף {{ח:הערה|11}}יד(ב)(2) לחוק}} לגבי נותן שירות עסקי, אלא בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} נותן השירות העסקי לא נענה לדרישת מפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11יד|סעיף 11יד(ב)(1) לחוק}};
{{ח:תת|(2)}} התעורר אצל המפקח חשש להפרת {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|החוק}} או {{ח:חיצוני|צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, ניהול רישומים של נותן שירות עסקי למניעת הלבנת הון ומימון טרור)|הצו}} מצד נותן השירות העסקי.

{{ח:סעיף|3|נהלים פנימיים}}
{{ח:ת}} הפעלת הסמכות לפי תקנות אלה תיעשה בהתאם לנהלים שיקבע הממונה.

{{ח:חתימות|י״ב בניסן התשע״ו (20 באפריל 2016)}}
* '''איילת שקד'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות איסור הלבנת הון (כישורי ראש הרשות המוסמכת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות איסור הלבנת הון (כישורי ראש הרשות המוסמכת), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״א, 864|תקנות איסור הלבנת הון (כישורי ראש הרשות המוסמכת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6110.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 29|סעיפים 29(א)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 32|ו־32(א) ו־(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|לחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}, בהתייעצות עם השר לבטחון הפנים ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|כישורי ראש הרשות המוסמכת}}
{{ח:ת}} לראש הרשות המוסמכת ימונה מי שמתמצא היטב בסוגיות הקשורות עם המלחמה בהלבנת הון והוא בעל ניסיון ניהולי ונתקיימו בו אחד או יותר מהכישורים המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} עבד בתפקיד בכיר במערכת הציבורית בתחום אכיפת החוק;
{{ח:תת|(2)}} עבד בתפקיד בכיר במערכת כלכלית או פיננסית;
{{ח:תת|(3)}} עבד בתפקיד בכיר בחקירות כלכליות או פיננסיות;
{{ח:תת|(4)}} בעל ניסיון בעבודה מול מערכות כלכליות, פיננסיות או מערכות חקירה של מדינות אחרות או של גופים בין־לאומיים;
{{ח:תת|(5)}} בעל ניסיון בתחום ניהול והבטחה של מאגרי מידע.

{{ח:חתימות|י״ט בסיון התשס״א (10 ביוני 2001)}}
* '''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות איסור הפליית אנשים עם עיוורון המלווים בכלבי נחייה (סימון כלב בתהליך הכשרה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות איסור הפליית אנשים עם עיוורון המלווים בכלבי נחייה (סימון כלב בתהליך הכשרה), התשע״ח–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 319|תקנות איסור הפליית אנשים עם עיוורון המלווים בכלבי נחייה (סימון כלב בתהליך הכשרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7896.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הפליית אנשים עם עיוורון המלווים בכלבי נחייה#סעיף 3|סעיף 3(ג)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הפליית אנשים עם עיוורון המלווים בכלבי נחייה|לחוק איסור הפליית אנשים עם עיוורון המלווים בכלבי נחייה, התשנ״ג–1993}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סימון כלב המובל על ידי מאמן כלב בתהליך הכשרה}}
{{ח:ת}} כלב המובל על ידי מאמן כלב בתהליך הכשרה, יסומן באמצעות רתמה שאליה מחוברת ידית אחיזה.

{{ח:סעיף|2|סימון כלב המובל על ידי אומן לכלב בתהליך הכשרה}}
{{ח:ת}} כלב המובל על ידי אומן לכלב בתהליך הכשרה, יסומן באמצעות אפודה המזהה את ייעודו לנחייה ואת מרכז ההכשרה וההדרכה שאליו הוא משתייך.

{{ח:חתימות|ט״ו בכסלו התשע״ח (3 בדצמבר 2017)}}
* '''חיים כץ'''
שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות איסור נהיגה ברכב בחוף הים (הכשרת מפקחים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות איסור נהיגה ברכב בחוף הים (הכשרת מפקחים), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 128|תקנות איסור נהיגה ברכב בחוף הים (הכשרת מפקחים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6205.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים#סעיף 4|סעיף 5}} {{ח:חיצוני|חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים|לחוק איסור נהיגה {{ח:הערה|[צ״ל: ברכב]}} בחוף הים, התשנ״ז–1997}} (להלן – החוק), ובתיאום עם השר לביטחון הפנים, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים#סעיף 5|סעיף 5 לחוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים, התשנ״ז–1997}} בוטל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300694.pdf|בתיקון מס׳ 3}}, וההסדרים לעניין תוכנית הכשרה נקבעו {{ח:חיצוני|חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים#סעיף 4|בסעיף 4(ג)(2) לחוק}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תכנית הכשרה מתאימה}}
{{ח:תת|(א)}} הכשרה מתאימה למועמד לשמש מפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים#סעיף 4|סעיף 4 לחוק}} תהיה לפי תכנית הכוללת את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסברים על מטרות {{ח:חיצוני|חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים|החוק}};
{{ח:תתת|(2)}} סמכויות מפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים|החוק}};
{{ח:תתת|(3)}} מושגים כלליים בדיני עונשין;
{{ח:תתת|(4)}} אופן אכיפת איסור הנהיגה בחוף הים.
{{ח:תת|(ב)}} משך ההכשרה יהיה מחצית יום עבודה.
{{ח:תת|(ג)}} את ההכשרה תקיים המחלקה לרישוי ופיקוח במשרד הפנים, בשיתוף גופי אכיפה כגון הרשות לשמירת הטבע והגנים.
{{ח:תת|(ד)}} תכנית ההכשרה יכול שתורחב, לבקשת הממונה הארצי לאתרי רחצה במשרד הפנים.

