תקנות חדלות פירעון ושיקום כלכלי

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע״ט–2019}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ט, 3910|תקנות חדלות פירעון ושיקום כלכלי|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8269.pdf}}, {{ח:תיבה|4024|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8273.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1302|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9043.pdf}}, {{ח:תיבה|2875|תיקון (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9304.pdf}}, {{ח:תיבה|2875|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9304.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3198|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10212.pdf}}, {{ח:תיבה|3215|תיקון [תשפ״א] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10212.pdf}}, {{ח:תיבה|3215|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10212.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 2464|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11278.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 901|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11690.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 8|סעיפים 8(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 12|12}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 13|13(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 14|14(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 21|21(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 24|24(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 26|26(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 82|82(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 84|84(ה)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 104|104(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 106|106(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 108|108(ה)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 111|111}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 113|113(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 117|117(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 128|128(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 152|152(ד)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 153|153(ו)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 155|155}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 210|210(ד) עד (ו)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 227|227}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 239|239(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 240|240(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 241|241}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 256|256}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 262|262(ה)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 263|263(ה)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 286|286(ד)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 321|321(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 326|326(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 338|338(ד)}}, {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 356|356}} {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 357|ו־357}} {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע״ח–2018}} (להלן – החוק), ולעניין {{ח:פנימי|סעיף 59ג|תקנות 59ג עד 59יח}}, {{ח:פנימי|סעיף 106ב|106ב עד 106ו}}, {{ח:פנימי|סעיף 109ב|109ב עד 109ה}}, {{ח:פנימי|סעיף 119א|119א}}, {{ח:פנימי|סעיף 134ב|134ב עד 134ד}}, {{ח:פנימי|סעיף 134ט|134ט}}, {{ח:פנימי|סעיף 136י|136י עד 136יז}}, {{ח:פנימי|סעיף 159ב1|159ב1 עד 159ב3}}, {{ח:פנימי|סעיף 159ט1|159ט1 עד 159ט2}}, {{ח:פנימי|סעיף 159יד1|159יד1}}, {{ח:פנימי|סעיף 159יז1|159יז1}}, {{ח:פנימי|סעיף 159יט|159יט עד 159כג}} {{ח:פנימי|סעיף 170|ו־170}}, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|חלק א|חלק א׳: פרשנות ופרסום}}

{{ח:פנימי|חלק א פרק א|פרק א׳: הגדרות והוראות שונות}}

{{ח:פנימי|חלק א פרק ב|פרק ב׳: פרסום}}

{{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳: הליכי חדלות פירעון לגבי תאגיד}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק א|פרק א׳: תחולה, פרשנות והמצאה}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק א סימן א|סימן א׳: תחולה והגדרות}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק א סימן ב|סימן ב׳: המצאה}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ב|פרק ב׳: בקשה לצו לפתיחת הליכים והדיון בה}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ב סימן א|סימן א׳: בקשת תאגיד לצו לפתיחת הליכים}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ב סימן ב|סימן ב׳: בקשת נושה לצו לפתיחת הליכים}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ב סימן ג|סימן ג׳: המצאה ופרסום}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ב סימן ד|סימן ד׳: התנגדות לבקשה לצו לפתיחת הליכים}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ב סימן ה|סימן ה׳: הדיון בבקשה לצו לפתיחת הליכים}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ג|פרק ג׳: סעדים זמניים עד למתן צו לפתיחת הליכים}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ג סימן א|סימן א׳: בקשה לסעד זמני}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ג סימן ב|סימן ב׳: סעד זמני במעמד צד אחד}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ד|פרק ד׳: צו לפתיחת הליכים}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ד סימן א|סימן א׳: צו לפתיחת הליכים}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ד סימן ב|סימן ב׳: הקפאת הליכים נגד אדם שלישי}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ה|פרק ה׳: ההליכים בבית המשפט}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ו|פרק ו׳: תפקיד הנאמן וסמכויותיו}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ו סימן א|סימן א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ו סימן ב|סימן ב׳: בקשה למתן הוראות ופנייה לבית המשפט}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ו סימן ג|סימן ג׳: ניהול חשבונות ודוחות הנאמן}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ז|פרק ז׳: הפעלת התאגיד ושיקומו הכלכלי}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ז סימן א|סימן א׳: בקשה להארכת תקופת הפעלת התאגיד והדיון בה}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ז סימן ב|סימן ב׳: הליכים לאחר מתן צו לפתיחת הליכים המורה על הפעלת התאגיד לשם שיקומו הכלכלי}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ז סימן ג|סימן ג׳: הצבעה באסיפות סוג}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ז סימן ד|סימן ד׳: ניהול אסיפת הסוג}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ז סימן ה|סימן ה׳: אישור אסיפות סוג ואישור בית המשפט את התוכנית לשיקום כלכלי}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ז סימן ו|סימן ו׳: הפסקת הפעלת התאגיד ומעבר להליכי פירוק}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק ח|פרק ח׳: פירוק}}

{{ח:פנימי|חלק ג|חלק ג׳: הליכי חדלות פירעון לגבי יחיד}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק א|פרק א׳: תחולה והמצאה}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ב|פרק ב׳: בקשת יחיד לצו לפתיחת הליכים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ב סימן א|סימן א׳: בקשת היחיד לממונה}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ב סימן ב|סימן ב׳: צו לפתיחת הליכים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ב סימן ג|סימן ג׳: בקשה לביטול צו לפתיחת הליכים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ג|פרק ג׳: בקשת נושה לצו לפתיחת הליכים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ג סימן א|סימן א׳: בקשת הנושה והדיון בה}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ג סימן ב|סימן ב׳: בקשה לסעד זמני}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ג סימן ג|סימן ג׳: צו לפתיחת הליכים לבקשת נושה}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ד|פרק ד׳: ההליכים בבית המשפט}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ה|פרק ה׳: תפקיד הנאמן וסמכויותיו}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ה סימן א|סימן א׳: הנאמן וסמכויותיו}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ה סימן ב|סימן ב׳: בקשה למתן הוראות ופנייה לבית המשפט}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ה סימן ג|סימן ג׳: ניהול חשבונות}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ה סימן ד|סימן ד׳: דוח ממצאי בדיקה והצעת הממונה לצו לשיקום כלכלי}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ה סימן ה|סימן ה׳: שכר הנאמן מקופת הנשייה בהליכי חדלות פירעון לגבי יחידים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ו|פרק ו׳: דוחות על הכנסות והוצאות}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ו1|פרק ו׳1: סמכות בירור בידי הנאמן}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ז|פרק ז׳: הליכי חדלות פירעון לגבי יחיד בעל חוב בסכום נמוך}}

{{ח:פנימי|חלק ד|חלק ד׳: הנשייה}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק א|פרק א׳: תביעות חוב}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק א סימן א|סימן א׳: הגשת תביעת חוב}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק א סימן ב|סימן ב׳: תביעת חוב של נושה מובטח}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק א סימן ג|סימן ג׳: טיפול הנאמן בתביעות חוב}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק א סימן ד|סימן ד׳: הוראות מיוחדות לתביעות חוב של עובדים}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק א סימן ה|סימן ה׳: הודעה על זכות קיזוז}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק א סימן ו|סימן ו׳: אומדן שווי}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק א1|פרק א׳1: מימוש נכסי קופת הנשייה}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק א1 סימן א|סימן א׳: בקשה למימוש בטוחה}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק א1 סימן ב|סימן ב׳: מימוש הבטוחה}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק ב|פרק ב׳: חלוקת נכסי קופת הנשייה}}

{{ח:פנימי|חלק ד1|חלק ד׳1: מעמד הנושים וזכויותיהם}}

{{ח:פנימי|חלק ד1 פרק א|פרק א׳: ועדת הנושים}}

{{ח:פנימי|חלק ד1 פרק א סימן א|סימן א׳: חברות בוועדת הנושים והקמתה}}

{{ח:פנימי|חלק ד1 פרק ב|פרק ב׳: אסיפות נושים}}

{{ח:פנימי|חלק ד1 פרק ב סימן א|סימן א׳: זימון אסיפת נושים}}

{{ח:פנימי|חלק ד1 פרק ב סימן ב|סימן ב׳: זכות הצבעה של נושים שאינם מובטחים}}

{{ח:פנימי|חלק ה|חלק ה׳: הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק א|פרק א׳: המצאה}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק ב|פרק ב׳: הליכים בבית המשפט}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק ג|פרק ג׳: בקרת חשבונות}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק ד|פרק ד׳: בקשות המוגשות לממונה והטיפול בהן}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק ה|פרק ה׳: פגרות בהליכי חדלות פירעון אצל הממונה}}

{{ח:פנימי|חלק ו|חלק ו׳: אחריות נושא משרה ובעל תפקיד בתאגיד הנמצא בחדלות פירעון}}

{{ח:פנימי|חלק ו1|חלק ו׳1: הסדר חוב שלא במסגרת צו לפתיחת הליכים}}

{{ח:פנימי|חלק ו1 פרק א|פרק א׳: פרשנות והמצאה}}

{{ח:פנימי|חלק ו1 פרק א1|פרק א׳1: הגשת בקשה להסדר חוב}}

{{ח:פנימי|חלק ו1 פרק א1 סימן א|סימן א׳: הגשת בקשה להסדר חוב לגבי תאגיד}}

{{ח:פנימי|חלק ו1 פרק א1 סימן ב|סימן ב׳: המצאה ופרסום של בקשה להסדר חוב לגבי תאגיד}}

{{ח:פנימי|חלק ו1 פרק ב|פרק ב׳: הגשת תגובה והתנגדות לבקשה להסדר חוב לגבי תאגיד}}

{{ח:פנימי|חלק ו1 פרק ג|פרק ג׳: אישור הסדר חוב לגבי תאגיד}}

{{ח:פנימי|חלק ו1 פרק ג1|פרק ג׳1: הגשת בקשה להסדר חוב בידי יחיד}}

{{ח:פנימי|חלק ו1 פרק ד|פרק ד׳: הליכים לאחר הגשת בקשה להסדר חוב לגבי יחיד}}

{{ח:פנימי|חלק ו1 פרק ה|פרק ה׳: הוראות לעניין מנהל הסדר}}

{{ח:פנימי|חלק ז|חלק ז׳: ניהול משא ומתן מוגן בידי תאגיד (הוראת שעה)}}

{{ח:פנימי|חלק ח|חלק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע1|חלק א|חלק א׳: פרשנות ופרסום}}
{{ח:קטע2|חלק א פרק א|פרק א׳: הגדרות והוראות שונות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״א־3, תשפ״ב, [הודעות]}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר הנאמנים“ – מערכת המשמשת להעברת מסרים אלקטרוניים בין הממונה לנאמן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בלא דיחוי“ – בתוך פרק זמן שאינו עולה על 24 שעות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היוועדות חזותית“ – תקשורת בין שני מוקדים המאפשרת העברת תמונה וקול בזמן אמת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל מערכת ההוצאה לפועל“ – לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 4|סעיף 4 לחוק ההוצאה לפועל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת המחשוב של ההוצאה לפועל“ – מערכת מקוונת של מערכת ההוצאה לפועל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת הממונט“ – מערכת מקוונת המשמשת את הממונה בניהול הליכי חדלות פירעון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת מקוונת“ – אתר הנאמנים או מערכת הממונט, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרשם חברי תאגיד“ – לגבי חברה, מרשם בעלי המניות לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 127|סעיף 127 לחוק החברות}}, מעודכן ליום הגשת הבקשה לצו לפתיחת הליכים, ולגבי שותפות – רשימת השותפים מעודכנת ליום הגשת הבקשה לצו לפתיחת הליכים ובשותפות מוגבלת ציבורית כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות#פרק ו1|בפרק ו׳1 לפקודת השותפויות}} – גם מרשם מחזיקי יחידות ההשתתפות כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות#פרק ו1 סימן ז|בסימן ז׳ בפרק ו׳1}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושה מהותי“ – נושה של תאגיד שמתקיימים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נושה מובטח;
{{ח:תתת|(2)}} מי שבמועד הגשת הבקשה לצו לפתיחת הליכים, התאגיד חב לו סכום העולה על 75,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2022, בשנת 2026, 83,450 ש״ח)}} או סכום העולה על 10% מסך כל חובות התאגיד שאינם חובות מובטחים, לפי הנמוך מביניהם;
{{ח:תתת|(3)}} נאמן לסדרת תעודות התחייבות של התאגיד, אחת או יותר, ובלבד שבמועד הגשת הבקשה יתרת הערך הנקוב של סדרת תעודות ההתחייבות כאמור אינה נמוכה מהסכומים המפורטים בפסקה (2);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נסח תאגיד“ – אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} תמצית מידע ממוחשב מרשם החברות אם התאגיד הוא חברה;
{{ח:תתת|(2)}} תמצית מידע ממוחשב מרשם השותפויות אם התאגיד הוא שותפות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודות התחייבות“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 35א|בסעיף 35א לחוק ניירות ערך}}, שהנפיק תאגיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם)“ – {{ח:חיצוני|תקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם)|תקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות ההוצאה לפועל“ – {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל|תקנות ההוצאה לפועל, התש״ם–1979}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות סדר הדין האזרחי“ – {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, התשע״ט–2018}}.

{{ח:סעיף|2|תחולת {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי}} {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל|ותקנות ההוצאה לפועל}}}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי}} יחולו על הליכים בבית המשפט לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}} ולפי תקנות אלה, בשינויים המחויבים לפי העניין, אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל|תקנות ההוצאה לפועל}} יחולו על הליכים המתנהלים לפני רשם ההוצאה לפועל לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}} ולפי תקנות אלה, בשינויים המחויבים לפי העניין, אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות אלה.

{{ח:קטע2|חלק א פרק ב|פרק ב׳: פרסום}}

{{ח:סעיף|3|פרסום בידי הממונה}}
{{ח:תת|(א)}} פרסום הודעות שעל הממונה לפרסם לפי תקנות אלה ייעשה בידי הממונה באתר האינטרנט של משרד המשפטים.
{{ח:תת|(ב)}} הנהלת בתי המשפט תפנה באתר האינטרנט שלה, באמצעות קישור, לפרסום באתר האינטרנט של משרד המשפטים.
{{ח:תת|(ג)}} הרשם יפנה באתר האינטרנט שלו, באמצעות קישור, לפרסום באתר האינטרנט של משרד המשפטים הנוגע להליך חדלות פירעון של תאגיד.
{{ח:תת|(ד)}} רשות האכיפה והגבייה תפנה באתר האינטרנט שלה, באמצעות קישור, לפרסום באתר האינטרנט של משרד המשפטים הנוגע להליך חדלות פירעון של יחיד.
{{ח:תת|(ה)}} ניתן צו לפתיחת הליכים לגבי תאגיד שעיקר עסקיו מתנהלים במגזר הערבי, רשאי בית המשפט להורות שהממונה יפרסם הודעה על מתן הצו בשפה הערבית, בדרך שבה מפרסם הממונה הודעות לגבי מתן צו לפתיחת הליכים.
{{ח:תת|(ו)}} נתן הממונה החלטה הטעונה פרסום או שהיה עליו לפרסם הודעה, יפרסמה בתוך 7 ימים מיום שנתן את ההחלטה או מיום שהומצאה לו ההודעה, לפי העניין, אלא אם כן נקבע בתקנות אלה אחרת.

{{ח:סעיף|4|המצאה לממונה לצורך פרסום}}
{{ח:ת}} בית המשפט ומנהל מערכת ההוצאה לפועל, לפי העניין, ימציאו לממונה בלא דיחוי ובאופן מקוון כל החלטה שנתנו שעל הממונה לפרסם לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}} או לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|5|העברת מידע לפרסום}}
{{ח:ת}} מגיש בקשה או נאמן שחלה עליו חובה להעביר מסמך או הודעה לממונה לצורך פרסום, יעבירם לממונה בלא דיחוי.

{{ח:סעיף|6|המועד הקובע לפרסום}}
{{ח:ת}} נקבע בתקנות אלה כי הודעה תפורסם באתר האינטרנט של משרד המשפטים ובדרך נוספת, יהיה המועד שבו פורסמה ההודעה באתר האינטרנט של משרד המשפטים מועד הפרסום הקובע.

{{ח:סעיף|7|פרסום הנוגע לחייב שיש לו נושים מחוץ לישראל או שהציע תעודות התחייבות מחוץ לישראל}}
{{ח:ת}} נוסף על האמור בתקנות אלה, פרסום הנוגע לחייב שיש לו נושים מחוץ לישראל או שהציע תעודות התחייבות מחוץ לישראל ייעשה באופן שיורה בית המשפט, הממונה או רשם ההוצאה לפועל, לפי העניין, בשים לב למקום הימצאם של רוב הנושים ולשפה הרשמית במדינה שבה מתבצע הפרסום.

{{ח:קטע1|חלק ב|חלק ב׳: הליכי חדלות פירעון לגבי תאגיד}}
{{ח:קטע2|חלק ב פרק א|פרק א׳: תחולה, פרשנות והמצאה}}
{{ח:קטע3|חלק ב פרק א סימן א|סימן א׳: תחולה והגדרות}}

{{ח:סעיף|8|תחולה על תאגיד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ב|חלק זה}} יחול על הליכי חדלות פירעון לגבי תאגיד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 5|סעיף 5 לחוק}}.

{{ח:סעיף|9|הגדרות {{ח:פנימי|חלק ב|לחלק ב׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ב|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צד מעוניין“ – התאגיד, נושה של התאגיד, חבר בתאגיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תצהיר הסתבכות כלכלית“ – לגבי תאגיד, פירוט הנסיבות שהובילו לחדלות פירעונו של התאגיד או לצורך בצו למניעת חדלות פירעונו, לפי העניין.

{{ח:קטע3|חלק ב פרק א סימן ב|סימן ב׳: המצאה}}

{{ח:סעיף|10|חובת המצאה לממונה ודרכי ההמצאה}}
{{ח:תת|(א)}} המגיש בקשה, כתב בי־דין או מסמך אחר לבית המשפט, ובכלל זה בקשה שהוגשה במעמד צד אחד, ימציא העתק ממנו לממונה בלא דיחוי.
{{ח:תת|(ב)}} מסמכים שיש להמציאם לממונה לפי {{ח:פנימי|חלק ב|חלק זה}} יומצאו לו בהמצאה מקוונת באמצעות מערכת הממונט; מי שאינו מיוצג רשאי להמציא מסמכים למשרדי הממונה במחוז שבו מתנהל ההליך, במסירה אישית או בדואר רשום עם אישור מסירה.
{{ח:תת|(ג)}} העתק כתב בי־דין שיש להגישו לבית המשפט בעותק מודפס, יש להגיש לממונה נוסף על ההגשה המקוונת, גם בדרך שבה הוגש לבית המשפט.

{{ח:סעיף|11|דרכי ההמצאה}}
{{ח:תת|(א)}} המגיש כתב בי־דין לבית המשפט לפי {{ח:פנימי|חלק ב|חלק זה}}, שלא נקבע לגביו אחרת, ימציא העתק ממנו לצדדים, בדואר רשום עם אישור מסירה או במסירה אישית; נקבע מועד לדיון, ימציא המגיש את העתק כתב בי־הדין ואת ההזמנה לדיון בדואר רשום עם אישור מסירה או במסירה אישית, ובה יצוין מועד הדיון כפי שהורה בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} המצאה כאמור בתקנת משנה (א) תתבצע בסמוך ככל האפשר למועד הגשת כתב בי־הדין.

{{ח:סעיף|12|מען להמצאה}}
{{ח:תת|(א)}} מען להמצאת כתבי בי־דין ומסמכים אחרים לחייב שהוא תאגיד יהיה –
{{ח:תתת|(1)}} בבקשה לצו לפתיחת הליכים שהגיש תאגיד – הכתובת שציין התאגיד בבקשה לצו לפתיחת הליכים או מען אחר שיספק הנאמן לצורך המצאה לאחר מתן הצו לפתיחת הליכים;
{{ח:תתת|(2)}} בבקשה לצו לפתיחת הליכים שהגיש נושה – הכתובת הרשומה לפי הדין החל על התאגיד או מען אחר שיספק הנאמן לצורך המצאה לאחר מתן הצו לפתיחת הליכים.
{{ח:תת|(ב)}} מענם של נושי התאגיד יהיה המען שציין התאגיד בדוח שצירף לבקשה לצו לפתיחת הליכים או כל מען אחר הידוע למי שמוטלת עליו חובת ההמצאה לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}} ולפי תקנות אלה; לאחר שהוגשו תביעות החוב או שהודיע הנושה על מען אחר, המען יהיה המען המצוין בתביעת החוב או המען שמסר הנושה.
{{ח:תת|(ג)}} מענו של הממונה לצורך המצאה שאינה באמצעות מערכת הממונט יהיה משרדו שבאזור שיפוטו של בית המשפט שבו מתנהל ההליך, ובהליך לפני בית המשפט העליון – משרדו הראשי של הממונה בירושלים.

{{ח:קטע2|חלק ב פרק ב|פרק ב׳: בקשה לצו לפתיחת הליכים והדיון בה}}
{{ח:קטע3|חלק ב פרק ב סימן א|סימן א׳: בקשת תאגיד לצו לפתיחת הליכים}}

{{ח:סעיף|13|בקשת תאגיד לצו לפתיחת הליכים|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} תאגיד המגיש בקשה לצו לפתיחת הליכים יפרט בבקשתו כי התקיימו בו התנאים למתן הצו; התאגיד יצרף לבקשה את כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} תצהיר הסתבכות כלכלית;
{{ח:תת|(2)}} דוח מפורט בדבר נכסי התאגיד וחובותיו, ערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|טופס 1 שבתוספת}}, הכולל רשימה של ההליכים המשפטיים המהותיים והליכי הגבייה שהתאגיד צד להם;
{{ח:תת|(3)}} נסח התאגיד; אם יש בנסח פרטים שאינם תואמים את פרטי התאגיד או מרשמיו, ימלא התאגיד את הפרטים המתוקנים {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|בחלק א׳ לטופס 1 לתוספת}} – ”דוח מפורט בדבר נכסי התאגיד וחובותיו“;
{{ח:תת|(4)}} שם כונס הנכסים ופרטיו, אם התמנה לתאגיד או לנכסיו לפי החלטה של בית המשפט או של רשם ההוצאה לפועל, ומספר התיק שמינויו בתוקף ביום הגשת הבקשה ותאריך מינוי;
{{ח:תת|(5)}} רשימה של נושאי המשרה בתאגיד ביום הגשת הבקשה לצו לפתיחת הליכים, ושל נושאי המשרה שסיימו את תפקידם בתאגיד בתוך השנה שקדמה ליום הגשת הבקשה, המפרטת את שם בעל התפקיד, תיאור תפקידו, תאריך מינויו וסיום מינויו, כתובתו, פרטי ההתקשרות עמו ושיעורי החזקותיו בתאגיד אם ישנם;
{{ח:תת|(6)}} דוחות כספיים שנתיים של התאגיד לרבות הדוחות המאוחדים, לשנתיים שקדמו לשנת הגשת הבקשה, מבוקרים כדין בידי רואה חשבון, אם ישנם; קדם תאריך המאזן הכלול בדוח הכספי השנתי האחרון ביותר משלושה חודשים למועד הגשת הבקשה לצו לפתיחת הליכים, יצורפו גם דוחות סקורים אחרונים אם ישנם; התאגיד רשאי להגיש את הדוחות הכספיים במעטפה סגורה או באמצעי טכנולוגי אחר המבטיח את סודיות המידע לעיון בית המשפט ולממונה אם לעמדתו יש בהם סוד מסחרי או שגילוים עלול לפגוע בטובת התאגיד; נושה מהותי רשאי לפנות לבית המשפט בבקשה לקבל את המידע.

{{ח:סעיף|14|בקשת תאגיד להפעלתו במסגרת צו לפתיחת הליכים}}
{{ח:ת}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בתקנה 13}}, ביקש התאגיד במסגרת בקשתו לצו לפתיחת הליכים להפעילו לצורך שיקומו הכלכלי, יפרט בה גם את כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מתווה ראשוני לשיקומו הכלכלי של התאגיד, הנוגע לפעולות הנדרשות לשיקומו הכלכלי של התאגיד, ובכלל זה שינויים במבנה התאגיד, במבנה פעילותו העסקית, בחוב, בתחומי פעילות התאגיד ובמבנה כוח האדם;
{{ח:תת|(2)}} הערכת העלויות הצפויות של מימון הפעלת התאגיד במשך תקופת הקפאת ההליכים ופירוט אמצעי המימון;
{{ח:תת|(3)}} פרק הזמן שלגביו מבוקשת הפעלת התאגיד;
{{ח:תת|(4)}} תיאור התאגיד ועסקיו בפירוט הפעילות המשתקפת בדוחותיו הכספיים, לרבות דוחותיו המאוחדים; כמו כן יפורטו, בין השאר, עניינים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} הענפים שבהם פועל התאגיד, מאפייני רישוי, מיסוי ופיקוח ממשלתי עליהם, אם הם מיוחדים לתאגיד;
{{ח:תתת|(ב)}} אפיון הלקוחות של התאגיד וכן מידת התלות בהם, ותיאור התקשרויות מהותיות של התאגיד עם לקוחות שהיקף המכירות עמם עולה על 10% מסך כל המכירות בשנה שקדמה למועד הגשת הבקשה; ניתן לתאר את ההתקשרויות בלי לציין את שמות הלקוחות;
{{ח:תתת|(ג)}} תלות בספקים, לרבות במשווקים או תלות במקורות חומרי גלם;
{{ח:תתת|(ד)}} המאפיינים הייחודיים וגורמי הסיכון בפעילותו של התאגיד בכל ענף שבו הוא פועל;
{{ח:תתת|(ה)}} שמו של היחיד השולט בתאגיד במישרין או בעקיפין, שיעור החזקותיו בתאגיד, סוג ניירות הערך שהוא מחזיק ועיסוקו העיקרי, לרבות פירוט התאגידים שבאמצעותם הוא מחזיק בניירות הערך של התאגיד, שיעור החזקותיהם בתאגיד, סוג ניירות הערך שהם מחזיקים ועיסוקם העיקרי, תאגידים נוספים שבהם שולט היחיד האמור שיש להם קשר עסקי לתאגיד נושא הבקשה; באשר להחזקות של התאגיד מגיש הבקשה בתאגידים אחרים, שהם תאגידים מהותיים, יפורטו שיעורי החזקותיו בתאגידים המהותיים, סוג ניירות הערך המוחזקים ועיסוקם העיקרי של התאגידים המהותיים; כמו כן יפורטו תאגידים שהתאגידים המהותיים שולטים בהם, שיעורי החזקותיהם, סוג ניירות הערך המוחזקים ועיסוקם העיקרי;
{{ח:תתת}} בפסקת משנה זו –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”השולט“, בחברה – בעל השליטה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 268|בסעיף 268 לחוק החברות}}; בשותפות מוגבלת ציבורית – בעל השליטה כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות#סעיף 65נא|בסעיף 65נא לפקודת השותפ{{ח:הערה|ו}}יות}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד מהותי“ – תאגיד מוחזק שעסקיו מהותיים לעסקיו של התאגיד מגיש הבקשה;
{{ח:תתת|(ו)}} מרשם חברי התאגיד;
{{ח:תתת|(ז)}} רשימה מפורטת של ההסכמים המהותיים שהתאגיד צד להם;
{{ח:תתת|(ח)}} מידע בדבר חלוקה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}} שבוצעה בשלוש השנים האחרונות;
{{ח:תתת|(ט)}} מספר המועסקים בתאגיד, ומספר המועסקים לאורך השנה שקדמה להגשת הבקשה לצו לפתיחת הליכים;
{{ח:תתת|(י)}} עמדת הנושים המהותיים לבקשה, אם ידועה לתאגיד.

