gkour/israeli_law huggingface dataset:
חוק הקמת מאגר מידע גנטי של כלבים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הקמת מאגר מידע גנטי של כלבים, התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2221495}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ד, 1120|חוק הקמת מאגר מידע גנטי של כלבים|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4730096.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דגימת DNA“ – דגימה ביולוגית הניטלת מכלב, באופן לא פולשני או חודרני, במטרה להפיק ממנה את המידע הגנטי של הכלב במסגרת בדיקה גנטית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקה גנטית“ – בדיקת דגימת DNA לשם אפיון והשוואה של רצפים של DNA;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאגר DNA מקומי לכלבים“ – מאגר מידע מקומי שהוקם לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע גנטי“ – מידע שמופק מבדיקה גנטית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – חבר הממשלה, שהממשלה הסמיכה אותו לבצע חוק זה.

{{ח:סעיף|2|הקמת מאגר DNA מקומי לכלבים ברשות מקומית}}
{{ח:תת|(א)}} רשות מקומית רשאית להקים מאגר DNA לכלבים בתחומה למטרה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}} בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} מאגר DNA מקומי לכלבים יכלול מידע גנטי של כלבים שבעליהם מתגוררים דרך קבע בתחומי אותה רשות מקומית.
{{ח:תת|(ג)}} על מאגר DNA מקומי לכלבים יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}, והמידע שבו לא יהיה פתוח לעיון הציבור.

{{ח:סעיף|3|נטילת דגימת DNA}}
{{ח:תת|(א)}} הקימה רשות מקומית מאגר DNA מקומי לכלבים, תהיה רשאית ליטול מכלב שבעליו מתגורר דרך קבע באותה רשות מקומית, באופן חד־פעמי, דגימת DNA.
{{ח:תת|(ב)}} דרש עובד רשות מקומית שהקימה מאגר DNA מקומי לכלבים, שראש הרשות המקומית הסמיך לכך, מבעל כלב למסור לו דגימת DNA של כלבו, ימסרה בעל הכלב לידיו.

{{ח:סעיף|4|התקשרות עם מעבדה}}
{{ח:ת}} לשם עריכת בדיקה גנטית לדגימות DNA שניטלו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, תתקשר רשות מקומית שהקימה מאגר DNA מקומי לכלבים, עם מעבדה שהוסמכה לעניין זה על ידי הרשות הלאומית להסמכת מעבדות; בסעיף זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה“ – למעט מעבדה כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 36|בסעיף 36 לפקודת בריאות העם, 1940}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות הלאומית להסמכת מעבדות“ – הרשות הלאומית להסמכת מעבדות שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות|חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ״ז–1997}}.

{{ח:סעיף|5|שימוש במידע גנטי ובמאגר DNA מקומי לכלבים}}
{{ח:תת|(א)}} נמצאו גללים של כלב ברשות הרבים בתחומה של רשות מקומית שהקימה מאגר DNA מקומי לכלבים, תהיה הרשות המקומית רשאית להשתמש במאגר האמור ובמידע הגנטי שבו כדי לאתר את בעלי הכלב.
{{ח:תת|(ב)}} לא יעשה אדם שימוש בדגימת DNA ששימשה לבדיקה גנטית או בתוצאותיה אלא למטרה שלשמה ניטלה בלבד.

{{ח:סעיף|6|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע הוראות חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|7|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות כל דין, ובכלל זה מסמכויות הנתונות לשר להתקין תקנות בתחום הפעילות שבאחריותו.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י״ז בתמוז התשפ״ד (23 ביולי 2024).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הקרן הדו-לאומית למחקר ולפיתוח תעשייתיים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הקרן הדו־לאומית למחקר ולפיתוח תעשייתיים, תשל״ח–1978}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000520}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ח, 74|חוק הקרן הדו־לאומית למחקר ולפיתוח תעשייתיים|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209367.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקרן“ – הקרן הדו־לאומית למחקר ולפיתוח תעשייתיים של ישראל וארצות הברית שהוקמה על פי הסכם הקרן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם הקרן“ – ההסכם שבין ממשלת ישראל לבין ממשלת ארצות הברית של אמריקה מיום 3 במרס 1976, לרבות חילופי מכתבים בין הממשלות האמורות מיום 18 במאי 1977.

{{ח:סעיף|2|תאגיד}}
{{ח:ת}} הקרן היא תאגיד כשר לכל זכות, חובה ופעולה משפטית.

{{ח:סעיף|3|ארגון הקרן והנהלתה}}
{{ח:ת}} הקרן תאורגן ותנוהל לפי הסכם הקרן ובהתאם לכללי הנוהל והתקנות שהותקנו על־פיו.

{{ח:סעיף|4|פקדונות בבנק ישראל}}
{{ח:ת}} בנק ישראל רשאי לקבל פקדונות מאת הקרן.

{{ח:סעיף|5|שינויים בהסכם הקרן}}
{{ח:ת}} הממשלה רשאית, באישור ועדת הכספים של הכנסת, להציע שינויים בהסכם הקרן ולהסכים לשינויים כאמור.

{{ח:סעיף|6|פטור ממסים}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי להתקין תקנות בדבר מתן פטור ממסים ומתשלומי חובה כאמור בהסכם הקרן.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות קרן המדע הדו-לאומית למחקר ופיתוח תעשיתיים (פטור ממסים)|תקנות קרן המדע הדו־לאומית למחקר ופיתוח תעשיתיים (פטור ממסים), תשל״ח–1978}}.}}

{{ח:סעיף|7|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר התעשיה, המסחר והתיירות ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצוען של הוראות הסכם הקרן ולמילוי התחייבויותיה של המדינה על פיהן.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט׳ בשבט תשל״ח (17 בינואר 1978).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''יגאל הורוביץ'''
שר התעשיה, המסחר והתיירות
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הקרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות הברית וישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הקרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות הברית וישראל, תש״ם–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000521}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ם, 35|חוק הקרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות־הברית וישראל|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209366.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקרן“ – קרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות הברית וישראל, שהוקמה על פי הסכם הקרן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם הקרן“ – ההסכם שבין ממשלת ארצות הברית של אמריקה לבין ממשלת ישראל שנחתם ביום 25 באוקטובר 1977.

{{ח:סעיף|2|תאגיד}}
{{ח:ת}} הקרן היא תאגיד כשר לכל זכות, חובה ופעולה משפטית.

{{ח:סעיף|3|ארגון הקרן והנהלתה}}
{{ח:ת}} הקרן תאורגן ותנוהל לפי הסכם הקרן ובהתאם לכללי הנוהל והתקנות שהותקנו על פיו.

{{ח:סעיף|4|פקדונות בבנק ישראל}}
{{ח:ת}} בנק ישראל רשאי לקבל פקדונות מאת הקרן.

