חוק שירות עבודה בשעת-חירום

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שירות עבודה בשעת־חירום, תשכ״ז–1967}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001410}} '''תקנות שעת־חירום קודמות:''' ''תקנות־שעת־חירום לגיוס כוח אדם:'' {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ ב׳, 5|תקנות־שעת־חירום לגיוס כוח אדם}}, {{ח:תיבה|תוס׳ א׳, 51|פקודה להארכת תוקף תקנות־שעת־חירום לגיוס כוח אדם}}, {{ח:תיבה|62|פקודה להארכת תוקף תקנות־שעת־חירום לגיוס כוח אדם (מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 414|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0654.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ב, 1494|ביטול חלקי|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1281.pdf}}. ''תקנות־שעת־חירום (שירות עבודה):'' {{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ז, 2422|תקנות־שעת־חירום (שירות עבודה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2043.pdf}}. '''חוק נוכחי:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ז, 86|חוק שירות עבודה בשעת־חירום|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_209577.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 259|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209576.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 96|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209575.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 218|תיקון מס׳ 30 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_207972.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 44|תיקון מס׳ 9 לחוק ההתגוננות האזרחית|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211459.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 51|חוק גיל פרישה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300990.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 974|תיקון מס׳ 19 לפקודת המשטרה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300005.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 176|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300785.pdf}}, {{ח:תיבה|515|חוק שירות המילואים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300745.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 603|חוק להחלפת המונח מעביד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306572.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 665|חוק שירות אזרחי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382429.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 252|תיקון מס׳ 34 לפקודת המשטרה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491909.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 746|תקנות שעת חירום (שירות עבודה בשעת־חירום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8382.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|סמכויות שר התעשיה המסחר והתעסוקה לפי חוק זה הועברו לשר הרווחה והשירותים החברתיים (י״פ תשע״ז, 1314), ותוארו שונה לשר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים (ק״ת תשע״ח, 250).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: רישום ובדיקה}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: אימון לשירות עבודה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: קריאה לשירות עבודה}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: ועדות שירות עבודה}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ג, תשנ״ח, תשס״ה, תשס״ח, תשס״ח־2, תשע״ח, ק״ת תש״ף}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות עבודה“ – עבודה במפעל חיוני או עבודה במפעל למתן שירותים קיומיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} כל מפעל של תועלת ציבורית, כל עסק של תעשיה, מסחר, תחבורה או חקלאות וכל מוסד חינוך, בין שהוא קיים ובין שהוא עתיד לקום;
{{ח:תתת|(2)}} עבודה מטעם המדינה או רשויותיה או רשות מקומית, לרבות עבודות ביצורים או בניית מקלטים;
{{ח:תתת|(3)}} שירותים בין מטעם המדינה או רשויותיה או רשות מקומית ובין שלא מטעמן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל חיוני“ – כל מפעל או חלק ממנו, הפועל או שאפשר להפעילו לצרכי הגנת המדינה או בטחון הציבור או לקיום הספקה או שירותים חיוניים, ושאושר לענין זה בצו על ידי השר בהתייעצות עם שר הבטחון, ובשעת לחימה – על ידי שר הבטחון בהתייעצות עם השר; וכן כל מפעל או חלק ממנו שאפשר להפעילו לצרכי קיום המשק ושפעולתו חיונית לקיום הספקה או שירותים הדרושים לציבור או ליצוא, והשר אישר אותו בצו לענין זה; השר רשאי למנות ועדה לייעץ לו לענין מפעלים חיוניים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל למתן שירותים קיומיים“ – כל מפעל או חלק ממנו, שנותן שירותים קיומיים כאמור בפסקאות (1) עד (3) להגדרה ”שירותים קיומיים“ ושהשר אישר אותו בצו לעניין זה לצורך מצב מיוחד בעורף או אירוע חירום אזרחי, או מפעל או חלק ממנו שנותן שירותים קיומיים כאמור בפסקה (4) להגדרה האמורה, שהשר אישר אותו בצו בזמן מצב מיוחד בעורף או בעת אירוע חירום אזרחי, לאחר התייעצות עם ועדה מייעצת לפי {{ח:פנימי|סעיף 39א|סעיף 39א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצב מיוחד בעורף“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 9ג|בסעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אירוע חירום אזרחי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 90א|בסעיף 90א לפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל״א–1971}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותים קיומיים“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אספקת מים, מזון או חשמל, וכן מתן שירותי אשפוז ובריאות, תברואה, תקשורת או דואר;
{{ח:תתת|(2)}} שירות שיש לספקו לשם מניעת פגיעה חמורה באוכלוסיה או בשטח שעליו חלה הכרזה על מצב מיוחד בעורף או הכרזה על אירוע חירום אזרחי;
{{ח:תתת|(3)}} שירות שלדעת השר הוא חיוני לקיום אספקה או לטיפול באוכלוסיה;
{{ח:תתת|(4)}} שירות אשר לדעת השר הפסקתו עלולה, בנסיבות העניין, לגרום לפגיעה רבה בכלכלה המשפיעה על המשק כולו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות בטחון“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון [נוסח משולב], תשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות המילואים“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|חוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב קבוע“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|בחוק שירות בטחון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל מפעל“ – לרבות מי שמנהל את המפעל או מי שאחראי להנהלתו, ובכלי שיט ובכלי טיס – לרבות שוכרו של כלי השיט או של כלי הטיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היתר“ – לרבות רשיון וכל מתן רשות כיוצא בזה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל“ –
{{ח:תתת|(1)}} המשרת בכוחות הסדירים של צבא־הגנה לישראל;
{{ח:תתת|(2)}} המשרת שירות מילואים לפי צו על פי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 8|סעיף 8 לחוק שירות המילואים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוטר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה|בפקודת המשטרה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זמן“ – לרבות תקופת זמן שתחילתה ביום מסויים או בעשיית דבר מסויים או באירוע מאורע מסויים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנה“ – התקופה המתחילה ב־1 בינואר ומסתיימת ב־31 בדצמבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביטוח נפגעי עבודה“ – ביטוח נפגעי עבודה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר התעשיה המסחר והתעסוקה.