{{ח:סעיף|15|הוראות בית המשפט לגבי פרטים ומסמכים}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי, לבקשת תאגיד, להורות על הפעלת התאגיד לצורך שיקומו הכלכלי, אף על פי שלא פירט חלק מהפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 14|בתקנה 14}} או להורות כי יימסרו פרטים או מסמכים אחרים במקומם או נוסף עליהם, או שיימסרו במועד מאוחר יותר, ובלבד שהתאגיד פירט את הפרטים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 14|בפסקאות (1) ו־(2) בתקנה האמורה}}.

{{ח:קטע3|חלק ב פרק ב סימן ב|סימן ב׳: בקשת נושה לצו לפתיחת הליכים}}

{{ח:סעיף|16|המצאת דרישה לתשלום חוב}}
{{ח:ת}} דרישה לתשלום חוב כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 10|בסעיף 10(א)(1) לחוק}} תומצא למענו של התאגיד בדואר רשום עם אישור מסירה או במסירה אישית.

{{ח:סעיף|17|בקשת נושה לצו לפתיחת הליכים}}
{{ח:ת}} נושה המגיש בקשה לצו לפתיחת הליכים יפרט בבקשתו כי התקיימו התנאים למתן הצו; הנושה יצרף לבקשתו את הפרטים או את המידע שלהלן:
{{ח:תת|(1)}} נסח התאגיד;
{{ח:תת|(2)}} ביקש הנושה להסתמך בבקשתו על חזקת חדלות פירעון לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 10|סעיף 10(א) לחוק}}, יצרף לבקשה אסמכתאות מתאימות לקיומה של החזקה, לפי העניין;
{{ח:תת|(3)}} לעניין חזקה המבוססת על דרישת חוב לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 10|סעיף 10(א)(1) לחוק}}, יצרף הנושה לבקשה את דרישת החוב שהומצאה לתאגיד, כולל האסמכתאות שצורפו אליה לגבי החוב וכן את תגובת התאגיד לדרישת החוב אם ניתנה;
{{ח:תת|(4)}} צירף הנושה לבקשה הצעה בעניין פירוק התאגיד או שיקומו הכלכלי – יפרט הנושה את הנימוקים והאסמכתאות להצעתו, ואם הציע להפעיל את התאגיד לצורך שיקומו, יפרט את המתווה הראשוני המוצע לשיקומו הכלכלי של התאגיד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בתקנה 14(1)}}, ככל האפשר.

{{ח:סעיף|18|פרטים ומסמכים נוספים}}
{{ח:ת}} בבקשה לצו לפתיחת הליכים שהגיש נושה רשאי בית המשפט להורות כי יוגשו מסמכים ויפורטו פרטים אחרים, נוסף על המסמכים והפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 17|בתקנה 17}} והכול כפי שיורה.

{{ח:סעיף|19|תגובת התאגיד לבקשה ותשובת הנושה מגיש הבקשה}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד יגיש את תגובתו לבקשת הנושה לצו לפתיחת הליכים בתוך 14 ימים לכל היותר מיום שבו הומצאה לו הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} הנושה שהגיש את הבקשה לצו לפתיחת הליכים, יגיש את תשובתו לתגובת התאגיד בתוך 7 ימים לכל היותר מיום שהומצאה לו תגובת התאגיד.
{{ח:תת|(ג)}} הורה בית המשפט על דיון בבקשה לצו לפתיחת הליכים במועד מוקדם מהמועד האמור בתקנת משנה (א) או (ב), יגיש התאגיד את תגובתו לא יאוחר מ־48 שעות לפני מועד הדיון, והנושה יגיש את תשובתו לא יאוחר מ־24 שעות לפני מועד הדיון.
{{ח:תת|(ד)}} לתגובה ולתשובה יצורפו המסמכים והראיות התומכים בהן והעובדות המפורטות בהן יאומתו בתצהיר.
{{ח:תת|(ה)}} התאגיד והנושה ימציאו העתק מהתגובה והתשובה למבקש או לתאגיד, לפי העניין, בסמוך ככל האפשר למועד הגשתן.

{{ח:קטע3|חלק ב פרק ב סימן ג|סימן ג׳: המצאה ופרסום}}

{{ח:סעיף|20|המצאת העתק מהבקשה לממונה}}
{{ח:ת}} מגיש בקשה לצו לפתיחת הליכים ימציא לממונה בלא דיחוי את העתק הבקשה ואת המסמכים שצורפו לה, וכן הודעה על הגשת הבקשה ועל מועד הדיון בה לצורך פרסומה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 2|טופס 2 שבתוספת}}; נקבע דיון לאחר שהומצאה הבקשה, ימציא המבקש את ההזמנה לדיון כאמור בתקנה זו.

{{ח:סעיף|21|פרסום הודעה על הגשת הבקשה}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יפרסם הודעה על הגשת בקשה למתן צו לפתיחת הליכים באתר האינטרנט של משרד המשפטים, למעט אם הוגשה בקשה לסעד זמני במעמד צד אחד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 21|סעיף 21 לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה בדבר הגשת בקשה לצו לפתיחת הליכים תכלול מידע בדבר שם התאגיד, מספר התאגיד וכתובתו, בית המשפט שאליו הוגשה הבקשה, תאריך הגשת הבקשה ותאריך הפרסום, מועד הדיון בבקשה אם נקבע, וכן פרטי מגיש הבקשה.

{{ח:סעיף|22|המצאה של בקשת תאגיד}}
{{ח:ת}} אם מגיש הבקשה לצו לפתיחת הליכים הוא התאגיד, ימציא התאגיד לנושיו המהותיים את הבקשה ואת המסמכים שצורפו לה ואת מועד הדיון בה בדואר רשום עם אישור מסירה או במסירה אישית, בלא דיחוי, למעט אם הוגשה בקשה לסעד זמני במעמד צד אחד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 21|סעיף 21 לחוק}}; נקבע מועד לדיון לאחר שהומצאה הבקשה, ימציא המבקש את ההזמנה לדיון כאמור בתקנה זו; אם יש לתאגיד מעל 50 עובדים, ימציא התאגיד את הבקשה כאמור גם לוועד העובדים; הזמנה לדיון תיתלה במקום בולט במקום העבודה.

{{ח:סעיף|23|המצאה של בקשת נושה}}
{{ח:ת}} אם מגיש הבקשה לצו לפתיחת הליכים הוא נושה, ימציא הנושה לתאגיד את הבקשה ואת המסמכים שצורפו לה ואת מועד הדיון בה, בלא דיחוי, בדואר רשום עם אישור מסירה או במסירה אישית, למעט אם הוגשה בקשה לסעד זמני במעמד צד אחד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 21|סעיף 21 לחוק}}; נקבע מועד לדיון לאחר שהומצאה הבקשה, ימציא המבקש את ההזמנה לדיון כאמור בתקנה זו.

{{ח:סעיף|24|דרישת העתק מהבקשה}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש ימציא לכל צד מעוניין, בלא דיחוי, עם קבלת דרישתו בכתב, העתק מהבקשה ואת כל המסמכים שצורפו אליה.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשתו של כל אדם הסבור כי הוא עלול להיפגע מהבקשה, בית המשפט רשאי להורות למבקש להמציא לו העתק מהבקשה כמפורט בתקנה משנה (א).

{{ח:קטע3|חלק ב פרק ב סימן ד|סימן ד׳: התנגדות לבקשה לצו לפתיחת הליכים}}

{{ח:סעיף|25|הגשת התנגדות}}
{{ח:תת|(א)}} המגיש התנגדות לבקשה לצו לפתיחת הליכים כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 14|בסעיף 14 לחוק}}, יגישה לבית המשפט בכתב ויפרט את נימוקי ההתנגדות; העובדות המפורטות בהתנגדות יאומתו בתצהיר ויצורפו לה אסמכתאות מתאימות.
{{ח:תת|(ב)}} התנגדות תוגש לבית המשפט בתוך 14 ימים ממועד פרסום ההודעה על הגשת הבקשה לצו לפתיחת הליכים.
{{ח:תת|(ג)}} מגיש הבקשה לצו לפתיחת הליכים יגיש תשובה להתנגדות בתוך 7 ימים מיום שהומצאה לו ההתנגדות.
{{ח:תת|(ד)}} הורה בית המשפט על דיון בבקשה לצו לפתיחת הליכים במועד מוקדם מהמועד האמור בתקנת משנה (ב) או (ג), תוגש ההתנגדות לא יאוחר מ־48 שעות לפני מועד הדיון, והתשובה לא יאוחר מ־24 שעות לפני מועד הדיון.
{{ח:תת|(ה)}} מגיש ההתנגדות ומגיש הבקשה ימציאו העתק מההתנגדות או מהתשובה, למבקש ולמגיש ההתנגדות, לפי העניין, וכן לתאגיד, בסמוך ככל האפשר למועד הגשתה.

{{ח:קטע3|חלק ב פרק ב סימן ה|סימן ה׳: הדיון בבקשה לצו לפתיחת הליכים}}

{{ח:סעיף|26|הדיון בבקשה}}
{{ח:ת}} בית המשפט לא יקיים דיון בבקשה לצו לפתיחת הליכים, אלא אם כן שוכנע כי הבקשה הומצאה ופורסמה כדין והוצג אישור הממונה בדבר קבלת העתק מהבקשה.

{{ח:סעיף|27|חזרה מבקשה לצו לפתיחת הליכים וחילופי מבקשים}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש רשאי לחזור בו מבקשה לצו לפתיחת הליכים באישור בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} חזר מבקש מבקשתו לצו לפתיחת הליכים, או שזנח את הטיפול בה, רשאי בית המשפט, בכל שלב משלבי הדיון ועד מתן הצו לפתיחת הליכים, לפי בקשת נושה הרשאי להגיש בקשה לצו לפתיחת הליכים, לצוות על חילופי המבקשים ועל המשך הדיון בבקשה בידי מבקש אחר.

{{ח:קטע2|חלק ב פרק ג|פרק ג׳: סעדים זמניים עד למתן צו לפתיחת הליכים}}
{{ח:קטע3|חלק ב פרק ג סימן א|סימן א׳: בקשה לסעד זמני}}

{{ח:סעיף|28|בקשה לסעד זמני והדיון בה|תיקון: תשפ״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} על בקשה לסעד זמני והדיון בה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק טו|פרק כ״ח לתקנות סדר הדין האזרחי}} אם הן אינן סותרות את הוראות {{ח:פנימי|חלק ב פרק ג סימן א|סימן זה}} ובשינויים המחויבים לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לסעד זמני, למעט בקשה שהוגשה במעמד צד אחד, תומצא בדרך שבה ממציאים בקשה לצו לפתיחת הליכים.

{{ח:סעיף|29|תגובת התאגיד}}
{{ח:תת|(א)}} אם נושה הגיש את הבקשה לסעד זמני והבקשה לא הוגשה במעמד צד אחד, יגיש התאגיד לבית המשפט את תגובתו לבקשה בתוך 7 ימים מיום שהומצאה לו, ולא יאוחר מ־24 שעות לפני המועד שנקבע לדיון בבקשה וימציאה למבקש הסעד הזמני.
{{ח:תת|(ב)}} אם התאגיד הגיש את הבקשה לסעד זמני והבקשה לא הוגשה במעמד צד אחר, נושה רשאי להגיש לבית המשפט את תגובתו לבקשה בתוך 7 ימים מיום שהוגשה הבקשה, ולא יאוחר מ־24 שעות לפני המועד שנקבע לדיון בבקשה וימציאה לתאגיד.

{{ח:סעיף|29א|פרסום הודעה על מתן סעד זמני|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן סעד זמני לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 20|סעיף 20(א)(3) לחוק}}, ימציא הנאמן הזמני, בלא דיחוי, הודעה על מתן הסעד הזמני לממונה, לשם פרסומה בידי הממונה; ההודעה תהיה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 2א|טופס 2א שבתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יפרסם הודעה על מתן סעד זמני באתר האינטרנט של משרד המשפטים; ההודעה תכלול את הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 21|בתקנה 21(ב)}} וכן את דבר מתן הסעד הזמני.

{{ח:קטע3|חלק ב פרק ג סימן ב|סימן ב׳: סעד זמני במעמד צד אחד}}

{{ח:סעיף|30|המצאת ההחלטה על מתן סעד זמני במעמד צד אחד}}
{{ח:ת}} ניתן סעד זמני במעמד צד אחד, ימציא המבקש את העתק ההחלטה, העתק הבקשה והמסמכים המצורפים אליה וכן את העתק הערובה אם ישנה, למנויים להלן במסירה אישית ובלא דיחוי, אלא אם כן בית המשפט החליט על מועד מאוחר יותר מטעמים מיוחדים שיירשמו:
{{ח:תת|(1)}} לתאגיד;
{{ח:תת|(2)}} לנאמן, אם מונה;
{{ח:תת|(3)}} אם המבקש הוא התאגיד, לנושים המהותיים;
{{ח:תת|(4)}} לכל אדם העלול להיפגע ממתן הסעד הזמני, כפי שיורה בית המשפט.

{{ח:סעיף|31|פרסום סעד זמני|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן סעד זמני במעמד צד אחד, שאינו סעד זמני לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 20|סעיף 20(א)(3) לחוק}}, ישלח המבקש, בלא דיחוי, הודעה על מתן הצו לממונה לשם פרסומה; ההודעה תהיה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 3|טופס 3 שבתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יפרסם הודעה על מתן הסעד הזמני באתר האינטרנט של משרד המשפטים; ההודעה תכלול את הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 21|בתקנה 21(ב)}} וכן את דבר מתן הסעד הזמני.

{{ח:סעיף|32|המצאה של החלטה לביטול סעד זמני|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} ניתנה החלטה המבטלת סעד זמני שניתן במעמד צד אחד או לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 20|סעיף 20(א)(3) לחוק}}, ימציא מבקש הסעד הזמני, בלא דיחוי, העתקים של ההחלטה למנויים {{ח:פנימי|סעיף 30|בתקנה 30}} ולממונה או יודיע להם על מתן ההחלטה בדרך אחרת שיורה בית המשפט; הממונה יפרסם באתר האינטרנט של משרד המשפטים הודעה בדבר ביטול הסעד הזמני.

{{ח:קטע2|חלק ב פרק ד|פרק ד׳: צו לפתיחת הליכים}}
{{ח:קטע3|חלק ב פרק ד סימן א|סימן א׳: צו לפתיחת הליכים}}

{{ח:סעיף|33|פרטים בחוות הדעת הראשונית של הנאמן}}
{{ח:ת}} בחוות דעת ראשונית לעניין סיכויי השיקום הכלכלי של התאגיד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 24|סעיף 24 לחוק}}, יחווה הנאמן את דעתו לגבי סיכויי השיקום הכלכלי של התאגיד, לגבי האמצעים למימון ההוצאות הכרוכות בהפעלת התאגיד ולגבי החשש שההפעלה תפגע בנושים; הנאמן יפרט את הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 13|בתקנות 13}} {{ח:פנימי|סעיף 14|ו־14}} אם לא נכללו בבקשה לצו לפתיחת הליכים, וכן יפרט, ככל האפשר, את הפרטים האלה:
{{ח:תת|(1)}} סכומים ששולמו בעד שירותים והוצאות בארבעת החודשים שקדמו ליום הגשת חוות הדעת הראשונית והערכת העלות של השירותים וההוצאות שיידרשו לשם הפעלתו לצורך שיקומו הכלכלי של התאגיד;
{{ח:תת|(2)}} אמצעי המימון שעמדו לרשות התאגיד לתקופת ההפעלה והשימוש בהם מיום מתן הצו;
{{ח:תת|(3)}} אמצעי המימון שמוצע שיעמדו לרשות התאגיד לצורך שיקומו הכלכלי, בצירוף פרטיו המלאים של המממן והערבויות, הבטוחות או ביטחונות אחרים הנדרשים, אם נדרשים פרטים כאלה, למימון זה;
{{ח:תת|(4)}} כל מידע מהותי אחר מכל סוג שהוא, שיהיה דרוש לבית המשפט כדי להחליט אם להורות על הפעלת התאגיד לצורך שיקומו הכלכלי.

{{ח:סעיף|34|המצאת חוות הדעת הראשונית של הנאמן}}
{{ח:ת}} הנאמן ימציא את חוות דעתו הראשונית, בסמוך ככל האפשר למועד הגשתה, לממונה, לתאגיד ולמבקש הצו לפתיחת הליכים.

{{ח:סעיף|35|פרסום הודעה על מתן הצו לפתיחת הליכים}}
{{ח:ת}} ניתן צו לפתיחת הליכים, ישלח הנאמן בלא דיחוי העתק של הצו והודעה על מתן הצו לממונה לשם פרסומה בידי הממונה.

{{ח:סעיף|36|המצאת העתק מהצו לפתיחת הליכים}}
{{ח:ת}} הנאמן ימציא, בסמוך ככל האפשר למועד מתן הצו, העתק מהצו לנושים המהותיים של התאגיד ולרשם וכן ישלח לרשם הודעה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 4|טופס 4 שבתוספת}}; הממונה רשאי להורות לנאמן כי הודעה לרשם תישלח באמצעותו.

{{ח:סעיף|37|המצאה ופרסום הודעה על ביטול צו לפתיחת הליכים|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} בוטל צו לפתיחת הליכים, ישלח הנאמן בלא דיחוי, העתק של ההחלטה על ביטול הצו לממונה לשם פרסומה בידי הממונה.
{{ח:תת|(ב)}} בוטל צו לפתיחת הליכים, תומצא הודעה על כך במועד ובדרך שבה הומצאה ההודעה על מתן הצו לפתיחת הליכים.

{{ח:סעיף|38|ציון הליכים באתר התאגיד}}
{{ח:ת}} התאגיד יפרסם באתר האינטרנט שלו, אם ישנו, בדף הבית באופן הבולט לעין כי הוא נמצא בשיקום או בפירוק, לפי העניין; משך הפרסום יהיה למשך הליכי חדלות הפירעון כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|בחוק}}.

{{ח:קטע3|חלק ב פרק ד סימן ב|סימן ב׳: הקפאת הליכים נגד אדם שלישי}}

{{ח:סעיף|39|בקשה להקפאת הליכים נגד אדם שלישי}}
{{ח:תת|(א)}} המגיש בקשה להקפאת הליכים נגד אדם שלישי יגיש אותה כדרך שמגישים בקשה להסדר חוב של יחיד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק י|חלק י׳ לחוק}}; בבקשה יציין המגיש כי מתקיימים בו התנאים למתן הצו וכן יפרט את ההליך או ההליכים שאליהם נוגעת הבקשה; העובדות המפורטות בבקשה ובמסמכים המצורפים לה יאומתו בתצהיר.
{{ח:תת|(ב)}} מגיש הבקשה ישלח העתק מהבקשה לממונה, לנאמן אם מונה, לנושים המהותיים של התאגיד ולנושים שלגביהם מתבקשת הקפאת ההליכים בדואר רשום עם אישור מסירה או במסירה אישית.

{{ח:סעיף|40|התנגדות לבקשה להקפאת הליכים נגד אדם שלישי}}
{{ח:ת}} על ההתנגדות לבקשה להקפאת הליכים נגד אדם שלישי יחול {{ח:פנימי|חלק ב פרק ב סימן ד|סימן ד׳ לפרק ב׳ לחלק ב׳}} בשינויים המחויבים; בית המשפט לא ידון בבקשה אלא אם כן שוכנע כי הבקשה הומצאה כדין והוצג אישור הממונה בדבר קבלת העתק מהבקשה.

{{ח:סעיף|41|סעד זמני בהקפאת הליכים נגד אדם שלישי|תיקון: תשפ״א־3}}
{{ח:ת}} הורה בית המשפט על הקפאת הליכים נגד אדם שלישי, רשאי הוא לתת סעד זמני הקבוע {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק טו|בפרק כ״ח לתקנות סדר הדין האזרחי}} אם סבר שמתן הסעד הזמני דרוש בנסיבות העניין.

{{ח:סעיף|42|פרסום והמצאה}}
{{ח:ת}} הורה בית המשפט על הקפאת הליכים נגד אדם שלישי –
{{ח:תת|(1)}} בית המשפט רשאי להורות על פרסום הודעה על הקפאת ההליכים בדרך ובמועד שיורה;
{{ח:תת|(2)}} מגיש הבקשה ישלח העתק מהצו לממונה, לנאמן אם מונה, לנושים המהותיים של התאגיד ולנושים שלגביהם ניתנה הקפאת ההליכים בדואר רשום עם אישור מסירה או במסירה אישית.

{{ח:קטע2|חלק ב פרק ה|פרק ה׳: ההליכים בבית המשפט}}

{{ח:סעיף|43|כותרת כתב בי־הדין}}
{{ח:ת}} בכותרתו של כל כתב בי־דין לפי {{ח:פנימי|חלק ב|חלק זה}} יצוין לצד שמו של התאגיד אם הוא נמצא בפירוק, בשיקום או בהפעלה זמנית לפי העניין, כל עוד מתקיימים לגביו הליכי חדלות פירעון.

{{ח:סעיף|44|צירוף צד להליך}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי, לבקשתו של כל אדם, לצרפו כצד להליך חדלות פירעון של תאגיד המתנהל לפניו, אם נראה לו כי קיים חשש שאותו אדם עלול להיפגע מההחלטה שתתקבל באותו הליך או אם נראה לו כי צירופו נדרש לשם ייעול ההליכים, ורשאי הוא, מטעמים מיוחדים, להורות על צירופו של אדם כאמור מיוזמתו.

{{ח:סעיף|45|הוצאות משפט}}
{{ח:ת}} הוצאות משפט הכרוכות בכל הליך עד למתן צו לפתיחת הליכים יחולו על מי שנקט את ההליך, אלא אם כן ציווה בית המשפט אחרת.

{{ח:קטע2|חלק ב פרק ו|פרק ו׳: תפקיד הנאמן וסמכויותיו}}
{{ח:קטע3|חלק ב פרק ו סימן א|סימן א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|46|הממונה כנאמן}}
{{ח:ת}} מונה הממונה לנאמן, יבוא במקומו בית המשפט לעניין כל מעשה שבסמכות הממונה ולעניין כל רשות שהיתה צריכה להינתן על ידו, וכל מסמך שיש להגישו לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}} או לפי תקנות אלה לממונה, יגישו הממונה לבית המשפט.

{{ח:סעיף|47|הנאמן כצד להליכים}}
{{ח:ת}} הנאמן יהיה צד לכל בקשה בהליך שבו מונה.

{{ח:סעיף|48|מידע}}
{{ח:ת}} הנאמן לא ימסור מידע הנוגע לבקשות לפי תקנות אלה, באופן המפלה בין נושים אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות אלה או שבית המשפט הורה אחרת.

{{ח:סעיף|49|הערה במרשם}}
{{ח:תת|(א)}} לבקשת הנאמן, יבדוק מי שמופקד על רישום נכסים בפנקס המתנהל לפי דין אם יש לתאגיד זכות בנכס הרשום באותו פנקס, ואם נמצא כך, ירשום במרשם הערה כי ניתן צו לפתיחת הליכים.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן להעביר את בקשת הנאמן לפי תקנת משנה (א) גם באופן מקוון אם הממונה העמיד מערכת ממוחשבת לצורך זה.

{{ח:קטע3|חלק ב פרק ו סימן ב|סימן ב׳: בקשה למתן הוראות ופנייה לבית המשפט}}

{{ח:סעיף|50|בקשה למתן הוראות}}
{{ח:תת|(א)}} בקשתו של הנאמן למתן הוראות המוגשת לבית המשפט תוגש בכתב, חתומה בחתימתו או בחתימת בא כוחו; לבקשה יצורפו המסמכים והראיות התומכים בה; הבקשה תוגש בלא תצהיר, זולת אם הורה בית המשפט אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה בקשה למתן הוראות לבית המשפט, ימציא הנאמן העתק מהבקשה לצדדים לה בסמוך ככל האפשר להגשת הבקשה; הוגשה הבקשה במעמד צד אחד, ימציא העתק מהבקשה לממונה בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} בבקשה למתן הוראות באחד מהעניינים המנויים {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 264|בסעיף 264 לחוק}} יהיו המשיבים ועדת הנושים, אם מונתה, והנושים המובטחים.
{{ח:תת|(ד)}} הנאמן רשאי לצרף מיוזמתו לבקשה למתן הוראות את מי שלדעתו יש לו עניין בבקשה.