{{ח:סעיף|2|הכשרה קודמת}}
{{ח:ת}} מי שעבר הכשרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, שקיים משרד הפנים, או שקוימה מטעמו, לפני תחילתן של תקנות אלה יראו אותו כאילו עבר הכשרה לפי תקנות אלה.

{{ח:חתימות|י״ד בחשון התשס״ג (20 באוקטובר 2002)}}
* '''אליהו ישי'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם (אופן פריסת המענקים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם (אופן פריסת המענקים), התשס״ו–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 731|תקנות אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם (אופן פריסת המענקים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6477.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם#סעיף 8|סעיף 8(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם|לחוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם, התשס״ה–2004}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אופן פריסת המענקים}}
{{ח:ת}} המענקים כאמור {{ח:חיצוני|חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם#סעיף 8|בסעיף 8(א) לחוק}} ישולמו לאיש צד״ל במהלך תקופה של שבע שנים כמפורט להלן, החל במועד שקבע בו הממונה על המענקים את זכאותו למענקים:
{{ח:תת|(1)}} בחודש הראשון של השנה הראשונה ושל השנה השניה – סכום של 10,000 שקלים חדשים בתוספת הפרשי הצמדה כאמור {{ח:חיצוני|חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם#סעיף 8|בסעיף 8(א) לחוק}} (להלן – הפרשי הצמדה);
{{ח:תת|(2)}} בכל אחד מהחודשים השני עד השנים עשר של השנה הראשונה ושל השנה השניה – 618 שקלים חדשים ועשרים אגורות בתוספת הפרשי הצמדה;
{{ח:תת|(3)}} בכל שנה מהשנה השלישית עד השנה השביעית – חמישית מיתרת המענקים בתוספת הפרשי הצמדה.

{{ח:סעיף|2|מועד התשלום}}
{{ח:ת}} התשלומים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} יבוצעו בתשלומים חודשיים.

{{ח:חתימות|כ״א באדר התשס״ו (21 במרס 2006)}}
* '''שאול מופז'''
שר הביטחון
* '''אהוד אולמרט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ועדות בטיחות ונאמני בטיחות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ועדות בטיחות ונאמני בטיחות), תשכ״א–1960}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ועדות בטיחות ונאמני בטיחות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״א, 252|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ועדות בטיחות ונאמני בטיחות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1067.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 1735|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3043.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה#סעיף 11|סעיפים 11}}, {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה#סעיף 20|20}} {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה#סעיף 43|ו־43}} {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|לחוק ארגון הפיקוח על העבודה, תשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מינוי נציגי עובדים ונאמנים}}
{{ח:ת}} נציגי עובדים בועדת בטיחות (להלן – נציגי העובדים) או נאמנים לעניני בטיחות וגיהות (להלן – הנאמנים) יתמנו על ידי ועד העובדים במפעל.

{{ח:סעיף|2|קשר בין ועדת בטיחות ובין ועד עובדים ומועצת ייצור}}
{{ח:ת}} בין נציגי העובדים יהיה אחד שהוא חבר ועד העובדים, ואם יש במפעל מועצת ייצור, גם אחד שהוא נציג העובדים במועצה; חבר ועד עובדים שנתמנה נציג כאמור, לא יטיל עליו ועד העובדים תפקיד קבוע אחר.

{{ח:סעיף|3|בחירת נציגי עובדים ונאמנים}}
{{ח:ת}} אין במפעל ועד עובדים, ייבחרו נציגי העובדים או הנאמנים על ידי העובדים במפעל, באסיפה שתכונס לצורך זה, על ידי בא־כוח המוסד לבטיחות ולגיהות.

{{ח:סעיף|4|סגולות חברי ועדת בטיחות ונאמנים}}
{{ח:ת}} במינוים או בבחירתם של חברי ועדת בטיחות ונאמנים יש להתחשב בסגולות אלה:
{{ח:תת|(1)}} ותק במפעל ובמקצוע;
{{ח:תת|(2)}} עירנות והבנה לבטיחות בעבודה.

{{ח:סעיף|5|תקופת כהונה}}
{{ח:ת}} חברי ועדת בטיחות ונאמנים יתמנו או ייבחרו לשלוש שנים, ומותר לחזור למנותם או לבחרם מחדש; ובלבד שתקופת כהונתו של נציג העובדים בועדת בטיחות שהוא חבר ועד העובדים או נציג העובדים במועצת ייצור, תסתיים לפני המועד האמור אם חדל להיות חבר ועד העובדים או נציג העובדים במועצת הייצור.

{{ח:סעיף|5א|מועדי התכנסות ועדת הבטיחות|תיקון: תשל״ג}}
{{ח:ת}} על ועדת הבטיחות להתכנס לפחות שמונה פעמים בשנה; לא התכנסה הועדה כאמור, יכנסה הממונה על הבטיחות והוא יקבע את המועד ואת סדר היום של הועדה.