{{ח:סעיף|2|חישוב גילים}}
{{ח:תת|(א)}} לענין חוק זה, מי שהגיע לגיל פלוני בשנה פלונית של הלוח העברי רואים אותו –
{{ח:תתת|(1)}} אם הגיע לאותו גיל ביום א׳ בתשרי או אחריו ולפני יום א׳ בניסן אותה שנה – כמי שהגיע לאותו גיל ביום א׳ בתשרי באותה שנה;
{{ח:תתת|(2)}} אם הגיע לאותו גיל ביום א׳ בניסן או אחריו באותה שנה – כמי שהגיע לאותו גיל ביום א׳ בניסן של אותה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} נקבע לאדם גילו בהליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון}}, יהא תקפה של אותה קביעה יפה גם לענין חוק זה; לא נקבע גילו כאמור, יהא הרשום במרשם האוכלוסין לפי {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|חוק מרשם האוכלוסין, תשכ״ה–1965}}, ראיה לגילו כל עוד לא נקבע לו גיל אחר בפסק דין של בית משפט מוסמך; נקבע לו מתח גילים, רואים אותו לענין חוק זה כמי שנולד באמצע התקופה של מתח הגילים.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: רישום ובדיקה}}

{{ח:סעיף|3|החייבים בשירות עבודה|תיקון: תשל״ג, תשס״ד, תשס״ח, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} תושב קבוע, למעט חייל, שוטר, וכן אשה הרה או לפני תום שנה אחת אחרי לידתה, חייב בשירות עבודה אם מלאו לו 16 שנים וטרם הגיע לגיל הפרישה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} בקריאה לשירות עבודה של אשה שהיא אם לילדים הנתונים לטיפולה יובאו בחשבון הקשיים העלולים להיגרם לאשה בטיפולה בילדיה ובדאגה להם.
{{ח:תת|(ג1)}} בקריאה לשירות עבודה של מתנדב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות אזרחי|בחוק שירות אזרחי, התשע״ז–2017}} (להלן – חוק שירות אזרחי), תובא בחשבון הפעלת המתנדב בשל החלטה על שעת חירום לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות אזרחי#סעיף 20|סעיף 20 לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ד)}} השר רשאי, לאחר התייעצות עם ארגון עובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה ועם הארגון המייצג כאמור בענף הנוגע בדבר ועם ארגונים ארציים יציגים של מעבידים שלדעת השר הם נוגעים בדבר ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת לקבוע בתקנות סוגי אנשים נוספים הפטורים משירות עבודה, פטור כללי או מסוייג.

{{ח:סעיף|4|פיקוח על כוח אדם|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} השר ימנה לענין זה מפקח כללי על כוח האדם, ורשאי הוא למנות מפקחים מרחביים למרחבים שקבע את תחומם או לסוג מסויים של מפעלים שקבע.

{{ח:סעיף|5|חובת בעל מפעל למסור פרטים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי, למטרות חוק זה, להטיל בצו על כל בעל מפעל את החובה למסור לאדם פלוני, בזמן, במקום ובאופן שנקבע בצו או על פיו, פרטים על מפעלו, עובדיו, תפוקתו, ציודו, תהליכי ייצורו או דרכי שיווקו; לשם כך ינהל בעל מפעל רשימות כפי שידרוש המפקח הכללי על כוח האדם, או מפקח מרחבי, או מי שיפעל בשמם, ובעל המפעל ימציא להם כל פרט או ידיעה שיידרשו ממנו ושיש להם, לדעת הדורש, חשיבות לביצוע חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} חל שינוי בבעלותו של מפעל כאמור, חייב מי שהיה בעל המפעל ערב השינוי להודיע בדואר רשום למפקח הכללי על כוח האדם, תוך ארבעה עשר יום מיום השינוי, את שם הבעל החדש, את מענו ואת מועד השינוי.
{{ח:תת|(ג)}} חובה שהוטלה על בעל מפעל לפי סעיף זה וקויימה על ידי אדם פלוני, בין שהוא בעצמו חייב בקיומה ובין שאינו חייב בו, בעל המפעל פטור מלקיימה.

{{ח:סעיף|6|חובת חייב בשירות עבודה למסור פרטים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} השר רשאי, למטרות חוק זה, להטיל בצו חובה על כל אדם החייב בשירות עבודה למסור לאדם פלוני, בזמן, במקום ובאופן שנקבע בצו או על פיו, פרטים ביחס לעצמו שיידרשו ממנו ושיש להם, לדעת הדורש, חשיבות לביצוע חוק זה.

{{ח:סעיף|7|התייצבות לשם מסירת פרטים}}
{{ח:ת}} בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|או 6}} מותר להטיל גם חובה להתייצב, בכל מקום בתחום המרחב לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, שבו נמצא המפעל או מקום מגוריו של החייב בשירות, לשם מסירת פרטים או הצגת מסמכים שיש להם חשיבות לאימות הפרטים.