{{ח:סעיף|5|שינויים בהסכם הקרן}}
{{ח:ת}} הממשלה רשאית, באישור ועדת הכספים של הכנסת, להציע שינויים בהסכם הקרן ולהסכים לשינויים כאמור.

{{ח:סעיף|6|פטור ממסים}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי להתקין תקנות בדבר מתן פטור ממסים ומתשלומי חובה כאמור בהסכם הקרן.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הקרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות הברית וישראל (פטור ממסים)|תקנות הקרן למחקר ולפיתוח חקלאיים של ארצות הברית וישראל (פטור ממסים), תש״ם–1980}}.}}

{{ח:סעיף|7|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ושר החקלאות ממונים על ביצוע חוק זה, והם רשאים להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצוען של הוראות הסכם הקרן ולמילוי התחייבויותיה של המדינה על פיהן.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ח בכסלו תש״ם (18 בדצמבר 1979).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''יגאל הורוביץ'''
שר האוצר
* '''אריאל שרון'''
שר החקלאות
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הרשויות המקומיות (הסמכה מיוחדת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הרשויות המקומיות (הסמכה מיוחדת), תשי״ז–1956}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000542}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ז, 16|חוק הרשויות המקומיות (הסמכה מיוחדת)|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209508.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ב, 106|חוק איסור גידול חזיר|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_211772.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|איסור מכירת בשר חזיר ומוצריו|תיקון: תשכ״ב}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין אחר, תהא רשות מקומית מוסמכת להתקין חוק עזר שיגביל או יאסור מכירת בשר חזיר ומוצריו הנועדים לאכילה.

{{ח:סעיף|2|תחולת האיסור}}
{{ח:ת}} רשות מקומית רשאית להטיל הגבלה או איסור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} על כל אזור שיפוטה או על חלק מסויים ממנו, ובלבד שיחולו על כל האוכלוסיה באותו אזור או באותו חלק ממנו.

{{ח:סעיף|3|סמכויות עזר}}
{{ח:ת}} הטילה רשות מקומית הגבלה או איסור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}}, רשאית היא לקבוע בחוק העזר הוראות בדבר בדיקתם, עיקולם והחרמתם של חזיר, וכן של בשר חזיר או מוצרי אוכל של בשר חזיר הנועדים למכירה, אשר ההגבלה או האיסור חלים עליהם.

{{ח:סעיף|4|עונשין}}
{{ח:ת}} ענשו של העובר על חוק עזר שהותקן לפי חוק זה כענשו של העובר על חוק עזר שהותקן לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|פקודת העיריות, 1934}}, או לפי {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|פקודת המועצות המקומיות, 1941}}, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף|5|שמירת סמכויות}}
{{ח:ת}} חוק זה בא להוסיף על הסמכויות הנתונות לרשות מקומית לפי כל דין אחר ולא לגרוע מהן.

{{ח:סעיף|6|אישור חוקי עזר}}
{{ח:ת}} חוק עזר שנעשה על ידי רשות מקומית ונתפרסם ברשומות לפני תחילת חוק זה ואשר היה נעשה כדין אילו חוק זה היה בתקפו אותה שעה, רואים אותו כאילו נעשה כדין, אך לא יובא אדם בפלילים בשל עבירה על חוק עזר כאמור שנעברה לפני תחילת חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ב בכסלו תשי״ז (26 בנובמבר 1956).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000543}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ה, 119|חוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211353.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 411|תיקון מס׳ 31 והוראת שעה לחוק יסודות התקציב|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 82|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2007)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300638.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 644|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300818.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 173|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 157|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301268.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 259|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316719.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – מועד שנקבע בחוק זה לשילומו של תשלום חובה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי הצמדה“ – תוספת לתשלום חובה לפי שיעור העליה של המדד מן המדד שפורסם סמוך לפני היום הקובע עד המדד שפורסם סמוך לפני יום שילומו של התשלום בפועל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן המתפרסם מטעם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיתוח“ – עבודה, רכישה או שירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלום חובה“ – כל תשלום המשולם לרשות מקומית מאת המדינה מכוח חוק או לשם ביצועו של חוק, לרבות מענק ותשלומי העברה מכוח חוק תקציב שנתי.

{{ח:סעיף|2|מועדי תשלומים ומנותיהם}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום חובה שלא נקבע בחיקוק מועד לתשלומו, ישולם במלואו או במנות חודשיות החל בחודש שבו נקבע; לא תפחת מנה חודשית מהקבוע {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} עד אשר ישולם תשלום החובה במלואו.
{{ח:תת|(ב)}} העברת תשלום חובה כאמור בסעיף קטן (א) תיעשה עד ליום השביעי מתחילת כל חודש.
{{ח:תת|(ג)}} תשלום חובה שהוא תקציב או מענק לפיתוח על פי חוק תקציב, ישולם בהתאם לקצב הביצוע בפועל של הפיתוח שעבורו אושר התקציב או המענק.
{{ח:תת|(ד)}} העברת תשלום חובה כאמור בסעיף קטן (ג), כולו או חלקו, תיעשה תוך 60 ימים מיום הגשת בקשה המוכיחה, להנחת דעתה של המדינה, את ביצוע הפיתוח, כולו או חלקו.

{{ח:סעיף|3|הפרשי הצמדה}}
{{ח:ת}} תשלום חובה – לרבות מנה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} – שלא שולם תוך חודשיים מהיום הקובע ישולם בתוספת הפרשי הצמדה.

{{ח:סעיף|4|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ושר הפנים ממונים על ביצוע חוק זה והם רשאים להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|5|תחילה|תיקון: תשס״ז, תשס״ח, תשס״ט, תשע״א, תשע״ו}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה החל ביום כ״ה בתמוז התשע״ו (31 ביולי 2016).

{{ח:קטע2|תוספת|התוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}})}}}}
{{ח:קטע3||מנות חודשיות}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} 4 החודשים הראשונים 19/240 כל חודש
{{ח:ת}} 4 החודשים הבאים 20/240 כל חודש
{{ח:ת}} 4 החודשים האחרונים 21/240 כל חודש

