תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), תש״ל–1970}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר בקשה להיתר, תנאיו ואגרות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 1841|תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2581.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 102|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2629.pdf}}, {{ח:תיבה|271|הוראה מיוחדת|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2647.pdf}}, {{ח:תיבה|526|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2660.pdf}}, {{ח:תיבה|609|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2670.pdf}}, {{ח:תיבה|838|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2685.pdf}}, {{ח:תיבה|1039|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2694.pdf}}, {{ח:תיבה|1498|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2731.pdf}}, {{ח:תיבה|1498|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2731.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 127|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2759.pdf}}, {{ח:תיבה|1160|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2848.pdf}}, {{ח:תיבה|1177|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2848.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 155|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2923.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 1268|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3179.pdf}}, {{ח:תיבה|1426|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3193.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 59|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3600.pdf}}, {{ח:תיבה|415|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3623.pdf}}, {{ח:תיבה|534|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3635.pdf}}, {{ח:תיבה|1110|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3672.pdf}}, {{ח:תיבה|1371|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3694.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 970|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3830.pdf}}, {{ח:תיבה|1666|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3867.pdf}}, {{ח:תיבה|2002|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3884.pdf}}, {{ח:תיבה|2091|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3890.pdf}}, {{ח:תיבה|2122|תיקון מס׳ 5 – תקנות בדבר תצהיר על הקמת שלד מקלט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3892.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 745|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3948.pdf}}, {{ח:תיבה|1038|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3974.pdf}}, {{ח:תיבה|1848|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4024.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 3|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 2 (תיקון)]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4029.pdf}}, {{ח:תיבה|691|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4073.pdf}}, {{ח:תיבה|1354|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4111.pdf}}, {{ח:תיבה|1644|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4126.pdf}}, {{ח:תיבה|2306|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4159.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 877|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4223.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 929|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4342.pdf}}, {{ח:תיבה|1288|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4378.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 103|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4417.pdf}}, {{ח:תיבה|834|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4464.pdf}}, {{ח:תיבה|916|תיקון מס׳ 2 [צ״ל: תיקון מס׳ 3]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4470.pdf}}, {{ח:תיבה|1736|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 2 (תיקון)]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4513.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 978|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4596.pdf}}, {{ח:תיבה|1324|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4620.pdf}}, {{ח:תיבה|1402|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4623.pdf}}, {{ח:תיבה|1486|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4630.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 490|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4745.pdf}}, {{ח:תיבה|1891|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4854.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 267|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4881.pdf}}, {{ח:תיבה|448|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4895.pdf}}, {{ח:תיבה|950|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4936.pdf}}, {{ח:תיבה|1330|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4961.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 1275|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5053.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 914|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5190.pdf}}, {{ח:תיבה|1193|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5208.pdf}}, {{ח:תיבה|1272|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5211.pdf}}, {{ח:תיבה|1290|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5213.pdf}}, {{ח:תיבה|1391|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5217.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 24|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5223.pdf}}, {{ח:תיבה|36|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5225.pdf}}, {{ח:תיבה|200|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5237.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 139|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5302.pdf}}, {{ח:תיבה|408|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5321.pdf}}, {{ח:תיבה|877|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5358.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 788|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5422.pdf}}, {{ח:תיבה|996|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5437.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 336|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5497.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 497|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5574.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1675|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5693.pdf}}, {{ח:תיבה|1675|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5693.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 12|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5707.pdf}}, {{ח:תיבה|34|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5709.pdf}}, {{ח:תיבה|168|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5717.pdf}}, {{ח:תיבה|169|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5717.pdf}}, {{ח:תיבה|1499|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5779.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 216|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5799.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 6|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5856.pdf}}, {{ח:תיבה|208|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5868.pdf}}, {{ח:תיבה|600|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5889.pdf}}, {{ח:תיבה|1080|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5915.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 227|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5940.pdf}}, {{ח:תיבה|380|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5953.pdf}}, {{ח:תיבה|966|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5982.pdf}}, {{ח:תיבה|1036|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5987.pdf}}, {{ח:תיבה|1083|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5991.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 330|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6020.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 525|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6092.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 430|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6152.pdf}}, {{ח:תיבה|829|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6175.pdf}}, {{ח:תיבה|833|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6175.pdf}}, {{ח:תיבה|834|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6175.pdf}}, {{ח:תיבה|838|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6175.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 365|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6217.pdf}}, {{ח:תיבה|800|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6246.pdf}}, {{ח:תיבה|951|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6257.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 707|הוראת שעה [תשס״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6323.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 30|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6341.pdf}}, {{ח:תיבה|582|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6378.pdf}}, {{ח:תיבה|584|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6378.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 577|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6468.pdf}}, {{ח:תיבה|771|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6481.pdf}}, {{ח:תיבה|981|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6497.pdf}}, {{ח:תיבה|1120|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6512.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 132|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6525.pdf}}, {{ח:תיבה|620|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6571.pdf}}, {{ח:תיבה|626|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6571.pdf}}, {{ח:תיבה|954|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6593.pdf}}, {{ח:תיבה|1043|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 440|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6645.pdf}}, {{ח:תיבה|582|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6651.pdf}}, {{ח:תיבה|1204|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6701.pdf}}, {{ח:תיבה|1292|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6705.pdf}}, {{ח:תיבה|1426|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6713.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 12|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6716.pdf}}, {{ח:תיבה|74|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6721.pdf}}, {{ח:תיבה|131|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6724.pdf}}, {{ח:תיבה|390|תיקון [צ״ל: תיקון מס׳ 3]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6744.pdf}}, {{ח:תיבה|595|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6763.pdf}}, {{ח:תיבה|598|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6764.pdf}}, {{ח:תיבה|646|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6766.pdf}}, {{ח:תיבה|886|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6775.pdf}}, {{ח:תיבה|926|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6779.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 266|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6836.pdf}}, {{ח:תיבה|900|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6873.pdf}}, {{ח:תיבה|1230|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6898.pdf}}, {{ח:תיבה|1279|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6901.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1205|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7020.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 71|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7044.pdf}}, {{ח:תיבה|188|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7051.pdf}}, {{ח:תיבה|1417|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7141.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 295|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7190.pdf}}, {{ח:תיבה|306|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7192.pdf}}, {{ח:תיבה|1469|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7266.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 1317|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7525.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 802|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7627.pdf}}, {{ח:תיבה|1543|תקנות התכנון והבניה (רישוי בנייה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7682.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 436|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7906.pdf}}, {{ח:תיבה|2166|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8019.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 86|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8286.pdf}}, {{ח:תיבה|664|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8360.pdf}}, {{ח:תיבה|1418|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8563.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 3210|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9393.pdf}}, {{ח:תיבה|3294|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9424.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1052|תיקון מס׳ 2 [תשפ״א] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9777.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 172|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10839.pdf}}, {{ח:תיבה|372|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10879.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1837|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11884.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 87|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12065.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 788|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4331.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 40|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4411.pdf}}, {{ח:תיבה|963|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4472.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 64|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4533.pdf}}, {{ח:תיבה|1090|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4604.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 293|עדכון התוספת השלישית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6297.pdf}}, {{ח:תיבה|300|עדכון התוספת השלישית (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6297.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 1120|עדכון התוספת השלישית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6512.pdf}}, {{ח:תיבה|1127|עדכון התוספת השלישית (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6512.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1280|עדכון התוספת השלישית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6901.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 28|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6928.pdf}}, {{ח:תיבה|720|עדכון התוספת השלישית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6980.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 689|עדכון התוספת השלישית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7344.pdf}}, {{ח:תיבה|692|עדכון התוספת השלישית (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7344.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 690|עדכון התוספת השלישית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7478.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1715|עדכון התוספת השלישית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7697.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|סעיף 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה {{ח:הערה|(בוטלה)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|חלק א׳: מיתקני תברואה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳: גדלם, איוורם ותאורתם של חלקי בנין}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב סימן ב|סימן ב׳: גדלם של חלקי בנין}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב סימן ג|סימן ג׳: חלונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב סימן ד|סימן ד׳: איוור חדר שירות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב סימן ה|סימן ה׳: מערכת איוור מלאכותית}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב סימן ו|סימן ו׳: תאורה מלאכותית}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב סימן ו1|סימן ו׳1: איוור ותאורה בחדר מדרגות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב סימן ז|סימן ז׳: אמצעי בטיחות והגנה לפתחים בבנינים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב סימן ח|סימן ח׳: הגנה למקומות עם הפרשי גבהים בבנין ומחוצה לו {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק ג׳ – בטיחות אש בבניינים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק א|פרק א׳: פרשנות וכללי}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב|פרק ב׳: מרכיבי דרך המוצא}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ג|פרק ג׳: הפרדות ועמידות אש}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד|פרק ד׳: מערכות התרעת אש, גילוי אש, כיבוי אש וכריזה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה|פרק ה׳: מערכות שליטה בעשן}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ו|פרק ו׳: חומרי גמר}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ז|פרק ז׳: בניין גבוה ורב־קומות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח|פרק ח׳ – מגורים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|פרק ט׳: התקהלות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק י|פרק י׳: שינוי שימוש בבניין קיים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ד|חלק ד׳ – בניה במרווחים ומעבר לקו רחוב}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ה|חלק ה׳: שלד בנין ובידודו התרמי והאקוסטי של הבנין}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ה סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ה סימן ב|סימן ב׳: שלד הבנין}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ה סימן ג|סימן ג׳: איטום בנין נגד טחב ולחות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ה סימן ד|סימן ד׳ – עמידות אש של שלד הבנין}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ו|חלק ו׳ – אצירת אשפה וסילוקה מבניין {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז|חלק ז׳: הוראות מיוחדות בנוגע לבנין גבוה, לבנין רב־קומות ולבנינים אחרים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן ב|סימן ב׳: דרך גישה וחלונות בבנין גבוה או בבנין רב־קומות {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן ג|סימן ג׳: חדרי מדרגות ופרוזדורים {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן ד|סימן ד׳: הפרדה בין קומות השירותים ובין יתר חלקי הבנין {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן ה|סימן ה׳: גגו של בנין גבוה או רב־קומות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן ו|סימן ו׳: מעליות {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן ז|סימן ז׳: שלד הבנין}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן ח|סימן ח׳: התקנת מיתקנים וציוד לכיבוי}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן ט|סימן ט׳: התקנת מערכת חימום מים באמצעות אנרגיית השמש {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן י|סימן י׳: סדרי מיזוג אוויר}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן יא|סימן י״א: חדר דוודים שאינם דודי קיטור}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן יב|סימן י״ב: אספקה מרכזית של גזי נפט {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן יג|סימן י״ג: התקנת מערכת הארקה וקולט ברקים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן יד|סימן י״ד: גנרטור חשמלי {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן טו|סימן ט״ו – סימון והארה לאזהרה מפני מכשולי טיסה {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן טז|סימן ט״ז: מיתקנים לסילוק אשפה בבנין גבוה או רב־קומות {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן יז|סימן י״ז: הוראות שונות לגבי בנין גבוה או רב־קומות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח|חלק ח׳: התקנת סידורים מיוחדים לנכים בבנין ציבורי}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח סימן ב|סימן ב׳: הוראות למתן היתר}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח סימן ג|סימן ג׳: סידורים מיוחדים לנכים בשטחי חוץ של בנין ציבורי}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח סימן ד|סימן ד׳: סידורים מיוחדים לנכים בשטחי פנים בבנין ציבורי}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח סימן ה|סימן ה׳: סידורים מיוחדים לנכים בבנין ציבורי – אמצעי תקשורת}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|חלק ח׳1}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א|פרק א׳: בניין ציבורי חדש}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב|פרק ב׳: נגישות בנייני מגורים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ט|חלק ט׳: צנרת טלפון {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק י|חלק י׳: מיתקני תקשורת}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק י סימן א|סימן א׳ – פרשנות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק י סימן ב|סימן ב׳: תקשורת בבניין}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק י סימן ג|סימן ג׳: תקשורת בבניין שאינו משמש למגורים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק י סימן ד|סימן ד׳: התקנת תשתית למיתקני תקשורת מחוץ לבניין}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק י סימן ה|סימן ה׳: התקנת תשתית למיתקני תקשורת בתוך הבניין}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק י סימן ו|סימן ו׳: התקנת מיתקנים לקליטת שידורי טלוויזיה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יא|חלק י״א: מיתקן הסקה בדירה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יב|חלק י״ב: הסקה מרכזית בבנינים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יג|חלק י״ג: התקנת תיבות מכתבים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יד|חלק י״ד – מיון בנינים למטרות מסוימות ושימוש בחומרי בניה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יד סימן א|סימן א׳ – מיון בנינים והשימוש בהם לפי תגובותיהם בשריפה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יד סימן ב|סימן ב׳ – השימוש בזכוכית {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יד סימן ג|סימן ג׳: אסבסט}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יד סימן ד|סימן ד׳: חיפוי קירות וחזיתות בנינים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק טו|חלק ט״ו: יציבות הבנין}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק טו סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק טו סימן ב|סימן ב׳: חישובים סטטיים, צורתם ותוכנם}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק טז|חלק ט״ז – ביקורת במקום הבניה {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יז|חלק י״ז – מקומות לאסיפות {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יח|חלק י״ח – בריכות למי שתיה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יט|חלק י״ט: מבנים יבילים ארעיים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כ|חלק כ׳: אספקת גז בבנינים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא|חלק כ״א: בריכות שחיה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא סימן ב|סימן ב׳: אתר בריכת שחיה, בריכת שחיה ותשתיות נלוות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא סימן ג|סימן ג׳: סידורי בטיחות נוספים}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא סימן ד|סימן ד׳: הוראות לסוגי בריכות שחיה מיוחדות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא סימן ה|סימן ה׳: תשתיות מים, תברואה ושירות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא סימן ו|סימן ו: שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כב|חלק כ״ב: הגנת מבנים מפני גז ראדון}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית: {{מוקטן|חישוב שטחי בניה ושיעורי אגרות למתן היתר}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3 סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|תוספת 3 סימן ב|סימן ב׳: חישוב שטחי בניה לקביעת אגרות}}

{{ח:פנימי|תוספת 3 סימן ג|סימן ג׳: נוהלי תשלום אגרות}}

{{ח:פנימי|תוספת 3 סימן ד|סימן ד׳: שיעורי אגרות להיתרי בניה}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית {{ח:הערה|(בוטלה)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א|חלק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ב|חלק ב׳: אמצעי יציאה מהבניין}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ג|חלק ג׳: הגנה מפני נפילה}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ד|חלק ד׳: יציבות אתרים}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ה|חלק ה׳: הגנה מפני אש}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ו|חלק ו׳: מערכות חשמל}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ז|חלק ז׳: מערכות אוורור ומיזוג אוויר}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ח|חלק ח׳: מיתקני תברואה}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ט|חלק ט׳: סידורים מיוחדים לנכים}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק י|חלק י׳: דרכי גישה, הכוונה וחניות}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק יא|חלק י״א: תנאים לביקורי לילה באתר}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק יב|חלק י״ב: תכנית בטיחות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״א־2, תשל״א־4, תשל״ב, תשל״ז־3, תש״ם־3, תשמ״ג־2, תשמ״ט, תשמ״ט־2, תשמ״ט־3, תשמ״ט־4, תשנ״ב, תשנ״ז, תשנ״ח, תשנ״ח־4, תשנ״ט־2, תשס״ב, תשס״ב־2, תשס״ג־3, תשס״ה, תשס״ו, תשס״ו־4, תשס״ז־2, תשס״ח, תשס״ח־3, תשס״ח־5, תש״ע־3, תשע״ג־2, תשפ״א, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אולם ספורט“ – בנין הנועד לשמש בעיקרו, כולו או בחלקו, למופעי ספורט, לרבות מתקנים לשימושם של הצופים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אור עליון“ – מקור אור הנמצא במישור התקרה, לרבות צוהר, חלון, לבני זכוכית או חומר אחר המעביר אור והמותקן בתקרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור מחסה“ – חדר או חלל הנמצא ב׳דרך מוצא׳ או בסמוך אליה והמאפשר התעכבות או השהיה בתהליך המילוט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחראי לביצוע שלד“ – מי שנתמנה בידי הקבלן הראשי כאחראי לביצוע השלד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחראי לביקורת“ – האחראי לביקורת הביצוע של עבודות הבניה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 16.02|סעיף 16.02 בתוספת השניה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אלמנט עמיד אש“ – חלק בניין בעל עמידות אש כמוגדר בתקן ישראלי ת״י 931 חלק 1.1 – עמידות אש של אלמנטי בניין – שיטות בדיקה: דרישות כלליות, למשך 90 דקות או כל זמן אחר שנקבע {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אסבסט“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות הציבור והעובדים באבק מזיק)|בתקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות הציבור והעובדים באבק מזיק), התשמ״ד–1984}} (להלן – תקנות אבק מזיק);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אסיפה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הבטיחות במקומות ציבוריים|בחוק הבטיחות במקומות ציבוריים, התשכ״ג–1962}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר בריכת שחיה“ – בריכת שחיה לרבות החצרים והמבנים המשרתים אותה כגון מלתחות ושירותים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר לסילוק פסולת בנין או לטיפול בה“ – מקום המשמש לסילוק פסולת בנין או לטיפול בה והמורשה על פי כל דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית אחיזה“ – פס נמשך, המורכב לאורך האזן העליון של המעקה או לאורך המסעד והנועד לשמש לאחיזה ביד, או באין פס נמשך כאמור – האזן העליון של המעקה עצמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית מלון“ – בניין שמסופקים בו, בתמורה, שירותי לינה לאורחים לפרקי זמן קצובים ויכול שיכלול גם שירותים נלווים ללינה כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין גבוה“ – בנין שבו הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבנין לבין מפלס הכניסה לקומה הגבוהה ביותר המיועדת לאכלוס, שהכניסה אליה דרך חדר מדרגות משותף, עולה על 13 מטרים ואינו עולה על 29 מטרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין מגורים“ – בניין או חלק מבניין הכולל דירות מגורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין מגורים חדש“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 158ו2|בסעיף 158ו2(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין רב קומות“ – בנין שבו הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבנין לבין מפלס הכניסה לקומה הגבוהה ביותר המיועדת לאכלוס, שהכניסה אליה דרך חדר מדרגות משותף, עולה על 29 מטרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל היתר“ – מי שעל שמו הוצא היתר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בריכה למי שתיה“ – בריכה כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (מערכות בריכה למי שתיה)|בתקנות הבריכות למי שתיה}} שנפחה הוא 100 מטרים מעוקבים או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בריכת שחיה“ – מבנה מלאכותי המכיל מים, ובכלל זה אמצעי פינוי מים עיליים למטרת שחיה, שכשוך, נופש ושעשועי מים, לימוד, טיפול במים (Hydrotherapy) וריפוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גישה למוצא בטוח“ (Exit Access) – חלק מדרך מוצא, לרבות פרוזדורים ומעברים, שתחילתו בכל נקודה שהיא בבניין וסופו בכניסה למוצא בטוח או מחוץ לבניין או בדלת יציאה חיצונית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירת מגורים“ – חדר או תא, או מערכת חדרים או תאים שנועדו לשמש יחידה שלמה ונפרדת למגורים בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דלת חד־אגפית“ – דלת שבין מזוזותיה מותקן אגף אחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דלת דו־אגפית“ – דלת שבין מזוזותיה מותקנים שני אגפים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דלת רב־אגפית“ – דלת שבין מזוזותיה מותקנים שלושה אגפים או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרך יציאה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרך מוצא“ (Means of Egress) – נתיב יציאה מבניין, הפנוי ממכשולים והכולל אחד או יותר ממרכיבים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} גישה למוצא בטוח;
{{ח:תתת|(2)}} מוצא בטוח;
{{ח:תתת|(3)}} יציאה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרך מוצא בטוח“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היתר“ – היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ה|פרק ה׳ לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הל״ת“ – הוראות למיתקני תברואה, התש״ל–1970, שאושרו על ידי שר הפנים לאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה ועותק מהן מופקד במשרדי כל ועדה מקומית;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|{{ח:חיצוני|https://www.gov.il/BlobFolder/generalpage/iplan_doc2/he/Licensing_construction_Instructions_sanitation_facilities.pdf|הוראות למתקני תברואה (הל״ת) מפורסמות באתר מינהל התכנון}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החוק“ – {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה מחוזית“ – ועדה מחוזית לתכנון ולבניה שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 7|סעיף 7 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה מיוחדת“ – ועדה מיוחדת לתכנון ולבניה שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 34|סעיף 34 לחוק}}, לרבות רשות רישוי מיוחדת לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 36|סעיף 36(ב) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה מקומית“ – ועדה מקומית לתכנון ולבניה שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 17|סעיף 17 לחוק}}, לרבות ועדה מחוזית המשתמשת בסמכויותיה של ועדה מקומית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 12|סעיף 12 לחוק}}, ועדת משנה שלהלן וועדה מיוחדת וכן, כשאין כוונה אחרת משתמעת, רשות רישוי מקומית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 30|סעיף 30 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדר טכני“ – חדר המכיל מערכות לשירות הבניין כגון: חשמל, גנרטור, דוודים וכיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדר מגורים“ – חדר המיועד למגורים, למעט מטבח, חדר שירות, מסדרון ומרפסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדר מדרגות מוגן“ – חדר מדרגות המופרד מן הבניין על ידי אלמנטים עמידי אש ודלתות אש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדר שירות“ – חדר אמבטיה, בית־שימוש, מזווה או חדר ארונות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התקנים“ – {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים, התשי״ג–1953}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חצר אנגלית“ – שטח בחצר הבניין, שמפלסו מתחת למפלס הקרקע או המדרכה הסמוכה, המיועד לספק אור ואוורור לשטחים וחללים במרתף הבניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טריבונה Bleachers“ – מערכת מושבים מדורגים הכוללת מושבים בלא משענת גב, כמתואר בתרשים 3.9.41.1 א׳;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טריבונה זמנית“ – טריבונה המוקמת למשך זמן שאינו עולה על 180 ימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוכר“ – חוכר רשום במרשם המקרקעין לתקופה של ארבעים ותשע שנים או יותר, לרבות חוכר־משנה רשום לתקופה כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חישובים סטטיים“ – חישובים הנדסיים שיש בהם להוכיח את יציבותו של בנין ויציבות ביסוסו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יציאה“ (Exit Discharge) – חלק מדרך מוצא שתחילתו בסופה של גישה למוצא בטוח או בסופו של מוצא בטוח וסיומו ברחוב, בין במישרין ובין דרך שטח פתוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יציע הקהל Grandstand“, ”יציע“ – מערכת מושבים מדורגים הכוללת מושבים עם משענת גב כמתואר בתרשים 3.9.41.1 ב׳;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יציע זמני“ – יציע הקהל המוקם למשך זמן שאינו עולה על 180 ימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כבש“ – מישור משופע קבוע המקשר בין שני מפלסים וששיפועו גדול מ־5%;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כניסה קובעת לבניין“ – הכניסה הראשית לבניין או לגזרת הבניין שבה היא נמצאת, אשר פני מפלס רצפתה אינם גבוהים מ־1.20 מטרים מעל פני הקרקע המתוכננים או מפני הרחוב או המדרכה הסמוכים לה, ושהגישה אליה היא באמצעות שביל, מדרגות או גשר כניסה, ישירות ממפלס הרחוב; אם קיימת יותר מכניסה אחת, הכניסה הקובעת היא הכניסה שנקבעה כזו בהיתר הבניה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מ״א“ – מטר אורך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מגרש ספורט“ – משטח פתוח או מקורה בחלקו, המשמש בעיקרו למופעי ספורט ובו יציע או מיתקנים כיוצא בזה לשימושם של הצופים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדרגות חוץ“ – מדרגות הנמצאות מחוץ לבניין, המובילות אליו, והמשמשות חלק מדרך מוצא של הבניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המהנדס“ – מהנדס הועדה המקומית שנתמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 20|סעיף 20 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוצא בטוח“ (Exit) – חלק מדרך מוצא, המופרד משאר חלקי הבניין על ידי אלמנטים עמידי אש ודלתות אש והמוביל אל היציאה או אל מחוץ לבניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ספורט“ – אולם ספורט או מגרש ספורט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן תברואה“ – מערכת לאספקת מים קרים וחמים לרבות צינורות לאספקת מים ולחלוקתם, קבועות שרברבות ומחסומים, מערכות נקזים לצואים, לדלוחים ולאיוור, מערכות ביבים, מערכות סילוק מי גשם, ציוד לטיפול במים ולאגירת מים, ציוד צורך מים לרבות בריכות שחיה, מערכות חימום במים, מערכות מים לכיבוי אש, כולל חיבוריהם ומכשיריהם, הכל בתוך גבולות הנכס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מודד מוסמך“ – מודד בעל רשיון לפי {{ח:חיצוני|פקודת המדידות|פקודת המדידות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך חדש“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158ו1|בסעיף 158ו1(ז) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מ״מ“ – מילימטר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל עבודה“ – מי שממלא את התפקיד של מנהל עבודה באתר הבניה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בניה)|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בניה), התשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מאושרת“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 12|בסעיף 12(א) לחוק התקנים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבר משופע“ – מעבר קבוע המקשר בין שני מפלסים וששיפועו 5% או פחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעלון“ – משטח הרמה, אשר ממדיו וחומרי הבניה שלו תואמים את הוראות תקן ישראלי ת״י 1918 חלק 3.1 – נגישות הסביבה הבנויה: פנים הבניין – דרישות בסיסיות ותקן ישראלי ת״י 2252 חלק 1 – משטחי הרמה חשמליים למוגבלי תנועה – כללי בטיחות, מידות ופעולה תיפקודית: מעלונים אנכיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת גז משותפת“ – מערכת לאספקת גז שבאמצעותה מסופק גז לשני בנינים או יותר, לרבות הצנרת לאספקת הגז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת מדרגות חיצונית“ – מערכת מדרגות פתוחה לאוויר החופשי, הסמוכה לקיר חיצון של הבניין והמשמשת מוצא בטוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת סולרית“ – מערכת לחימום מים באמצעות אנרגיית השמש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום להתקהלות“, ”התקהלות“ – בניין או חצר הבניין, המיועדים כולם או מקצתם, לפי הקבוע בהיתר, לשמש להתקהלות של 50 בני אדם או יותר, לאחת המטרות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|בחלק ג׳ בתוספת השניה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום ציבורי קיים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ז|בסעיף 19ז לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות}} ובכלל זה מקומות ציבוריים קיימים שהם מוסדות חינוך, מוסדות על־תיכוניים, או שניתנים בהם שירותי בריאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום ציבורי חדש“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158ו1|בסעיף 158ו1(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפה מצבית“ – מפה שבה מסומן בקנה־מידה שטח קרקע מוגדר וכל עצם הנמצא בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקלט“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 11|בסעיף 11 לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}}, לרבות ”מרחב מוגן“ כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים)|בתקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), התש״ן–1990}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מ״ר“ – מטר מרובע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרווח“ – השטח התחום בין קו הבנין לבין גבול המגרש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתכנן שלד הבנין“ – מי שהורשה להגיש חישובים סטטיים לרשות מוסמכת על פי {{ח:חיצוני|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות)|תקנות המהנדסים}}, ושחתם על הבקשה להיתר ועל נספחיה כאחראי לתכנון שלד הבנין נושא הבקשה ולביצוע פיקוח עליון על הקמתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – הנכס שלגביו מבוקש או ניתן היתר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ס״מ“ – סנטימטר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודה“ – עבודה בנכס או השימוש בו הטעון היתר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עורך הבקשה“ – מי שחתום על הבקשה להיתר ועל נספחיה, כעורכם, או הבא במקומו, הכל כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה)#חלק ג סימן א|בתקנות 2ד עד 2ז ובטופס 1 לתוספת הראשונה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמידות אש“ – פרק זמן שרכיב מסוים של בניין עומד בו בבדיקה המתוארת בתקן הישראלי ת״י 931 חלק 1.1 – עמידות אש של אלמנטי בניין – שיטות בדיקה: דרישות כלליות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיר“ – חלל אנכי בבניין להעברת צנרת, אמצעי תאורה, אמצעי איוור וכיוצא באלה, ולמעט פיר של מעלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסולת בנין“ – חומרים או שיירי חומרים המשמשים לבניה או לשיפוצים בהם, בקשר לעבודות בניה או שיפוצים או שנוצרו אגב עבודות כאמור או אגב עבודות הריסה, לרבות עודפי עפר וחציבה וחלקי הריסות של מבנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרוזדור“ – חלק מדרך מוצא המתוחם בין קירות, מקורה ומיועד למעבר אנשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קו בנין“ – קו על פני הקרקע ומתחתה שנקבע בתכנית מאושרת ושבינו ובין גבול הנכס הבניה אסורה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קו רחוב“ – קו על פני הקרקע ומתחתה שנקבע בתכנית מאושרת כגבול השטח המיועד לדרך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קומה תחתית“ – קומה שמפלס רצפתה נמוך ממפלס הכניסה הקובעת לבניין; בין אם כל קירותיה של הקומה נמצאים מתחת לפני הקרקע המתוכננים ובין אם כל קירותיה או חלקם פונים לאוויר החוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיר־אש“ – קיר המיועד להפרדת חלקים בבניין או להפרדת בניין מבניינים סמוכים, כדי להגביל את התפשטות האש, ושעמידות האש שלו שעתיים לפחות או כמפורט בתקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיר חיצון“ – קיר אשר אחד מצדדיו או יותר פונה אל אוויר החוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרקע מחלחלת“ – קרקע שאין מניעה הנדסית או גאולוגית להחדיר דרכה מים לתת־הקרקע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות הבריאות“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהסמיך בכתב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות כבאות“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|בחוק שירותי הכבאות, התשי״ט–1959}} (להלן – חוק שירותי כבאות);
{{ח:תת}} {{ח:הערה|”רשות הכבאות“ לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הכבאות|חוק שירותי הכבאות, תשי״ט–1959}} הוחלפה בידי ”הרשות הארצית לכבאות והצלה“ לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}}}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שינוי פנימי בדירה“, בבית משותף – שינוי שאינו נוגע לצד החיצוני של הבנין, אינו פוגע בחזיתו או במראהו או ברכוש המשותף או בשלד של הבנין, או בצנרת או בציוד אחר המשרתים את יתר הדירות ושאינו פוגע בדרכי מוצא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שלד“ – כל חלקי הבנין הנושאים ומעבירים עומסים מכל סוג לקרקע הנושאת את הבנין והדרושים להבטחת יציבותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י“ – תקן ישראלי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 6|בסעיף 6 לחוק התקנים}}, כפי נוסחו מזמן לזמן, העומד לעיון הציבור בנוסחו המעודכן באתר האינטרנט של מכון התקנים הישראלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית קונסטרוקציה“ – תכנית שלפיה נבנה שלד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת גמר“ – תעודה הניתנת לבעל ההיתר על־ידי ועדה מקומית, המעידה כי העבודה נושא ההיתר הושלמה בהתאם לו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הבריכות למי שתיה“ – {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (מערכות בריכה למי שתיה)|תקנות בריאות העם (מערכות בריכה למי שתיה), התשמ״ג–1983}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות המהנדסים“ – {{ח:חיצוני|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות)|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות), התשכ״ז–1967}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – ת״י, ובהעדר תקן כאמור – תקן NFPA;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן NFPA“ – תקן של האגודה הלאומית האמריקנית להגנה בפני אש (NFPA) הדן בנושאים השייכים לשירותי הכבאות וה הצלה, העומד לעיון הציבור {{ח:חיצוני|https://www.nfpa.org|באתר האינטרנט שכתובתו www.nfpa.org}} ושיש קישור אליו באתר האינטרנט של רשות הכבאות, באופן בולט לעין.

{{ח:סעיף|1א|אישור מוקדם של מפה|תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרוצה להגיש בקשה להיתר בניה בנכס פלוני, ימציא תחילה לועדה המקומית בשני עתקים, מפת הנכס הערוכה בידי מודד מוסמך והמכילה את הפרטים {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה)#תוספת 1|שבתקנה 4}} ופרטים נוספים שנקבעו לענין זה בהל״ת; המהנדס רשאי לפטור מגיש בקשה כאמור מחובה זו, אם שוכנע כי הבניה המבוקשת אינה מחייבת הגשת מפת נכס.
{{ח:תת|(ב)}} המהנדס יאשר בכתב את קבלת המפה ויסמן בה בקו אדום את קווי הבנין וקווי הרחוב, יפרט בה, או יצרף לה בכתב, את התנאים ואת המגבלות החלים על הנכס לפי כל תכנית ויחזיר עותק אחד ממפת הנכס מסומנת כאמור, על נספחיה, למי שהמציאה, לא יאוחר מהיום השלושים אחרי שהומצאה לועדה המקומית.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה המקומית או המהנדס לא יקבלו לטיפול או לדיון בקשה להיתר בניה, אלא אם נמצאת בידיהם מפת הנכס מסומנת כאמור בתקנה זו, או אם עברו שלושים ימים מהיום שבו הומצאה לועדה המפה לצרכי סימון כאמור, או אם ניתן פטור לגבי אותה בקשה לפי תקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשל״ז־3, תשנ״ב, תשס״ה־2, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2א||תיקון: תשל״ז־3, תשל״ט, תשל״ט־3, תשמ״ו, תשמ״ו־2, תשס״ט־7, תשס״ט־8, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2ב||תיקון: תשל״ז־3, תשל״ז־4, תשמ״ו, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2ג||תיקון: תשל״ז־3, תשמ״ו, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2ג1||תיקון: תשס״ט־8, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2ד||תיקון: תשמ״ג־2, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2ה||תיקון: תשמ״ג־2, תשנ״ב, תשס״ח־5, תש״ע־3, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2ו||תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ד, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2ז||תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ד, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2ח||תיקון: תשמ״ג־2, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2ט||תיקון: תשמ״ג־2, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשל״ז־3, תשמ״ט־2, תשנ״ב, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ג־2, תשמ״ד, תשס״ג־3, תש״ע, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ט־4, תשס״ג־3, תשס״ו, תש״ע, תש״ע־3, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשס״ח־3, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ב־3, תשל״ח־2, תש״ם־3, תשמ״ב, תשס״ב, תשס״ו, תשס״ח־3, תשס״ט, תש״ע־3, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|10||תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|11||תיקון: תשל״ז־3, תש״ם־3, תשמ״ג־2, תשס״ח־5, תשס״ט, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|11א||תיקון: תשס״ח־5, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|12||תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|13||תיקון: תש״ם־3, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|13א||תיקון: תשס״ו־3, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|14||תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|15||תיקון: תשמ״ט־2, תשס״ב, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|16||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ט־2, תשמ״ט־4, תש״ן־3, תשנ״ט־2, תשס״ג־2, תשס״ו, תשס״ט, תש״ע, תש״ע־3, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|16א||תיקון: תשל״ז־2, תשס״ב, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|16ב||תיקון: תשמ״ט, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|17||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ג־2, תשנ״ב, תשנ״ה־2, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|17א||תיקון: תשס״ח, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|17ב||תיקון: תשע״ג־2, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|18||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ג־2, תשנ״ב, תשס״ו־2, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|19|אגרות}}
{{ח:ת}} בעד מתן היתר ישולמו האגרות שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}.

