חוק הארכת מועדים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הארכת מועדים, תשל״ה–1974}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000181}} '''חוק קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ז, 42|חוק הארכת מועדים|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208530.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 600|תקנות־שעת־חירום (הארכת מועדים – הוראות נוספות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3121.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ד, 732|חוק להארכת תקפן של תקנות־שעת־חירום (הארכת מועדים – הוראות נוספות)|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_289606.pdf}}.

'''חוק חדש:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ה, 38|חוק הארכת מועדים|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208533.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שירות חירום}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון רשאי להכריז כי שירות הוא שירות חירום לענין חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} שירות שהוכרז כאמור יהיה שירות חירום מן היום שנקבע לכך בהכרזת שר הבטחון ועד היום שקבע לכך בהכרזה או בהודעה על ביטולה.
{{ח:תת|(ג)}} הכרזה לפי סעיף זה יכול שתהיה לשירות פלוני או לשירות ביחידה פלונית או במקום פלוני.
{{ח:תת|(ד)}} הכרזה שניתנה על־פי סעיף קטן (א) תובא מאת שר הבטחון, בהקדם ככל האפשר אחרי הינתנה, לפני ועדת החוץ והבטחון של הכנסת; הועדה רשאית לאשר את ההכרזה, בשינויים או בלי שינויים, או לא לאשרה או להביאה לפני הכנסת: תקפה של ההכרזה יפקע בתום ארבעה עשר יום לאחר הינתנה, זולת אם אישרה אותה הועדה או הכנסת לפני תום המועד האמור, וכפי שאישרה.

{{ח:סעיף|2|הארכה מכוח החוק}}
{{ח:תת|(א)}} נקבע בחוזה – ובכלל זה שטר חליפין ושטר חוב – מועד לעשיית פעולה והאדם שחייב או רשאי לעשותה שירת שירות חירום באותו מועד או תוך שלושים הימים שלפני כן, יראו את המועד כמוארך עד תום שלושים יום לאחר ששוחרר האדם משירות החירום או לאחר שחדל השירות מהיות שירות חירום, הכל לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ב)}} נקבעה תקופה לעשיית פעולה שהיא נמשכת לפי טיבה, יחולו הוראות סעיף קטן (א) על מועד תחילתה של אותה תקופה.
{{ח:תת|(ג)}} ההארכה לפי סעיף זה תחול גם לגבי מועד שנקבע –
{{ח:תתת|(1)}} בחיקוק או על פיו;
{{ח:תתת|(2)}} בפסק דין או בהחלטה אחרת של בית משפט, של בית דין או של גוף או אדם אחרים בעלי סמכויות שיפוטיות או מעין־שיפוטיות על פי דין.
{{ח:תת|(ד)}} הוארך לפי סעיף זה המועד לקיומו של חיוב שנקבע בחוזה – ובכלל זה שטר חליפין ושטר חוב – תחול ההארכה גם לגבי –
{{ח:תתת|(1)}} מי שערב לחיוב או מי שהתחייבותו נועדה להבטיח את קיומו של החיוב, או לשפות או לפצות אדם על אי־קיומו של החיוב;
{{ח:תתת|(2)}} בן־זוגו של החייב האחראי לחיוב יחד עמו.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על מועד לפעולה לפי חוזה שנכרת בזמן שהאדם החייב או הרשאי לעשותה היה בשירות חירום, למעט תשלום שהיה מובטח, או שהתחייבו להבטיחו, במשכנתה לשם רכישת זכויות בדירת מגורים לחייב או לבני ביתו, או בתשלום הנובע משכירת דירה כאמור.

{{ח:סעיף|3|הארכה מכוח בית המשפט}}
{{ח:תת|(א)}} נקבע בחוזה מועד למסירת החזקה בדירת מגורים, רשאי בית המשפט, לבקשת החייב, להאריך את המועד, אם ראה שמן הצדק לעשות כן נוכח נסיבות הקשורות, במישרין או בעקיפין, בהיות החייב או אדם אחר בשירות חירום, ורשאי בית המשפט לקבוע תנאים וליתן הוראות אחרות לענין ביצוע החוזה, לרבות הארכה של ערבות או של חיוב לשיפוי או חיוב בדומה לכך, שנועד להבטיח מסירה במועד של ההחזקה באותה דירה או לשפות או לפצות אדם על אי־מסירה במועד של ההחזקה באותה דירה.
{{ח:תת|(ב)}} צד להליך כאמור בסעיף קטן (א) רשאי לבקש מבית המשפט לחזור ולעיין בהחלטה אם נשתנו הנסיבות שהיו קיימות בשעת מתן ההחלטה או נתגלו עובדות שלא היו בפני בית המשפט.
{{ח:תת|(ג)}} החלטה לפי סעיף זה ניתנת לערעור; הערעור יידון בפני שופט אחד.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה באות להוסיף על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} ולא לגרוע מהן.