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ל׳ בשבט התשנ״ה (31 בינואר 1995).}}
* '''יצחק רבין'''
שר הפנים
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות) (הוראת שעה), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2219974}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ד, 954|חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4597490.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הארכת מועד לבקשת קבלת מימון – הוראת שעה}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החוק העיקרי“ – {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות)|חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות), התשנ״ג–1993}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת“ – תקופה של 30 ימים, שתחילתה ביום תחילתו של חוק זה {{ח:הערה|(ביום 27.6.2024)}} (בחוק זה – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} סיעה, רשימה, מועמד לראש מועצה אזורית או מועמד בבחירות מיוחדות לראש רשות הזכאים למימון לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות)#סעיף 7|סעיף 7 לחוק העיקרי}}, לגבי הבחירות שהתקיימו בתקופה שמיום י״ח באדר א׳ התשפ״ד (27 בפברואר 2024) עד יום התחילה, ולא מסרו במועד הודעה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות)#סעיף 11|סעיפים 11}} {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות)#סעיף 12|או 12 לחוק העיקרי}}, לפי העניין, רשאים בתוך התקופה הקובעת למסור לשר הפנים הודעה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} מסרו הסיעה, הרשימה או המועמד הודעה כאמור בסעיף קטן (ב), ישולם סכום המימון רק אם הגישו למבקר המדינה חשבונות ודין וחשבון כספי, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות)#סעיף 22|סעיף 22 לחוק העיקרי}}.
{{ח:תת|(ד)}} סכום בשווי של 85% מסכום המימון ישולם, בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות)#סעיף 7|סעיף 7(ב)(1) לחוק העיקרי}}, מייד עם הגשת ההודעה לשר הפנים.
{{ח:תת|(ה)}} סכום בשווי של עד יתרת 15% מסכום המימון ישולם, בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות)#סעיף 23|סעיף 23(ג) עד (ה) לחוק העיקרי}}, מייד לאחר שמבקר המדינה הגיש דין וחשבון לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות)#סעיף 23|סעיף 23(א) לחוק העיקרי}}.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות)|החוק העיקרי}} יחולו לעניין חוק זה ככל שלא שונו בו.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ׳ בסיוון התשפ״ד (26 ביוני 2024).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''משה ארבל'''
שר הפנים
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הרשויות המקומיות (מכרזים משותפים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הרשויות המקומיות (מכרזים משותפים), תשל״ב–1972}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000554}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ב, 155|חוק הרשויות המקומיות (מכרזים משותפים)|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_211652.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 6|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_ec_317369.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בחוק זה, ”רשות מקומית“ – לרבות איגוד ערים.

{{ח:סעיף|2|החלטה על מכרז משותף}}
{{ח:ת}} רשויות מקומיות רשאיות להחליט כי לענין פלוני או לסוג ענינים יתקשרו בחוזה להזמנת טובין, להזמנת שירותים או לביצוע עבודות לאחר פרסום מכרז פומבי משותף, ובלבד שלהוצאות המשוערות של ביצוע המכרז ניתנה הקצבה מתאימה בתקציבים המאושרים של הרשויות המקומיות או שניתנה הרשאה לכך משר הפנים.

{{ח:סעיף|3|מכרז משותף לביוב על פי הוראת השר|תיקון: תשל״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים רשאי להורות בצו כי לענין ביוב לא תתקשר רשות מקומית בחוזה להזמנת טובין, להזמנת שירותים או לביצוע עבודות, אלא לאחר פרסום מכרז פומבי משותף.
{{ח:תת|(ב)}} שר הפנים רשאי להורות לענין ביוב שרשויות מקומיות פלוניות יתקשרו בחוזה להזמנת טובין, הזמנת שירותים או לביצוע עבודות, לאחר פרסום מכרז פומבי משותף להן.

{{ח:סעיף|4|ועדת מכרזים משותפת}}
{{ח:תת|(א)}} קיבלו רשויות מקומיות החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} או נתן השר הוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, תוקם ועדת מכרזים משותפת.
{{ח:תת|(ב)}} דרך הרכבתה של ועדת המכרזים המשותפת ודרכי פעולתה ייקבעו בתקנות באישור ועדת הפנים של הכנסת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הרשויות המקומיות (מכרזים משותפים)|תקנות הרשויות המקומיות (מכרזים משותפים), תשל״ג–1973}}.}}

{{ח:סעיף|5|תוקף החלטת הועדה}}
{{ח:ת}} החלטת ועדת המכרזים המשותפת תבוא במקום החלטתן של מועצות הרשויות המקומיות לכל דבר וענין.

{{ח:סעיף|6|דרכי הפיקוח על ביצוע חוזה}}
{{ח:ת}} שר הפנים רשאי להורות על דרכי הפיקוח המשותף על ביצוע חוזה שנחתם על פי החלטת ועדת מכרזים משותפת.

{{ח:סעיף|7|הוצאות המכרז}}
{{ח:ת}} בהוצאות הכרוכות בהכנת המכרז ובהוצאות ועדת המכרזים ישאו הרשויות המקומיות באופן יחסי לחלקן במכרז.

{{ח:סעיף|8|שינויים בתקציב}}
{{ח:ת}} שר הפנים רשאי, אם ראה סיבה מיוחדת המצדיקה זאת, להורות על שינויים בתקציב רשות מקומית תוך שנת הכספים, אם הדבר דרוש לביצוע מכרז משותף שהורה על עריכתו.

{{ח:סעיף|9|התקשרות בחוזה על פי מכרז של אחר}}
{{ח:ת}} רשות מקומית רשאית, באישור שר הפנים, להתקשר בחוזה להזמנת טובין, להזמנת שירותים או לביצוע עבודות עם מי שזכה במכרז שפורסם מטעם משרד ממשרדי הממשלה או מטעם ארגון או מוסד ציבור.

{{ח:סעיף|10|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ד באב תשל״ב (25 ביולי 1972).}}
* '''גולדה מאיר'''
ראש הממשלה
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000557}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״א, 203|חוק הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300349.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 735|תיקון מס׳ 104 לפקודת העיריות|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299950.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלקת חינוך“ – מינהל, אגף, מחלקה או כל גוף אחר ברשות מקומית המופקדים על עניני החינוך באותה רשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל מחלקת חינוך“ – מי שעומד בראש מחלקת חינוך ברשות מקומית; היו כמה מחלקות חינוך ברשות המקומית – הבכיר מבין העומדים בראשן, ובלבד שבכל ראשות מקומית לא יהיה יותר ממנהל מחלקת חינוך אחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עיריה, מועצה מקומית או מועצה אזורית, למעט מועצה מקומית תעשייתית שאין צורך שתוקם בה מחלקת חינוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר החינוך.

{{ח:סעיף|2|מינוי מנהל מחלקת חינוך}}
{{ח:ת}} בכל רשות מקומית ימונה מנהל מחלקת חינוך.

{{ח:סעיף|3|תנאי עבודה}}
{{ח:ת}} מנהל מחלקת חינוך של רשות מקומית יהיה עובד הרשות המקומית ויחולו על מינויו ותנאי העסקתו ההוראות החלות על עובדי אותה רשות מקומית אלא אם כן נקבעה בדין הוראה אחרת לענין זה.