{{ח:סעיף|51|הדיון בבקשה למתן הוראות}}
{{ח:תת|(א)}} הדיון בבקשה למתן הוראות שהגיש הנאמן יהיה במעמד הצדדים; על אף האמור, בית המשפט רשאי להחליט על יסוד הבקשה, התגובה והתשובה בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנה משנה (א), בית המשפט רשאי לדון בבקשה למתן הוראות שהגיש הנאמן במעמד הנאמן והממונה בלבד, אם שוכנע כי קיים חשש סביר שהכרעה בבקשה בידיעת הצדדים תסכל את התכלית שלשמה הוגשה הבקשה או תגרום לצדדים להליך נזק חמור ובלבד שהבקשה מוגשת בעניינים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} תביעה או התגוננות בהליך משפטי בשם התאגיד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 44|סעיף 44(א)(1) לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} פשרה עם נושה או חייב של התאגיד בנוגע לגובה החוב ואופן תשלומו, שיש לה השפעה מהותית על היקף נכסי קופת הנשייה לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 44|סעיף 44(א)(4) לחוק}};
{{ח:תתת|(3)}} הפעלת סמכות חקירה לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 281|סעיף 281 לחוק}} אם הורה בית המשפט לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 281|סעיף 281(ד) לחוק}} כי חקירה כאמור תתבצע באמצעות הנאמן;
{{ח:תתת|(4)}} בקשה למתן הוראות שהוגשה בעניין אחר, מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|52|תגובה ותשובה לבקשה למתן הוראות}}
{{ח:תת|(א)}} צד לבקשה יגיש את תגובתו לבקשה למתן הוראות בתוך 14 ימים לכל היותר מיום שבו הומצאה לו הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} הנאמן יגיש את תשובתו לתגובת הצדדים לבקשה בתוך 7 ימים לכל היותר מיום שהומצאו לו תגובות הצדדים.
{{ח:תת|(ג)}} הורה בית המשפט על דיון בבקשה למתן הוראות במועד מוקדם מהמועד האמור בתקנת משנה (א) או (ב), יגיש צד לבקשה את תגובתו לא יאוחר מ־48 שעות לפני מועד הדיון, והנאמן יגיש את תשובתו לא יאוחר מ־24 שעות לפני מועד הדיון.
{{ח:תת|(ד)}} לתגובה ולתשובה יצורפו המסמכים והראיות התומכים בהן והעובדות המפורטות בתגובה יאומתו בתצהיר.
{{ח:תת|(ה)}} הנאמן והצד לבקשה ימציאו העתק מהתגובה ומהתשובה לנאמן או לצד לבקשה, לפי העניין, בסמוך ככל האפשר למועד הגשתן.

{{ח:סעיף|53|פנייה לבית המשפט}}
{{ח:ת}} פנייה לבית המשפט בידי מי שנפגע מפעולת הנאמן כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 54|בסעיף 54 לחוק}} תיעשה בתוך 45 ימים מיום שנודע לו על כך.

{{ח:קטע3|חלק ב פרק ו סימן ג|סימן ג׳: ניהול חשבונות ודוחות הנאמן}}

{{ח:סעיף|54|ספרי חשבונות}}
{{ח:ת}} הנאמן ינהל את ספרי החשבונות של התאגיד לפי כללי חשבונאות מקובלים; הנאמן ינהל לשם כך חשבון מיוחד לפי הכללים האמורים.

{{ח:סעיף|55|ביקורת הדוחות}}
{{ח:תת|(א)}} הורה בית המשפט על הפעלת התאגיד, יבוקרו הדוחות הכספיים והמידע בדבר תקבוליו והוצאותיו של הנאמן בידי רואה חשבון לפי תקני ביקורת מקובלים בישראל; בתקנת משנה זו, ”הדוחות הכספיים“ – דוחות כספיים המצורפים לדוחות הנאמן לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 53|סעיף 53(ד) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} הורה בית המשפט על הפעלת התאגיד כאמור בתקנה זו, הנאמן יפנה לבית המשפט בבקשה למינוי רואה חשבון מבקר לתקופת הליך חדלות הפירעון; טרם פנייתו לבית המשפט הנאמן יתייעץ עם הממונה בקשר למינוי.
{{ח:תת|(ג)}} הנאמן ימציא לרואה החשבון את המסמכים והאסמכתאות הדרושים לביקורת הדוחות.

{{ח:סעיף|56|אישור הוצאות}}
{{ח:ת}} הנאמן ישלם למי שהכין את הדוח או השתתף בהכנתו מתוך נכסי קופת הנשייה את ההוצאות שהוציא לשם כך, ובלבד שבית המשפט אישרן מראש.

{{ח:קטע2|חלק ב פרק ז|פרק ז׳: הפעלת התאגיד ושיקומו הכלכלי}}
{{ח:קטע3|חלק ב פרק ז סימן א|סימן א׳: בקשה להארכת תקופת הפעלת התאגיד והדיון בה}}

{{ח:סעיף|57|בקשה להארכת תקופת הפעלת התאגיד}}
{{ח:תת|(א)}} בבקשה להארכת תקופת הפעלת התאגיד יציין הנאמן פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפעולות שנעשו עד כה לשיקומו הכלכלי של התאגיד והפעולות הנוספות הנדרשות לשם כך ובכלל זה שינויים במבנה התאגיד, במבנה פעילותו העסקית, בחוב, בתחומי פעילות התאגיד ובמבנה כוח האדם;
{{ח:תתת|(2)}} פרק הזמן המבוקש להארכת תקופת הפעלת התאגיד והסיבות לכך;
{{ח:תתת|(3)}} הערכת העלויות הצפויות של מימון הפעלת התאגיד במשך תקופת הפעלת התאגיד ופירוט אמצעי המימון.
{{ח:תת|(ב)}} הנאמן יצרף לבקשה דוח תקופתי עדכני למועד הגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|58|הדיון בבקשה להארכת תקופת הפעלת התאגיד}}
{{ח:ת}} על הדיון בבקשה להארכת תקופת הפעלת התאגיד יחולו, אם לא הורה בית המשפט אחרת, הוראות לעניין הדיון בבקשה לצו לפתיחת הליכים שהגיש תאגיד.

{{ח:קטע3|חלק ב פרק ז סימן ב|סימן ב׳: הליכים לאחר מתן צו לפתיחת הליכים המורה על הפעלת התאגיד לשם שיקומו הכלכלי}}

{{ח:סעיף|59|הגשת הצעות לבית המשפט}}
{{ח:תת|(א)}} הצעת תכנית לשיקום כלכלי שיגיש הנאמן תכלול עדכון של הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 13|בתקנות 13}} {{ח:פנימי|סעיף 14|ו־14}}, אם יש צורך, וכן את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפרטים המנויים {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 82|בסעיף 82(ב) לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} תכנית הנאמן;
{{ח:תתת|(3)}} אם בין הנושים נכללים גם קרובים של התאגיד, יצוין הדבר בפירוט החזקותיהם;
{{ח:תתת|(4)}} פרטים לגבי נושים בעלי זיקה לתאגיד;
{{ח:תתת|(5)}} כללה התכנית המוצעת פטור מאחריות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 82|בסעיף 82(ב)(5) לחוק}}, יפורטו עילות התביעה שלגביהן ניתן הפטור והמועד שבו נוצרו;
{{ח:תתת|(6)}} הצעה בעניין סיווג נושים לאסיפות סוג כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 84|בסעיף 84 לחוק}}, אם קיימת.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין תקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”זיקה“ – קיום יחסי עבודה, קשרים עסקיים או מקצועיים, בדרך כלל או באופן חד־פעמי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכנית הנאמן“ – מקורות המימון לדרך המוצעת להמשך פעילותו העסקית של התאגיד ועלות מימונה, תזרים המזומנים הצפוי, היקף הייצור הצפוי ועלויותיו, היקף השיווק הצפוי ועלויותיו, רווח והפסד צפויים, שינויים ארגוניים צפויים ומועדיהם, ההערכות והנתונים שעליהם מתבססת המסקנה בדבר עדיפות התכנית או התכניות על פני המצב הקיים; והכול בציון המועד שאליו נוגעת ההערכה, המודל הכלכלי ששימש לה, ופירוט העובדות, ההנחות, החישובים והצפי שעליהם מבוססת ההערכה.

{{ח:סעיף|59א|המצאה ופרסום של הגשת בקשה לאישור תכנית לשיקום כלכלי בידי הנושים|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן ימציא לממונה בלא דיחוי את העתק הבקשה ואת המסמכים שצורפו לה וכן הודעה על הגשת הבקשה ועל מועד הדיון בה לצורך פרסומה; נקבע דיון לאחר שהומצאה הבקשה, ימציא המבקש את ההזמנה לדיון כאמור בתקנה זו; הממונה יפרסם הודעה על הגשת בקשה לאישור תכנית לשיקום כלכלי באתר האינטרנט של משרד המשפטים.
{{ח:תת|(ב)}} הנאמן ימציא את התכנית לשיקום כלכלי ואת המסמכים שצורפו לה לנושיו המהותיים של התאגיד, בלא דיחוי; נקבע מועד לדיון לאחר שהומצאה הבקשה, ימציא הנאמן את ההזמנה לדיון כאמור בתקנה זו.
{{ח:תת|(ג)}} הנאמן ימציא לכל בעל עניין, בלא דיחוי, עם קבלת דרישתו בכתב, העתק מהתכנית לשיקום כלכלי ואת כל המסמכים שצורפו לה.

{{ח:סעיף|59ב|הגשת התנגדויות לתכנית לשיקום כלכלי של תאגיד|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} אדם הרוצה להתנגד להצעה לתכנית לשיקום כלכלי רשאי להגיש התנגדות לבית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} ההתנגדות תוגש לבית המשפט בתוך 14 ימים מיום שההצעה הוגשה לבית המשפט; העובדות המפורטות בהתנגדות יאומתו בתצהיר ויצורפו לה אסמכתאות מתאימות.
{{ח:תת|(ג)}} מגיש ההתנגדות ימציא העתק מהתגובה לנאמן ולממונה בסמוך ככל האפשר למועד הגשת התגובה.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט ידון בהתנגדות לאחר אישור התכנית לשיקום כלכלי בידי הנושים, אלא אם כן הורה אחרת.

{{ח:סעיף|59ג|הבאת התוכנית לאישור הנושים|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הורה בית המשפט על הבאת הצעה לתוכנית לשיקום כלכלי לאישור הנושים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 83|סעיף 83 לחוק}}, יורה על מועד לכינוס אסיפות סוג לאישורה ועל אופן כינוס האסיפות, וכן על כינוס אסיפות של חברי התאגיד אם התקיימו נסיבות כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 83|בסעיף 83(ב) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} אם לא חלף המועד להגשת תביעות חוב לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 210|סעיף 210 לחוק}}, יורה בית המשפט על המועד להגשת תביעות חוב לצורך קביעת כוח ההצבעה.

{{ח:סעיף|59ד|משלוח הודעה לנושים|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הנאמן ימציא הודעה על החלטת בית המשפט לכנס אסיפות סוג, 21 ימים לפחות לפני המועד לכינוסן, לנושה שהגיש תביעת חוב או המנוי בבקשת התאגיד לצו לפתיחת הליכים; חלף המועד להגשת תביעות חוב לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 210|סעיף 210 לחוק}}, ימציא הנאמן את ההודעה לנושה שהגיש תביעת חוב.

{{ח:סעיף|59ה|פרטי ההודעה וצרופותיה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על אסיפת סוג שימציא הנאמן לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ד|תקנה 59ד}}, תכלול את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} תאריך, שעה ומקום אסיפת הסוג;
{{ח:תתת|(2)}} מידע בדבר זכותו של נושה שהגיש תביעת חוב להשתתף באסיפת הסוג;
{{ח:תתת|(3)}} המועד הקובע להגשת תביעת חוב לצורך קביעת הזכאות להשתתף בהצבעה;
{{ח:תתת|(4)}} הרוב הקבוע {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|בחוק}} הדרוש לאישור תוכנית לשיקום כלכלי;
{{ח:תתת|(5)}} המען לשליחת כתבי הצבעה, ובכלל זה כתובת דואר אלקטרוני.
{{ח:תת|(ב)}} הנאמן יצרף להודעה את המסמכים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הצעת התוכנית לשיקום כלכלי וכל המסמכים שצורפו אליה;
{{ח:תתת|(2)}} העתק מהחלטת בית המשפט על כינוס אסיפות הסוג ועל מועד הדיון באישור התוכנית בבית המשפט; הוחלט על מועד לדיון לאחר שנשלחה ההודעה, ימציא הנאמן את ההזמנה לדיון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59ד|בתקנה 59ד}};
{{ח:תתת|(3)}} נוסח ייפוי כוח להצבעה באמצעות שלוח;
{{ח:תתת|(4)}} נוסח כתב הצבעה;
{{ח:תתת|(5)}} כל מידע או מסמך אחר שהורה בית המשפט.

{{ח:סעיף|59ו|קביעת כוח ההצבעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הורה בית המשפט על מועד להגשת תביעות חוב לשם קביעת כוח ההצבעה של הנושים, יגישו הנושים את תביעות החוב כאמור {{ח:פנימי|חלק ד פרק א|בפרק א׳ לחלק ד׳}}, ויחולו עליהן ההוראות לעניין זכות העיון בתביעות החוב והוצאות התביעה.
{{ח:תת|(ב)}} אם לנאמן ספק אם לאשר את התביעה או לדחותה, יסמן אותה כתביעה שיש לגביה התנגדות, ויתיר להצביע, בתנאי שאם תשתנה ההכרעה בעניינה של תביעה זו תיפסל ההצבעה האמורה או ישתנה כוחה בהתאם.
{{ח:תת|(ג)}} הוגשה תביעת חוב בשל חוב מותנה או בלתי קצוב, יחליט הנאמן מהם הסיכויים לדעתו לקיומו של התנאי או יחליט מהו שווי החוב, לפי העניין, ואולם זכות ההצבעה של נושה שהגיש תביעת חוב לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 211|סעיף 211(ד) לחוק}}, תהיה לפי הערך שבה הוגשה; החליט הנאמן כי חוב בלתי קצוב אינו ניתן לאומדן הוגן, או כי לא ניתן להכריע בדבר סיכויי קיומו של תנאי בחוב מותנה, יפנה לבית המשפט ובית המשפט יכריע בדבר זכותו של הנושה להצביע באסיפות ובדבר כוח הצבעתו.
{{ח:תת|(ד)}} החליט הנאמן כי לנושה כוח הצבעה השונה מערך תביעת החוב שהגיש, ימציא לנושה הודעה על כך במועד הסמוך ככל האפשר למועד קבלת ההחלטה ולא יאוחר מ־72 שעות לפני מועד האסיפה.

{{ח:סעיף|59ז|פנייה לבית המשפט|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} נושה שהגיש תביעת חוב וכן כל מי שרשאי להגיש תביעה כאמור, רשאי לפנות לבית המשפט בבקשה לבטל או לשנות את ההחלטה בעניין כוח ההצבעה; הבקשה תוגש בתוך 15 ימים מיום שהומצאה לו ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} הגשת בקשה לפי תקנה זו לא תדחה את מועד קיום האסיפות, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} שינה בית המשפט את החלטת הנאמן, רשאי הוא להורות על קיומה של אסיפה נוספת או לתת כל צו אחר כפי שיראה לנכון וצודק בנסיבות העניין.

{{ח:קטע3|חלק ב פרק ז סימן ג|סימן ג׳: הצבעה באסיפות סוג|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|59ח|זכות הצבעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} באסיפת סוג רשאים להצביע רק נושים שנקבע להם כוח הצבעה.

{{ח:סעיף|59ט|אופן ההצבעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} נושה רשאי להשתתף ולהצביע בעצמו, באמצעות שלוח או באמצעות כתב הצבעה.

{{ח:סעיף|59י|ייפוי כוח לשלוח|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} ביקש נושה להשתתף ולהצביע באמצעות שלוח, יערוך ייפוי כוח לשלוח; ייפוי כוח כאמור יהיה חתום ויאומת ביד עורך דין; השלוח יציג לנאמן את ייפוי הכוח בסמוך לפני תחילת האסיפה או במועד מוקדם יותר שצוין בזימון לאסיפה.

{{ח:סעיף|59יא|כתב הצבעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} ביקש נושה להצביע באמצעות כתב הצבעה, יעשה כן בכתב הצבעה בנוסח שיורה הממונה; הנושה ימסור את כתב הצבעתו לנאמן או ישלח אותו אליו למען הרשום בהודעה כך שיגיע לנאמן לא יאוחר מ־24 שעות לפני מועד כינוס האסיפה.

{{ח:סעיף|59יב|שליחת כתב הצבעה באמצעות מערכת מקוונת|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי לאפשר לשלוח כתב הצבעה באמצעות מערכת מקוונת שהעמיד לצורך כך; ההצבעה תתאפשר עד 12 שעות לפני מועד כינוס האסיפה או עד מועד מוקדם יותר שיורה הממונה שלא יעלה על 24 שעות לפני כינוס האסיפה; הועמדה מערכת מקוונת כאמור לשימוש האסיפה, יודיע על כך הנאמן בהודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ד|תקנה 59ד}}.

{{ח:סעיף|59יג|הצבעות סותרות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הצביע נושה ביותר מדרך אחת, תימנה הצבעתו המאוחרת; לעניין זה, הצבעה של נושה בעצמו או באמצעות שלוח תיחשב מאוחרת להצבעה באמצעות כתב הצבעה.

{{ח:קטע3|חלק ב פרק ז סימן ד|סימן ד׳: ניהול אסיפת הסוג|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|59יד|יושב ראש האסיפה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הנאמן יהיה יושב ראש אסיפת הסוג.

{{ח:סעיף|59טו|פרוטוקול של אסיפות הסוג|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן יהיה אחראי לעריכת פרוטוקול הדיון באסיפת הסוג.
{{ח:תת|(ב)}} פרוטוקול אסיפת הסוג יכלול, בין השאר, פירוט בדבר מועד ומקום האסיפה, הנושים המשתתפים באסיפה בעצמם, באמצעות שלוח מיופה כוח או באמצעות כתב הצבעה וערך נשייתם; נערכה הצבעה באסיפה – יפורטו בפרוטוקול ההחלטות שעמדו להצבעה ואופן הצבעתו של כל נושה; כמו כן יצוין שמו של עורך הפרוטוקול; הנאמן יחתום על הפרוטוקול.
{{ח:תת|(ג)}} הנאמן ישמור את הפרוטוקול במשרדו וימציא עותק ממנו לבית המשפט ולממונה; כמו כן יעמיד את הפרוטוקול לעיון באופן מקוון לכל המשתתפים או המצביעים באסיפה וישלח העתק ממנו למי מהם שביקש העתק כאמור.

{{ח:סעיף|59טז|השתתפות באסיפה באמצעי טכנולוגי|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הנאמן רשאי לאפשר השתתפות באסיפת סוג בדרך של היוועדות חזותית, בשיחת ועידה או בכל אמצעי טכנולוגי אחר; הממונה רשאי להורות על דרישות טכניות לעניין האמצעים הנדרשים לכך, לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 268|סעיף 268 לחוק}}.

{{ח:קטע3|חלק ב פרק ז סימן ה|סימן ה׳: אישור אסיפות סוג ואישור בית המשפט את התוכנית לשיקום כלכלי|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|59יז|מניין חוקי|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} אסיפת סוג תתקיים בנוכחות הנאמן, והמניין החוקי בה יהיה לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אם מספר הנושים בעלי זכות הצבעה עולה על שלושה – שלושה נושים לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} אם מספר הנושים הזכאים להשתתף ולהצביע אינו עולה על שלושה – כל הנושים; ואולם אם ישנם שלושה נושים זכאים כאמור וניתן לקיים את תנאי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 85|סעיף 85 לחוק}} בהשתתפות של שני נושים בלבד מתוכם – יהיה המניין חוקי גם בהיעדר הנושה הנוסף.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין תקנת משנה (א), הצבעת נושה בכל אחת מדרכי ההצבעה לפי תקנות אלה תיחשב לעניין קיום המניין החוקי.

{{ח:סעיף|59יח|אסיפת סוג נדחית|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} לא התקיים מניין חוקי באסיפה בתום מחצית השעה ממועד תחילת האסיפה, תידחה האסיפה לשבוע שלאחר מכן, לאותו יום, לאותה שעה ולאותו מקום, ורשאי הנאמן להורות על מועד מאוחר יותר לקיום האסיפה הנדחית; הנאמן יודיע על קיומה של אסיפה נדחית למי שזכאי לקבל הודעה על קיום האסיפה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59ד|בתקנה 59ד}} לא יאוחר מיום לאחר מועד האסיפה המקורית; לא התקיים באסיפה הנדחית מניין חוקי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59יז|בתקנה 59יז}}, תתקיים האסיפה בכל מספר משתתפים שהוא, ובלבד שנושה אחד לפחות השתתף בה; כתב הצבעה שנשלח לפי {{ח:פנימי|חלק ב פרק ז|פרק זה}} לשם הצבעה באסיפה המקורית יימנה כהצבעה באסיפה הנדחית, אלא אם כן הנושה ששלח אותו שינה את הצבעתו לפני כינוס האסיפה הנדחית לפי {{ח:פנימי|חלק ב פרק ז|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|59יט|בקשה לאישור התוכנית לשיקום כלכלי בבית המשפט|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} אושרה התוכנית לשיקום כלכלי בידי הנושים וחברי התאגיד כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 85|בסעיף 85 לחוק}}, יגיש הנאמן לבית המשפט בקשה לאישורה בידי בית המשפט לא יאוחר מ־14 ימים לאחר כינוס האסיפות; הנאמן רשאי להגיש לבית המשפט בקשה לאישור תוכנית לשיקום כלכלי גם אם לא אושרה כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 85|בסעיף 85 לחוק}}, לשם אישורה לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 87|סעיף 87 לחוק}}.

{{ח:סעיף|59כ|הגשת התנגדות לאישור תוכנית לשיקום כלכלי|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בעל עניין בהליכי חדלות הפירעון הרוצה להתנגד לאישור תוכנית לשיקום כלכלי שהוגשה לאישור בית המשפט לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 86|סעיפים 86}} {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 87|או 87 לחוק}}, יגיש לבית המשפט התנגדות ויפרט את נימוקיה; העובדות המפורטות בהתנגדות יאומתו בתצהיר ויצורפו לה אסמכתאות מתאימות.
{{ח:תת|(ב)}} ההתנגדות תוגש לבית המשפט בתוך 14 ימים מהגשת הבקשה לאישור התוכנית לשיקום כלכלי בידי בית המשפט; מגיש ההתנגדות ימציא העתק מההתנגדות לנאמן ולממונה בסמוך ככל האפשר למועד הגשת ההתנגדות.
{{ח:תת|(ג)}} הנאמן יגיש תשובה להתנגדות בתוך 7 ימים מיום שהומצאה לו ההתנגדות וימציא העתק ממנה למגיש ההתנגדות ולממונה בסמוך ככל האפשר למועד הגשתה.
{{ח:תת|(ד)}} הורה בית המשפט על דיון בהתנגדות במועד מוקדם מהמועד האמור בתקנת משנה (ב) או (ג), תוגש ההתנגדות לא יאוחר מ־48 שעות לפני מועד הדיון, והתשובה תוגש לא יאוחר מ־24 שעות לפני מועד הדיון.

{{ח:סעיף|59כא|פרסום והמצאה של החלטת בית המשפט|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} אישר בית המשפט תוכנית לשיקום כלכלי, ישלח הנאמן בלא דיחוי העתק מהחלטת בית המשפט והודעה על החלטה זו לשם פרסומה בידי הממונה.

{{ח:קטע3|חלק ב פרק ז סימן ו|סימן ו׳: הפסקת הפעלת התאגיד ומעבר להליכי פירוק|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|60|הפסקת הפעלת התאגיד ומעבר להליכי פירוק}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהגיש בקשה להפסקת הפעלת התאגיד ומעבר להליכי פירוק ימציא אותה כדרך שממציאים בקשה לצו לפתיחת הליכים כאמור {{ח:פנימי|חלק ב פרק ב סימן ג|בסימן ג׳ לפרק ב׳ לחלק ב׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן צו כאמור, ישלח הנאמן הודעה על כך לרשם ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 4|טופס 4 שבתוספת}}.

{{ח:קטע2|חלק ב פרק ח|פרק ח׳: פירוק}}

{{ח:סעיף|61|קביעת מועד לדיון בחיסול התאגיד}}
{{ח:ת}} הורה בית המשפט על פירוקו של התאגיד, יורה באותו מועד על מועד לקיום דיון בחיסול התאגיד בתוך 18 חודשים מהמועד האמור ורשאי הוא להורות על מועד מאוחר יותר מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|62|בקשה להפעלת תאגיד בפירוק}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש הנאמן להפעיל את התאגיד בפירוק כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 97|בסעיף 97 לחוק}}, יפרט את נימוקי הבקשה, את תקופת ההפעלה המבוקשת וכן את הסמכויות הנחוצות לו לצורך ההפעלה, וכן יצרף לבקשה את הערכת העלויות הצפויות של מימון הפעלת התאגיד ואת פירוט אמצעי המימון.
{{ח:תת|(ב)}} הנאמן ימציא את הבקשה כדרך שממציאים בקשה לצו לפתיחת הליכים שהגיש התאגיד.

{{ח:סעיף|63|בקשה להפסקת הפירוק ומעבר להליכי שיקום כלכלי}}
{{ח:תת|(א)}} בבקשה להפסקת הפירוק ומעבר להליכי שיקום כלכלי יפורטו נימוקי הבקשה וכן הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 14|בתקנה 14}}.
{{ח:תת|(ב)}} מגיש הבקשה ימציא את הבקשה כדרך שממציאים בקשה לצו לפתיחת הליכים כאמור {{ח:פנימי|חלק ב פרק ב סימן ג|בסימן ג׳ לפרק ב׳ בחלק ב׳}}.
{{ח:תת|(ג)}} ניתן צו כאמור, ישלח הנאמן הודעה על כך לרשם ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 4|טופס 4 שבתוספת}}.

{{ח:קטע1|חלק ג|חלק ג׳: הליכי חדלות פירעון לגבי יחיד}}
{{ח:קטע2|חלק ג פרק א|פרק א׳: תחולה והמצאה}}

{{ח:סעיף|64|תחולה על יחיד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ג|חלק זה}} יחול על הליכי חדלות פירעון לגבי יחיד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 101|סעיף 101 לחוק}}.