{{ח:סעיף|4|הארכה נוספת מכוח תקנות}}
{{ח:תת|(א)}} תשלומים שמועד פרעונם הוארך מכוח {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, רשאי שר האוצר, בהתייעצות עם שר הבטחון ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע בתקנות הסדרים לפרעונם, ובהם חלוקתם לשיעורים ותשלום ריבית בעד תקופת הארכה נוספת.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי סעיף זה יכול שיהיו לגבי תשלומים דרך כלל או לגבי סוגים של תשלומים או של מקרים, ויכול שיסמיכו בית משפט, בית דין או ראש ההוצאה לפועל לתת כל סעד שנקבע בהן.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הארכת מועדים (הסדרים לפרעונם של תשלומים נדחים)|תקנות הארכת מועדים (הסדרים לפרעונם של תשלומים נדחים), תשל״ד–1974}}.}}

{{ח:סעיף|5|ריבית}}
{{ח:ת}} תשלום שמועד פרעונו הוארך מכוח {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}} ונקבע שהוא נושא ריבית, לא יעלה שיעור הריבית בתקופת ההארכה על השיעור שחל על התקופה עד למועד הפרעון המקורי, ואם נקבע כאמור שיעור ריבית שאינו קצוב – לא יעלה על השיעור שקבע לכך שר האוצר, בהתייעצות עם שר הבטחון ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, בצו; צו כאמור יכול שיהיה כללי או לסוגי תשלומים.

{{ח:סעיף|6|הארכת רשיונות}}
{{ח:ת}} רשיון שניתן על־פי חיקוק וביום שעמד תקפו לפקוע או תוך שלושים הימים שלפני כן שירת בעל הרשיון שירות חירום, יוארך תקפו עד תום ששים יום לאחר ששוחרר בעלו משירות החירום או לאחר שחדל השירות מהיות שירות חירום, לפי המוקדם.

{{ח:סעיף|7|דין שבויים ושאירי נופלים}}
{{ח:תת|(א)}} לגבי מי שנפל בשבי האויב תהיה הארכת המועד לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}} עד תום תשעים יום לאחר שחזר מן השבי, והוא אף אם חדל שירותו לפני כן מהיות שירות חירום.
{{ח:תת|(ב)}} נפטר החייב בהיותו בשירות חירום, תהיה ההארכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ד)(2)}} למשך 90 יום מיום פטירתו של החייב או מהיום שבו ניתן אישור הפטירה לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום פטירות חיילים שנספו במערכה|חוק רישום פטירות חיילים שנספו במערכה, תשכ״ז–1967}}, הכל לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ג)}} ההארכה לפי חוק זה תחול אף על עזבון של מי שנפטר בהיותו בשירות חירום, למשך 90 יום מיום פטירתו של החייב או מהיום שבו ניתן אישור הפטירה לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום פטירות חיילים שנספו במערכה|חוק רישום פטירות חיילים שנספו במערכה, תשכ״ז–1967}}, הכל לפי המאוחר.

{{ח:סעיף|8|דין שירות חוזר}}
{{ח:ת}} מי שחדל להיות בשירות חירום ותוך שלושים יום שירת שירות מילואים, יראו את שירותו, לענין חוק זה למעט {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ה)}}, כאילו היה שירות חירום רצוף.

{{ח:סעיף|9|דין תאגיד}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו גם על שותפות ועל חברת מעטים כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 76|בסעיף 76 לפקודת מס הכנסה}} אם השליטה בחברה או ב־50% לפחות מנכסי השותפות היא בידי מי שמשרת שירות חירום.

{{ח:סעיף|10|סייגים לתחולת החוק}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק זה לא יחולו על מועד לתשלום מזונות, שנקבע בחוזה, בפסק דין או בהחלטה אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבטחון רשאי, בהתייעצות עם השר הנוגע בדבר, לקבוע בתקנות חיקוקים שהוראות חוק זה לא יחולו על מועדים שנקבעו בהם או על פיהם.

{{ח:סעיף|11|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} חוק זה בא להוסיף על כל דין אחר ולא לגרוע ממנו.

{{ח:סעיף|12|ביצוע ותקנות סדרי דין}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות סדרי דין בהליכים לפיו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הארכת מועדים (סדר הדין)|תקנות הארכת מועדים (סדר הדין), תשל״ד–1974}}.}}

{{ח:סעיף|13|ביטול והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} חוק הארכת מועדים, תשי״ז–1957 – בטל.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות, הכרזות והודעות שהותקנו, פורסמו או ניתנו מכוח החוק האמור יעמדו בתקפן עד לביטולן או לשינוין מכוח חוק זה, ויראו אותן, בשינויים המחוייבים, כאילו ניתנו מכוח חוק זה.

{{ח:סעיף|14|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום י״ח בטבת תשל״ה (1 בינואר 1975).

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ז בטבת תשל״ה (31 בדצמבר 1974).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]