חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם, התשס״ה–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000103}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ה, 36|חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299718.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 338|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_598473.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה להסדיר את מעמדם של אנשי צבא דרום לבנון ובני משפחותיהם אשר מתגוררים בישראל ביום תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|2|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איש צד״ל“ – מי שמתגורר בישראל ושירת שירות בצבא דרום לבנון (להלן – שירות בצד״ל);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה של איש צד״ל שלקה בנכות“ – {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 1|כמשמעותו של ”בן משפחה של נכה“ בסעיף 1 לחוק הנכים (תגמולים ושיקום)}}, ובלבד שהוא מתגורר בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איש צד״ל שנספה במערכה“ – איש צד״ל שנספה במהלך פעילות מבצעית שאירעה בתקופת שירותו בצד״ל ועקב שירותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה של איש צד״ל שנספה במערכה“ – {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 1|כמשמעותו של ”בן משפחה של חייל שנספה“ בסעיף 1 לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה}}, ובלבד שהוא מתגורר בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המשכורת הקובעת“ – גובה השכר החודשי ששולם לאיש צד״ל על פי הרשומות הצבאיות ועל פי רשומות רשמיות אחרות, ביום י״ח באייר התש״ס (23 במאי 2000), ולאיש צד״ל שפרש משירות מצד״ל במועד מוקדם מהמועד האמור – ביום פרישתו בפועל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – יום תחילתו של חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכות“ – אבדן הכושר לפעול פעולה רגילה או פחיתתו של כושר זה שבאו לאיש צד״ל כתוצאה של פגיעה במהלך פעילות מבצעית שאירעה במהלך תקופת שירותו בצד״ל ועקב שירותו בצד״ל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות בצד״ל“ – שירות בצבא דרום לבנון שפעל תחת פיקודו של מיג׳ור חדד וגנרל לאחד, לרבות מי ששירת במנגנון הביטחון בדרום לבנון, בגורמי הסיוע האזרחי ואצל גורמים אחרים בדרום לבנון, שעמדו בקשר עם זרועות הביטחון של מדינת ישראל, עד ליום י״ח באייר התש״ס (23 במאי 2000);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק האזרחות“ – {{ח:חיצוני|חוק האזרחות|חוק האזרחות, התשי״ב–1952}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק משפחות חיילים שנספו במערכה“ – {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הנכים (תגמולים ושיקום)“ – {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}.

{{ח:סעיף|3|הקניית אזרחות לאיש צד״ל ובן משפחתו}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, איש צד״ל, בן זוגו, הורהו או ילדו, שמתגורר בישראל ביום התחילה, ומבקש להיות אזרח לפי {{ח:חיצוני|חוק האזרחות|חוק האזרחות}} יקנה לו שר הפנים אזרחות ישראלית, אף אם לא מתקיימת לגביו הוראת {{ח:חיצוני|חוק האזרחות#סעיף 5|סעיף 5(א)(2) לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר הפנים רשאי לסרב לבקשה להקניית אזרחות ישראלית כאמור בסעיף קטן (א), אם שוכנע שמתקיימים טעמים מיוחדים שיפרט בהחלטתו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בכל דין, שר הפנים רשאי, במקרים מיוחדים, להעניק אזרחות ישראלית גם לקרוב משפחה של איש צד״ל, שאינו מנוי בסעיף קטן (א), שהגיש בקשה להיות אזרח לפי {{ח:חיצוני|חוק האזרחות|חוק האזרחות}}, אם שוכנע כי הוא מתגורר בישראל משום שנשקפת סכנה לחייו בשל כך שקרוב משפחתו שירת שירות בצד״ל או משום שהענקת האזרחות כאמור היא מענינה המיוחד של המדינה.

{{ח:סעיף|4|מתן אשרה ורישיון לישיבת קבע לאיש צד״ל ולבן משפחתו}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, שר הפנים ייתן לכל איש צד״ל או לבן זוגו, הורהו או ילדו, שמתגורר בישראל ביום התחילה, אשרה ורישיון לישיבת קבע בישראל כאמור {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|בחוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}}, אם הוגשה על ידו בקשה לכך.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שר הפנים רשאי לסרב לבקשה לאשרה ולרישיון קבע כאמור בסעיף קטן (א), אם שוכנע שמתקיימים טעמים מיוחדים שיפרט בהחלטתו.

{{ח:סעיף|5|תעודת איש צד״ל}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, שר הביטחון ייתן לכל איש צד״ל תעודה המאשרת כי הוא איש צד״ל, אם הוגשה על ידו בקשה לכך; התעודה תהווה ראיה לכל ענין ודבר באשר לשירותו של המבקש בצד״ל.
{{ח:תת|(ב)}} שר הביטחון רשאי לסרב לבקשה להקניית תעודה כאמור בסעיף קטן (א), אם המבקש הורשע, בפסק דין חלוט, בעבירה על {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ז|פרק ז׳ לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, או בעבירה של פשע חמור; לענין זה, ”פשע חמור“ – עבירה שדינה מאסר עשר שנים או יותר.