{{ח:סעיף|6|אישור פעולות}}
{{ח:ת}} פעולה שנעשתה על ידי חברי ועדת בטיחות, שתקופת כהונתם נסתיימה ושהיתה כדין אילולא נסתיימה תקופת כהונתם, רואים אותה כאילו נעשתה כדין.

{{ח:סעיף|7|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} חברי ועדת בטיחות שנתמנו או נבחרו לפני פרסום תקנות אלה ברשומות, יראו אותם כאילו נתמנו או נבחרו לפי תקנות אלה בתאריך שנתמנו או נבחרו.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ועדות בטיחות ונאמני בטיחות), תשכ״א–1960“.

{{ח:חתימות|י״ב בחשון תשכ״א (2 בנובמבר 1960)}}
* '''גיורא יוספטל'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (דיווח של קופות חולים על ניפוק תכשירים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (דיווח של קופות חולים על ניפוק תכשירים), התשנ״ט–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 45|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (דיווח של קופות חולים על ניפוק תכשירים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5934.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 35|סעיפים 35}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 60|ו־60}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דו״ח חצי־שנתי“ – דו״ח לגבי תקופה של שישה חודשים המתחילה ב־1 בינואר וב־1 ביולי בכל שנה, אשר מתייחס לענינים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהוא הסמיכו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כמות תכשירים“ – מספר האריזות של תכשירים ומשקל החומר הפעיל בכל אחת מהאריזות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכשיר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הרוקחים (תכשירים רפואיים)|בתקנות הרוקחים (תכשירים רפואיים), התשמ״ו–1986}}.

{{ח:סעיף|2|מועד הגשת הדו״ח החצי־שנתי}}
{{ח:ת}} קופת חולים תגיש למנהל דו״ח חצי־שנתי בתוך שלושה חודשים מתום התקופה שאליה מתייחס הדו״ח.

{{ח:סעיף|3|צורת הדו״ח החצי־שנתי}}
{{ח:תת|(א)}} הדו״ח החצי־שנתי יועבר באמצעות תקשורת מחשבים, בהתאם להוראות המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} צורת הדו״ח ושיטת הקידוד של המידע בו יהיו כפי שהורה המנהל.

{{ח:סעיף|4|תוכן הדו״ח החצי־שנתי}}
{{ח:ת}} בדו״ח החצי־שנתי ייכללו פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} כמות התכשירים שניפקה קופת החולים בתקופה שאליה מתייחס הדו״ח;
{{ח:תת|(2)}} מספר המטופלים שבעבורם נופקו התכשירים.

{{ח:סעיף|5|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} הדו״ח החצי־שנתי הראשון יוגש לא יאוחר מיום 30 בספטמבר 1999, ויתייחס לתקופה שתחילתה ביום 1 בינואר 1999.

{{ח:חתימות|ז׳ בחשון התשנ״ט (27 באוקטובר 1998)}}
* '''יהושע מצא'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הגבלת מעברים בין קופות חולים) (חרבות ברזל) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הגבלת מעברים בין קופות חולים) (חרבות ברזל) (הוראת שעה), התשפ״ד–2023}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 172|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הגבלת מעברים בין קופות חולים) (חרבות ברזל) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10840.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 5|סעיף 5(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נסיבות מיוחדות“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מצב שבו נדרש מעבר של מבוטח לקופת חולים שבה מבוטח בן זוגו, אם קיים צורך בביצוע טיפול רפואי כך ששני בני הזוג יהיו חברים באותה קופת חולים;
{{ח:תתת|(2)}} צורך רפואי משמעותי או מיידי המצדיק את אישור המעבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציב קבילות הציבור“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#פרק ט|בפרק ט׳ לחוק}}, או נציג מטעמו.

{{ח:סעיף|2|הגבלת מעברים בין קופות החולים}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופת תוקפן של תקנות אלה, השיעור השנתי המרבי של חברים שקופת חולים רשאית לקלוט מקופת חולים אחרת יעמוד על 0 אחוז (להלן – ההגבלה).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), שקל נציב קבילות הציבור בקשה לביטול חברות בקופה ומעבר לקופה אחרת, המצביעה על קיומן של נסיבות מיוחדות, ומצא כי יש מקום לאשרה – לא יימנה מעבר זה במסגרת ההגבלה האמורה.

{{ח:סעיף|3|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה לא יחולו על בקשות לביטול חברות בקופת חולים ורישום בקופת חולים אחרת שהוגשו –
{{ח:תת|(1)}} לפני יום פרסומן של תקנות אלה {{ח:הערה|(ביום 24.10.2023)}};
{{ח:תת|(2)}} לאחר יום ה׳ בשבט התשפ״ד (15 בינואר 2024).

{{ח:סעיף|4|תוקף}}
{{ח:ת}} תוקפן של תקנות אלה מיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) עד יום כ״ב בניסן התשפ״ד (30 באפריל 2024).