{{ח:סעיף|19א|הצמדה למדד|תיקון: תשמ״א, תשמ״ד־3, תשס״ב־3, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} סכומי אגרות הבניה המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} יעודכנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון) לפי שיעור השינוי במדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם בחודש נובמבר שלפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם בחודש נובמבר שלפני יום העדכון הקודם ולענין יום העדכון הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה – המדד שפורסם ביום כ״ט בחשון התשס״ב (15 בנובמבר 2001).
{{ח:תת|(ג)}} שר הפנים יפרסם בהודעה ברשומות את סכומי האגרות המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} כפי שעודכנו לפי תקנות משנה (א) ו־(ב).

{{ח:סעיף|20||תיקון: תשל״ג, תש״ם־3, תשנ״ו־5, תשנ״ח־4, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|20א||תיקון: תשנ״ח־4, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|20א1||תיקון: תשל״ח־4, תשמ״ג־2, תשנ״ח־4, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|20ב||תיקון: תשנ״ב, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|21||תיקון: תשמ״ג־2, תשנ״ב, תשנ״ח־4, תשנ״ט־2, תשס״ב־4, תשס״ו־2, תשס״ט, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|21א||תיקון: תשס״ב־4, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|21ב||תיקון: תשע״ג־2, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|22||תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|23||תיקון: תשל״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|24||תיקון: תשל״א־4, תשל״א־5, תשל״א־7, תשמ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|25||תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|26||תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|27||תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|28|בחינה תקופתית|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} בחינה תקופתית ראשונה של תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות) (תיקון), התשפ״ו–2025, לפי {{ח:חיצוני|חוק עקרונות האסדרה#סעיף 24|סעיף 24 לחוק עקרונות האסדרה, התשפ״ב–2021}}, תתבצע בתום עשר שנים מיום תחילתן.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 17|תקנה 17}})}}}}
{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק א|חלק א׳: מיתקני תברואה|תיקון: תש״ם־3, תשס״ז־2}}

{{ח:סעיף*|1.01||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.01}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.02||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.02}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.03||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.03}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.04||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.04}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.05||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.05}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.06||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.06}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.07||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.07}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.08||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.08}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.09||תיקון: תשס״ז־2, תשע״ג, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.09}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.10||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.10}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.11||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.11}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.12||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.12}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.13||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.13}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.14||תיקון: תשס״ז־2, תשע״ג־2|עוגן=תוספת 2 פרט 1.14}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.15|בית שימוש בבנין ציבורי|תיקון: תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 1.15}}
{{ח:תת|(א)}} בבית שימוש בבנין ציבורי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158ב|בסעיף 158ב לחוק}}, יהיה שטח המדור המיועד לנשים ומספר הקבועות שבו בהתאם לקבוע ב”טבלאות סידורים תברואיים מינימליים בבנינים“ שבהל״ת (בפרט זה – הטבלאות), לפי סוג הבנין.
{{ח:תת|(ב)}} במוסדות חינוך, בתי תפילה ובמוסדות קהילתיים אחרים, שלגביהם יוכיח מבקש ההיתר, להנחת דעתו של המהנדס ובהתייעצות עם משרד הבריאות, כי מספר הנשים הצפויות להשתמש בבנין שיוקם, קטן ממספר הגברים, יופחת השטח בבית השימוש הציבורי לנשים ומספר הקבועות שבו מזה של הגברים, בהתאם לקבוע בטבלאות; ואולם במוסדות חינוך ובמוסדות קהילתיים אחרים בהם מספר הגברים הצפויים להשתמש בבנין קטן ממספר הנשים, יופחת השטח בבית השימוש הציבורי לגברים ומספר הקבועות שבו, בהתאם לקבוע בטבלאות.
{{ח:תת|(ג)}} בבית שימוש ציבורי, המצוי בחלקו של בנין הפתוח לקהל הרחב, תותקן יחידת החתלה לשימוש הציבור בהתאם לתקן הישראלי, ת״י 5115 חלק 3 – יחידות החתלה: יחידות החתלה לשימוש ציבורי; יחידת ההחתלה תותקן במדור המיועד לגברים ובמדור המיועד לנשים ובאופן שיהיה נגיש גם לאדם עם מוגבלות; בבית שימוש כאמור שבו קיים גם מדור לגברים ולנשים כאחד, ניתן להסתפק בהתקנת יחידת ההחתלה בו בלבד ובתנאי שלא תיפגע האפשרות להשתמש בתא לפי ייעודו.

{{ח:סעיף*|1.16||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.16}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.17||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.17}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.18||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.18}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.19||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.19}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.20||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.20}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.21||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.21}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.22||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.22}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.23||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.23}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.24||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.24}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.25||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.25}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.26||תיקון: תשס״ז־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1.26}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳: גדלם, איוורם ותאורתם של חלקי בנין}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף*|2.01|הגדרות|תיקון: תש״ם־3, תשנ״ב, תשס״ב, תשס״ה, תשס״ח־5, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 2.01}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גובה“ – המרחק האנכי בין המפלס העליון של רצפה לבין המפלס התחתון של תקרה או תקרת משנה באותו חלל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדר מגורים“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדר שירות“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלון“ – פתח המשמש אמצעי תאורה ואיוור טבעיים והפונה לשמים, לרחוב, למרפסת הסגורה בתריס בלבד או לחצר, לרבות אשנב, דלת מזוגגת או פתח אחר כיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חצר חיצונית“ – חצר הגובלת בצד אחד או יותר עם דרך או שטח פתוח אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יציע“ ו”עליית גג“ – כמשמעותם {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטרה עיקרית“ ו”מטרת שירות“ – כמשמעותם של מטרה עיקרית ומטרה של מתן שירותים נילווים כמתואר {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים)#סעיף 9|בתקנה 9 לתקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים), התשנ״ב–1992}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צינור איוור“ – חלל מוקף קירות המזדקף עד מעבר לגג והמשמש מוצא לאדים ולאוויר מזוהם מחדרי השירות וחדרים אחרים בבנין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיר מסך“ – קיר חיצון עשוי ברובו זכוכית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רוחב מינימלי“ – מרחק מינימלי בין חלקי בנין הנמדד על ידי ניצב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח“ – שטח רצפתו של חלק בנין הנמדד בין קירותיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח חלון“ – שטח הפתח שבו מותקן החלון, לפי מידות הבניה החיצוניות, המינימליות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקרת משנה“ – תקרה לצורך אקוסטיקה או קישוט המותקנת מתחת למפלסה התחתון של תקרה.

{{ח:סעיף*|2.02|שמירת דינים|עוגן=תוספת 2 פרט 2.02}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|חלק זה}} אינן באות לגרוע מכוחן של תקנות המלאכות והתעשיות (הסדרתן).

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב סימן ב|סימן ב׳: גדלם של חלקי בנין}}

{{ח:סעיף*|2.03|גובה מינימלי של חלקי בנין|תיקון: תשנ״א, תשנ״ב, תשס״ח־5, תשפ״ו|עוגן=תוספת 2 פרט 2.03}}
{{ח:תת|(א)}} גבהו של חלק בנין המפורט להלן בטור א׳ לא יפחת ממספר המטרים (להלן – מ׳) המצויין לצדו בטור ב׳:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} חלק הבנין	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} גובה מזערי במ׳

{{ח:תת|(1)}} מרתף שאינו משמש לשהייה של בני אדם
2.05

{{ח:תת|(2)}} מקלט או מחסה לשעת חירום
2.00

{{ח:תת|(3)}} חדר שירות, פרוזדור פנימי ומקום שאינו משמש לשהייה של בני אדם ושלא נקבעה לגביו הוראה מיוחדת
2.05

{{ח:תת|(4)}} חדר המשמש לשהייה של בני אדם ושלא נקבעה לגביו הוראה מיוחדת בתקנות אלו
2.50

{{ח:תת|(5)}} חדר בעלית גג המשמש לשהייה של בני אדם
1.80

{{ח:תת}} ובחלקו העליון לפחות
2.50

{{ח:תת|(6)}} חדר בעלית גג שאינו משמש לשהייה של בני אדם
1.80

{{ח:תת}} ובחלקו העליון לפחות
2.05

{{ח:תת|(7)}} חנות
2.75

{{ח:תת|(8)}} יציע
2.20

{{ח:תת|(9)}} החלל שבין יציע לבין הרצפה שמתחתיו
2.20

{{ח:תת|(10)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:תת|(11)}} מקום הנועד לחניה
2.05

{{ח:תת|(ב)}} על הגובה המינימלי שנקבע בסעיף קטן (א) לחלק של בנין, חייבים לשמור באותו חלק שאינו עודף על השטח המינימלי כפי שנקבע לאותו חלק של בנין {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2.04|בסעיף 2.04}}, ואילו את החלק העודף על השטח המינימלי, מותר לבנות בגובה נמוך יותר, אם קיומם או הקמתם של קורות, כוכים, ארובות אוויר וכיוצא באלה מצדיקים זאת.
{{ח:תת|(ג)}} בגובה של חלק מבניין יתקיימו גם הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.1.2.5|בפרטים 3.1.2.5}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.4|3.2.2.4}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.2.2|3.8.2.2}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.4|ו־3.2.1.4 בחלק ג׳}}.

{{ח:סעיף*|2.04|שטח מינימלי של חלקי בנין ורוחב מינימלי בין קירות|תיקון: תש״ם־3, תשנ״א, תש״ף־2, תש״ף־3|עוגן=תוספת 2 פרט 2.04}}
{{ח:תת|(א)}} שטחו של חלק בנין המפורט להלן בטור א׳ לא יפחת ממספר המטרים המרובעים (להלן – מ״ר) המצויין לצדו בטור ב׳ והרוחב המינימלי בין קירותיו לא יפחת ממספר המ׳ המצויין לצדו בטור ג׳:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} חלק הבנין	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} שטח מינימלי במ״ר	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} רוחב מינימלי במ׳ בין קירות

{{ח:תת|(1)}} חדר מגורים
8.0	2.60

{{ח:תת|(2)}} חדר מגורים בדירה בת חדר מגורים אחד
14.0	2.60

{{ח:תת|(3)}} חדר מגורים אחד לפחות בדירה הכוללת שני חדרי מגורים או יותר
12.0	2.60

{{ח:תת|(4)}} חדרון
6.0	2.00

{{ח:תת|(5)}} חדר אמבטיה
2.5	1.45

{{ח:תת|(6)}} בית שימוש (המדידה בין הציפויים שעל הקירות)
1.1	0.80

{{ח:תת|(7)}} מטבח בדירה הכוללת שני חדרי מגורים או יותר
6.0	1.70

{{ח:תת|(8)}} מטבח בדירה בת חדר מגורים אחד; נכלל המטבח בחדר המגורים, יתוסף שטחו לשטח חדר המגורים
4.5	1.70

{{ח:תת|(9)}} מטבח הגובל עם פינת אוכל ששטחה 4.0 מ״ר לפחות
5.0	1.70

{{ח:תת|(10)}} חדר רחצה המכיל מקלחת ואסלה
1.8	0.90

{{ח:תת|(ב)}} מדידת הרוחב תבוצע בגובה של 1.20 מטר מעל הרצפה ובין הציפויים.
{{ח:תת|(ג)}} על הרוחב המינימלי שנקבע בסעיף קטן (א) לחלק של בנין, חייבים לשמור באותו חלק בלבד שאינו עודף על השטח המינימלי כפי שנקבע לאותו חלק של בנין בסעיף קטן (א), ואילו את החלק העודף על השטח המינימלי, מותר לבנות ברוחב קטן יותר.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(1) עד (3), הרוחב המזערי בין קירותיו של חדר מגורים הבנוי ממכולה ימית לא יפחת מ־2.20 מטרים.

{{ח:סעיף*|2.05||תיקון: תשנ״ו, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 2.05}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2.06|רוחב מינימלי של חנות|עוגן=תוספת 2 פרט 2.06}}
{{ח:ת}} לא יפחת רחבה של חנות מ־3.00 מ׳.

{{ח:סעיף*|2.07|גובה מקסימלי של חנות באזור מגורים|עוגן=תוספת 2 פרט 2.07}}
{{ח:ת}} לא יעלה גבהה של חנות באזור המגורים על 4.50 מ׳.

{{ח:סעיף*|2.08|יציע בחנות|עוגן=תוספת 2 פרט 2.08}}
{{ח:ת}} לא ייבנה יציע בחנות אלא אם יתקיימו לגביהם תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} גבהה של החנות לא יפחת מ־4.75 מ׳;
{{ח:תת|(2)}} פתחי האוויר של החנות יהיו בגובה של 1.95 מ׳ לפחות מעל רצפת היציע או תהיה בחנות מערכת אוויר מלאכותית;
{{ח:תת|(3)}} רצפת היציע, המדרגות המובילות אליו, מעקה המדרגות, למעט בית האחיזה שלו, ייבנו מחמרים בלתי דליקים ובדיקת אי דליקותם תיערך בהתאם לתקן;
{{ח:תת|(4)}} שטחה של רצפת היציע לא יעלה על אחוזי שטח החנות המפורטים להלן:
{{ח:תת}}

שטח החנות	שטח מקסימלי של רצפת היציע ב־%

בחנות ששטחה עד 20.0 מ״ר	0%

בחנות ששטחה מעל 20.0 מ״ר ועד 30.0 מ״ר	25%

בחנות ששטחה מעל 30.0 מ״ר ועד 40.0 מ״ר	30%

בחנות ששטחה מעל 40.0 מ״ר ועד 50.0 מ״ר	35%

בחנות ששטחה עולה על 50.0 מ״ר	40%

{{ח:סעיף*|2.09|יציע בדירה|עוגן=תוספת 2 פרט 2.09}}
{{ח:ת}} לא יעלה שטחו של יציע בדירה על 1⁄3 שטח החדר שבו ייבנה.

{{ח:סעיף*|2.10|דירת מרתף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.10}}
{{ח:ת}} בכפוף לתכנית מאושרת לא תיבנה דירת מרתף אלא אם נתקיימו לגביה תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} לארכו של קיר חיצון של הדירה יהיה שטח פתוח שמפלסו נמוך ב־15 ס״מ מרצפת הדירה;
{{ח:תת|(2)}} שטח פתוח כאמור יהיה מרוצף ומנוקז ורחבו לא יפחת מ־3.00 מ׳;
{{ח:תת|(3)}} גבהה של תחתית תקרות חדרי המגורים והמטבח בדירה, מעל פני הקרקע או הרחוב הגובלים, לא יפחת מ־1.50 מ׳.

{{ח:סעיף*|2.11|חצר חיצונית פתוחה|עוגן=תוספת 2 פרט 2.11}}
{{ח:תת|(א)}} עולה עמקה של חצר חיצונית פתוחה, הנמדד בקו אפקי ניצב לחזיתה, על מ׳ אחד, לא יפחת רחבה מ־2.00 מ׳.
{{ח:תת|(ב)}} עמקה של חצר כאמור לא יעלה על כפליים רחבה.
{{ח:תת|(ג)}} רחבה של חצר כאמור לא יהיה מוגבל כאשר עמקה אינו עולה על מ׳ אחד.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב סימן ג|סימן ג׳: חלונות}}

{{ח:סעיף*|2.20|אמצעי איוור ותאורה|תיקון: תש״ם־3, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 2.20}}
{{ח:ת}} חדר מגורים ומטבח יכילו חלונות הפונים אל אוויר החוץ או למרפסת הסגורה בתריס בלבד.

{{ח:סעיף*|2.21|גודל חלונות בדירה|תיקון: תשנ״ט־3, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 2.21}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפחת שטחם הכולל של החלונות בחדר מגורים מ־8% משטח רצפת החדר.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפחת שטחם הכולל של החלונות במטבח מ־5% משטח רצפת המטבח.
{{ח:תת|(ג)}} לא יפחת שטחם הכולל של החלונות בחדר שירות, למעט חדר ארונות שאין חובה באוורורו, מ־10% משטח רצפת החדר או 0.3 מ״ר, הכל לפי הגדול.

{{ח:סעיף*|2.22|גודל חלון המופנה למרפסת או למטבח|תיקון: תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 2.22}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפחת שטח חלון הפונה למרפסת מ־8% מסכום שטח רצפת החדר ו־1⁄8 משטח קטע המרפסת שבהמשך לגזרת החדר, אם אין בחדר חלון אחר מלבד החלון האמור.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפחת שטח החלון במטבח הפונה למרפסת מסכום 5% משטח רצפת המטבח ו־1⁄8 משטח קטע המרפסת שבהמשך לגזרת המטבח, אם אין בחדר חלון אחר מלבד החלון האמור.
{{ח:תת|(ג)}} אם יש בחדר או במטבח, לפי הענין, חלון אחר מלבד החלון האמור בפרט משנה (א) או (ב) בהתאמה, תחול על שטחם הכולל של החלונות בחדר או במטבח האמורים הוראת פרט משנה (א) או (ב) בהתאמה.
{{ח:תת|(ד)}} שטח הפתח במרפסת הסגורה בתריס בלבד לא יפחת משטח הפתח הדרוש לחדר או למטבח הצמודים לה.

{{ח:סעיף*|2.23|איסור בניית חלון בקירות מסויימים|תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 2.23}}
{{ח:ת}} לא ייבנה חלון בקיר על קו גבול צדדי או אחורי של נכס.

{{ח:סעיף*|2.24|חלון הפונה לחצר פנימית בחדר מגורים|תיקון: תש״ם־3, תשמ״ט־2, תשס״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 2.24}}
{{ח:ת}} לא ייבנה חלון הפונה אל חצר פנימית בחדר מגורים אלא אם יתקיימו לגביהם תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} החדר יכיל חלון אחר הנפתח אל אוויר החוץ;
{{ח:תת|(2)}} החלון ייסגר באופן המונע חדירת עשן;
{{ח:תת|(3)}} מלבן החלון ותריסיו –
{{ח:תתת|(א)}} בחלון המצוייד בתריסים, העשויים פלדה או אלומיניום, יהיו בלתי דליקים;
{{ח:תתת|(ב)}} העשויים פי.וי.סי. (P.V.C.‎) קשיח יעמדו בדרישות התגובה בשריפה שבתקן הישראלי, ת״י 599 – רפפות פוליוויניל כלורי לתריסים;
{{ח:תת|(4)}} החצר הפנימית תהיה מלבנית, ובלבד שארכה לא יפחת מפעם וחצי רחבה;
{{ח:תת|(5)}} רוחב החצר האמורה בבנין שגבהו עד 11.00 מ׳, לא יפחת מ־3.00 מ׳; בבנין שגבהו עד 17.00 מ׳ – לא יפחת מ־4.00 מ׳; בבנין שגבהו עולה על 17.00 מ׳ – לא יפחת מ־5.00 מ׳;
{{ח:תת|(6)}} פתח או דלת כניסה בגובה 2.00 מ׳ וברוחב 0.90 מ׳ יאפשרו כניסה למשטח החצר מהחוץ;
{{ח:תת|(7)}} לחצר תהיה מערכת ניקוז.

{{ח:סעיף*|2.25|חלון הפונה לחצר פנימית במטבח או בחדר שירות|עוגן=תוספת 2 פרט 2.25}}
{{ח:ת}} לא ייבנה חלון הפונה אל חצר פנימית במטבח או בחדר שירות אלא אם נתקיימו לגבי החצר התנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2.24|בסעיף 2.24(4)–(7)}}.

{{ח:סעיף*|2.26||תיקון: תש״ם־3, תשס״א|עוגן=תוספת 2 פרט 2.26}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2.27|תאורה ואיוור מרתף|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 2.27}}
{{ח:תת|(א)}} במרתף שאינו מיועד למגורים לא יפחת שטח חלונותיו מ־2% משטח רצפתו.
{{ח:תת|(ב)}} במרתף כאמור שאין בו חלונות יותקנו תאורה ואיוור מלאכותיים שיתקיימו בהם הדרישות לפינוי עשן המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה|בפרק ה׳ לחלק ג׳}}.

{{ח:סעיף*|2.28||תיקון: תשס״ב, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.28}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב סימן ד|סימן ד׳: איוור חדר שירות}}

{{ח:סעיף*|2.40|אמצעי איוור|תיקון: תשנ״ח־4|עוגן=תוספת 2 פרט 2.40}}
{{ח:ת}} חדר שירות למעט חדר ארונות יאוור באחד האמצעים האלה:
{{ח:תת|(1)}} חלון הנפתח לאוויר החוץ או למרפסת הסגורה באמצעות תריס בלבד;
{{ח:תת|(2)}} פתח בדלת אטומה (להלן – צוהר), צינור איוור נפרד פתוח בכיוון אחד, צינור מאסף או צינור מצוייד במאוור מיכני (אקזוסטר).

{{ח:סעיף*|2.41|איוור באמצעות צוהר|עוגן=תוספת 2 פרט 2.41}}
{{ח:ת}} אלה התנאים הדרושים לגבי איוור חדר שירות באמצעות צוהר:
{{ח:תת|(1)}} שטחו של הצוהר לא יפחת מ־0.3 מ״ר;
{{ח:תת|(2)}} הצוהר ייבנה מחמרים מעבירי־אור ויהיו בו פתחי איוור.

{{ח:סעיף*|2.42|איוור באמצעות צינור איוור נפרד פתוח בכיוון אחד|עוגן=תוספת 2 פרט 2.42}}
{{ח:ת}} אלה התנאים הדרושים לגבי איוור חדר שירות באמצעות צינור איוור נפרד פתוח בכיוון אחד:
{{ח:תת|(1)}} הבנין לא יכיל יותר מחמש קומות ובכללן קומת עמודים מפולשת;
{{ח:תת|(2)}} החתך האפקי של הצינור יהיה עגול, מרובע, או מלבני;
{{ח:תת|(3)}} פתחו העליון של הצינור יזדקף 30 ס״מ לפחות מעל מעקה הגג ויכוסה במכסה ורשת בלתי מחלידה באופן שתימנע חדירתם של מי גשם ובעלי חיים ולא יופרע זרם האוויר בצינור;
{{ח:תת|(4)}} שטח החתך האפקי של הצינור לא יפחת מ־140 סמ״ר; ולגבי צינור שיש בו מקומות איחוי – 180 סמ״ר לפחות;
{{ח:תת|(5)}} לא יפחת רחבו של צינור בעל חתך אפקי מלבני מ־2⁄3 ארכו;
{{ח:תת|(6)}} פתחו של צינור בחדר שירות יהיה סמוך ככל האפשר לתקרת החדר ושטח חתכו יהיה ניתן לצמצום עד כדי 25 סמ״ר, לשם ויסות זרם האוויר;
{{ח:תת|(7)}} בחלק התחתון של דלת חדר שירות או אחד מקירותיו יותקן תריס או חריץ לאיוור ששטחו לא יפחת מ־150 סמ״ר;
{{ח:תת|(8)}} הצינור על ציפוייו הפנימי והחיצון יהיו עשויים מחמרים בלתי דליקים; בדיקת אי דליקותם של החמרים תיערך בהתאם לתקן ישראלי ת״י 755;
{{ח:תת|(9)}} לכל חדר שירות או לחדרי שירות של דירה אחת יהיה צינור איוור נפרד המזדקף עד לגג.

{{ח:סעיף*|2.43|איוור באמצעות צינור מאסף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.43}}
{{ח:ת}} אלה התנאים הדרושים לגבי איוור חדר שירות באמצעות צינור מאסף:
{{ח:תת|(1)}} הבנין יכיל יותר מחמש קומות;
{{ח:תת|(2)}} התנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2.42|בסעיף 2.42(3)}} יתמלאו לגבי פתחו העליון של הצינור;
{{ח:תת|(3)}} קצהו התחתון של הצינור יהיה פתוח לחלל קומת העמודים המפולשת ובאין קומת עמודים כאמור יחובר בקומת הקרקע לתעלה אפקית הנפתחת לשני כיווני חזית הבנין;
{{ח:תת|(4)}} הצינור יחובר לחדרי השירות באמצעות צינורות משנה בעלי ברכי מעבר נוחים לזרימת אוויר;
{{ח:תת|(5)}} צינור משנה יחובר לצינור המאסף בגובה של קומה אחת מעל פתח כניסתו של צינור המשנה לחדר השירות;
{{ח:תת|(6)}} שטחו של החתך האפקי של צינור משנה לא יפחת מ־140 סמ״ר;
{{ח:תת|(7)}} צינור משנה יהיה בעל חתך אפקי מרובע או מלבני וארכה של אחת מצלעותיו לא יפחת מ־9 ס״מ;
{{ח:תת|(8)}} המרחק האנכי בין ציר פתחו התחתון של צינור המשנה לבין ציר פתח החיבור לצינור המאסף לא יפחת מ־2.20 מ׳;
{{ח:תת|(9)}} לא יתחברו שני צינורות משנה לצינור מאסף במישור אפקי אחד, והמרחק האנכי בין החיבורים של שני צינורות כאמור לצינור מאסף לא יפחת מ־25 ס״מ;
{{ח:תת|(10)}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2.42|סעיף 2.42}} יחולו לגבי צינור משנה בשינויים המחוייבים לפי הענין;
{{ח:תת|(11)}} מספר צינורות המשנה המחוברים לצינור מאסף לא יעלה על המספר הנקוב בלוח שלהלן:
{{ח:תת}}

גובה אפקטיבי של צינור מאסף	חתך צינור מאסף

300 סמ״ר	מעל 300 סמ״ר ופחות מ־500 סמ״ר	500 סמ״ר

עד 10 מ׳	5	8	10

עולה על 10 מ׳ עד 15 מ׳	6	9	11

מעל 15 מ׳	7	10	12

{{ח:תת}} בלוח זה, ”גובה אפקטיבי של צינור מאסף“ – גובה המהווה ממוצע אריתמטי של הגבהים של צינורות המשנה הנמדדים מפתחי כניסת אוויר מחדרי שירות עד לפתח העליון של הצינור המאסף מעל הגג;
{{ח:תת|(12)}} חתכו האפקי של צינור מאסף יהיה מרובע או מלבני;
{{ח:תת|(13)}} שטחו של החתך האפקי של צינור מאסף יהיה מ־300 עד 500 סמ״ר;
{{ח:תת|(14)}} בצדו של צינור מאסף בחלקו העליון והתחתון יהיה פתח ניקוי ששטחו לא יפחת מ־400 סמ״ר.

{{ח:סעיף*|2.44|איוור באמצעות מאוור מכני (אקזוסטר)|תיקון: תשנ״ח־4|עוגן=תוספת 2 פרט 2.44}}
{{ח:ת}} חדר שירות שאין בו חלון הנפתח אל אוויר החוץ ואינו מאוור באמצעים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2.41|בסעיפים 2.41–2.43}}, למעט חדר ארונות, יאוור באמצעות צינור נפרד או צינור מאסף המצוייד במאוור מיכני.

{{ח:סעיף*|2.45|צינור נפרד מצוייד במאוור מיכני|עוגן=תוספת 2 פרט 2.45}}
{{ח:ת}} צינור איוור נפרד המצוייד במאוור מיכני זעיר בפתח כניסתו לחדר שירות יותקן באחת הדרכים האלה:
{{ח:תת|(1)}} צינור העובר אנכית מחדר שירות ומזדקף מעל הגג;
{{ח:תת|(2)}} צינור העובר אפקית מחדר שירות אל אוויר החוץ דרך קיר חיצון;
{{ח:תת|(3)}} צינור כאמור בפסקה (2) שאליו יכול שיסתעף צינור משנה לאיוור המטבח של אותה הדירה.

{{ח:סעיף*|2.46|צינור מאסף מצוייד במאוור מיכני חשמלי|עוגן=תוספת 2 פרט 2.46}}
{{ח:תת|(א)}} צינור מאסף ללא פתח תחתון שפתחו העליון מזדקף מעל הגג, יצוייד במאוור מיכני חשמלי משותף לאיוור חדרי השירות בבנין.
{{ח:תת|(ב)}} חתך של צינורות המשנה המתחברים אל צינור מאסף כאמור מחדרי השירות, יותאם ליצירת כוח ספיגה וחילופי אוויר אחידים בכל חדרי השירות בבנין.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2.43|סעיף 2.43}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2.43|למעט פסקאות (3) ו־(11) שבו}}, יחולו לגבי צינור מאסף כאמור.

{{ח:סעיף*|2.47|מספר החלפות אוויר לשעה בחדר שירות|עוגן=תוספת 2 פרט 2.47}}
{{ח:ת}} מספר החלפות אוויר בחדר שירות המאוור במאוור מיכני יהיה בהתאם להוראות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2.61|בסעיף 2.61}}.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב סימן ה|סימן ה׳: מערכת איוור מלאכותית}}

{{ח:סעיף*|2.60|מערכת איוור מלאכותית בבניינים מסויימים|תיקון: תשמ״ט־2, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 2.60}}
{{ח:תת|(א)}} אם בריאותם של בני־אדם המשתמשים בבנין או בחלק ממנו עלולה להיפגע מחמת ריבוי עשן, אבק, גזים, אדים, ריחות מרעילים או רעלים אחרים כיוצא באלה או אם שוכנע המהנדס, כי מטעמי תכנון או הנדסה לא ניתן בנסיבות הענין לקיים לגבי הבנין או חלק ממנו את הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב סימן ג|סימנים ג׳}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב סימן ד|ו־ד׳ לחלק זה}}, תותקן בו או בחלק ממנו, לפי הענין, מערכת איוור מלאכותית.
{{ח:תת|(ב)}} מערכת מיכנית לאיוור מלאכותי תותקן בהתאם לתקן הישראלי, ת״י 1001 חלק 1 – בטיחות אש: מערכות מיזוג אוויר ואוורור.

{{ח:סעיף*|2.61|מספר החלפות אוויר לשעה|תיקון: תשנ״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 2.61}}
{{ח:ת}} מערכת מיכנית לאיוור מלאכותי תחליף במשך שעה את האוויר בחלקי הבנין המפורטים להלן בטור א׳ לא פחות ממספר הפעמים המצויין לצדם בטור ב׳:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} חלק הבנין	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} מספר מינימלי של החלפות אוויר לשעה

חדר מגורים	3

חדר שירות בדירה למעט חדר ארונות	3

מטבח בדירה	3

חדר שירות בבנין שאינו מיועד למגורים	6

מטבח בבנין שאינו מיועד למגורים	8

משרד	3

כיתה	4

אולם להתקהלות ציבורית	6

בית־סוהר	3

{{ח:סעיף*|2.62|סגר בהסתעפות בין צינור מאסף וצינור משנה|עוגן=תוספת 2 פרט 2.62}}
{{ח:ת}} לא תותקן מערכת איוור מלאכותית אלא לפי תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} במקום ההסתעפות בין צינור מאסף וצינור משנה יותקן סגר הסוגר הרמטית את צינור המשנה והמונע חדירת עשן דרכו;
{{ח:תת|(2)}} סגר כאמור ייבנה מחמרים בלתי דליקים והידית שלו תותקן בצידו החיצון של צינור המשנה ומחוץ לחלק הבנין שאליו הוא מוביל.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב סימן ו|סימן ו׳: תאורה מלאכותית}}

{{ח:סעיף*|2.80|תאורה מלאכותית בחדר שירות|עוגן=תוספת 2 פרט 2.80}}
{{ח:ת}} בחדר שירות שאין בו אור טבעי תותקן תאורה מלאכותית בעוצמה של 100 לוקס הנמדדת על־פני מישור המורם 75 ס״מ מעל פני הרצפה.

{{ח:סעיף*|2.81|תאורה מלאכותית בהתאם ל־I.E.S. Code|תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 2.81}}
{{ח:ת}} בחלק מבנין למעט חדר שירות, שאינו מואר די צרכו באור טבעי, תותקן תאורה מלאכותית שעצמתה על־פני מישור גלוי המורם 75 ס״מ מעל פני הרצפה תהיה בהתאם לעוצמת התאורה והתנאים המפורטים בתקנון האגודה הבריטית להנדסת התאורה, לונדון, (I.E.S. (Illuminating Engineering Society) Code), לפי המהדורה האחרונה; בעוצמת התאורה המלאכותית תתקיים גם הדרישה {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טז|בסימן ט״ז בפרק ב׳ לחלק ג׳}}.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב סימן ו1|סימן ו׳1: איוור ותאורה בחדר מדרגות|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|2.85|פתחי איוור|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 2.85}}
{{ח:ת}} חדר מדרגות יאוור באמצעות פתח הכניסה לבניין ופתחים באחד מקירותיו החיצוניים או בתקרתו העליונה.