{{ח:סעיף|65|דרכי ההמצאה לממונה}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה, דיווח, הודעה, העתק של כתב בי־דין ומסמכים אחרים שיש להגיש לממונה בהליכי חדלות פירעון של יחיד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}}, לפי תקנות אלה או לפי הוראת הממונה, יומצאו לממונה באמצעות מערכת מקוונת.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מי שאינו מיוצג רשאי להמציא לממונה מסמכים כאמור במשרדי הממונה במחוז שבו מתנהלים ההליכים במסירה אישית או בדואר רשום עם אישור מסירה, אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|66|דרכי המצאה לנאמן}}
{{ח:ת}} הודעה, העתק של כתב בי־דין, בקשה, זימון ומסמכים אחרים שיש להמציאם לנאמן לפי {{ח:פנימי|חלק ג|חלק זה}} יומצאו לו באמצעות מערכת הממונט; מי שאינו מיוצג רשאי להמציא מסמכים כאמור במשרדי הממונה במחוז שבו מתנהלים ההליכים במסירה אישית או בדואר רשום עם אישור מסירה.

{{ח:סעיף|67|מען להמצאה}}
{{ח:תת|(א)}} מען להמצאת כתבי בי־דין ומסמכים אחרים ליחיד יהיה –
{{ח:תתת|(1)}} בבקשה לצו לפתיחת הליכים שהגיש היחיד – המען להמצאה שציין היחיד בבקשתו לצו לפתיחת הליכים, כל עוד לא הודיע היחיד לממונה על שינוי מען;
{{ח:תתת|(2)}} בבקשה לצו לפתיחת הליכים שהגיש נושה – מענו האחרון של היחיד הידוע לנושה, ואם אין מען הידוע לנושה, כתובת היחיד לפי {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין#סעיף 2|סעיפים 2(א)(11) ו־(11א) לחוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}}, ובהעדר שם לרחוב או מספר לבית – סימן זיהוי אחר; לאחר הגשת דוח על מצבו הכלכלי של היחיד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 117|סעיף 117(א) לחוק}} – המען להמצאה של היחיד שציין היחיד באותו הדוח, כל עוד לא הודיע היחיד לממונה על שינוי מען.
{{ח:תת|(ב)}} מענו של נושה יהיה לפי המידע שציין היחיד בדוח המצורף לבקשתו לצו פתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 104|סעיף 104(ב)(2)(א) לחוק}} או בדוח על מצבו הכלכלי לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 117|סעיף 117(א) לחוק}} או מען אחר שמסר הנושה, ואם הנושה הגיש את הבקשה לצו לפתיחת הליכים – המען שציין בבקשה, ולאחר שהוגשה תביעת חוב – המען המצוין בה.
{{ח:תת|(ג)}} מענו של הממונה לצורך המצאה שלא באמצעות מערכת הממונט יהיה –
{{ח:תתת|(1)}} משרדי הממונה במחוז שבו מתנהלים הליכי חדלות הפירעון לגבי היחיד;
{{ח:תתת|(2)}} בהליך לפני בית המשפט העליון – משרדו הראשי של הממונה בירושלים.

{{ח:קטע2|חלק ג פרק ב|פרק ב׳: בקשת יחיד לצו לפתיחת הליכים}}
{{ח:קטע3|חלק ג פרק ב סימן א|סימן א׳: בקשת היחיד לממונה}}

{{ח:סעיף|68|בקשת היחיד לממונה}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לצו לפתיחת הליכים ודוח על מצבו הכלכלי שמגיש יחיד יהיו ערוכים לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 5|טופס 5 שבתוספת}}, הטופס יאומת בתצהיר ויהיה חתום בחתימת היחיד; לבקשה כאמור יצורף כתב ויתור על סודיות ערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 6|טופס 6 שבתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} בקשת היחיד תוגש באופן מקוון; יחיד שאינו מיוצג רשאי להתייצב במשרדי הממונה במחוז שבו הוא מבקש לנהל את הליכי חדלות הפירעון ולהגיש בקשה לצו לפתיחת הליכים שלא באופן מקוון; הממונה או מי שהסמיכו לצורך כך רשאי לאשר הגשת בקשה שלא בדרך של התייצבות אם מצא כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת, בנסיבות העניין.

{{ח:סעיף|69|חזרה מבקשה}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי לאשר ליחיד לחזור בו מהבקשה טרם מתן הצו לפתיחת הליכים.
{{ח:תת|(ב)}} סירב הממונה לאשר ליחיד לחזור בו מהבקשה, יעביר את ההכרעה בבקשה לבית המשפט.

{{ח:סעיף|70|מחיקה מחוסר מעש}}
{{ח:ת}} יחיד שהגיש בקשה למתן צו לפתיחת הליכים והממונה דרש ממנו להשלים פרטים או מסמכים, או להמציא מידע נוסף, רשאי הממונה למחוק את הבקשה מחוסר מעש, אם לא נענה היחיד לדרישת הממונה בתוך הזמן שציין הממונה בדרישתו ולאחר שהממונה איפשר ליחיד לנמק מדוע לא תימחק הבקשה.

{{ח:סעיף|71|זימון לדיון בבקשת יחיד}}
{{ח:ת}} נקבע דיון כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 105|בסעיף 105(ג) לחוק}}, ימציא הממונה ליחיד הזמנה לדיון לא יאוחר מ־14 ימים לפני מועד הדיון.

{{ח:סעיף|72|קבלת מידע לגבי יחיד}}
{{ח:תת|(א)}} קבלת מידע בידי הממונה מגוף מוסר מידע תהיה בדרך מן הדרכים המפורטות להלן או בשילוב של דרכים אלה, כולן או מקצתן, והכול כפי שיורה הממונה לגבי אותו גוף:
{{ח:תתת|(1)}} בתקשורת מחשבים;
{{ח:תתת|(2)}} על גבי מצע אופטי;
{{ח:תתת|(3)}} במסמך מודפס.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף מוסר מידע“ – גוף המנוי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#תוספת 1 חלק א פרט 16|בפסקאות 16 עד 19 לחלק א׳ לתוספת הראשונה לחוק}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מידע“ – מידע מהסוג שגוף מוסר מידע ימסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#תוספת 1 חלק א|טור ב׳ לחלק א׳ לתוספת הראשונה לחוק}} {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#תוספת 1 חלק ב|וטור ב׳ לחלק ב׳ לתוספת הראשונה לחוק}}; ובאשר למידע הנוגע לזכויות היחיד – מידע לגבי זכויות בעלות ובעלות משותפת וכן אם ליחיד יש זכויות של מיופה כוח, מורשה חתימה, נאמן או נהנה.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ב סימן ב|סימן ב׳: צו לפתיחת הליכים}}

{{ח:סעיף|73|צו לפתיחת הליכים}}
{{ח:ת}} צו לפתיחת הליכים יהיה ערוך לפי נוסח {{ח:פנימי|תוספת טופס 7|טופס 7 שבתוספת}}; הממונה ורשם ההוצאה לפועל רשאים להוסיף או לגרוע {{ח:פנימי|תוספת טופס 7|מהטופס}} לפי נסיבות ההליך, בהתאם לסמכויותיהם לגבי ההליך.

{{ח:סעיף|74|פרסום הודעה על מתן צו}}
{{ח:ת}} נתן הממונה צו לפתיחת הליכים לבקשת יחיד, יפרסם הודעה על כך בסמוך ככל האפשר למתן הצו; בהודעה יצוינו שם היחיד, מספר זהותו וכתובתו, תאריך פרסום ההודעה, שמו של הנאמן שמונה ופרטי ההתקשרות עמו ובית המשפט המוסמך לדון בבקשה לביטול הצו.

{{ח:סעיף|75|העתק מהצו}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן צו לפתיחת הליכים לבקשת יחיד, ישלח הממונה בדואר בסמוך ככל האפשר לאחר מתן הצו, העתק מהצו ליחיד ולנושים שפרטי זהותם ידועים לו; הנאמן יוודא את קבלת ההעתק בדרך של וידוא טלפוני או באמצעות דואר אלקטרוני; הממונה רשאי להמציא צו לפתיחת הליכים בתקשורת בין מחשבים לנושה שביקש שהצווים יומצאו לו בדרך זו, אם אישר זאת הממונה לגבי אותו נושה.
{{ח:תת|(ב)}} היחיד ימציא את העתק הצו לנושים שפרטי זהותם אינם ידועים לממונה בדואר רשום עם אישור מסירה.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו, ”נושים שפרטי זהותם ידועים לממונה“ – נושים שלגביהם מסר היחיד שם מלא, כתובת ואחד מאלה: כתובת דואר אלקטרוני או מספר טלפון נייד.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ב סימן ג|סימן ג׳: בקשה לביטול צו לפתיחת הליכים}}

{{ח:סעיף|76|בקשה לביטול צו לפתיחת הליכים}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לביטול צו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 108|סעיף 108 לחוק}} תוגש לבית המשפט; העובדות המפורטות בבקשה יאומתו בתצהיר; בבקשה יפורטו הנימוקים לביטול הצו ויצורפו לה אסמכתאות מתאימות.
{{ח:תת|(ב)}} מגיש הבקשה לביטול ימציאה ליחיד, במסירה אישית בלא דיחוי, למעט אם הוגשה במעמד צד אחד, וכן ימציא העתק מהבקשה לממונה ולנאמן.
{{ח:תת|(ג)}} היחיד רשאי להגיב לבקשה לביטול בתוך 10 ימים מיום שהומצאה לו הבקשה או בתוך תקופה שהורה עליה בית המשפט.

{{ח:סעיף|77|דיון בבקשה לביטול צו לפתיחת הליכים}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט ימציא הזמנה לדיון בבקשה לביטול צו לפתיחת הליכים למבקש, ליחיד, לנאמן ולממונה.
{{ח:תת|(ב)}} בדיון בבקשה לביטול צו לפתיחת הליכים רשאי בית המשפט לבקש מהיחיד וממגיש הבקשה פרטים נוספים וראיות נוספות לרבות השמעת עדים, אם יראה בכך צורך.

{{ח:סעיף|77א|פרסום הודעה על ביטול צו לפתיחת הליכים|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} בוטל צו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 108|סעיף 108 לחוק}}, ימציא הנאמן הודעה על ביטול הצו לממונה בלא דיחוי, לשם פרסומה בידי הממונה, והממונה יפרסם הודעה על ביטול הצו.
{{ח:תת|(ב)}} בוטל צו לפתיחת הליכים, הנאמן ימציא ליחיד הודעה על ביטול הצו.

{{ח:קטע2|חלק ג פרק ג|פרק ג׳: בקשת נושה לצו לפתיחת הליכים}}
{{ח:קטע3|חלק ג פרק ג סימן א|סימן א׳: בקשת הנושה והדיון בה}}

{{ח:סעיף|78|דרישה לתשלום חוב}}
{{ח:ת}} דרישה לתשלום חוב כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 110|בסעיף 110(א)(1) לחוק}} תהיה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 8|טופס 8 שבתוספת}} ותומצא למענו של היחיד בדואר רשום עם אישור מסירה או במסירה אישית.

{{ח:סעיף|79|בקשת נושה}}
{{ח:תת|(א)}} בקשת נושה לצו לפתיחת הליכים לגבי יחיד תוגש לבית המשפט ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 9|טופס 9 שבתוספת}}; הנושה יצרף לבקשה אסמכתאות לכך שהתקיימו העילות למתן הצו.
{{ח:תת|(ב)}} ביקש הנושה להסתמך בבקשתו על חזקת חדלות פירעון לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 110|סעיף 110(א) לחוק}}, יצרף לבקשה אסמכתאות מתאימות לקיומה של החזקה, לפי העניין.

{{ח:סעיף|80|משלוח העתק}}
{{ח:תת|(א)}} נושה המגיש בקשה לצו לפתיחת הליכים ימציא, בסמוך ככל האפשר למועד הגשתה, העתק מהבקשה ומהמסמכים שצורפו לה ליחיד במסירה אישית ולממונה.
{{ח:תת|(ב)}} הנושה יצרף להעתק הבקשה את החלטת בית המשפט על מועד הדיון בבקשה; נקבע מועד לדיון לאחר שהומצאה הבקשה, ימציא המבקש את ההזמנה לדיון כאמור בתקנה זו.

{{ח:סעיף|81|תגובה ותשובה לבקשה}}
{{ח:תת|(א)}} היחיד יגיש את תגובתו לבקשת הנושה לצו לפתיחת הליכים בתוך 14 ימים לכל היותר מהיום שבו הומצאה לו הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} הנושה שהגיש את הבקשה לצו לפתיחת הליכים יגיש את תשובתו לתגובת היחיד בתוך 7 ימים לכל היותר מיום שהומצאה לו תגובת היחיד.
{{ח:תת|(ג)}} הורה בית המשפט על דיון בבקשה לצו לפתיחת הליכים במועד מוקדם מהמועד האמור בתקנת משנה (א) או (ב), יגיש היחיד את תגובתו לא יאוחר מ־48 שעות לפני מועד הדיון, והנושה יגיש את תשובתו לא יאוחר מ־24 שעות לפני מועד הדיון.
{{ח:תת|(ד)}} לתגובה ולתשובה יצורפו המסמכים והראיות התומכים בהן והעובדות המפורטות בהן יאומתו בתצהיר; מגיש התגובה או התשובה ימציאו העתק ממנה ליחיד או למבקש, לפי העניין, בסמוך ככל האפשר למועד הגשתה.

{{ח:סעיף|82|התנגדות לבקשה לצו לפתיחת הליכים}}
{{ח:תת|(א)}} המגיש התנגדות לבקשה כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 113|בסעיף 113 לחוק}} יגישה לבית המשפט בכתב ויפרט את נימוקי ההתנגדות; העובדות המפורטות בהתנגדות יאומתו בתצהיר ויצורפו לה אסמכתאות מתאימות.
{{ח:תת|(ב)}} ההתנגדות תוגש לבית המשפט בתוך 14 ימים מיום שנודע למגיש על הגשת הבקשה לצו לפתיחת הליכים; מגיש ההתנגדות ימציא העתק מההתנגדות למגיש הבקשה לצו לפתיחת הליכים, ליחיד ולממונה, בסמוך ככל האפשר למועד הגשת ההתנגדות.
{{ח:תת|(ג)}} מגיש הבקשה לצו לפתיחת הליכים יגיש תשובה להתנגדות בתוך 7 ימים מיום שהומצאה לו ההתנגדות וימציא העתק ממנה למגיש ההתנגדות, ליחיד ולממונה בסמוך ככל האפשר למועד הגשתה.
{{ח:תת|(ד)}} הורה בית המשפט על דיון בבקשה לצו לפתיחת הליכים במועד מוקדם מהמועד האמור בתקנת משנה (ב) או (ג), תוגש ההתנגדות לא יאוחר מ־48 שעות לפני מועד הדיון, והתשובה לא יאוחר מ־24 שעות לפני מועד הדיון.

{{ח:סעיף|83|חזרה מבקשת נושה לצו לפתיחת הליכים}}
{{ח:תת|(א)}} נושה שהגיש בקשה לצו לפתיחת הליכים רשאי לחזור בו מבקשתו באישור בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} חזר נושה מבקשתו לצו לפתיחת הליכים, או שזנח את הטיפול בה, רשאי בית המשפט, בכל שלב משלבי הדיון עד מתן הצו לפתיחת הליכים, לפי בקשת נושה הרשאי להגיש בקשה לצו לפתיחת הליכים, לצוות על חילופי המבקשים ועל המשך הדיון בבקשה בידי המבקש החדש.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ג סימן ב|סימן ב׳: בקשה לסעד זמני}}

{{ח:סעיף|84|בקשה לסעד זמני והדיון בה|תיקון: תשפ״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} על בקשה לסעד זמני לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 119|סעיף 119 לחוק}} והדיון בה יחול {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק טו|פרק כ״ח לתקנות סדר הדין האזרחי}} אם הן אינן סותרות את הוראות {{ח:פנימי|חלק ג פרק ג סימן ב|סימן זה}} ובשינויים המחויבים לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לסעד זמני תומצא בדרך שבה ממציאים בקשה לצו לפתיחת הליכים.
{{ח:תת|(ג)}} אם נושה הגיש את הבקשה לסעד זמני והבקשה לא הוגשה במעמד צד אחד, יגיש היחיד לבית המשפט את תגובתו לבקשה בתוך 7 ימים מיום שהומצאה לו הבקשה ולא יאוחר מ־24 שעות לפני המועד שנקבע לדיון בבקשה וימציאה למבקש הסעד הזמני.

{{ח:סעיף|85|המצאת ההחלטה על מתן סעד זמני במעמד צד אחד}}
{{ח:ת}} ניתן סעד זמני במעמד צד אחד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 119|סעיף 119 לחוק}}, ימציא המבקש את העתק ההחלטה, העתק הבקשה והמסמכים המצורפים אליה וכן את העתק הערובה אם ישנה, למנויים להלן במסירה אישית ובלא דיחוי, אלא אם כן בית המשפט הורה על מועד מאוחר יותר מטעמים מיוחדים שיירשמו:
{{ח:תת|(1)}} ליחיד או לנושה שהגיש את הבקשה לצו לפתיחת הליכים;
{{ח:תת|(2)}} לכל אדם העלול להיפגע ממתן הסעד הזמני, כפי שיורה בית המשפט.

{{ח:סעיף|86|פרסום הודעה על מתן סעד זמני|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן סעד זמני במעמד צד אחד שאינו סעד זמני לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 119|סעיף 119(א)(2) לחוק}}, ימציא המבקש, בלא דיחוי, הודעה על מתן הסעד הזמני לממונה, לשם פרסומה בידי הממונה; ההודעה תהיה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 9א|טופס 9א שבתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן סעד זמני לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 119|סעיף 119(א)(2) לחוק}}, ימציא הנאמן הזמני, בלא דיחוי, הודעה על מתן הסעד הזמני לממונה, לשם פרסומה בידי הממונה; ההודעה תהיה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 9ב|טופס 9ב שבתוספת}}.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה יפרסם הודעה על מתן סעד זמני שניתן במעמד צד אחד או לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 119|סעיף 119(א)(2)}} באתר האינטרנט של משרד המשפטים; ההודעה תכלול את הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 74|בתקנה 74}} וכן את דבר מתן הסעד הזמני.

{{ח:סעיף|87|המצאה ופרסום של החלטה לביטול סעד זמני שניתן במעמד צד אחד|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} ניתנה החלטה המבטלת סעד זמני שניתן במעמד צד אחד או לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 20|סעיף 20(א)(3) לחוק}}, ימציא אותה מבקש הסעד הזמני, בלא דיחוי, למנויים {{ח:פנימי|סעיף 85|בתקנה 85}} ולממונה, או יודיע להם על מתן ההחלטה בדרך אחרת שיורה בית המשפט; הממונה יפרסם באתר האינטרנט של משרד המשפטים הודעה בדבר ביטול הסעד הזמני.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ג סימן ג|סימן ג׳: צו לפתיחת הליכים לבקשת נושה}}

{{ח:סעיף|88|דיון בבקשה}}
{{ח:ת}} בית המשפט לא יקיים דין בבקשה לצו לפתיחת הליכים לבקשת נושה אלא אם כן שוכנע כי הומצאו ליחיד ולממונה העתקים מהבקשה והם זומנו לדיון כדין.

{{ח:סעיף|89|צו לפתיחת הליכים ופרסום הודעה על מתן צו לפתיחת הליכים לבקשת נושה}}
{{ח:תת|(א)}} צו לפתיחת הליכים יהיה ערוך לפי נוסח {{ח:פנימי|תוספת טופס 7|טופס 7 שבתוספת}}; בית המשפט רשאי להוסיף או לגרוע {{ח:פנימי|תוספת טופס 7|מהטופס}} לפי נסיבות ההליך, לפי סמכויותיו לגבי ההליך.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן צו לפתיחת הליכים לבקשת נושה, ישלח הנאמן, בלא דיחוי, העתק של הצו והודעה על מתן הצו לממונה לשם פרסומה בידי הממונה והממונה יפרסם על כך הודעה; ההודעה תכלול את שמו של מגיש הבקשה וכן את הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 74|בתקנה 74}}.

{{ח:סעיף|90|המצאת הצו לפתיחת הליכים לבקשת נושה}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה ישלח ליחיד העתק מהצו בדואר, להעתק יצרף הודעה כי על היחיד להגיש דוח כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 117|בסעיף 117 לחוק}}; הנאמן יוודא את קבלת ההעתק בידי היחיד.
{{ח:תת|(ב)}} בסמוך ככל האפשר לאחר הגשת הדוח על מצבו הכלכלי של היחיד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 117|סעיף 117 לחוק}}, ישלח הממונה את העתק הצו לנושים שפרטי זהותם ידועים לו כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 75|בתקנה 75}} ותחול {{ח:פנימי|סעיף 75|תקנה 75}}; היחיד ימציא בדואר רשום עם אישור מסירה את העתק הצו לנושים שפרטי זהותם אינם ידועים לממונה.

{{ח:סעיף|91|דוח על מצבו הכלכלי של היחיד}}
{{ח:תת|(א)}} דוח על מצבו הכלכלי של היחיד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 117|סעיף 117 לחוק}}, יהיה ערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 5|טופס 5 שבתוספת}}; {{ח:פנימי|תוספת טופס 5|הטופס}} יאומת בתצהיר ויהיה חתום בחתימת היחיד.
{{ח:תת|(ב)}} דוח כאמור בתקנת משנה (א) יוגש כדרך שמגישים בקשת יחיד לצו לפתיחת הליכים, לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|תקנה 68(ב)}}.

{{ח:קטע2|חלק ג פרק ד|פרק ד׳: ההליכים בבית המשפט}}

{{ח:סעיף|92|כותרת כתב בי־דין}}
{{ח:ת}} בכותרתו של כל כתב בי־דין לפי {{ח:פנימי|חלק ג|חלק זה}} יצוין שמו של היחיד, ואם ניתן לגביו צו לפתיחת הליכים, יצוין שהיחיד ”בחדלות פירעון“ כל עוד מתקיימים לגביו הליכי חדלות פירעון.

{{ח:סעיף|93|צירוף צד להליך}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי, לבקשתו של כל אדם, לצרפו כצד להליך חדלות פירעון של יחיד המתנהל לפניו, אם נראה לו כי קיים חשש שאותו אדם עלול להיפגע מההחלטה שתתקבל באותו הליך או אם נראה לו כי צירופו נדרש לשם ייעול ההליכים, ורשאי הוא, מטעמים מיוחדים, להורות על צירופו של אדם כאמור מיוזמתו.

{{ח:סעיף|94|הוצאות משפט}}
{{ח:ת}} הוצאות משפט הכרוכות בכל הליך עד למתן צו לפתיחת הליכים יחולו על מי שנקט את ההליך אלא אם כן ציווה בית המשפט אחרת.

{{ח:קטע2|חלק ג פרק ה|פרק ה׳: תפקיד הנאמן וסמכויותיו}}
{{ח:קטע3|חלק ג פרק ה סימן א|סימן א׳: הנאמן וסמכויותיו}}

{{ח:סעיף|95|הנאמן כצד להליכים}}
{{ח:ת}} הנאמן יהיה צד לכל בקשה בהליך שבו מונה.

{{ח:סעיף|96|מידע}}
{{ח:ת}} הנאמן לא ימסור מידע הנוגע לבקשות לפי תקנות אלה, באופן המפלה בין נושים אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות אלה או שבית המשפט הורה אחרת.

{{ח:סעיף|97|הערה במרשם}}
{{ח:תת|(א)}} לבקשת הנאמן, יבדוק מי שמופקד על רישום נכסים בפנקס המתנהל לפי דין אם יש ליחיד זכות בנכס הרשום באותו פנקס, ואם נמצא כך, ירשום במרשם הערה כי ניתן הצו לפתיחת הליכים.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן להעביר את בקשת הנאמן לפי תקנת משנה (א) גם באופן מקוון אם הממונה העמיד מערכת ממוחשבת לצורך זה.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ה סימן ב|סימן ב׳: בקשה למתן הוראות ופנייה לבית המשפט}}

{{ח:סעיף|98|בקשה למתן הוראות}}
{{ח:תת|(א)}} בקשתו של הנאמן למתן הוראות המוגשת לבית המשפט תוגש בכתב, חתומה בחתימתו או בחתימת בא כוחו; לבקשה יצורפו המסמכים והראיות התומכים בה; הבקשה תוגש בלא תצהיר, זולת אם הורה בית המשפט אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} הגיש הנאמן בקשה למתן הוראות לבית המשפט, ימציא העתק מהבקשה לממונה ולצדדים לה בסמוך ככל האפשר לאחר הגשת הבקשה; הוגשה הבקשה למתן הוראות במעמד צד אחד, ימציא העתק ממנה לממונה בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} הנאמן רשאי לצרף מיוזמתו לבקשה למתן הוראות את מי שלדעתו יש לו עניין בבקשה.

{{ח:סעיף|99|הדיון בבקשה למתן הוראות}}
{{ח:תת|(א)}} הדיון בבקשה למתן הוראות שהגיש הנאמן יהיה במעמד הצדדים; על אף האמור, בית המשפט רשאי להחליט על יסוד הבקשה, התגובה והתשובה בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנה משנה (א), בית המשפט רשאי לדון בבקשה למתן הוראות שהגיש הנאמן במעמד הנאמן והממונה בלבד, אם שוכנע כי קיים חשש סביר שהכרעה בבקשה בידיעת הצדדים תסכל את התכלית שלשמה הוגשה הבקשה או תגרום לצדדים להליך נזק חמור, מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|100|תגובה ותשובה לבקשה למתן הוראות}}
{{ח:תת|(א)}} צד לבקשה יגיש את תגובתו לבקשה למתן הוראות בתוך 14 ימים לכל היותר מיום שבו הומצאה לו הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} הנאמן יגיש את תשובתו לתגובת הצדדים לבקשה בתוך 7 ימים לכל היותר מיום שהומצאו לו תגובות הצדדים.
{{ח:תת|(ג)}} הורה בית המשפט על דיון בבקשה למתן הוראות במועד מוקדם מהמועד האמור בתקנת משנה (א) או (ב), יגיש צד לבקשה את תגובתו לא יאוחר מ־48 שעות לפני מועד הדיון, והנאמן יגיש את תשובתו לא יאוחר מ־24 שעות לפני מועד הדיון.
{{ח:תת|(ד)}} לתגובה ולתשובה יצורפו המסמכים והראיות התומכים בהן והעובדות המפורטות בתגובה יאומתו בתצהיר.
{{ח:תת|(ה)}} הנאמן והצד לבקשה ימציאו העתק מהתשובה ומהתגובה לנאמן או לצד לבקשה, לפי העניין, בסמוך ככל האפשר למועד הגשתן.