{{ח:סעיף|4|כשירות}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימונה ולא יכהן אדם כמנהל מחלקת חינוך אלא אם כן הוא בעל השכלה אקדמאית, או השכלה תורנית שוות ערך, תעודת הוראה וניסיון מקצועי, והכל כפי שקבע השר בתקנות, לאחר ששמע נציגים של רשויות מקומיות ובאישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} בין מועמדים לתפקיד שהם בעלי כישורים דומים, תינתן עדיפות למועמד המתגורר בתחום אותה רשות מקומית, או שהתחייב לעבור לגור בתחומה, בתוך תקופת הניסיון הקבועה בתנאי ההעסקה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך) (כשירות)|תקנות הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך) (כשירות), התשס״ג–2003}}.}}

{{ח:סעיף|5|פיטורין|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} לא יפוטר מנהל מחלקת חינוך במעמד קבוע ולא יועבר מתפקידו, לפי המלצת ראש הרשות המקומית ולאחר שניתנה הודעה כדין לכל חברי המועצה על קיום הישיבה שבה יידון דבר הפיטורין או ההעברה מהתפקיד, והתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מועצת הרשות אישרה את הפיטורין או את ההעברה מתפקיד ברוב חבריה;
{{ח:תת|(2)}} שני שלישים מחברי המועצה שהשתתפו בדיון, אישרו את הפיטורין או את ההעברה מתפקיד.

{{ח:סעיף|6|ביצוע}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצועו של חוק זה.

{{ח:סעיף|7|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} מי שמכהן כמנהל מחלקת חינוך ביום תחילתו של חוק זה, לא יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}; ואולם מנהל מחלקת חינוך כאמור שעומד בתנאים שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}.

{{ח:סעיף|8|חובת התקנת תקנות}}
{{ח:ת}} השר יתקין תקנות ראשונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, בתוך ארבעה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.

{{ח:סעיף|9|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ארבעה חודשים מיום פרסומו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ה באדר התשס״א (20 במרס 2001).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''לימור לבנת'''
שרת החינוך
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הרשויות המקומיות (סידורים לנכים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הרשויות המקומיות (סידורים לנכים), התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000559}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ח, 104|חוק הרשויות המקומיות (סידורים לנכים)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210587.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סידורים לנכים במדרכות}}
{{ח:ת}} ליד כל צומת שבו רשאים הולכי רגל לחצות את הכביש ובכל מעבר חציה מסומן יהיו המדרכה, אי התנועה ואבני השפה מונמכים באופן המאפשר ירידה ועליה נוחות בעגלת נכים לכביש וממנו בשיפוע שלא יעלה על 10%.

{{ח:סעיף|2|מעבר לעגלות נכים}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוקם ולא יוצב על מדרכה מתקן כלשהו, אלא אם כן הושאר מרווח למעבר נוח לעגלת נכים.
{{ח:תת|(ב)}} במקרים מיוחדים, כאשר רוחב המדרכה במקום פלוני או בקרבתו, אינו מאפשר קיום הוראות סעיף קטן (א), והצבת המתקן או הקמתו חיוניים לצרכי ציבור, רשאי ראש הרשות המקומית להתיר הקמה או הצבה של מתקן בסטיה מהאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|3|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} במדרכה, אי תנועה ואבני שפה הקיימים ביום תחילתו של חוק זה, יותקנו שיפועים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} תוך חמש שנים מיום תחילתו של חוק זה, ובלבד –
{{ח:תת|(1)}} שיותקנו בהזדמנות הראשונה בה מתקנים או משפצים מדרכה קיימת; וכן
{{ח:תת|(2)}} שמדי שנה יותקנו שיפועים כאמור ב־20% לפחות מהמדרכות הקיימות, תוך מתן עדיפות למעברים בקרבת בנינים ציבוריים.

{{ח:סעיף|4|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה בתום שלושה חדשים מפרסומו.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ו׳ בתמוז התשמ״ח (21 ביוני 1988).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה ושר הפנים
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הרשויות המקומיות (תוספת למס הכנסה) (הוראות שונות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הרשויות המקומיות (תוספת למס הכנסה) (הוראות שונות), תש״ך–1960}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000565}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ך, 64|חוק הרשויות המקומיות (תוספת למס הכנסה) (הוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_209477.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (תוספת למס הכנסה)|חוק הרשויות המקומיות (תוספת למס הכנסה), תשי״ב–1952}} בוטל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208737.pdf|בסעיף 38(1) לחוק לתיקון פקודת מס הכנסה, תשי״ז–1957}}, ולכן חוק הרשויות המקומיות (תוספת למס הכנסה) (הוראות שונות), תש״ך–1960 הפך נושן.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה תהא לכל מונח המשמעות שניתנה לו {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (תוספת למס הכנסה)|בחוק הרשויות המקומיות (תוספת למס הכנסה), תשי״ב–1952}} (להלן – החוק העיקרי).

{{ח:סעיף|2|אישור לחיוב וגביה}}
{{ח:ת}} תוספת מס וכן תוספת מס רווחי חברות (לשתיהן ייקרא להלן – התוספת) שנישומים חוייבו בה או שנגבתה מהם, ללא החלטת רשות מקומית או ללא פרסום ההחלטה, או שחוייבו בה נישומים שלא השתייכו לרשות מקומית או שנגבתה מהם – יראו את החיוב או הגביה כאילו נעשו כדין.

{{ח:סעיף|3|אישור להטלת תוספת מס}}
{{ח:ת}} תוספת שרשות מקומית החליטה להטיל לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (תוספת למס הכנסה)|החוק העיקרי}}, יראוה כאילו הוטלה כדין בין אם ההחלטה נתקבלה ופורסמה במועדה ובין אם לא.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט״ו באב תש״ך (8 באוגוסט 1960).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק השבות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק השבות, תש״י–1950}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000587}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״י, 159|חוק השבות|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209667.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ד, 174|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_209666.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ל, 34|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_203729.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הזכות לעליה}}
{{ח:ת}} כל יהודי זכאי לעלות ארצה.

{{ח:סעיף|2|אשרת עולה|תיקון: תשי״ד}}
{{ח:תת|(א)}} העליה תהיה על פי אשרת עולה.
{{ח:תת|(ב)}} אשרת עולה תינתן לכל יהודי שהביע את רצונו להשתקע בישראל, חוץ אם נוכח שר הפנים שהמבקש –
{{ח:תתת|(1)}} פועל נגד העם היהודי; או
{{ח:תתת|(2)}} עלול לסכן בריאות הציבור או בטחון המדינה; או
{{ח:תתת|(3)}} בעל עבר פלילי העלול לסכן את שלום הציבור.

{{ח:סעיף|3|תעודת עולה}}
{{ח:תת|(א)}} יהודי שבא לישראל ולאחר בואו הביע את רצונו להשתקע בה, רשאי, בעודו בישראל, לקבל תעודת עולה.
{{ח:תת|(ב)}} הסייגים המפורשים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(ב)}} יחולו גם על מתן תעודת עולה, אלא לא ייחשב אדם למסכן בריאות הציבור לרגל מחלה שלקה בה אחרי בואו לישראל.