{{ח:סעיף*|2.86||תיקון: תשס״ח־5, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.86}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2.87||תיקון: תשס״ח־5, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.87}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2.88||תיקון: תשס״ח־5, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.88}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב סימן ז|סימן ז׳: אמצעי בטיחות והגנה לפתחים בבנינים|תיקון: תש״ם־3, תשס״א}}

{{ח:סעיף*|2.90|הגדרות|תיקון: תש״ם־3, תש״ס|עוגן=תוספת 2 פרט 2.90}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב סימן ז|בסימן זה}}, ”דלת“ – דלת כניסה ראשית בדירת מגורים, לרבות הכנף והמלבן.

{{ח:סעיף*|2.91|דלת|תיקון: תש״ם־3, תש״ם־4, תשנ״ו־2, תשנ״ו־5|עוגן=תוספת 2 פרט 2.91}}
{{ח:ת}} דלת תהא אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} דלת עץ לבודה בהתאם לדרישות תקן ישראלי ת״י 23 חלק 3 עבור דלת משופרת, או דלת מעץ מקשי בהתאם לדרישות תקן ישראלי ת״י 23 חלק 4 עבור דלת חוץ.
{{ח:תת|(2)}} דלת העשויה מפלדה שנתקיימו בה כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} כנף הדלת בנויה משני לוחות פלדה בעובי של 1.2 מילימטר כל לוח;
{{ח:תתת|(ב)}} הלוחות חוברו בריתוך באמצעות 5 צלעות פלדה בעובי של 1.2 מילימטר במרחקים שווים בערך לכל אורך הכנף;
{{ח:תתת|(ג)}} מלבן הדלת (המשקוף והמזוזות) יהא עשוי פלדה בעובי של 1.15 מילימטר;
{{ח:תתת|(ד)}} המלבן יהא מעוגן בקיר באמצעות 5 מסמרים מפלדה בקוטר של 9 מילימטרים כל אחד, בכל אחת ממזוזות המשקוף;
{{ח:תתת|(ה)}} המשקוף של מלבן הדלת יכול שיותקן על גבי משקוף אחר.

{{ח:סעיף*|2.92|אמצעי נעילה|תיקון: תש״ם־3, תש״ם־4, תשס״א|עוגן=תוספת 2 פרט 2.92}}
{{ח:ת}} נעילת הדלתות תהיה באחד האמצעים המפורטים להלן, או בכל אמצעי אחר שווה ערך להם מבחינת חוזקו, עמידותו ואמינותו, ובלבד שהראיה שהאמצעי האחר הוא אמנם שווה ערך כאמור – תהיה על מי שטוען כך:
{{ח:ת}} אמצעי (1) –
{{ח:תתת|(א)}} מנעול תחתון חבוי לדלת סובבת, בנוי בהתאם לתקן ישראלי ת״י 101 וממוין לפי סעיף 103.1 לתקן הישראלי עם בריח המוזז על־ידי מנגנון גלילי כפול שמופעל באמצעות מפתח בצד החיצוני של דירת המגורים וידית בצד הפנימי של הדירה המתאים לתקן ישראלי ת״י 950 (להלן – מנגנון גלילי), ואולם אם קיים חלון או פתח במרחק הקטן ממטר אחד מהדלת, אין חובה להתקין ידית במנגנון הגלילי ובנוסף –
{{ח:תתת|(ב)}} מנעול עליון עם בריח המוזז באמצעות מנגנון גלילי שיכלול את אלה:
{{ח:תתת}} קופסת מנעול, בריח מנעול, לוחית מנעול, לוחית נגדית ופחית מגן, הכל כמפורט בתקן ישראלי ת״י 101, על החמרים והגימור שלהם, זולת מידותיהם שיהיו כמפורט בשרטוט מס׳ 1 שבנספח לתוספת זו;
{{ח:תתת|(ג)}} המרחק בין שני המנעולים יהיה 500 מ״מ;
{{ח:תתת|(ד)}} על גבי המנגנון הגלילי תותקן דיסקית מתכת בהתאם לתקן ישראלי ת״י 101;
{{ח:תתת|(ה)}} במזוזת המלבן המתאים לתקן ישראלי ת״י 23 חלק 2 יותקנו עבור המנעולים, בהתאמה, שתי לוחיות נגדיות, כמפורט בתקן ישראלי ת״י 101;
{{ח:תתת|(ו)}} במזוזת הדלת, בצד הצירים, יותקנו שני עוקצים העשויים מפין פלדה בעובי 9 מ״מ כל אחד, כמפורט בשרטוט מס׳ 2 שבנספח לסימן זה (להלן {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב סימן ז|בסימן זה}} – העוקצים);
{{ח:תתת|(ז)}} במלבן הדלת העשוי עץ יותקנו שני זוויתנים לעוקצים, העשויים מברזל זווית בעובי 2 מ״מ כל אחד, ובו שקע המיועד להכנסת העוקצים.
{{ח:ת}} אמצעי (2) –
{{ח:תתת|(א)}} מנעול ביטחון בעל 4 בריחים הננעלים בארבעה כיוונים ומופעלים על־ידי מנגנון גלילי; ואולם אם קיים חלון או פתח במרחק הקטן ממטר אחד מהדלת, אין חובה להתקין ידית במנגנון גלילי;
{{ח:תתת|(ב)}} עומס הכנעה לכל בריח במנגנון המנעול יהיה לפחות 200 ק״ג; הכנעת בריח אחד לא תגרום להכנעת שאר הבריחים;
{{ח:תתת|(ג)}} הבריחים ייעשו מפלדה רכה, בקוטר 9 מ״מ לפחות; קצות הבריחים הנכנסים למלבן ולמפתן הדלת יהיו מעוגלים ואורכם הבולט מפאות הדלת יהיה לפחות 20 מ״מ לכל בריח;
{{ח:תתת|(ד)}} במלבן דלת עשוי עץ, יותקנו במשקוף ובמזוזה של המלבן לוחיות נגדיות העשויות פלדה רכה בעובי 2 מ״מ לפחות ובאורך 200 מ״מ; הלוחיות הנגדיות יותקנו כך שיהיו שקועות בעץ המלבן, והברגים המחזקים יהיו שקועים ולא יבלטו מהשטח החיצוני של הלוחיות; כל לוחית תחוזק ב־3 ברגים לפחות; הברגים יהיו בקוטר 4 מ״מ ובאורך 25 מ״מ לפחות;
{{ח:תתת|(ה)}} מלבן הדלת יחוזק לקיר על־ידי 6 פיני פלדה בקוטר של 10 מ״מ כל אחד; הפינים ייקבעו בשתי המזוזות – 3 בכל אחת.

{{ח:סעיף*|2.93||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ג־3, תשמ״ו, תשמ״ו־2, תשנ״ו־2, תשנ״ו־5, תשס״א, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.93}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2.94||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ו, תשמ״ו־2, תשס״א, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.94}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2.95||תיקון: תשמ״ו, תשס״א|עוגן=תוספת 2 פרט 2.95}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2.96||תיקון: תשס״ח־5, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.96}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב סימן ח|סימן ח׳: הגנה למקומות עם הפרשי גבהים בבנין ומחוצה לו {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״ה, תש״ף}}

{{ח:סעיף*|2.100||תיקון: תשס״ה, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.100}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2.101||תיקון: תשס״ה, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.101}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2.102||תיקון: תשס״ה, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.102}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2.103||תיקון: תשס״ה, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.103}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2.104||תיקון: תשס״ה, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 2.104}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק ג|חלק ג׳ – בטיחות אש בבניינים|תיקון: תשס״ח־5}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ג פרק א|פרק א׳: פרשנות וכללי|תיקון: תשס״ח־5}}
{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.1.1.1|הגדרות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.1.1.1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אגף אש“ – חלק מבניין המופרד מחלקי הבניין האחרים באמצעות אלמנטים עמידי אש כמפורט בתקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דלת אש“ – דלת עמידת אש למשך זמן שיציין עורך הבקשה ושלא יקטן מ־30 דקות, והמתאימה לתקן הישראלי – ת״י 1212, חלק 1 – מכללי דלתות אש ומכללי דלתות עשן: דלתות אש סובבות – לגבי דלתות אש סובבות, ותקן ישראלי ת״י 1212 דלתות אש: עמידות אש – לגבי דלתות הזזה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דלת יציאה חיצונית“ – דלת המותקנת בקיר חיצוני והמובילה אל מחוץ לבניין ומשם לרחוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר דליק“ – כמשמעותו בתקן הישראלי ת״י 755 תגובות בשריפה של חומרי בניה – שיטות בדיקה וסיווג (להלן – ת״י 755);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר לא דליק“ – כמשמעותו בת״י 755;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מסוכן“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים|בחוק החומרים המסוכנים, התשנ״ג–1993}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדרגות לולייניות“ – מערכת מדרגות בעלת –
{{ח:תתת|(1)}} היטל על פני מישור אופקי בצורת מעגל;
{{ח:תתת|(2)}} סיפי מדרגות המכוונים אל מרכז המעגל;
{{ח:תת}} כמתואר בתרשים 3.1.1.1 א׳:
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.1.1.1-a.jpg|256px|link=]]{{ש}}תרשים 3.1.1.1 א׳}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדרגות קשתיות“ – מערכת מדרגות בעלת –
{{ח:תתת|(1)}} היטל על פני מישור אופקי בצורת אליפסה או חלקי אליפסה, או בצורת חלקי מעגל ברדיוס קבוע או משתנה, לאורך קו עקום רציף;
{{ח:תתת|(2)}} סיפי המדרגות יהיו מכוונים למרכזי המעגלים או לאליפסות שאליהם הם שייכים;
{{ח:תת}} כמתואר בתרשים 3.1.1.1 ב׳:
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.1.1.1-b.jpg|290px|link=]]{{ש}}תרשים 3.1.1.1 ב׳}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדרגות שלח מתחלף“ – מערכת מדרגות בעלת –
{{ח:תתת|(1)}} היטל על פני מישור אופקי בצורת מרובע או רצף מרובעים סמוכים;
{{ח:תתת|(2)}} הזווית הנוצרת בין סיפי מדרגות סמוכות היא 45 מעלות;
{{ח:תת}} כמתואר בתרשים 3.1.1.1 ג׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.1.1.1-c.jpg|326px|link=]]{{ש}}תרשים 3.1.1.1 ג׳}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מהלך משותף“ – חלק מגישה למוצא בטוח שאותו נאלצים לעבור לפני שהוא מתפצל לשתי דרכי מוצא או יותר, כמתואר בתרשים 3.2.15.3;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוצא אופקי“ – מעבר מאגף אש אחד לשני באותה קומה בבניין או מעבר בין אגפי אש בשני בניינים סמוכים, כאשר האגפים מופרדים ביניהם באמצעות אלמנט עמיד אש ובאמצעות דלת אש, כמתואר בתרשימים 3.2.5.2 א׳ ו־3.2.5.2 ב׳;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזקף ראש“ – המרחק האנכי בין מישור שלח אף המדרגה או בין מישור מפלס הליכה לבין החלק הנמוך ביותר של חלק הבניין הנמצא מעליו, כמתואר בתרשים 3.2.2.4;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיצת אש“ – מחיצה המיועדת להגביל את התפשטות האש ושעמידות האש שלה תהיה בהתאם לזמן שנקבע {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת זו}}; ואם לא נקבע זמן אחר – שעתיים לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיצה ניידת“ – מחיצה שאינה מחוברת לבניין חיבור של קבע והמשמשת להגבלת התנועה של אנשים בתוך בניין או חלק מבניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטען אש גדול“ – מטען אש שצפיפות האנרגיה שלו עולה על צפיפות האנרגיה של 150 ק״ג עץ למ״ר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטען אש קטן“ – מטען אש שצפיפות האנרגיה שלו אינה עולה על צפיפות האנרגיה של 30 ק״ג עץ למ״ר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן טכני“ – רכיב טכני המסייע לתפעול הבניין, לרבות: לוח חשמל, מונה גז, מיתקן לסילוק אשפה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקני בטיחות אש“ – ציוד ומיתקנים המשמשים לכיבוי דליקות ולמניעתן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהרת שירות“ – חלק אופקי בבניין להעברת צנרת של דלק, חשמל, מים, מיזוג אוויר וכיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבר“ – חלק מבניין בגישה למוצא בטוח המיועד למעבר אנשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסעד“ – אלמנט בבניין הנועד למאחז ולסיוע להליכה, לעליה או לירידה של בני אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעקה“ – אלמנט בבניין הנועד למנוע נפילת בני אדם ממפלס למפלס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת על־לחץ“ – מערכת ליצירת לחץ אוויר בחלל מסוים הגדול מלחץ האוויר בחללים הסמוכים לו במטרה למנוע חדירת עשן מחלקי בניין אחרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקדם תפוסה“ – שטח רצפה לנפש בחדר או בחלק בניין, הנמדד במ״ר לנפש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרחק הליכה“ – המרחק המרבי הנמדד על נתיב ההליכה בין הנקודה המרוחקת ביותר בקומה לבין דלת האש הקרובה ביותר של מוצא בטוח, או דלת יציאה חיצונית הקרובה ביותר או יציאה מחוץ לבניין, כמתואר בתרשימים 3.2.15.1 א׳ ו־3.2.15.1 ב׳;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתזים“ – מערכת כיבוי אש אוטומטית במים המותקנת על פי התקן הישראלי ת״י 1596 מערכות מתזים: התקנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיר שחרור עשן“ – פיר המשרת קומה או כמה קומות בבניין והמשמש לפינוי עשן מתוך חלקי הבניין שהוא משרת, אל מחוץ לבניין; אפשר שהפיר יהיה בלא אמצעים מכניים או עם אמצעים מכניים ואפשר שהוא יכלול גם מרכיבים אופקיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרוזדור ללא מוצא“ – פרוזדור שצדו האחד סגור למעבר, כמתואר בתרשים 3.2.15.2;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרוזדור מוגן“ – פרוזדור המהווה מוצא בטוח, אשר כל מרכיביו בנויים מאלמנטים עמידי אש, והמופרד מכל חלק אחר של הבניין על ידי דלתות אש, כמתואר בתרשים 3.2.6.1;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרוזדור פתוח מוגן“ – פרוזדור המהווה מוצא בטוח, הפתוח בקירו החיצון לאוויר החופשי, באופן המונע הצטברות עשן, כמתואר בתרשים 3.2.7.1;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פתח שחרור עשן“ – פתח המאפשר יציאת עשן אל מחוץ לבניין; אפשר שהפתח יהיה קבוע או עם מנגנון פתיחה אוטומטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רוחב פנוי בפתח“ – הרוחב הפנוי למעבר, בין רכיבי בניין התוחמים את הפתח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רום מדרגה“ – המרחק האנכי בין מפלס שלח מדרגה ובין שלח המדרגה שמתחתיה או מעליה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שלח מדרגה“ – המרחק האופקי בין אף מדרגה או קצה שלה לבין קו ההיטל האנכי של אף מדרגה או קצה של המדרגה שמעליה, והנמדד בכיוון ניצב לאורך המדרגה, כמתואר בתרשים 3.2.2.5;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תפוסה“ – מספר בני האדם שעל פיו מחושבים המספר והרוחב של דרכי המוצא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1001 חלק 2.2“ – תקן ישראלי ת״י 1001 חלק 2.2 בטיחות אש בבניינים: מערכות בקרת עשן – בניינים, למעט בנייני מגורים שגובהם עד 12 מטר.

{{ח:סעיף*|3.1.1.2|תחולה על סוגי בניינים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.1.1.2}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק א|פרקים א׳ עד ו׳}} יחולו לגבי כל סוגי הבניינים.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי בניין גבוה ורב־קומות יחולו גם הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ז|פרק ז׳}}.
{{ח:תת|(ג)}} לגבי בניין מגורים יחולו גם הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח|פרק ח׳}}.
{{ח:תת|(ד)}} לגבי בניין להתקהלות יחולו גם הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|פרק ט׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק א סימן ב|סימן ב׳: כללי|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.1.2.1|דרך מוצא|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.1.2.1}}
{{ח:תת|(א)}} בדרך מוצא בבניין יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} דרך מוצא בבניין, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, כוללת אחד או יותר ממרכיבים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} גישה למוצא בטוח;
{{ח:תתת|(2)}} מוצא בטוח;
{{ח:תתת|(3)}} יציאה.

{{ח:סעיף*|3.1.2.2|גישה למוצא בטוח|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.1.2.2}}
{{ח:תת|(א)}} בגישה למוצא בטוח יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} אורך הגישה למוצא בטוח יהיה לפי האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טו|בסימן ט״ו בפרק ב׳}} כמתואר בתרשים 3.1.2.2.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.1.2.2.jpg|370px|link=]]{{ש}}תרשים 3.1.2.2}}

{{ח:סעיף*|3.1.2.3|מוצא בטוח|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.1.2.3}}
{{ח:ת}} מוצא בטוח יכול לכלול אחד או יותר מחלקי הבניין המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} חדר מדרגות מוגן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ג|בסימן ג׳ בפרק ב׳}};
{{ח:תת|(2)}} מערכת מדרגות חיצונית כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ד|בסימן ד׳ בפרק ב׳}};
{{ח:תת|(3)}} מוצא אופקי כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ה|בסימן ה׳ בפרק ב׳}};
{{ח:תת|(4)}} פרוזדור מוגן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ו|בסימן ו׳ בפרק ב׳}};
{{ח:תת|(5)}} פרוזדור פתוח מוגן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ז|בסימן ז׳ בפרק ב׳}};
{{ח:תת|(6)}} גג מוגן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ח|בסימן ח׳ בפרק ב׳}}.

{{ח:סעיף*|3.1.2.4|יציאה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.1.2.4}}
{{ח:ת}} ביציאה יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ט|סימן ט׳ בפרק ב׳}}.

{{ח:סעיף*|3.1.2.5|גובה מזקף ראש|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.1.2.5}}
{{ח:ת}} בדרכי מוצא, גובה מזקף ראש יהיה 2.20 מטרים לפחות, למעט במקרים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תותר התקנת מערכות מכניות, כגון: אלמנטי תאורה, מתזים ושלטים עד לגובה מינימלי של 2 מטרים;
{{ח:תת|(2)}} בעבור שני שלישים לפחות משטח התקרה של כל חדר או חלל, גובה מזקף הראש יהיה 2.20 מטרים לפחות ושארית גובה התקרה יהיה 2 מטרים לפחות;
{{ח:תת|(3)}} מעל מדרגות, גובה מזקף הראש יהיה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.4|בפרט 3.2.2.4}};
{{ח:תת|(4)}} על דירת מגורים יחול גם {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.2.2|פרט 3.8.2.2}};
{{ח:תת|(5)}} גובה משקופי דלתות יהיה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.4|בפרט 3.2.1.4}}.

{{ח:סעיף*|3.1.2.6|פני מישור ההליכה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.1.2.6}}
{{ח:ת}} בפני מישור ההליכה בדרך מוצא יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.1.2.7|בפרטים 3.1.2.7}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.1.2.8|ו־3.1.2.8}}.

{{ח:סעיף*|3.1.2.7|הפרשי גבהים מקומיים במפלסי רצפה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.1.2.7}}
{{ח:ת}} הפרשי גבהים במפלסי רצפה, הצמודים זה לזה, יהיו כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} הפרש גובה במפלסי רצפה לא יעלה על 6 מ״מ, ואולם מותר שההפרש האמור יעלה על 6 מ״מ אך לא יעלה על 15 מ״מ ובלבד שההפרש יהיה קטום ביחס של אורך לגובה 1:2;
{{ח:תת|(2)}} הפרש גובה בסיפי דלתות יהיה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.5|בפרט 3.2.1.5}};
{{ח:תת|(3)}} היה הפרש מפלסי הרצפות גדול מ־15 מ״מ, המעבר בין המפלסים יהיה באמצעות מעבר משופע, כבש או מדרגות.

{{ח:סעיף*|3.1.2.8|שיפוע מישור ההליכה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.1.2.8}}
{{ח:תת|(א)}} מישור הליכה ששיפועו גדול מ־5% ייחשב ככבש ויתקיימו בו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן י|סימן י׳ בפרק ב׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} השיפוע בניצב לכיוון ההליכה לא יהיה גדול מ־2%.

{{ח:סעיף*|3.1.2.9|מקדם התנגדות להחלקה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.1.2.9}}
{{ח:ת}} התנגדות להחלקה של מישור ההליכה תתאים למפורט בטבלה א1 בתקן ישראלי ת״י 2279 – התנגדות להחלקה של משטחי הליכה קיימים ושל חומרים המיועדים למשטחי הליכה, או שההתנגדות להחלקה תתאים למקדם 0.5, כמפורט בתקן.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ג פרק ב|פרק ב׳: מרכיבי דרך המוצא|תיקון: תשס״ח־5}}
{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן א|סימן א׳: דלתות|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.1.1|כללי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.1}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן א|סימן זה}} יחול לגבי דלתות ופתחים המשמשים למעבר בדרך מוצא.
{{ח:תת|(ב)}} הותקן פתח או דלת בדרך מוצא, צורתם תהיה ברורה ונוחה לזיהוי ויתקיימו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא יותקן וילון לפני דלת יציאה באופן שיסתיר את הדלת;
{{ח:תתת|(2)}} לא תותקן מראה על גבי דלת יציאה או בצמוד לה.

{{ח:סעיף*|3.2.1.2|אופן מדידת רוחב פנוי למעבר וגובה של דלת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.2}}
{{ח:תת|(א)}} בדלת חד־אגפית – לקביעת רוחבה הפנוי למעבר, יימדד המרחק האופקי הקטן ביותר, שבין מישור אגף הדלת הפתוח לגמרי בפתיחה מרבית ובין פאת מזוזת המלבן, הבולטת ביותר כלפי האגף הפתוח, כמתואר בתרשים 3.2.1.2 א׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.2-a.jpg|344px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.2 א׳}}
{{ח:תת|(ב)}} בדלת דו־אגפית או רב־אגפית – לקביעת רוחבה הפנוי למעבר, יימדד המרחק האופקי בין מישורי שני אגפי הדלת הסמוכים זה לזה והפתוחים בזווית ישרה לפחות, כמתואר בתרשים 3.2.1.2 ב׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.2-b.jpg|391px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.2 ב׳}}
{{ח:תת|(ג)}} בדלת הזזה חד־אגפית – לקביעת רוחבה הפנוי למעבר, יימדד המרחק האופקי בין הפאה הצדדית של אגף הדלת כאשר היא פתוחה לגמרי ובין מזוזת המלבן שממול, כמתואר בתרשים 3.2.1.2 ג׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.2-c.jpg|352px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.2 ג׳}}
{{ח:תת|(ד)}} בדלת הזזה דו־אגפית, שאגפיה נפתחים משני כיוונים מנוגדים, לקביעת רוחבה הפנוי למעבר, יימדד המרחק האופקי בין הפאות הצדדיות של שני אגפי הדלת, כאשר שניהם פתוחים לגמרי, כמתואר בתרשים 3.2.1.2 ד׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.2-d.jpg|486px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.2 ד׳}}
{{ח:תת|(ה)}} בקביעת רוחבה הפנוי למעבר של דלת, לא תיחשב בליטה מקומית של ידיות או של צירים עד 9 סנטימטרים ועד לגובה מרבי של 1.20 מטר ממישור הרצפה, כמתואר בתרשימים 3.2.1.2 ה׳ ו־3.2.1.2 ו׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.2-e.jpg|355px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.2 ה׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.2-f.jpg|383px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.2 ו׳}}
{{ח:תת|(ו)}} בקביעת גובהה הפנוי למעבר של דלת, מעל גובה של 1.98 מטרים ממישור הרצפה יותרו בליטות בלא הגבלת רוחב, כמתואר בתרשים 3.2.1.2 ז׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.2-g.jpg|301px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.2 ז׳}}

{{ח:סעיף*|3.2.1.3|רוחב הפתח המינימלי של דלתות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.3}}
{{ח:תת|(א)}} הותקנה דלת בדרך מוצא, הרוחב הפנוי למעבר לא יפחת מהנדרש בהתאם לחישובי התפוסה המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.4|בפרט 3.2.12.4}}, או מהרוחב הנקוב בטבלה 3.2.1.3 שבפרט משנה (ב), לפי הרחב מבין השניים.
{{ח:תת|(ב)}} רוחב הפתח של דלתות שהן חלק מדרך מוצא המפורטות בטור א׳ שבטבלה 3.2.1.3 שלהלן, לא יקטן מרוחב הפתח הנקוב בטור ב׳ שלצדו:
{{ח:תת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.2.1.3 – רוחב הפתח של דלתות'''}}
{{ח:תת}}

{{מוקטן|מס. סד.}}	{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} סוג השימוש	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} רוחב הפתח במטרים

1	רוחבו של פתח הדלת בדרך מוצא, למעט אם צוין אחרת בטבלה זו	0.80

2	בדירת מגורים – דלת יציאה מדירה	0.80

3	בדירת מגורים נגישה – דלת יציאה מדירה. דלת היציאה תעמוד גם בדרישות הנגישות.	0.80

4	בדירת מגורים – דלת בחדר מגורים	0.70

5	בדירת מגורים – דלת בחדר שירות אחד לפחות שבו קיימת אסלה	0.70

6	בדירת מגורים – דלת בחדר שירות נוסף	0.60

7	בבניין ציבורי – דלת בחדר שירות	0.70

8	בבניין ציבורי – דלת בחדר שירות נגיש	0.80

9	דלת יציאה ראשית ממבואת הבניין	1.10

10	דלת יציאה מחדר במשרד	0.80

11	דלת יציאה ממכלול חדרי משרד	0.90

12	דלת כניסה ודלת יציאה לחדר מדרגות מוגן בכל קומות הבניין, למעט במפלס היציאה	0.90

13	דלת כניסה ויציאה לחדר מדרגות מוגן במפלס היציאה	1.10

14	דלת יציאה ממקום להתקהלות בתפוסה של עד 100 איש	0.90

15	דלת יציאה ממקום להתקהלות בתפוסה העולה על 100 איש	1.10

16	דלת יציאה מכיתת לימוד	0.90

17	דלת יציאה ראשית מבית ספר	1.65

18	דלת יציאה מחנות ששטחה עד 100 מטרים רבועים	0.90

19	דלת יציאה מחנות ששטחה מעל 100 מטרים רבועים	1.10

20	דלת יציאה ראשית ממרכז מסחרי מקורה	1.10

21	בכל בניין – דלת לחלל שירות שאינו מחייב נגישות לאנשים עם מוגבלויות	0.70

22	דלת דו־אגפית – הרוחב החופשי באגף הנפתח ראשון	0.80

23	דלת המשרתת בניין או חלק מבניין, אשר אינו צריך להיות נגיש לאנשים עם מוגבלויות	0.70

24	דלת המשרתת חדר שגודלו קטן מ־6.5 מ״ר, ואשר אינו צריך להיות נגיש לאנשים עם מוגבלויות	0.60

25	דלת מרחב מוגן	על פי הוראות פיקוד העורף

26	דלת לכל שימוש אחר	בהתאם לשימוש הדומה לו ביותר מבין השימושים המפורטים בטור א׳, על פי החלטת רשות הכבאות

{{ח:סעיף*|3.2.1.4|גובה הדלת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.4}}
{{ח:תת|(א)}} הגובה המינימלי הפנוי למעבר בפתח או דלת יהיה 1.98 מטרים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} הגובה יימדד ממישור הרצפה עד תחתית משקוף הדלת.

{{ח:סעיף*|3.2.1.5|הפרשי גבהים במשטחי רצפה הסמוכים לסף דלת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.5}}
{{ח:תת|(א)}} בהפרש גבהים במשטחי הרצפה בין שני צדי הדלת או גובה סף הדלת יתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בדלת כניסה ראשית לבניין לא יעלה הפרש הגבהים על 20 מ״מ;
{{ח:תתת|(2)}} בדלת פנים בבניין לא יעלה הפרש הגבהים על 15 מ״מ;
{{ח:תתת|(3)}} בדלת יציאה למרפסת לא מקורה לא יעלה הפרש הגבהים על 60 מ״מ;
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בפסקאות (1) עד (3), עלה הפרש הגבהים על 10 מ״מ, ייקטם סף הדלת ביחס של אורך לגובה 1:2, כמתואר בתרשים 3.2.1.5 א׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.5-a.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.5 א׳}}
{{ח:תת|(ב)}} פרט משנה (א) אינו חל על הדלתות שלהלן ובלבד שהפרשי הגובה לא יעלה על 250 מ״מ:
{{ח:תתת|(1)}} דלת כניסה לחדרים טכניים;
{{ח:תתת|(2)}} דלת יציאה לגג מחדר המדרגות.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בפרט משנה (א), לגבי המקרים המפורטים להלן יחולו ההוראות שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} על דירת מגורים צמודת קרקע יחול {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.4.5|פרט 3.8.4.5}};
{{ח:תתת|(2)}} אם מסיבות טכניות, אשר לעורך הבקשה אין אפשרות לשנותן, קיימים הפרשי גבהים במשטחי רצפה ביציאה מבניין, מחלק מבניין או מדירה אל המדרכה, תותר התקנת מדרגה אשר גובהה לא יעלה על 200 מ״מ ובתנאי שסיפה יסומן בבירור; אם מישור המדרכה איננו אופקי, יותר להתקין סף לדלת שגובהו איננו אחיד, כמתואר בתרשים 3.2.1.5 ב׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.5-b.jpg|360px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.5 ב׳}}

{{ח:סעיף*|3.2.1.6|כיוון ואופן פתיחה של דלת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.6}}
{{ח:תת|(א)}} דלת המשמשת למעבר בני אדם בדרך מוצא תהיה סובבת.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} תותר התקנת דלת הזזה אופקית אם תפוסת החדר אינה עולה על 6 אנשים, והחדר לא מכיל חומרים מסוכנים, או שהדבר נקבע מפורשות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|בחלק זה}};
{{ח:תתת|(2)}} תותר התקנת דלת הזזה או סורג הזזה לפתיחה אופקית או אנכית ובתנאי שיתקיימו בהם כל התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הדלת תקובע במצב פתוח בזמן שימוש בבניין בידי הציבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} על גבי אגף הדלת או בצדה יותקן שלט שבו ייכתב: ”דלת זו חייבת להישאר פתוחה במשך שעות השימוש בבניין בידי הציבור“;
{{ח:תתתת|(ג)}} יהיה ניתן לפתוח ולסגור את הדלת או הסורג מתוך הבניין בלא צורך בידע או במאמץ מיוחד;
{{ח:תתתת|(ד)}} כאשר דרושות שתי דרכי מוצא או יותר, מותר להתקין דלת או סורג במספר שאינו עולה על מחצית מספר דרכי המוצא הנדרש.
{{ח:תתת|(3)}} על דלת הזזה בדירת מגורים יחול {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.4.2|פרט 3.8.4.2}}.
{{ח:תתת|(4)}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן א|סימן זה}} לא יחולו על דלתות שאינן נדרשות על פי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק ג׳}}.

{{ח:סעיף*|3.2.1.7|דלת הזזה אופקית המתופעלת כדלת סובבת בעת חירום|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.7}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.6|בפרט 3.2.1.6(א)}}, מותר להתקין בדרך מוצא דלת הזזה אופקית הנפתחת אוטומטית על ידי מנגנון חשמלי באמצעות פיקוד מחיישן קירבה, בתנאי שהדלת היא מהסוג המאפשר את פתיחתה בעת חירום כדלת סובבת על ציר צד, ובתנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פתיחת אגף הדלת כדלת סובבת היא בכיוון המילוט;
{{ח:תתת|(2)}} פתיחת הדלת כדלת סובבת על ציר צד מתאפשרת בכל מצב שבו תהיה הדלת, לרבות מצב פתיחה חלקית כדלת הזזה;
{{ח:תתת|(3)}} על אגף הדלת יותקן שלט ”דחוף לפתיחת הדלת בעת חירום“;
{{ח:תתת|(4)}} רוחב הפתח הפנוי בדלת בעת פתיחתה כדלת סובבת על ציר לא יקטן מהרוחב הנדרש לגבי דלת כזו בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} בדרך מוצא מאזור המשמש לאחסון או לייצור חומרים מסוכנים לא תותקן דלת כאמור בפרט משנה (א).

{{ח:סעיף*|3.2.1.8|כיוון פתיחת דלת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.8}}
{{ח:ת}} הותקנה דלת בחדר או בחלל אשר תפוסתו גדולה מ־50 אנשים, כיוון פתיחתה יהיה בכיוון המילוט.

{{ח:סעיף*|3.2.1.9|כיוון פתיחת דלת מחדר המכיל חומרים מסוכנים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.9}}
{{ח:ת}} הותקנה דלת בחדר המכיל חומרים מסוכנים, כיוון פתיחתה יהיה בכיוון המילוט.