{{ח:סעיף|8|בדיקה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקרוא בצו אדם החייב בשירות עבודה להתייצב לפני אדם פלוני, בזמן ובמקום שנקבעו בצו או על פיו, ולהיבדק כל בדיקה שתידרש, לדעת אותו אדם, לשם קביעת כשרו לשירות בעבודה פלונית; בדיקה רפואית לענין סעיף זה תיעשה בידי רופא שמינהו לכך השר בהתייעצות עם שר הבריאות, או מי ששרים אלה הסמיכו אותם לכך.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: אימון לשירות עבודה}}

{{ח:סעיף|9|אימון בעבודה|תיקון: תשל״ו, תשס״ח}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקרוא בצו אדם החייב בשירות עבודה לאימון לשירות עבודה כפי שיפורש בצו, ובלבד שלא ייקרא אדם לאימון באחד מימי מנוחתו כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#פרק 6א|בפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}.

{{ח:סעיף|10|חובת הודעה מוקדמת|תיקון: תשל״ו, תשס״ח}}
{{ח:ת}} לא ייקרא אדם לאימון אלא אם נמסרה לו תחילה הודעה מטעם השר שהוא מיועד לשירות עבודה שפורש בהודעה וההודעה לא בוטלה על ידי ועדת שירות העבודה לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}}.

{{ח:סעיף|11|תקופת האימון|תיקון: תשל״ו, תשס״ח}}
{{ח:ת}} לא ייקרא אדם לאימון לתקופה העולה על שלושה ימים בשנה, ובמקצועות ולגבי סוגי עובדים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} – על שנים־עשר יום בשנה, הן במרוכז והן במפוצל, וכל יום שבו שירת האדם אותה שנה בתפקיד נדרש על פי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|חוק ההתגוננות האזרחית, תשי״א–1951}}, יבוא במנין ימי האימון לפי סעיף זה, וכן להיפך; השר רשאי, באישור ועדת העבודה של הכנסת, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}.

{{ח:סעיף|12||תיקון: תשס״ח, תשס״ח־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|13|המועד לתחילת האימון}}
{{ח:ת}} המועד לתחילת האימון יהיה לפחות שלושה שבועות מיום שהגיע הצו לידיעתו של האדם שנקרא לאימון.

{{ח:סעיף|14|הוצאות האימון|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} אדם שנקרא לאימון לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} ונגרמו לו בכך הוצאות מיוחדות לאוכל, לשתיה, ללינה או לנסיעה ממקום מגוריו הקבוע אל מקום האימון ובחזרה ממנו, ישא אוצר המדינה בהוצאות אלה, בשיעור ובדרך שנקבע בתקנות.

{{ח:סעיף|14א|תגמולים|תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשס״ח}}
{{ח:ת}} אדם שנקרא לאימון לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} לתקופה רצופה העולה על יום אחד, יחולו הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יב|פרק י״ב לחוק הביטוח הלאומי}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 271|סעיף 271}}, כאילו שירת אותו אדם אותה תקופה במילואים והוא יהיה זכאי לתגמול בשל כל תקופת האימון כאילו היה זכאי לתשלום לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 271|סעיף 271 האמור}}.

{{ח:סעיף|15|גימלאות מחמת פגיעה בשעות אימון|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} קרה למתאמן מקרה המזכה לגימלה מכוח {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|סעיף 75(א)(5) לחוק הביטוח הלאומי}}, והוא לא היה מבוטח בביטוח נפגעי עבודה ערב תחילת אימונו, יחזיר אוצר המדינה למוסד לביטוח לאומי סכום השווה לגימלאות בכסף ששילם המוסד לביטוח לאומי, או שהוא עתיד לשלמן, ואת השווי הכספי של הגימלאות בעין שניתנו לזכאי לגימלה בקשר לאותו מקרה; התקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 369|סעיף 369(ב) לחוק הביטוח הלאומי}}, כוחן יפה לענין חישוב הסכום לפי סעיף זה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: קריאה לשירות עבודה}}

{{ח:סעיף|16|הכרזה על תחולת {{ח:פנימי|פרק ד|הפרק}}|תיקון: תשס״ח, תשס״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} משנקראו מילואים לשירות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 8|סעיף 8 לחוק שירות המילואים}}, רשאי השר לאחר התייעצות עם שר הבטחון, אם הוא סבור כי בעקבות הקריאה הדבר דרוש להגנת המדינה, לבטחון הציבור או לקיום הספקה או שירותים חיוניים – להכריז בצו, {{ח:פנימי|פרק ד|שפרק זה}} יחול במדינה כולה או בחלק ממנה, בדרך כלל או בענף משק מסויים.
{{ח:תת|(ב)}} תקפו של הצו לפי סעיף זה יפקע במועד שבו פקע תקפו של הצו לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 8|סעיף 8 לחוק שירות המילואים}} שבעקבותיו ניתן הצו לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|16א|מצב מיוחד בעורף – הכרזה על תחולת {{ח:פנימי|פרק ד|הפרק}}|תיקון: תשנ״ח, תשס״ח}}
{{ח:ת}} הוכרז מצב מיוחד בעורף, ומצא השר כי האפשרות למתן שירותים קיומיים לאוכלוסיה המצויה בשטח שעליו חלה ההכרזה או לכלל האוכלוסיה בשטח אחר, או למתן שירותים קיומיים הדרושים לתפקודו של השטח שעליו חלה ההכרזה או לתפקוד המשק כולו, עלולה להיפגע בשל המצב המיוחד בעורף, או שבמערך הייצור או האספקה למתן שירותים קיומיים כאמור עלולים להיגרם תקלות או מפגעים ממשיים, רשאי הוא, לאחר התייעצות עם שר הבטחון, להכריז בצו שהוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} יחולו לשם מתן שירותים קיומיים כאמור; צו לפי סעיף קטן זה יפקע במועד שבו פקעה ההכרזה על מצב מיוחד בעורף, אלא אם כן ביטל השר את הצו קודם לכן.