{{ח:סעיף|4|תושבים וילדים}}
{{ח:ת}} כל יהודי שעלה לארץ לפני תחילת תקפו של חוק זה, וכל יהודי שנולד בארץ בין לפני תחילת תקפו של חוק זה ובין לאחריה, דינו כדין מי שעלה לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|4א|זכויות בני משפחה|תיקון: תש״ל}}
{{ח:תת|(א)}} הזכויות של יהודי לפי חוק זה והזכויות של עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק האזרחות|חוק האזרחות, תשי״ב–1952}}, וכן הזכויות של עולה לפי כל חיקוק אחר, מוקנות גם לילד ולנכד של יהודי, לבן זוג של יהודי ולבן זוג של ילד ושל נכד של יהודי; להוציא אדם שהיה יהודי והמיר דתו מרצון.
{{ח:תת|(ב)}} אין נפקא מינה אם יהודי שמכוחו נתבעת זכות לפי סעיף קטן (א), בעודו בחיים או לאו ואם עלה ארצה או לאו.
{{ח:תת|(ג)}} הסייגים והתנאים הקבועים לגבי יהודי או עולה בחוק זה או על פיו או בחיקוקים כאמור בסעיף קטן (א), יחולו גם על מי שתובע זכות לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|4ב|הגדרה|תיקון: תש״ל}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה, ”יהודי“ – מי שנולד לאם יהודיה או שנתגייר, והוא אינו בן דת אחרת.

{{ח:סעיף|5|ביצוע ותקנות|תיקון: תשי״ד, תש״ל}}
{{ח:ת}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו וכן למתן אשרות עולה ותעודות עולה לקטינים עד גיל 18. תקנות לענין {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיפים 4א}} {{ח:פנימי|סעיף 4ב|ו־4ב}} טעונות אישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות השבות|תקנות השבות, תשט״ז–1956}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ׳ בתמוז תש״י (5 ביולי 1950).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''משה שפירא'''
שר העלייה
* '''יוסף שפרינצק'''
יושב ראש הכנסת
ממלא מקום נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{ויקיפדיה|חוק השבות}} {{חוקי אזרחות, תושבות וכניסה לישראל}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק השוואת זכויות פנסיה לאלמן ולאלמנה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק השוואת זכויות פנסיה לאלמן ולאלמנה, התשס״א–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000589}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״א, 4|חוק השוואת זכויות פנסיה לאלמן ולאלמנה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300270.pdf}}, {{ח:תיבה|236|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300364.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 395|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו־2004)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299931.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
'''חוק השוואת זכויות פנסיה לאלמן ולאלמנה, התשס״א–2000 בוטל ביום 1.6.2003''' לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו-2004)#סעיף 19|סעיף 19 לחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו־2004), התשס״ג–2003}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אלמן“, ”אלמנה“ – כהגדרתם בתקנון של קופת גמל לקצבה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת גמל לקצבה“ – קופת גמל לקצבה שאינה קופת ביטוח, כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל)|בתקנות מס הכנסה (כללים לאישור ולניהול קופות גמל), התשכ״ד–1964}}.

{{ח:סעיף|2|השוואת זכויות פנסיה}}
{{ח:ת}} נקבעה בתקנון של קופת גמל לקצבה, פנסיית שאירים בשיעור מסוים מהשכר הקובע לאלמן, ופנסיית שאירים בשיעור אחר מהשכר הקובע לאלמנה, יהיו זכאים האלמן והאלמנה, למרות האמור בתקנון, לפנסיית שאירים בשיעור זהה מהשכר הקובע של כל אחד מהם לפי השיעור הגבוה הקבוע בתקנון.

{{ח:סעיף|3|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום קבלתו בכנסת (להלן – יום התחילה) והוא יחול גם על מי שהיה אלמן או אלמנה ביום התחילה; ואולם לא ישולם כל סכום לפי הוראות חוק זה בעד תקופה שקדמה ליום התחילה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות)#סעיף 13|סעיף 13 לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות), התשס״א–2001}}, חוק זה לא יחול מיום 1.4.2001 ועד יום 31.12.2001; לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו-2004)#סעיף 19|סעיף 19 לחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו־2004), התשס״ג–1993}}, החוק בטל החל מיום 1.6.2003.}}

{{ח:סעיף|4|דרכי מימון}}
{{ח:ת}} הוצאות קופות גמל לקצבה הנובעות מיישום הוראות חוק זה יכוסו מאוצר המדינה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י׳ בחשוון התשס״א (8 בנובמבר 2000).}}
* '''אהוד ברק'''
ראש הממשלה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק השטחים התת-ימיים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק השטחים התת־ימיים, תשי״ג–1953}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000592}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ג, 53|חוק השטחים התת־ימיים|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208460.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שטחים תת־ימיים בשטח מדינת ישראל}}
{{ח:תת|(א)}} שטח מדינת ישראל יכלול את קרקע הים והתת־קרקע של השטחים התת־ימיים הסמוכים לחופי ישראל, והם מחוצה למים הטריטוריאליים, עד היכן שעומק המים שמעליהם מאפשר את ניצול אוצרות הטבע שבשטחים אלה.
{{ח:תת|(ב)}} שום דבר האמור בסעיף קטן (א) לא יפגע באפיים של המים שמעל לשטחים התת־ימיים הללו, ושמחוץ למים הטריטוריאליים של ישראל, כמימי לב ים.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ה בשבט תשי״ג (10 בפברואר 1953).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק השימוש בתאריך העברי

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק השימוש בתאריך העברי, התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000594}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ח, 312|חוק השימוש בתאריך העברי|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211542.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה, ”רשות ציבורית“ – המדינה ומוסדותיה, רשות מקומית, מוסד חינוך רשמי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}, מוסד מוכר להשכלה גבוהה, תאגיד שהוקם בחוק וחברה ממשלתית.

{{ח:סעיף|2|ציון התאריך העברי}}
{{ח:ת}} התאריך העברי יצוין בכל מכתב רשמי בשפה העברית הנשלח על ידי רשות ציבורית, ובכל הודעה רשמית לציבור בשפה העברית המתפרסמת מטעמה.

{{ח:סעיף|3|ציון התאריך הלועזי}}
{{ח:ת}} התאריך הלועזי יצוין נוסף על התאריך העברי.

{{ח:סעיף|4|הנחיות מינהליות}}
{{ח:ת}} רשות ציבורית תקבע הוראות בדבר השימוש בתאריך העברי בהודעות ובמסמכים רשמיים המוצאים על ידה, בהנחיות מינהליות.