{{ח:סעיף*|3.2.1.10|בליטת דלת אל מעבר, פרוזדור או חדר מדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.10}}
{{ח:תת|(א)}} במהלך פתיחת דלת, לא יבלוט אגף הדלת ביותר ממחצית רוחב הפרוזדור או המעבר, למעט בדירת מגורים שעליה לא חלה מגבלה זו, כמתואר בתרשים 3.2.1.10 א׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.10-a.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.10 א׳}}
{{ח:תת|(ב)}} במצב פתיחה מרבי של אגף הדלת לפרוזדור או למעבר, תותר הבלטת האגף עד 18 סנטימטרים. בליטה זו של הדלת לא גורעת מרוחבו של הפרוזדור כמתואר בתרשימים 3.2.1.10 ב׳ ו־3.2.1.10 ג׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.10-b.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.10 ב׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.10-c.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.10 ג׳}}
{{ח:תת|(ג)}} במהלך הפתיחה של אגף הדלת לחדר מדרגות או למהלך מדרגות, רוחב המעבר החופשי במשטח האופקי (הפודסט) לא יקטן ממחצית הרוחב הנדרש של המשטח האופקי (הפודסט); ידית הדלת או אגף הדלת במצב פתוח מרבי לא יבלטו לתוך המשטח האופקי (הפודסט) ביותר מ־18 סנטימטרים; בליטה זו של ידית הדלת לא גורעת מרוחבו של המעבר החופשי כמתואר בתרשימים 3.2.1.10 ד׳ ו־3.2.1.10 ה׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.10-d.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.10 ד׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.10-e.jpg|365px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.10 ה׳}}

{{ח:סעיף*|3.2.1.11|דלת רשת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.11}}
{{ח:ת}} בדלת רשת המותקנת בדרך מוצא יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.6|פרט 3.2.1.6(א), ו־(ב)(1)}}.

{{ח:סעיף*|3.2.1.12|מנעולים ואמצעי אזעקה בדלתות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.12}}
{{ח:ת}} במנעול ובאמצעי אזעקה המותקנים בדלת בדרך מוצא יתקיימו הדרישות המפורטות בפרטים: {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.13|3.2.1.13}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.14|3.2.1.14}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.15|3.2.1.15}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.16|3.2.1.16}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.17|ו־3.2.1.17}}.

{{ח:סעיף*|3.2.1.13|נעילת דלתות בדרכי מוצא|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.13}}
{{ח:תת|(א)}} דלת המותקנת בדרך מוצא, תהיה ניתנת לפתיחה מכיוון המילוט כאשר הבניין או חלקו מאוכלס; הותקן מנעול, יהיה ניתן לפתוח את הדלת מכיוון המילוט בלא מפתח נשלף.
{{ח:תת|(ב)}} בדלת כניסה לדירת מגורים יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2.92|פרט 2.92}}.

{{ח:סעיף*|3.2.1.14|נעילת דלתות בחדר מדרגות המשמש מוצא בטוח|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.14}}
{{ח:תת|(א)}} בחדר מדרגות המשמש מוצא בטוח והמשרת יותר מארבע קומות, כל דלת תאפשר חזרה מחדר המדרגות לתוך הבניין.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), מותר להתקין מערכת נעילה אשר תמנע חזרה לתוך הבניין ובלבד שיתקיימו כל התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} תותר חזרה מחדר המדרגות לבניין לפחות בשתי קומות שונות דרך דלתות שאינן נעולות, או שתותקן מערכת אוטומטית לשחרור מנעולי דלתות אלו אשר תופעל עם הפעלת מערכת גילוי אש ועשן;
{{ח:תתת|(2)}} ההפרדה בין הקומות שאליהן ניתן לחזור מחדר המדרגות לבניין, לא תעלה על ארבע קומות כמתואר בתרשים 3.2.1.14;
{{ח:תתת|(3)}} תותר חזרה לבניין באחת משתי הקומות העליונות או הגג, ובלבד שקומות אלו מאפשרות מעבר למוצא בטוח אחר;
{{ח:תתת|(4)}} בדלתות המאפשרות חזרה לתוך הבניין יותקנו שלטים בצד הפונה לחדר המדרגות;
{{ח:תתת|(5)}} בדלתות שאינן מאפשרות חזרה לתוך הבניין יותקנו שלטים בצד הפונה לחדר המדרגות; השלט יכלול את מיקום הדלתות הקרובות ביותר שבכיוון העלייה או בכיוון הירידה, ואשר ניתן להיכנס מהן בחזרה לבניין או לצאת מהן החוצה מהבניין.
{{ח:תת|(ג)}} פרט משנה (א) לא חל לגבי בניין שנדרש להתקין בו חדר מדרגות אחד בלבד וכן לא יחול על מערכת מדרגות חיצונית.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.1.14.jpg|338px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.1.14}}

{{ח:סעיף*|3.2.1.15|דלת הנפתחת אל הגג|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.15}}
{{ח:ת}} בבניין גבוה ורב־קומות, דלת המאפשרת גישה אל הגג מחדר מדרגות המשמש מוצא בטוח תאפשר כניסה מן הגג לתוך חדר המדרגות.

{{ח:סעיף*|3.2.1.16|דלת דו־אגפית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.16}}
{{ח:ת}} אם בפתח הותקנה דלת דו־אגפית, בשל חובה הנובעת מחישובי תפוסה, לכל אגף דלת יותקן מנגנון פתיחה עצמאי; אין להתקין מנגנון אשר פתיחתו תלויה בפתיחה של האגף הסמוך אליו.

{{ח:סעיף*|3.2.1.17|דלת במוצא בטוח ודלת עם מנגנון בהלה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.17}}
{{ח:ת}} בדלת המותקנת במוצא בטוח או בדלת שנדרש להתקין בה מנגנון בהלה, לא יותקן כל אמצעי לנעילה אשר ימנע את השימוש בדלת למילוט, למעט אם התקיימו התנאים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.18|שבפרט 3.2.1.18}}.

{{ח:סעיף*|3.2.1.18|מערכות נעילה מיוחדות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.18}}
{{ח:ת}} במערכת נעילה מיוחדת, המותקנת בדלת בדרך מוצא, יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.19|בפרטים 3.2.1.19}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.20|ו־3.2.1.20}}.

{{ח:סעיף*|3.2.1.19|דלת מעוכבת יציאה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.19}}
{{ח:תת|(א)}} מותר להתקין מערכת נעילה מעוכבת (Delayed Egress Lock) על דלת באגף אש שאינו מכיל חומרים מסוכנים, ובלבד שהבניין מוגן על ידי מערכת לגילוי אש בהתאם לת״י 1220 חלק 3 מערכות גילוי אש: הוראות התקנה ודרישות כלליות (להלן – ת״י 1220 חלק 3), או המוגן במערכת מתזים, בתנאי שמערכת הנעילה תעמוד באחד מן התנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הנעילה תשוחרר עם הפעלת מערכת המתזים או עם הפעלת גלאי אש או עשן;
{{ח:תתת|(2)}} הנעילה תשוחרר עם הפסקת החשמל השולט בנעילה;
{{ח:תתת|(3)}} תהליך שחרור הנעילה שאיננו ניתן לביטול, יחל בתום הפעלת כוח רצוף של 3 שניות על ידית הדלת.
{{ח:תת|(ב)}} על הדלת יותקן שלט שבו ייכתב: ”לחץ ברציפות על ידית הדלת עד להישמע אזעקה. הדלת תוכל להיפתח בתוך 15 שניות מרגע הלחיצה“.
{{ח:תת|(ג)}} מנגנון הנעילה יהיה על פי תקן.

{{ח:סעיף*|3.2.1.20|דלת מבוקרת כניסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.20}}
{{ח:תת|(א)}} מותר להתקין דלת מבוקרת כניסה בדרכי מוצא, בתנאי שיחולו עליה כל התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעת הפסקת חשמל, תשוחרר נעילת הדלת;
{{ח:תתת|(2)}} בעת הפסקה של זרם החשמל אל מנגנון הבקרה של הדלת תשוחרר נעילת הדלת;
{{ח:תתת|(3)}} יהיה ניתן לפתוח את נעילת הדלת מבפנים על ידי לחצן חשמלי הממוקם בגובה של 100 סנטימטרים עד 120 סנטימטרים מעל הרצפה ולא רחוק מ־20 סנטימטרים ממשקוף הדלת הסמוך לידית הדלת; במנגנון יתקיימו שאר דרישות הנגישות לפי הסעיף הדן באמצעי הפעלה בת״י 1918 חלק 1 – נגישות הסביבה הבנויה: עקרונות ודרישות כלליות; על המנגנון בצד הפנימי ייקבע שלט שעליו כתוב: ”לחץ ליציאה בעת חירום“; הפעלת לחצן חשמלי תגרום לניתוק ישיר של מקור החשמל למנעול וזאת באופן שאינו קשור ללוח הבקרה, והדלת תישאר לא נעולה; נדרש להתקין ידית בהלה, הידית תכלול מנגנון שיבטל את הנעילה ויאפשר את פתיחת הדלת;
{{ח:תתת|(4)}} אם נדרש להתקין מערכת התראה לגילוי אש ועשן, תתבטל נעילת הדלת בכיוון המילוט עם הפעלת המערכת; הדלת תישאר לא נעולה עד לאיפוס הידני של מערכת ההתראה לגילוי אש ועשן;
{{ח:תתת|(5)}} אם נדרש להתקין מערכת מתזים או מערכת לגילוי אש, הפעלתם תשחרר את נעילת הדלת; הדלת תישאר לא נעולה עד לאיפוס הידני של מערכת ההתראה לגילוי אש ועשן.
{{ח:תת|(ב)}} הדרישה בפרט משנה (א) לא תחול על דלת מבוקרת כניסה שהיציאה דרכה איננה מוגבלת על ידי מנגנון בקרת הכניסה.

{{ח:סעיף*|3.2.1.21|ידית בהלה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.21}}
{{ח:תת|(א)}} בדלת המשמשת ליציאה מחלק מבניין או קומה שתפוסתו גדולה מ־100 איש, יותקן מנגנון בהלה.
{{ח:תת|(ב)}} במנגנון הבהלה יתקיימו הדרישות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} המנגנון יהיה מורכב ממוט אופקי באורך מינימלי של מחצית רוחב אגף הדלת, וגובהו יהיה 86 סנטימטרים לפחות ולא יעלה על 120 סנטימטרים מעל הרצפה;
{{ח:תתת|(2)}} בפרזול בהלה יתקיימו הדרישות המופיעות בת״י 1212 חלק I – מכללי דלתות אש ומכללי דלתות עשן: דלתות אש סובבות;
{{ח:תתת|(3)}} אין להתקין נעילה למנגנון בהלה, למעט מנגנון שנעילתו מבחוץ לא תמנע את פתיחת הדלת מתוך הבניין על ידי לחיצה על הידית.

{{ח:סעיף*|3.2.1.22|מנגנון לסגירה עצמית של דלת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.22}}
{{ח:תת|(א)}} במנגנון לסגירה עצמית בדלת, המהווה חלק מסידורי בטיחות אש, יתקיימו הדרישות המפורטות בפרטי משנה (ב) ו־(ג).
{{ח:תת|(ב)}} נדרשה דלת להיות סגורה, תצויד הדלת במגיף דלת ולא תקובע במצב ”רגיל פתוח“ (Normally Open).
{{ח:תת|(ג)}} בכל חלק בניין שאינו מכיל חומרים מסוכנים ואשר נדרשת בו דלת אש או דלת עשן, ומסיבות תפעוליות יש לקובעה במצב ”רגיל פתוח“ (Normally open), מותר להתקין בה מנגנון המחזיק את הדלת במצב ”רגיל פתוח“ ובלבד שיתקיימו בה כל התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הדלת תיסגר מעצמה עם ניתוק המנגנון של מצב ”רגיל פתוח“ (Normally Open);
{{ח:תתת|(2)}} יהיה ניתן לנתק את המנגנון של ”רגיל פתוח“ (Normally Open) ידנית, והדלת תיסגר בעצמה;
{{ח:תתת|(3)}} מערכת הניתוק האוטומטית של מצב ”רגיל פתוח“ (Normally Open) תופעל על ידי מערכת לגילוי אש ועשן המותקנת בהתאם לת״י 1220 חלק 3;
{{ח:תתת|(4)}} בעת הפסקת זרם החשמל למנגנון הדלת, ינותק המנגנון של מצב ”רגיל פתוח“ (Normally Open), והדלת תיסגר בעצמה;
{{ח:תתת|(5)}} הפעלת מנגנון דלת אחת, עקב קבלת התראה ממערכת גילוי אש ועשן המותקנת בחדר מדרגות מוגן או במוצא בטוח, תגרום להפעלת מנגנוני כל הדלתות המותקנות באותו חדר המדרגות או באותה דרך מוצא בטוח.

{{ח:סעיף*|3.2.1.23|דלת חשמלית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.23}}
{{ח:ת}} במקום שבו דלת נפתחת באמצעות מנוע חשמלי המופעל על ידי אדם או באמצעות זיהוי אדם המתקרב מצד המילוט, התקנתה תהיה כזו, שבעת הפסקת חשמל, תתאפשר פתיחת הדלת ידנית, כדי לאפשר מילוט מן הבניין או שתיסגר לצורך הגנת דרכי המילוט אם נדרש כך {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|בחלק זה}}.

{{ח:סעיף*|3.2.1.24|דלת מסתובבת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.24}}
{{ח:ת}} הותקנה דלת מסתובבת בדרך מוצא, תותקן בסמוך אליה דלת יציאה סובבת עם פתיחה בכיוון המילוט, המתאימה לדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק זה}}.

{{ח:סעיף*|3.2.1.25|מעצור בדרך מוצא|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.25}}
{{ח:ת}} במעצור לבקרת כניסה, המותקן בדרך מוצא, יתקיימו דרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בעת הפסקת חשמל יאפשר המעצור מעבר חופשי בכיוון המילוט;
{{ח:תת|(2)}} סך הרוחבים של המעצורים לא יספק יותר מ־50% מהרוחב הנדרש בשל התפוסה;
{{ח:תת|(3)}} גובה המעצור לא יעלה על 100 סנטימטרים;
{{ח:תת|(4)}} רוחב המעצור יהיה 41 סנטימטרים לפחות;
{{ח:תת|(5)}} כל מעצור יענה לתפוסה של עד 50 אנשים.

{{ח:סעיף*|3.2.1.26|דלת במחיצה ניידת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.26}}
{{ח:תת|(א)}} במחיצה ניידת יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.13.5|פרט 3.2.13.5}}.
{{ח:תת|(ב)}} במחיצה ניידת ניתן להתקין דלת סובבת או פתח.

{{ח:סעיף*|3.2.1.27|צוהר בדלת אש|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.1.27}}
{{ח:תת|(א)}} בדרך מוצא יותקן צוהר בדלת אש; גודל השטח המזוגג של הצוהר יהיה 0.15 מ״ר לפחות; גובה המפלס התחתון של הצוהר יהיה 80 סנטימטרים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} פרט משנה (א) לא יחול על דלתות לחדרים טכניים, חדרי שירות ומחסנים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ב|סימן ב׳: מדרגות, חדרי מדרגות ומדרגות נעות|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.2.1|כללי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.1}}
{{ח:ת}} על מדרגות וחדרי מדרגות המשמשים חלק מדרך מוצא יחולו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ב|סימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.2.2.2|רוחב של מדרגות|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.2}}
{{ח:ת}} רוחבן של מדרגות בבניין יהיה 1.10 מטרים לפחות; ואולם –
{{ח:תת|(1)}} בתוך דירה – רוחבן של מדרגות יהיה 0.80 מטרים לפחות;
{{ח:תת|(2)}} בתוך בניין מגורים המכיל עד 2 דירות – רוחבן של המדרגות המשותפות יהיה 0.90 מטרים לפחות;
{{ח:תת|(3)}} בבניין שאינו גבוה או רב־קומות, רוחבן של המדרגות המשותפות יהיה 1.00 מטרים לפחות.

{{ח:סעיף*|3.2.2.3|אופן מדידת רוחב המדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.3}}
{{ח:ת}} רוחבן של מדרגות יימדד בהתאם לתנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} תחומות המדרגות בין שני קירות ומשני צדיהן מותקנים מסעדים, יימדד הרוחב בין מישורי הציפוי של הקירות, בתנאי שהמסעד לא יבלוט יותר מ־9 סנטימטרים ממישור הציפוי כמתואר בתרשים 3.2.2.3 א׳; אם בליטת המסעד גדולה מ־9 סנטימטרים, יימדד הרוחב מציר המסעד כמתואר בתרשים 3.2.2.3 ב׳;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.3-a.jpg|326px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.3 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.3-b.jpg|329px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.3 ב׳}}
{{ח:תת|(2)}} ניצב קיר בצדן האחד של המדרגות ומעקה בצדן האחר, יימדד הרוחב בין מישור ציפוי הקיר שבו המסעד שאינו בולט יותר מ־9 סנטימטרים ובין ציר בית האחיזה של המעקה, ובלבד שציר בית אחיזה כאמור לא יבלוט יותר מ־7 סנטימטרים כלפי חוץ מקצה שטח המדרגות החופשי לדריכה כמתואר בתרשים 3.2.2.3 ג׳; אם בליטת המסעד גדולה מ־9 סנטימטרים, יימדד הרוחב בין צידי שני המסעדים כמתואר בתרשים 3.2.2.3 ד׳;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.3-c.jpg|382px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.3 ג׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.3-d.jpg|382px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.3 ד׳}}
{{ח:תת|(3)}} אם ניצבים מעקים בשני צדי המדרגות, יימדד הרוחב בין הצירים של שני בתי האחיזה של המעקים, ובלבד שהצירים האמורים לא יבלטו יותר מ־7 סנטימטרים כלפי חוץ כאמור בפסקה (2) כמתואר בתרשים 3.2.2.3 ה׳;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.3-e.jpg|348px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.3 ה׳}}
{{ח:תת|(4)}} בולט ציר אחיזה של מעקה יותר מ־7 סנטימטרים כלפי חוץ, כאמור בפסקה (2) או (3), יימדד הרוחב בין מישור הציפוי של הקיר ובין קצה שטח המדרגה החופשי לדריכה או בין שני קצות שטח המדרגה החופשי לדריכה, לפי העניין כמתואר בתרשימים 3.2.2.3 ו׳ ו־3.2.2.3 ז׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.3-f.jpg|363px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.3 ו׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.3-g.jpg|355px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.3 ז׳}}

{{ח:סעיף*|3.2.2.4|מזקף ראש מעל מדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.4}}
{{ח:ת}} גובה מזקף ראש מעל מדרגות יהיה 2.10 מטרים לפחות כאשר הוא נמדד אנכית מעל מישור המקביל למשיק אפי המדרגות כמתואר בתרשים 3.2.2.4.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.4.jpg|373px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.4}}

{{ח:סעיף*|3.2.2.5|מידות רום ושלח מדרגה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.5}}
{{ח:תת|(א)}} רום המדרגה יהיה 10 סנטימטרים לפחות ולא יעלה על 17.5 סנטימטרים.
{{ח:תת|(ב)}} שלח המדרגה יהיה 26 סנטימטרים לפחות כמתואר בתרשים 3.2.2.5.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.5.jpg|312px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.5}}
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בפרטי משנה (א) ו־(ב), בבניין ציבורי שלא מותקנת בו מעלית, רום המדרגה לא יעלה על 16.5 סנטימטרים, ושלח המדרגה יהיה 28 סנטימטרים לפחות.
{{ח:תת|(ד)}} במהלך מדרגות אחד, לכל אורכו, יהיה גודל אחיד לרום המדרגה וגודל אחיד לשלחה, והיחס ביניהם יהיה לפי הנוסחה: 2 רומים + שלח = 61 סנטימטרים עד 63 סנטימטרים.
{{ח:תת|(ה)}} המידות הנקובות בפרט זה חלות על כל המדרגות, זולת אם נאמר אחרת בתקנות אלה ובסטיות הביצוע המותרות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.13|בפרט 3.2.2.13}}.

{{ח:סעיף*|3.2.2.6|מספר המדרגות במהלך אחד|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.6}}
{{ח:תת|(א)}} במהלך מדרגות אחד בתוך הבניין, לרבות מהלך מדרגות אחד בתוך חדר מדרגות, מספר המדרגות יהיה 3 לפחות ולא יעלה על 16; ואולם אפשר שמהלך מדרגות אחד יכלול עד 22 מדרגות, בתנאי שהרום לא יעלה על 15.5 סנטימטרים.
{{ח:תת|(ב)}} על דירה בבניין מגורים יחול {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.5.2|פרט 3.8.5.2}}.

{{ח:סעיף*|3.2.2.7|רכיבי מדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.7}}
{{ח:ת}} ברכיבי מדרגות ובחדרי מדרגות, יתקיימו הדרישות המפורטות בפרטים: {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.8|3.2.2.8}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.9|3.2.2.9}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.10|3.2.2.10}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.11|3.2.2.11}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.12|3.2.2.12}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.13|3.2.2.13}}.

{{ח:סעיף*|3.2.2.8|קביעות מבנה המדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.8}}
{{ח:ת}} מדרגות המשמשות חלק מדרך מוצא, יהיו בנויות ממבנה קבוע.

{{ח:סעיף*|3.2.2.9|עמידות אש של מדרגות וכבשים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.9}}
{{ח:ת}} כל מדרגה, משטח ביניים או כבש בבניין יהיו מחומרים לא דליקים למעט חיפוי לרכיבים אלה שעוביו אינו עולה על 16 מ״מ ולמעט שלח, רום, פודסט או כבש עשויים עץ שהעובי שלהם הוא 4.5 סנטימטרים לפחות.

{{ח:סעיף*|3.2.2.10|משטח אפקי בחדר מדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.10}}
{{ח:ת}} במשטח אופקי (פודסט) בחדר מדרגות ובמהלך מדרגות יתקיימו הדרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} רוחב המעבר החופשי במשטח אופקי (פודסט) המשמש לשינוי כיוון התנועה בחדר מדרגות או במהלך מדרגות יהיה לפחות ברוחב המינימלי הנדרש של המדרגות כמתואר בתרשימים 3.2.2.10 א׳ ו־3.2.2.10 ב׳;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.10-a.jpg|316px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.10 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.10-b.jpg|361px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.10 ב׳}}
{{ח:תת|(2)}} העומק של משטח אופקי בין שני מהלכי מדרגות הנמשכים בכיוון אחד יהיה 1.20 מטרים לפחות; בפסקה זו {{ח:הערה|[במקור: בפסקה זה]}}, ”עומק“ – המרחק האופקי בין סיפי שתי המדרגות הגובלות עם המשטח האופקי, כמתואר בתרשים 3.2.2.10 ג׳;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.10-c.jpg|328px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.10 ג׳}}
{{ח:תת|(3)}} העומק של משטח אופקי בין קצה מהלך מדרגות ואגף דלת הנמשכים בכיוון אחד יהיה 1.0 מטר לפחות; בפסקה זו, ”עומק“ – המרחק האופקי בין סף המדרגה לבין אגף הדלת הגובלת עם המשטח האופקי, כמתואר בתרשים 3.2.2.10 ד׳;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.10-d.jpg|356px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.10 ד׳}}
{{ח:תת|(4)}} אם דלת נפתחת אל מהלך מדרגות או חדר מדרגות או מהם, ייבנה משטח אופקי משני צדי אגף הדלת; עומק המשטח האופקי נמדד מפני הדלת ובניצב לה כמתואר בתרשים 3.2.2.10 ה׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.10-e.jpg|380px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.10 ה׳}}
{{ח:תת|(5)}} על אף האמור בפסקה (4) –
{{ח:תתת|(א)}} בחדרים טכניים ועליות גג בכל בניין, מותר לפתוח דלת בקצה מהלך המדרגות, בתנאי שהדלת לא תיפתח לכיוון המדרגות;
{{ח:תתת|(ב)}} על מרתף ועליית גג של דירת מגורים יחול {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.5.5|פרט 3.8.5.5}}.

{{ח:סעיף*|3.2.2.11|אף המדרגה וזווית הרום|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.11}}
{{ח:ת}} עומק אף המדרגה לא יעלה על 4 סנטימטרים; זווית השיפוע של רום המדרגה לא תפחת מ־60 מעלות.

{{ח:סעיף*|3.2.2.12|שיפוע השלח|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.12}}
{{ח:ת}} במדרגות חיצוניות, שיפוע השלח לצורך ניקוז מים, לא יעלה על 2% בכיוון הירידה, ועל 1⁄2% בניצב לכיוון הירידה.

{{ח:סעיף*|3.2.2.13|סטיה מותרת באחידות מידות המדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.13}}
{{ח:ת}} במדרגות במהלך אחד, המשמשות חלק מדרך מוצא לא תותר סטייה העולה על 5 מ״מ בעומק השלח או בגובה הרום, בין מדרגות סמוכות, וסטייה העולה על 10 מ״מ בעומק השלח או בגובה הרום, בין המדרגה אשר מידתה היא הגדולה ביותר לבין המדרגה אשר מידתה היא הקטנה ביותר.

{{ח:סעיף*|3.2.2.14|מעקה, מסעד ובית אחיזה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.14}}
{{ח:ת}} במעקה, מסעד ובית אחיזה המותקנים בדרכי מוצא, יתקיימו הדרישות המפורטות בפרטים: {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.15|3.2.2.15}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.16|3.2.2.16}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.17|3.2.2.17}}.

{{ח:סעיף*|3.2.2.15|בית אחיזה ומעקה במהלך ובחדר מדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.15}}
{{ח:ת}} בכל מהלך מדרגות המכיל 3 מדרגות או יותר, יותקן בית אחיזה משני צדי המדרגות; כאשר נדרש מעקה, יראו את בית האחיזה של המעקה כמתאים לדרישות פרט זה.

{{ח:סעיף*|3.2.2.16|בית אחיזה נוסף|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.16}}
{{ח:תת|(א)}} בחדר מדרגות או במהלך מדרגות, בתחום רוחב המדרגה הנדרש למילוט, המרחק אל בית אחיזה לא יעלה על 75 ס״מ כמתואר בתרשימים 3.2.2.16 א׳ ו־3.2.2.16 ב׳.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), עלה המרחק אל בית האחיזה, בתחום רוחב המדרגה הנדרש למילוט, על 75 ס״מ, יותקן מאחז יד נוסף כמתואר בתרשים 3.2.2.16 ג׳.
{{ח:תת|(ג)}} עלה רוחב המדרגות על הרוחב הנדרש למילוט, לא תחול הדרישה בפרט משנה (ב) בתחום שאיננו נדרש למילוט כמתואר בתרשים 3.2.2.16 א׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.16-a.jpg|360px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.16 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.16-b.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.16 ב׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.16-c.jpg|442px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.16 ג׳}}

{{ח:סעיף*|3.2.2.17|מעקה, מסעד ובית אחיזה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.17}}
{{ח:ת}} במעקה, במסעד ובבית אחיזה יתקיימו דרישות ת״י 1142 זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|בחלק זה}}.

{{ח:סעיף*|3.2.2.18|חדר מדרגות בבניין עם קומות תחתיות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.18}}
{{ח:ת}} בחדר מדרגות המשרת קומות תחתיות יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.3.3|פרט 3.2.3.3}}.

{{ח:סעיף*|3.2.2.19|מדרגות בדירה בבניין מגורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.19}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.5.7|פרט 3.8.5.7}} יחול לגבי מדרגות, מהלך מדרגות וחדר מדרגות בתוך דירה בבניין מגורים.

{{ח:סעיף*|3.2.2.20|מדרגות קשתיות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.20}}
{{ח:ת}} מותר להתקין מדרגות קשתיות בבניין ולהשתמש בהן כחלק מדרך מוצא אם נתמלאו לגביהן התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} הרדיוס הקטן ביותר של הקו העקום לאורך סיפי המדרגות יהיה פי שניים לפחות מרוחב המדרגות כמתואר בתרשים 3.2.2.20 א׳;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.20-a.jpg|382px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.20 א׳}}
{{ח:תת|(2)}} עומק שלח מדרגה במרחק 30 סנטימטרים מהקצה הצר ביותר של המדרגה (להלן – סף המדרגה) יהיה 26 סנטימטרים לפחות, באחידות לאורך המדרגות כמתואר בתרשים 3.2.2.20 ב׳;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.20-b.jpg|272px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.20 ב׳}}
{{ח:תת|(3)}} אין חובה לקיים את היחס בין רום המדרגה לשלחה על פי הנוסחה המפורטת {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.5|בפרט משנה 3.2.2.5(ד)}}.

{{ח:סעיף*|3.2.2.21|מדרגות לולייניות ומדרגות שלח מתחלף|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.21}}
{{ח:תת|(א)}} מותר להתקין מדרגות לולייניות ומדרגות שלח מתחלף בבניין ולהשתמש בהן כחלק מדרך מוצא אם נתמלא לגביהן אחד התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} המדרגות מותקנות בתוך דירה בבניין מגורים;
{{ח:תתת|(2)}} המדרגות מותקנות בבניין או חלק מבניין המשמש למסחר, לעסקים, לתעשיה או לאחסנה, בתנאי שחלק הבניין אינו מיועד לשמש יותר מ־5 אנשים;
{{ח:תתת|(3)}} המדרגות מותקנות בחלק מבניין, המשמש לשטחים טכניים, בתנאי שחלק הבניין אינו מיועד לשמש יותר מ־5 אנשים.
{{ח:תת|(ב)}} רוחבה של מדרגה לוליינית או מדרגת שלח מתחלף יהיה 0.66 מטרים לפחות כאשר הוא נמדד מהקצה הצר ביותר של המדרגה עד המישור הפנימי של המסעד או בין שני המישורים הפנימיים של המסעדים, כמתואר בתרשימים 3.2.2.21 א׳, 3.2.2.21 ב׳ ו־3.2.2.21 ג׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.21-a.jpg|379px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.21 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.21-b.jpg|355px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.21 ב׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.21-c.jpg|380px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.21 ג׳}}
{{ח:תת|(ג)}} עומק שלח מדרגה, במרחק 30 סנטימטרים מהקצה הצר ביותר של המדרגה או מהמישור החיצוני של המאחז הפנימי, הנמדד לאורך אפי המדרגות, יהיה 19 סנטימטרים לפחות, כמתואר בתרשימים 3.2.2.21 א׳, 3.2.2.21 ב׳ ו־3.2.2.21 ג׳.
{{ח:תת|(ד)}} רום המדרגה לא יעלה על 24 סנטימטרים.
{{ח:תת|(ה)}} גובה מזקף ראש יהיה 1.98 מטרים לפחות.
{{ח:תת|(ו)}} המדרגות הלולייניות ושלח מתחלף יהיו בעלי מידות וצורה אחידות ואין חובה לקיים את היחס בין רום המדרגה לשלחה על פי הנוסחה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.5|בפרט 3.2.2.5(ד)}}.
{{ח:תת|(ז)}} תותר התקנת מסעד ובית אחיזה בצד אחד בלבד ויחול לגביהם {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.14|פרט 3.2.2.14}}.

{{ח:סעיף*|3.2.2.22|מדרגות טרפזיות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.22}}
{{ח:תת|(א)}} מותר להתקין בבניין מדרגות בעלות שלחים בצורת טרפז (להלן – מדרגות טרפזיות), לשינוי כיוון מהלך מדרגות בלבד ולהשתמש בהן כחלק מדרך מוצא אם נתמלא לגביהן אחד התנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המדרגות מותקנות בתוך דירה בבניין מגורים;
{{ח:תתת|(2)}} המדרגות מותקנות בבניין או חלק מבניין המשמש למסחר, לעסקים, לתעשיה או לאחסנה, בתנאי שחלק הבניין אינו מיועד לשמש יותר מ־5 אנשים;
{{ח:תתת|(3)}} המדרגות מותקנות בחלק מבניין, המשמש לשטחים טכניים, בתנאי שחלק הבניין אינו מיועד לשמש יותר מ־5 אנשים.
{{ח:תת|(ב)}} עומק מינימלי של שלח מדרגה טרפזית יהיה 15 סנטימטרים לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} עומק שלח המדרגה יימדד במרחק 30 סנטימטרים מהקצה הצר ביותר של המדרגה; עומק השלח יהיה אחיד ולא פחות מעומק שלח המדרגות האחרות במהלך המדרגות; מדידת המרחק מהקצה הצר תתבצע לאורך אפי המדרגות במתואר בתרשים 3.2.2.22.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.2.22.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.2.22}}

{{ח:סעיף*|3.2.2.23|סולם מילוט|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.23}}
{{ח:ת}} יותר שימוש בסולם מילוט בתנאי שיתקיימו בו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.24|פרטים 3.2.2.24}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.25|ו־3.2.2.25}} בגישה אל המקומות המפורטים להלן או במילוט מהם:
{{ח:תת|(1)}} גג או עליית גג לא מאוכלסים;
{{ח:תת|(2)}} דרך מוצא ממגדל, משטח או חלל מוגבה או מונמך, המשמש ציוד מכני או שימוש דומה, אשר תפוסתו אינה עולה על 3 אנשים;
{{ח:תת|(3)}} דרך מוצא שנייה מחדר מכונות או חלל דומה.

{{ח:סעיף*|3.2.2.24|זווית התקנה של סולם מילוט|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.24}}
{{ח:ת}} סולם מילוט יותקנו בזווית גדולה מ־75 מעלות ועד 90 מעלות.

{{ח:סעיף*|3.2.2.25|גישה לסולם מילוט|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.25}}
{{ח:ת}} המדרגה הנמוכה ביותר של הסולם לא תעלה על 30 סנטימטרים מעל המישור שעליו מותקן הסולם; הסולם יותקן בחלל שהגישה אליו תהיה דרך דלת הניתנת לנעילה או שבקצהו יותקן מחסום למניעת שימוש על ידי ילדים.

{{ח:סעיף*|3.2.2.26|מדרגות נעות בבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.26}}
{{ח:ת}} לא יותקנו מדרגות נעות בבניין אלא בנוסף על המדרגות הרגילות.