{{ח:סעיף|16ב|אירוע חירום אזרחי – הכרזה על תחולת {{ח:פנימי|פרק ד|הפרק}}|תיקון: תשס״ה, תשס״ח, תשע״ח}}
{{ח:ת}} הוכרז על אירוע חירום אזרחי לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 90ב|סעיף 90ב לפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, ומצא השר כי האפשרות למתן שירותים קיומיים לאוכלוסיה המצויה בשטח שעליו חלה ההכרזה, או לכלל האוכלוסיה בשטח אחר, או הדרושים לתפקודו של השטח שעליו חלה ההכרזה או לתפקוד המשק כולו, עלולה להיפגע עקב אירוע החירום האזרחי, או שבמערך הייצור או האספקה למתן שירותים קיומיים כאמור עלולים להיגרם תקלות או מפגעים ממשיים, רשאי הוא, לאחר התייעצות עם ראש הממשלה, עם השר לביטחון הפנים או עם שר הביטחון, לפי הענין, להכריז בצו שהוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} יחולו לשם מתן שירותים קיומיים כאמור; צו לפי סעיף זה יפקע במועד שבו תפקע ההכרזה על אירוע חירום אזרחי, אלא אם כן ביטל השר את הצו קודם לכן.

{{ח:סעיף|16ג||תיקון: ק״ת תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|17|מגוייס־פנים|תיקון: תשנ״ח, תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי לקרוא בצו את כל העובדים במפעל חיוני או במפעל למתן שירותים קיומיים ערב תחילתו של הצו בין כשכירים ובין כעצמאיים, החייבים בשירות עבודה, או כל חלק מעובדים אלה, לשירות עבודה באותו מפעל; מי שנקרא לשירות עבודה כאמור ייקרא להלן ”מגוייס־פנים“.
{{ח:תת|(ב)}} צו לפי סעיף זה יכול שיימסר לבעל המפעל, לקברניט של כלי שיט ולועד העובדים של המפעל, ויראו אותו כאילו הגיע לידיעת הנוגעים בדבר כעבור 24 שעות ממועד המסירה; באין ועד עובדים במפעל, תיראה הדבקת הצו על לוח המודעות שבמפעל כמסירת הצו לידי הנוגעים בדבר.

{{ח:סעיף|18|מגוייס־חוץ|תיקון: תשנ״ח, תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי בצו לקרוא לשירות עבודה שלא במסגרת {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} כל אדם או כל סוג בני אדם החייבים בשירות עבודה; מי שנקרא לשירות עבודה לפי צו זה ייקרא להלן ”מגוייס־חוץ“.
{{ח:תת|(ב)}} צו לפי סעיף קטן (א) יכול שיימסר למנהל המפעל; נמסר הצו כאמור, יעבירו מנהל המפעל בתוך 48 שעות למגויס חוץ; מסירה או העברה לפי סעיף זה יכול שייעשו בדרך של מסירה אישית, בהדבקה על דלת ביתו של מגויס חוץ, בטלפון, בפקסימילה או בכל דרך אחרת שיקבע השר.

{{ח:סעיף|18א|מגויסים ומפעלים מחוץ לשטח ההכרזה|תיקון: תשס״ח, תשע״ח, ק״ת תש״ף}}
{{ח:ת}} הוחלו הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} על חלק מהמדינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}}, או לפי {{ח:פנימי|סעיף 16א|סעיפים 16א}} {{ח:פנימי|סעיף 16ב|או 16ב}} בעקבות הכרזה על מצב מיוחד בעורף או על אירוע חירום אזרחי, לפי העניין, בשטח מסוים, רשאי השר לקרוא, בצווים לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיפים 17}} {{ח:פנימי|סעיף 18|ו־18}}, חייבים בשירות עבודה, בין שמקום מגוריהם או מקום עבודתם מצויים בחלק או בשטח האמור ובין שהם מצויים מחוץ לו, ובין שהמפעל החיוני או המפעל לשירותים קיומיים, לפי העניין, מצוי בחלק או בשטח האמור ובין שהוא מצוי מחוץ לו.

{{ח:סעיף|19|חובת המגוייסים}}
{{ח:ת}} מי שנקרא לשירות עבודה, בין כמגוייס־פנים ובין כמגוייס־חוץ (להלן – מגוייס), חייב להתייצב בזמן, במקום ולפני הרשות שנקבעו לכך בצו ולבצע כל עבודה שתוטל עליו מזמן לזמן על ידי מי שנקבע לכך בצו או מטעמו ולהמשיך באופן סדיר בעבודה זו כל עוד הצו בתקפו; לא התייצב כאמור, רשאי המפקח הכללי על כוח האדם או המפקח המרחבי להורות לשוטר להביא את האדם לפניו או לפני מי שיורה.

{{ח:סעיף|20|בדיקה רפואית|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מגוייס שלא נבדק בדיקה גופנית לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} תוך ששה חדשים לפני שנקרא לשירות עבודה, רשאי לבקש שייבדק בדיקה רפואית כדי לקבוע התאמתו למפעל חיוני פלוני או למפעל למתן שירותים קיומיים פלוני או לעבודה פלונית.
{{ח:תת|(ב)}} הבדיקה הרפואית תהיה בידי רופא שהמפקח הכללי על כוח האדם ימנה אותו למטרה זו.
{{ח:תת|(ג)}} מי שביקש בדיקה רפואית לא יידרש לעבוד במפעל חיוני או במפעל למתן שירותים קיומיים, לפי העניין, כל עוד לא נבדק כאמור ונמצא מתאים לעבודה המסויימת; אולם בקשתו של מגוייס־פנים לא תעכב את המשך עבודתו שבה עבד ערב גיוסו.
{{ח:תת|(ד)}} מגוייס שנבדק בדיקה רפואית לפי סעיף קטן (ב) או לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, רשאי לבקש בדיקה רפואית נוספת בידי רופא אחר שימנה השר בהתייעצות עם שר הבריאות, או מי ששרים אלה הסמיכו אותם לכך; ביקש מגוייס בדיקה רפואית נוספת כאמור, יבדוק אותו הרופא תוך 15 יום מיום שביקש את הבדיקה, אך אין בהגשת בקשה זו בלבד כדי לפטור את המגוייס מקיום החובות שהוטלו עליו לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|21|איסור פיטורים}}
{{ח:ת}} לא יפוטר מגוייס מעבודתו אליה גוייס, ולא יועסק, בניגוד להוראות הצו שלפיו נקרא לשירות העבודה – אלא בהיתר בכתב מהמפקח הכללי על כוח האדם; הוראה זו אינה גורעת מכל הגבלה על פיטורי עובד על פי כל דין, הסכם קיבוצי, חוזה או נוהג החלה על מגוייס־פנים.