{{ח:סעיף|6|החלת {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה}}}}
{{ח:ת}} דינו של בן משפחה של איש צד״ל שנספה במערכה כדין בן משפחה של חייל שנספה כאמור {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק משפחות חיילים שנספו במערכה}}, לכל ענין ודבר, לרבות לענין תגמולים ומענקים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|החוק האמור}}, תקנות שהותקנו לפיו וכללים אחרים אשר חלים בענינו, והכל בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|7|החלת {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)}}}}
{{ח:ת}} דינו של איש צד״ל שלקה בנכות כדין נכה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים (תגמולים ושיקום)}} לכל ענין ודבר, ולרבות לענין קביעת נכות, תגמול ותשלומים לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|החוק האמור}}, תקנות שהותקנו לפיו וכללים אחרים אשר חלים בענינו, והכל בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|8|זכאות איש צד״ל למענק הוקרה}}
{{ח:תת|(א)}} איש צד״ל זכאי למענק הוקרה חד־פעמי בשיעור של שלוש פעמים המשכורת הקובעת על כל שנה שבה הוא שירת שירות בצד״ל ולמענק נוסף בשיעור של ארבעים אלף שקלים חדשים, בצירוף הפרשי הצמדה מהמדד הידוע ביום התחילה ועד המדד הידוע בעת כל תשלום; לענין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ב)}} שר הביטחון רשאי לשלול את זכותו של איש צד״ל למענקים כאמור בסעיף קטן (א), כולם או חלקם, אם הוא הורשע, בפסק דין חלוט, בעבירה על {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ז|פרק ז׳ לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, או בעבירה של פשע חמור; לענין זה, ”פשע חמור“ – עבירה שדינה מאסר עשר שנים או יותר.
{{ח:תת|(ג)}} שר הביטחון ושר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, יקבעו את אופן פריסת המענקים כאמור בסעיף קטן (א) לתשלומים חודשיים ולתקופה שלא תעלה על עשר שנים; שר הביטחון ושר האוצר יגישו לוועדת הכספים של הכנסת דין וחשבון שנתי לענין תשלום המענקים ואופן פריסתם.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם (אופן פריסת המענקים)|תקנות אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם (אופן פריסת המענקים), התשס״ו–2006}}.}}

{{ח:סעיף|9|הממונה על המענקים}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון ימנה ממונה או ממונים לענין קביעת הזכאות, שיעור המענקים ותשלומם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)}} (בחוק זה – הממונה על המענקים).
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על מינוי הממונה על המענקים ועל כתובתו תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|10|ערעור}}
{{ח:ת}} מבקש מענק הרואה את עצמו נפגע על ידי החלטה של הממונה על המענקים רשאי לערור עליה לפני ועדת ערעור.

{{ח:סעיף|11|ועדות ערעור}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ימנה ועדת ערעור או ועדות ערעור לענין החלטתו של הממונה על המענקים.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת הערעור תהיה בת שלושה חברים, שלפחות אחד מהם הוא איש צד״ל, בדרגה המקבילה לרב סרן בצבא הגנה לישראל.

{{ח:סעיף|12|סמכויות הממונה וועדת הערעור}}
{{ח:ת}} הממונה על המענקים וועדת הערעור לא יהיו קשורים בסדרי הדין ובדיני ראיות, אלא יפעלו בדרך שתיראה להם כמועילה ביותר לבירור השאלות העומדות לדיון.

{{ח:סעיף|13|הוראות מיוחדות לענין המענקים}}
{{ח:ת}} מענקים המשתלמים לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} לא ייחשבו כהכנסה לענין –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}} או לענין תשלומי חובה או היטלים אחרים;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 9|סעיף 9 לחוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}};
{{ח:תת|(3)}} גמלה המשתלמת מכוח ההסכמים בדבר מתן גמלאות מיוחדות לעולים תלויים בעזרת הזולת שנערך מכוח {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|13א|אות מערכה לציון השתתפות במערכה ברצועת הביטחון בדרום לבנון|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} קבע שר הביטחון אות מערכה לפי {{ח:חיצוני|חוק העיטורים בצבא הגנה לישראל#סעיף 7|סעיף 7 לחוק העיטורים בצבא הגנה לישראל, התש״ל–1970}}, לציון השתתפות במערכה ברצועת הביטחון בדרום לבנון, יעניק שר הביטחון או מי שהוא הסמיך לכך אות מערכה כאמור לאיש צד״ל שעמד בתנאים שקבע, באישור הממשלה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות העיטורים בצבא הגנה לישראל (אות המערכה ברצועת הביטחון בלבנון – קביעת חיילים ואנשי צבא דרום לבנון זכאים)|תקנות העיטורים בצבא הגנה לישראל (אות המערכה ברצועת הביטחון בלבנון – קביעת חיילים ואנשי צבא דרום לבנון זכאים), התשפ״א–2021}}.}}

{{ח:סעיף|14|תעסוקה ודיור}}
{{ח:ת}} הממשלה תפעל, במידת האפשר, למציאת פתרונות לצורכי דיור לאנשי צד״ל ולסידורי תעסוקה בעבורם; לענין זה, ייקבע תקציב שנתי במסגרת הקצאה לתחום פעולה נפרד – ”אנשי צד״ל“ בסעיף תקציב משרד הביטחון בחוק התקציב השנתי; בסעיף זה, ”תחום פעולה“ ו”סעיף תקציב“ – כהגדרתם בחוק תקציב שנתי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.

{{ח:סעיף|15|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} באות להוסיף על כל זכות אחרת המוקנית לאיש צד״ל לפי כל דין ונוהל.

{{ח:סעיף|16|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר הביטחון ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|17|תחילה}}
{{ח:ת}} בתוך 30 ימים מיום תחילתו של חוק זה יקבעו שר הביטחון ושר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, את אופן פריסת המענקים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}}.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ד בכסלו התשס״ה (7 בדצמבר 2004).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''שאול מופז'''
שר הביטחון
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''ראובן ריבלין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]