{{ח:סעיף*|3.2.2.27|מבנה מדרגות נעות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.2.27}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקנו מדרגות נעות בבניין אלא אם כן נתקיימו לגביהן תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המדרגות בנויות ומותקנות בהתאם לתקן;
{{ח:תתת|(2)}} הרוחב המינימלי של מפלס הדריכה במדרגות, שהפרש הגובה בין הנקודה הנמוכה לנקודה העליונה המפורט להלן בטור א׳, לא יפחת ממספר המטרים הנקוב לצדו בטור ב׳, והמרחק בין בתי האחיזה לא יעלה על המפורט בטור ג׳ לצדו:
{{ח:תתת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} הגובה	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} רוחב מפלס הדריכה במטר	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} המרחק בין בתי האחיזה במטר

הפרש הגובה בין הנקודה העליונה לבין הנמוכה במהלך המדרגות אינו עולה על 4 מטרים	0.60	0.80

הפרש גובה בין הנקודה העליונה לבין הנמוכה במהלך המדרגות העולה על 4 מטרים	0.90	1.00

{{ח:תתת|(3)}} שלח המדרגה לא יפחת מ־0.39 מטר.
{{ח:תת|(ב)}} בקצה העליון והתחתון של מדרגות נעות יותקן משטח אופקי ששטחו לא יפחת מ־4 מ״ר.
{{ח:תת|(ג)}} על גבי המעקה של מדרגות נעות יותקן בית־אחיזה שמהירות תנועתו שווה למהירות תנועתן של המדרגות.
{{ח:תת|(ד)}} גובהו של מהלך מדרגות נעות לא יעלה על 25 מטרים.
{{ח:תת|(ה)}} מדרגות נעות והמעקה שלהן, למעט בית־אחיזה וציפוי פורניר המודבק למתכת, ייבנו מחומרים בלתי דליקים.
{{ח:תת|(ו)}} חלק הבניין מסביב למדרגות נעות ייבנה מאלמנטים לא דליקים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ג|סימן ג׳: חדר מדרגות מוגן|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.3.1|חדר מדרגות מוגן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.3.1}}
{{ח:תת|(א)}} אם נדרש להתקין בבניין חדר מדרגות מוגן, הוא יותקן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ג|בסימן זה}}; כל חדר מדרגות נוסף שאינו נדרש לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק ג׳}}, מותר שיהיה חדר מדרגות שאינו מוגן.
{{ח:תת|(ב)}} מעטפת חדר מדרגות מוגן תהיה בנויה מאלמנטים עמידי אש; מרכיביו הפנימיים של חדר המדרגות, לרבות מהלכי המדרגות ומשטחים אופקיים (פודסטים), יהיו בנויים מחומר לא דליק.
{{ח:תת|(ג)}} חדר המדרגות המוגן מופרד מכל חלק אחר של הבניין על ידי דלתות אש.
{{ח:תת|(ד)}} המעקים בנויים מחומר לא דליק כהגדרתו בת״י 755.
{{ח:תת|(ה)}} בית האחיזה יכול להיות עשוי חומר בסיווג דליקות מינימלי של III.2.2. על פי ת״י 755.
{{ח:תת|(ו)}} רוחב המדרגות בחדר מדרגות מוגן יהיה 1.10 מטרים לפחות.
{{ח:תת|(ז)}} מותר להתקין פתחי אור בקירותיו החיצוניים של חדר מדרגות מוגן, בתנאי שיתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פתחי האור יהיו מזוגגים בזיגוג קבוע, עמיד אש למשך 30 דקות לפחות לכשל תחילי בלבד לפי ת״י 931 חלק 1.1 – עמידות אש של אלמנטי בניין – שיטות בדיקה: דרישות כלליות (להלן – ת״י 931);
{{ח:תתת|(2)}} שטחם הכולל של פתחי האור לא יעלה על 20% משטח קירות החוץ של חדר המדרגות המוגן באותה קומה;
{{ח:תתת|(3)}} חזיתות הבניין הניצבות או ההמשכיות לקיר החיצון שבו מצויים פתחי האור והנמצאות במרחק קטן מ־3 מטרים מפתחים אלה יהיו עשויות אלמנטים עמידי אש, לפי תרשים 3.2.3.1 א׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.3.1-a.jpg|380px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.3.1 א׳}}
{{ח:תת|(ח)}} בחלל חדר מדרגות מוגן לא יותקן כל מיתקן טכני, למעט זה הנועד לשרת את חלל חדר המדרגות עצמו.
{{ח:תת|(ט)}} שום חדר או חלל אחר לא יובילו לחלל חדר מדרגות מוגן, אלא באמצעות מבואה או פרוזדור שהכניסה מהם לחדר המדרגות המוגן היא דרך דלת אש בלבד.
{{ח:תת|(י)}} דלתות אש של חדר מדרגות מוגן ייפתחו בכיוון המילוט.
{{ח:תת|(יא)}} סידורי שליטה בעשן יהיו בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2 פרק ה|בפרק ה׳}}; תאורה מלאכותית תהיה בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טז|בסימן ט״ז}}; תאורת חירום תהיה בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יז|בסימן י״ז}}; שילוט יהיה בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יח|בסימן י״ח}}.
{{ח:תת|(יב)}} חדר מדרגות מוגן בבניין גבוה או בבניין רב קומות יהיה בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ז סימן א|בסימן א׳ בפרק ז׳}}.

{{ח:סעיף*|3.2.3.2|הפרדת חלל שימושי בחדר מדרגות מוגן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.3.2}}
{{ח:ת}} בתוך חדר מדרגות מוגן לא יהיה כל חלל סגור שימושי, כולל מתחת למדרגות, ולא יותר כל שימוש העלול להפריע למילוט; ואולם יותר השימוש בחלל סגור שימושי מתחת למדרגות המופרד מחדר המדרגות על ידי אותה הפרדה שבין חדר המדרגות ושאר הבניין, ובלבד שלא תותר כניסה אליו מתוך חדר המדרגות.

{{ח:סעיף*|3.2.3.3|חדרי מדרגות בבניין עם קומות תחתיות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.3.3}}
{{ח:ת}} חדרי מדרגות המחויבים על פי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק ג׳}}, המשרתים קומות תחתיות שמפלס הכניסה אליהן נמוך מ־8 מטרים מתחת למפלס הכניסה הקובעת לבניין, יהיו חדרי מדרגות מוגנים; כל חדר מדרגות אחר שאינו נדרש לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק ג׳}}, מותר שיהיה חדר מדרגות שאינו מוגן.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ד|סימן ד׳: מערכת מדרגות חיצונית|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.4.1|מערכת מדרגות חיצונית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.4.1}}
{{ח:תת|(א)}} במערכת מדרגות חיצונית המשמשת חלק מדרך מוצא יתקיימו דרישות פרט זה.
{{ח:תת|(ב)}} רוחב המדרגות במערכת מדרגות חיצונית יהיה 1.10 מטרים לפחות; ואולם אם תפוסת הקומה אותה משרתת מערכת מדרגות חיצונית אינה עולה על 60 איש, רוחב מדרגות יהיה 0.90 מטרים לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} גובה המעקה בבניין גבוה או רב־קומות, יהיה 1.30 מטרים לפחות; בבניין שאינו בניין גבוה או רב־קומות, יהיה גובה המעקה 1.05 מטרים לפחות.
{{ח:תת|(ד)}} המדרגות ייבנו ויותקנו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.4|פרטים 3.2.2.4}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.5|3.2.2.5}} למעט פרט משנה (ג), {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.6|3.2.2.6}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.10|3.2.2.10}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.15|3.2.2.15}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.16|3.2.2.16}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.17|3.2.2.17}}.
{{ח:תת|(ה)}} תאורת חירום במערכת מדרגות חיצונית תותקן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יז|בסימן י״ז}}.
{{ח:תת|(ו)}} שלטים במערכת מדרגות חיצונית יותקנו וייקבעו כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יח|בסימן י״ח}}.
{{ח:תת|(ז)}} פרטי משנה (ה) ו־(ו) לא יחולו על מהלך מדרגות שגובהו הכולל אינו עולה על 4 מטרים.

{{ח:סעיף*|3.2.4.2|מערכת מדרגות חיצונית המשמשת מוצא בטוח|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.4.2}}
{{ח:ת}} במערכת מדרגות חיצונית המשמשת מוצא בטוח יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.4.1|פרטים 3.2.4.1}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.4.3|3.2.4.3}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.4.4|3.2.4.4}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.4.5|3.2.4.5}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.4.6|ו־3.2.4.6}}.

{{ח:סעיף*|3.2.4.3|הפרדת מערכת מדרגות חיצונית מן בניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.4.3}}
{{ח:ת}} מערכת מדרגות חיצונית המשמשת מוצא בטוח תופרד מהבניין לפי תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} חזיתות הבניין הפונות למערכת מדרגות חיצונית יהיו עשויות אלמנטים עמידי אש, בלא פתחים, בתחום שלא יהיה קטן מ־3 מטרים מהמעטפת החיצונית של המדרגות (להלן – התחום המוגן) כמתואר בתרשימים 3.2.4.3 א׳ ו־3.2.4.3 ב׳; ואולם ניתן להתקין פתח אור בתחום המוגן, בתנאי שפתח האור, על כל מכלוליו, יהיה מזוגג בזיגוג קבוע עמיד אש למשך 60 דקות לפי ת״י 931;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.4.3-a.jpg|375px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.4.3 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.4.3-b.jpg|365px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.4.3 ב׳}}
{{ח:תת|(2)}} היציאה מבניין למערכת מדרגות חיצונית תהיה דרך דלת אש הנפתחת עם כיוון המילוט.

{{ח:סעיף*|3.2.4.4|סיום מערכת מדרגות חיצונית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.4.4}}
{{ח:ת}} מערכת מדרגות חיצונית המשמשת מוצא בטוח תסתיים על פי אחד מהתנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} מערכת המדרגות החיצונית מובילה אל מפלס הקרקע הסמוך לבניין;
{{ח:תת|(2)}} מערכת המדרגות החיצונית מובילה לגג של חלק אחר של הבניין כאשר קיימת דרך מוצא המשכית מהגג אל היציאה והגג מוגן ועומד בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ח|סימן ח׳}};
{{ח:תת|(3)}} מערכת המדרגות החיצונית מובילה לאגף אש בבניין סמוך ובלבד שעמידות אגף האש היא למשך 60 דקות לפחות.

{{ח:סעיף*|3.2.4.5|פתחים בקיר חיצון|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.4.5}}
{{ח:ת}} במערכת מדרגות חיצונית המשמשת מוצא בטוח צד אחד לפחות יהיה פתוח ב־50% משטח הצד בכל מפלס; פתחים אלו יותקנו באופן שימנע הצטברות עשן כמתואר בתרשים 3.2.4.5.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.4.5.jpg|344px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.4.5}}

{{ח:סעיף*|3.2.4.6|חומרי בניה|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.4.6}}
{{ח:ת}} מערכת מדרגות חיצונית תהיה בנויה מחומר לא דליק.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ה|סימן ה׳: מוצא אופקי|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.5.1|כללי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.5.1}}
{{ח:ת}} במוצא אופקי המשמש מוצא בטוח, יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ה|סימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.2.5.2|מוצאים אופקיים מספרם ומיקומם|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.5.2}}
{{ח:ת}} ניתן להתקין מוצא אופקי אחד או יותר מחלק מבניין או מבניין, בתנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} לכל אגף אש המשרת מוצא אופקי תהיה יציאה או מוצא בטוח אחר המובילים ישירות אל מחוץ לבניין; מן המוצא האופקי אל היציאה או אל המוצא הבטוח האחר תהיה דרך מוצא באמצעות פרוזדור או מעבר, כמתואר בתרשימים 3.2.5.2 א׳ ו־3.2.5.2 ב׳;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.5.2-a.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.5.2 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.5.2-b.jpg|378px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.5.2 ב׳}}
{{ח:תתת|(2)}} לכל אגף אש המשרת מוצא אופקי מאגף אש אחר, יהיה שטח פנוי לצורכי המילוט של האגף האחר; השטח הפנוי, בעבור צורכי המילוט של האגף האחר, יחושב לפי 0.3 מ״ר לנפש בעבור הקהל של האגף האחר המיועד לעבור דרכו;
{{ח:תתת|(3)}} ההפרדה בין אגפי האש תהיה לכל גובה הבניין למעט קומות מרתף המשמשות לחניה; אגפי האש יופרדו זה מזה על ידי אלמנט עמיד אש ודלתות אש; קומת החניה תופרד מן הבניין על ידי אלמנט עמיד אש למשך 2 שעות לפחות;
{{ח:תתת|(4)}} כמות המוצאים האופקיים תהיה לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יג|סימן י״ג}};
{{ח:תתת|(5)}} מיקום מוצא אופקי יהיה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יד|בסימן י״ד}};
{{ח:תתת|(6)}} אם נדרשה דרך מוצא אחת מקומה או מחלק מבניין, מוצא אופקי לא יכול לשמש מוצא בטוח יחיד;
{{ח:תתת|(7)}} נדרשו שניים או יותר מוצאים בטוחים מקומה או מחלק מבניין, סך כל רוחבי המוצאים הבטוחים, שאינם מוצאים אופקיים, יהיה לפחות מחצית רוחב דרכי המוצא הנדרשות בעבור חלק הבניין;
{{ח:תתת|(8)}} נדרשו שניים או יותר מוצאים בטוחים מקומה או מחלק מבניין, מספר המוצאים הבטוחים, שאינם מוצאים אופקיים, יהיה מחצית לפחות ממספר המוצאים הבטוחים הנדרשים בעבור חלק הבניין;
{{ח:תתת|(9)}} בדלת אש המותקנת במוצא אופקי תתקיים עמידות אש למשך 30 דקות בידוד ו־90 דקות כשל תחילי ויציבות.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ו|סימן ו׳: פרוזדור מוגן|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.6.1|פרוזדור מוגן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.6.1}}
{{ח:ת}} פרוזדור ייחשב פרוזדור מוגן בתנאי שנתקיימו בו התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} רוחבו יהיה בהתאם לתפוסה שהוא משרת, והוא יהיה 1.10 מטרים לפחות, מדידת הרוחב תיעשה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.10|בפרט 3.2.12.10}}; ואולם אם פרוזדור מוגן משרת קומה הנמצאת במפלס היציאה וגם קומות נוספות, לצורך חישוב התפוסה, אין חובה לצרף את תפוסת קומת היציאה לתפוסה של שאר הקומות;
{{ח:תת|(2)}} לא יוגבל אורכו של פרוזדור מוגן; אם אורכו גדול מ־50 מטרים, תותקן בו מערכת על־לחץ למניעת חדירה של עשן;
{{ח:תת|(3)}} כל חדר או חלל אחר יובילו לפרוזדור מוגן רק באמצעות דלת אש בלבד, כמתואר בתרשים 3.2.6.1;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.6.1.jpg|378px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.6.1}}
{{ח:תת|(4)}} התקנת פתחי אור בקירותיו החיצוניים של פרוזדור מוגן תותר, בתנאי שיתקיימו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ג|בסימן ג׳}} להתקנת פתחי אור בקירותיו החיצוניים של חדר מדרגות מוגן;
{{ח:תת|(5)}} בחלל פרוזדור מוגן לא יותקן כל מיתקן, למעט זה הנועד לשרת את חלל הפרוזדור עצמו;
{{ח:תת|(6)}} תאורה מלאכותית תותקן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טז|בסימן ט״ז}};
{{ח:תת|(7)}} תאורת חירום תותקן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יז|בסימן י״ז}};
{{ח:תת|(8)}} שלטים יותקנו כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יח|בסימן י״ח}};
{{ח:תת|(9)}} רצפת הפרוזדור תהיה אטומה ובלא חירור.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ז|סימן ז׳: פרוזדור פתוח מוגן|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.7.1|פרוזדור פתוח מוגן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.7.1}}
{{ח:ת}} פרוזדור ייחשב פרוזדור פתוח מוגן בתנאי שנתקיימו בו התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} קירות הפרוזדור הפונים אל החוץ, במפגש של הקיר עם התקרה, יהיו פתוחים ב־50% לפחות משטחם לחלל האוויר, כך שתמנע הצטברות עשן כמתואר בתרשים 3.2.7.1;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.7.1.jpg|358px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.7.1}}
{{ח:תת|(2)}} קירות הפרוזדור האחרים, לרבות הרצפה והתקרה, יופרדו מהבניין על ידי אלמנט עמיד אש למשך 1 שעה לפחות;
{{ח:תת|(3)}} רוחב הפרוזדור יהיה בהתאם לתפוסה שהוא משרת ולא יפחת מ־1.10 מטרים; מדידתו תיערך כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.10|בפרט 3.2.12.10}};
{{ח:תת|(4)}} אם חלקו של פרוזדור פתוח מוגן משמש פרוזדור ללא מוצא, יחולו לגביו הדרישות החלות על פרוזדור ללא מוצא, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.2|בפרט 3.2.15.2}};
{{ח:תת|(5)}} לא יוגבל אורכו של פרוזדור פתוח מוגן;
{{ח:תת|(6)}} כל חדר או חלל אחר יובילו לפרוזדור פתוח מוגן רק באמצעות דלת אש בלבד וכיוון פתיחתה יהיה בהתאם לדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן א|סימן א׳}};
{{ח:תת|(7)}} בחלל פרוזדור פתוח מוגן לא יותקן כל מיתקן, למעט זה הנועד לשרת את חלל הפרוזדור עצמו;
{{ח:תת|(8)}} תאורה מלאכותית תותקן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טז|בסימן ט״ז}};
{{ח:תת|(9)}} תאורת חירום תותקן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יז|בסימן י״ז}};
{{ח:תת|(10)}} שלטים יותקנו כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יח|בסימן י״ח}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ח|סימן ח׳: גג מוגן|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.8.1|גג מוגן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.8.1}}
{{ח:ת}} גג ייחשב גג מוגן בתנאי שנתקיימו בו התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} מרכיבי הגג יהיו עשויים אלמנטים עמידי אש, למעט חומרי הבידוד והאיטום;
{{ח:תת|(2)}} משטח ההליכה המהווה חלק מנתיב היציאה (להלן – משטח ההליכה), ישולט ויסומן בסימון מתאים;
{{ח:תת|(3)}} משטח ההליכה יהיה המשכי, בלא מכשולים, ובלא חשיפה ישירה לאש שמקורה מתוך הבניין; משטח ההליכה יוביל אל הרחוב או להמשכה של דרך מוצא וממנה לרחוב או ליציאה;
{{ח:תת|(4)}} רוחב משטח ההליכה יהיה לפי דרישות התפוסה;
{{ח:תת|(5)}} אם יותקן על הגג פתח מוצא של מערכת שחרור עשן, הוא יותקן במרחק של 5 מטרים לפחות ממשטח ההליכה; גובה הפתח יהיה 3 מטרים לפחות מעל גובה הגג.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ט|סימן ט׳: יציאה|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.9.1|יציאה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.9.1}}
{{ח:ת}} ביציאה יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ט|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.2.9.2|מרכיבי היציאה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.9.2}}
{{ח:תת|(א)}} יציאה יכולה להכיל אחד או יותר מחלקי הבניין המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} דלת יציאה חיצונית, בתנאי שתיפתח בכיוון המילוט, כמתואר בתרשים 3.2.9.2 א׳;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.9.2-a.jpg|708px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.9.2 א׳}}
{{ח:תתת|(2)}} מבואה או אולם כניסה, בתנאי שנתקיימו לגביהם כל התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דלת יציאה חיצונית הנצפית בלא הפרעה מדלת היציאה של המוצא הבטוח; אם אין קו מבט ישיר בין דלת היציאה מהמוצא הבטוח לדלת היציאה החיצונית, יותקן שלט מואר, ”יציאה“, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יח|בסימן י״ח}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מרחק ההליכה בין דלת היציאה מהמוצא הבטוח לדלת יציאה חיצונית אינו עולה על 15 מטרים, כמתואר בתרשימים 3.2.9.2 ב׳ ו־3.2.9.2 ג׳;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.9.2-b.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.9.2 ב׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.9.2-c.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.9.2 ג׳}}
{{ח:תתתת|(ג)}} המבואה או אולם הכניסה אינם משמשים לשימושים נוספים, ומופרדים מאזורים סמוכים בעלי שימוש שונה באלמנט עמיד אש;
{{ח:תתתת|(ד)}} מותרת הצבת מיתקן המיועד לשמש את המבואה או את אולם הכניסה, כגון דלפק קבלה או פינת המתנה ובלבד שהמיתקן לא יפגע ברוחב הנדרש בעבור דרך מוצא;
{{ח:תתת|(3)}} קומת עמודים מפולשת, כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים)|בתקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים), התשנ״ב–1992}}, בתנאי שנתקיימו לגביה כל התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לפחות שני צדדים של הקומה פתוחים לחלל האוויר;
{{ח:תתתת|(ב)}} נתיב היציאה פנוי ממכשולים;
{{ח:תתתת|(ג)}} מרחק ההליכה בין דלת יציאה חיצונית לבין יציאה מקומת עמודים מפולשת, אינו עולה על 15 מטרים, כמתואר בתרשימים 3.2.9.2 ב׳ ו־3.2.9.2 ג׳.
{{ח:תת|(ב)}} נתיב היציאה אל חוץ הבניין יהיה פנוי ממכשולים ויוביל אל הרחוב.
{{ח:תת|(ג)}} רוחב נתיב היציאה יהיה בהתאם לדרישות התפוסה.

{{ח:סעיף*|3.2.9.3|מספר יציאות אל חוץ הבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.9.3}}
{{ח:ת}} היה מספר המוצאים הבטוחים מאגף אש גדול מאחד, מחצית לפחות ממספר המוצאים הבטוחים הנדרש יובילו ישירות לחוץ הבניין דרך דלת יציאה חיצונית.

{{ח:סעיף*|3.2.9.4|קומה מפולשת וחצר פנימית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.9.4}}
{{ח:ת}} בחצר, בקומת עמודים מפולשת, בחצר פנימית או בכל חלל חיצון אחר, המשמשים חלק מיציאה, יתקיימו דרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} רוחבם לא יפחת מ־1.10 מטר ויעמוד בדרישות התפוסה, הגדול מביניהם;
{{ח:תת|(2)}} הם יחוברו לדרך ציבורית;
{{ח:ת}} בפרט זה, ”חצר פנימית“ – חצר שיש ממנה יציאה אל הרחוב.

{{ח:סעיף*|3.2.9.5|חסימת קומות תחתיות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.9.5}}
{{ח:ת}} בחדר מדרגות הממשיך יותר מחצי קומה מתחת למפלס היציאה אפשר להתקין פשפש; הפשפש יותקן במפלס היציאה או במפלס הנמוך בכחצי קומה מתחת למפלס היציאה וכיוון פתיחתו יהיה בכיוון המילוט מן הקומות התחתיות.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן י|סימן י׳: כבשים|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.10.1|דרישות כלליות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.10.1}}
{{ח:ת}} כבש המשמש חלק מדרך מוצא, יעמוד בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן י|סימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.2.10.2|מידות כבש|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.10.2}}
{{ח:תת|(א)}} מידות הכבש יהיו כמצוין בטבלה שלהלן:
{{ח:תת}}

רכיב הכבש	מידת הרכיב

רוחב מינימלי פנוי ממכשולים, למעט בליטות עד 9 סנטימטרים בגובה של מסעד יד או נמוך ממנו	110 סנטימטרים

בבניין ציבורי רוחב מינימלי פנוי ממכשולים מדוד על פני רצפת הכבש	130 סנטימטרים

שיפוע מרבי של כבש המשמש חלק מדרך מוצא נגישה לאדם עם מוגבלות	8%

שיפוע מרבי בניצב לכיוון המילוט	2%

הפרש גובה מרבי למהלך אחד של כבש	75 סנטימטרים

{{ח:תת|(ב)}} האמור בפרט משנה (א), לא יחול על –
{{ח:תתת|(1)}} כבש שאינו מיועד לשימוש אדם עם מוגבלות;
{{ח:תתת|(2)}} גישה לציוד תעשייתי, לחדרים טכניים ולחדרי אחסון;
{{ח:תתת|(3)}} כבש המיועד לתנועה של מכוניות והיכול לשמש חלק מדרך מוצא.

{{ח:סעיף*|3.2.10.3|מבנה כבש|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.10.3}}
{{ח:ת}} מבנה הכבש יתאים לדרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} כבש המשמש חלק מדרך מוצא יהיה בנוי ממבנה קבוע;
{{ח:תת|(2)}} מבנה הכבש יהיה עשוי חומר לא דליק; משטח ההליכה לא יהיה מחורר.

{{ח:סעיף*|3.2.10.4|משטחים אופקיים (פודסטים)|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.10.4}}
{{ח:תת|(א)}} בתחילת הכבש ובסופו יותקן משטח אופקי; שיפוע המשטח האופקי לא יעלה על 2%; רוחב המשטח האופקי יהיה ברוחב הכבש לפחות; אורך המשטח האופקי בכיוון ההליכה יהיה 130 סנטימטרים לפחות כמתואר בתרשים 3.2.10.4 א׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.10.4-a.jpg|352px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.10.4 א׳}}
{{ח:תת|(ב)}} בכל מקום שבו נפתחת דלת לכיוון הכבש יותקן משטח אופקי; רוחב המשטח האופקי הנמדד מפני הדלת או הפתח ובניצב להן יהיה 1.30 מטרים לפחות; אורך המשטח האופקי יהיה כרוחב הדלת או הפתח בתוספת 0.30 מטרים לפחות מעבר למזוזה הסמוכה לידית, כמתואר בתרשים 3.2.10.4 ב׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.10.4-b.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.10.4 ב׳}}
{{ח:תת|(ג)}} שינוי כיוון בכבש יבוצע רק במשטח אופקי; רוחב כבש או משטח אופקי לא יקטן בכיוון המילוט.
{{ח:תת|(ד)}} במשטחים אופקיים בבנייני ציבור יתקיימו גם הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.09|שבפרט 8.09}}.

{{ח:סעיף*|3.2.10.5|מעקה ומאחז יד|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.10.5}}
{{ח:ת}} במעקה ובמאחז יד יתקיימו דרישות ת״י 1142.

{{ח:סעיף*|3.2.10.6|כבש מחוץ לבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.10.6}}
{{ח:ת}} כבש המוביל לכניסה לבניין יותקן בתנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} רוחב הכבש לא יפחת מהרוחב הנדרש, על פי חישובי התפוסה לפרוזדור או המבואה בתוך הבניין הגובלים עם הכניסה, ולא יפחת מהרוחב הנדרש {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.04|בפרט 8.04}};
{{ח:תת|(2)}} שיפוע הכבש בתוך הנכס לא יעלה על 8%.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יא|סימן י״א: אזור מחסה|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.11.1|כללי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.11.1}}
{{ח:ת}} אזור מחסה המשמש חלק מדרך מוצא נגיש, יהיה אחד או יותר מאלה:
{{ח:תת|(1)}} חלל חסום לעשן בבניין המוגן כולו על ידי מערכת כיבוי אש אוטומטית, והנמצא במרחק שאינו עולה על 10 מטרים מחדר מדרגות המשמש מוצא בטוח כמתואר בתרשים 3.2.11.1 א׳;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.11.1-a.jpg|378px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.11.1 א׳}}
{{ח:תת|(2)}} מבואת מעלית חסומה לעשן;
{{ח:תת|(3)}} חלל בחדר מדרגות מוגן המשמש מוצא בטוח המאפשר השהיה במהלך המילוט כמתואר בתרשים 3.2.11.1 ב׳;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.11.1-b.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.11.1 ב׳}}
{{ח:תת|(4)}} דירת מגורים;
{{ח:תת|(5)}} חדר סגור בקומה המוגנת כולה על ידי מערכת כיבוי אש אוטומטית;
{{ח:תת|(6)}} מרחב מוגן קומתי או מוסדי.

{{ח:סעיף*|3.2.11.2|נגישות אזור מחסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.11.2}}
{{ח:ת}} אזור מחסה יהיה נגיש לשטחים שהוא משרת באמצעות דרך מוצא נגישה לאנשים עם מוגבלויות (להלן – דרך מוצא נגישה).

{{ח:סעיף*|3.2.11.3|יציאה מאזור מחסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.11.3}}
{{ח:ת}} מתוך אזור מחסה תהיה גישה אל מחוץ לבניין ומשם לרחוב, באמצעות פרוזדור, מוצא בטוח או מעלית.

{{ח:סעיף*|3.2.11.4|תקשורת באזור מחסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.11.4}}
{{ח:תת|(א)}} באזור מחסה תותקן מערכת תקשורת דו־סיטרית בין אזור המחסה לבין לוח הפיקוד המרכזי של מערכות הגילוי וכיבוי אש.
{{ח:תת|(ב)}} סמוך למערכת התקשורת יותקן שלט ובו הוראות בדבר קבלת עזרה באמצעות המערכת.

{{ח:סעיף*|3.2.11.5|פרטי אזור מחסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.11.5}}
{{ח:ת}} באזור מחסה יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.11.6|בפרטים 3.2.11.6}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.11.7|3.2.11.7}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.11.8|3.2.11.8}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.11.9|3.2.11.9}}.

{{ח:סעיף*|3.2.11.6|מידות אזור מחסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.11.6}}
{{ח:תת|(א)}} בכל קומה נגישה לאנשים עם מוגבלויות יותקן אזור מחסה; שטח אזור מחסה בעבור תפוסה של כל 200 איש או חלק ממנה יהיה במידות של 120×80 סנטימטרים לפחות; שטח זה מיועד לאדם בכיסא גלגלים או אדם עם כל מוגבלות אחרת; השטח יהיה נוסף על הרוחב הנדרש לדרך המוצא כמתואר בתרשים 3.2.11.1 ב׳.
{{ח:תת|(ב)}} פרט (א) לא יחול על קומה שהיציאה ממנה אל מחוץ לבניין איננה דורשת שימוש במדרגות.

{{ח:סעיף*|3.2.11.7|איסור חסימת כסא גלגלים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.11.7}}
{{ח:ת}} אזור מחסה המיועד ליותר מכיסא גלגלים אחד, יתוכנן באופן שלא יחסום יותר מכיסא גלגלים אחד אחר הנמצא באותו אזור מחסה, כמתואר בתרשים 3.2.11.7.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.11.7.jpg|549px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.11.7}}

{{ח:סעיף*|3.2.11.8|שילוט אזור מחסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.11.8}}
{{ח:תת|(א)}} כל אזור מחסה יסומן על ידי שלט שעליו כתוב: ”אזור מחסה“.
{{ח:תת|(ב)}} השלט יכיל את הסימן המציין אנשים עם מוגבלות.
{{ח:תת|(ג)}} השלטים ימוקמו במקומות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} סמוך לדלת המאפשרת כניסה לאזור המחסה;
{{ח:תתת|(2)}} סמוך לדלת הנפתחת אל חדר מדרגות מוגן הכולל אזור מחסה;
{{ח:תתת|(3)}} סמוך לדלת הנפתחת אל מבואת מעלית, הכוללת אזור מחסה.
{{ח:תת|(ד)}} בכל מקום שיש צורך לסמן בבירור את הכיוון לאזור המחסה, יוארו השלטים כנדרש בעבור שלטים לדרך מוצא כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יח|בסימן י״ח}}.

{{ח:סעיף*|3.2.11.9|שלט לעיוורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.11.9}}
{{ח:ת}} סמוך לדלת כניסה לאזור מחסה יותקן שלט לעיוורים ויתקיימו בו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יח|סימן י״ח}} ות״י 1918 חלק 4 – נגישות הסביבה הבנויה: תקשורת (להלן – ת״י 1918 חלק 4).