{{ח:סעיף|101|פנייה לממונה או לבית המשפט}}
{{ח:ת}} פנייה לממונה או לבית המשפט בידי מי שנפגע מפעולת הנאמן כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 139|בסעיף 139 לחוק}} תיעשה כדרך שמגישים בקשה לבית המשפט או לממונה, בתוך 45 ימים מיום שנודע לו על כך.

{{ח:סעיף|101א|גילוי מידע מרשות המסים או מתאגיד בנקאי|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} היחיד או הנושים רשאים לפנות לבית המשפט בבקשה כי יורה על גילוי מידע או מסמך שקיבל הנאמן מתאגיד בנקאי או מרשות המסים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 150|סעיף 150 לחוק}}; הבקשה תוגש בתוך 60 ימים מיום שהורה בית המשפט על העברת המידע לנאמן; המבקש יפרט בבקשתו את המידע או המסמך שהוא מבקש לגלות לו, בציון המטרה שלשמה הוא זקוק למידע או למסמך כאמור; בית המשפט רשאי להורות כי הדיון בשאלת גילוי המידע או המסמך יתקיים כולו או חלקו בהיעדר המבקש.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ה סימן ג|סימן ג׳: ניהול חשבונות}}

{{ח:סעיף|102|ספרי חשבונות}}
{{ח:ת}} הפעיל הנאמן את עסקו של היחיד, ינהל לשם כך חשבון מיוחד לפי כללי חשבונאות מקובלים.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ה סימן ד|סימן ד׳: דוח ממצאי בדיקה והצעת הממונה לצו לשיקום כלכלי|תיקון: תשפ״א}}

{{ח:סעיף|103|פרטי דוח ממצאי הבדיקה ואופן הגשתו}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן יגיש בטופס מקוון את דוח ממצאי הבדיקה לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 153|סעיף 153 לחוק}}, בנוסח שיופיע באתר הנאמנים, לממונה או לרשם ההוצאה לפועל, לפי העניין; טופס דוח ממצאי בדיקה יכלול, נוסף על הפרטים {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 153|בסעיף 153(ג) לחוק}}, את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטים בדבר הליך חדלות הפירעון של היחיד;
{{ח:תתת|(2)}} פרטים בדבר הליכי חדלות פירעון קודמים שנפתחו לגבי היחיד, ובכלל זה פרטים בדבר אופן סיומם של הליכים כאמור, אם הסתיימו;
{{ח:תתת|(3)}} פרטים בדבר הליכי חדלות פירעון שמתנהלים לגבי בן זוגו של היחיד, ילדיו הקטינים או מי שפרנסתם עליו;
{{ח:תתת|(4)}} פרטיו האישיים של היחיד ותיאור נסיבותיו האישיות, ובכלל זה מצבו המשפחתי, בציון מספר ילדיו הקטינים והבגירים, ומי שפרנסתם עליו;
{{ח:תתת|(5)}} עיסוקם של היחיד ובן זוגו בחמש השנים האחרונות;
{{ח:תתת|(6)}} הכנסותיהם של היחיד ובן זוגו, ילדיו הקטינים, או מי שפרנסתם עליו, מהשנתיים שקדמו להגשת הבקשה לצו לפתיחת הליכים של היחיד עד מועד הגשת דוח ממצאי הבדיקה;
{{ח:תתת|(7)}} הוצאות מחיה חודשיות של היחיד, בן זוגו, ילדיו הקטינים, או מי שפרנסתו עליו;
{{ח:תתת|(8)}} פרטים בדבר חובת תשלום המזונות של היחיד;
{{ח:תתת|(9)}} התנהלות היחיד ממועד יצירת החובות ועד לצו לפתיחת הליכים, הנסיבות שבהן נוצרו החובות, הסיבות שהובילו לחדלות הפירעון של היחיד, וכן פרטים בדבר הליכי חדלות פירעון בעניינם של אחרים והסדרי חוב כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק י|בחלק י׳ לחוק}} בעניינו של היחיד, הקשורים לנסיבות ההסתבכות של היחיד, ובכלל זה פרטים בדבר אופן סיומם של הליכים כאמור, אם הסתיימו;
{{ח:תתת|(10)}} פרטים בדבר כושר ההשתכרות ודמי המחיה של היחיד;
{{ח:תתת|(11)}} התנהלותו של היחיד במסגרת ההליך, ובכלל זה עמידתו בתשלומים שהוטלו עליו לנכסי קופת הנשייה במסגרת ההליך ובחובות הדיווח החלות עליו;
{{ח:תתת|(12)}} מידע מהותי נוסף העולה מבדיקת מצבו הכלכלי של היחיד, שהנאמן סבור שיש להציגו במסגרת הדוח.
{{ח:תת|(ב)}} בכתיבת הדוח ייתן הנאמן את דעתו לפרטיותם של מי שמוזכרים בו.
{{ח:תת|(ג)}} הנאמן לא יכלול בדוח מידע שיש בגילויו כדי לפגוע בהמשך ניהול ההליכים.

{{ח:סעיף|104|עיון בדוח ממצאי הבדיקה}}
{{ח:תת|(א)}} הגיש הנאמן את הדוח לממונה או לרשם ההוצאה לפועל, לפי העניין, יעמידו אותו לעיון הנושים בלא דיחוי במערכת הממונט או במערכת המחשוב של ההוצאה לפועל, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} נגע מידע שהעמיד הממונה או רשם ההוצאה לפועל לעיון לפי {{ח:פנימי|חלק ג פרק ה סימן ד|סימן זה}} לקטין, לא יצוינו פרטי שמו וזהותו, למעט עובדת היותו קטין, אלא אם כן מדובר בשמו ובפרטיו של היחיד עצמו.

{{ח:סעיף|105|הודעה ליחיד ולנושים על הגשת הדוח}}
{{ח:ת}} הועמד הדוח לעיון הנושים במערכת הממונט או במערכת המחשוב של ההוצאה לפועל, ימסור הנאמן העתק מהדוח ליחיד והודעה לנושים, כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 153|בסעיף 153(ד) לחוק}}, בתוך שלושה ימים מיום שהועמד לעיון.

{{ח:סעיף|106|התייחסות הנושים והיחיד לדוח ממצאי הבדיקה}}
{{ח:ת}} יחיד או נושה המעוניין להעביר עמדה לדוח ממצאי הבדיקה לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 153|סעיף 153(ה) לחוק}}, יעבירה לממונה או לרשם ההוצאה לפועל, לפי העניין, באופן מקוון; מי שאינו מיוצג רשאי להגיש עמדה למשרדי הממונה במחוז שבו מתנהל הליך חדלות הפירעון או ללשכת הוצאה לפועל, לפי העניין, במסירה אישית או בדואר רשום עם אישור מסירה.

{{ח:סעיף|106א|תגובה להצעת הממונה|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} היחיד או נושה המעוניין להגיש לבית המשפט תגובה להצעת הממונה לצו לשיקום כלכלי, רשאי להגישה בתוך 30 ימים מהגשת ההצעה בידי הממונה, ובלבד שהתגובה תוגש 7 ימים לפחות לפני מועד הדיון בהצעה; היחיד או הנושה ימציאו העתק מהתגובה לממונה.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ה סימן ה|סימן ה׳: שכר הנאמן מקופת הנשייה בהליכי חדלות פירעון לגבי יחידים|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|106ב|הגדרות {{ח:פנימי|חלק ג פרק ה סימן ה|לסימן ה׳}}|תיקון: תשפ״ב, [הודעות]}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ג פרק ה סימן ה|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נאמן“ – מי שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 125|סעיף 125 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר בסיס“ – סכום של 4,500 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2022, בשנת 2026, 5,007 ש״ח)}} בצירוף מס ערך מוסף; סכום זה יכלול החזר הוצאות לשנה הראשונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקדמת שכר“ – מקדמה המשולמת על חשבון השכר הסופי מנכסי קופת הנשייה לאחר שנוכו מהם אגרות; סכום המקדמה יהיה 3,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2022, בשנת 2026, 3,338 ש״ח)}} בצירוף מס ערך מוסף או סכום שנצבר בנכסי קופת הנשייה עד מועד תשלום המקדמה, בניכוי אגרות כאמור, לפי הנמוך שבהם.

{{ח:סעיף|106ג|תשלום מקדמת שכר|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} עם הגשת דוח ממצאי הבדיקה על ידי הנאמן, יורה הממונה כי תשולם לנאמן מקופת הנשייה מקדמת שכר לבקשת הנאמן או מיוזמתו.

{{ח:סעיף|106ד|קביעת שכר סופי והוצאות|תיקון: תשפ״ב, [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} נאמן המבקש ששכרו יחושב לפי {{ח:חיצוני|תקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם)#סעיף 8|תקנה 8 לתקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם)}}, יגיש את בקשתו לממונה והממונה יחליט על שכרו; אם הסכום שחושב נמוך משכר הבסיס, יורה הממונה כי שכרו של הנאמן יהיה שכר הבסיס.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), סבר הממונה כי יש להפחית את שכרו של נאמן לפי {{ח:חיצוני|תקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם)#סעיף 13|תקנה 13 לתקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם)}}, יודיע על כך לנאמן והנאמן יגיש את בקשתו לבית המשפט, ובית המשפט יחליט על שכרו.
{{ח:תת|(ג)}} בעד השנה השנייה ואילך למינויו של הנאמן, הממונה יורה כי ישולם לנאמן מקופת הנשייה החזר בעד הוצאות הליך בסך של 500 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2022, בשנת 2026, 556 ש״ח)}} לשנה, ובסכום כולל שלא יעלה על 2,500 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2022, בשנת 2026, 2,782 ש״ח)}}, בצירוף מס ערך מוסף.

{{ח:סעיף|106ה|בקשת נאמן לקביעת שכרו על ידי בית המשפט|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} נאמן רשאי להגיש לבית המשפט בקשה ששכרו יחושב לפי {{ח:חיצוני|תקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם)#סעיף 7|תקנות 7}}, {{ח:חיצוני|תקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם)#סעיף 8א|8א}}, {{ח:חיצוני|תקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם)#סעיף 11|11}}, {{ח:חיצוני|תקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם)#סעיף 13|או 13 עד 14 לתקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ושכרם)}}.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי להורות לנאמן לצרף לבקשתו דוח כספי של הנאמן, מאומת בתצהיר ומבוקר בידי רואה חשבון.
{{ח:תת|(ג)}} המשיבים לבקשת שכר טרחה המוגשת לבית המשפט לפי תקנה זו או לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ד|תקנה 106ד(ב)}} יהיו הממונה, היחיד, ועדת הנושים, אם מונתה, והנושים המובטחים.

{{ח:סעיף|106ו|התנגדות לבקשות שכר טרחה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} נושה או יחיד רשאים להגיש התנגדות לבקשת הנאמן לשכר טרחה לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ד|תקנות 106ד}} {{ח:פנימי|סעיף 106ה|ו־106ה}} לממונה או לבית המשפט, לפי העניין, בתוך 14 ימים מיום הגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה לממונה התנגדות לבקשת נאמן לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ד|תקנה 106ד}}, יורה הממונה על העברת הדיון בבקשה ובהתנגדות לבית המשפט.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט רשאי לדחות את ההתנגדות על הסף אם מצא כי ההתנגדות אינה מגלה עילה.

{{ח:קטע2|חלק ג פרק ו|פרק ו׳: דוחות על הכנסות והוצאות}}

{{ח:סעיף|107|הגדרה {{ח:פנימי|חלק ג פרק ו|לפרק ו׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ג פרק ו|בפרק זה}}, ”דוח על הכנסות והוצאות“ – דוח תקופתי הכולל מידע בדבר הכנסותיו והוצאותיו של היחיד ובן זוגו, ילדיו הקטינים ומי שפרנסתם עליו.

{{ח:סעיף|108|הגשת דוחות}}
{{ח:תת|(א)}} היחיד יגיש במהלך הליכי חדלות הפירעון לממונה דוח על הכנסות והוצאות כשהוא חתום בחתימת היחיד, בצירוף אסמכתאות; דוח כאמור יהיה נתמך בהצהרה.
{{ח:תת|(ב)}} דוח על הכנסות והוצאות יוגש באופן מקוון, ואולם יחיד שאינו מיוצג רשאי להגיש דוח כאמור שלא באופן מקוון במשרדי הממונה במחוז שבו מתנהל ההליך במסירה אישית או בדואר רשום.

{{ח:סעיף|109|תדירות הגשת הדוחות}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופה שממתן צו לפתיחת הליכים עד מתן צו לשיקום כלכלי, יגיש היחיד דוח על הכנסות והוצאות כאמור אחת לחודשיים, אלא אם כן הורה לו הממונה אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} בתקופה שממתן הצו לשיקום כלכלי עד תום הליכי חדלות הפירעון, יגיש היחיד דוח על הכנסות והוצאות אחת לשישה חודשים, אלא אם כן הורה בית המשפט או הממונה אחרת.

{{ח:סעיף|109א|פרסום הודעה על ביטול צו לפתיחת הליכים|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} תמו הליכי חדלות פירעון לגבי יחיד בשל ביטול צו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 183|סעיפים 183}} {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 286|או 286 לחוק}}, או הפטר לאלתר, או נתן הממונה אישור ליחיד על מתן הפטר, הממונה יפרסם על כך הודעה.

{{ח:קטע2|חלק ג פרק ו1|פרק ו׳1: סמכות בירור בידי הנאמן|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|109ב|הגדרה {{ח:פנימי|חלק ג פרק ו1|לפרק ו׳1}}|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ג פרק ו1|בפרק זה}}, ”הודעת זימון“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 152|בסעיף 152 לחוק}}.

{{ח:סעיף|109ג|אופן הזימון לבירור, מקומו וניהולו|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן יזמן את היחיד לבירור לשם בדיקת מצבו הכלכלי במקום ובשעה שנקבעו בהודעת הזימון, ובלבד שהמקום יהיה סביר ונגיש בשים לב למחוז שבו מתנהל הליך חדלות הפירעון בעניינו של היחיד; הודעת הזימון תיערך לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 7א|טופס 7א שבתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי הנאמן לקיים בירור בהיוועדות חזותית לבקשת היחיד, או בהסכמת היחיד אם הוא מיוצג.
{{ח:תת|(ג)}} יחיד שהוזמן לבירור לפני הנאמן יתייצב לפניו כפי שיידרש; נאמן יסיים את הבירור ביום שבו החל, ככל האפשר, ואולם הנאמן רשאי לחזור ולזמן את היחיד אם ראה צורך מיוחד בכך, ועל היחיד להתייצב כאמור בהודעת הזימון.
{{ח:תת|(ד)}} הנאמן ימציא את הודעת הזימון ליחיד 21 ימים לפחות לפני מועד הבירור, אלא אם כן הסכים היחיד לקיצור התקופה או שהחליט הממונה כי יש הכרח בקיצורה; אם היחיד מיוצג – ימציא הנאמן את ההודעה בדואר אלקטרוני; אם היחיד בלתי מיוצג – ימציא הנאמן את ההודעה בדואר רשום עם אישור מסירה; והכול אלא אם כן הסכים היחיד להמצאה בדרך אחרת, ובלבד שיהיה תיעוד להמצאה.
{{ח:תת|(ה)}} סבר הנאמן כי מתקיימות נסיבות מיוחדות שבשלהן הבירור אינו דרוש, יגיש בקשה מנומקת לממונה שלא לערוך בירור ליחיד, והממונה יכריע בבקשה.

{{ח:סעיף|109ד|הבירור ותיעודו|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן יידע את היחיד בפתח הבירור עימו בכל הנוגע לזכויותיו וחובותיו בבירור ובתוצאות של העדר שיתוף פעולה בבירור, וכן יידע אותו בדבר אופן התיעוד של הבירור לפי תקנה זו.
{{ח:תת|(ב)}} הנאמן יתעד את הבירור בפרוטוקול שישקף את כל הנאמר והמתרחש בבירור.
{{ח:תת|(ג)}} בסיום הבירור, יקרא היחיד את הפרוטוקול או שהנאמן יקרא אותו באוזניו; הנאמן והיחיד יחתמו על הפרוטוקול; סירב היחיד לחתום על הפרוטוקול – תירשם סיבת סירובו.
{{ח:תת|(ד)}} עותק מהפרוטוקול בכתב יימסר ליחיד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 152|סעיף 152(ג) לחוק}} וכן לממונה או לרשם ההוצאה לפועל, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} הנאמן רשאי לתעד את הבירור בתיעוד מוקלט לאחר שיידע את היחיד על ההקלטה; תיעד הנאמן את הבירור בתיעוד מוקלט, יתעד את הבירור בפרוטוקול כאמור בתקנת משנה (ב), ונוסף על כך יערוך תמליל של התיעוד המוקלט או יעביר עותק של ההקלטה ליחיד.
{{ח:תת|(ו)}} ערך הנאמן תמליל בירור לפי תקנת משנה (ה), ימסור את התמליל ליחיד וכן לממונה או לרשם ההוצאה לפועל, לפי העניין, עד 30 ימים לאחר הבירור.
{{ח:תת|(ז)}} הפרוטוקול, ההקלטה והתמליל, לפי העניין, יישמרו במשרדי הנאמן.

{{ח:סעיף|109ה|תחולת ההוראות על בירור בידי הממונה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ג פרק ו1|פרק זה}} יחול בשינויים המחויבים גם על בירור שעורך הממונה בעצמו לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 152|סעיף 152(א) לחוק}}.

{{ח:קטע2|חלק ג פרק ז|פרק ז׳: הליכי חדלות פירעון לגבי יחיד בעל חוב בסכום נמוך}}

{{ח:סעיף|110|תחולת הוראות התקנות|תיקון: תשפ״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} עם מתן צו לפתיחת הליכים לגבי יחיד בעל חובות בסכום נמוך, יחולו על הליכי חדלות הפירעון של היחיד, המתנהלים אצל רשם ההוצאה לפועל, ההוראות לפי תקנות אלה החלות על הליכי חדלות פירעון של יחיד המתנהלים לפי צו לפתיחת הליכים שנתן הממונה, בשינויים המחויבים ובשינויים הקבועים {{ח:פנימי|חלק ג פרק ז|בפרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} הסמכויות הנתונות לממונה לפי תקנות אלה לגבי הליכי חדלות פירעון של יחיד המתנהלים לפי צו לפתיחת הליכים שנתן הממונה יהיו נתונות לרשם ההוצאה לפועל לגבי הליכי חדלות פירעון של יחיד בעל חובות בסכום נמוך לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק ג פרק יב|פרק י״ב לחלק ג׳ לחוק}}, המתנהלים אצל רשם ההוצאה לפועל, למעט הסמכויות הקבועות {{ח:פנימי|חלק ג פרק ב|בפרקים ב׳}}, {{ח:פנימי|חלק ג פרק ג|ג׳}} {{ח:פנימי|חלק ג פרק ה|ו־ה׳ לחלק ג׳ לתקנות אלה}}.

{{ח:סעיף|111|הגשת בקשה ותשלום אגרה}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לצו לפתיחת הליכים ודוח על מצבו הכלכלי שמגיש יחיד יהיו ערוכים לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 5|טופס 5 שבתוספת}}; הטופס יאומת בתצהיר ויהיה חתום בחתימת היחיד; לבקשה כאמור יצורף כתב ויתור על סודיות ערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 6|טופס 6 שבתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} בקשת היחיד תוגש באופן מקוון; יחיד שאינו מיוצג רשאי להתייצב בלשכת ההוצאה לפועל שבה פועל מסלול חדלות פירעון ולהגיש בקשה לצו לפתיחת הליכים שלא באופן מקוון; מנהל מערכת ההוצאה לפועל או מי שהסמיכו לצורך כך רשאי לאשר הגשת בקשה שלא בדרך של התייצבות אם מצא כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת, בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ג)}} הגיש היחיד לרשם ההוצאה לפועל הודעה על כך שאין ביכולתו לשלם את החוב הפסוק שרואים בה בקשה לצו לפתיחת הליכים כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 187|בסעיף 187(א)(1) לחוק}}, יגיש היחיד בקשה לצו לפתיחת הליכים לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 5|טופס 5 שבתוספת}} וישלם את האגרה המתאימה.

{{ח:סעיף|112|דרכי המצאה לרשם ההוצאה לפועל}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה, דיווח של הנאמן, דוח של היחיד, הודעה, העתק של כתב בי־דין ומסמכים אחרים שיש להגיש לרשם ההוצאה לפועל לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}}, לפי תקנות אלה או לפי הוראת הממונה יוגשו לרשם ההוצאה לפועל באמצעות מערכת המחשוב של ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מי שאינו מיוצג רשאי להמציא מסמכים כאמור בלשכות ההוצאה לפועל במסירה אישית או בדואר רשום, אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|113|סמכות רשם הוצאה לפועל שלא למנות נאמן}}
{{ח:ת}} לא מינה רשם ההוצאה לפועל נאמן, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} כל מסמך שיש להגישו לנאמן לרבות תביעות החוב או בקשה להארכת מועד להגשת תביעת חוב, יוגש לרשם באמצעות מערכת המחשוב של ההוצאה לפועל;
{{ח:תת|(2)}} נושה שאינו מיוצג רשאי להגיש את תביעת החוב או את הבקשה להארכת מועד להגשת תביעות חוב, שלא באופן מקוון, בלשכת הוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|114|קבלת מידע}}
{{ח:ת}} קבלת מידע באופן מקוון בידי רשם ההוצאה לפועל מגוף הקבוע {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#תוספת 1|בטור א׳ לתוספת הראשונה לחוק}}, יכול שתהיה באמצעות תקשורת בין מחשבים.

{{ח:סעיף|115|פרסום הודעה על מתן צו}}
{{ח:ת}} מערכת ההוצאה לפועל תעביר הודעה על צו לפתיחת הליכים לבקשת יחיד, שנתן רשם ההוצאה לפועל, אל הממונה והממונה יפרסם אותה באתר האינטרנט של משרד המשפטים; בהודעה יצוינו הפרטים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 74|בתקנה 74}} ובמקום בית המשפט המוסמך לדון בצו, יצוין בהודעה כי הרואה את עצמו נפגע ממתן צו לפתיחת הליכים רשאי להגיש בקשה לביטול הצו לרשם ההוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|116|העתק מהצו}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 75|בתקנה 75}}, ניתן צו לפתיחת הליכים לבקשת יחיד, תשלח מערכת ההוצאה לפועל, בדואר, בסמוך ככל האפשר לאחר מתן הצו, העתק מהצו ליחיד ולנושים שפרטי זהותם ידועים לה; הנאמן יוודא את קבלת ההעתק בדרך של וידוא טלפוני או באמצעות דואר אלקטרוני; מסירת הצו לנושים שהם זוכים מיוצגים בהוצאה לפועל המחוברים למערכת ההוצאה לפועל בתקשורת מחשבים תהיה בתקשורת בין מחשבים ותחול {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל#סעיף 24|תקנה 24 לתקנות ההוצאה לפועל}}; יהיה ניתן להמציא צו לפתיחת הליכים בתקשורת בין מחשבים גם לנושה שביקש שהצווים יומצאו לו בתקשורת בין מחשבים, אם אישר זאת מנהל מערכת ההוצאה לפועל לגבי אותו נושה.
{{ח:תת|(ב)}} היחיד ימציא את העתק הצו לנושים שפרטי זהותם אינם ידועים למערכת ההוצאה לפועל בדואר רשום עם אישור מסירה.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו, ”נושים שפרטי זהותם ידועים למערכת ההוצאה לפועל“ – נושים שלגביהם מסר היחיד שם מלא, כתובת ואחד מאלה: כתובת דואר אלקטרוני או מספר טלפון נייד; או נושים שפרטיהם מצויים במערכת ההוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|117|בקשה לביטול צו לפתיחת הליכים}}
{{ח:ת}} על הגשת בקשה לביטול צו לפתיחת הליכים לרשם ההוצאה לפועל יחולו {{ח:פנימי|סעיף 76|תקנות 76}} {{ח:פנימי|סעיף 77|ו־77}} בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|118|חלוקת נכסי קופת הנשייה|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} על חלוקת תשלומים מתוך נכסי קופת הנשייה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 136|תקנה 136}}, והחלוקה תבוצע באמצעות מערכת ההוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|119|צירוף צד להליך}}
{{ח:ת}} רשם ההוצאה לפועל רשאי, לבקשתו של כל אדם, לצרפו כצד להליך חדלות פירעון של יחיד המתנהל לפניו, אם נראה לו כי קיים חשש שאותו אדם עלול להיפגע מההחלטה שתתקבל באותו הליך או אם נראה לו כי צירופו נדרש לשם ייעול ההליכים, ורשאי הוא, מטעמים מיוחדים, להורות על צירופו של אדם כאמור מיוזמתו.

{{ח:סעיף|119א|קביעת שכר טרחה בידי רשם ההוצאה לפועל|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} על קביעת שכר לנאמן יחולו הוראות {{ח:פנימי|חלק ג פרק ה סימן ה|סימן ה׳ לפרק ה׳}} בשינויים המחויבים; בקשות שיש להגיש לבית המשפט או לממונה לפי {{ח:פנימי|חלק ג פרק ז|סימן זה}}, יוגשו לרשם ההוצאה לפועל.

{{ח:קטע1|חלק ד|חלק ד׳: הנשייה}}
{{ח:קטע2|חלק ד פרק א|פרק א׳: תביעות חוב}}
{{ח:קטע3|חלק ד פרק א סימן א|סימן א׳: הגשת תביעת חוב}}

{{ח:סעיף|120|הגשת תביעת חוב ובקשה להארכת מועד}}
{{ח:ת}} נושה המבקש להגיש לנאמן תביעת חוב או בקשה להארכת מועד להגשת תביעת חוב, יגישה לנאמן באמצעות מערכת הממונט או מערכת המחשוב של ההוצאה לפועל, לפי העניין; נושה שאינו מיוצג רשאי להגיש תביעת חוב שלא באופן מקוון, במשרדי הממונה במחוז שבו מתנהל ההליך, או בלשכת ההוצאה לפועל, לפי העניין, במסירה אישית או בדואר רשום עם אישור מסירה.