{{ח:חתימות|ח׳ בחשוון התשפ״ד (23 באוקטובר 2023)}}
* '''אוריאל בוסו'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הוצאות המוסד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הוצאות המוסד), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 672|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הוצאות המוסד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5658.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 15|סעיף 15(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוצאות המוסד}}
{{ח:ת}} אלה הוצאות המוסד בקשר למילוי תפקידיו על פי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק}}:
{{ח:תת|(1)}} הוצאות מינהל שניתן ליחסן במישרין לגביית דמי ביטוח בריאות, הקצאתם וחלוקתם;
{{ח:תת|(2)}} הוצאות מינהל בשיעור שלא יעלה על 1% מתקבולי דמי ביטוח בריאות.

{{ח:סעיף|2|מועד ניכוי ההוצאות}}
{{ח:ת}} המוסד ינכה מדי חודש מתקבוליו מדמי ביטוח בריאות לאותו חודש, מקדמות על חשבון ההוצאות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}.

{{ח:סעיף|3|התחשבנות שנתית}}
{{ח:תת|(א)}} בתום כל שנת כספים ולאחר פרסום מאזן המוסד לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 31|סעיף 216 לחוק הביטוח הלאומי}}, יערוך המוסד חישוב סופי של הסכום הכולל של ההוצאות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} (להלן – הוצאות המוסד), באותה שנת כספים.
{{ח:תת|(ב)}} אם כתוצאה מהחישוב הסופי יתברר כי קיים הפרש בין הסכום הכולל של המקדמות שניכה המוסד בשנת כספים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, לבין הוצאות המוסד באותה שנה, (להלן – ההפרש), יחזיר המוסד לקופות החולים או יחזירו קופות החולים למוסד, לפי הענין, את ההפרש תוך חודש מיום החישוב בצירוף ריבית והפרשי הצמדה מה־1 ביולי של השנה שלגביה נערך החישוב, בהתאם לתנאי ההשקעה של כספי המוסד באוצר המדינה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 34|סעיף 218 לחוק הביטוח הלאומי}}, כפי שיהיו בתוקף בתאריך ההחזר.
{{ח:תת|(ג)}} המוסד רשאי לנכות את ההפרש ממקדמות על חשבון דמי ביטוח הבריאות שיהא עליו להעביר לקופות החולים.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק}}.

{{ח:חתימות|ט״ו בשבט התשנ״ה (16 בינואר 1995)}}
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח בריאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח בריאות), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 558|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח בריאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5652.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 14|סעיפים 14(ט)(1)(א)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 60|ו־{{ח:הערה|(}}60{{ח:הערה|)}}(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), בהסכמת שר הבריאות ובאישור שר האוצר וועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תשלום דמי ביטוח בריאות מדמי פגיעה}}
{{ח:ת}} שילם מעביד לעובדו, בשם המוסד, דמי פגיעה כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|בפרק ג׳ לחוק הביטוח הלאומי}}, ינכה המוסד את דמי ביטוח הבריאות מדמי הפגיעה המשתלמים למעביד והמעביד ינכה את דמי ביטוח הבריאות מכל תשלום המגיע ממנו לעובד.

{{ח:סעיף|2|תשלום דמי ביטוח בריאות בידי תלמיד}}
{{ח:ת}} תלמיד במוסד להשכלה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)#סעיף 19|בתקנה 19 לתקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח), התשל״א–1971}}, ישלם בעצמו דמי ביטוח בריאות, במועדים שנקבעו לתשלום דמי ביטוח לאומי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (גביית דמי ביטוח)|בתקנות הביטוח הלאומי (גביית דמי ביטוח), התשי״ד–1954}}, בידי מבוטח שאינו עובד ואינו עובד עצמאי.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק}}.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} תחול לענין דמי ביטוח בריאות המשתלמים בעד התקופה שמיום התחילה עד יום א׳ בחשון התשנ״ו (31 באוקטובר 1995).

{{ח:חתימות|א׳ בשבט התשנ״ה (2 בינואר 1995)}}
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר תשלום בעד ביטוח רפואי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר תשלום בעד ביטוח רפואי), התש״ס–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ס, 734|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר תשלום בעד ביטוח רפואי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6046.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 3א|סעיף 3א(ה)(2)(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 60|ו־60(א)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), ובהסכמת שר האוצר ושר העבודה והרווחה, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה“ – בקשה לקביעת תושבות, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 3א|בסעיף 3א(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלום לקופת חולים“ – סכום ששולם לקופת חולים בעד ביטוח רפואי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 3א|בסעיף 3א(ה)(2)(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השכר הממוצע“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בסעיפים 1}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 2|ו־2 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|2|סכום מרבי להחזר}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום להחזר של תשלום לקופת חולים, לא יעלה –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי החודש שבו הוגשה הבקשה וששת החודשים שלאחריו – על סכום השווה לדמי ביטוח הבריאות החלים לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק}}, בחודש שלגביו התבקש ההחזר, על עובד שהכנסתו שווה לשכר הממוצע כפול שתיים;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי התקופה שמתום התקופה האמורה בפסקה (1) – על סכום השווה לדמי ביטוח הבריאות החלים לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק}}, בחודש שלגביו התבקש ההחזר, על עובד שהכנסתו שווה לשכר הממוצע כפול שלוש.
{{ח:תת|(ב)}} היה סכום דמי ביטוח הבריאות שמבקש ההחזר חייב בתשלומם בעד חודש מסוים (להלן – סכום הביטוח) גבוה מסכום ההחזר המרבי הקבוע בתקנת משנה (א), יראו בסכום הביטוח את תקרת הסכום להחזר, על אף האמור באותה תקנת משנה.