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יב|סימן י״ב: תפוסה וחישוב רוחב דרך המוצא|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.12.1|חישוב תפוסה|תיקון: תשס״ח־5, תשע״ח־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.12.1}}
{{ח:תת|(א)}} תפוסה של בניין תיקבע לפי סך הכל המצטבר של תפוסת חלקי הבניין השונים על פי שימושם.
{{ח:תת|(ב)}} מספר דרכי מוצא ורוחבן בכל קומה ייתנו מענה לתפוסה הכוללת של חלקי הבניין השונים באותה קומה.
{{ח:תת|(ג)}} אם דרכי מוצא משרתות יותר מקומה אחת, מספרן ורוחבן ייקבעו על פי התפוסה של הקומה שבה הם נמצאים; בכל מקרה לא תהיה הפחתה במספר דרכי המוצא או ברוחבן בכיוון המילוט, כמתואר בתרשימים 3.2.12.1 א׳ 3.2.12.1 ב׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.12.1-a.jpg|380px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.12.1 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.12.1-b.jpg|361px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.12.1 ב׳}}
{{ח:תת|(ד)}} היו דרכי המוצא משרתות קומה המלכדת נתיב מילוט מהקומות שמעליה ומתחתיה, יחושבו מספרן ורוחבן של דרכי המוצא כסכום הכמות והרוחב של הקומות המתלכדות, כאמור בתרשים 3.2.12.1 ג׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.12.1-c.jpg|356px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.12.1 ג׳}}
{{ח:תת|(ה)}} תפוסה של יציע או של מרפסת תתווסף לחישוב התפוסה של חלק הבניין שאליו הם מחוברים.
{{ח:תת|(ו)}} תפוסת חדר או אולם, לצורך חישוב רוחב ומספר דרכי מוצא, תחושב על ידי חלוקת השטח השימושי של חלק הבניין האמור, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.2|בטור א׳ בטבלה 3.2.12.2}}, הנמדד במטר מרובע, במקדם התפוסה הנקוב בטור ב׳ לצדו, למעט אם נרשם אחרת; בפרט זה, ”שטח שימושי“ – השטח הנמדד על פי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.2|טור ג׳ בטבלה האמורה}} ובהתייחס לדרישות הנוספות כמצוין {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.2|בטור ד׳}}.
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור בפרט משנה (ו), מותר שתפוסת חדר או אולם תהיה גדולה מן התפוסה המתקבלת מהחישוב לפי פרט משנה (ו), בתנאי שבמרכיבי דרך המוצא יתקיימו כל דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב|פרק זה}}; פרט משנה זה לא יחול על שימושים שההערה 'תפוסה מקסימלית׳ מצוינת לצדם {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.2|בטור ד׳ בטבלה 3.2.12.2}}.
{{ח:תת|(ח)}} שטחי פרוזדורים, מדרגות, חדרי שירותים וחדרים טכניים לא ייכללו בחישוב התפוסה.
{{ח:תת|(ט)}} אם מתקיימים באולם כמה שימושים בו־זמנית וניתן להבחין בין מתחמים שונים באולם שבכל אחד מהם מתקיים שימוש נפרד, תפוסתו של כל מתחם תחושב לפי השימוש בו, לדוגמה כמתואר בתרשים 3.2.12.1 ד׳; אם לא ניתן להגדיר שימוש נפרד בכל מתחם, תחושב התפוסה לכל שטח האולם לפי השימוש בעל התפוסה הגבוהה ביותר.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.12.1-d.png|222px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.12.1 ד׳}}

{{ח:סעיף*|3.2.12.2|מקדמי תפוסה|תיקון: תשס״ח־5, תשע״ח־2, תשפ״ו|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.12.2}}
{{ח:ת}} בתפוסת בניין יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.1|פרט 3.2.12.1}} לפי מקדמי התפוסה המפורטים להלן:
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.2.12.2 – מקדמי תפוסה (במ״ר לנפש)'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} השימוש	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} השטח לנפש במ״ר או דרישה אחרת	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} השטח הנמדד	{{מוקטן|טור ד׳}} {{ש}} הדרישות המתקיימות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.3|פרט 3.2.12.3}}

'''התקהלות'''

1	אולם אסיפות עם מקומות ישיבה מקובעים	לפי כמות המושבים המקובעים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.3|ופרט 3.2.12.3(ב)}}	(א), (ב), תפוסה מקסימלית

2	אולם אסיפות עם מקומות ישיבה לא מקובעים המיועד לצפייה באירוע, ובכלל זה הרצאה, הצגה, קונצרט או פעילות ספורט	1	נטו אולם	(א), (ב1), תפוסה מקסימלית, לדוגמה כמתואר בתרשים 3.2.12.3 א׳

3	אולם אסיפות בלא מקומות ישיבה הפנוי מריהוט קבוע או נייד	0.75 עד 1	נטו אולם	(א), (ב2), תפוסה מקסימלית, לדוגמה כמתואר בתרשים 3.2.12.3 ב׳

3א	אולם אסיפות עם מקומות ישיבה לא מקובעים ליד שולחנות או אולם שמחות	1.4 עד 1	נטו אולם	(א), (ב1), (ב2) תפוסה מקסימלית, לדוגמה כמתואר בתרשים 3.2.12.3 ג׳

3ב	אולם אסיפות המיועד לדיסקוטק או שעיקר פעילותו הגשת משקאות משכרים הכולל מספר שימושים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.3|בפרט 3.2.12.3(ח)}}	לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.3|פרט 3.2.12.3(ח)}}	לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.3|פרט 3.2.12.3(ח)}}	(ח), לדוגמה כמתואר בתרשים 3.2.12.3 ד׳

4	אזור מגודר או אזור שיגודר לצורך אירוע, שאיננו מקורה, מחוץ לבניין בגבולות הנכס, עם מושבים מקובעים	לפי כמות המושבים המקובעים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.3|ופרט 3.2.12.3(ב)}}	(ב), תפוסה מקסימלית

5	אזור מגודר או אזור שיגודר לצורך אירוע, שאיננו מקורה, מחוץ לבניין בגבולות הנכס ללא מושבים מקובעים, המשמש לפסטיבל.	1	האזור המגודר	תפוסה מקסימלית

6	באצטדיון או אולם ספורט, באזור ישיבה על ספסלים	לכל משתמש 0.50 מטר אורך ספסל {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.3|ופרט 3.2.12.3(ב)}}	(ב), תפוסה מקסימלית

7	באצטדיון או אולם ספורט, באזור ישיבה על מושבים מקובעים	לפי כמות המושבים המקובעים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.3|ופרט 3.2.12.3(ב)}}	(ב), תפוסה מקסימלית

8	אולם לכדורת, לביליארד ולמשחקים כיוצא באלה	1.10 {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.3|ופרט 3.2.12.3(ב)}}	נטו אולם – למעט שטח המשחקים	(א), תפוסה מקסימלית

9	אולם המתנה – חלק מבניין המשמש מקום המתנה לכניסה לאולם אסיפות למעט אולם שמחות.	1	נטו אולם	(א)

10	אולם המתנה לאולם שמחות	0	נטו אולם	(א), (ז)

11	מסעדה או שטח הסעדה	1.4 עד 1	נטו שטח הסעדה	(א), (ב2)

12	מטבח	10	נטו	(א)

13	ספרייה, אולם קריאה	4.6	נטו	(א)

14	ספרייה, אזור מדפי ספרים	10	נטו	(א)

15	בריכה	3	שטח המים	תפוסה מקסימלית

16	בריכה	3	שטחים מרוצפים מסביב לבריכה

17	בריכה	1	בשטח פתוח לא מקורה המשמש לאירועים	תפוסה מקסימלית

18	בריכה	4	בשטח פתוח לא מקורה שאינו משמש לאירועים

19	מקווה	3	שטח המים

20	מקווה	3 שטחים מרוצפים מסביב למקווה

21	חדר כושר הכולל ציוד	4.6	נטו	(א)

22	חדר כושר ללא ציוד	1.4	נטו	(א)

23	במה	1.4	נטו	(א)

24	גלריה טכנית ומעברים לתאורה, תחזוקה וכדומה	10	נטו

'''מוסדות חינוך'''

25	כיתה	1.25	נטו	(א)

26	חדרי מלאכה	4	נטו	(א)

27	מעבדות במוסדות חינוך	2.5	נטו	(א)

'''גן ילדים'''

28	כיתה בגן ילדים או מעון יום	3.3	נטו	(א)

'''מוסדות בריאות'''

29	מרפאות	9	ברוטו	(א)

30	מחלקות טיפול	22	ברוטו	(א)

31	חדרי חולים (שינה)	11	ברוטו	(א)

'''בית סוהר, בית מעצר'''

32	תא מעצר, תא מאסר	4.5	נטו תא מעצר או תא מאסר

'''מגורים'''

33	בניין דירות	18	נטו שטח הדירות	(א)

34	בתי מלון ומעונות סטודנטים	18	נטו שטח הדירות או החדרים, לפי העניין	(א)

35	דיור מוגן	18	שטח הדירות ברוטו	(א)

36	אולם מיטות באכסניה	5	נטו אולם	(א)

'''תעשיה'''

37	תעשיה רגילה (כמו משרדים)	10	נטו אולם ייצור	(א)

38	תעשיה מיוחדת	בהתאם לתפוסה המתוכננת אך לא יותר מ־100	נטו אולם ייצור	(א)

39	תעשיה מסוכנת	בהתאם לתפוסה המתוכננת אך לא יותר מ־100	נטו אולם ייצור	(א)

40	בית מלאכה	5	נטו אולם ייצור	(א)

'''עסקים'''

41	משרדים	10	נטו שטח למסחר	(א)

'''אחסון'''

42	אולם אחסון	30	נטו אולם האחסון	(א)

'''מסחר'''

43	מסחר בקומת מרתף	3	נטו שטח למסחר לרבות חלל ציבורי מקורה בחזית החנויות	(ג)

44	מסחר בקומת רחוב	3	נטו שטח למסחר לרבות חלל ציבורי מקורה בחזית החנויות	(ג)

45	מסחר בקומה מעל מפלס קומת הרחוב	6	נטו שטח למסחר לרבות חלל ציבורי מקורה בחזית החנויות	(ג)

46	קומה או חלק מקומה המשמש רק בעבור אחסון, אזור למשלוח או קבלת סחורה ואשר איננו פתוח לקהל	30	נטו

47	קניון מקורה	כל שטחי המסחר, למעט מעברים המשמשים דרך מוצא בטוח ולמעט מעבר ציבורי משותף.	(ג), (ד), (ה), (ו)

אזור המכירה מתחת למפלס הרחוב	3

אזור המכירה במפלס הרחוב	3

אזור המכירה מעל מפלס הרחוב	6

'''בניינים אחרים'''

48	חניון מקורה וחניון לא מקורה	30	קומת החניה נטו

49	מקלט או מרחב מוגן	שטחו לא ייחשב במניין התפוסה

50	לכל שימוש אחר	בהתאם לשימוש הדומה לו ביותר מבין השימושים המפורטים בטור א	בהתאם לשימוש הדומה לו.

{{ח:סעיף*|3.2.12.3|הערות לטבלת מקדמי תפוסה|תיקון: תשס״ח־5, תשע״ח־2, תשפ״ד־2, תשפ״ו|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.12.3}}
{{ח:ת}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.2|בטבלה 3.2.12.2}}, יחולו הדרישות האלה:
{{ח:תת|(א)}} בטבלה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ברוטו“ – שטח נטו בתוספת שטח הפרוזדור הסמוך הנמדד בין הקירות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נטו“ – שטח פנים החדר או האולם הנמדד בין הקירות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בניין תעשיה רגילה“ – בניין המשמש לתעשיה ברמת סיכון נמוכה או רגילה, והיכול לכלול כמה קומות, כאשר בכל קומה יכולות להיות כמה פעילויות שונות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שטח למטרה עיקרית“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים)|בתקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים), התשנ״ב–1992}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תעשיה מיוחדת“ – בניין המשמש לתעשיה ברמת סיכון נמוכה או רגילה, המשמש לתהליך מסוים, והמאופיין בצפיפות נמוכה של אנשים ומרבית שטח המפעל תפוס במכונות או בציוד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תעשיה מסוכנת“ – תעשיה ברמת סיכון גבוהה (High Hazard);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תפוסה מקסימלית“ – התפוסה המחושבת לשימוש זה לפי מקדם התפוסה בטור ב׳ בטבלה תהיה התפוסה המקסימלית.
{{ח:תת|(ב)}} שטחים באולם או בזירת המשחק שאינם משמשים מעברים של דרכי המוצא, המיועדים להצבת כיסאות ניידים, יחושבו לפי 1 מ״ר שטח רצפה מינימלי לנפש.
{{ח:תת|(ב1)}} ניתן להשתמש באולם במערכי ישיבה שונים, ובלבד שכמות המושבים לא תעלה על הכמות המותרת {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.2|בטבלה 3.2.12.2}} ומערך הישיבה שבשימוש יעמוד בכל הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|שבפרק ט׳}}, ובכלל זה הדרישות לעניין רוחב המעבר ורוחב הגישה למעבר.
{{ח:תת|(ב2)}} ניתן לחשב את התפוסה לשימוש זה לפי כל מקדם תפוסה המצוי בטווח המצוין בטור ב׳ בטבלה; המקדם שלפיו חושבה התפוסה יפורט בנספח בטיחות אש לבקשה להיתר.
{{ח:תת|(ג)}} לקביעת התפוסה לבניין המשמש למסחר, שבו קומות החנויות הן קומות רחוב והן נפתחות ישירות החוצה לרחובות במפלסים שונים ולשני צדדים שונים, החישוב ייעשה בנפרד בעבור כל קומה הפתוחה ישירות למפלס הרחוב לפי 3.0 מ״ר לנפש משטח החנויות המיועד למסחר; לעניין פרט זה, ”קומת רחוב“ – קומה עם גישה ישירה מהרחוב שהפרש המפלסים ממנה אל המדרכה אינו עולה על 1.20 מטרים, למעט אזור אחורי המיועד לפריקה וטעינה בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} בקניון מקורה תחושב התפוסה כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} חישוב התפוסה לגבי מעבר ציבורי משותף ומקורה, שהוא מוגן עשן, ייערך על ידי חלוקת סך כל השטח של כל החנויות בקומה, בתוספת 50% משטחי חנויות עוגן, במקדם הנמוך ביותר לפי הטבלה שלהלן:
{{ח:תתת}} לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”חנות עוגן“ – חנות ששטחה למסחר עולה על 2,000 מ״ר;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מעבר ציבורי משותף מוגן עשן“ בקניון – מעבר שרוחבו 6 מטרים לפחות וגובהו 6 מטרים לפחות, והכולל סידורי שליטה בעשן, כך שעשן לא יצטבר מתחת לגובה של 2.20 מטרים מעל מפלס הרצפה הגבוהה ביותר הנמצאת בחלל המעבר הציבורי המשותף;
{{ח:תתת}} {{ממורכז|'''טבלת מקדמי תפוסה (במ״ר לנפש) בעבור מעבר ציבורי משותף מוגן עשן מקורה בקניון'''}}
{{ח:תתת}}

סה״כ שטח החנויות + 50% משטח חנויות העוגן מחושב במ״ר	קטן מ־14,000 מ״ר	גדול מ־14,000 מ״ר קטן מ־28,000 מ״ר	גדול מ־28,000 מ״ר קטן מ־37,000 מ״ר	גדול מ־37,000 מ״ר

מקדם התפוסה	3	3.95	5.0	5.1

{{ח:תתת|(2)}} חישוב התפוסה בעבור מעבר ציבורי שאיננו מוגן עשן יהיה בהתאם לשימוש של הקומה שנמצא בה המעבר הציבורי.
{{ח:תת|(ה)}} לכל חנות יסופקו דרכי מוצא החוצה, אל השטח המקורה של הקניון או אל מחוץ לבניין, בהתבסס על חישוב התפוסה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.2|טבלה 3.2.12.2}}.
{{ח:תת|(ו)}} לכל חנות עוגן תהיה מערכת דרכי מוצא עצמאית שאיננה מסתמכת על הקניון המקורה בעבור 50% לפחות מן התפוסה.
{{ח:תת|(ז)}} אם משמש אולם ההמתנה להתקהלות נפרדת ושונה מן ההתקהלות באולם השמחות, תחושב התפוסה לאולם ההמתנה לפי 1 מ״ר לנפש.
{{ח:תת|(ח)}} לצורך חישוב תפוסת אולם אסיפות שבו מתחמי פעילות שונים ניתן לכלול שילוב של שניים או יותר משימושים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שטח הבר – שטח זה יופחת מהשטח נטו של האולם; לדוגמה שטח A בתרשים 3.2.12.3 ד׳;
{{ח:תתת|(2)}} אזור ישיבה סביב בר עם מקומות ישיבה מקובעים או לא מקובעים – לפי כמות מקומות הישיבה, ובלבד שלא יפחת מ־50 ס״מ אורך בר לכל משתמש; עומק שטח הישיבה יהיה לפחות 50 ס״מ; לדוגמה שטח B בתרשים 3.2.12.3 ד׳;
{{ח:תתת|(3)}} אזור ישיבה סביב שולחנות אשר כולל מקומות ישיבה מקובעים או לא מקובעים או אזור כיסאות בלבד בלא שולחנות – בשטח אולם של עד 930 מ״ר יחושב לפי מקדם תפוסה של 1 מ״ר לנפש ובשטח אולם של מעל 930 מ״ר יחושב לפי מקדם תפוסה של 1.4 מ״ר לנפש; מדידת השטח נטו לפרט זה תתבצע מנקודה המרוחקת 50 ס״מ מן השולחן כשמרחק זה נמדד בניצב למישור שפת השולחן; לדוגמה שטח C בתרשים 3.2.12.3 ד׳;
{{ח:תתת|(4)}} שטח אולם הפנוי מריהוט קבוע או נייד, ובכלל זה מעבר, יחושב לפי מקדם תפוסה של 0.75 מ״ר לנפש; לדוגמה שטח D בתרשים 3.2.12.3 ד׳;
{{ח:תתת|(5)}} רוחב המעבר ורוחב הגישה למעבר יעמדו בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|פרק ט׳}}.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.12.3-a.png|303px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.12.3 א׳ – אולם אסיפות עם מקומות ישיבה לא מקובעים}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.12.3-b.png|169px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.12.3 ב׳ – אולם אסיפות בלא מקומות ישיבה הפנוי מריהוט}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.12.3-c.jpg|362px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.12.3 ג׳ – אולם אסיפות עם מקומות ישיבה לא מקובעים ליד שולחנות או אולם שמחות}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.12.3-d.png|137px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.12.3 ד׳}}

{{ח:סעיף*|3.2.12.4|מקדם הרוחב של מרכיבי דרך מוצא|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.12.4}}
{{ח:תת|(א)}} הרוחב החופשי המינימלי של כל מרכיבי דרך מוצא מחלק של בניין יחושב בעבור סוג השימוש, כמפורט בטור א׳ בטבלה שלהלן, על ידי הכפלת מספר האנשים המרבי שבעבורם מיועדת דרך המוצא, המתקבל מחישוב התפוסה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.1|פרט 3.2.12.1}}, במקדם הרוחב הנקוב בטור ב׳ או ג׳ בטבלה, והנמדד בסנטימטרים לנפש, בהתאם למרכיב דרך המוצא; בפרט זה, ”מהלך אופקי“ – לרבות מעבר משופע או כבש ששיפועו אינו עולה על 8%.
{{ח:תת|(ב)}} {{ממורכז|'''טבלה 3.2.12.4 – מקדמי רוחב'''}}
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} השימוש	{{width=”50%“ | מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} מקדם רוחב של מדרגות וכבש ששיפועו עולה על 8%	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} מקדם רוחב של מהלך אופקי

סנטימטרים לנפש	סנטימטרים לנפש

1	מחלקה סיעודית בבית חולים	1.0	0.5

2	בית חולים – מחלקה אמבולטרית עם כיסוי במתזים	0.8	0.5

3	בית חולים – מחלקה אמבולטרית בלא כיסוי במתזים	1.5	1.3

4	אזורים בעלי סיכון גבוה (High Hazard)	1.8	1.0

5	כל האחרים	0.8	0.5

{{ח:תת}} בטבלה זו, ”אזורים בעלי סיכון גבוה“ – אזורים שבהם מאחסנים, מוכרים, מעבדים או מייצרים חומר מסוכן.

{{ח:סעיף*|3.2.12.5|אופן חישוב וקביעת רוחב פרוזדור|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.12.5}}
{{ח:תת|(א)}} הרוחב החופשי המינימלי של פרוזדור, לא יפחת מהנדרש בהתאם לחישובי התפוסה המפורטים בפרט משנה (ב), או מהרוחב הנקוב בטבלה שבפרט משנה (ג), לפי הרחב מבין השניים.
{{ח:תת|(ב)}} רוחבו החופשי המינימלי של פרוזדור יחושב כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} יחושב סך כל התפוסות של כל החדרים שהפרוזדור משרת אותם;
{{ח:תתת|(2)}} סך כל התפוסות יחולק במספר דרכי המוצא הנדרשות שאליהן מוביל הפרוזדור, כמתואר בתרשים 3.2.12.5;
{{ח:תתת|(3)}} לקבלת הרוחב המינימלי של הפרוזדור תוכפל התוצאה המתקבלת בפסקה (2) במקדם הרוחב הקבוע בטבלה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.4|שבפרט 3.2.12.4}}.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.12.5.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.12.5}}
{{ח:תת|(ג)}} הרוחב המינימלי של פרוזדור בבניין או בחלק בניין, מהסוג המפורט בטור א׳ בטבלה שלהלן יהיה כנקוב בטור ב׳:
{{ח:תת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.2.12.5 – רוחב מינימלי של פרוזדור המהווה חלק מדרך מוצא'''}}
{{ח:תת}}

width=”35px“	{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} סוג הבניין או חלק הבניין	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} רוחב הפרוזדור במטרים

1	בדירת מגורים, פרוזדור המשמש כניסה ראשית	1.00

2	בדירת מגורים	0.90

3	בניין מגורים, בניין משרדים, בניין תעשיה או בניין מלאכה	1.10

4	בניין מסחרי	1.30

5	בניין המשמש מוסד ציבורי	1.30

6	אגפי כיתות לימוד בבית – ספר יסודי עד תיכון	2.40

7	פרוזדור המיועד למעבר מיטות בבית חולים כללי או במחלקה גריאטרית או במחלקה סיעודית בבית אבות	2.20

8	בית חולים פסיכיאטרי	1.80

9	פרוזדור המיועד לחולים אמבולטוריים בבית חולים	1.50

10	דיור מוגן	1.50

11	בית אבות	1.80

12	מקווה	0.90

13	בכל בניין למעט בדירת מגורים, בחלק הבניין שאינו משמש לייעודו הראשי של הבניין	1.10

14	בבניין עם מעלית, שהכניסה אליה מהפרוזדור, לאורך פיר המעלית. אורך הפרוזדור יהיה 1.50 מטרים לפחות.	1.50

15	בבניין שמותקנת בו מעלית נושאת אלונקה, רוחב הפרוזדור ממישור דלת המעלית, לאורך פיר המעלית	2.20

16	כל בניין אחר	בהתאם לסוג הבניין הדומה לו ביותר מבין הבניינים המפורטים בטור א׳, על פי החלטת עורך הבקשה

{{ח:סעיף*|3.2.12.6|רוחב דלת בפרוזדור|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.12.6}}
{{ח:ת}} הותקנה דלת בניצב לכיוון התנועה בפרוזדור, רוחבה יהיה כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.3|בפרט 3.2.1.3}}.

{{ח:סעיף*|3.2.12.7|רוחב דרכי מוצא בבניין בעל שימושים שונים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.12.7}}
{{ח:תת|(א)}} רוחב מרכיבי דרך מוצא בבניין בעל שימושים שונים ייקבע לפי החישוב המתאים לאותו חלק מהבניין בעל הרוחב החופשי הגדול ביותר.
{{ח:תת|(ב)}} בבניין בעל שימושים שונים, בו חלקי הבניין מופרדים על ידי מחיצת אש, רוחב מרכיבי דרך מוצא לכל חלק מבניין ייקבע לפי החישוב המתאים לשימוש הנעשה באותו חלק של הבניין.

{{ח:סעיף*|3.2.12.8|רוחב מעבר המהווה חלק מדרך מוצא|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.12.8}}
{{ח:תת|(א)}} רוחב מעבר בבניין, המהווה חלק מדרך מוצא, יהיה לפחות 1.10 מטרים; דרישה זו אינה חלה על דלתות, שרוחבן בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.1|בפרטים 3.2.1.1 עד 3.2.1.3}}. ואינה חלה בדירת מגורים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א) רוחב מעבר המשרת עד 10 אנשים, ושאורכו אינו עולה על 15 מטרים, יהיה 0.90 מטרים לפחות.

{{ח:סעיף*|3.2.12.9|גובה מעבר ופרוזדור|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.12.9}}
{{ח:תת|(א)}} גובה מזקף ראש של מעבר ופרוזדור יהיה 2.20 מטרים לפחות, למעט הגובה מתחת למשקופים.
{{ח:תת|(ב)}} הנמכות מקומיות של התקרה או התקנת מערכות מכניות כגון רכיבי תאורה, רכיבי מיזוג אוויר, מתזים, שלטים וכיוצא באלה, יותרו, בתנאי שגובה מזקף הראש יהיה 2 מטרים לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} גובה מזקף הראש בפרט משנה (א) יישמר בעבור שני שלישים לפחות משטח התקרה בכל חלק של הבניין.

{{ח:סעיף*|3.2.12.10|אופן מדידת רוחב מעבר ופרוזדור|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.12.10}}
{{ח:תת|(א)}} מדידת רוחב מעבר ופרוזדור תיערך בגובה 1.20 מטרים מעל הרצפה ובין ציפויי הקיר כמתואר בתרשים 3.2.12.10.
{{ח:תת|(ב)}} תותר הבלטת מסעדים המותקנים לאורך צדי המעבר והפרוזדור עד 9 סנטימטרים מפני ציפוי הקיר כמתואר בתרשים 3.2.12.10; הבלטה זו לא גורעת מרוחבו של המעבר והפרוזדור.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.12.10.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.12.10}}
{{ח:תת|(ג)}} במהלך פתיחת דלת, לא יבלוט אגף הדלת ביותר ממחצית רוחב הפרוזדור או המעבר לפי תרשים 3.2.1.10 א׳.
{{ח:תת|(ד)}} תותר הבלטת דלת הפתוחה למעבר ולפרוזדור לפי תרשים 3.2.1.10 ב׳.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יג|סימן י״ג: מספר דרכי מוצא|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.13.1|כללי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.13.1}}
{{ח:ת}} מספר דרכי מוצא מבניין או מחלק בניין יהיה לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יג|סימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.2.13.2|מספר פתחי היציאה מחדר או מחלק בניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.13.2}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפחת משניים מספר פתחי יציאה מחדר או מחלק בניין המופרד באמצעות קירות ודלתות, שנתקיימו לגביו אחד או יותר מהתנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מיועד להכיל 50 איש או יותר;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מיועד לאחסון חומרים מסוכנים, לייצורם או לשימוש בהם וגודלו עולה על 20 מ״ר.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפחת משלושה מספר פתחי יציאה מחדר או אולם המיועד להכיל למעלה מ־500 איש אך לא יותר מ־1,000 איש.
{{ח:תת|(ג)}} לא יפחת מארבעה מספר פתחי יציאה מחדר או אולם המיועד להכיל למעלה מ־1,000 איש.

{{ח:סעיף*|3.2.13.3|מספר דרכי מוצא מקומה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.13.3}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפחת משניים מספר דרכי מוצא מקומה בבניין, למעט במקרים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} בניין מגורים שאינו רב־קומות;
{{ח:תתת|(2)}} בניין שאינו רב־קומות שבו מספר האנשים המרבי שקומה כלשהי מיועדת להכיל אינו עולה על 30, ושמרחק ההליכה מכל נקודה בקומה אל מוצא בטוח או אל יציאה אינו עולה על 30 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפחת משלוש מספר דרכי מוצא מקומה בבניין המיועדת להכיל למעלה מ־500 איש אך לא יותר מ־1,000 איש.
{{ח:תת|(ג)}} לא יפחת מארבע מספר דרכי מוצא מקומה בבניין המיועדת להכיל למעלה מ־1,000 איש.
{{ח:תת|(ד)}} מספר דרכי המוצא בקומה לא יפחת ממספר דרכי המוצא הנדרשות מחדר או מחלק בניין הכלול בתוכה.

{{ח:סעיף*|3.2.13.4|מספר דרכי מוצא מבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.13.4}}
{{ח:תת|(א)}} מספר דרכי המוצא מבניין לא יפחת ממספר דרכי המוצא הנדרשות מחלק בניין או מקומה הכלולים בו.
{{ח:תת|(ב)}} ממבואת מעלית תותקן דרך מוצא אחת לפחות.

{{ח:סעיף*|3.2.13.5|מחיצה ניידת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.13.5}}
{{ח:תת|(א)}} הותקנה מחיצה ניידת לחלוקת חדר או חלל, בכל חלק של החדר או החלל לאחר החלוקה יתקיימו דרישות מספר דרכי מוצא המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יג|בסימן זה}}, דרישות מיקום דרכי מוצא המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יד|בסימן י״ד}} ודרישות מרחקי הליכה המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טו|בסימן ט״ו}}.
{{ח:תת|(ב)}} במחיצה ניידת ניתן להתקין דלת סובבת או פתח המאפשרים מעבר בין צד אחד של החדר המחולק למשנהו; פתח זה ייחשב במניין פתחי היציאה מהחדר לאחר החלוקה ובלבד שתפוסת החלק שממנו אין מעבר ישיר לפרוזדור איננה עולה על 20 איש.
{{ח:תת|(ג)}} מחיצה ניידת לא תחסום מעבר או פרוזדור המשמש גישה למוצא בטוח באותה קומה.
{{ח:תת|(ד)}} במחיצה ניידת יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ו|פרק ו׳}} לעניין חומרי גמר בבניין.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יד|סימן י״ד: מיקום דרכי מוצא|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.14.1|מיקום דרכי מוצא|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.14.1}}
{{ח:תת|(א)}} גישה למוצא בטוח או ליציאה תהיה באמצעות מעבר או פרוזדור ולא דרך חדרים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), יותר מעבר בגישה למוצא בטוח דרך חדר אחד סמוך, בתנאי ששני החדרים משמשים חלק מאותה יחידה תפקודית, או דרך מבואה (לובי), ובלבד שהחדרים אינם משמשים לאחסון חומרים מסוכנים ואינם ניתנים לנעילה, כמתואר בתרשים 3.2.14.1 א׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.14.1-a.jpg|361px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.14.1 א׳}}
{{ח:תת|(ג)}} נדרשות שתי דרכי מוצא מחדר או אולם, דלתות היציאה ימוקמו באופן שהמרחק הקטן ביותר בין דלת יציאה אחת לשניה (להלן בפרט זה – המרחק המינימלי) לא יפחת מחצי אורך האלכסון המחבר את שתי הנקודות המרוחקות ביותר באותו חדר או אולם; נדרשות יותר משתי דרכי מוצא מחדר או אולם, המרחק המינימלי יישמר בין שתי דלתות היציאה המרוחקות ביותר; מדידת המרחק המינימלי תיערך בקו ישר בין מזוזות המלבנים הסמוכים של דלתות היציאה כמתואר בתרשימים 3.2.14.1 ב׳ ו־3.2.14.1 ג׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.14.1-b.jpg|180px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.14.1 ב׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.14.1-c.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.14.1 ג׳}}
{{ח:תת|(ד)}} נדרשות שתי דרכי מוצא מקומה, דלתות היציאה מהקומה ימוקמו באופן שהמרחק המינימלי לא יפחת מחצי אורך האלכסון המחבר את שתי הנקודות המרוחקות ביותר בקומה; נדרשות יותר משתי דרכי מוצא מקומה, המרחק המינימלי יישמר בין שתי דלתות היציאה המרוחקות ביותר; מדידת המרחק המינימלי תיערך בקו ישר בין מזוזות המלבנים הסמוכים של דלתות היציאה; לעניין פרט זה, דלת היציאה מהקומה אפשר שתהיה דלת הנפתחת אל מוצא בטוח, דלת יציאה חיצונית, פתח יציאה חיצוני, תחילתו של חדר מדרגות לא מוגן, או תחילתה של יציאה כמתואר בתרשים 3.2.14.1 ד׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.14.1-d.jpg|379px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.14.1 ד׳}}
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בפרט משנה (ד) לעניין אופן מדידת המרחק בין דלתות היציאה, אם דלתות היציאה מחוברות ביניהן בעזרת פרוזדור בעל עמידות אש של 60 דקות, יימדד המרחק המינימלי לאורך מסלול ההליכה בפרוזדור כמתואר בתרשים 3.2.14.1 ה׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.14.1-e.jpg|379px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.14.1 ה׳}}
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בפרטי משנה (ג) ו־(ד), בבניין שמותקנת בו, בכל שטח הבניין, מערכת מתזים או בבניין המיועד למוסדות חינוך, שהותקנו בו, בפרוזדורים ובמבואות, סידורי שליטה בעשן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה|בפרק ה׳}}, המרחק בין הדלתות כאמור בפרטי משנה (ג) ו־(ד), לא יפחת משליש אורך האלכסון המחבר את שתי הנקודות המרוחקות בחדר, באולם או בקומה בהתאמה.
{{ח:תת|(ז)}} בקומה שבה דלתות היציאה למוצא בטוח ממוקמות בשני אגפי אש המופרדים זה מזה, ובמחיצת האש מותקנת דלת אש, המאפשרת מעבר בין אגף אחד לאגף שני, לא יחולו מגבלות המרחק המינימלי המפורטות בפרטי משנה (ד) ו־(ו).
{{ח:תת|(ח)}} חדרי מדרגות משולבים בצורת מספריים ייחשבו כשני מוצאים בטוחים נפרדים אם הם מופרדים זה מזה למעבר אש ועשן, בכל מרכיביהם; ההפרדה בין חדרי המדרגות המשולבים תהיה על ידי אלמנט עמיד אש למשך 120 דקות לפחות.
{{ח:תת|(ט)}} אם נדרשים בבניין שני מוצאים בטוחים או יותר, תתאפשר גישה חופשית מכל חלל מאויש בקומה אל שני מוצאים בטוחים לפחות.
{{ח:תת|(י)}} אם בין שני מוצאים בטוחים מקשר פרוזדור שאורכו עולה על 50 מטרים, תחולק הקומה על ידי מחיצת אש ובפרוזדור תותקן דלת אש; כל תוספת של 50 מטרים לאורך הפרוזדור תחולק בהתאמה, כמתואר בתרשים 3.2.14.1 ו׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.14.1-f.jpg|380px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.14.1 ו׳}}

{{ח:סעיף*|3.2.14.2|דרכי מוצא נגישות בבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.14.2}}
{{ח:ת}} אם נדרשות בבניין דרכי מוצא נגישות לאנשים עם מוגבלות, יתקיימו בהן הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.14.3|בפרטים 3.2.14.3}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.14.4|3.2.14.4}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.14.5|ו־3.2.14.5}}.

{{ח:סעיף*|3.2.14.3|מספר דרכי מוצא נגישות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.14.3}}
{{ח:תת|(א)}} מכל חלק נגיש בבניין, יהיו לפחות שתי דרכי מוצא נגישות לאנשים עם מוגבלות וגישה אחת לפחות לאזור מחסה נגיש.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} גישה לדרכי מוצא בטוח הנגישות לאנשים עם מוגבלות, אפשר שתהיה משותפת, במגבלות האורך המותר למהלך משותף, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טו|בסימן ט״ו}};
{{ח:תתת|(2)}} בבניין או חלק מבניין שבעבורו נדרשת דרך מוצא אחת בלבד, תותקן דרך מוצא נגישה אחת לאנשים עם מוגבלות.