{{ח:סעיף|121|תביעת חוב}}
{{ח:תת|(א)}} תביעת החוב תיערך בטופס שנוסחו יופיע באתר האינטרנט של הממונה והיא תכלול את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} העובדות שיש בהן כדי לבסס את החוב הנתבע ומועד הפירעון;
{{ח:תתת|(2)}} מידע בדבר רכיבי החוב, רכיבי ההצמדה והריבית עד מועד מתן הצו לפתיחת הליכים, וכן רכיבי הריבית הנוספת;
{{ח:תתת|(3)}} אם החוב חוב מובטח – גובה החוב המובטח, פרטים לגבי מהות הנכס המשועבד, תאריך מתן הבטוחה ורישומה, ולגבי חוב המובטח בשעבוד קבוע – אומדן שווי הבטוחה, ככל האפשר;
{{ח:תתת|(4)}} מידע בדבר כל סכום שהועבר לנושה על חשבון החוב ומועדי תשלומו;
{{ח:תתת|(5)}} מידע בדבר זכות הקיזוז של הנושה, אם ישנה, בצירוף העתק מהודעת הקיזוז שהוגשה;
{{ח:תתת|(6)}} מידע בדבר מעמד החוב – חוב בדין קדימה, חוב כללי או חוב דחוי;
{{ח:תתת|(7)}} מידע בדבר ערבים לחוב או חייבים יחד עם החייב בחוב העבר;
{{ח:תתת|(8)}} פרטי הנושה ומספר חשבון בנק לתשלום.
{{ח:תת|(ב)}} נושה מובטח רשאי להודיע בתביעת החוב על כוונתו לממש את הנכס המשועבד לטובתו.
{{ח:תת|(ג)}} הנושה או אדם שהוא הרשה לכך יאמתו את העובדות המבססות את תביעת החוב בתצהיר.
{{ח:תת|(ד)}} הנושה יצרף אסמכתאות שיש בהן כדי לבסס את החוב הנתבע.
{{ח:תת|(ה)}} לתביעת החוב יצורף אישור על תשלום אגרה או אישור על זכאות לפטור מאגרה.

{{ח:סעיף|122|בקשה להארכת מועד להגשת תביעות חוב}}
{{ח:תת|(א)}} בקשת נושה להארכת מועד להגשת תביעת חוב תוגש בטופס שנוסחו יופיע באתר האינטרנט של הממונה ותאומת בתצהיר; הבקשה תכלול את תביעת החוב ויפורטו בה הנסיבות שבשלהן הנושה לא היה יכול להגיש את תביעת החוב במועד.
{{ח:תת|(ב)}} החלטת הנאמן בבקשה להארכת מועד להגשת תביעת חוב תומצא לנושה שהגיש את הבקשה וליחיד במועד סמוך ככל האפשר למועד החלטתו.
{{ח:תת|(ג)}} החליט הנאמן לדחות את הבקשה להארכת מועד, רשאי הנושה לערער לבית המשפט על ההחלטה בתוך 15 ימים מיום שהומצאה לנושה.

{{ח:סעיף|123|בקשה להשלמת פרטים}}
{{ח:ת}} ביקש הנאמן מנושה להשלים פרטים הנוגעים לתביעת החוב לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 210|סעיף 210(א) לחוק}}, יורה על המועד להשלמת הפרטים, והנושה יגיש את הפרטים הנוספים בתביעת חוב מתוקנת.

{{ח:סעיף|124|הוצאות התביעה}}
{{ח:תת|(א)}} נושה יישא בהוצאות הכרוכות בהגשת תביעתו ובהוכחתה, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת בשל נסיבות מיוחדות.
{{ח:תת|(ב)}} הוצאות שהוציא הנאמן לצורך שומת חוב שאינו קצוב, לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 213|סעיף 213 לחוק}}, ייפרעו מתוך נכסי קופת הנשייה, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.

{{ח:סעיף|125|הודעה על קבלת תשלום על חשבון החוב}}
{{ח:ת}} הועבר סכום לנושה על חשבון החוב לאחר מועד הגשת תביעת החוב, יודיע הנושה לנאמן על הסכום, מקורו ומועד תשלומו, בתוך 15 ימים.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק א סימן ב|סימן ב׳: תביעת חוב של נושה מובטח}}

{{ח:סעיף|126|נושה מובטח שוויתר על בטוחה}}
{{ח:ת}} נושה מובטח שהודיע לנאמן על כך שוויתר על הבטוחה לטובת כלל הנושים רשאי לתבוע את חובו כחוב שאינו חוב מובטח.

{{ח:סעיף|127|זכותו של נושה מובטח שבטוחתו לא מומשה לחלוקה על בסיס אומדן שווי}}
{{ח:ת}} נושה מובטח שלא ויתר על בטוחתו ובטוחתו לא מומשה זכאי לקבל את חלקו היחסי בכל חלוקת ביניים בעד חלקו העולה על אומדן השווי שהגיש, לאחר שתביעת החוב שלו אושרה בידי הנאמן.

{{ח:סעיף|128|הודעה על מימוש הנכס}}
{{ח:ת}} מומש הנכס בידי נושה מובטח לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 248|סעיפים 248(א)(2), (ב)}} {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 249|או 249 לחוק}}, יודיע הנושה המובטח לנאמן על יתרת החוב בתוך 15 ימים ממועד המימוש; להודעה יצרף הנושה פירוט על אופן המימוש.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק א סימן ג|סימן ג׳: טיפול הנאמן בתביעות חוב}}

{{ח:סעיף|129|ההכרעה בתביעת חוב}}
{{ח:תת|(א)}} טרם ההכרעה בתביעה, יפנה הנאמן לקבל את עמדתו של היחיד לגבי תביעת החוב.
{{ח:תת|(ב)}} הנאמן יכריע בתביעת חוב בתוך 90 ימים מיום שהוגשה לו, ולא יאוחר מ־30 ימים מתום התקופה להגשת תביעות חוב.
{{ח:תת|(ג)}} הכריע הנאמן בתביעת חוב, ימציא את החלטתו ואת נימוקיו ליחיד ולנושה שהגיש את תביעת החוב במועד סמוך ככל האפשר למועד הכרעתו.
{{ח:תת|(ד)}} הממונה או רשם ההוצאה לפועל, לפי העניין, רשאי, לבקשת הנאמן, להאריך את המועד האמור בתקנה משנה (ב).

{{ח:סעיף|130|החלטת נאמן בבקשה לתיקון טעות בתביעת חוב או לעיון חוזר בה}}
{{ח:תת|(א)}} נאמן רשאי, מיוזמתו או לבקשת מי שנפגע מהכרעתו בתביעת חוב, לבטל תביעת חוב שאושרה או להפחית את סכומה, אם נפלה בה טעות או התגלו עובדות חדשות המצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ב)}} מי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 215|שסעיף 215 לחוק}} חל עליו, רשאי להגיש לנאמן בקשה לתיקון הטעות בתביעת החוב או לעיון חוזר בה, כאמור בתקנה משנה (א) בתוך 30 ימים מהמועד שנודע לו על הכרעת הנאמן.
{{ח:תת|(ג)}} בקשה שהוגשה כאמור בתקנת משנה (ב), תומצא ליחיד, אם הבקשה לא הוגשה על ידו ולנושה שהגיש את תביעת החוב, מיד עם הגשתה.
{{ח:תת|(ד)}} מצא הנאמן כי קיימת עילה לבטל את תביעת החוב שאושרה או להפחית את סכומה, יודיע על כך לנושה שהגיש את תביעת החוב וליחיד וייתן להם הזדמנות להביע את עמדתם בטרם יקבל את החלטתו.
{{ח:תת|(ה)}} דחה הנאמן את הבקשה לתיקון טעות או לעיון חוזר, רשאי המבקש כאמור בתקנת משנה (ב) להגיש ערעור לבית המשפט בתוך 15 ימים מיום שהומצאה לו הכרעת הנאמן.

{{ח:סעיף|131|ערעור על הכרעה בתביעת חוב}}
{{ח:תת|(א)}} נושה שרואה את עצמו נפגע מהכרעת הנאמן בתביעת חוב שהגיש, למעט החלטה בבקשה להארכת מועד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 122|בתקנה 122}}, רשאי להגיש ערעור על ההכרעה לבית המשפט בתוך 45 ימים מהמצאת ההכרעה לידיו.
{{ח:תת|(ב)}} ערעור שהוגש כאמור בתקנת משנה (א), יומצא לממונה, לנאמן וליחיד בסמוך ככל האפשר להגשתו לבית המשפט.
{{ח:תת|(ג)}} הנאמן יגיש לבית המשפט את תביעת החוב ואת נימוקי החלטתו נושא הערעור בתוך 15 ימים מיום שהומצא לו העתק מכתב הערעור.

{{ח:סעיף|132|בקשת נאמן לבטל או להפחית סכום של תביעת חוב שאושרה}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי, לבקשת הנאמן, לבטל תביעת חוב שאושרה או לשנות את סכומה, אם מצא שהתביעה אושרה שלא כיאות או שיש לשנות את סכומה; הנאמן יודיע לנושה שהגיש את תביעת החוב וליחיד על הגשת הבקשה לבית המשפט בסמוך ככל האפשר למועד הגשתה.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק א סימן ד|סימן ד׳: הוראות מיוחדות לתביעות חוב של עובדים}}

{{ח:סעיף|133|הגשת תביעת חוב של עובד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 120|בתקנות 120}} {{ח:פנימי|סעיף 121|ו־121}}, תביעת חוב של עובד בשל חוב שכר עבודה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|בחוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}, ובשל פיצויי פיטורין לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויי פיטורים|חוק פיצויי פיטורים, התשכ״ג–1963}}, וכן תביעה של קופת גמל כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 184|בסעיף 184 לחוק הביטוח הלאומי}}, תוגש בטופס מקוון שלפיו מגישים בקשה לגמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ח|פרק ח׳ לחוק הביטוח הלאומי}}; {{ח:חיצוני|https://www.btl.gov.il/benefits/Bankruptcy_or_%20Corporate_Liquidation/Pages/Tvia%20Pashar.aspx|הטופס האמור יופיע באתר האינטרנט של המוסד לביטוח לאומי}}; על בקשה כאמור יחולו רק ההוראות החלות על הטופס האמור.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), עובד שאינו מיוצג רשאי להגיש לידי הנאמן תביעת חוב שלא באופן מקוון, במשרדי הממונה או בלשכת הוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|134|העברת מסמכים למוסד לביטוח לאומי}}
{{ח:ת}} לבקשת המוסד לביטוח לאומי, ימסור הנאמן מידע של חייב שהוא מעסיק, המצוי בידיו, ויש בו כדי לסייע לביטוח הלאומי בהכרעה בתביעת העובד לגמלה; בתקנה זו, ”מעסיק“ – מעביד או מעסיק כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי}}.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק א סימן ה|סימן ה׳: הודעה על זכות קיזוז|תיקון: תשפ״א}}

{{ח:סעיף|134א|הודעה על זכות קיזוז|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} הודעת קיזוז לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 256|סעיף 256 לחוק}} תיערך בטופס שנוסחו יופיע באתר האינטרנט של הממונה, והיא תכלול את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} העובדות שיש בהן כדי לבסס את זכות הקיזוז לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 255|סעיף 255 לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} מידע בדבר רכיבי החוב שהחייב חב לנושה ומועד יצירתם;
{{ח:תתת|(3)}} מידע בדבר רכיבי החוב שהנושה חב לחייב ומועד יצירתם.
{{ח:תת|(ב)}} הנושה או אדם שהוא הרשה לכך יאמתו את העובדות המבססות את הודעת הקיזוז בתצהיר.
{{ח:תת|(ג)}} הנושה יצרף אסמכתאות שיש בהן כדי לבסס את החוב ואת זכות הקיזוז.
{{ח:תת|(ד)}} הודעת קיזוז תוגש כדרך שמגישים תביעת חוב.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק א סימן ו|סימן ו׳: אומדן שווי|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|134ב|תיקון אומדן שווי לבקשת נושה מובטח|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} נושה מובטח רשאי, בהסכמת הנאמן או לפי הוראת בית המשפט או רשם ההוצאה לפועל, לפי העניין, לתקן אומדן שווי של נכס משועבד שהגיש לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 210|סעיף 210(ד) לחוק}} אם הוכיח שאומדן השווי יסודו בטעות שבתום לב או ששוויו של הנכס השתנה מאז עריכת אומדן השווי; ובלבד שתיקון כאמור ייעשה טרם שהגיש הנושה או הנאמן הודעה על כוונה לממש את הנכס.
{{ח:תת|(ב)}} תוקן אומדן שווי לפי תקנה זו, יודיע על כך הנאמן לחייב.
{{ח:תת|(ג)}} תוקן אומדן שווי לפי תקנה זו, יתקן הנושה המובטח את תביעת החוב שבה נכלל אומדן השווי בהתאם.

{{ח:סעיף|134ג|תוצאות תיקון אומדן שווי|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} תוקנה תביעת חוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 134ב|תקנה 134ב}} לאחר שהנושה המובטח השתתף בחלוקה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 238|בסעיף 238 לחוק}}, יחזיר הנושה לנאמן את הסכום העודף או ישלם הנאמן לנושה את ההפרש, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} אין בתיקון אומדן השווי כדי לעכב או למנוע חלוקה שההודעה עליה פורסמה לפני תאריך תיקון תביעת החוב כאמור.

{{ח:סעיף|134ד|הגשת אומדן שווי לראשונה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} נושה מובטח רשאי להגיש אומדן שווי של נכס משועבד אחרי הגשת תביעת החוב בהתאם {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 210|לסעיף 210(ד) לחוק}}, אם הוכיח, להנחת דעתו של הנאמן, שלא היה ניתן באופן סביר להגיש את האומדן במועד הגשת תביעת החוב.

{{ח:קטע2|חלק ד פרק א1|פרק א׳1: מימוש נכסי קופת הנשייה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:קטע3|חלק ד פרק א1 סימן א|סימן א׳: בקשה למימוש בטוחה|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|134ה|בקשת נושה למימוש נכס משועבד, לגיבוש שעבוד צף או לקבלת חזקה בנכס הכפוף לשיור בעלות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בקשת נושה מובטח למימוש נכס משועבד בשעבוד קבוע או לגיבוש שעבוד צף לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 245|סעיף 245(ב) לחוק}}, או בקשת נושה בעל נכס הכפוף לשיור בעלות לקבלת חזקה בנכס לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 252|סעיף 252 לחוק}} (להלן {{ח:פנימי|חלק ד פרק א1 סימן א|בסימן זה}} – בקשה למימוש בטוחה), תוגש לבית המשפט בצירוף תביעת החוב שהוגשה לנאמן; העובדות המפורטות בבקשה ובמסמכים המצורפים לה יאומתו בתצהיר.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש ימציא העתק מהבקשה לנאמן ולממונה, ואם הוגשה הבקשה בהליך של חייב שהוא יחיד – גם ליחיד.

{{ח:סעיף|134ו|תגובה לבקשה למימוש בטוחה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} המנויים {{ח:פנימי|סעיף 134ה|בתקנה 134ה(ב)}} רשאים להגיש לבית המשפט את תגובתם לבקשה למימוש בטוחה בצירוף אסמכתאות מתאימות; העתק מהתגובה יומצא למבקש, לנאמן ולממונה, ואם הוגשה הבקשה בהליך של חייב שהוא יחיד – גם ליחיד.

{{ח:סעיף|134ז|החלטת בית המשפט והתנגדויות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} החלטת בית המשפט בבקשה למימוש בטוחה תינתן בהקדם האפשרי בשימת לב לסוג הבטוחה ולשאר נסיבות העניין.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש ימציא בלא דיחוי את החלטת בית המשפט המאשרת את הבקשה לנאמן, לממונה ולנושים המהותיים, ואם הוגשה הבקשה בהליך של חייב שהוא יחיד – גם ליחיד.
{{ח:תת|(ג)}} מי שנפגע מהחלטת בית המשפט המאשרת בקשה למימוש בטוחה, למעט מי שהיה רשאי להגיש את תגובתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 134ו|תקנה 134ו}}, רשאי לפנות לבית המשפט בבקשה לבטל את ההחלטה בתוך שבוע מיום שהומצאה לו ההחלטה.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק א1 סימן ב|סימן ב׳: מימוש הבטוחה|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|134ח|מימוש בידי נושה מובטח|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מומש נכס בידי נושה מובטח לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 248|סעיף 248 לחוק}}, יודיע הנושה המובטח לנאמן ולממונה, ואם הוגשה הבקשה בהליך של חייב שהוא יחיד – גם ליחיד, בדבר המימוש בתוך 5 ימים ממועד המימוש.
{{ח:תת|(ב)}} ההודעה תכלול את פירוט התמורה ממימוש הנכס המשועבד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 250|סעיף 250 לחוק}}, את פירוט הוצאות המימוש, וכן את ההפרש שנותר לאחר מימוש הנכס או סכום החוב שנותר אחרי פירעון החוב המובטח ממימוש הנכס המשועבד, לפי העניין; להודעה יצורפו המסמכים והראיות התומכים בה, והעובדות המפורטות בה יאומתו בתצהיר.
{{ח:תת|(ג)}} נותר לזכות הנושה חוב לאחר מימוש הנכס המשועבד, יראו את הודעת הנושה כתביעת חוב מתוקנת בשל יתרת החוב.
{{ח:תת|(ד)}} נותרה תמורה ממימוש הנכס מעבר לסכום החוב המובטח, יעביר הנושה המובטח את התמורה האמורה לנאמן בתוך 5 ימים ממועד המימוש.

{{ח:סעיף|134ט|מימוש בידי הנאמן|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מימש הנאמן נכס לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 248|סעיף 248 לחוק}}, יודיע הנאמן לבית המשפט ולממונה או לרשם ההוצאה לפועל, לפי העניין, ולנושה המובטח, ואם הוגשה הבקשה בהליך של חייב שהוא יחיד – גם ליחיד, בדבר המימוש בתוך 5 ימים ממועד המימוש.
{{ח:תת|(ב)}} ההודעה תכלול את פירוט התמורה ממימוש הנכס המשועבד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 250|סעיף 250 לחוק}} וכן את פירוט ההפרש שנותר לאחר מימוש הנכס או סכום החוב שנותר אחרי פירעון החוב המובטח ממימוש הנכס המשועבד, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} נותר לזכות הנושה חוב לאחר מימוש הנכס המשועבד, יראו את תביעת החוב שהגיש הנושה כתביעת חוב מתוקנת בשל יתרת החוב.

{{ח:קטע2|חלק ד פרק ב|פרק ב׳: חלוקת נכסי קופת הנשייה}}

{{ח:סעיף|135|פרסום הודעה על חלוקות}}
{{ח:ת}} הנאמן ימציא לממונה הודעה על כוונתו לבצע חלוקה 30 ימים לפני כל חלוקת ביניים ולפני חלוקה סופית, והממונה יפרסם על כך הודעה.

{{ח:סעיף|136|אופן ביצוע החלוקות|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} תשלומים מתוך נכסי קופת הנשייה יבוצעו באמצעות הממונה לפי בקשת הנאמן.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי להורות על ביצוע חלוקות באמצעות הנאמן; הורה הממונה כאמור, יורה לנאמן על אופן פתיחת חשבון נאמנות וניהולו לשם כך והפקדת כספים בו.
{{ח:תת|(ג)}} אם גובה התשלום לנושה נמוך מ־30 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2022; בשנת 2026, 33 ש״ח)}} ולא העביר הנושה מספר חשבון בנק עדכני, רשאי הממונה שלא לכלול אותו בחלוקה.

{{ח:קטע1|חלק ד1|חלק ד׳1: מעמד הנושים וזכויותיהם|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:קטע2|חלק ד1 פרק א|פרק א׳: ועדת הנושים|תיקון: תשפ״א, תשפ״ב}}
{{ח:קטע3|חלק ד1 פרק א סימן א|סימן א׳: חברות בוועדת הנושים והקמתה|תיקון: תשפ״א, תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|136א|מספר חברי הוועדה|תיקון: תשפ״א, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} מספר החברים בוועדת נושים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 263|בסעיף 263 לחוק}} ({{ח:פנימי|חלק ד1 פרק א|בפרק זה}} – הוועדה) לא יפחת משלושה ולא יעלה על חמישה, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.

{{ח:סעיף|136ב|חברות בוועדה|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} נושה או מי מטעמו יכול לכהן בוועדה אם התקיימו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הנאמן אישר את תביעת החוב שלו;
{{ח:תת|(2)}} נשייתו אינה מובטחת.

{{ח:סעיף|136ג|הקמת הוועדה|תיקון: תשפ״א, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} החליטה אסיפת הנושים על הרכב הוועדה, תוקם הוועדה אחרי שהנאמן אישר שהתקיימו התנאים {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|בחוק}} ובתקנות אלה לצורך הקמתה ולאחר ששלח על כך הודעה לבית המשפט; הוועדה תבחר את יושב הראש מבין חבריה.
{{ח:תת|(ב)}} עם מינויו יחתום חבר הוועדה על כתב מינוי ובו יצהיר כי מתקיימים בו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 136ב|בתקנה 136ב}}, שאינו נמצא בניגוד עניינים וכי הוא מתחייב לשמור על סודיות המידע שיגיע לידיו מתוקף תפקידו.

{{ח:סעיף|136ד|פגם במינוי|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} פגם או שיבוש במינויו של חבר ועדה לא יגרע מתוקפו של מעשה שעשה בתום לב במסגרת תפקידו.

{{ח:סעיף|136ה|פקיעת חברות בוועדה|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} חברותו של אדם בוועדה תסתיים באחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא התפטר או שכהונתו הופסקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 136ז|בתקנה 136ז}};
{{ח:תת|(2)}} הוא נעדר ברציפות משלוש ישיבות של הוועדה;
{{ח:תת|(3)}} הוא חדל להיות נושה או שהחליט הנאמן לדחות את תביעת החוב שלו.

{{ח:סעיף|136ו|התפטרות חבר בוועדה|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} חבר ועדה רשאי להתפטר במסירת הודעה ליושב ראש הוועדה; ההתפטרות תיכנס לתוקף במועד מסירת ההודעה, אלא אם כן צוין בהודעה מועד מאוחר יותר.

{{ח:סעיף|136ז|הפסקת כהונה של חבר ועדה|תיקון: תשפ״א, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} אסיפת הנושים רשאית בכל עת להפסיק את כהונתו של חבר בוועדה.

{{ח:סעיף|136ח|פינוי מקום של חברי הוועדה|תיקון: תשפ״א, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} התפנה מקום בוועדה, יפנה יושב ראש הוועדה לנאמן בבקשה לכנס את אסיפת הנושים לשם מילוי המקום.

{{ח:סעיף|136ט|כינוס הוועדה|תיקון: תשפ״א, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הוועדה תתכנס לבקשת אחד מאלה: יושב הראש שלה, הנאמן, אסיפת הנושים או שני חברי הוועדה.

{{ח:קטע2|חלק ד1 פרק ב|פרק ב׳: אסיפות נושים|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:קטע3|חלק ד1 פרק ב סימן א|סימן א׳: זימון אסיפת נושים|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|136י|משלוח ההודעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הנאמן ימציא הודעה על כינוס אסיפת נושים ליחיד ולנושים שמתקיימים בהם התנאים {{ח:פנימי|סעיף 136יא|שבתקנה 136יא}}, 21 ימים לפחות לפני מועד קיום האסיפה, ויצרף אליה את המסמכים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} נוסח ייפוי כוח להצבעה באמצעות שלוח;
{{ח:תתת|(2)}} נוסח כתב הצבעה;
{{ח:תתת|(3)}} כל מידע או מסמך אחר שהורה לו בית המשפט או הממונה.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי, לבקשת הנאמן, להורות על שינוי המועדים להמצאת ההודעה.
{{ח:תת|(ג)}} חוקיות אסיפת הנושים לא תיפגע בשל כך בלבד שהודעה כאמור לא התקבלה.

{{ח:סעיף|136יא|נמעני ההודעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הנאמן ישלח הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 136י|בתקנה 136י}} לנושים האלה:
{{ח:תת|(1)}} טרם חלף המועד להגשת תביעות חוב לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 210|סעיף 210 לחוק}} – לנושה שהגיש תביעת חוב, או שמנוי בבקשת החייב לצו לפתיחת הליכים;
{{ח:תת|(2)}} חלף המועד להגשת תביעות חוב לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 210|סעיף 210 לחוק}} – לנושה שהגיש תביעת חוב.

{{ח:סעיף|136יב|פרטי ההודעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} ההודעה על אסיפת נושים שישלח הנאמן לפי {{ח:פנימי|סעיף 136י|תקנה 136י}} תכלול את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} התאריך, השעה והמקום של האסיפה;
{{ח:תתת|(2)}} המטרה שלשמה מתכנסת האסיפה והנושאים שעל סדר יומה;
{{ח:תתת|(3)}} לדרישת מי מתכנסת האסיפה;
{{ח:תתת|(4)}} מידע בדבר זכותו של נושה שהגיש תביעת חוב להשתתף באסיפה;
{{ח:תתת|(5)}} המועד הקובע להגשת תביעת חוב לצורך קביעת הזכאות להשתתף בהצבעה;
{{ח:תתת|(6)}} הרוב הקבוע {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|בחוק}} להכרעה בנוגע להחלטות שעל סדר יומה של האסיפה;
{{ח:תתת|(7)}} המען לשליחת כתבי הצבעה, ובכלל זה כתובת דואר אלקטרוני.

{{ח:קטע3|חלק ד1 פרק ב סימן ב|סימן ב׳: זכות הצבעה של נושים שאינם מובטחים|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|136יג|מועד הזכאות להגשת תביעות חוב לצורך הצבעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} זכאי להצביע באסיפת נושים נושה שהגיש תביעת חוב לא יאוחר מ־48 שעות לפני מועד האסיפה; כמו כן רשאי להצביע מי שהנאמן אישר לו להגיש את תביעת החוב שלו לאחר המועד האמור אם מצא כי מוצדק לאפשר את הגשתה לצורך ההצבעה.

