תקנות החשמל (התקנת מוליכים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החשמל (התקנת מוליכים), תש״ל–1970}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר התקנת מוליכים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 1682|תקנות החשמל (התקנת מוליכים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2569.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 2162|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4151.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 1503|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4973.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 918|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5162.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 640|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5656.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 311|תיקון [תשנ״ה] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5725.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 71|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6131.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל, תשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: מבנה מוליך מתכתי והתקנתו}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: התקנה סמויה או חשיפה של מוליך}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: התקנה גלויה של מוליך}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: תיבות ואבזרים והתקנתם}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תש״ם, תשנ״ה, תשס״ב}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקת הפעלה“ – בדיקה של מיתקן חשמלי, לפני שהופעל לראשונה, לשם קביעת כשירותו לשימוש והתאמתו להוראות כל דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארקה“ – חיבור במתכוון למסה הכללית של האדמה בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|לתקנות ההארקות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקנה סמויה“ – התקנה שאינה נראית לעין, בתוך האדמה, קיר, תקרה, רצפה או מחיצה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקנה חשיפה“ – התקנה סמויה, העשויה להיות חשופה באמצעות פתיחת פתחים, הורדת מכסים וסילוק מחיצות לשם טיפול במיתקן חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקנה גלויה“ – התקנה נראית לעין על פני מבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת החשמל“ – חברה המספקת חשמל על פי זכיון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשמלאי“ – אדם בעל רשיון לעסוק בביצוע עבודות חשמל על פי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|החוק}} והתקנות שהותקנו לפיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חי“ – מצב של מוליך, כשהוא מחובר למקור של מתח חשמלי באופן גלווני, השראתי או קיבולי או כשהוא טעון חשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשוף“ – מצב של גוף כשהוא בלי בידוד או מעטה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כבל“ – מוליך יחיד מתכתי מבודד בעל עטיפה או מספר מוליכים מבודדים מאוגדים תוך ייצורם כשהם בעלי עטיפה משותפת בהתאם לתנאי התקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כיסוי מגן“ – מחיצה או כיסוי עמידים בפני פגיעות מיכניות, הנועדים להגן על הגוף שאותו הם מכסים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבודד“ – מופרד מסביבתו מבחינה חשמלית על ידי חומר בידוד בהתאם לתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה“ – כל מבנה, בין שהוא עשוי אבן, פלדה, בטון, עץ או חומר פלסטי בין שהוא עשוי חומר אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוביל“ – צינור, תעלה, מנהרה, פרוזדור או מעבר אחר המיועדים להכיל מוליכים או כבלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך“ – גוף המיועד ומתוכנן להעברת זרם חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך אפס (N)“* – מוליך המחובר לנקודת האפס של מקור הזינה ונוטל חלק בתמסורת או בחלוקה של אנרגיה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך הארקה (PE)“* – מוליך המחבר, במישרין או בעקיפין, אלקטרודת הארקה אל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} גופי מתכת החייבים בהארקת הגנה;
{{ח:תתת|(2)}} נקודה בשיטה המיועדת להארקת השיטה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך PEN“* – מוליך המשמש בו־זמנית כמוליך הארקה וכמוליך אפס (N);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך חשוף“ – מוליך שחסר בידוד בחלק כלשהו ממנו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך מבודד“ – מוליך יחיד או שזור בעל בידוד לכל ארכו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ או ”מיתקן חשמלי“ – מיתקן חשמלי המשמש לייצור חשמל, הולכתו, הפצתו, צריכתו, צבירתו או שינויו (טרנספורמציה), לרבות מכונות, מצברים, אבזרים וציוד חשמלי קבוע או מיטלטל הקשורים במיתקן, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ביתי“ או ”מעגל ביתי“ – מיתקן או מעגל במבנה המיועד למגורים, למסחר או למשרדים או במבנה שבו תנאי המקום והשימוש במיתקן החשמלי דומים לאלה של דירת מגורים ורמת הבטיחות הנדרשת מהמיתקן החשמלי שווה לזו הנדרשת ממיתקן חשמלי בדירת מגורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“ – מנהל עניני החשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל“ או ”מעגל חשמלי“ – סדרה של מוליכים המחוברים ביניהם, שדרכם יכול לעבור זרם חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל סופי“ – מעגל הניזון דרך מבטח המיועד להולכת זרם חשמלי במישרין למכשירים, לגופים צורכי זרם או לציוד חשמלי אחר המותקנים באותו מעגל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום“ – מקום שבו מותקן מיתקן חשמלי או חלק ממנו על כל אבזריו וציודו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום לח“ – מקום שלפי התנאים עלולים להימצא בו אדי מים, שאינם באים לידי עיבוי בדרך כלל או באים לידי עיבוי לזמן קצר בלבד ושאינם משפיעים לרעה על המיתקן החשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום רטוב“ – מקום שבו שוררים תנאים הגורמים לעיבוי אדי מים, המצטברים לזמן ממושך והעלולים להשפיע לרעה על המיתקן החשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום של סכנה מוגברת“ – מקום שבו התנאים או תהליכי העבודה מגדילים באופן ניכר את הסכנה של הלם חשמלי, שריפה או התפוצצות או של פגיעות מיכניות או כימיות למיתקן חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח“ – השיעור האפקטיבי של המתח בין שני מוליכי השיטה או בין מוליך השיטה לבין האדמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח גבוה“ – מתח ששיעורו בפעולה עולה על אלף וולט בין המוליכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך“ – מתח ששיעורו בפעולה עולה על מתח נמוך מאוד אולם אינו עולה על אלף וולט בין המוליכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך מאוד“ – מתח ששיעורו בפעולה אינו עולה על 50 וולט בין המוליכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נומינלי“ – שיעור נקוב אשר לו נבנה המיתקן וחלקיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פס השוואת הפוטנציאלים“ – פס שאליו מתחברים מוליכי הארקה ומוליכי החיבור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרור“ – מספר מוליכים מבודדים של רשת אווירית, מפותלים ביניהם ומיועדים להתקנה משותפת ברשת אווירית מבודדת; יכול שבאותו צרור יהיו מוליכים השייכים לקווים או למעגלים שונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קו“ – מעגל המחבר מקור אספקה או מקור זינה ישירות או דרך מבטח עם לוח חלוקה אחד או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצר“ – חיבור בעל התנגדות חשמלית נמוכה יחסית, אשר נעשה באקראי או במתכוון בין נקודות שביניהן קיים מתח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשת עילית“ – מערך מוליכים המיועדים להעברת אנרגיה חשמלית או הארקת הגנה (PE), המתוחים באוויר בין עמודים, סמכים, חלקי קונסטרוקציה וכדומה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיטה“ – שיטה לאספקת חשמל המאופיינת בשיעורי המתחים, התדירות, סוג הזרם, מספר המוליכים והחיבור ביניהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיבה“ – אבזר תקני ממתכת, מחומר פלסטי או מחומר אחר שנועד לשמש מקום לטיפול במוליכים וכיסוי מגן על המוליכים ועל הציוד החשמלי המותקן בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיבת מעבר“ – תיבה שאין קיימים בה חיבורים בין המוליכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיבת חיבור“ או ”תיבת הסתעפות“ – תיבה המיועדת לחיבורים בין המוליכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיל“ – מוליך מתכתי יחיד או שזור, עשוי בצורת חוט או חבל או בדומה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית טכנית“ – תכנית של מיתקן חשמלי, לרבות סכימה חשמלית של לוח, קו או מעגל, חתומה ביד חשמלאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – תקן ישראלי שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים, תשי״ג–1953}}, ובהעדר תקן ישראלי – תקן או מיפרט כפי שהורה המנהל בכל מקרה או סוגי מקרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקני“ – חומר או מוצר מתאים לדרישות שבתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות ההארקות“ – {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|תקנות החשמל (הארקות או הגנות אחרות), תשכ״ב–1962}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות המובילים“ – {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת מובלים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך)|תקנות החשמל (התקנת מובילים), תשכ״ו–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הכבלים“ – {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת כבלים במתח שאינו עולה על מתח נמוך)|תקנות החשמל (התקנת כבלים), תשכ״ז–1966}}.
{{ח:ת}} {{מוקטן|* הכינוי המקובל בתקנים של הנציבות הבין־לאומית לאלקטרוטכניקה (IEC).}}