{{ח:סעיף|3|הפרשי הצמדה}}
{{ח:ת}} החזרים לפי תקנות אלה יישאו תוספת הפרשי הצמדה, בשיעור עליית המדד שפורסם לאחרונה לפני יום תשלום ההחזר למבקש על ידי המוסד לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני יום התשלום לקופת חולים על ידי המבוטח; לענין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

{{ח:סעיף|4|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ט״ו בניסן התשנ״ט (1 באפריל 1999) (להלן – יום התחילה), והן יחולו על החזר תשלום לקופת חולים בעד התקופה שמיום הגשת הבקשה, ובלבד שאותו יום לא קדם ליום התחילה.

{{ח:חתימות|י״ז בסיון התש״ס (20 ביוני 2000)}}
* '''שלמה בניזרי'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הכרה בקופת חולים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הכרה בקופת חולים), התשנ״ו–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 134|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הכרה בקופת חולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5714.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 25|סעיפים 25}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 60|ו־60}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בקשה להכרה בקופת חולים}}
{{ח:ת}} תאגיד המבקש משר הבריאות להכיר בו כקופת חולים לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 24|סעיף 24 לחוק}} (להלן – התאגיד המבקש), יגיש באמצעות המנהל בקשה להכרה אשר תכלול פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} המסמכים שעל פיו נתכונן התאגיד המבקש;
{{ח:תת|(2)}} תצהיר של רואה חשבון הנתמך במסמכים, כי לתאגיד המבקש הון ראשוני בסכום של 40 מיליון שקלים חדשים לפחות שיהווה הון קבוע לשלוש שנים;
{{ח:תת|(3)}} תכנית עסקית תלת־שנתית אשר תכלול:
{{ח:תתת|(א)}} תחזית ביחס להצטרפות מבוטחים לקופת חולים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(א)}};
{{ח:תתת|(ב)}} תכנית להבטחת מתן שירותי הבריאות לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק}};
{{ח:תתת|(ג)}} תחזית פיננסית ביחס לתקציב, מאזן, דו״ח הכנסות והוצאות ותזרים מזומנים, והנחות העבודה שעליהן מתבססת התחזית;
{{ח:תת|(4)}} תכנית מערך בקרה רפואי, המוכן להפעלה מיידית, להבטחת איכות שירותי הבריאות שיינתנו לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק}};
{{ח:תת|(5)}} התקנון שתאמץ קופת החולים לכשתוכר;
{{ח:תת|(6)}} פרטי ההנהלה הרפואית של קופת החולים לכשתוכר; לענין זה, ”הנהלה רפואית“ – הגוף שיפעיל את שירותי הבריאות שתתן קופת החולים, שסמכויותיו נקבעו במסמכים שעל־פיו נתכונן התאגיד המבקש, שבראשו רופא מומחה במינהל רפואי הנושא משרה בכירה בקופת החולים, ושחברים בו בעלי מקצועות רפואיים ופארא־רפואיים נוספים.

{{ח:סעיף|2|ידיעות והסברים}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לדרוש מהתאגיד המבקש ידיעות, מסמכים והסברים נוספים הדרושים לבירור קיומם של תנאי ההכרה בתאגיד לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 25|סעיף 25 לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|הכרה על תנאי}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות רשאי להכיר בתאגיד מבקש כקופת חולים, אם מספר המבוטחים המיועדים אינו פחות מ־35,000 ביום הגשת הבקשה להכרה, ובלבד שלפי תחזית ההצטרפות יגיע מספר המבוטחים, תוך שלוש שנים מאותו יום, ל־80,000.
{{ח:תת|(ב)}} לא הגיע בתום שלוש שנים כאמור מספר מבוטחי קופת החולים ל־80,000, יראו אותה כקופת חולים שבוטלה ההכרה בה, לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 37|סעיף 37(ה)(4) לחוק}} ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 37|סעיפים 37(ו) ו־(ח) לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|מתן הכרה}}
{{ח:ת}} לאחר שבחן את פרטי הבקשה שהוגשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} ושוכנע כי נתקיימו התנאים והדרישות לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 25|סעיף 25 לחוק}}, יכיר שר הבריאות בתאגיד המבקש כקופת חולים.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה חמישה עשר ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ז׳ בחשון התשנ״ו (31 באוקטובר 1995)}}
* '''אפרים סנה'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (העברת סכום כספי למד"א)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (העברת סכום כספי למד״א), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 1180|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (העברת סכום כספי למד״א)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5998.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 60|סעיף 60(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}, ובהסכמת שר הבריאות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”סכום כספי“ – סכום כספי {{ח:חיצוני|צו ביטוח בריאות ממלכתי (העברת סכום כספי למד"א)|שקבע שר הבריאות בצו}} לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 16|סעיף 16(א)(4) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|מועד העברת הסכום הכספי}}
{{ח:תת|(א)}} ב־15 בכל חודש ינכה המוסד מהסכומים שגבה כדמי ביטוח בריאות, את הסכום הכספי ויעבירו למד״א.
{{ח:תת|(ב)}} חל המועד האמור בתקנת משנה (א), ביום שאיננו יום עסקים, תבוצע ההעברה ביום העסקים הראשון שלאחריו.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} תחול על הסכום הכספי שיש להעבירו החל בחודש אוגוסט 1999 ואילך.