{{ח:סעיף|22|שירות עבודה ושירות בטחון}}
{{ח:ת}} מגוייס שנקרא להתייצב לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון}} – פטור מחובת שירות עבודה לתקופת התייצבותו כאמור וכן לתקופת שירותו בעקבות ההתייצבות.

{{ח:סעיף|23|שכר עבודה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} שכרו של מגויס ייקבע לפי הוראות הסכם קיבוצי או צו הרחבה שחלים על המגויס ושקובעים הוראות לעניין זה, ואם אין הסכם קיבוצי או צו הרחבה כאמור, או שזכויות מגויס לפי הוראות ההסכם הקיבוצי או צו ההרחבה כאמור נופלות מהזכויות שיהיו למגויס לפי ההוראות שבהסכם הקיבוצי שחל על בעל המפעל – יהיה השכר בהתאם לתפקיד שהוא נקרא למלא ובשיעור שנקבע לתפקיד זה בהסכם הקיבוצי החל על בעל המפעל, ובאין הסכם קיבוצי – לפי הסכמה הדדית, ואם אין הסכמה – לפי שיקבע המפקח הכללי על כוח האדם דרך כלל או במיוחד בשים לב לשכר המקובל בענף.
{{ח:תת|(ב)}} אין בחילוקי דעות בין בעל המפעל לבין המגוייס בקשר לשכר כדי לפטור את המגוייס מקיום החובות שהוטלו עליו לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|24|מעמד המגוייס לענין {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|חוק החיילים המשוחררים}}|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), תש״ט–1949}} –
{{ח:תת|(1)}} דין מגוייס־חוץ כדין חייל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|בחוק האמור}}, ודין תקופת שירות עבודה כמגוייס־חוץ כדין תקופת שירות צבאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|בחוק האמור}};
{{ח:תת|(2)}} דין מי שסיים שירות עבודה כמגוייס־חוץ כדין חייל משוחרר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|בחוק האמור}} לענין החזרתו לעבודה במפעל;
{{ח:תת|(3)}} דין שירות עבודה של מגויס־חוץ כדין שירות מילואים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|בחוק האמור}}, לעניין איסור הפיטורים, וכן לעניין רציפות העבודה.

{{ח:סעיף|25|מעמד מגוייס לענין דינים אחרים|תיקון: תשס״ח, תשע״ד, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף להוראות חוק זה, יראו את היחסים בין מגוייס ובין בעל המפעל שבו הוא עובד כיחסי עבודה לענין כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} תקופת שירות העבודה של מגויס־חוץ דינה, לצורך חישוב הוותק בעבודה, לעניין זכויות התלויות בוותק שהיו נתונות לו אצל מעסיקו בטרם גויס, בין לפי חוק, נוהג, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה ובין באופן אחר, כדין תקופת עבודה אצל מעסיקו;
{{ח:תתת|(2)}} נהגו מגויס־חוץ ומעסיקו או המעסיק בלבד, לשלם תשלומים לקופת גמל, ימשיך המעסיק לשלם תשלומים כאמור בעד התקופה שבה משרת מגויס־החוץ אצל בעל המפעל, והכל בשיעורים ולפי שכר העבודה כאילו הוסיף מגויס־החוץ לעבוד אצל מעסיקו, והכל אם לא נקבעו בהסכם קיבוצי או בצו הרחבה הוראות מיטיבות לעניין זה לגבי מגויסי־חוץ; בפסקה זו, ”קופת גמל“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}.
{{ח:תת|(ג)}} היה המגויס, במועד קריאתו לשירות עבודה לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, מתנדב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות אזרחי|בחוק שירות אזרחי}} או משרת בשירות לאומי–אזרחי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|בחוק שירות לאומי–אזרחי, התשע״ד–2014}}, יופסק השירות הלאומי או ההתנדבות הקהילתית של המתנדב, או השירות הלאומי–אזרחי של המשרת, לפי העניין, במהלך שירות העבודה; ואולם תקופת שירות העבודה כאמור תובא במניין תקופת השירות של המתנדב כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירות אזרחי#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק שירות אזרחי}}, או במניין תקופת השירות של המשרת כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|בחוק שירות לאומי–אזרחי, התשע״ד–2014}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|26|אי־תחולת חוקים|תיקון: תשס״ח, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על עבודתו של מגוייס לא יחולו הוראות חוקים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות, תשי״ג–1953}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|חוק עבודת הנוער, תשי״ג–1953}}, אם המגוייס צעיר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|באותו חוק}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|חוק עבודת נשים, תשי״ד–1954}};
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|חוק שירות התעסוקה, תשי״ט–1959}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה|חוק שעות עבודה ומנוחה, תשי״א–1951}}, להוציא {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה#סעיף 9|סעיף 9 שבו}}, לא יחול על עבודת מגוייס אלא במידה שהשר הורה כך, והוא רשאי, לאחר התייעצות בחברי ועדת השרים האמורה {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה#סעיף 12|בסעיף 12(ב) לאותו חוק}}, לתת היתר כללי להעסקת מגוייס בימי המנוחה כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#פרק 6א|בפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק חופשה שנתית|בחוק חופשה שנתית, תשי״א–1951}}, לא יהיה מגוייס זכאי לקחת בפועל חופשה שנתית; הוראה זו אין בה כדי לגרוע מזכותו של מגוייס לתמורת חופשה או לפדיון חופשה או שתקופת עבודתו כמגוייס תבוא במנין לצורך חישוב הזכאות לחופשה.