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: מבנה מוליך מתכתי והתקנתו}}

{{ח:סעיף|2|התקנת מוליכים}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתקין אדם, לא ישנה, לא יתקן ולא יבדוק מוליך ואבזריו במיתקן חשמלי אלא אם הוא חשמלאי.
{{ח:תת|(ב)}} מוליכים ואבזריהם לא יותקנו אלא בהתאם להוראות תקנות אלה ולפי תכנית טכנית של מיתקן חשמלי.

{{ח:סעיף|3|אופן ההתקנה}}
{{ח:תת|(א)}} מוליך של מיתקן חשמלי יותקן באופן המבטיח את קיומו של המיתקן החשמלי לאורך ימים. סידורי ההגנה של המוליך יהיו נאותים ויעילים.
{{ח:תת|(ב)}} מוליך יותקן באופן שלא ישפיע השפעה מזיקה על מערכות של שירותים אחרים ולא יושפע מהם לרעה.
{{ח:תת|(ג)}} מוליך יותקן באופן שזיהויו יהיה נוח וקל.

{{ח:סעיף|4|חומר המוליך}}
{{ח:ת}} מוליך יהיה ממתכת, מצירוף מתכות או מסגסוגת של מתכת.

{{ח:סעיף|5|התאמת המוליך}}
{{ח:תת|(א)}} מבנה המוליך יענה על הדרישות הטכניות, הפיזיקליות והכימיות של מקום ההתקנה.
{{ח:תת|(ב)}} סוג המוליך יותאם לתנאי המקום ולדרישות החשמליות של המיתקן החשמלי.

{{ח:סעיף|6|תקניות המוליך}}
{{ח:ת}} מוליך במיתקן חשמלי יהיה תקני.

{{ח:סעיף|7|חתכי המוליך}}
{{ח:תת|(א)}} תיל בעל חתך עגול או גזרתי (סקטורלי), יהיה ככל האפשר בעל חתך בממ״ר של אחד מאלה:
{{ח:תת}} 0.5; 0.75; 1; 1.5; 2.5; 4; 6; 10; 16; 25; 35; 50; 70; 95; 120; 150; 185; 240; 300; 400; 500; 600.
{{ח:תת|(ב)}} תיל יהיה שזור כאשר –
{{ח:תתת|(1)}} הוא חשוף, וחתכו הוא 25 ממ״ר או יותר;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מבודד ומושחל בצינור, וחתכו 10 ממ״ר או יותר.

{{ח:סעיף|8|התאמת חתך המוליך לעצמת הזרם}}
{{ח:תת|(א)}} מוליך יהיה בעל חתך מתאים לעצמת הזרם המיועד לעבור בו, לתנאי המקום ולאופן התקנתו.
{{ח:תת|(ב)}} מוליך הארקה יהיה בעל חתך כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|בתקנות ההארקות}}.
{{ח:תת|(ג)}} מוליך ברשת עילית, או מוליך המותקן מחוץ למבנה על פני קיר מלבר, יהיה בעל חתך בהתאם לדין.

{{ח:סעיף|9|חתך מינימלי של מוליך במיתקן מתח נמוך}}
{{ח:תת|(א)}} מוליך מנחושת המותקן במיתקן חשמלי למתח נמוך, יהיה בעל חתך מינימלי בהתאם לייעודו, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} {{טורים שווים | במעגלים ביתיים סופיים למאור ללא בתי תקע | – 1.0 ממ״ר;}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טורים שווים | במעגלים ביתיים סופיים למאור ולמכשירים או למכשירים בלבד | – 1.5 ממ״ר;}}
{{ח:תתת|(3)}} {{טורים שווים | במעגלים סופיים למנועים או לציוד אחר | – 1.5 ממ״ר;}}
{{ח:תתת|(4)}} {{טורים שווים | במעגלי הארקה | – 1.5 ממ״ר.}}
{{ח:תת|(ב)}} מוליך עשוי מתכת שאינה נחושת יהיה בעל חתך מותאם ליחס בין ערכי ההתנגדות הסגולית של הנחושת ושל המתכת האחרת, ובלבד שחתכו של מוליך עשוי אלומיניום לא יפחת מ־2.5 ממ״ר.

{{ח:סעיף|10|בידוד המוליך}}
{{ח:ת}} מוליך יהיה בעל בידוד תקני או יבודד מבחינה חשמלית מסביבתו בהתאם למתח המיתקן שבו הותקן ולמקום התקנתו.