{{ח:סעיף*|3.2.14.4|מרחק בין כניסות לדרכי מוצא בטוח|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.14.4}}
{{ח:ת}} אם נדרשות שתי דרכי מוצא נגישות לאנשים עם מוגבלות, המרחק בין המוצאים הבטוחים יהיה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יד|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.2.14.5|המשכיות דרך מוצא נגישה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.14.5}}
{{ח:ת}} נדרשת דרך מוצא נגישה לאנשים עם מוגבלות, יהיה נתיבה המשכי מכל מקום נגיש בבניין אל מחוץ לבניין או אל אזור מחסה נגיש וממנו, באמצעות דרך מוצא, אל מחוץ לבניין.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טו|סימן ט״ו: מרחקי הליכה|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.15.1|מרחקי הליכה בבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.15.1}}
{{ח:ת}} מרחק הליבה בבניין לא יעלה על הקבוע בטבלה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.5|שבפרט 3.2.15.5}}, כמתואר בתרשימים 3.2.15.1 א׳ ו־3.2.15.1 ב׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.15.1-a.jpg|363px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.15.1 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.15.1-b.jpg|375px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.15.1 ב׳}}

{{ח:סעיף*|3.2.15.2|פרוזדור ללא מוצא|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.15.2}}
{{ח:ת}} אורך פרוזדור ללא מוצא לא יעלה על הקבוע בטבלה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.5|שבפרט 3.2.15.5}}, כמתואר בתרשים 3.2.15.2 א׳; ואולם פרוזדור שאורכו קטן מרוחבו פי שניים וחצי כמתואר בתרשים 3.2.15.2 ב׳ לא ייחשב פרוזדור ללא מוצא.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.15.2-a.jpg|355px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.15.2 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.15.2-b.jpg|376px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.15.2 ב׳}}

{{ח:סעיף*|3.2.15.3|מהלך משותף|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.15.3}}
{{ח:תת|(א)}} בחלק מבניין שנדרשים בו שתי דרכי מוצא או יותר, אורך מהלך משותף לא יעלה על הקבוע בטבלה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.5|שבפרט 3.2.15.5}}, כמתואר בתרשימים 3.2.15.3 א׳, 3.2.15.3 ב׳ ו־3.2.15.3 ג׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.15.3-a.jpg|364px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.15.3 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.15.3-b.jpg|357px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.15.3 ב׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.15.3-c.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.15.3 ג׳}}
{{ח:תת|(ב)}} לעניין מהלך משותף נגיש ראה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.14.3|פרט 3.2.14.3(ב)(1)}}.

{{ח:סעיף*|3.2.15.4|מרחק הליכה בבניין עם מערכת מתזים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.15.4}}
{{ח:ת}} בבניין שבכל שטחו מותקנת מערכת מתזים, מרחק ההליכה, מהלך משותף ופרוזדור ללא מוצא לא יעלו על הקבוע בטבלה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.5|שבפרט 3.2.15.5}}.

{{ח:סעיף*|3.2.15.5|אופן מדידת מרחק הליכה ומהלך משותף|תיקון: תשס״ח־5, תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.15.5}}
{{ח:תת|(א)}} מרחק ההליכה יימדד על גבי הרצפה, לאורך הקו המרכזי של מסלול ההליכה הטבעי, המתחיל במרחק של 30 סנטימטרים מהנקודה הרחוקה ביותר הניתנת לאכלוס, בקשת המרוחקת 30 סנטימטרים ממזוזת הדלת והנגמרת במרכז דלת האש או במרכז דלת יציאה חיצונית כמתואר בתרשים 3.2.15.5 א׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.15.5-a.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.15.5 א׳}}
{{ח:תת|(ב)}} אם במסלול מרחק ההליכה או המהלך המשותף כלולות מדרגות או מישור משופע, יימדד מרחק ההליכה או המהלך המשותף, לאורך סיפי המדרגות או במקביל למישור המשופע, כמתואר בתרשים 3.2.15.5 ב׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.15.5-b.jpg|380px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.15.5 ב׳}}
{{ח:תת|(ג)}} אורך מהלך משותף יימדד באופן זהה למדידת מרחק הליכה בבניין ועד לנקודת הפיצול.
{{ח:תת|(ד)}} בבניין בעל שימוש מעורב –
{{ח:תתת|(1)}} אשר השימושים השונים הופרדו זה מזה באמצעות אלמנט עמיד אש, יהיו מרחק ההליכה, פרוזדור ללא מוצא והמהלך המשותף, מותאמים לסוג הייעוד בכל חלק מהבניין בנפרד;
{{ח:תתת|(2)}} אשר השימושים השונים שבו לא הופרדו זה מזה, יהיו מרחק ההליכה, פרוזדור ללא מוצא והמהלך המשותף, מותאמים לסוג השימוש שהמרחקים שנקבעו בעבורו הם הקצרים ביותר מבין כל השימושים בבניין.
{{ח:תת|(ה)}} מרחקי ההליכה ואורכם של פרוזדור ללא מוצא ומהלך משותף יהיו כקבוע בטבלה שלהלן ובכפוף להערות בפרט משנה (ו):
{{ח:תת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.2.15.5 – מרחקי הליכה, פרוזדור ללא מוצא ומהלך משותף 7.6.05'''}}
{{ח:תת}}

השימוש	מרחק הליכה במטרים	פרוזדור ללא מוצא במטרים	מהלך משותף במטרים

עם מתזים	ללא מתזים	עם מתזים	ללא מתזים	עם מתזים	ללא מתזים

1	התקהלות	60 {{ש}} ראה {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|פרק ט׳}}	30 {{ש}} ראה {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|פרק ט׳}}	6 {{ש}} {{מוקטן|הערה (2)}}	6 {{ש}} {{מוקטן|הערה (2)}}	6 מטרים ליותר מ־50 איש. {{ש}} 23 מטרים לפחות מ־50 איש. {{ש}} {{מוקטן|הערה (1)}}	6 מטרים ליותר מ־50 איש. {{ש}} 23 מטרים לפחות מ־50 איש. {{ש}} {{מוקטן|הערה (1)}}

2	גני ילדים ומעונות יום	60 {{ש}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.6|ופרט 3.2.15.6}}	35 {{ש}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.6|ופרט 3.2.15.6}}	15	6	30	23

3	חינוך	60 {{ש}} {{מוקטן|הערה (3)}}	35	15 {{ש}} {{מוקטן|הערה (3)}}	6	30 {{ש}} {{מוקטן|הערה (3)}}	23

4	בריאות בתי חולים	60 {{ש}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.7|ופרט 3.2.15.7}}	אסור	9	אסור	ראה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.7|פרט 3.2.15.7}}	אסור

5	בריאות אמבולטורי מרפאות	60 {{ש}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.8|ופרט 3.2.15.8}}	45 {{ש}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.8|ופרט 3.2.15.8}}	15	6	30	23

6	מגורים חד־משפחתי ודו־משפחתי	אין דרישה	אין דרישה	אין דרישה	אין דרישה	אין דרישה	אין דרישה

7	מגורים בניין דירות	98 {{ש}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.9|פרט 3.2.15.9}}	50 {{ש}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.9|פרט 3.2.15.9}}	15	10	15 {{ש}} {{מוקטן|הערה (4)}}	11 {{ש}} {{מוקטן|הערה (4)}}

8	דיור מוגן, ובתי אבות	98 {{ש}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.10|ופרט 3.2.15.10}}	30	15	6	38	אסור

9	דיור מוגן – צמוד קרקע, חד־משפחתי ודו־משפחתי	אין דרישה	אין דרישה	אין דרישה	אין דרישה	אין דרישה	אין דרישה

10	מעונות סטודנטים	98 {{ש}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.11|ופרט 3.2.15.11}}	30 {{ש}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.11|ופרט 3.2.15.11}}	15	6	15 {{ש}} {{מוקטן|הערה (4)}}	11 {{ש}} {{מוקטן|הערה (4)}}

11	בתי הארחה {{ש}} {{מוקטן|{{ח:הערה|[צ״ל: הערה]}} (5)}}	אין דרישה	אין דרישה	אין דרישה	אין דרישה	אין דרישה	אין דרישה

12	בתי מלון	98 {{ש}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.11|ופרט 3.2.15.11}}	30	15	6	15 {{ש}} {{מוקטן|הערה (4)}}	11 {{ש}} {{מוקטן|הערה (4)}}

13	מסחר	60 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	30	15 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	6	30 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	23

14	מסחר – קניון	120 {{ש}} {{מוקטן|הערות (6) (7) (8)}}	אסור	13 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	אסור	30 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	אסור

15	תעסוקה ומשרדים	90 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	30	15 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	6	30 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	23

16	תעשיה רגילה {{ש}} {{מוקטן|הערה (9)}}	75 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}} {{ש}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.15.12|פרט 3.2.15.12}}	30	15 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	15	30 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	15

17	תעשיה מיוחדת {{ש}} {{מוקטן|הערה (10)}}	120 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	60	15 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	15	30 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	15

18	תעשיה מסוכנת {{ש}} {{מוקטן|הערה (11)}}	23	אסור	אסור	אסור	אסור	אסור

19	אחסון טובין – רמת סיכון נמוכה ורגילה	120 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	30	30 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	15	30 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	15

20	אחסון חומרים מסוכנים רמת סיכון גבוהה	30 {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	אסור	אסור {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	אסור	אסור {{ש}} {{מוקטן|הערה (6)}}	אסור

21	חניון מקורה פתוח {{ש}} {{מוקטן|הערה (12)}}	120	60	15	15	15	15

22	חניון סגור	60	30	15	15	15	15

23	כל שימוש אחר	יהיה בהתאם לשימוש הדומה לו ביותר מבין השימושים המפורטים בטבלה

{{ח:תת|(ו)}} המרחקים המפורטים בטבלה שבפרט משנה (ה) לעיל כפופים להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} במהלך משותף יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כד|סימן כ״ד לפרק ט׳}};
{{ח:תתת|(2)}} מותר פרוזדור ללא מוצא ומעבר ללא מוצא באורך של עד 6 מטרים;
{{ח:תתת|(3)}} לא הותקנה מערכת מתזים, אך הותקנה מערכת גילוי ושליטה בעשן בפרוזדורים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה|בפרק ה׳ ”מערכות שליטה בעשן“}}, מרחק ההליכה יהיה 60 מטרים, אורך הפרוזדור ללא מוצא יהיה 15 מטרים, ואורך המהלך המשותף יהיה 30 מטרים;
{{ח:תתת|(4)}} פרוזדור המשמש למהלך משותף –
{{ח:תתתת|(א)}} בבניין מגורים – המדידה תתבצע מדלת היציאה מדירת מגורים לפרוזדור עד הדלת לדרך מוצא;
{{ח:תתתת|(ב)}} בבתי מלון או מעונות סטודנטים – המדידה תתבצע מדלת היציאה של חדר או של מקבץ חדרים לפרוזדור עד הדלת לדרך מוצא;
{{ח:תתת|(5)}} לעניין פרט זה, ”בית הארחה“ – בניין בתפוסה של עד 16 אורחים ועד 2 קומות;
{{ח:תתת|(6)}} בבניין תותקן מערכת סידורי שליטה בעשן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה|בפרק ה׳ ”מערכות שליטה בעשן“}};
{{ח:תתת|(7)}} המעבר הציבורי המשותף יהיה מוגן עשן כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.3|בפרט 3.2.12.3(ד)}};
{{ח:תתת|(8)}} מרחק ההליכה בתוך חנות עד 60 מטרים; מרחק ההליכה במעבר הציבורי המשותף עד 60 מטרים;
{{ח:תתת|(9)}} לעניין פרט זה, ”תעשיה רגילה“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.3|בפרט 3.2.12.3(א)}};
{{ח:תתת|(10)}} לעניין פרט זה, ”תעשיה מיוחדת“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.3|בפרט 3.2.12.3(א)}}, וגובה תקרת הבניין או גובה תחתית החלק התחתון ביותר של שלד הגג, הוא 8 מטרים לפחות, מעל מפלס הרצפה;
{{ח:תתת|(11)}} לעניין פרט זה, ”תעשיה מסוכנת“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.3|בפרט 3.2.12.3(א)}};
{{ח:תתת|(12)}} בחניון מקורה פתוח, הקירות החיצוניים יהיו פתוחים לאוויר החופשי ב־40% משטחם בכל מפלס; פתחים אלו יותקנו כך שתימנע הצטברות עשן.

{{ח:סעיף*|3.2.15.6|מרחק הליכה בגני ילדים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.15.6}}
{{ח:תת|(א)}} בגני ילדים, במרחק ההליכה יתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המרחק מכל דלת יציאה של החדר המשמשת חלק מגישה למוצא בטוח, עד הכניסה למוצא בטוח או עד דלת יציאה חיצונית, לא יעלה על 30 מטרים;
{{ח:תתת|(2)}} המרחק מכל נקודה בחדר עד למוצא בטוח לא יעלה על 35 מטרים;
{{ח:תתת|(3)}} המרחק מכל נקודה בחדר המשמש לשינה עד הדלת של אותו חדר לא יעלה על 15 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), בבניין המוגן על ידי מערכת מתזים, ניתן להגדיל את מרחקי ההליכה הנדרשים בפרט זה בעוד 25 מטרים.

{{ח:סעיף*|3.2.15.7|מרחק הליכה במוסדות בריאות, בבתי חולים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.15.7}}
{{ח:ת}} בבתי חולים, במרחק ההליכה יתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} המרחק בין דלת של חדר, המשמשת חלק מגישה למוצא בטוח, לבין מוצא בטוח לא יעלה על 45 מטרים;
{{ח:תת|(2)}} המרחק מכל נקודה בחדר עד למוצא בטוח לא יעלה על 60 מטרים;
{{ח:תת|(3)}} המרחק מכל נקודה בחדר המשמש לשינה עד הדלת של אותו חדר לא יעלה על 15 מטרים;
{{ח:תת|(4)}} המרחק מכל נקודה במקבץ חדרים המשמשים לשינה עם יציאה אחת משותפת, עד דלת היציאה המשותפת של אותו מקבץ, לא יעלה על 30 מטרים, כמתואר בתרשים 3.2.15.7.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.15.7.jpg|354px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.15.7}}

{{ח:סעיף*|3.2.15.8|מרחק הליכה במוסדות בריאות, בבתי חולים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.15.8}}
{{ח:תת|(א)}} במרפאות אמבולטוריות, במרחק ההליכה יתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המרחק בין דלת של חדר, המשמשת חלק מגישה למוצא בטוח לבין מוצא בטוח לא יעלה על 30 מטרים;
{{ח:תתת|(2)}} המרחק מכל נקודה בחדר ועד למוצא בטוח לא יעלה על 45 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), בבניין המוגן על ידי מערכת מתזים, ניתן להגדיל את מרחקי ההליכה הנדרשים בפרט זה בעוד 15 מטרים.

{{ח:סעיף*|3.2.15.9|מרחק הליכה בבניין מגורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.15.9}}
{{ח:ת}} על מרחק הליכה בבניין מגורים יחול גם {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.18.2|פרט 3.8.18.2}}.

{{ח:סעיף*|3.2.15.10|מרחק הליכה בדיור מוגן ובבתי אבות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.15.10}}
{{ח:ת}} בדיור מוגן ובבתי אבות, במרחק ההליכה יתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מרחק ההליכה בתוך חדר או בדירה, עד דלת הכניסה לחדר או לדירה לא יעלה על 38 מטרים;
{{ח:תת|(2)}} מרחק ההליכה מדלת הכניסה של החדר או הדירה עד למוצא הבטוח הקרוב ביותר לא יעלה על 60 מטרים.

{{ח:סעיף*|3.2.15.11|מרחק הליכה בבתי מלון ומעונות סטודנטים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.15.11}}
{{ח:ת}} בבתי מלון ובמעונות סטודנטים, במרחק ההליכה יתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מרחק ההליכה בתוך חדר או יחידת אירוח עד דלת הכניסה לחדר או ליחידה לא יעלה על 38 מטרים;
{{ח:תת|(2)}} מרחק ההליכה מדלת הכניסה של החדר או יחידת האירוח ועד למוצא הבטוח הקרוב ביותר לא יעלה על 60 מטרים.

{{ח:סעיף*|3.2.15.12|מרחק הליכה בתעשיה רגילה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.15.12}}
{{ח:ת}} בתעשיה רגילה הכוללת חומרים ברמת סיכון נמוכה או בינונית מרחק ההליכה לא יעלה על 120 מטרים, אם מתקיימים תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הבניין נמצא בקומת קרקע בלבד;
{{ח:תת|(2)}} בבניין מותקנת מערכת לפינוי עשן וחום המונעת סכנה של הצטברות עשן בגובה נמוך מ־1.80 מטרים בפרק הזמן הנדרש לפינוי הבניין מאנשים והבניין מוגן כולו על ידי מערכת מתזים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טז|סימן ט״ז: תאורת דרכי מוצא|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.16.1|תאורה מלאכותית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.16.1}}
{{ח:תת|(א)}} בפרוזדורים, במעברים המשרתים יותר מ־6 אנשים או שאורכם עולה על 15 מטרים ובחדרי מדרגות תותקן תאורה מלאכותית שעוצמתה במקום החשוך ביותר על הרצפה 10 לוקס לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} להפעלת תאורה מלאכותית כאמור יותקנו מתגים בכל כניסה לחדר מדרגות, במרחק שאינו גדול מ־1.00 מטרים מדלת הכניסה; המתגים יותקנו בגובה הנע בין 85 ס״מ ל־110 ס״מ מעל מפלס הרצפה.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יז|סימן י״ז: תאורת חירום|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.17.1|תאורת חירום|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.17.1}}
{{ח:תת|(א)}} תאורת חירום בדרך מוצא תתחיל לפעול בתוך פרק זמן שאינו גדול מ־0.5 שניות בכל מקרה של כשל בהספקת החשמל או נפילה במתח רשת החשמל כמפורט בתקן הישראלי בת״י 20, חלק 2.22 מנורות: מנורות לתאורת חירום (להלן – ת״י 20 חלק 2.22).
{{ח:תת|(ב)}} במעברים המשרתים יותר מ־6 אנשים או שאורכם עולה על 15 מטרים, בפרוזדורים ובחדרי מדרגות, לאורך דרך המוצא, יותקנו גופי תאורת חירום שיאירו את נתיב המילוט, בזמן הפסקת חשמל או נפילה במתח רשת החשמל; דרישה זו אינה חלה על מעברים ופרוזדורים בדירת מגורים.
{{ח:תת|(ג)}} עוצמתה המינימלית של תאורת חירום לאורך נתיב המילוט לא תפחת מ־1 לוקס בכל נקודה לאורך נתיב המילוט למשך שעה אחת לפחות.
{{ח:תת|(ד)}} מדידת עוצמת האור המינימלית תתבצע בגובה מפלס ההליכה לאורך נתיב המילוט.
{{ח:תת|(ה)}} היחס בין עוצמת ההארה המרבית לבין עוצמת ההארה המינימלית לא יעלה על 1:40.
{{ח:תת|(ו)}} תאורת חירום תתבסס על גופי תאורה עצמאיים הניזונים מסוללות נטענות או מערכת מרכזית לגיבוי חשמלי מבוקרת טעינה הכוללת מצבר נטען; גופי תאורת החירום יהיו מוזנים משני מעגלי הזנה נפרדים המוזנים ממערכות נפרדות.
{{ח:תת|(ז)}} גופי תאורת החירום יתאימו לתקן הישראלי ת״י 20, חלק 2.22.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יח|סימן י״ח: שילוט וסימון דרכי מוצא|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.18.1|שילוט|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.18.1}}
{{ח:תת|(א)}} דרכי מוצא ישולטו ויסומנו לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בכל מרכיבי דרך מוצא שלא נראה מהם באופן ברור כיוון היציאה מהבניין, ומעל דלת יציאה, יותקנו שלטים שבהם נכתב: ”יציאה“, או ”יציאת חירום“, עם חץ הכוונה או ללא חץ הכוונה, לפי הצורך; הכיתוב על השלטים יהיה בגוון לבן על גבי רקע ירוק; ניתן לשלב בשלטים צלמית ”דרך מילוט“ כמפורט בת״י 1918 חלק 4;
{{ח:תתת|(2)}} בכל מקום בבניין שניתן לסטות בו מדרך היציאה מהבניין, יותקן שלט ”אין יציאה“; הכיתוב על השלט יהיה בגוון אדום על גבי רקע לבן;
{{ח:תתת|(3)}} גובה האותיות בשלטים הנדרשים בפסקאות (1) ו־(2) יהיה 15 סנטימטרים לפחות, ועוביים יהיה 15 מילימטרים לפחות; המרווח בין האותיות יהיה לפחות 1 סנטימטר;
{{ח:תתת|(4)}} התקנת השלטים תהיה בניצב לכיוון המילוט;
{{ח:תתת|(5)}} בחניון מקורה, יותקנו שלטים כמפורט בפסקאות (1), (2) ו־(4) שחובה לשלב בהם צלמית ”דרך מילוט“ כמפורט בת״י 1918 חלק 4; גובה האותיות בשלטים יהיה 20 סנטימטר לפחות, ועוביין יהיה 20 מילימטרים.
{{ח:תתת|(6)}} על דירת מגורים יחול {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.21.1|פרט 3.8.21.1(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} לשלטים לפי פרט משנה (א) תותקן תאורה מרשת החשמל של הבניין וממקור חשמל עצמאי המבוסס על סוללות נטענות המאפשרות זמן תאורה של 60 דקות; גוף התאורה יתאים לתקן ישראלי ת״י 20 חלק 2.22, והוא יופעל בעת הפסקת חשמל או נפילה במתח רשת החשמל.
{{ח:תת|(ג)}} בדרך מוצא יותקנו שלטים המציינים את קיומם של מיתקני בטיחות אש.
{{ח:תת|(ד)}} על דלת אש של חדר מדרגות מוגן, שאינה בקומת הכניסה, יותקן שלט קבוע בצד המבואה הקומתית, ועליו המילים ”דלת אש! החזק סגורה!“; הכיתוב על השלט יהיה בגוון ירוק על רקע לבן; גובה כתיב האותיות יהיה 3 סנטימטרים לפחות ועוביין 7 מילימטרים לפחות; השלט ימוקם במרכז הדלת, בגובה 1.50 מטרים מעל הרצפה.
{{ח:תת|(ה)}} על דלת אש הממוקמת בקומת הכניסה לבניין או במקום בולט לעין בסמוך אליה, בצד הפונה למבואת הכניסה, יותקן שלט, כאמור בפרט משנה (ד), ונוסף עליו – שלט קבוע שבו נכתב:
{{ח:תת}} "בבניין זה מותקנות דלתות אש בכל קומותיו. דלתות האש משמשות להגנה מפני אש ולמילוט לחדר המדרגות.
{{ח:תתת|1.}} דלתות האש חייבות להיות סגורות תמיד, למעט בזמן מעבר אנשים, כדי למנוע חדירת אש ועשן לחלל חדר המדרגות בעת שריפה.
{{ח:תתת|2.}} פגיעה ביכולת הסגירה העצמית של הדלתות עלולה לגרום לאובדן חיי אדם ולגרימת נזקים לרכוש בעת שריפה.
{{ח:תתת|3.}} אין לנעול את הדלתות ואין להציב כל דבר העלול להפריע לפתיחה ולסגירה שלהן ולמעבר חופשי של אנשים אל חדר המדרגות ובתוכו".
{{ח:תת}} הכיתוב של השלט יהיה בגוון ירוק על רקע לבן; גובה האותיות של הרישה בשלט יהיה 7 מילימטרים לפחות וגובה כתיב האותיות הנדרשות בסעיפים 1 עד 3 בשלט יהיה 3 מילימטרים לפחות; השלט ימוקם במרכז הדלת, מתחת לשלט המתואר בפרט משנה (ד).
{{ח:תת|(ו)}} הוראות פרטי משנה (ד) ו־(ה) אינן חלות על דלתות אש פתוחות הנמצאות, בדרך כלל, במצב פתוח (Normally Open), והמצוידות במנגנון סגירה אוטומטי בעבור מקרים של שריפה, ובלבד שהדלתות האמורות אושרו בידי רשות הכבאות כדלתות פתוחות.
{{ח:תת|(ז)}} בחדר מדרגות מוגן יותקן בכל קומה שלט קבוע שבו נכתבו בסדר יורד כלפי מטה פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} כינוי חדר המדרגות;
{{ח:תתת|(2)}} המילה ”קומה“ ולצדה או מתחתיה מספר הקומה;
{{ח:תתת|(3)}} המילים ”חדר המדרגות משרת קומות“ ואחריהן – מספר הקומות בבניין, על פי החלטת עורך הבקשה;
{{ח:תתת|(4)}} המילים ”יש יציאה לקומת הגג“ או ”אין יציאה לקומת הגג“;
{{ח:תתת|(5)}} המילים ”יציאה לרחוב בקומה...“ ואחריהן מספר הקומה שממנה יש יציאה לרחוב;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.18.1.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.18.1}}
{{ח:תתת|(6)}} גובה כתיב אותיות המילים הנדרשות לכיתוב בפסקאות (1) ו־(5) יהיה 20 מילימטרים לפחות ועוביין יהיה 2 מילימטרים לפחות; גובה כתיב אותיות המילים הנדרשות לכיתוב בפסקה (2) יהיה 12 מילימטרים לפחות ועוביין 2 מילימטרים לפחות; גובה כתיב האותיות הנדרשות לכיתוב מספר הקומה בפסקה (2) יהיה 70 מילימטרים לפחות ועוביין יהיה 8 מילימטרים לפחות; גובה כתיב אותיות המילים הנדרשות לכיתוב בפסקאות (3) ו־(4) יהיה 5 מילימטרים לפחות ועוביין יהיה 1 מילימטרים לפחות;
{{ח:תתת|(7)}} מימין לכיתוב בשלט יסומן חץ הכוונה המציין את כיוון המילוט; החץ יצביע כלפי מעלה או כלפי מטה, על פי קביעת עורך הבקשה; גובה החץ יהיה 120 מילימטרים לפחות; ועוביו יהיה 25 מילימטרים לפחות; בתוך החץ תיכתב המילה ”ליציאה“;
{{ח:תתת|(8)}} המילה והחץ על השלט האמור בפסקה (7) יהיו בגוון ירוק על רקע לבן; גובהו של השלט יהיה 35 סנטימטרים לפחות ולא יעלה על 55 סנטימטרים; קו תחתית השלט יהיה בגובה 1.50 מטרים מעל הרצפה;
{{ח:תתת|(9)}} יהיה ניתן לצפות בשלט כאשר הדלת במצב סגור או פתוח;
{{ח:תתת|(10)}} כאשר בדרך מוצא נדרשת עליה בחדר מדרגות כדי להגיע ליציאה, יותקנו שלטים לסימון כיוון היציאה בכל קומה שבה נדרשת עלייה למעלה; שלטים אלו יזוהו כאשר הדלת במצב סגור או פתוח; כאשר המפלס התחתון ביותר של חדר המדרגות מתחיל לא יותר מקומה אחת מתחת לקומת היציאה, ומקום היציאה נצפה בבירור, לא תחול הדרישה המפורטת ברישה של פסקה זו.

{{ח:סעיף*|3.2.18.2|שילוט בשפה הערבית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.18.2}}
{{ח:ת}} בבניין המוקם במרחב תכנון מקומי שבו, לדעת המהנדס, קיים שיעור ניכר של ציבור דובר השפה הערבית שאינו דובר השפה העברית, יותקנו השלטים לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יח|סימן זה}} בשפה העברית והערבית כאחד.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יט|סימן י״ט: חוץ הבניין|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.19.1|מדרגות חוץ|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.19.1}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מקרה שבו מפלס הרחוב שונה ממפלס הכניסה או היציאה לבניין יותקנו מדרגות חוץ, כבש, מעבר משופע או שילוב של חלק מהם.
{{ח:תת|(ב)}} רוחב מדרגות החוץ, הכבש או המעבר המשופע יהיה שווה לרוחב דלת היציאה החיצונית הגובלת עם המדרגות ולא יפחת מ־1.10 מטרים.
{{ח:תת|(ג)}} המדרגות ייבנו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.3|פרטים 3.2.2.3}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.4|3.2.2.4}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.5|3.2.2.5}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.6|3.2.2.6}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.10|3.2.2.10}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.16|3.2.2.16}}.
{{ח:תת|(ד)}} מישור שלח המדרגה יהיה מחוספס או עשוי חומר המונע החלקה.
{{ח:תת|(ה)}} אם, משיקולי אדריכלות, מותקנות מדרגות חוץ רחבות, יותקנו מסעדים נוספים בהתאמה לפתחי היציאה מהבניין ובהתאם לקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.16|בפרט 3.2.2.16}}.
{{ח:תת|(ו)}} בכל מהלך מדרגות יותקן מסעד ובית אחיזה בצד אחד של המדרגות; אם נדרש מעקה, ייחשב בית האחיזה של המעקה מתאים לדרישה זו.
{{ח:תת|(ז)}} בבניין ציבורי, בכל מהלך מדרגות חוץ יותקן מסעד ובית אחיזה משני צדי המדרגות.
{{ח:תת|(ח)}} במדרגות המשתלבות במישור משופע הניצב לכיוון מהלך המדרגות יתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רום המדרגה התחתונה לא יעלה על 17.5 סנטימטרים כמתואר בתרשים 3.2.19.1;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.19.1.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.19.1}}
{{ח:תתת|(2)}} היחס בין רום המדרגה התחתונה לשלחה, על פי הנוסחה המפורטת {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.5|בפרט משנה 3.2.2.5(ד)}}, לא יחול במדרגות אלו.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן כ|סימן כ׳: דרך גישה, רחבת היערכות וחלונות חילוץ|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.2.20.1|אמצעי חילוץ מבניין שאינו בניין גבוה או בניין רב־קומות|תיקון: תשס״ח־5, תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.20.1}}
{{ח:ת}} בבניין, שאינו בניין גבוה או בניין רב קומות, יהיו סידורי חילוץ אנשים אל מחוץ לבניין שמתקיימים בהם אחד לפחות מן התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} דרך גישה, רחבת היערכות וחלון חילוץ העומדים בדרישות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} רוחב דרך הגישה יהיה 4 מטרים לפחות;
{{ח:תתת|(ב)}} כחלק מדרך הגישה או בסיומה תהיה רחבת היערכות שמידותיה יהיו לפחות 6 מטרים לאורך 12 מטרים כמתואר בתרשים 3.2.20.1;
{{ח:תתת|(ג)}} המרחק שבין רחבת ההיערכות לחלק הבולט ביותר של חזית הבניין שבה חלון חילוץ, לא יעלה על 12 מטרים;
{{ח:תתת|(ד)}} דרך הגישה יכולה להיות חלק מהדרך הציבורית;
{{ח:תתת|(ה)}} מדרכה וכביש יכולים לשמש רחבת ההיערכות;
{{ח:תתת|(ה1)}} דרך גישה ורחבת היערכות יכולות לשמש יותר מבניין אחד;
{{ח:תתת|(ו)}} על אף האמור בפסקת משנה (א), רשאי המהנדס, מטעמים מיוחדים שיירשמו, על סמך חוות דעת הנדסית ולאחר התייעצות עם רשות הכבאות, לאשר רוחב לדרך גישה קטן מ־4 מטרים אך לא פחות מ־3.70 מטרים; הרוחב הפנוי ממכשולים יהיה לא פחות מ־4 מטרים כמתואר בתרשים 3.2.20.1;
{{ח:תתת|(ז)}} בבניין יותקנו חלונות חילוץ העומדים בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן כ|סימן זה}}.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.2.20.1.jpg|348px|link=]]{{ש}}תרשים 3.2.20.1}}
{{ח:תת|(2)}} חדר מדרגות מוגן, שמתקיימות בו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ג|סימן ג׳}}, לרבות –
{{ח:תתת|(א)}} עמדת כיבוי אש בכל מבואה קומתית;
{{ח:תתת|(ב)}} פינוי עשן מכל מבואה קומתית ופתחי פינוי עשן מחדר המדרגות לעבר הגג העומדים בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה סימן א|סימן א׳ לפרק ה׳}};
{{ח:תתת|(ג)}} בבניין לא תחול הדרישה להתקנת חלון חילוץ;
{{ח:תתת|(ד)}} בבניין לא תחול הדרישה לדרך גישה ורחבת היערכות.
{{ח:תת|(3)}} בבניין מותקנת מערכת מתזים העומדת בדרישות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} בכל שטח הבניין מותקנת מערכת כיבוי אש אוטומטית במים – מתזים; הספקת המים למתזים מבוססת על לחץ המים העירוני ולא יידרש אמצעי להגברת לחץ;
{{ח:תתת|(ב)}} בבניין לא תחול הדרישה להתקנת חלון החילוץ;
{{ח:תתת|(ג)}} בבניין לא תחול הדרישה לדרך גישה ורחבת היערכות.

{{ח:סעיף*|3.2.20.2|רדיוס סיבוב של דרך גישה ורחבת היערכות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.20.2}}
{{ח:ת}} אם דרך גישה איננה ישרה, רדיוס הסיבוב של ציר הדרך לא יפחת מ־12 מטרים; רדיוס השטח הנקי ממכשולים, הרדיוס החיצוני, לא יפחת מ־16 מטרים.

{{ח:סעיף*|3.2.20.3|שער בדרך גישה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.20.3}}
{{ח:ת}} אם נבנה שער בדרך גישה, תובטח אפשרות פתיחתו או פריצתו במקרה חירום, כך שיתאפשר מעבר מיידי לרכב כיבוי והצלה.

{{ח:סעיף*|3.2.20.4|סימון ושילוט רחבת היערכות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.20.4}}
{{ח:ת}} רחבת היערכות בתחום המגרש תסומן על הקרקע, במסגרת בגוון בהיר ותשולט באופן שיאסור חניה לכלי רכב במקום; רחבת היערכות בתחום הדרך הציבורית תשולט באופן שייאסר חניית רכב במקום.

{{ח:סעיף*|3.2.20.5|מבנה דרך גישה ורחבת היערכות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.20.5}}
{{ח:ת}} דרך גישה ורחבת היערכות, לרבות מכסים לתאי בקרה וצינורות למערכות תשתית למיניהן, הטמונים מתחתן, יהיו בנויים באופן המאפשר להם לשאת רכב לכיבוי והצלה על פי התקן הישראלי, ת״י 412 עומסים במבנים: עומסים אופייניים.