{{ח:סעיף|27|עדיפות הוראות החוק}}
{{ח:ת}} ההוראות {{ח:פנימי|פרק ד|שבפרק זה}} או שניתנו על פיו יחייבו על אף האמור בכל חוזה עבודה או הסכם קיבוצי.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: ועדות שירות עבודה}}

{{ח:סעיף|28|הקמת ועדת שירות עבודה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} השר יקים ועדות שירות עבודה לפי הצורך ויכול שיהיו קבועות או ארעיות, כלליות או מיוחדות.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת שירות עבודה תהא מורכבת מיושב ראש, שימנה שר המשפטים והוא יהיה שופט בית משפט שלום או מי שכשיר להיות שופט כאמור, ושני חברים שימנה השר, בהתייעצות עם הארגון המייצג את המספר הגדול ביותר של העובדים במדינה וכן עם ארגוני המעבידים שלדעת השר הם יציגים ונוגעים בדבר.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה תפעל בכל מספר חברים נוכחים, ובלבד שהיושב ראש יהיה נוכח.

{{ח:סעיף|29|ערר}}
{{ח:ת}} הרואה עצמו נפגע על ידי הוראה שניתנה מכוח חוק זה המחייבת אדם לעשיית דבר, ובכלל זה הוראה הקובעת שכר העבודה, או שנפגע על ידי סירוב ליתן היתר, פטור, הקלה וכיוצא באלה לגבי איסורים והגבלות שמכוח חוק זה – רשאי, תוך שבעה ימים לאחר שהגיעה אליו ההוראה הפוגעת, לערור לפני ועדת שירות עבודה, והועדה רשאית לאשר את ההוראה, לבטלה או לשנותה.

{{ח:סעיף|30|סמכות הועדה לבטל גיוס או לשחרר מגוייס}}
{{ח:תת|(א)}} נתבקשה ועדת שירות עבודה על ידי אדם לבטל הוראה שלפיה הוא מיועד לשירות עבודה במפעל פלוני, או נתבקשה על ידי בעל מפעל לבטל הוראה בדבר עבודתו של אדם פלוני – רשאית היא לעשות כן מטעמים שבגיל או שבהתאמה למקום או ליכולת המקצועית, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} נתבקשה ועדת שירות עבודה לשחרר מגוייס משירות עבודה, או לדחות תחילת שירותו – רשאית היא לעשות כן מטעמים כלכליים או אישיים של המגוייס.

{{ח:סעיף|31|ערר אינו מעכב ביצוע}}
{{ח:ת}} אין הגשת ערר פוטרת את העורר מלמלא אחר חוק זה וכל הוראה שניתנה לפיו, והוא כשאין הוראה אחרת בחוק זה.

{{ח:סעיף|32|סמכויות עזר}}
{{ח:ת}} לועדת שירות עבודה יהיו כל הסמכויות המפורטות {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 9|בסעיף 5 לפקודת ועדות חקירה}}.

{{ח:סעיף|33|סדרי דין}}
{{ח:ת}} ועדת שירות עבודה תקבע לעצמה את סדרי הדין שלה במידה שלא נקבעו בתקנות על ידי שר המשפטים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות עבודה בשעת-חירום (סדרי דין בועדות שירות עבודה)|תקנות שירות עבודה בשעת־חירום (סדרי דין בועדות שירות עבודה), תשל״ב–1972}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: עונשין}}

{{ח:סעיף|34|עונשין על עבירות בשעת רגיעה}}
{{ח:ת}} מי שאינו מקיים את המוטל עליו {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיפים 5}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9}} {{ח:פנימי|סעיף 49|או 49(ב)}} או על פיהם, דינו מאסר שנה אחת.

{{ח:סעיף|35|עונשין על עבירות לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}}}
{{ח:תת|(א)}} מגוייס שאינו מקיים את המוטל עליו לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}, דינו – מאסר שלוש שנים.
{{ח:תת|(ב)}} מגוייס שביקש שלא בתום לב בדיקה רפואית נוספת לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(ד)}}, דינו – קנס אלף לירות.

{{ח:סעיף|36|גילוי סודות}}
{{ח:ת}} המוסר ידיעה שהגיעה לידיו במילוי תפקיד רשמי לפי חוק זה למי שאינו מוסמך לקבלה לפי חוק זה או לפי כל דין אחר, דינו – מאסר שנה אחת.

{{ח:סעיף|37|העסקת מגוייס ללא היתר}}
{{ח:ת}} המעסיק ביודעין מגוייס שלא במפעל שאליו גוייס וללא היתר בכתב מאת המפקח הכללי על כוח האדם או מאת מפקח מרחבי, דינו – מאסר שנה אחת או קנס 5,000 לירות, זולת אם הוכח שהעסקת המגוייס אינה מפריעה את ביצוע חובת שירות העבודה שהוטלה עליו.