{{ח:סעיף|11|סימון מוליכים|תיקון: תש״ם, תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בידוד של מוליך במיתקן יהיה בעל צבע מיוחד בהתאם לייעודו ויסומן לפי הצורך; הצבע והסימון יהיו בני קיימא ונוחים לזיהוי;
{{ח:תת|(ב)}} הבידוד יהיה בעל צבע כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לזרם חילופין –
{{ח:תתתת|(א)}} מופע – חום; במעגלים תלת מופעיים יוסף סימן, כגון שרוול או טבעת סימון, המציין את שייכותו של כל מוליך למופע מסוים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אפס (N) – כחול;
{{ח:תתתת|(ג)}} PEN – כחול עם סימון באמצעות שרוול או כיוצא באלה, בצבע צהוב/ירוק בכל קצה;
{{ח:תתתת|(ד)}} הארקה (PE) – שילוב של הצבעים צהוב/ירוק;
{{ח:תתתת|(ה)}} מוליך המחבר בין מוליך PEN שבכניסת קו הזינה למבנה ובין פס השוואת הפוטנציאלים של המבנה, יהיה בצבע כחול עם סימון, כגון שרוול, בצבע צהוב/ירוק בכל קצה;
{{ח:תתתת|(ו)}} מוליכי מופע, אפס (N) ו־PEN המשמשים בצרור יהיו בצבע שחור ויסומנו בהתאם לייעודם;
{{ח:תתת|(2)}} לזרם ישר –
{{ח:תתתת|(א)}} מוליכי הקטבים – צבע כלשהו למעט צהוב, ירוק ושילוב צהוב/ירוק;
{{ח:תתתת|(ב)}} מוליך הארקה (PE) – שילוב של הצבעים צהוב/ירוק;
{{ח:תתת|(3)}} לפיקוד ובקרה – צבע כלשהו למעט צהוב, ירוק ושילוב צהוב/ירוק.
{{ח:תת|(ג)}} אם אין צבע הבידוד של המוליך או הסימון הנדרש עבורו בקצהו החופשי מאפשר זיהוי חד משמעי, יותקן בקצה האמור שרוול המסומן בהתאם לייעודו.
{{ח:תת|(ד)}} במיתקן קיים שבו הוחלפו מוליכים יותקנו שלטי אזהרה בנוסח: ”זהירות – הצבע הכחול של בידוד מוליך במיתקן יכול שיסמן מוליך אפס (N) או מוליך מופע“.
{{ח:תת|(ה)}} שילוט כאמור יותקן הן בלוח הראשי והן בכל לוח משנה שבקו הניזון ממנו ואשר בוצע בו שינוי כאמור.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: התקנה סמויה או חשיפה של מוליך}}

{{ח:סעיף|12|תנאי התקנה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקן מוליך בהתקנה סמויה או חשיפה אלא במוביל ובהתאם להוראות {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת מובלים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך)|תקנות המובילים}} והוראות תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), ניתן להתקין מוליך הארקה או אלקטרודת הארקה בהתקנה סמויה ללא מוביל, ובלבד שנתמלאו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|תקנות ההארקות}}.

{{ח:סעיף|13|הפרדת קווים או מעגלים בצינור|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקנו בצינור אחד מוליכים מבודדים המשמשים קווים או מעגלים שונים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), ניתן להתקין בצינור אחד מוליכים המשמשים קווים או מעגלים שונים המשולבים בפעולתם ובפיקוד שלהם, ובלבד שהקווים או המעגלים מיועדים למערכות מיוחדות, לתאורה במקומות ציבוריים או למנועים ולציודם החשמלי.
{{ח:תת|(ג)}} לענין תקנת משנה (ב) יראו חיבורי חשמל של חברת החשמל מן הרשת עד למקום המונים החשמליים של צרכניה כקווים או כמעגלים המשולבים בפעולתם ובפיקוד שלהם.
{{ח:תת|(ד)}} הותקנו מוליכים מבודדים בצינור אחד בהתאם להוראות תקנת משנה (ב), יהיה בידוד המוליכים מותאם למתח הגבוה ביותר של הקו או המעגל שבצינור המשותף.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), כאשר לא קיימת אפשרות סבירה להוספת צינור במיתקן חשמלי קיים, ניתן להתקין בצינור אחד מוליכים מבודדים המשמשים קווים שונים ובלבד שהצינור הוא בעל קוטר שאינו קטן מהמתקבל מחישוב המשוואה – D = 1.6\sqrt{\textstyle \sum d_i^2}, ואם קיימת בתוואי הצינור תיבה, תותקן בה מחיצה המפרידה בין הקווים השונים.
{{ח:תת|(ו)}} לצורך המשוואה שבתקנת משנה (ה) משמעות הסימנים היא:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} D – קוטר פנימי של הצינור, במילימטרים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} d_i – קוטר חיצוני של כל מוליך מבודד המושחל, במילימטרים.
{{ח:תת|(ז)}} בזמן הפרדת חיבור המשותף לצרכנים אחדים, והמוגן באמצעות נתיך משותף, מותר לחברת החשמל –
{{ח:תתת|1.}} להתקין מוליך אפס משותף למעגלים או לקווים העוברים באותו צינור;
{{ח:תתת|2.}} על אף האמור בתקנת משנה (ה), להתקין מוליכים מעל למותר לפי המשוואה בתנאי שבזמן השחלתם לא ייגרם להם נזק.

{{ח:סעיף|14|התקנת מוליך מבודד במוביל המותקן בקרקע}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקן מוליך מבודד במוביל הטמון באדמה אלא אם המוביל הוא מפלדה או פלסטי קשיח־כבד ואטום לכל ארכו; חובת האטימה אינה חלה על צינור המכיל מוליך הארקה בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} לא יותקן מוליך מבודד במוביל טמון ברצפה אלא אם המוביל אטום לכל ארכו ומוגן בפני פגיעות מיכניות באמצעות כיסוי מגן.

{{ח:סעיף|15|התקנת מוליך מבודד בתעלה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקן מוליך מבודד בתעלה אלא אם מבנה התעלה והתקנתה תואמים את הוראות {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת מובלים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך)#פרק 7|הפרק השביעי של תקנות המובילים}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יותקנו מוליכים מבודדים השייכים לקווים שונים או למעגלים שונים ביחד בתעלה פתוחה או בתעלה בעלת מכסים, אלא אם אוגדו המוליכים בהתאם להשתייכותם למעגל או לקו, או שהמעגלים והקווים יותקנו במרחק מתאים זה מזה או יופרדו באמצעות מחיצות קבועות.
{{ח:תת|(ג)}} התקנת מוליכים כאמור בתקנת משנה (ב) תבוצע באופן שיבטיח מניעת נזק או תקלה לשאר המוליכים המבודדים השייכים לקווים או למעגלים אחרים שבתעלה, בשעת התהוות קשת באחד המוליכים המבודדים שבתעלה.
{{ח:תת|(ד)}} כל אגד של מוליכים מבודדים השייכים למעגל אחד או לקו אחד יצוייד בסימן בר־קיימא ונראה לעין, המאפשר זיהוי המעגל או הקו בנקל.

{{ח:סעיף|16|התקנת מוליך במוביל מתכתי מגנטי}}
{{ח:ת}} לא יותקנו מוליכים במיתקן לזרם חילופין אם עצמת הזרם העוברת בהם היא מעל 25 אמפר והמוביל שבו הם מותקנים הוא בעל מוליכות מגנטית יחסית גבוהה מאוד, אלא אם אוגדו מוליכי כל מעגל וכל קו בנפרד והושחלו בצינור המיוחד למעגל או לקו.