{{ח:סעיף|5|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה לא יחולו על רשות מקומית שמרבית תושביה אינם יהודים, ועל מוסד חינוך רשמי ומוסד מוכר להשכלה גבוהה ששפת ההוראה בהם אינה עברית.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ה׳ באב התשנ״ח (28 ביולי 1998).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''עזר וייצמן'''
נשיא המדינה
* '''דן תיכון'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק השכר הממוצע (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק השכר הממוצע (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התשפ״א–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר2|2151574}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״א, 260|חוק השכר הממוצע (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_593950.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 74|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611567.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השכר הממוצע – תיקון {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} – מס׳ 220 – הוראת שעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בהגדרה ”השכר הממוצע“ שבסעיף 1 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 2|ובסעיף 2 לאותו חוק}}, השכר הממוצע בשנת הכספים 2021 ובשנת הכספים 2022 יהיה השכר הממוצע ביום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020); ואולם, לעניין הקצבאות, התשלומים והמענקים המפורטים להלן, השכר הממוצע בשנת הכספים 2022 יהיה השכר הממוצע ביום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020), בתוספת 2.45%:
{{ח:תת|(1)}} קצבה חודשית לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצוי לנפגעי פוליו#סעיף 4|סעיף 4 לחוק פיצוי לנפגעי פוליו, התשס״ז–2007}};
{{ח:תת|(2)}} מענק לפי {{ח:חיצוני|חוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה#סעיף 6|סעיף 6 לחוק מעמד ותיקי מלחמת העולם השנייה, התש״ס–2000}};
{{ח:תת|(3)}} תגמול חודשי לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לחסידי אומות העולם#סעיף 2|סעיף 2 לחוק התגמולים לחסידי אומות העולם, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תת|(4)}} תשלום מיוחד בעד יילוד שנקבע לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 62|סעיפים 62}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 62א|ו־62א לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:תת|(5)}} קצבה חודשית לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי גזזת#סעיף 3|סעיף 3 לחוק לפיצוי נפגעי גזזת, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תת|(6)}} מענק הטבות לפי {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם#סעיף 17א|סעיף 17א לחוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם, התשנ״ב–1992}};
{{ח:תת|(7)}} קצבה חודשית שנקבעה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי עירוי דם (נגיף האיידס)#סעיף 7|סעיף 7 לחוק לפיצוי נפגעי עירוי דם (נגיף האיידס), התשנ״ג–1992}};
{{ח:תת|(8)}} הוצאות קבורה והוצאות אחזקה של מקום הקבורה והמצבה שנקבעו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 7ב|סעיף 7ב לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף|2|תיקון {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים}} – מס׳ 27 – הוראת שעה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} בשנת הכספים 2021 ובשנת הכספים 2022 יקראו את {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים#סעיף 4|ההגדרה ”השכר הממוצע במשק“ שבסעיף 4(א)(1) סיפה לחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל״ה–1975}}, כך שבמקום ”ערב קביעת הפיצוי“ יבוא ”ביום ד׳ בניסן התש״ף (29 במרס 2020)“.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י״ג בטבת התשפ״א (28 בדצמבר 2020).}}
* '''איציק שמולי'''
שר העבודה
הרווחה והשירותים החברתיים
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''אבי ניסנקורן'''
שר המשפטים
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יריב לוין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק השמירה על המקומות הקדושים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק השמירה על המקומות הקדושים, תשכ״ז–1967}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000599}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ז, 75|חוק השמירה על מקומות קדושים|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_211702.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שמירת המקומות הקדושים}}
{{ח:ת}} המקומות הקדושים יהיו שמורים מפני חילול וכל פגיעה אחרת ומפני כל דבר העלול לפגוע בחופש הגישה של בני הדתות אל המקומות המקודשים להם או ברגשותיהם כלפי אותם המקומות.

{{ח:סעיף|2|עבירות}}
{{ח:תת|(א)}} המחלל מקום קדוש או הפוגע בו בכל דרך אחרת, דינו – מאסר שבע שנים.
{{ח:תת|(ב)}} העושה דבר העלול לפגוע בחופש הגישה של בני הדתות אל המקומות המקודשים להם או ברגשותיהם כלפי אותם מקומות, דינו – מאסר חמש שנים.

{{ח:סעיף|3|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} חוק זה בא להוסיף על כל דין אחר ולא לגרוע ממנו.

{{ח:סעיף|4|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר הדתות ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, לאחר התייעצות עם נציגים של בני הדתות הנוגעות בדבר או לפי הצעתם, ובהסכמת שר המשפטים, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הותקנו {{ח:חיצוני|תקנות השמירה על מקומות קדושים ליהודים|תקנות השמירה על מקומות קדושים ליהודים, התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום קבלתו בכנסת.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ט בסיון תשכ״ז (27 ביוני 1967).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''זרח ורהפטיג'''
שר הדתות
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק השפיטה (הוראות מעבר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק השפיטה (הוראות מעבר), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2162427}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ד, 82|חוק השפיטה (הוראות מעבר)|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210153.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} בית משפט ובית דין שהוקמו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה|חוק־יסוד: השפיטה}}, רואים אותם ואת הסמכויות שניתנו להם כאילו הוקמו וניתנו על פיו.

{{ח:סעיף|2|שינוי תארים}}
{{ח:ת}} בכל מקום בחיקוק שנאמר בו –
{{ח:תת|(1)}} ”ממלא מקום קבוע של נשיא בית המשפט העליון“, יבוא במקומו ”המשנה לנשיא בית המשפט העליון“;
{{ח:תת|(2)}} ”נשיא תורן של בית משפט מחוזי“{{ח:הערה|,}} יבוא במקומו ”סגן נשיא בית משפט מחוזי“;
{{ח:תת|(3)}} ”נשיא תורן של בית משפט שלום“, יבוא במקומו ”סגן נשיא בית משפט שלום“.

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|בחוק בתי המשפט, התשי״ז–1957}}.}}

{{ח:סעיף|4|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק השופטים|בחוק השופטים, התשי״ג–1953}}.}}

{{ח:סעיף|5|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|בחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום תחילת {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה|חוק־יסוד: השפיטה}}.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ה באדר א׳ התשמ״ד (28 בפברואר 1984).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק התפזרות הכנסת העשרים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק התפזרות הכנסת העשרים, התשע״ט–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2078199}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ט, 86|חוק התפזרות הכנסת העשרים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_527597.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|התפזרות הכנסת העשרים}}
{{ח:ת}} הכנסת העשרים תתפזר לפני גמר תקופת כהונתה.

{{ח:סעיף|2|מועד הבחירות לכנסת העשרים ואחת}}
{{ח:ת}} הבחירות לכנסת העשרים ואחת יתקיימו ביום ד׳ בניסן התשע״ט (9 באפריל 2019).