{{ח:סעיף|38|אחריות אישית בעבירות של חבר בני־אדם}}
{{ח:ת}} נעברה עבירה לפי חוק זה על ידי חבר בני־אדם, רואים כאחראי לה גם כל מנהל, שותף – למעט שותף מוגבל – או פקיד אחראי של אותו חבר, ואפשר להביאו לדין ולהענישו כאילו עבר הוא את העבירה, אם לא הוכיח אחד משני אלה:
{{ח:תת|(1)}} שהעבירה נעברה שלא בידיעתו;
{{ח:תת|(2)}} שנקט כל האמצעים הנאותים למניעת העבירה.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: שונות}}

{{ח:סעיף|39|שירות עבודה ותפקיד נדרש|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} השר רשאי לפטור מי שחייב בשירות עבודה, פטור מלא או חלקי, ממילוי תפקיד נדרש ומהשתתפות בתמרוני הג״א לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|חוק ההתגוננות האזרחית, תשי״א–1951}}; השר לא יפטור כאמור אלא לאחר תיאום עם שר הבטחון או עם מי ששר הבטחון הסמיכו לכך.

{{ח:סעיף|39א|ועדה מייעצת לעניין שירותים קיומיים מסוימים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה ועדה מייעצת לעניין קביעת מפעלים למתן שירותים קיומיים כאמור בפסקה (4) להגדרה ”שירותים קיומיים“.
{{ח:תת|(ב)}} בוועדה המייעצת יהיו חברים –
{{ח:תתת|(1)}} שני נציגי משרד התעשיה המסחר והתעסוקה ואחד מהם יהיה יושב ראש הוועדה;
{{ח:תתת|(2)}} נציג של משרד הביטחון;
{{ח:תתת|(3)}} נציג הג״א, או נציג המשרד לביטחון הפנים או המשטרה, לפי העניין;
{{ח:תתת|(4)}} נציג של ארגון עובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה;
{{ח:תתת|(5)}} נציג של ארגונים ארציים יציגים של מעבידים שלדעת השר הם נוגעים בדבר.
{{ח:תת|(ג)}} כל מניין של הוועדה המייעצת הוא מניין חוקי לקיום התייעצות עמה כאמור בהגדרה ”מפעל למתן שירותים קיומיים“, ובלבד שכל חברי הוועדה הוזמנו להשתתף בהתייעצות.
{{ח:תת|(ד)}} לא התאפשרה, מפאת הנסיבות, התכנסות של הוועדה המייעצת, יכול שההתייעצות עם חבריה תבוצע גם באופן טלפוני או בכתב, לרבות בדואר אלקטרוני או בפקס.

{{ח:סעיף|40|סמכויות לשנות צווים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} רשות שנתנה צו או הוראה אחרת לפי חוק זה רשאית בכל עת לבטלם או לשנותם, כפי שתראה לנכון.
{{ח:תת|(ב)}} אם בעקבות שינוי הצו או ההוראה נשתנה גם המפעל החיוני או המפעל למתן שירותים קיומיים שבהם חייב מגוייס למלא שירותו, יראו לצורך חישוב תקופת השירות את היום שבו נקרא האדם לראשונה לשירות עבודה, כיום תחילת השירות.

{{ח:סעיף|41|סמכויות מיוחדות למפקח כללי ולמפקח מרחבי}}
{{ח:ת}} המפקח הכללי על כוח האדם או מפקח מרחבי או כל אדם שהוסמך על ידיהם רשאים להיכנס בכל עת המתקבלת על הדעת לכל מקום המשמש לצרכי מפעל ולבדוק אם מקיימים את ההוראות שניתנו בחוק זה או על פיו.

{{ח:סעיף|42|סמכות מפקח מרחבי מנותק}}
{{ח:ת}} למפקח מרחבי, אשר מרחבו או חלק ממנו נותק עקב פעולות איבה מיתר חלקי המדינה, יהיו כל הסמכויות הנתונות למפקח על כוח האדם לפי חוק זה או שנאצלו למפקח הכללי על פיו.

{{ח:סעיף|43|אישורים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} אישור חתום בידי המפקח הכללי על כוח האדם או בידי מפקח מרחבי, כי מפעל פלוני הוא מפעל חיוני או מפעל למתן שירותים קיומיים, או כי מפעל פלוני היה בתקופה מסויימת מפעל חיוני או מפעל למתן שירותים קיומיים, או כי אדם פלוני נקרא לשירות עבודה, או כי אדם פלוני שירת תקופה מסויימת שירות עבודה, ישמש ראיה לדבר בכל הליך משפטי.

{{ח:סעיף|44|העברת הבעלות}}
{{ח:ת}} אין בהעברת הבעלות במפעל כדי לגרוע מחיובים לפי חוק זה שבעל המפעל היה חייב בהם ערב ההעברה, וגם בעלו החדש של המפעל חייב בהם החל במועד ההעברה.

{{ח:סעיף|45|פגם בנוסח וטעות בנקיבת שם}}
{{ח:ת}} צו או הוראה אחרת שניתנו לפי חוק זה לא ייפסלו בגלל פגם בנוסח בלבד, וטעות בנקיבת שמו של האדם הנוגעת לו אינה פוגעת בחוקיותם זולת אם היה בה כדי להטעות.

{{ח:סעיף|46|סוגם ופרסומם של צווים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} צו לפי חוק זה יכול להיות כללי או לסוג מסויים או אישי.
{{ח:תת|(ב)}} צו לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}} וכן צו המאשר מפעל כמפעל חיוני או כמפעל למתן שירותים קיומיים, אין חובה לפרסמם ברשומות.

{{ח:סעיף|47|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראה לפי חוק זה מחייבת את האדם שעליו היא חלה מן הזמן שהגיעה לידיעתו.