{{ח:סעיף|17|התקנת מוליך הארקה חשוף במוביל אטום}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקן מוליך הארקה חשוף במוביל אטום אלא באחד מן התנאים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} המוליך מותקן עם כבל משוריין או כבל בעל עטיפה מתכתית;
{{ח:תתת|(2)}} המוליך מותקן עם כבל בעל עטיפה אל־מתכתית והמוביל הוא אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} צינור עגול שקטרו הפנימי הוא לפחות 100 מילימטר;
{{ח:תתתת|(ב)}} מוביל אחר שצלעו לפחות 50 מילימטר.
{{ח:תת|(ב)}} לא יותקן מוליך הארקה חשוף במוביל אטום כאשר מוליך אחר בו חסר עטיפה מתכתית.

{{ח:סעיף|18|התקנת מוליך חשוף במוביל}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקן מוליך חשוף בתעלה אטומה, אלא אם הוא מוליך חשוף יחיד במוביל העשוי חומר מבדד מותאם למתח שבו עובד המוליך, או אם הוא מוליך הארקה ובכפוף {{ח:פנימי|סעיף 17|לתקנה 17}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יותקן מוליך חשוף, פרט למוליך הארקה, בתעלה פתוחה או בתעלה עם מכסים, אלא אם חוזק למבדדים תקניים, המותאמים למתח שבו עובד המוליך, שהותקנו בתוך התעלה.
{{ח:תת|(ג)}} מוליך הארקה יחוזק למבנה התעלה באופן יעיל ובר־קיימא.

{{ח:סעיף|19|מרחק בין מוליכים חשופים ובין מוליך חשוף לבין גוף מוארק המותקנים בתעלה פתוחה או בתעלה חשיפה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקנו מוליכים חשופים בתעלה פתוחה או בתעלה חשיפה אלא אם המרחק המינימלי בין המוליכים החשופים השייכים לאותו מעגל או לאותו קו או בין המוליך החשוף לבין גוף מוארק הוא כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} במיתקנים למתח נמוך – 30 מילימטר;
{{ח:תת|(2)}} במיתקנים למתח גבוה – כמפורט בטור ב׳ להלן בהתאם למתח המצויין בטור א׳ שלצדו:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} מתח שלוב של המיתקן בקו״ו	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} מרחק במילימטרים

1 עד 3	75

6	100

10	125

15	160

20	190

30	260

40	360

60	470

110	800

{{ח:תת|(ב)}} לא יותקנו מוליכים חשופים של מעגלים שונים בתעלה פתוחה או בתעלה חשיפה משותפת אלא אם המרחק המינימלי בין מוליכים חשופים השייכים למעגלים שונים כפול בשיעורו מהנקוב בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), יכול המרחק בין המוליכים החשופים, או בין המוליך החשוף לבין גוף מוארק, להיות קטן מהאמור בתקנת משנה (א) אם הותקנה ביניהם מחיצה מבדדת או מוארקת המותאמת למתח שבו עובד המוליך החשוף.
{{ח:תת|(ד)}} התקנת מוליכים בתעלה פתוחה או בתעלה חשיפה, הנמצאת היא ואבזריה בתוך תא מבנה או שטח גדור והם סגורים והגישה אליהם מותרת לחשמלאי או לאדם בפיקוחו ובהשגחתו בלבד, פטורה מהוראות תקנות משנה (א)(2) ו־(ב).

{{ח:סעיף|20|מוליך חשוף המשמש פס־צבירה והתקנתו בתעלה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקן מוליך חשוף בתעלה פתוחה או בתעלה עם מכסים כשהמוליך משמש מקור זינה או מקום חלוקה והסתעפות (להלן – פס־צבירה), אלא אם מבנהו וחתכו מותאמים לעצמת הזרם העובר בו כנקוב בתקן לפס־צבירה ובהתאם לדין.
{{ח:תת|(ב)}} החתכים של קטעי פס־הצבירה וממדיהם יהיו אחידים ושווים לכל ארכם.
{{ח:תת|(ג)}} חתך התקני החיבור להתפשטות אורכית בין קטעי פס־צבירה לא יפחת מחתך פסי הצבירה.
{{ח:תת|(ד)}} התקנתו וחיזוקו של פס־צבירה יותאמו לכוחות האלקטרודינמיים העלולים להופיע במיתקן.

{{ח:סעיף|21|הגנה בפני שריפה והתפשטות אש}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקן מוליך בארובות או בתעלות המשמשות מובילי עשן או אמצעי להתפשטות אש.
{{ח:תת|(ב)}} במקומות שקיימת בהם סכנה מוגברת של שריפות או של התפשטות אש לא יותקן מוליך אלא אם הוא חשוף או בעל עטיפה בלתי בעירה, וחוזק למבדדים בלתי בעירים ובלתי מתלקחים.
{{ח:תת|(ג)}} לא יותקן מוליך בתעלה העלולה להוות מקום להתפשטות אש, אלא אם הותקנו בתעלה מחיצות או אמצעים אחרים המונעים התפשטות האש, בנוסף למילוי הוראות תקנת משנה (ב).

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: התקנה גלויה של מוליך}}

{{ח:סעיף|22|התקנת מוליך חשוף|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} מוליך חשוף ניתן להתקין בהתקנה גלויה במקומות המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} במקום שבו תנאי הסביבה עלולים לגרום לקלקול או לבלאי מואץ של הבידוד, או אם אין אפשרות אחרת לתת זינה למיתקן; הגישה למוליך חשוף כאמור תתאפשר לחשמלאי בלבד והתקנתו תמנע גישה באקראי אליו או נגיעה בו;
{{ח:תת|(2)}} ברשת עילית בכל מתח שהוא.

{{ח:סעיף|23|מיקום התקנה גלויה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקן מוליך בהתקנה גלויה במקומות בהם קיימת סכנה מוגברת של שריפה, התפשטות אש, התפוצצות או פגיעות מיכניות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) ניתן להתקין מוליך בהתקנה גלויה בחדרי מצברים נפרדים ומאווררים המיועדים לאספקת חשמל.

{{ח:סעיף|24|איסור התקנה גלויה במקומות ציבוריים}}
{{ח:ת}} לא יותקן מוליך בהתקנה גלויה בתיאטרון, בבית קולנוע או במקומות ציבוריים סגורים ומקורים.

{{ח:סעיף|25|אופן ההתקנה הגלויה}}
{{ח:תת|(א)}} מוליך בהתקנה גלויה יותקן במידת האפשר בקווים אפקיים או אנכיים, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} מוליך בהתקנה גלויה יוגן בפני פגיעות מיכניות ובפני נגיעה מקרית בו עד לגובה של 2.0 מטר לפחות מהרצפה כאשר מתח העבודה של המוליך הוא מתח נמוך ועד לגובה של 2.5 מטר לפחות כאשר מתח העבודה של המוליך הוא מתח גבוה.
{{ח:תת|(ג)}} התקנת מוליך בהתקנה גלויה בתוך תא, מבנה או שטח גדור שהוא סגור והגישה אליו מותרת לחשמלאי או לאדם בפיקוחו ובהשגחתו בלבד, פטורה מהוראות תקנות משנה (א) ו־(ב).