{{ח:סעיף|4|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} הסכומים שיש להעביר בשל החודשים ינואר עד יולי 1999, יועברו למד״א בחודש אוגוסט 1999.

{{ח:חתימות|כ״ד בתמוז התשנ״ט (8 ביולי 1999)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הקצאה למועצת בריאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הקצאה למועצת בריאות), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 579|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הקצאה למועצת בריאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5737.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 16|סעיף 16(ב)(5)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|2|תשלום חודשי למועצת הבריאות}}
{{ח:ת}} המוסד יעביר למועצת הבריאות מדי חודש במועד תשלום המקדמה הראשונה, כקבוע {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (חלוקת תקבולים)#סעיף 4|בתקנה 4(א)(1) לתקנות ביטוח בריאות ממלכתי (חלוקת תקבולים), התשנ״ה–1995}}, את הסכום החודשי {{ח:חיצוני|צו ביטוח בריאות ממלכתי (מימון מועצת הבריאות)|שקבע שר הבריאות בצו}} לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 16|סעיף 16(א)(3) לחוק}} (להלן – תשלום חודשי).

{{ח:סעיף|3|התחשבנות שנתית}}
{{ח:תת|(א)}} בתום כל שנת כספים ולאחר פרסום מאזן המוסד לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 31|סעיף 31 לחוק הביטוח הלאומי}}, יבדוק המוסד אם הסכום הכולל של התשלומים החודשיים ששולמו למועצת הבריאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} במהלך אותה שנה עולה על 0.1% מתקבולי המוסד כדמי ביטוח בריאות באותה שנה (להלן – הפרש).
{{ח:תת|(ב)}} קבע המוסד כי קיים הפרש, תחזיר מועצת הבריאות למוסד, את ההפרש תוך חודש ימים מיום החישוב, בצירוף ריבית והפרשי הצמדה מה־1 ביולי של השנה שלגביה נערך החישוב בהתאם לעקרונות ההשקעה של כספי המוסד באוצר המדינה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 34|סעיף 34 לחוק הביטוח הלאומי}}, כתוקפם בתאריך ההחזר.
{{ח:תת|(ג)}} המוסד רשאי לנכות את ההפרש מהתשלומים החודשיים.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ז׳ בתשרי התשנ״ו (1 באוקטובר 1995).

{{ח:חתימות|י״ד בשבט התשנ״ו (4 בפברואר 1995)}}
* '''אפרים סנה'''
שר הבריאות
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (ניכוי ותשלום החזר בעד דמי ביטוח רפואי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (ניכוי ותשלום החזר בעד דמי ביטוח רפואי), התש״ס–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ס, 938|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (ניכוי ותשלום החזר בעד דמי ביטוח רפואי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6059.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 3א|סעיפים 3א(ה)(2)(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 60|ו־60(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), בהסכמת שר הבריאות ושר האוצר, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה“ – בקשה לקביעת תושבות, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 3א|בסעיף 3א(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלום לקופה“ – תשלום כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 3א|בסעיף 3א(ה)(2)(א) ו־(ב) לחוק}}, ששילם מגיש בקשה לקופת חולים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזר תשלום לקופה“ – כל אחד מאלה לפי הענין:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי תשלום לקופה בעד תקופה שקדמה ליום הגשת הבקשה – סכום התשלום לקופה ובלבד שאינו עולה על סכום דמי ביטוח הבריאות שהמבוטח חייב בתשלומו לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק}} בעד אותו חודש;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי התקופה שתחילתה ביום הגשת הבקשה – סכום התשלום לקופה ובלבד שאינו עולה על הסכום המרבי להחזר לפי {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר תשלום בעד ביטוח רפואי)#סעיף 2|תקנה 2 לתקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר תשלום בעד ביטוח רפואי), התש״ס–2000}} (להלן – תקנות ההחזר).

{{ח:סעיף|2|דרישה לקבלת החזר}}
{{ח:ת}} דרישה להחזר תשלום לקופה (להלן – דרישה) תוגש למוסד לפי טופס שקבע המוסד, בצירוף קבלות המעידות על ביצוע התשלום לקופה, התקופה שבעדה שולם, פירוט סכום התשלום לקופה בעד כל אחד מהחודשים שבתקופה האמורה, ומועד ביצוע התשלום לקופה.

{{ח:סעיף|3|החזר למבוטח}}
{{ח:תת|(א)}} החליט המוסד כי נתקיימו התנאים המזכים בהחזר התשלום לקופה, הוא ישולם למבוטח בתוך 30 ימים ממועד ההחלטה האמורה; ההחזר האמור יישא תוספת הפרשי הצמדה כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר תשלום בעד ביטוח רפואי)#סעיף 3|בתקנה 3 לתקנות ההחזר}}.
{{ח:תת|(ב)}} סכומים שהמוסד ישלם לפי תקנת משנה (א) ינוכו, כאמור {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 3א|בסעיף 3א(ה)(2)(ג) לחוק}}, מדמי ביטוח בריאות שגבה לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#פרק ג|פרק ג׳ לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|מסירת מידע למוסד}}
{{ח:ת}} מגיש דרישה ימציא למוסד, לפי דרישתו, כל מסמך או מידע הנחוצים לו לצורך מילוי תפקידו לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 3א|סעיף 3א לחוק}}; לא מסר למוסד מסמך או מידע כאמור, רשאי המוסד לעכב את הטיפול בדרישה או לבקש ממנו כי ישלים את החסר בתוך 21 ימים; לא השלים את החסר עד למועד האמור, תידחה הדרישה.