{{ח:סעיף|48|מסירה}}
{{ח:תת|(א)}} הוראה שפורסמה ברשומות, רואים אותה כאילו הגיעה לידיעת האדם שעליו היא חלה בצהרי היום שלאחר יום הפרסום.
{{ח:תת|(ב)}} הוראה שלא פורסמה ברשומות, רואים אותה באין הוכחה אחרת –
{{ח:תתת|(1)}} אם נמסרה לאדם שעליו היא חלה או לאחד מבני משפחתו הגרים עמו ושאינו קטין, כאילו הגיעה לידיעת האדם בזמן המסירה;
{{ח:תתת|(2)}} אם נשלחה לאדם בדואר רשום לפי מען מקום מגוריו הקבוע, כאילו הגיעה לידיעתו כתום שבעים ושתים שעות מזמן שנמסרה לדואר למשלוח.
{{ח:תת|(ג)}} הוראה שנמסרה או נשלחה לאדם באחת הדרכים האמורות בסעיף קטן (ב), רואים אותה כאילו הגיעה לידיעתו של האדם בזמן האמור שם, אף אם פורסמה לאחר מכן ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} הוראה כללית שפורסמה בעתונות, ברדיו או מעל לוח מודעות, רואים אותה כאילו הגיעה לידיעת כל אדם הנוגע בדבר, זולת אם הוכח אחרת.

{{ח:סעיף|49|הצגת הודעות}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהורשה לכך על ידי המפקח הכללי על כוח האדם או מטעמו להציג הודעה לפי חוק זה על פני מקרקעין או בתוכם או להורות שההודעה כאמור תוצג, רשאי להיכנס בכל עת סבירה לכל מקרקעין ולהציג את ההודעה.
{{ח:תת|(ב)}} הוצגה הודעה כאמור, לא יוריד אותה איש ולא ימחקנה ולא ישנה בה כל שינוי, זולת מי שהורשה לכך כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|50|הוראות מיוחדות לענין מערכת הבטחון|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} במפעל המוחזק על ידי צבא־הגנה לישראל או על ידי מערכת הבטחון יחולו הוראות מיוחדות אלה:
{{ח:תת|(1)}} לא ישתמשו בו בסמכויות על פי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}} ועל פי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}}, אלא בהסכמתו של מי ששר הבטחון מינה לכך;
{{ח:תת|(2)}} החובות המוטלות על פי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} יחולו עליו בסייגים שייקבעו על ידי השר בהתייעצות עם שר הבטחון.

{{ח:סעיף|51|ביצוע ותקנות|תיקון: תשל״ג, תשס״ח}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו, ובכלל זה תקנות בדבר התנדבות לשירות עבודה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות עבודה בשעת-חירום (מתנדבים)|תקנות שירות עבודה בשעת־חירום (מתנדבים), תשל״ד–1973}}.}}

{{ח:סעיף|52|אצילת סמכויות|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי לאצול לאחר סמכויותיו לפי חוק זה, כולן או מקצתן, חוץ מסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 16א|16א}}, {{ח:פנימי|סעיף 16ב|16ב}}, {{ח:פנימי|סעיף 51|ו־51}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבטחון רשאי לאצול לאחר את סמכותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיפים 1}} {{ח:פנימי|סעיף 50|ו־50}}.

{{ח:סעיף|53|ביטול והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות־שעת־חירום (שירות עבודה), תשכ״ז–1967 – בטלות, אולם –
{{ח:תתת|(1)}} כל מינוי, הוראה ותקנה אחרת שנעשו או ניתנו מכוחן או מכוח תקנות־שעת־חירום לגיוס כוח אדם, תש״ח–1948, ושהיה להם תוקף בשעת הביטול יעמדו בתקפם, במידה שאינם סותרים את הוראות חוק זה, עד שיבוטלו או עד שיוחלפו במינויים, בהוראות או בתקנות אחרים שנעשו או שניתנו על פי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} כל רשימה המתנהלת על ידי בעל מפעל על פי תקנה 12 לתקנות־שעת־חירום לגיוס כוח אדם, תש״ח–1948, או תקנה 5 לתקנות־שעת־חירום (שירות עבודה), תשכ״ז–1967, רואים אותה לענין {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} כאילו היא רשימה המתנהלת על פי {{ח:פנימי|סעיף 5|אותו סעיף}};
{{ח:תתת|(3)}} כל מסמך שכתוב בו ”תקנות־שעת־חירום לגיוס כוח אדם, תש״ח–1948“ או ”תקנות־שעת־חירום (שירות עבודה), תשכ״ז–1967“ רואים כאילו כתוב בו ”חוק שירות עבודה בשעת חירום, תשכ״ז–1967“, וכל התייחסות במסמך כאמור לתקנה מהתקנות האמורות, רואים אותה כמתייחסת להוראה מקבילה של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}} יחול בדרך כלל במדינה כולה ביום תחילתו של חוק זה כאילו ניתן צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}}.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} רופאים;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} אחים ואחיות;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} סגל רפואי סיעודי;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} סגל רפואי טכני;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} סגל רפואי אקדמאי אחר;

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} עובדי מינהל ותחזוקה ברפואה;

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} נהגים;

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת פרט 8}}
{{ח:ת}} עובדי מנוף ובתי מלאכה בנמלים;

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת פרט 9}}
{{ח:ת}} עובדי רשת החשמל;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת פרט 10}}
{{ח:ת}} עובדי מתכת בייצור בטחוני;

{{ח:סעיף*|(11)||עוגן=תוספת פרט 11}}
{{ח:ת}} מפעילי ציוד מיכני הנדסי;

{{ח:סעיף*|(12)||עוגן=תוספת פרט 12}}
{{ח:ת}} עובדי מינהל, עובדים טכניים, בוחנים ושמאים בתחבורה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ב׳ בתמוז תשכ״ז (10 ביולי 1967).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]