{{ח:סעיף|26|התקנה גלויה על פני מבנה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקן מוליך בהתקנה גלויה על פני מבנה אלא על מבדדים המחוזקים למבנה קבוע והמותאמים למתח שבו עובד המוליך, למקום התקנתו, ולהוראות תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), ניתן להתקין מוליך הארקה באופן ישיר על פני מבנה אם חלק המבנה שעליו מותקן מוליך ההארקה אינו עשוי מחומר מתלקח ובכפיפות להוראות {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|תקנות ההארקות}}.

{{ח:סעיף|27|התקנת מוליך בקרבת מערכת של שירות אחר ובהצטלבות עמה}}
{{ח:ת}} לא יותקן מוליך בהתקנה גלויה בקרבת מערכת שירות אחר או בהצטלבות עמה, אלא אם המוליך חוזק למבדדים או למחזיקים אחרים המונעים התקרבות המוליך למערכת המתכתית של השירות האחר, והמרחק המינימלי בין המוליך לבין מערכת השירות האחר הוא כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 33|בתקנות 33}} {{ח:פנימי|סעיף 34|או 34}}.

{{ח:סעיף|28|חיזוק פס־צבירה למבדד}}
{{ח:ת}} פס־צבירה יחוזק למבדד באופן שהמוליך יהיה חפשי בהתפשטותו ובהתכווצותו עקב השפעת הטמפרטורה של הסביבה שבה מותקן המוליך או מפאת החום הנוצר במוליך כאשר עובר בו זרם חשמלי.

{{ח:סעיף|29|הגנה על מוליך חשוף}}
{{ח:ת}} הגנה על מוליך חשוף תיעשה באמצעות אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} רישות, גידור או כיסוי מגן סביב המוליכים השייכים לאותו מיתקן חשמלי;
{{ח:תת|(2)}} התקנה נפרדת של כל מוליך חשוף במוביל העשוי מחומר מבדד המותאם למתח שבו עובד המוליך החשוף, ובלבד שהמוליך יהיה בעל חוזק מיכני מספיק לעמידה בפני הפגיעות המיכניות שבמקום ההתקנה.

{{ח:סעיף|30|הגנה על מוליך מבודד}}
{{ח:ת}} הגנה על מוליך מבודד תיעשה באמצעות אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} רישות, גידור או כיסוי מגן סביב המוליך או המוליכים השייכים לאותו מיתקן חשמלי;
{{ח:תת|(2)}} התקנת המוליך המבודד או המוליכים המבודדים מאותו מעגל חשמלי במוביל בעל חוזק מיכני מספיק לעמידה בפני פגיעות מיכניות שבמקום ההתקנה.

{{ח:סעיף|31|מרחקי חיזוק של מבדדים לאורך המוליכים במתח נמוך}}
{{ח:תת|(א)}} המרחק בין שתי נקודות חיזוק של מוליך בהתקנה גלויה ובמתח נמוך יהיה מותאם לתנאים המיכניים שבהם יימצא המוליך בזמן שירותו.
{{ח:תת|(ב)}} בכפוף לתקנת משנה (א), המרחק המירבי בין שתי נקודות חיזוק של מבדדים לאורך מוליך כשהוא מותקן על פני מבנה מלגו יהיה כמפורט בטבלה להלן:
{{ח:תת}}

חתך המוליך בממ״ר	מרחק קביעה מירבי בס״מ

בחיזוק על מבדדי הדק	בחיזוק על מבדדים

{{ח:תת|(1)}} מ־1 עד 1.5
50	100

{{ח:תת|(2)}} מ־2.5 עד 10
100	250

{{ח:תת|(3)}} מ־16 עד 70
120	300

{{ח:תת|(4)}} מ־95 עד 120
120	600.

{{ח:תת|(ג)}} המרחק בין החיזוק לבין הכניסה של המוליך למוביל, לאבזר או למבנה אחר לא יעלה על המרחקים הנקובים בתקנת משנה (ב) לגבי חיזוק על מבדדי הדק.

{{ח:סעיף|32|מרחק בין מוליכים מבודדים במתח נמוך}}
{{ח:תת|(א)}} המרחק בין מוליכים מבודדים במתח נמוך השייכים למעגל אחד, יהיה מותאם לכוחות האלקטרודינמיים העלולים לפעול עליהם בזמן שירותו של המעגל.
{{ח:תת|(ב)}} המרחק המירבי בין שני מוליכים מבודדים במעגל אחד במתח נמוך כשהם מותקנים על פני מבנה מלגו, יהיה כמפורט בטבלה להלן:
{{ח:תת}}

חתך המוליך בממ״ר	מרחק מירבי בין מוליכים בס״מ

בחיזוק המוליך על מבדדי הדק	בחיזוק המוליך על מבדדים

{{ח:תת|(1)}} מ־1 עד 10
3.5	7.0

{{ח:תת|(2)}} מ־16 עד 25
5.0	10.0

{{ח:תת|(3)}} מ־35 עד 120
7.0	20.0.

{{ח:תת|(ג)}} בין קבוצות מוליכים מבודדים השייכים למעגלים שונים במתח נמוך המותקנים על צד אחד של מבנה מלגו, תותקן הפרדה חזותית באמצעות מחיצה או סימון, או יישמר מרחק בין המוליכים ממעגלים שונים בשיעור פי 1.5 מהמפורט בטבלה שבתקנת משנה (ב).

{{ח:סעיף|33|מרחקים מינימליים בין מוליכים מבודדים במתח נמוך המותקנים על פני מבנה מלגו}}
{{ח:תת|(א)}} המרחק המינימלי בין מוליכים מבודדים השייכים למעגל אחד במתח נמוך המותקנים על פני מבנה מלגו, וכן בין מוליך מהמעגל לבין פני המבנה, יהיה כמפורט בטור ב׳ להלן המתייחס לתנאי מקום ההתקנה כמפורט בטור א׳ שלצדו:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} מקום ההתקנה	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} מרחק בס״מ

{{ח:תת|(1)}} מקום יבש
בין מוליכים	2

בין מוליך לבין מבנה	1

{{ח:תת|(2)}} מקום לח
בין מוליכים	3

בין מוליך לבין מבנה	2

{{ח:תת|(3)}} מקום רטוב
בין מוליכים	4

בין מוליך לבין מבנה	3.