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י״ח בטבת התשע״ט (26 בדצמבר 2018).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק התפזרות הכנסת העשרים ואחת

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק התפזרות הכנסת העשרים ואחת, התשע״ט–2019}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2080774}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ט, 334|חוק התפזרות הכנסת העשרים ואחת|https://fs.knesset.gov.il/21/law/21_lsr_548414.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|התפזרות הכנסת העשרים ואחת}}
{{ח:ת}} הכנסת העשרים ואחת תתפזר לפני גמר תקופת כהונתה.

{{ח:סעיף|2|מועד הבחירות לכנסת העשרים ושתיים}}
{{ח:ת}} הבחירות לכנסת העשרים ושתיים יתקיימו ביום י״ז באלול התשע״ט (17 בספטמבר 2019).

{{ח:סעיף|3|מימון מפלגות – הלוואות לסיעה ומקדמות לרשימות מועמדים – הוראות מיוחדות לעניין הכנסת העשרים ואחת והכנסת העשרים ושתיים}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 4|בחוק מימון מפלגות, התשל״ג–1973}} כהוראת שעה לעניין רשימות מועמדים שיוגשו לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים.}}
{{ח:תת|(ב)}} ביקשה סיעה לקבל הלוואה לפי {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 7ג|סעיף 7ג לחוק המימון}} לאחר כינונה של הכנסת העשרים ושתיים, תובא בחשבון לעניין סכום ההלוואה שהיא זכאית לו לפי {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 7ג|סעיף קטן (ב)(1) לסעיף האמור}} גם הלוואה שניתנה לאותה סיעה בתקופת כהונתה של הכנסת העשרים ואחת.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 7ג|בסעיף 7ג(ב)(3) לחוק המימון}}, לעניין קבלת הלוואה בתקופת כהונתה של הכנסת העשרים ואחת, סיעה שעד יום כ״א באייר התשע״ט (26 במאי 2019) לא קיבלה הלוואה לפי {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 7ג|סעיף 7ג(ב)(1) לחוק המימון}} או שקיבלה חלק מסכום ההלוואה שהיא רשאית לקבל כאמור, תהיה זכאית לקבל הלוואה אף ללא אישורו של יושב ראש הכנסת והמלצת הוועדה הציבורית, בתנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} ההלוואה תהיה בשיעור שלא יעלה על 80% מסכום ההלוואה שהסיעה היתה זכאית לקבל לפי {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 7ג|סעיף 7ג(ב)(1) לחוק המימון}} נכון ליום כ״א באייר התשע״ט (26 במאי 2019);
{{ח:תתת|(2)}} הסיעה ביקשה את ההלוואה בתוך עשרה ימים מיום תחילתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 7ג|בחוק מימון מפלגות, התשל״ג–1973}} כהוראת שעה לעניין הלוואות שניתנו לסיעות בתקופת כהונתה של הכנסת העשרים ואחת.}}
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות#סעיף 7ג|בחוק מימון מפלגות, התשל״ג–1973}} כהוראת שעה לעניין הלוואות שניתנו לסיעות בתקופת כהונתה של הכנסת העשרים ושתיים.}}

{{ח:חתימות|ההתקבל בכנסת ביום כ״ה באייר התשע״ט (30 במאי 2019).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק התפזרות הכנסת העשרים ושתיים והקדמת הבחירות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק התפזרות הכנסת העשרים ושתיים והקדמת הבחירות, התש״ף–2019}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2084503}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ף, 4|חוק התפזרות הכנסת העשרים ושתיים והקדמת הבחירות|https://fs.knesset.gov.il/22/law/22_lsr_566889.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|התפזרות הכנסת העשרים ושתיים}}
{{ח:ת}} הכנסת העשרים ושתיים תתפזר לפני גמר כהונתה.

{{ח:סעיף|2|הבחירות לכנסת העשרים ושלוש}}
{{ח:ת}} הבחירות לכנסת העשרים ושלוש יתקיימו ביום ו׳ באדר התש״ף (2 במרס 2020).

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום קבלתו בכנסת.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י״ד בכסלו התש״ף (12 בדצמבר 2019).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק התקנת מעליות שבת בבנינים ציבוריים ובבניני מגורים (הוראות ותיקוני חקיקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק התקנת מעליות שבת בבנינים ציבוריים ובבניני מגורים (הוראות ותיקוני חקיקה), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000627}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״א, 519|חוק התקנת מעליות שבת בבנינים ציבוריים ובבניני מגורים (הוראות ותיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300408.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הפעלת מעלית שבת בבנין ציבורי}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנגנון פיקוד שבת“ – מנגנון המאפשר הפעלה אוטומטית של מעלית בלא חילול שבת, העומד בדרישות שקבע השר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעלית שבת“ – מעלית שבה מותקן מנגנון פיקוד שבת ושהתקיימו לגביה והמופעלת לפי הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} בבנין ציבורי, שבו מותקנת יותר ממעלית אחת ובאחת המעליות מותקן מנגנון פיקוד שבת, תופעל המעלית כמעלית שבת בשבתות ובמועדים מכניסת השבת או החג עד צאת השבת או החג.

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}.}}

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו על בנין מגורים או בנין ציבורי שבקשה להיתר בניה לגביו, לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, הוגשה לאחר תחילתו של חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ה׳ באב התשס״א (25 ביולי 2001).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''אליהו ישי'''
שר הפנים
* '''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק חג המצות (איסורי חמץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק חג המצות (איסורי חמץ), התשמ״ו–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000647}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ו, 220|חוק חג המצות (איסורי חמץ)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210517.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 120|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317385.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 7|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_608417.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|איסור הצגת חמץ}}
{{ח:ת}} מצהרי יום י״ד בניסן עד עשרים דקות אחרי שקיעת החמה של יום כ״א בניסן, לא יציג בעל עסק בפומבי מוצר חמץ למכירה או לצריכה; לענין זה, ”מוצר חמץ“ –
{{ח:תת|(1)}} לחם;
{{ח:תת|(2)}} לחמניה;
{{ח:תת|(3)}} פיתה;
{{ח:תת|(4)}} כל מוצרי קמח חמץ אחרים.

{{ח:סעיף|2|סייג לאיסור}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}} לא יחולו –
{{ח:תת|(1)}} בתחומו של ישוב שבו מרבית התושבים או מרבית חברי מועצת הרשות המקומית אינם יהודים;
{{ח:תת|(2)}} בתחומו של ישוב אחר – בחלקיו שבהם מרבית התושבים אינם יהודים או שבהם מרבית בתי־העסק אינם של יהודים;
{{ח:תת|(3)}} בתחומו של ישוב שיתופי שבו בתי־העסק מיועדים לצרכי תושביו של המקום בלבד.