{{ח:סעיף|5|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ט״ו בניסן התשנ״ט (1 באפריל 1999) והן יחולו על תשלום לקופה בעד יום התחילה ולאחריו.

{{ח:חתימות|ד׳ באלול התש״ס (4 בספטמבר 2000)}}
* '''רענן כהן'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (ניכוי ותשלום החזר בעד שירותי בריאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (ניכוי ותשלום החזר בעד שירותי בריאות), התש״ס–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ס, 939|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (ניכוי ותשלום החזר בעד שירותי בריאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6059.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 3א|סעיפים 3א(ה)(3)(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 60|ו־60(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), בהסכמת שר הבריאות ושר האוצר, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבוטח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר בעד שירותי בריאות)#סעיף 3|בתקנה 3 לתקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר בעד שירותי בריאות), התש״ס–2000}} (להלן – תקנות שירותי בריאות);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזר בעד שירותי בריאות“ – החזר התשלום בעד שירותי בריאות שקבעה הועדה לפי {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר בעד שירותי בריאות)|תקנות שירותי בריאות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – הועדה שמינה שר הבריאות לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 3|סעיף 3(א)(ה)(3)(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|מועד תשלום ההחזר}}
{{ח:ת}} קבעה הועדה כי מבוטח זכאי להחזר בעד שירותי בריאות, תודיע על כך למוסד, והמוסד ישלם למבוטח את ההחזר האמור, בתוך 30 ימים ממועד קבלת הודעת הועדה, בתוספת הפרשי הצמדה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר בעד שירותי בריאות)#סעיף 4|בתקנה 4 לתקנות שירותי בריאות}}.

{{ח:סעיף|3|תשלום החזר לבית {{ח:הערה|חולים}}}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, ישולם החזר בעד שירותי בריאות ישירות לבית החולים, אם הועדה הודיעה למוסד כי נתקיימו התנאים {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (החזר בעד שירותי בריאות)#סעיף 4|שבתקנה 4(ב) לתקנות שירותי בריאות}}.

{{ח:סעיף|4|ניכוי ההחזר}}
{{ח:ת}} סכומים שעל המוסד לשלם לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}, לפי הענין, ינכה המוסד כאמור {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 3א|בסעיף 3א(ה)(3)(ג) שבחוק}}, מהסכומים שגבה כדמי ביטוח בריאות לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#פרק ג|פרק ג׳ לחוק}}.

{{ח:סעיף|5|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ט״ו בניסן התשנ״ט (1 באפריל 1999) והן יחולו על החזר בעד שירותי בריאות לגבי שירותי בריאות שניתנו בתקופה שמיום הגשת הבקשה לקביעת תושבות או מיום תחילת התושבות, לפי המאוחר, ובלבד שלא קדם ליום התחילה, מיום התחילה ואילך.

{{ח:חתימות|ד׳ באלול התש״ס (4 בספטמבר 2000)}}
* '''רענן כהן'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות למתגורר במעון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות למתגורר במעון), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 673|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות למתגורר במעון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5658.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 57|סעיף 57(2)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}, ובאישור שרת העבודה והרווחה, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות למתגורר במעון}}
{{ח:ת}} מי שנתקיים בו האמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 307|בסעיף 137 לחוק הביטוח הלאומי}}, פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות בתקופה שבה הוא מתגורר במעון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות|בחוק הפיקוח על מעונות, התשכ״ה–1965}}, וכן בתקופה שבה הוא מאושפז בבית חולים לחולי נפש כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש|בחוק טיפול בחולי נפש, התשנ״א–1991}}, אם הוא אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} משתלמת לו גימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ג׳}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ו׳2 לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|(2)}} משתלמת לו לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} קיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 320|סעיף 143(ג)}}, קיצבת זיקנה או קיצבת זיקנה מיוחדת (להלן – הקיצבה), ובלבד שערב היותו זכאי לקיצבה, השתלמה לו גימלה כאמור בפסקה (1), ושר הבריאות או שר העבודה הודיעו למוסד לביטוח לאומי כי הוא מתגורר במעון כאמור או מאושפז בבית חולים כאמור.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילת {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק}}.

{{ח:חתימות|כ״ג בשבט התשנ״ה (24 בינואר 1995)}}
* '''אפרים סנה'''
שר הבריאות
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות לתורם איבר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות לתורם איבר), התשע״ב–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 1705|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות לתורם איבר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7164.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 14|סעיף 14(ז1)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), ובהסכמת שר האוצר, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”המרכז להשתלות“, ”נתרם ו"תורם“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק השתלת אברים|בחוק השתלת אברים, התשס״ח–2008}}.