{{ח:תת|(ב)}} בין קבוצות מוליכים מבודדים השייכים למעגלים שונים במתח נמוך המותקנים על צד אחד של מבנה מלגו, תותקן הפרדה חזותית באמצעות מחיצה או סימון, או יישמר מרחק בין מוליכים ממעגלים שונים בשיעור פי 1.5 מהמפורט בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|34|מרחקים מינימליים בין מוליכים חשופים במתח נמוך המותקנים על פני מבנה מלגו}}
{{ח:תת|(א)}} המרחק המינימלי בין מוליכים חשופים השייכים למעגל אחד במתח נמוך המותקנים על פני מבנה מלגו, וכן בין מוליך חשוף מהמעגל לבין פני המבנה, יהיה כמפורט בטור ב׳ להלן לפי שיעור המרחק בין מקומות החיזוק לאורך המוליך כמפורט בטור א׳ שלצדו:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} מרחק בין מקומות החיזוק {{ש}} לאורך המוליך – במטרים	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} מרחק מינימלי {{ש}} בסנטימטרים

{{ח:תת|(1)}} אינו עולה על 2
5

{{ח:תת|(2)}} מ־2 עד 4
10

{{ח:תת|(3)}} מ־4 עד 6
15

{{ח:תת|(4)}} עולה על 6
20.

{{ח:תת|(ב)}} בין קבוצות מוליכים חשופים השייכים למעגלים שונים במתח נמוך המותקנים על אותו צד של מבנה מלגו, תותקן הפרדה חזותית באמצעות מחיצה או סימון, או יישמר מרחק בין מוליכים במעגלים שונים בשיעור פי 1.5 מהמפורט בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|35|התקנת מוליכים מפותלים}}
{{ח:ת}} על פני מבנה מלגו לא יותקנו מוליכים מבודדים מפותלים או מוליכים שקיים ביניהם מגע אלא אם הם שייכים לפזה אחת או לקוטב אחד שבמעגל.

{{ח:סעיף|36|התקנה גלויה במעברים}}
{{ח:ת}} במעבר דרך תקרות, קירות או מחיצות או דרך חלקי מבנה אחרים יוגנו המוליכים באחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מעבר חפשי המותאם מבחינה חשמלית ומיכנית;
{{ח:תת|(2)}} כיסוי מגן על המוליכים המותאם מבחינה חשמלית ומיכנית;
{{ח:תת|(3)}} מבדד מעבר המותאם למתח שבו עובד המוליך ולמקום ההתקנה.

{{ח:סעיף|37|חתך מינימלי של מוליך במיתקן מתח גבוה}}
{{ח:תת|(א)}} מוליך חשוף מנחושת המותקן במיתקן חשמלי למתח גבוה, יהיה בעל חתך מינימלי של 10 ממ״ר.
{{ח:תת|(ב)}} מוליך עשוי מתכת שאינה נחושת יהיה בעל חתך מותאם ליחס בין ערכי החוזק המיכני של הנחושת ושל המתכת האחרת, ובלבד שחתכו של מוליך העשוי אלומיניום לא יפחת מ־16 ממ״ר וחתכו של מוליך העשוי פלדה לא יפחת מ־6 ממ״ר.

{{ח:סעיף|38|חתך מינימלי של מוליך במיתקן למתח נמוך המותקן על פני מבנה מלבר}}
{{ח:ת}} מוליך חשוף, בלתי שזור, המותקן במיתקן למתח נמוך ומחוזק על פני מבנה מלבר, יהיה בעל חתך מינימלי כמפורט בטור ב׳ להלן לפי שיעור המרחק בין שני מקומות חיזוק סמוכים לאורך המוליך כמפורט בטור א׳ שלצדו:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} מרחק בין שני מקומות {{ש}} חיזוק סמוכים – במטרים	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} חתך מינימלי {{ש}} בממ״ר

{{ח:תת|(1)}} אינו עולה על 1
1.5 בנחושת

{{ח:תת|(2)}} מ־1 עד 20
4.0 בנחושת

{{ח:תת|(3)}} מעל 20
6.0 בנחושת

{{ח:סעיף|39|חתך מוליך המשמש כמקור זינה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בתקנה 38}}, לא יפחת מ־16 ממ״ר החתך המינימלי של מוליך חשוף בלתי שזור העשוי מנחושת בצורת מוט עגול ומשמש כמקור זינה למנופים, לעגורנים או למכונות ניידות אחרות; אם עשוי המוליך מנחושת שלא בצורת מוט עגול, לא תהיה הצלע הקטנה של החתך פחותה מ־4 מ״מ.

{{ח:סעיף|40|התקנת הסתעפות ממוליך בהתקנה גלויה}}
{{ח:ת}} הסתעפות ממוליך בהתקנה גלויה תיעשה קרוב ככל האפשר למקום החיזוק של המוליך שממנו נעשית ההסתעפות; המרחק בין מקום ההסתעפות לבין מקום החיזוק של המוליך המסתעף לא יעלה על 25 סנטימטרים, אלא אם שיטת ההתקנה מחייבת אחרת.

{{ח:סעיף|41|הצטלבות בין מוליכים בהתקנה גלויה על פני מבנה}}
{{ח:ת}} תימנע ככל האפשר הצטלבות בין מוליכים חשופים המותקנים בהתקנה גלויה על פני מבנה; אם אי אפשר למנוע את ההצטלבות יישמר בין המוליכים החשופים במקום ההצטלבות מרחק מתאים המונע התהוות פריצה חשמלית בין המוליכים המצטלבים או מעבר זרם חשמלי ביניהם, או שהמוליכים החשופים יבודדו במקום ההצטלבות וטיב הבידוד יהיה מותאם למתח שבו עובד המוליך ולמקום התקנתו.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: תיבות ואבזרים והתקנתם}}

{{ח:סעיף|42|תכונות תיבה ואבזר}}
{{ח:ת}} תיבה ואבזר יהיו תקניים ובנויים באופן שיבטיחו את כל אלה או מקצתם לפי הענין:
{{ח:תת|(1)}} הגנה מיכנית וחשמלית על המוליכים והחיבורים הכלולים בהם;
{{ח:תת|(2)}} הגנה בפני מגע מקרי בחלקים החיים שבתוכם;
{{ח:תת|(3)}} אטימה נאותה בפני חדירת גזים, מים, אבק וחמרים מזיקים אחרים, הכל לפי מקום ההתקנה;
{{ח:תת|(4)}} רציפות חשמלית, כנדרשת {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|בתקנות ההארקות}}, כשהם ממתכת.

{{ח:סעיף|43|הגנה בפני איכול}}
{{ח:ת}} תיבה ואבזר יהיו עשויים תוך ייצורם מחומר עמיד בפני איכול או יהיו מוגנים בפני איכול ומותאמים לתנאי המקום.

{{ח:סעיף|44|חוזק מיכני של תיבה או אבזר}}
{{ח:תת|(א)}} תיבה ואבזר יהיו בעלי חוזק מיכני מספיק, בהתחשב בשימוש שעומדים לעשות בהם, ויהיו עמידים בפני פגיעות מיכניות העלולות להיות במקום ההתקנה או מוגנים באופן שלא יינזקו מפגיעות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} תיבה המותקנת בתוך קיר או מבנה המגינים על דפנותיה, תהיה מצויידת במכסה שהוא בעל חוזק מיכני ועמיד בפני פגיעות מיכניות העלולות להיות במקום ההתקנה.