{{ח:סעיף|136יד|בחינת תביעת חוב לצורך הצבעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} ראה הנאמן כי אין ביכולתו לבחון תביעת חוב כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 262|בסעיף 262(ב) לחוק}} עד מועד קיום אסיפת הנושים, רשאי הנאמן –
{{ח:תתת|(1)}} לדחות את אסיפת הנושים למועד מאוחר יותר שיאפשר לו לבחון את התביעה כאמור, ובלבד שהאסיפה הנדחית תתקיים לא יאוחר מעשרה ימים מהמועד המקורי לקיום האסיפה;
{{ח:תתת|(2)}} לסמן את התביעה כתביעה על תנאי ולהתיר לאותו נושה להצביע באסיפת הנושים בכפוף להחלטתו של הנאמן בדבר זכות ההצבעה.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה תביעת חוב בשל חוב מותנה או בלתי קצוב, יחליט הנאמן מהם הסיכויים לדעתו לקיומו של התנאי או יחליט מהו שווי החוב, לפי העניין, ואולם זכות ההצבעה של נושה שהגיש תביעת חוב לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 211|סעיף 211(ד) לחוק}} תהיה לפי הערך שבו הוגשה; החליט הנאמן כי חוב בלתי קצוב אינו ניתן לאומדן הוגן, או כי לא ניתן להכריע בדבר סיכויי התקיימותו של תנאי בחוב מותנה, יפנה לבית המשפט ויצרף את הנושה כמשיב ובית המשפט יכריע בדבר זכותו של הנושה להצביע באסיפת הנושים ובדבר כוח הצבעתו, ורשאי בית המשפט להורות על דחיית מועד האסיפה.

{{ח:סעיף|136טו|המצאת החלטת הנאמן בקשר לזכות הצבעה של נושה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} החליט הנאמן כי לנושה זכות הצבעה השונה מערך תביעת החוב שהגיש, ימציא לנושה הודעה על כך במועד הסמוך ככל האפשר למועד קבלת ההחלטה ולא יאוחר מ־24 שעות לפני מועד אסיפת הנושים.

{{ח:סעיף|136טז|פניית נושה לבית המשפט בעניין החלטת הנאמן|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} נושה רשאי לפנות לבית המשפט בבקשה לבטל או לשנות את החלטת הנאמן בקשר לזכותו להצביע באסיפת נושים; הבקשה תוגש בתוך 15 ימים מיום שהומצאה ההחלטה לנושה.
{{ח:תת|(ב)}} פנייה לבית המשפט לפי תקנה זו לא תדחה את מועד קיום אסיפת הנושים, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} שינה בית המשפט את החלטת הנאמן, רשאי בית המשפט להורות על קיומה של אסיפת נושים נוספת או לתת כל צו אחר כפי שיראה לנכון וצודק בנסיבות העניין.

{{ח:סעיף|136יז|אופן ההצבעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} נושה רשאי להשתתף ולהצביע באסיפת נושים בעצמו, באמצעות שלוח או באמצעות כתב הצבעה, ויחולו בעניין זה {{ח:פנימי|סעיף 59י|תקנות 59י עד 59יג}}.

{{ח:קטע1|חלק ה|חלק ה׳: הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}
{{ח:קטע2|חלק ה פרק א|פרק א׳: המצאה}}

{{ח:סעיף|137|הגדרה {{ח:פנימי|חלק ה|לחלק ה׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ה|בחלק זה}}, ”הודעה אלקטרונית“ – הודעה בדבר קיומו של מסמך במערכת הממונט הכוללת קישור אליו שפתיחתו אפשרית באמצעות קוד הגישה למערכת הממונט שסיפק הממונה.

{{ח:סעיף|138|חובת המצאה לממונה}}
{{ח:ת}} המגיש בקשה, כתב בי־דין או מסמך אחר לבית המשפט, ובכלל זה בקשה שהוגשה במעמד צד אחד, ימציא העתק ממנו לממונה בלא דיחוי.

{{ח:סעיף|139|דרכי המצאה מהנאמן לממונה}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה, דוח, העתק של כתב בי־דין, הודעה או כל מסמך אחר שמגיש הנאמן לממונה לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}}, לפי תקנות אלה או לפי הוראת הממונה, ימציא הנאמן בהמצאה אלקטרונית באמצעות אתר הנאמנים.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי להורות לנאמן להמציא לו את המסמכים האמורים בתקנת משנה (א), גם במסירה אישית או בדואר רשום עם אישור מסירה או בדרך אחרת שהורה עליה הממונה.

{{ח:סעיף|140|דרכי המצאה מהממונה לנאמן}}
{{ח:ת}} החלטה, הודעה, דרישה או כל מסמך אחר שלפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}} או לפי תקנות אלה שולח הממונה לנאמן, ישלח אותה הממונה בהמצאה אלקטרונית באמצעות אתר הנאמנים.

{{ח:סעיף|141|המצאה לנמען|תיקון: תשפ״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה, דרישה, החלטה, צו או כל מסמך אחר שהממונה או הנאמן נדרשים להמציא לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}} לנמען, יכול שיומצאו בהמצאה אלקטרונית באמצעות הודעה אלקטרונית שתישלח באמצעות מערכת הממונט, ובלבד שהממונה יידע את מגיש הבקשה ששימוש במערכת הממונט מאפשר המצאה אלקטרונית מהממונה וכל עוד הנמען לא הודיע שמסמכים לא יומצאו לו בדרך זו; בתקנת משנה זו, ”נמען“ – כל מי שהגיש מסמך באמצעות מערכת הממונט.
{{ח:תת|(ב)}} המצאה אלקטרונית תהיה לכתובת הדואר האלקטרוני של מבקש כפי שציין במסמך שהגיש באמצעות המערכת המקוונת.
{{ח:תת|(ג)}} המצאת מסמכים מהממונה בדרך שאינה אלקטרונית תהיה בדרך הקבועה {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק יט|בפרק ל״ב לתקנות סדר הדין האזרחי}}, ואולם מסמך שניתן להמציא בדואר, יישלח בדואר שאינו רשום ובלא אישור מסירה והנאמן יוודא קבלתו, אלא אם כן נאמר אחרת בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|142|שינוי מען}}
{{ח:תת|(א)}} יחיד, נושה שהגיש תביעת חוב וכל מי שהגיש בקשה לממונה, יודיעו לממונה על כל שינוי במענם למסירת מסמכים מיד לאחר שינוי המען.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהגיש בקשה באמצעות מערכת הממונט יודיע לממונה בדבר שינוי של כתובת הדואר האלקטרוני או כל תקלה, פגיעה או שינוי ביכולתו לקבל הודעה.

{{ח:סעיף|143|המצאה בידי בעל עניין בהליכים}}
{{ח:תת|(א)}} בעל עניין בהליכי חדלות פירעון ימציא לממונה או לנאמן מסמך באמצעות מערכת הממונט, אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), אם בעל העניין בהליכי חדלות פירעון אינו מיוצג, רשאי הוא להמציא מסמכים לממונה או לנאמן, באמצעות הממונה, בדואר רשום או במסירה אישית במשרדי הממונה.
{{ח:תת|(ג)}} העתק כתב בי־דין שיש להגישו לבית המשפט בעותק מודפס, יש להגיש לממונה נוסף על ההגשה המקוונת, גם בדרך שבה הוגש לבית המשפט.

{{ח:סעיף|144|חזקת המצאה}}
{{ח:ת}} בהמצאה אלקטרונית באמצעות המערכת המקוונת יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מועד שליחתו של מסמך שנשלח בהמצאה אלקטרונית לפי התאריך והשעה שמופיעים בשעון הפנימי שבמערכת המחשוב של השולח, המכויל לפי כללים מקובלים, יהיה מועד ההמצאה; ואולם אם היה המועד אחרי השעה 17:00 בימים א׳ עד ה׳ בשבוע או ביום ו׳ או ביום מנוחה שנקבע בחיקוק, ייחשב המסמך האלקטרוני כאילו הומצא ביום החול שלאחריו;
{{ח:תת|(2)}} המצאה אלקטרונית כאמור בפסקה (1) לא תיחשב כהמצאה כדין במועד השליחה אם הגיש הנמען תצהיר בדבר אי־קבלתו או בדבר קבלתו במועד מאוחר יותר;
{{ח:תת|(3)}} עם קליטת מסמך שהוגש לממונה או לנאמן בהמצאה אלקטרונית, יומצא לשולח, באופן מקוון, אישור על הגשת המסמך, ובו יצוין מועד קליטת המסמך במערכת המחשוב של הממונה; לא קיבל השולח אישור כאמור, רשאי הוא לפנות, באופן שיורה הממונה בענייני המערכת המקוונת, בבקשה לקבלו.

{{ח:סעיף|145|המצאה בין בעלי עניין בהליכים המתנהלים אצל הממונה|תיקון: תשפ״א־3}}
{{ח:ת}} הודעה, דרישה, החלטה, בקשה, צו או כל מסמך אחר שעל הנאמן ועל בעלי העניין בהליכים המתנהלים אצל הממונה להמציא זה לזה, יומצאו בדרך הקבועה {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק יט|בפרק ל״ב לתקנות סדר הדין האזרחי}} והסמכויות הנתונות לפי {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק יט|אותו פרק}} לבית המשפט או הרשם יהיו בידי הממונה, אלא אם כן נאמר אחרת בתקנות אלה.

{{ח:קטע2|חלק ה פרק ב|פרק ב׳: הליכים בבית המשפט}}

{{ח:סעיף|146|פנייה לבית המשפט למתן הוראות}}
{{ח:ת}} בקשת הממונה למתן הוראות לבית המשפט יכול שתהיה בעל פה במהלך הדיון או בכתב, ובלא תצהיר זולת אם הורה בית המשפט אחרת, וניתן לצרף אליה דוח של הממונה; בית המשפט יקבל דוח כאמור כראיה לכאורה על תוכנו.

{{ח:סעיף|147|הממונה כצד להליכים}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי לנקוט עמדה בדיון בבית המשפט במסגרת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}} במתן הודעה בכתב בלי להתייצב בעת הדיון, או בהתייצבות לדיון, אלא אם כן הורה בית המשפט באיזו דרך תוגש עמדתו.

{{ח:סעיף|148|הוצאות הממונה}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי להורות, לבקשת הממונה, כי הוצאות חריגות שהוציא הממונה במהלך הליכי חדלות הפירעון ישולמו לו מתוך נכסי קופת הנשייה כהוצאות הליך; לבקשה יצרף הממונה דוח המפרט את פעולותיו והוצאותיו.

{{ח:קטע2|חלק ה פרק ג|פרק ג׳: בקרת חשבונות}}

{{ח:סעיף|149|בקרת חשבונות}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי למנות רואה חשבון או מבקר חשבונות כדי לבקר את חשבונות הנאמן; מונה מבקר כאמור, ימציא לו הנאמן, לפי בקשת המבקר, את כל האסמכתאות והמסמכים הדרושים לביקורת הדוח.

{{ח:קטע2|חלק ה פרק ד|פרק ד׳: בקשות המוגשות לממונה והטיפול בהן}}

{{ח:סעיף|150|הגשת בקשות לממונה}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה המוגשת לממונה תוגש בכתב, חתומה בחתימת המבקש או בא כוחו; לבקשה יצורפו המסמכים והראיות התומכים בה והעובדות המפורטות בה יאומתו בתצהיר.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה תפרט את המחוז ואת מספר התיק שבו מתנהלים ההליכים אצל הממונה, הערכאה השיפוטית ושם המחוז שבו מתנהל ההליך ואת מספר התיק בבית המשפט, את שם המבקש ואת מספר זהותו, שם עורך דינו של המבקש ומספר רישיונו אם הוא מיוצג, את המען ופרטי ההתקשרות של המבקש ועורך דינו, ואת המשיבים לבקשה, מענם ופרטי התקשרותם עמם, את פרטי הנאמן ואת נושא הבקשה לפי רשימה שיורה הממונה; בתקנת משנה זו, ”פרטי התקשרות“ – מספר טלפון, מספר פקסימיליה וכתובת דואר אלקטרוני, אם ישנה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה לא יקבל בקשה שאין מתקיימות בה דרישות תקנה זו.

{{ח:סעיף|151|בקשות הנאמן}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה שמגיש הנאמן לממונה תוגש בכתב, חתומה בחתימתו או בחתימת בא כוחו; לבקשה יצורפו המסמכים והראיות התומכים בה; הבקשה תוגש בלא תצהיר, זולת אם הורה הממונה אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה תפרט את המחוז ואת מספר התיק שבו מתנהלים ההליכים אצל הממונה, הערכאה השיפוטית ושם המחוז שבו מתנהל ההליך ואת מספר התיק בבית המשפט, את שם הנאמן, מספר זהותו ומענו, שם עורך דינו של הנאמן, אם הוא מיוצג, ומספר רישיונו ומענו, ואת המשיבים לבקשה, מענם ופרטי התקשרותם עמם; בתקנת משנה זו, ”פרטי התקשרות“ – מספר טלפון, מספר פקסימיליה וכתובת דואר אלקטרוני.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה לא יקבל בקשה שאין מתקיימות בה דרישות תקנה זו.
{{ח:תת|(ד)}} הממונה רשאי להחליט בבקשה למתן הוראות שהגיש הנאמן במעמד הנאמן בלבד, אם שוכנע כי קיים חשש סביר שהכרעה בבקשה בידיעת הצדדים תסכל את התכלית שלשמה הוגשה הבקשה או תגרום לצדדים להליך נזק חמור, ובלבד שהבקשה מוגשת בעניינים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} תביעה או התגוננות בהליך משפטי בשם היחיד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 132|סעיף 132(א)(1) לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} פשרה עם נושה או חייב של היחיד בנוגע לגובה החוב ואופן תשלומו, שיש לה השפעה מהותית על נכסי קופת הנשייה לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 132|סעיף 132(א)(4) לחוק}};
{{ח:תתת|(3)}} בקשה למתן הוראות שהוגשה בעניין אחר, מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|152|הוראות להגשת בקשה והדיון בה|תיקון: תשפ״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה בקשה לממונה והחליט הממונה שהיא מצריכה תשובה, או שנדרשת תשובה לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}}, רשאי המשיב להשיב לה בתוך 14 ימים מיום שהומצאה לו או בתוך מועד אחר שעליו הורה הממונה.
{{ח:תת|(ג)}} לא הגיב המשיב במועד, יחליט הממונה בבקשה בלא תגובה.

{{ח:סעיף|153|טיפול הממונה בבקשות}}
{{ח:ת}} הממונה יחליט בבקשות שהוגשו לו בתוך 30 ימים, ואם נדרשה תגובה, בתוך 30 ימים מיום שהתגובה הומצאה לממונה או מיום שחלף המועד להגשתה; בבקשה שעניינה הסרת הגבלה כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 143|בסעיפים 143}} {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 169|או 169 לחוק}} יחליט הממונה בתוך 14 ימים מיום שהוגשה לו, ואם נדרשה תגובה, בתוך 14 ימים מיום שהתגובה הומצאה לממונה או מיום שחלף המועד להגשתה.

{{ח:סעיף|154|פרסום החלטות הממונה}}
{{ח:ת}} הממונה יפרסם לציבור החלטות שקיבל בהליכי חדלות פירעון לפי אמות מידה שעליהן יחליט; מנהל מערכת ההוצאה לפועל יפרסם לציבור החלטות שנתנו רשמי ההוצאה לפועל, בהליכי חדלות פירעון, לפי אמות מידה שעליהן יחליט; אמות מידה לפי תקנה זו יפורסמו לציבור באתר האינטרנט של מי שהחליט עליהן.

{{ח:סעיף|154א|הגבלה על העברת מידע מהממונה|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} הממונה לא יעביר או יעמיד לעיון הציבור מידע לגבי הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}} לאחר שחלפו 3 שנים מתום ההליך.

{{ח:קטע2|חלק ה פרק ה|פרק ה׳: פגרות בהליכי חדלות פירעון אצל הממונה}}

{{ח:סעיף|155|תקופות פגרה}}
{{ח:ת}} תקופת הפגרה בהליכי חדלות פירעון המתנהלים לפני הממונה, יהיו מדי שנה כדלהלן:
{{ח:תת|(1)}} פגרת סוכות – מיום י״ד בתשרי עד יום כ״ב בתשרי;
{{ח:תת|(2)}} פגרת הפסח – מיום י״ד בניסן עד יום כ״א בניסן;
{{ח:תת|(3)}} פגרת הקיץ – מיום 20 באוגוסט עד יום 5 בספטמבר.

{{ח:סעיף|156|דיון בימי הפגרה}}
{{ח:ת}} בימי הפגרה ידון הממונה בעניינים מסוימים שהובאו לפניו, שאינם סובלים דיחוי.

{{ח:סעיף|157|סוגי עניינים שיידונו בפגרה}}
{{ח:ת}} הממונה יורה על סוג עניינים המתנהלים לפניו שישמעו בתקופת הפגרה.

{{ח:סעיף|158|יום ו׳ כפגרה}}
{{ח:ת}} במניין ימי תקופה שנקבעה בחיקוק, או שהורה עליה הממונה, יראו את יום ו׳ בשבוע כיום פגרה, אם הוא היום האחרון לפתיחת הליך או לביצועה של פעולה בהליך המתנהל לפני הממונה.

{{ח:קטע1|חלק ו|חלק ו׳: אחריות נושא משרה ובעל תפקיד בתאגיד הנמצא בחדלות פירעון}}

{{ח:סעיף|159|בקשה להטלת אחריות}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה של הממונה או של הנאמן מבית המשפט להורות כי דירקטור או מנהל כללי יישא באחריות לנזקים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 288|סעיף 288 לחוק}}, בקשה של הממונה או של הנאמן להורות לבעל תפקיד לפצות, לשלם או להשיב נכס לתאגיד כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 289|בסעיף 289 לחוק}} ובקשה של הממונה או של הנאמן להטיל אחריות על נושא משרה בתאגיד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 290|סעיף 290 לחוק}}, תוגש בפירוט העובדות שעליהן מבוססת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה של החייב או נושה של התאגיד להטיל אחריות על נאמן, מי שפעל מטעמו או כונס נכסים תלווה בתצהיר של המבקש לאימות העובדות הכלולות בה, ורשאי בית המשפט לדרוש מהממונה או מהנאמן להגיש לו דוח על העובדות הנוגעות לבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} בקשה לפי תקנת משנה (א) או (ב) תומצא למשיב יחד עם הזמנה לדין, והמשיב רשאי להגיש תצהיר תשובה בתוך 30 ימים מיום שהומצאה לו הבקשה; בית המשפט רשאי להורות על הבאת ראיות נוספות לבקשה, אם יראה צורך בכך, לרבות השמעת עדים.

{{ח:קטע1|חלק ו1|חלק ו׳1: הסדר חוב שלא במסגרת צו לפתיחת הליכים|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2}}
{{ח:קטע2|חלק ו1 פרק א|פרק א׳: פרשנות והמצאה|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:קטע3|חלק ו1 פרק א סימן א|סימן א׳: כללי {{ח:הערה|(כותרת נמחקה)}}|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב־2}}

{{ח:סעיף|159א|הגדרות|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ו1|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסדר חוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 318|בסעיף 318 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה להסדר חוב“ – בקשה להבאת הסדר חוב לאישור בעלי העניין בו לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 321|סעיף 321 לחוק}}.

{{ח:סעיף|159ב|המצאה ומען להמצאה|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב, תשפ״ב־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנות 11}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12}} {{ח:פנימי|סעיף 65|ו־65 עד 67}} יחולו בהליכים לפי {{ח:פנימי|חלק ו1|חלק זה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|חלק ו1 פרק א1|פרק א׳1: הגשת בקשה להסדר חוב|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:קטע3|חלק ו1 פרק א1 סימן א|סימן א׳: הגשת בקשה להסדר חוב לגבי תאגיד|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|159ב1|הגשת בקשת תאגיד להסדר חוב|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד או חבר התאגיד המגיש בקשה להסדר חוב, יפרט בבקשה את הנסיבות שהובילו לצורך בהסדר החוב וכן יצרף לבקשה את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפרטים והמסמכים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 13|בתקנות 13(1) עד (6)}} {{ח:פנימי|סעיף 14|ו־14(4)}};
{{ח:תתת|(2)}} ציון הפעולות הנדרשות לשם ביצוע הסדר החוב, ובכלל זה שינויים במבנה התאגיד, במבנה פעילותו העסקית, בחוב, בתחומי פעילות התאגיד ומבנה כוח האדם;
{{ח:תתת|(3)}} מקורות המימון לדרך המוצעת להמשך פעילותו העסקית של התאגיד במהלך תקופת ההסדר ועלות מימונה, בצירוף פרטיו המלאים של נותן המימון והערבויות, הבטוחות או ביטחונות אחרים הנדרשים למימון זה, אם נדרשים כאלה, וכן תזרים המזומנים הצפוי, היקף הייצור הצפוי ועלויותיו, היקף השיווק הצפוי ועלויותיו, רווח והפסד צפויים, שינויים ארגוניים צפויים ומועדיהם, ההערכות והנתונים שעליהם מתבססת המסקנה בדבר עדיפות ההסדר המוצע על פני המצב הקיים; והכול בציון המועד שאליו נוגעת ההערכה, המודל הכלכלי ששימש לה, ופירוט העובדות, ההנחות, החישובים והצפי שעליהם מבוססת ההערכה;
{{ח:תתת|(4)}} כלל ההסדר המוצע פטור מאחריות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 82|בסעיף 82(ב)(5) לחוק}}, יפורטו עילות התביעה שלגביהן ניתן הפטור והמועד שבו נוצרו;
{{ח:תתת|(5)}} הצעה בעניין סיווג נושים לאסיפות סוג, אם קיימת.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה לפי תקנת משנה (א) המבקש רשאי לציין את עמדתו לעניין הצורך במינוי מנהל הסדר.

{{ח:סעיף|159ב2|הגשת בקשה להסדר חוב בידי נושה של תאגיד|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} נושה של תאגיד המגיש בקשה להסדר חוב, יפרט בבקשתו כי התקיימו לגביו התנאים להגשת בקשה לצו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק}} וכן יצרף לבקשתו את הפרטים או את המידע שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} נסח התאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} הפרטים והמסמכים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 159ב1|בתקנה 159ב1(2) עד (4)}}.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה לפי תקנת משנה (א) המבקש רשאי לציין את עמדתו לעניין הצורך במינוי מנהל הסדר.

{{ח:סעיף|159ב3|הוראת בית המשפט לגבי פרטים ומסמכים|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי, לבקשת תאגיד או נושה, להורות כי יוגשו מסמכים ויפורטו פרטים אחרים, נוסף על הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 159ב1|בתקנות 159ב1}} {{ח:פנימי|סעיף 159ב2|ו־159ב2}}, או להורות על הבאת הסדר החוב לאישור בעלי העניין בו אף על פי שלא פורטו חלק מהפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 159ב1|בתקנות 159ב1}} {{ח:פנימי|סעיף 159ב2|ו־159ב2}}, הכול כפי שיורה.

{{ח:קטע3|חלק ו1 פרק א1 סימן ב|סימן ב׳: המצאה ופרסום של בקשה להסדר חוב לגבי תאגיד|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב, תשפ״ב־2}}

{{ח:סעיף|159ג|המצאה לצורך פרסום|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} מגיש בקשה להסדר חוב לגבי תאגיד ימציא לממונה בלא דיחוי את העתק הבקשה ואת המסמכים שצורפו לה, וכן הודעה על הגשת הבקשה ועל מועד הדיון בה לצורך פרסומה; הוחלט על דיון לאחר שהומצאה הבקשה, ימציא המבקש את ההזמנה לדיון כאמור בתקנה זו.

{{ח:סעיף|159ד|פרסום הודעה על הגשת בקשה להסדר חוב|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יפרסם הודעה על הגשת בקשה להסדר חוב באתר האינטרנט של משרד המשפטים.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה בדבר הגשת בקשה להסדר חוב תכלול מידע בדבר שם התאגיד, מספר התאגיד וכתובתו, בית המשפט שאליו הוגשה הבקשה, תאריך הגשת הבקשה ותאריך הפרסום, מועד הדיון בבקשה אם הוחלט עליו, וכן פרטי מגיש הבקשה.

{{ח:סעיף|159ה|המצאה של בקשה להסדר חוב|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} אם מגיש הבקשה להסדר חוב הוא התאגיד או חבר התאגיד, ימציא לנושיו המהותיים של התאגיד את הבקשה ואת המסמכים שצורפו לה ואת מועד הדיון בה בדואר רשום עם אישור מסירה או במסירה אישית, בלא דיחוי; הוחלט על מועד לדיון לאחר שהומצאה הבקשה, ימציא התאגיד את ההזמנה לדיון כאמור בתקנה זו; אם יש לתאגיד מעל 50 עובדים, ימציא התאגיד את הבקשה כאמור גם לוועד העובדים; הזמנה לדיון תיתלה במקום בולט במקום העבודה; המצאה כאמור בתקנה זו תיעשה גם לחברי התאגיד הרשומים במרשם שצורף לבקשה ואם התאגיד הוא תאגיד מדווח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, לבעלי מניותיו המהותיים בלבד.

{{ח:סעיף|159ו|המצאה של בקשת נושה להסדר חוב|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} אם מגיש הבקשה להסדר חוב הוא נושה, ימציא הנושה לתאגיד את הבקשה ואת המסמכים שצורפו לה ואת מועד הדיון בה, בלא דיחוי, בדואר רשום עם אישור מסירה או במסירה אישית; הוחלט על מועד לדיון לאחר שהומצאה הבקשה, ימציא המבקש את ההזמנה לדיון כאמור בתקנה זו.

{{ח:סעיף|159ז|דרישת העתק מהבקשה להסדר חוב|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} המגיש בקשה להסדר חוב ימציא לכל בעל עניין, בלא דיחוי, עם קבלת דרישתו בכתב, העתק מהבקשה ואת כל המסמכים שצורפו לה.

{{ח:קטע2|חלק ו1 פרק ב|פרק ב׳: הגשת תגובה והתנגדות לבקשה להסדר חוב לגבי תאגיד|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|159ח|תגובת התאגיד לבקשה להסדר חוב ותשובת הנושה מגיש הבקשה|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב, תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד יגיש את תגובתו לבקשת הנושה או חבר התאגיד להסדר חוב בתוך 14 ימים לכל היותר מיום שבו הומצאה לו הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} הנושה או חבר התאגיד שהגיש את הבקשה להסדר חוב, יגיש את תשובתו לתגובת התאגיד בתוך 7 ימים לכל היותר מיום שהומצאה לו תגובת התאגיד.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ד)}} הורה בית המשפט על דיון בבקשה להסדר חוב במועד מוקדם מהמועד האמור בתקנת משנה (א) או (ב), יגיש התאגיד את תגובתו לא יאוחר מ־48 שעות לפני מועד הדיון, והנושה או חבר התאגיד יגיש את תשובתו לא יאוחר מ־24 שעות לפני מועד הדיון.
{{ח:תת|(ה)}} לתגובה ולתשובה יצורפו המסמכים והראיות התומכים בהן, והעובדות המפורטות בהן יאומתו בתצהיר.
{{ח:תת|(ו)}} התאגיד והנושה או חבר התאגיד ימציאו העתק מהתגובה והתשובה למבקש או לתאגיד, לפי העניין, בסמוך ככל האפשר למועד הגשתן.