{{ח:סעיף|3|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}}, דינו – קנס.

{{ח:סעיף|4|מפקחים}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים ימנה מפקחים לענין חוק זה מבין עובדי המדינה ומבין מי שמונה כדין לפקח או למפקח מכוח חיקוק, וכן מתוך רשימת פקחים ומפקחים שהגישו לו רשויות מקומיות.
{{ח:תת|(ב)}} למפקח כאמור תהיה סמכות לערוך חקירות על עבירות לפי חוק זה; בהשתמשו בסמכות כאמור –
{{ח:תתת|(1)}} יהיו למפקח סמכויות שוטר לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 2|סעיף 2 לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}};
{{ח:תתת|(2)}} יהיה מפקח רשאי להשתמש בכל הסמכויות הנתונות לקצין משטרה בדרגת מפקח לפי {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|סעיף 2 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)}}, {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 3|וסעיף 3 לפקודה האמורה}} יחול על הודעה שרשם מכוח סמכות זו.

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשמ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], תשמ״ד–1984}}.}}

{{ח:סעיף|6|ביצוע ותקנות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} שר הפנים רשאי לקבוע את גבולותיהם של אותם חלקי ישובים שעליהם לא חל {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}}, מכח האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(2)}}.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ח בתמוז התשמ״ו (4 באוגוסט 1986).}}
* '''שמעון פרס'''
ראש הממשלה
* '''יצחק פרץ'''
שר הפנים
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק חג הסיגד

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק חג הסיגד, התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000648}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ח, 625|חוק חג הסיגד|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300844.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|כ״ט בחשוון – חג הסיגד}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסת מכריזה בזה על יום כ״ט בחשוון כעל חג הסיגד, שיוחג מדי שנה בשנה כחג המדינה וייקרא בשם ”חג הסיגד“; חל כ״ט בחשוון בשבת, יוחג חג הסיגד ביום חמישי שלפניו.
{{ח:תת|(ב)}} חג הסיגד הוא יום בחירה; בסעיף זה, ”יום בחירה“ – יום שהבחירה בידי העובד לצאת בו לחופשה או לעבוד; בחר העובד ביום כיום חופשה, יובא היום במניין ימי החופשה שלו.
{{ח:תת|(ג)}} שר החינוך יקבע פעילויות חינוכיות שייוחדו לחג הסיגד.

{{ח:סעיף|2|עצרת מרכזית}}
{{ח:ת}} שר המדע התרבות והספורט יורה על קיום עצרת מרכזית לפתיחת חג הסיגד.

{{ח:סעיף|3|הוראות לעניין עובדים}}
{{ח:ת}} שר התעשיה המסחר והתעסוקה, לאחר התייעצות עם שר המדע התרבות והספורט, רשאי לקבוע את סוגי העובדים ואת סוגי העבודות והשירותים שאין להפסיקם בחג הסיגד, וכן רשאי הוא לקבוע את השעות וההסדרים שיחולו ביום זה.

{{ח:סעיף|4|סמלי חג הסיגד}}
{{ח:ת}} שר המדע התרבות והספורט רשאי לקבוע סמלים לחג הסיגד ולהסדיר את השימוש בהם.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ז בסיוון התשס״ח (30 ביוני 2008).}}
* '''אהוד אולמרט'''
ראש הממשלה
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''דליה איציק'''
יושבת ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{מיזמים|ויקיפדיה=חג הסיגד}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק חובת דיווח בדבר הנזקים הבריאותיים הנגרמים מעישון מוצרי טבק

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק חובת דיווח בדבר הנזקים הבריאותיים הנגרמים מעישון מוצרי טבק, התשס״א–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000651}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״א, 74|חוק חובת דיווח בדבר הנזקים הבריאותיים הנגרמים מעישון מוצרי טבק|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300292.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 18|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783627.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוצרי טבק“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הגבלת הפרסומת למוצרי טבק לעישון|בחוק הגבלת הפרסומת למוצרי טבק לעישון, התשמ״ג–1983}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועדה“ – ועדת הבריאות של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הבריאות.

{{ח:סעיף|2|דיווח}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימסור לכנסת, אחת לשנה, נתונים ופרטים אחרים (להלן – נתונים) בדבר עישון מוצרי טבק באמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} ואלה הנתונים:
{{ח:תתת|(1)}} אחוז המעשנים מכלל האוכלוסיה;
{{ח:תתת|(2)}} מספר המעשנים בכל קבוצת גיל, בקרב הנוער, ובקרב גברים ונשים;
{{ח:תתת|(3)}} אחת המעשנים בצבא הגנה לישראל, בקרב העולים החדשים לפי ארצות מוצאם, במגזר הערבי והדרוזי ובמגזר החרדי, וכן במקומות עבורה ובמגזרים שונים אחרים כפי שיחליט;
{{ח:תתת|(4)}} פעילות משרד הבריאות בתחום מניעת העישון ונזקיו, לרבות פעולות הסברה בכלי התקשורת או בדרכים אחרות, פעילות חינוכית וכל פעילות אחרת שעשה;
{{ח:תתת|(5)}} חקיקה, שטרם הושלמה, שמטרתה מניעת העישון או צמצומו, או מניעת הנזק מעישון ללא מעשנים, והסיבות לאי־השלמתה;
{{ח:תתת|(6)}} מידת אכיפתם של חוקים שמטרתם מניעת העישון או צמצומו, או איסור העשון במקומות ציבוריים ובמקומות עבודה;
{{ח:תתת|(7)}} מידע עדכני בדבר הנזקים הנגרמים מן העישון והחשיפה לו;
{{ח:תתת|(8)}} נתון אחר שקבעה הועדה לענין חוק זה ושפרסמה אותו ברשומות;
{{ח:תתת|(9)}} נתון אחר שהשר סבר כי ראוי שייכלל בדיווח לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|3|מועד מסירת הדיווח}}
{{ח:ת}} הדיווח יימסר לכנסת אחת לשנה עד ליום 31 במרס, כשהוא מתייחס לשנה שקדמה למועד זה.

{{ח:סעיף|4|דיון בועדה}}
{{ח:ת}} הועדה תקיים דיון לגבי נתוני הדיווח לא יאוחר מ־60 ימים מיום מסירת הדיווח לכנסת, תעיר את הערותיה ותמליץ המלצות בפי שתמצא לנכון; העתק מהערותיה ומהמלצותיה יועבר לשר.

{{ח:סעיף|5|ביצוע}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצועו של חוק זה.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} דיווח ראשון לפי הוראות חוק זה יימסר לכנסת ביום י״ב בניסן תשס״ב (31 במרס 2002).

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ב בכסלו התשס״א (19 בדצמבר 2000).}}
* '''אהוד ברק'''
ראש הממשלה
* '''רוני מילוא'''
שר הבריאות
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]