{{ח:סעיף|45|קביעת תיבה ואבזר}}
{{ח:ת}} תיבה ואבזר יותקנו במקומותיהם באופן איתן ובר־קיימא; חיזוק התיבה והאבזר יהיה נפרד מחיזוק המוליכים.

{{ח:סעיף|46|גובה התקנת התיבה}}
{{ח:תת|(א)}} לא תותקן תיבת חיבור בגובה פחות מ־2.0 מטר מעל הרצפה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), ניתן להתקין תיבת חיבור בגובה נמוך מ־2.0 מטר אך לא פחות מאשר 15 סנטימטר מעל הרצפה, ובלבד שהתיבה מצויידת במכסה איתן שאינו ניתן להסרה אלא באמצעות כלי עבודה בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב), ניתן להתקין תיבה באדמה, ברצפה או בגובה קטן מ־15 סנטימטר מהרצפה, ובלבד שהתיבה מולאה בחומר מבדד, או שהיא אטומה והמכסה שלה אינו ניתן להסרה אלא באמצעות כלי עבודה בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} התקנת תיבה בחדר, בתא, במבנה או בשטח גדור כשהוא נעול והגישה אליו מותרת לחשמלאי או לאדם בהשגחתו ובפיקוחו בלבד, פטורה מהוראות תקנות משנה (א) ו־(ב).

{{ח:סעיף|47|כניסת המוליכים לתיבה או לאבזר}}
{{ח:תת|(א)}} מוליכים יוגנו בכניסתם לתיבה או לאבזר על ידי תרמיל הגנה מתאים, זולת אם התיבה או האבזר בנויים באופן שהכניסה אליהם מותאמת למוליכים והיא מגינה על שלמות המוליכים ועל בידוד המוליכים.
{{ח:תת|(ב)}} לא יותקנו תיבה או אבזר במקום רטוב או במקום שבו נמצא חומר נפיץ, מתלקח או מאכל, אלא אם הם מצויידים, נוסף לאמור בתקנת משנה (א), בתותב אוטם המונע חדירת החמרים האמורים לתוך התיבה או האבזר.

{{ח:סעיף|48|פתחים בתיבה}}
{{ח:תת|(א)}} התיבה תהיה בעלת פתחים המיועדים לכניסת המוליכים.
{{ח:תת|(ב)}} הפתחים בתיבה ייעשו באופן שהמוליכים ובידודם לא ייפגעו בכניסתם לתיבה ויישמר חזקה המיכני והחשמלי של התיבה.

{{ח:סעיף|49|מקום חיבור בין מוליכים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייעשה חיבור בין מוליכים בהתקנה סמויה או חשיפה אלא בתיבה.
{{ח:תת|(ב)}} בהתקנה גלויה ניתן לבצע חיבורים בין מוליכים ללא תיבה.

{{ח:סעיף|50|אופן החיבור בין מוליכים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייעשה חיבור בין מוליכים אלא באמצעות מהדקים תקניים מותאמים לחתך המוליך, באמצעות ברגים, באמצעות מסמרות, על ידי חיבור מיכני בלחיצה, על ידי אינוך או על ידי ריתוך.
{{ח:תת|(ב)}} נעשה החיבור בין המוליכים על ידי אינוך, יהיה החומר המאנך בלתי מאכל ובלתי מאוכל.
{{ח:תת|(ג)}} נעשה החיבור בין המוליכים בתיבה והמוליך הוא בחתך עד 6 ממ״ר כשהוא עשוי נחושת או 10 ממ״ר כשהוא עשוי אלומיניום, אין להשתמש בסימרור, בריתוך, באינוך או בחיבור אחר שאינו ניתן להפרדה.

{{ח:סעיף|51|חוזק החיבור}}
{{ח:ת}} החיבור בין המוליכים יהיה איתן ובר־קיימא, יבטיח מגע נאות בין המוליכים מבחינה מיכנית וחשמלית ולא יגרום במקום החיבור לאיכול או לעליית טמפרטורה מוגברת בזמן מעבר הזרם החשמלי בעוצמה שלה מיועד המוליך.

{{ח:סעיף|52|חשיפת המוליך}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוסר בידוד מוליך אלא בהתאם לצרכי ביצוע העבודה.
{{ח:תת|(ב)}} מוליך שבידודו הוסר בהתאם לתקנת משנה (א), יבודד לאחר סיום העבודה בו, באופן שההבדדה תהיה שוות ערך להבדדה המקורית.

{{ח:סעיף|53|חיבור קצות המוליכים השזורים}}
{{ח:תת|(א)}} מוליכים שזורים יצויידו קצותיהם בנעלי־כבל או בהתקן מותאם לחתך המוליך, באופן המבטיח חיבור יעיל ובר־קיימא ומגע חשמלי נאות בין העורקים שמהם מורכב המוליך השזור.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) ניתן לוותר במוליך שזור על נעל כבל או התקן מיוחד, אם הדקי החיבור של האבזר בנויים באופן או מצויידים בהתקן המבטיחים חיבור יעיל ובר־קיימא ומגע חשמלי נאות בין העורקים שמהם מורכב המוליך השזור ובין המוליך לבין הדק החיבור באבזר.

{{ח:סעיף|54|אורך קצות המוליכים}}
{{ח:ת}} קצה המוליך שבתוך תיבת החיבורים או בתוך האבזר, יהיה בעל אורך מספיק, המבטיח אפשרות חידוש החיבור בין המוליכים בתיבה או באבזר בהתאם לצורך וכן התקנת החיבורים בין המוליכים לבין מגעי האבזר.

{{ח:סעיף|55|תכונות המבדד}}
{{ח:ת}} המבדד יהיה תקני, מותאם לתנאי המקום ובעל התכונות הבאות:
{{ח:תת|(1)}} חזקו המיכני ואופן התקנתו מתאימים לנשיאת המוליך, לכוחות הפועלים עליו בזמן שירותו במיתקן ולעמידות בפני הכוחות האלקטרודינמיים העלולים להופיע בזמן של התהוות קצר במיתקן;
{{ח:תת|(2)}} עשוי מחומר עמיד בפני חום הסביבה ובפני החום הנוצר עקב העברת הזרם הנומינלי במיתקן;
{{ח:תת|(3)}} מותאם למתח שבו עובד המוליך הנישא על ידי המבדד;
{{ח:תת|(4)}} עשוי מחומר שאינו מזיק למוליך הנישא על ידי המבדד ולבידודו ואינו גורם לאיכולו.

{{ח:סעיף|56|חיזוק מבדד}}
{{ח:תת|(א)}} מבדד יחוזק לחלקי מבנה קבועים.
{{ח:תת|(ב)}} חיזוק המבדד יהיה איתן ובר־קיימא לאורך ימים.
{{ח:תת|(ג)}} הותקן חיזוק המבדד באמצעות ברגים או ווים, יהיו הם עשויים מחומר בלתי חליד או מוגנים בפני החלדה.