{{ח:סעיף|2|פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות}}
{{ח:ת}} תורם שתרם בישראל, בחייו, איבר לנתרם שהוא תושב ישראל, יהיה פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות ממלכתי כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 14|בסעיף 14 לחוק}}, לתקופה של 36 חודשים שתחילתה בתחילת השנה הראשונה שלאחר השנה שעבר בה את הניתוח לנטילת האיבר.

{{ח:סעיף|3|העברת רשימת התורמים למוסד לביטוח לאומי}}
{{ח:תת|(א)}} המרכז להשתלות יעביר למוסד ב־31 בדצמבר של כל שנה, את רשימת התורמים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, אשר תרמו איבר בחייהם לנתרם ישראלי במהלך אותה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} העברת המידע תיעשה בדרך שמתבצעת העברת מידע בין גופים ציבוריים לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#פרק ד|פרק ד׳ לחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו גם על כל מי שתרם איבר מאבריו, בחייו, לנתרם שהוא תושב ישראל, למן יום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).

{{ח:סעיף|5|הוראות שעה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, תחל תקופת הפטור מדמי ביטוח בריאות ל־36 חודשים, ביחס לתורמים שתרמו איבר מגופם בשנים 2010 ו־2011, ביום ט״ז בחשוון התשע״ב (1 באוקטובר 2012).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, ייעשה הדיווח של מרכז ההשתלות למוסד בשנת 2012 בשני מועדים:
{{ח:תתת|(1)}} בתוך 30 ימים מיום פרסומן של תקנות אלה – לעניין רשימת התורמים אשר תרמו איבר בכל אחת מן השנים 2010 ו־2011;
{{ח:תתת|(2)}} ביום 31 בדצמבר – 2012 לענין רשימת התורמים אשר תרמו איבר בשנת 2012.

{{ח:חתימות|ב׳ באלול התשע״ב (20 באוגוסט 2012)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה ושר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 557|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (פטור מתשלום דמי ביטוח בריאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5652.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 14|סעיפים 14(ט)(1)(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 60|ו־60(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), בהסכמת שר הבריאות ובאישור שר האוצר וועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור לסוגי מבוטחים}}
{{ח:ת}} המבוטחים המפורטים להלן יהיו פטורים מתשלום דמי ביטוח בריאות:
{{ח:תת|(1)}} אסיר או עציר כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)#סעיף 18|בתקנה 18 לתקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח), התשל״א–1971}} (להלן – הוראות הביטוח הלאומי);
{{ח:תת|(2)}} מבוטח הפטור מתשלום דמי ביטוח לאומי לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)#סעיף 11|תקנה 11(א) להוראות הביטוח הלאומי}}, בתקופה שבה הוא פטור מתשלומם;
{{ח:תת|(3)}} מתגייס ומתנדבת לשירות לאומי שחלה לגביהם {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)#סעיף 11א|תקנה 11א להוראות הביטוח הלאומי}}, בתקופה שבה הם פטורים מתשלום דמי ביטוח לאומי;
{{ח:תת|(4)}} מבוטח שאינו עובד ואינו עובד עצמאי והכנסתו בשנת מס או באותו חלק ממנה שבו היה מבוטח כאמור, אינה עולה על הכנסת המינימום האמורה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח יא פרט 3|בפרט 3 בלוח י״א לחוק הביטוח הלאומי}} –
{{ח:תתת|(א)}} לתקופה שעד 6 חודשים מיום שעלה לישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, התשי״ד–1950}}, או לתקופה של 12 חודשים מיום שעלה לישראל כאמור אם משתלמים לו בעדם גם דמי קיום מהמשרד לקליטת העליה;
{{ח:תתת|(ב)}} לתקופה שעד תשעים ימים מהתאריך הקובע כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|בפרק ו2 לחוק הביטוח הלאומי}} אם הוא נכה הזכאי לקיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ו2 האמור}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק}}.

{{ח:חתימות|א׳ בשבט התשנ״ה (2 בינואר 1995)}}
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (שיעורים מופחתים של דמי ביטוח בריאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (שיעורים מופחתים של דמי ביטוח בריאות), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 558|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (שיעורים מופחתים של דמי ביטוח בריאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5652.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 275|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6143.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 14|סעיפים 14(ט)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 60|ו־60(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), בהסכמת שר הבריאות באישור שר האוצר וועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שיעור מופחת של דמי ביטוח בריאות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מעביד החייב לשלם דמי ביטוח בריאות בעד עובד, עובד החייב בתשלום דמי ביטוח בריאות בעד עצמו ועובד עצמאי החייב בתשלום דמי ביטוח בריאות, ישלמו על אותו חלק מההכנסה שאינו עולה על הסכום המופחת, דמי ביטוח בריאות בשיעור 3.1%; לענין זה, ”סכום מופחת“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|צו הביטוח הלאומי (שיעורים מופחתים של דמי ביטוח)#סעיף 1|בסעיף 1 לצו הביטוח הלאומי (שיעורים מופחתים של דמי ביטוח), התשנ״ט–1999}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות תקנת משנה (א) לא יחולו לגבי עובד בחופשה ללא תשלום, כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)#סעיף 1|בתקנה 1(3) לתקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח), התשל״א–1971}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק}}.

{{ח:חתימות|א׳ בשבט התשנ״ה (2 בינואר 1995)}}
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]