{{ח:סעיף|159ט|הגשת התנגדות לבקשה להסדר חוב|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} אדם העלול להיפגע מהסדר החוב רשאי להגיש לבית המשפט התנגדות לבקשה להסדר החוב בכתב, ויפרט בה את נימוקי ההתנגדות; העובדות המפורטות בהתנגדות יפורטו בתצהיר ויצורפו לה אסמכתאות מתאימות.
{{ח:תת|(ב)}} ההתנגדות תוגש לבית המשפט בתוך 14 ימים ממועד פרסום ההודעה על הגשת הבקשה להסדר חוב.
{{ח:תת|(ג)}} מגיש ההתנגדות ימציא העתק מההתנגדות, למבקש ולתאגיד, בסמוך ככל האפשר למועד הגשתה.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט ידון בהתנגדויות לאחר אישור הסדר החוב בידי בעלי העניין בהסדר החוב אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.

{{ח:קטע2|חלק ו1 פרק ג|פרק ג׳: אישור הסדר חוב לגבי תאגיד|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|159ט1|הגשת תביעות חוב|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הורה בית המשפט על הבאת הסדר החוב לאישור בעלי העניין בו, יגישו הנושים תביעת חוב לשם קביעת כוח ההצבעה בתוך 60 ימים מיום פרסום ההודעה על החלטת בית המשפט, אלא אם כן הורה בית המשפט על מועד אחר.
{{ח:תת|(ב)}} מינה בית המשפט מנהל הסדר, יוגשו תביעות החוב למנהל ההסדר באמצעות הממונה ויחולו הוראות {{ח:פנימי|חלק ד פרק א סימן א|סימנים א׳}} {{ח:פנימי|חלק ד פרק א סימן ב|ו־ב׳ לפרק א׳ לחלק ד׳}} בשינויים המחויבים; על קביעת כוח ההצבעה תחול {{ח:פנימי|סעיף 59ו|תקנה 59ו}} בשינויים המחויבים; לצורך בדיקת התביעות רשאי מנהל ההסדר לקבל מהחייב או מכל נושא משרה או בעל תפקיד אצל חייב שהוא תאגיד כל מסמך הדרוש לו לצורך בדיקתו.

{{ח:סעיף|159ט2|ניהול אסיפות סוג|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} על ניהול אסיפות סוג יחולו הוראות {{ח:פנימי|חלק ב פרק ז סימן ד|סימן ד׳ לפרק ז׳ לחלק ב׳}} בשינויים המחויבים ובשינויים אלה: במקום ”נאמן“ יבוא ”מנהל הסדר“; לא מונה מנהל הסדר, ימנה בית המשפט יושב ראש לאסיפת הסוג.

{{ח:סעיף|159י|הדיון בבקשה להסדר חוב|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} בית המשפט לא יקיים דיון בבקשה להסדר החוב, אלא אם כן שוכנע כי הבקשה הומצאה ופורסמה כדין והוצג אישור הממונה בדבר קבלת העתק מהבקשה.

{{ח:סעיף|159יא|החלטה להביא את הסדר החוב לאישור הנושים|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הורה בית המשפט על הבאת הסדר החוב לאישור בעלי העניין בו, רשאי הוא:
{{ח:תת|(1)}} להורות על מועד לכינוס אסיפות סוג לאישור הסדר החוב ועל אופן כינוס האסיפות, וכן על כינוס אסיפות של חברי התאגיד אם התקיימו נסיבות כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 322|בסעיף 322 לחוק}};
{{ח:תת|(2)}} להורות על מועד להבאת הסדר החוב שאישרו בעלי העניין בו לאישור בית המשפט.

{{ח:סעיף|159יב|אישור הסדר החוב בבית המשפט|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} אושר הסדר החוב לפי הרוב הקבוע {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 85|בסעיף 85 לחוק}}, יגיש המבקש בקשה לאישורו בידי בית המשפט לא יאוחר מ־14 ימים לאחר סיום האסיפות, המבקש רשאי להגיש לבית המשפט בקשה לאישור הסדר החוב מכוח סמכותו לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 87|סעיף 87 לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש ימציא העתק מהבקשה לממונה לצורך פרסומה, והממונה יפרסם הודעה על הבאת ההצעה להסדר חוב לאישור בית המשפט באתר האינטרנט של משרד המשפטים.

{{ח:סעיף|159יג|הגשת התנגדות לאישור הסדר חוב|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} אדם העלול להיפגע מהסדר החוב רשאי להגיש לבית המשפט התנגדות לבקשה; ההתנגדות תוגש בכתב ויפרטו בה נימוקי ההתנגדות; העובדות המפורטות בהתנגדות יאומתו בתצהיר ויצורפו לה אסמכתאות מתאימות.
{{ח:תת|(ב)}} ההתנגדות תוגש לבית המשפט 14 ימים לפחות לפני מועד הדיון באישור הסדר החוב בידי בית המשפט.
{{ח:תת|(ג)}} מגיש הבקשה להסדר חוב יגיש תשובה להתנגדות בתוך 7 ימים מיום שהומצאה לו ההתנגדות.
{{ח:תת|(ד)}} הורה בית המשפט על דיון בבקשה לאישור הסדר החוב במועד מוקדם מהמועד האמור בתקנת משנה (ב) או (ג), תוגש ההתנגדות לא יאוחר מ־48 שעות לפני מועד הדיון, והתשובה לא יאוחר מ־24 שעות לפני מועד הדיון.
{{ח:תת|(ה)}} מגיש ההתנגדות ומגיש הבקשה ימציאו העתק מההתנגדות או מהתשובה, למבקש ולמגיש ההתנגדות, לפי העניין, ואם המבקש הוא הנושה – גם לתאגיד.

{{ח:סעיף|159יד|פרסום והמצאה של החלטת בית המשפט|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} אישר בית המשפט את הסדר החוב, ימציא מנהל ההסדר את החלטת בית המשפט לממונה בלא דיחוי, לשם פרסומה בידי הממונה; לא מונה מנהל הסדר, תחול תקנה זו על המבקש.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל ההסדר ימציא בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־3 ימים לאחר שנודע לו על החלטת בית המשפט, העתקים מההחלטה לתאגיד לכל בעל עניין שהומצאה לו הבקשה להסדר החוב ולכל בעל עניין אחר שעליו נודע לו לאחר מכן ושהיה זכאי לקבל הזמנה לאסיפות כאמור.

{{ח:קטע2|חלק ו1 פרק ג1|פרק ג׳1: הגשת בקשה להסדר חוב בידי יחיד|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|159יד1|הגשת בקשת יחיד להסדר חוב|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} יחיד המגיש בקשה להסדר חוב יצרף לבקשה את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דוח על מצבו הכלכלי של היחיד ערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 5|חלקים א׳ עד ז׳ לטופס 5 שבתוספת}}; {{ח:פנימי|תוספת טופס 5|הטופס}} יאומת בתצהיר ויהיה חתום בחתימת היחיד; יחיד שהגיש את הבקשה לאחר שניתן לגביו צו לפתיחת הליכים, פטור מצירוף הדוח האמור לבקשתו;
{{ח:תתת|(2)}} הסדר החוב המוצע שיכלול את כל המידע הדרוש לשם החלטה בעניינו, ובמסגרתו יפרט היחיד, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} התמורה המוצעת לנושים המובטחים, לנושים בדין קדימה, לנושים הכלליים ולנושים הנדחים וכן לגבי הוצאות ההליך;
{{ח:תתתת|(ב)}} המקורות הכספיים להסדר, מועדי התשלום המוצעים, המועדים שבהם צפוי שיבוצעו הפעולות המהותיות הנדרשות לעמידה במועדים לפי ההסדר ופירוט הערובות המוצעות להבטחת ביצוע ההסדר, אם מוצעות;
{{ח:תתתת|(ג)}} נכסים שייוותרו בידיו של היחיד בסיום ההסדר ואם הם כוללים נכסים כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 217|בסעיף 217 לחוק}} או זכות בנכס שחלה עליה הגנת בית מגורים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 229|סעיף 229 לחוק}};
{{ח:תתתת|(ד)}} אם ליחיד יש עסק, יפרט מהי הדרך המוצעת להמשך פעילותו העסקית והמועדים שבהם צפוי שיבוצעו הפעולות המהותיות לגבי העסק הנדרשות לביצוע ההסדר.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה לפי תקנת משנה (א) המבקש רשאי לציין את עמדתו לעניין הצורך במינוי מנהל הסדר.

{{ח:קטע2|חלק ו1 פרק ד|פרק ד׳: הליכים לאחר הגשת בקשה להסדר חוב לגבי יחיד|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|159טו|העתק מהבקשה להסדר חוב|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} היחיד מגיש הבקשה להסדר חוב, ימציא העתק ממנה לכל אלה:
{{ח:תת|(1)}} לממונה;
{{ח:תת|(2)}} אם הוגשה לגביו בקשה לצו לפתיחת הליכים, גם לבית המשפט או לרשם ההוצאה לפועל שהוגשה לו בקשה לצו לפתיחת הליכים בעניינו;
{{ח:תת|(3)}} אם ניתן לגבי היחיד צו לפתיחת הליכים, גם לנאמן וכן לבית המשפט או לרשם ההוצאה לפועל שנתן צו כאמור, לפי העניין.

{{ח:סעיף|159טז|הדיון בבקשה להסדר חוב|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} בית המשפט לא יקיים דיון בבקשה להסדר החוב, אלא אם כן שוכנע כי הבקשה הומצאה כדין והוצג אישור הממונה בדבר קבלת העתק מהבקשה.

{{ח:סעיף|159יז|הליכים לאחר החלטה להביא את הסדר החוב לאישור בעלי העניין בהסדר החוב|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על ההחלטה להביא את הסדר החוב לאישור הנושים תחול {{ח:פנימי|סעיף 159יא|תקנה 159יא}} בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} על אישור הסדר החוב בידי בית המשפט תחול {{ח:פנימי|סעיף 159יב|תקנה 159יב}} בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} על הגשת התנגדות להסדר חוב תחול {{ח:פנימי|סעיף 159יג|תקנה 159יג}} בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} על פרסום והמצאה של החלטת בית המשפט לאשר הסדר חוב תחול {{ח:פנימי|סעיף 159יד|תקנה 159יד}} בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ה)}} אישר בית המשפט את הסדר החוב לגבי יחיד שניתן לגביו צו לפתיחת הליכים, ימציא מנהל ההסדר את ההחלטה גם למי שנתן את הצו כאמור, בלא דיחוי.
{{ח:תת|(ו)}} לבקשת היחיד, בית המשפט ייתן ליחיד שעמד בתנאים שנכללו בהסדר החוב אישור על כך.

{{ח:סעיף|159יז1|הגשת תביעות חוב וניהול אסיפות סוג|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על הגשת תביעות החוב לשם קביעת כוח ההצבעה וההליך לקביעת כוח ההצבעה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 159ט1|תקנה 159ט1}} בשינויים המחויבים, ובלבד שאם ניתן צו לפתיחת הליכים לגבי היחיד מגיש הבקשה, המועד להגשת תביעות חוב לא יהיה מאוחר מהמועד הקבוע {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 210|בסעיף 210 לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} על ניהול אסיפות הסוג יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 159ט2|תקנה 159ט2}}.

{{ח:סעיף|159יח|דוח הנאמן|תיקון: תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הורה בית המשפט על הבאת הסדר חוב של יחיד שניתן לגביו צו לפתיחת הליכים לאישור הנושים, יגיש הנאמן לבית המשפט דוח לעניין מצבו הכלכלי של היחיד והתאמת הסדר החוב המוצע למצבו הכלכלי של היחיד; הנאמן יגיש את הדוח 14 ימים לפחות לפני המועד שעליו הוחלט לכינוס אסיפות הסוג.

{{ח:קטע2|חלק ו1 פרק ה|פרק ה׳: הוראות לעניין מנהל הסדר|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|159יט|בקשה למתן הוראות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} מנהל ההסדר רשאי לפנות לבית המשפט בבקשה למתן הוראות בכל עניין הנוגע למילוי תפקידו או להפעלת סמכויותיו לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}} או כפי שנכללו בהסדר החוב; בקשה למתן הוראות תוגש בכתב.

{{ח:סעיף|159כ|פנייה לבית המשפט בידי מי שנפגע ממנהל ההסדר|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} מי שנפגע או עלול להיפגע מהחלטה של מנהל ההסדר או מפעולה שעשה או שבכוונתו לעשות, או ממחדל של מנהל ההסדר, רשאי לפנות לבית המשפט, בתוך 14 ימים מיום שנודע לו על כך, בבקשה לבטל או לשנות את ההחלטה או את הפעולה או לתת כל הוראה אחרת שיראה לנכון.

{{ח:סעיף|159כא|המצאה למנהל ההסדר|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} כל מסמך המוגש לבית המשפט, ימציאו המגיש גם למנהל ההסדר במועד שבו יש להמציאו לבית המשפט.

{{ח:סעיף|159כב|ערובה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי להורות למנהל ההסדר להפקיד ערובה או להתקשר בחוזה לביטוח אחריותו למילוי תפקידו, כפי שיורה בית המשפט.

{{ח:סעיף|159כג|תפקידים נוספים של מנהל ההסדר|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מינה בית המשפט מנהל הסדר כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 326|בסעיף 326 לחוק}}, מנהל ההסדר –
{{ח:תתת|(1)}} ישלח לממונה בלא דיחוי העתק של החלטת בית המשפט להביא את הסדר החוב לאישור בעלי העניין לשם פרסום הודעה על כך בידי הממונה; בבקשה להסדר חוב לגבי תאגיד מדווח – יפעל מנהל ההסדר לפי {{ח:חיצוני|תקנות החברות (הודעה ומודעה על אסיפה כללית ואסיפת סוג בחברה ציבורית והוספת נושא לסדר היום)|תקנות החברות (הודעה ומודעה על אסיפה כללית ואסיפת סוג בחברה ציבורית והוספת נושא לסדר היום), התש״ס–2000}}, {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)|ותקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים), התש״ל–1970}}; לעניין תקנה זו, ”תאגיד מדווח“ – חברה ציבורית או חברת איגרות חוב כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}} או שותפות מוגבלת ציבורית כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|בפקודת השותפויות}};
{{ח:תתת|(2)}} ימציא הודעה על החלטת בית המשפט, 21 ימים לפחות לפני המועד שעליו הוחלט, לכינוס אסיפת בעלי העניין, לתאגיד ולבעלי העניין המנויים בבקשה; ההודעה תכלול את הפרטים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 59ה|בתקנה 59ה}}, בשינויים המחויבים, ויצורף לה העתק מהבקשה להסדר חוב וכל המסמכים שצורפו לה.
{{ח:תת|(ב)}} לא מינה בית המשפט מנהל הסדר, תחול תקנת משנה (א) על מגיש הבקשה להסדר.

{{ח:קטע1|חלק ז|חלק ז׳: ניהול משא ומתן מוגן בידי תאגיד (הוראת שעה)}}

{{ח:סעיף|160|אישור דירקטוריון}}
{{ח:ת}} אישור דירקטוריון של תאגיד מדווח לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 338|סעיף 338(א) לחוק}}, ייערך בנוסח הזה, ובו בלבד:
{{ח:ת}} ”הדירקטוריון מאשר בזה כי אין לתאגיד חוב שהגיע מועד פירעונו ולא נפרע, למעט חוב השנוי במחלוקת בתום לב; אין חשש ממשי שהתאגיד לא יוכל לפרוע במועדם את החובות שמועד פירעונם חל בתשעת החודשים הקרובים.“

{{ח:סעיף|161|נוסח הודעת הפתיחה במשא ומתן מוגן}}
{{ח:תת|(א)}} הודעת התאגיד המדווח לנושים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 338|סעיף 338(ב) לחוק}} תהיה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 11|טופס 11 שבתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} התאגיד המדווח ימסור לנושים כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 338|בסעיף 338(ב) לחוק}}, את ההודעה כאמור בתקנת משנה (א), בדואר רשום עם אישור מסירה.

{{ח:קטע1|חלק ח|חלק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|162|ערעור על החלטות}}
{{ח:תת|(א)}} ערעור או בקשת רשות ערעור על החלטה סופית או החלטה אחרת של הממונה או של רשם ההוצאה לפועל לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק יב|חלק י״ב לחוק}}, יוגשו לבית המשפט בתוך 45 ימים מיום שהומצאה ההחלטה למערער.
{{ח:תת|(ב)}} בערעור או בקשת רשות ערעור על החלטות הממונה, יהיו המשיבים לערעור הממונה וכל מי שהיה צד בהליך לפני הממונה ואינו המערער.
{{ח:תת|(ג)}} בערעור או בקשת רשות ערעור על החלטות רשם ההוצאה לפועל, יהיו המשיבים לערעור כל מי שהיה צד בהליך לפני רשם ההוצאה לפועל ואינו המערער.

{{ח:סעיף|163|הארכת מועדים}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להאריך כל מועד או זמן לעשיית דבר שבתקנות אלה המתנהל לפניו, אלא אם כן נקבע בהן אחרת.

{{ח:סעיף|164|דרישת מסמכים נוספים}}
{{ח:ת}} אם באחד הטפסים {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}} יש דרישה להמצאת מסמכים רשאי בית המשפט, לצורך הדיון שלפניו, להורות על מתן פרטים נוספים או המצאת מסמכים נוספים.

{{ח:סעיף|165|עריכת טופס}}
{{ח:ת}} מסמך שיש לעורכו לפי אחד הטפסים {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}, יהיה ערוך בשינויים המחויבים לפי הנסיבות ואין חובה שיהיה העתק מילולי ממנו, ואולם טופס שיש להגיש באופן מקוון יוגש בלא כל שינוי.

{{ח:סעיף|166|השתתפות רשות ניירות ערך בהליכים}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי להורות כי רשות ניירות ערך תגיש את עמדתה בהליך לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|החוק}} המתנהל לגבי תאגיד.
{{ח:תת|(ב)}} הורה בית המשפט כאמור בתקנת משנה (א), רשאית רשות ניירות ערך להגיש את עמדתה באמצעות מתן הודעה בכתב בלבד, או בהתייצבות לדיון, אלא אם כן הורה בית המשפט באיזו דרך תוגש עמדתה.
{{ח:תת|(ג)}} הגישה רשות ניירות ערך עמדה או התייצבה לדיון לפי תקנה זו, יומצאו לה כל מסמך או הודעה המוגשים לבית המשפט או לאחר, וכן כל הזמנה לדיון במועד שיש להמציאם לפי תקנות אלה, וכן ימציא לה המבקש העתקים של כל המסמכים שהוגשו לבית המשפט בהליך כאמור קודם להשתתפותה בהליך.

{{ח:סעיף|167|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בהוראות תקנות אלה כדי לגרוע מחובות גילוי, פרסום או דיווח לפי כל דין.

{{ח:סעיף|167א|החלטות שלא תינתן בהן רשות ערעור|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} לא תינתן רשות ערעור על החלטות המנויות {{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (סוגי החלטות שלא תינתן בהן רשות ערעור)|בצו בתי המשפט (סוגי החלטות שלא תינתן בהן רשות ערעור), התשס״ט–2009}}.

{{ח:סעיף|168|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} תוקפו של {{ח:פנימי|חלק ז|חלק ז׳ לתקנות אלה}} יהיה כתקופת תוקפו של {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק י פרק ד|פרק ד׳ לחלק י׳ לחוק}}.

{{ח:סעיף|169|היקף מסמכים|תיקון: תשפ״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} הבקשות המפורטות להלן והתגובות להן לא יעלו בהיקפן על אחד עשר עמודים אם הוגשו לבית משפט השלום ועל חמישה עשר עמודים אם הוגשו לבית המשפט המחוזי:
{{ח:תתת|(1)}} בקשה לצו לפתיחת הליכים;
{{ח:תתת|(2)}} בקשה לניהול עיזבון בהליך חדלות פירעון לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 177|סעיף 177 לחוק}};
{{ח:תתת|(3)}} בקשה להכרה בהליך זר לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 300|סעיף 300 לחוק}};
{{ח:תתת|(4)}} בקשה להבאת הסדר חוב לאישור בעלי העניין לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 321|סעיף 321 לחוק}};
{{ח:תתת|(5)}} בקשה למינוי מומחה מטעם בית המשפט לבחינת הסדר חוב מהותי לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 329|סעיף 329 לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} התצהירים המצורפים לבקשות המנויות בתקנת משנה (א) ולתגובות להן לא יעלו בהיקפם על שמונה עמודים אם הוגשו לבית משפט השלום ועל עשרה עמודים אם הוגשו לבית המשפט המחוזי; התשובות לתגובות לאותן בקשות והתצהירים המצורפים להן לא יעלו על שני עמודים כל אחד.
{{ח:תת|(ג)}} בקשה לביטול עסקה הגורעת מקופת הנשייה לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 219|סעיפים 219 עד 221 לחוק}} והתגובה לה לא יעלו בהיקפן על חמישה עשר עמודים; התצהירים המצורפים לא יעלו בהיקפם על עשרה עמודים; התשובה לתגובה לבקשה והתצהיר המצורף לה לא יעלו על שני עמודים כל אחד.
{{ח:תת|(ד)}} בקשה בעניין אחריות נושא משרה או בעל תפקיד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק ח|חלק ח׳ לחוק}} והתגובה לה לא יעלו בהיקפן על עשרים עמודים; התצהירים המצורפים לא יעלו בהיקפם על שנים עשר עמודים; התשובה לתגובה לבקשה והתצהיר המצורף לה לא יעלו על שני עמודים כל אחד.

{{ח:סעיף|170|הצמדה למדד|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הקבועים בתקנות אלה ישתנו ביום 1 בינואר בכל שנה (להלן – יום השינוי) לפי שיעור השינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שהשתנה כאמור יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב, וסכום של מחצית השקל יעוגל כלפי מעלה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה יפרסם בהודעה ברשומות את הסכומים המעודכנים כפי שהשתנו עקב האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב).
{{ח:תת|(ד)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם בחודש דצמבר שלפני יום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם בחודש דצמבר שלפני יום השינוי הקודם, ולעניין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום תחילתן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|{{ח:פנימי|סעיף 13|תקנות 13}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20}}, {{ח:פנימי|סעיף 31|31}}, {{ח:פנימי|סעיף 36|36}}, {{ח:פנימי|סעיף 60|60}}, {{ח:פנימי|סעיף 63|63}}, {{ח:פנימי|סעיף 68|68}}, {{ח:פנימי|סעיף 73|73}}, {{ח:פנימי|סעיף 78|78}}, {{ח:פנימי|סעיף 79|79}}, {{ח:פנימי|סעיף 86|86}}, {{ח:פנימי|סעיף 89|89}}, {{ח:פנימי|סעיף 91|91}}, {{ח:פנימי|סעיף 111|111}} {{ח:פנימי|סעיף 161|ו־161}}.}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א|עוגן=תוספת טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1''' – דוח מפורט בדבר נכסי התאגיד וחובותיו {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 13|תקנה 13}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2''' – טופס המצאת הודעה לממונה על הגשת בקשה לצו לפתיחת הליכים לצורך פרסומה והודעה על מועד דיון {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א|עוגן=תוספת טופס 2א}}
{{ח:ת}} '''טופס 2א''' – הודעה על מתן סעד זמני לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 20|סעיף 20(א)(3) לחוק}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 29א|תקנה 29א}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 3}}
{{ח:ת}} '''טופס 3''' – הודעה על מתן סעד זמני במעמד צד אחד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 21|סעיף 21(ב) לחוק}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 31|תקנה 31}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 4}}
{{ח:ת}} '''טופס 4''' – הודעה על מתן צו לפתיחת הליכים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 36|תקנות 36}}, {{ח:פנימי|סעיף 60|60}} {{ח:פנימי|סעיף 63|ו־63}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א, תשפ״ב־3|עוגן=תוספת טופס 5}}
{{ח:ת}} '''טופס 5''' – בקשת יחיד לצו לפתיחת הליכים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 91|תקנות 91}}, {{ח:פנימי|סעיף 68|68}} {{ח:פנימי|סעיף 111|ו־111}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 6}}
{{ח:ת}} '''טופס 6''' – כתב ויתור על סודיות {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 68|תקנות 68}} {{ח:פנימי|סעיף 111|ו־111}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 7}}
{{ח:ת}} '''טופס 7''' – צו לפתיחת הליכים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 73|תקנות 73}} {{ח:פנימי|סעיף 89|ו־89}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ב|עוגן=תוספת טופס 7א}}
{{ח:ת}} '''טופס 7א''' – הודעת זימון לבירור {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 109ב|תקנה 109ב}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 8}}
{{ח:ת}} '''טופס 8''' – דרישת נושה לתשלום חוב של היחיד כאמור {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 110|בסעיף 110 לחוק}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 78|תקנה 78}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 9}}
{{ח:ת}} '''טופס 9''' – בקשת נושה לצו לפתיחת הליכים לגבי יחיד {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 79|תקנה 79}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א|עוגן=תוספת טופס 9א}}
{{ח:ת}} '''טופס 9א''' – הודעה על מתן סעד זמני במעמד צד אחד {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 86|תקנה 86(א)}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״א|עוגן=תוספת טופס 9ב}}
{{ח:ת}} '''טופס 9ב''' – הודעה על מתן סעד זמני לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 119|סעיף 119(א)(2) לחוק}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 86|תקנה 86(ב)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 10}}
{{ח:ת}} '''טופס 10''' – הודעה על מתן סעד זמני במעמד צד אחד לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 119|סעיף 119 לחוק}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 86|תקנה 86}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 11}}
{{ח:ת}} '''טופס 11''' – הודעה על פתיחה במשא ומתן מוגן {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 161|תקנה 161}})}}

{{ח:חתימות|ב׳ באלול התשע״ט (2 בספטמבר 2019)}}
* '''אמיר אוחנה'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]