{{ח:סעיף|57|שיעורי התנגדות בידוד המוליכים במיתקן מתח נמוך|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} שיעור התנגדות הבידוד שבין שני מוליכים במעגל חשמלי אחד במתח נמוך שמתחו לאדמה אינו עולה על 250 וולט, ובין מוליך המעגל לבין גוף מוארק לא יפחת מהנתונים הבאים לפי סוג הבדיקה:
{{ח:תת|(1)}} מ־1.5 מגאום, כאשר הבדיקה היא בדיקת הפעלה;
{{ח:תת|(2)}} מ־0.25 מגאום, כאשר הבדיקה היא תקופתית;
{{ח:תת|(3)}} שיעור התנגדות הבידוד בין המוליכים הכלולים במכשיר יהיה בהתאם לתקן של המכשיר האמור.
{{ח:תת|(ב)}} בדיקת שיעורי ההתנגדות של הבידוד תיעשה במכשיר מדידה שמתחו הנומינלי אינו עולה על 500 וולט בזרם ישר.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|58|בדיקת מוליכים במיתקן}}
{{ח:תת|(א)}} מוליכים, תיבות ואבזרים המותקנים במיתקן חשמלי ייבדקו אחרי השלמת המיתקן החשמלי, על ידי חשמלאי בעל רשיון מתאים לביצוע סוג עבודת החשמל שבעדה הותקנו המוליכים והאבזרים.
{{ח:תת|(ב)}} לאחר בדיקת המיתקן כאמור בתקנת משנה (א) ולפני הפעלת המיתקן, יזמין החשמלאי בדיקת הפעלה ותצורף להזמנה תכנית המיתקן והצהרתו בכתב שהמיתקן נבדק על ידיו ושהוא תואם את הוראות {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל}} והתקנות על פיו.

{{ח:סעיף|59|בדיקת הפעלה של מיתקן חשמלי}}
{{ח:תת|(א)}} לאחר בדיקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 58|בתקנה 58(א)}}, ולפני הפעלת המיתקן החשמלי, ייבדקו המוליכים, התיבות והאבזרים והתאמת התקנתם לתכנית הטכנית של המיתקן החשמלי, על ידי חשמלאי בעל רשיון חשמלאי־בודק או על ידי מפקח.
{{ח:תת|(ב)}} תוצאות בדיקת הבידוד, רציפות המעגלים, ההארקות או ההגנות האחרות, אופן ההתקנה ואמצעי ההגנה הדרושים לפי תקנות אלה, יירשמו על ידי חשמלאי בעל רשיון חשמלאי־בודק או על ידי מפקח, הכל לפי הענין, בתעודות הבדיקה של המיתקן החשמלי, ויישמרו בידי החשמלאי־הבודק או המפקח וכן בידי בעל המיתקן החשמלי או מחזיקו, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ג)}} תעודת הבדיקה וכן התכנית הטכנית של המיתקן, תאושר על ידי החשמלאי הבודק או המפקח ועותק מהן יומצא לבעל המיתקן החשמלי או למחזיק בו, הכל לפי הענין, על פי דרישתם.

{{ח:סעיף|60|הפעלת מיתקן חשמלי}}
{{ח:ת}} לא יופעל מיתקן חשמלי או חלק ממנו אלא לאחר שנבדק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 58|בתקנות 58}} {{ח:פנימי|סעיף 59|ו־59}} והבדיקה הוכיחה כי ההתקנה מתאימה לתכנית הטכנית של המיתקן החשמלי ונעשתה על פי הדין.

{{ח:סעיף|61|אחזקת מוליכים במיתקן חשמלי}}
{{ח:תת|(א)}} מוליכים, תיבות ואבזריהם המותקנים במיתקן חשמלי, יוחזקו במצב תקין ומתאים לפעולה.
{{ח:תת|(ב)}} התגלה ליקוי או פגם במוליך, בתיבה או באבזר של מיתקן חשמלי, והליקוי או הפגם מהווה סכנה לנפש או לרכוש, ינותק המיתקן החשמלי כולו או חלקו הלקוי ממקור זינתו על ידי המשתמש במיתקן החשמלי ולא יופעל מחדש אלא לאחר שתוקן ונבדק על ידי חשמלאי בעל רשיון מסוג מתאים לעבודה המבוצעת ונמצא כשיר להפעלה.

{{ח:סעיף|62|חובות ואחריות למיתקן חשמלי}}
{{ח:ת}} חובה המוטלת לפי תקנות אלה יראו אותה כמוטלת על מתקין המוליך במיתקן החשמלי, על בעל המיתקן החשמלי, על המחזיק במיתקן החשמלי ועל המשתמש בו, הכל לפי הענין, והוא כשאין כוונה אחרת משתמעת.

{{ח:סעיף|63|תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות תקנות אלה לא יחולו –
{{ח:תתת|(1)}} על מוליכים המותקנים בתוך מכשיר או ציוד חשמלי תוך ייצורם והמהווים חלק בלתי נפרד מהמכשיר או הציוד, פרט {{ח:פנימי|סעיף 57|לתקנה 57(א)(3)}};
{{ח:תתת|(2)}} על מוליך המותקן במיתקן מתח נמוך מאוד שעצמת הזרם בו אינה עולה על 2 אמפר.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות אלה יחולו –
{{ח:תתת|(1)}} על כל מוליך שהותקן אחרי יום תחילתן;
{{ח:תתת|(2)}} על מוליך אשר היה קיים במיתקן חשמלי ערב תחילתן ושונה בו התוואי או הוכנסו בו שינויים מהותיים אחרי תחילתן;
{{ח:תתת|(3)}} על מוליך אשר היה קיים במיתקן חשמלי ערב תחילתן והוחלף בו חלק ניכר אחרי תחילתן;
{{ח:תתת|(4)}} על כל הוספה של מוליך במיתקן חשמלי אשר היה קיים ערב תחילתן והעבודה נעשתה לאחר תחילתן.

{{ח:סעיף|64|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא בתום ששים יום מיום פרסומן ברשומות.

{{ח:סעיף|65|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11(1)(א)(3)}}, ניתן להשתמש בצבע לבן לסימון מוליך הארקה במקום בצבע הדו־גווני צהוב־ירוק, במשך שנתיים מיום פרסום תקנות אלה ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} אין תקנת משנה (א) באה לגרוע מדרישות התקן לגבי מוליך בפתיל למכשירים.

{{ח:סעיף|66|סייג}}
{{ח:ת}} תקנות אלה באות להוסיף על כל דין.

{{ח:סעיף|67|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החשמל (התקנת מוליכים), תש״ל–1970“.

{{ח:חתימות|ז׳ באייר תש״ל (13 במאי 1970)}}
* '''חיים לנדאו'''
שר הפיתוח
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]