{{ח:סעיף*|3.2.20.6|מניעת הפרעה בדרך גישה וברחבת היערכות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.20.6}}
{{ח:תת|(א)}} לא יהיו בדרך גישה, ברחבת היערכות ובין רחבת היערכות לבניין, בליטות, עצים, עמודי חשמל, עמודי טלפון, כבלים עיליים, מבנים או מיתקנים כיוצא באלה, העלולים להפריע, לעכב או להכשיל את פעולתו התקינה של רכב כבאות והצלה.
{{ח:תת|(ב)}} הגובה החופשי ממכשולים מעל דרך גישה יהיה 4.20 מטרים לפחות.

{{ח:סעיף*|3.2.20.7|חלונות חילוץ|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.20.7}}
{{ח:תת|(א)}} בכל קומה יותקן חלון אחד שרוחבו החופשי 0.80 מטרים לפחות, וגובהו החופשי 1.00 מטרים לפחות (להלן – חלון חילוץ).
{{ח:תת|(ב)}} חלון חילוץ יהיה חלון צד צירי, או חלון הזזה; החלון יהיה ניתן לפתיחה מצדו הפנימי, וניתן לפתיחה או פריצה מחלקו החיצוני.
{{ח:תת|(ג)}} בבניין שאינו בניין למגורים, יסומן חלון החילוץ בחלקו הפנימי בסימן זוהר במילים ”חלון חילוץ“.
{{ח:תת|(ד)}} המרחק בין כל נקודה בכל קומה בבניין לבין חלון חילוץ לא יעלה על 50 מטרים, כשהמדידה תתבצע בקו אלכסוני בין כל נקודה בכל קומה בבניין לבין חלון החילוץ של אותה קומה, ובלבד שקיים מעבר בין כל חלקי הקומה לחלון החילוץ, לרבות מעבר דרך דלתות של דירות או חדרים.
{{ח:תת|(ה)}} פרט זה אינו חל על קומת הקרקע בבניין.
{{ח:תת|(ו)}} פרט זה אינו חל על בניין אשר הותקנו בו סידורי חילוץ העומדים בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.20.1|פרט 3.2.20.1(2)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.20.1|או 3.2.20.1(3)}}.

{{ח:סעיף*|3.2.20.8|מיקום חלונות חילוץ|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.2.20.8}}
{{ח:תת|(א)}} מול חלון חילוץ, כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.20.7|בפרט 3.2.20.7}}, תותקן רחבת היערכות שתאפשר כניסה לבניין או יציאה ממנו באמצעות סולם המורכב על רכב כבאות והצלה.
{{ח:תת|(ב)}} אם נדרש יותר מחלון חילוץ אחד, והמרחק בין כל שני חלונות חילוץ לא עולה על 35 מטרים מדוד לאורך מעטפת הבניין, ניתן להתקין רחבת היערכות אחת בלבד.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ג פרק ג|פרק ג׳: הפרדות ועמידות אש|תיקון: תשס״ח־5}}
{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ג סימן א|סימן א׳: הפרדות|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.3.1.1|הפרדה בין דרכי מוצא והבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.3.1.1}}
{{ח:ת}} הפרדה בין דרך מוצא לבין שאר חלקי הבניין תהיה לפי הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.3.1.2|בפרט 3.3.1.2}}.

{{ח:סעיף*|3.3.1.2|הפרדת חדר מדרגות מהבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.3.1.2}}
{{ח:תת|(א)}} חדר מדרגות בבניין גבוה או בבניין רב־קומות, המשמש מוצא בטוח יופרד משאר חלקי הבניין על ידי אלמנטים בעלי עמידות אש למשך 120 דקות לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} חדר מדרגות בבניין שאינו בניין גבוה או בניין רב־קומות, המשמש מוצא בטוח, יופרד משאר חלקי הבניין על ידי אלמנטים בעלי עמידות אש למשך 60 דקות לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} עמידות האש של דלתות אש בחדרי מדרגות המשמשים חלק ממוצא בטוח, תהיה 30 דקות לפחות בהתאם לתקן הישראלי ת״י 1212 – דלתות אש: עמידות אש.

{{ח:סעיף*|3.3.1.3|הפרדת קומות השירותים משאר חלקי הבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.3.1.3}}
{{ח:תת|(א)}} בכל בניין תהיה הפרדת אש ועשן בין קומות שטחי שירות או חלק מהן, המכילות, בין השאר, חניון רכב, מחסנים, חדרי הסקה, מיתקני חשמל ראשיים וחדרים טכניים, לבין שאר חלקי הבניין; ההפרדה האמורה תהיה על ידי אחד או שילוב של אמצעים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מחיצות אש בעלת עמידות אש למשך שעתיים לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} תקרות ורצפות הגובלות בבניין, בעלות עמידות אש למשך שעתיים לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} דלת אש בעלת עמידות אש למשך 30 דקות בידוד ו־90 דקות כשל תחילי ויציבות;
{{ח:תתת|(4)}} דלת אש, בכניסה לחדר מדרגות מוגן בבניין המשמש למגורים, בעלת עמידות אש למשך 30 דקות בידוד ו־30 דקות כשל תחילי ויציבות.
{{ח:תת|(ב)}} בגישה מקומת שטחי שירות לחדר מדרגות מוגן או למעלית, תותקן מבואה המופרדת מקומת שטחי השירות באמצעות קירות עמידי אש למשך שעתיים לפחות והגישה למבואות אלה תהיה דרך דלת אש.
{{ח:תת|(ג)}} הדרישה בפרט משנה (ב) לא תחול על חדר מדרגות מוגן המסתיים ביציאה ישירות אל מחוץ לבניין, המשרת קומות שירות בלבד.

{{ח:סעיף*|3.3.1.4|הפרדה בקומת השירותים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.3.1.4}}
{{ח:ת}} על חלק בניין, כגון קופאי בחניון או משרד במחסן, שנועד לספק שירותים נלווים לשימושים שאופיים שטחי שירות, לא תחול הדרישה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.3.1.3|בפרט 3.3.1.3}}.

{{ח:סעיף*|3.3.1.5|הפרדה בין הבניין למנהרת שירות ופיר|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.3.1.5}}
{{ח:תת|(א)}} מינהרת שירות ופיר יופרדו מהבניין לכל אורכם וגובהם על ידי קירות עמידי אש למשך שעתיים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} הותקנו במינהרת שירות או בפיר פתחי כניסה או יציאה, יהיו הפתחים סגורים על ידי דלת אש שתהיה בעלת עמידות אש למשך 30 דקות בידוד ו־90 דקות כשל תחילי ויציבות.

{{ח:סעיף*|3.3.1.6|צנרת ותעלות מיזוג אוויר החודרים אלמנטים עמידי אש|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.3.1.6}}
{{ח:תת|(א)}} באגפי אש, שהקירות או התקרות בהם בנויים מאלמנטים עמידי אש, תתאפשר העברת צנרת דרכם בתנאי שהמעברים נאטמו היטב מפני חדירת אש ועשן; האטימה תיעשה מחומרים לא דליקים.
{{ח:תת|(ב)}} צנרת המיועדת להעברת חום תבודד בחומרי בידוד לא דליקים.
{{ח:תת|(ג)}} תעלות של מיזוג אוויר החודרות דרך האלמנטים האמורים, יצוידו במדפי אש אוטומטיים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ג סימן ב|סימן ב׳: עמידות אש של שלד הבניין|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.3.2.1|עמידות האש של שלד הבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.3.2.1}}
{{ח:תת|(א)}} מרכיבי שלד הבניין יסווגו לעמידות אש לפי אחד מסוגי השלד המפורטים בטבלה 3.3.2.1.
{{ח:תת|(ב)}} עמידות האש של מרכיבי שלד הבניין לא תפחת מהנדרש בסוג השלד בו סווג הבניין כאמור בפרט משנה {{ח:הערה|(א)}}.
{{ח:תת|(ג)}} בבניין גבוה ובניין רב־קומות עמידות האש של השלד תהיה גם לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.47.00|פרט 7.47.00}} והנספח {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.43.00|לפרט 7.43.00(ד)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן ז|בסימן ז׳ לחלק ז׳}}.
{{ח:תת|(ד)}} בבניין למגורים עמידות האש של השלד תהיה גם לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח|פרק ח׳}}.
{{ח:תת|(ה)}} בבניין להתקהלות עמידות האש של השלד תהיה גם לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|פרק ט׳}}.
{{ח:תת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.3.2.1 סיווג שלד הבניין לפי עמידות אש (בשעות)'''}}
{{ח:תת}}

מרכיבי שלד הבניין	סוג שלד הבניין

Iד	IIד	IIIד	IVד	Vד

442	332	222	111	000	211	200	HH2	111	000

{{ח:ת}} '''{{ח:הערה|1.}} קירות חוץ נושאים'''

{{ח:תת|1.1}} קירות חוץ הנושאים יותר מקומה אחת, עמודים או קירות נושאים אחרים.
4	3	2	1	0ג	2	2	2	1א	0א,ג

{{ח:תת|1.2}} קירות חוץ הנושאים קומה אחת בלבד.
4	3	2	1	0ג	2	2	2	1א	א,ג

{{ח:תת|1.3}} קירות חוץ הנושאים גג בלבד.
4	3	2	1	0ג	2	2	2	1א	0א,ג

{{ח:ת}} '''{{ח:הערה|2.}} קירות פנים נושאים'''

{{ח:תת|2.1}} קירות פנים הנושאים יותר מקומה אחת, עמודים או קירות נושאים אחרים.
4	3	2	1	0	1א	0א	2	1א	0א

{{ח:תת|2.2}} קירות פנים הנושאים קומה אחת בלבד.
3	2	2	1	0	1א	0א	1	1א	0א

{{ח:תת|2.3}} קירות פנים הנושאים גג בלבד.
3	2	1	1	0	1א	0א	1	1א	0א

{{ח:ת}} '''{{ח:הערה|3.}} עמודים'''

{{ח:תת|3.1}} עמודים הנושאים יותר מקומה אחת, עמודים או קירות נושאים אחרים.
4	3	2	1	0	1א	0א	Hא,ב	1א	0א

{{ח:תת|3.2}} עמודים הנושאים קומה אחת בלבד.
3	2	2	1	0	1א	0א	Hא,ב	1א	0א

{{ח:תת|3.3}} עמודים הנושאים גג בלבד.
3	2	1	1	0	1א	0א	Hא,ב	1א	0א

{{ח:ת}} '''{{ח:הערה|4.}} קורות, אגדים'''

{{ח:תת|4.1}} קורות ואגדים הנושאים יותר מקומה אחת, עמודים או קירות נושאים אחרים.
4	3	2	1	0	1א	0א	Hא,ב	1א	0א

{{ח:תת|4.2}} קורות ואגדים הנושאים קומה אחת בלבד.
2	2	2	1	0	1א	0א	Hא,ב	1א	0א

{{ח:תת|4.3}} קורות ואגדים הנושאים גג בלבד.
2	2	1	1	0	1א	0א	Hא,ב	1א	0א

{{ח:תת|'''5.'''}} '''רצפה'''
2	2	2	1	0	1א	0א	Hא,ב	1א	0א

{{ח:תת|'''6.'''}} '''גג'''
2	1.5	1	1	0	1א	0א	Hא,ב	1א	0א

{{ח:תת|'''7.'''}} '''קורות חוץ שאינם נושאים'''
0ג	0ג	0ג	0ג	0ג	0א,ג	0א,ג	0א,ג	0א,ג	0א,ג

{{ח:ת}} הערות לטבלה 3.3.2.1:
{{ח:תת|א.}} מודגש עם רקע אפור – אלמנטים המותרים להיות מחומרים דליקים מאושרים על ידי רשות כבאות.
{{ח:תת|ב.}} מסומן באות H = רכיבי שלד הבניין עשויים עץ, ובאישור רשות כבאות.
{{ח:תת|ג.}} עמידות האש של החלקים הלא קונסטרוקטיביים של קירות חוץ, וההגנה על הפתחים בקירות חוץ, אינן נכללות בטבלה זו; בהפרדה אנכית בין קומות הבניין תתקיים הדרישה של {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.7.1.5|פרט 3.7.1.5}}.
{{ח:תת|ד.}} לעניין סיווג שלד הבניין לעמידות אש –
{{ח:תתת|(1)}} שלד שסיווגו I יהיה שלד מסוג: I-442 או I-332;
{{ח:תתת|(2)}} שלד שסיווגו II יהיה שלד מסוג: II-222 או II-111 או II-000;
{{ח:תתת|(3)}} שלד שסיווגו III יהיה שלד מסוג: III-211 או III-200;
{{ח:תתת|(4)}} שלד שסיווגו IV יהיה שלד מסוג: IV-2HH;
{{ח:תתת|(5)}} שלד שסיווגו V יהיה שלד מסוג: V-111 או V-000.
{{ח:תת}} הבחירה בסוג שלד מסוים מחייבת בכל הערכים של עמידות האש המופיעים באותה עמודה בטבלה.
{{ח:ת}} {{ממורכז|הסבר לסימון גרפי של סוג שלד{{ש}}[[Image:Drawing 3.3.2.1.png|425px|link=]]{{ש}}תרשים 3.3.2.1}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ג פרק ד|פרק ד׳: מערכות התרעת אש, גילוי אש, כיבוי אש וכריזה|תיקון: תשס״ח־5, תשפ״ד־2}}
{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן א|סימן א׳: פרשנות|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף*|3.4.1.1|הגדרות|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.1.1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור גילוי“ – כהגדרתו בסעיף 3 לת״י 1220 חלק 3;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית אבות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת פרט 7.1ג|בפריט 7.1ג בטבלה שבתוספת לצו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), התשע״ג–2013}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית דיור מוגן“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הדיור המוגן|בחוק הדיור המוגן, התשע״ב–2012}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משותף“ ו”רכוש משותף“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית סוהר“ ו”בית מעצר“ – למעט תחנת משטרה או בית משפט שיש בהם תאי מעצר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין המשמש למסחר“ – בניין המשמש לתצוגה ומכירה של סחורה, ובכלל זה סופרמרקט, מרכז קניות ומסעדה שתפוסתה עד 49 איש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין המשמש לתעסוקה ומשרדים“ – בניין לשימוש עסקי, שאינו בניין המשמש למסחר, ובכלל זה משרדים, כיתות לימוד במוסד להשכלה גבוהה, מרפאה שאינה מוסד רפואי ובית משפט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין המשמש לתעשייה“ – בניין שעיקר פעילותו ייצור, עיבוד, הרכבה, תיקון או אריזה של מוצרים, ובכלל זה מפעל, מוסך, מכבסה, מיתקן גז, תחנת כוח ובית מלאכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין הנתון לסיכון אש“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בניין שנמצא במרחק שאינו עולה על 25 מטרים מיער או חורשה ושבקירות החוץ שלו מצויים חומרי גמר חיצוניים שסיווגם לפי ת״י 755 כמפורט להלן, במצטבר:
{{ח:תתתת|(א)}} דרגת התלקחות B או דרגה נמוכה ממנה;
{{ח:תתתת|(ב)}} דרגת צפיפות עשן S1 או דרגה נמוכה ממנה;
{{ח:תתתת|(ג)}} דרגת עיוות צורה, התפרקות וטפטוף d0 או דרגה נמוכה ממנה;
{{ח:תתת|(2)}} בניין שהשלד שלו עשוי מרכיבים בעלי עמידות אש למשך פחות מ־45 דקות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ברז כיבוי אש“ – ברז עם מחבר מהיר (שטורץ), המיועד לכיבוי אש כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.5.1|בפרט 3.4.5.1}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גלאי עשן עצמאי“ – גלאי עשן כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.6.2|בפרט 3.4.6.2(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גלגילון כיבוי אש“ או ”גלגילון“ – גלגילון כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.5.3|בפרט 3.4.5.3(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גן ילדים“ – מוסד חינוך כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}, לילדים בגילי 3 עד 5 שנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טלפון כבאים“ – מערכת תקשורת קווית המיועדת לשימוש של צוותי ההצלה והכיבוי בבניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לחצן אזעקה“ – לחצן המשמש להתרעה על גילוי אש או עשן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לחץ שיורי“ (Residual pressure) – הלחץ הדינמי הנמדד בעת הפעלה של מערכת המים בספיקה המתוכננת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאגר מים“ – מכל אגירת מים לשם כיבוי אש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבואה קומתית משותפת“ או ”פרוזדור קומתי משותף“ – שטח או פרוזדור בקומה, שיש לציבור או למשתמשי הבניין או דייריו גישה אליו; ולעניין בית משותף – שטח או פרוזדור כאמור שהוא חלק מהרכוש המשותף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לב|בסעיף 19לב לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}}, למעט גן ילדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד לאנשים עם מוגבלות“ – בניין שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מיועד לשהייה של אנשים עם מוגבלות;
{{ח:תתת|(2)}} בעת חירום, השוהים בבניין אינם מסוגלים להתפנות מן הבניין בכוחות עצמם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד רפואי“ – בית חולים או מרפאה לאשפוז יום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנגנון לאימות אזעקת אש“ – רכיב ברכזת התרעת אש כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.7.9|בפרט 3.4.7.9}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעון יום לפעוטות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות|בחוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התשע״ט–2018}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעון יום שיקומי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים|בחוק מעונות יום שיקומיים, התש״ס–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכות בטיחות אש“ – מערכת גילוי אש, מערכת התרעת אש, מערכת כריזה או מערכת כיבוי אש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת גילוי אש“ – מערכת אוטומטית לגילוי אש, עשן או חום כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ו|בסימן ו׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת התרעת אש“ – מערכת המתריעה על שינוי בדרגת חום או בכמות עשן וכוללת רכיבים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.7.1|בפרט 3.4.7.1(ב)(2)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת כיבוי אש“ – מתזים או מערכת כיבוי אש אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת כיבוי אש אחרת“ – מערכת אוטומטית לכיבוי אש שלא באמצעות מתזים או מערכת אחרת למניעת התפשטות אש כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ד|בסימן ד׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת כריזה“ – מערכת לכריזת חירום כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ח|בסימן ח׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרפאה לאשפוז יום“ – בניין שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מיועד למתן שירות או טיפול רפואי, ללא אשפוז, לארבעה מטופלים לפחות בו בזמן;
{{ח:תתת|(2)}} בעת חירום, המטופלים אינם מסוגלים להתפנות מן הבניין בכוחות עצמם, בשל אופי השירות או הטיפול הרפואי כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתזים“ – מערכת אוטומטית לכיבוי אש באמצעות מים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ג|בסימן ג׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתכנן מערכת התברואה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (תכן הבנייה) (תברואה)|בתקנות תכן הבנייה (תברואה)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עורך הבקשה“ – מי שערך את נספח בטיחות אש בבקשה להיתר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צופר אזעקה“ – רכיב במערכת התרעת אש המשמיע התרעה קולית לדיירי הבניין במקרה של שריפה או עשן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.7.10|בפרט 3.4.7.10}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קו מים אמין“ – צינור המזין את אספקת המים לבניין, שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מחובר למערכת המים העירונית או המקומית;
{{ח:תתת|(2)}} קוטרו 4 אינטשים לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} ספיקת המים ולחץ המים שבו עומדים בדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ב|בסימן ב׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קומת קרקע“ – קומה בבניין שיש ממנה יציאה ישירה אל מחוץ לבניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רגש זרימה“ – חיישן לזרימת מים שהוא רכיב במתזים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכזת התרעת אש“ – רכיב המשמש לפיקוד ובקרה על מערכות בטיחות האש בבניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל היתר תו תקן“ – מי שקיבל היתר לסמן מצרך בתו תקן לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 11|סעיף 11(ב) לחוק התקנים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 129 חלק 2“ – ת״י 129 חלק 2 – מטפים מיטלטלים: התאמה, התקנה וסימון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 448 חלק 1“ – ת״י 448 חלק 1 – הידרנט לכיבוי אש: ברז כיבוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 448 חלק 3“ – ת״י 448 חלק 3 – הידרנט לכיבוי אש: הידרנט עילי רטוב זקף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1205 חלק 1“ – ת״י 1205 חלק 1 – מיתקני תברואה: מערכת אספקת מים קרים ומים חמים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1220 חלק 3“ – ת״י 1220 חלק 3 – מערכות גילוי אש: הוראות התקנה ודרישות כלליות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1220 חלק 5“ – ת״י 1220 חלק 5 – מערכות גילוי אש: גלאי עשן עצמאיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1220 חלק 11“ – ת״י 1220 חלק 11 – מערכות גילוי אש: תחזוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1596“ – ת״י 1596 – מערכות מתזים – התקנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1597“ – ת״י 1597 – מערכות כיבוי אוטומטיות בגז כיבוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1928“ – ת״י 1928 – מערכות לכיבוי אש במים: בקרה, בדיקה ותחזוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 2206 חלק 1“ – ת״י 2206 חלק 1 – גלגילון לכיבוי אש: דרישות מבנה ובדיקות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 2206 חלק 2“ – ת״י 2206 חלק 2 – גלגילון לכיבוי אש: דרישות תכן, התקנה ותחזוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 4290“ – ת״י 4290 – הידרנט עילי לכיבוי אש: התקנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 5356 חלק 1“ – ת״י 5356 חלק 1 – מערכות כיבוי אש: כיבוי אש בכימיקלים יבשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 5356 חלק 2“ – ת״י 5356 חלק 2 – מערכות כיבוי אש: כיבוי אש בכימיקלים רטובים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות תכן הבנייה (תברואה)“ – {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (תכן הבנייה) (תברואה)|תקנות התכנון והבנייה (תכן הבנייה) (תברואה), התש״ף–2019}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ב|סימן ב׳: אספקת מים לכיבוי אש|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף*|3.4.2.1|מערכת לאספקת מים לכיבוי אש|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.2.1}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין תותקן מערכת לאספקת מים למתזים, גלגילונים, ברזי כיבוי אש ומערכות כיבוי אש אחרות שהותקנו לפי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד|פרק זה}}; ההתקנה תבוצע לפי ת״י 1205 חלק 1.
{{ח:תת|(ב)}} אספקת המים כאמור בפרט משנה (א), למעט אספקת מים לגלגילונים, תהיה מקו מים אמין, אלא אם כן נקבע אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן י״א}}.
{{ח:תת|(ג)}} מתזים, מערכת כיבוי אש אחרת וברזי כיבוי אש שלא ניתן להזינם כאמור בפרט משנה (ב), יחוברו למערכת להגברת לחץ ולמאגר מים באופן שיבטיח כי ספיקת המים ולחץ המים שבהם יעמדו בדרישות האמורות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.2.4|בפרטים 3.4.2.4}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.3.1|3.4.3.1(ב)}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.3.4|3.4.3.4(1)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.4.1|או 3.4.4.1(א)}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף*|3.4.2.2|מאגר מים לכיבוי אש בבניין רב־קומות|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.2.2}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.2.1|פרט 3.4.2.1(ב) ו־(ג)}}, על גג של בניין רב־קומות יותקן מאגר מים בנפח שלא יפחת מ־15 מטרים מעוקבים, לשם אספקת מים לברזי כיבוי האש ולגלגילונים.
{{ח:תת|(ב)}} מאגר מים כאמור בפרט משנה (א) יכול לשמש גם לשם אספקת מים למתזים, ובלבד שכמות המים הדרושה לשם אספקת המים למתזים תהיה נוסף על נפח המאגר כאמור באותו פרט משנה.
{{ח:תת|(ג)}} מאגר מים כאמור בפרט זה המשמש גם כמאגר של מי שתייה לבניין, יעמוד בהוראות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (תכן הבנייה) (תברואה)|תקנות תכן הבנייה (תברואה)}} ויתוכנן כך שיוקצו בו מים בנפח של 15 מטרים מעוקבים לפחות לשם כיבוי אש.

{{ח:סעיף*|3.4.2.3|הוראות נוספות לעניין מאגר מים|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.2.3}}
{{ח:תת|(א)}} על מאגר מים לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ב|סימן זה}} יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מתכנן מערכת התברואה יקבע את נפח המאגר ויציין זאת בנספח התברואה בבקשה להיתר;
{{ח:תתת|(2)}} המאגר יכול שיהיה על־קרקעי או תת־קרקעי או שילוב של שניהם, למעט מאגר כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.2.2|בפרט 3.4.2.2(א)}};
{{ח:תתת|(3)}} המאגר יעמוד בדרישות ת״י 1596.

{{ח:סעיף*|3.4.2.4|ספיקת מים ולחץ מים|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.2.4}}
{{ח:ת}} אספקת המים לברזי כיבוי האש בבניין תהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} ספיקת המים לברז כיבוי אש בקוטר של 2 אינטשים, לא תפחת מ־250 ליטרים לדקה בלחץ שיורי שלא יפחת מ־1.4 בר;
{{ח:תת|(2)}} ספיקת המים לברז כיבוי אש בקוטר של 3 אינטשים, לא תפחת מ־450 ליטרים לדקה בלחץ שיורי שלא יפחת מ־1.4 בר;
{{ח:תת|(3)}} לחץ המים הקבוע (סטטי) בברז כיבוי אש לא יעלה על 7 בר;
{{ח:תת|(4)}} ספיקת המים ולחץ המים לפי פרט זה יובטחו בכל הפעלה של שני ברזים מאותו הסוג לפחות, מבין סוגי הברזים המנויים בפסקאות (1) ו־(2).

{{ח:סעיף*|3.4.2.5|חיבור להסנקת מים|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.2.5}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין שבו שלוש קומות או יותר יותקן חיבור להסנקת מים לברזי כיבוי האש ולמערכת המתזים, אם הותקנה בבניין; חיבור להסנקת מים יכלול חיבור לצינור בקוטר של 3 או 4 אינטשים, שסתום אל חזור, חיבור מהיר מסוג מצמד, מכסה ושרשרת (בפרט זה – חיבור ההסנקה).
{{ח:תת|(ב)}} חיבור ההסנקה יותקן באחד המקומות האלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} מחוץ לבניין, במרחק שלא יעלה על 15 מטרים מהכניסה הראשית לבניין;
{{ח:תתת|(2)}} אם קיימת רחבת היערכות, במרחק שלא יעלה על 15 מטרים ממרכז רחבת ההיערכות;
{{ח:תתת|(3)}} במיקום אחר שאישרה רשות הכבאות.
{{ח:תת|(ג)}} הגישה אל חיבור ההסנקה תהיה פנויה ממכשולים.
{{ח:תת|(ד)}} מעל המכסה של חיבור ההסנקה יותקן שלט שרשום בו, בחריטה, ”חיבור הסנקה לברזי כיבוי אש (הידרנטים)“ או ”חיבור הסנקה למערכת המתזים“, לפי העניין; גובה האותיות בשלט יהיה 30 מילימטרים לפחות וצבען של האותיות יהיה אדום על רקע לבן.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ג|סימן ג׳: מתזים|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף*|3.4.3.1|מתזים|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.3.1}}
{{ח:ת}} נקבעה חובה להתקין בבניין מתזים לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|סימן י״א}} או לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.38.11|פרטים 3.9.38.11}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.42.4|ו־3.9.42.4}}, לפי העניין, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} רכיבי המתזים ואספקת המים למתזים יעמדו בדרישות ת״י 1596;
{{ח:תת|(2)}} לא תחול חובה להתקין מערכת גילוי אש לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|סימן י״א}}, ובלבד שהגלאים שהיתה חובה להתקינם בבניין לפי ת״י 1220 חלק 3 הם גלאי חום.

{{ח:סעיף*|3.4.3.2|מיקום מתזים במוצא בטוח|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.3.2}}
{{ח:תת|(א)}} הותקנו בבניין מתזים, יותקנו מתזים במוצא בטוח במקומות כמפורט להלן בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} בחדר מדרגות מוגן – במפלס התחתון של חדר המדרגות ובתקרה של המפלס העליון ביותר של חדר המדרגות;
{{ח:תתת|(2)}} במוצא אופקי – משני צידי המוצא האופקי;
{{ח:תתת|(3)}} בפרוזדור מוגן.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), אין חובה להתקין מתזים במערכת מדרגות חיצוניות, בפרוזדור פתוח מוגן ובגג מוגן כמשמעותו {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ח|בסימן ח׳ לפרק ב׳}}.

{{ח:סעיף*|3.4.3.3|רגש זרימה|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.3.3}}
{{ח:ת}} הותקנו בבניין מתזים, יותקן רגש זרימה שיתריע למערכת התרעת האש בעת זרימת מים דרך מתז אחד לפחות.

{{ח:סעיף*|3.4.3.4|סייג לתחולת ת״י 1596|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.3.4}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.3.1|בפרט 3.4.3.1(1)}}, לגבי בניין שהותקנו בו מתזים ושלפי ת״י 1596 יש להתקין בו 6 מתזים לכל היותר, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} המתזים יכול שיחוברו למערכת אספקת המים העירונית או המקומית, ובלבד שספיקת המים במתזים לא תפחת מ־6 ליטרים לדקה לכל מטר רבוע של שטח הבניין שחובה להתקין בו מתזים כאמור;
{{ח:תת|(2)}} ספיקת המים ולחץ המים במתזים יכול שלא יעמדו בדרישות ת״י 1596;
{{ח:תת|(3)}} מתקין המתזים, אם הוא בעל היתר תו תקן לעניין ת״י 1928, או מעבדה מאושרת לעניין ת״י 1596 אישרו כי המתזים הותקנו לפי הוראות פרט זה ועומדים בדרישות ת״י 1596 בכפוף להוראות פרט זה.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ד|סימן ד׳: מערכות כיבוי אש אחרות|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף*|3.4.4.1|מערכת כיבוי אש אחרת|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.4.1}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין שחובה להתקין בו מתזים לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|סימן י״א}}, ואולם בשל המאפיינים של תכולת הבניין, מצא עורך הבקשה כי יש להתקין בו מערכת כיבוי אש אחרת, תותקן מערכת כאמור מבין המערכות המפורטות בטור א׳ בטבלה שלהלן, לפי התקן המפורט לצידה בטור ב׳:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} סוג מערכת כיבוי אש אחרת	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} תקן

מערכת קצף {{ש}} Low medium and high expansion foam system	NFPA 11 standard for Low medium and high expansion foam

מערכת CO2 {{ש}} Carbon dioxide system	NFPA 12 standard for Carbon dioxide extinguishing systems

מערכות קבועות להצפה במים {{ש}} water spray fixed systems	NFPA 15 standard for water spray fixed systems for fire protection

מערכות להצפה בקצף {{ש}} Deluge foam water sprinkler systems	NFPA 16 standard for the installation of foam water sprinkler and foam water spray systems

מערכת כיבוי אש באבקה יבשה {{ש}} Dry chemical system	ת״י 5356 חלק 1

מערכת כיבוי אש באבקה רטובה {{ש}} wet chemical system	ת״י 5356 חלק 2

מערכת תרחיף מים מיקרוני {{ש}} water mist system	NFPA 750 standard of water mist fire protection system

מערכת כיבוי אש בגז {{ש}} clean agent extinguishing system	ת״י 1597

מערכת מסוג אחר
{{ח:ת}} אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} תקן NFPA;
{{ח:תת|(2)}} תקינה אחרת, באישור רשות הכבאות

{{ח:תת|(ב)}} מעבדה מאושרת תאשר כי המערכת שהותקנה עומדת בדרישות התקן כאמור בפרט משנה (א), לפי העניין.

{{ח:סעיף*|3.4.4.2|חיבור המערכת לרכזת התרעת אש|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.4.2}}
{{ח:ת}} מערכת כיבוי אש אחרת שהותקנה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.4.1|בפרט 3.4.4.1}} תחובר לרכזת התרעת האש בבניין כך שבעת הפעלתה של המערכת יוצג חיווי ברכזת התרעת האש.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ה|סימן ה׳: ברזי כיבוי אש, מערכות כיבוי אש ידניות וציוד כיבוי אש מיטלטל|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף*|3.4.5.1|ברזי כיבוי אש|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.5.1}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין יותקנו ברזי כיבוי אש כמפורט להלן, אלא אם כן נקבע אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן י״א}}:
{{ח:תתת|(1)}} ברז כיבוי אש בקוטר 3 אינטשים יותקן מחוץ לבניין, במרחק שלא יעלה על 15 מטרים מהכניסה הראשית לבניין, ואם קיימת רחבת היערכות – במרחק שלא יעלה על 15 מטרים ממרכז רחבת ההיערכות; אם קיים חיבור להסנקת מים, יותקן ברז הכיבוי בצמוד לו ובמרחק שלא יעלה על מטר אחד ממנו;
{{ח:תתת|(2)}} ברז כיבוי אש בקוטר 2 אינטשים יותקן במפלס קומת הקרקע, במבואת הכניסה בתוך הבניין;
{{ח:תתת|(3)}} ברז כיבוי אש בקוטר 2 אינטשים יותקן בחלל חדר מדרגות מוגן, בכל קומה ובפודסט הקומתי; עלה מרחק ההליכה בין כל מקום בקומה ובין ברז כיבוי האש באותה קומה על 60 מטרים – יותקן ברז כיבוי אש נוסף, אחד או יותר, באותו קוטר, כך שמרחק ההליכה כאמור לא יעלה על 60 מטרים;
{{ח:תתת|(4)}} ברז כיבוי אש יותקן בשטח שאינו משמש למעבר חופשי כמתואר בתרשים 3.4.5.1;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.4.5.1.jpg|380px|link=]]{{ש}}תרשים 3.4.5.1}}
{{ח:תתת|(5)}} ברז כיבוי אש יעמוד בדרישות ת״י 448 חלק 1 ות״י 448 חלק 3; התקנת הברז תיעשה לפי ת״י 4290; לברז בקוטר 2 אינטשים יתווסף גלגל פתיחה בעבור הברז.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), בבניין מגורים שאינו בניין גבוה או בניין רב־קומות לא תחול החובה להתקין ברזי כיבוי אש כאמור באותו פרט משנה.

{{ח:סעיף*|3.4.5.2|פטור מהתקנה של ברזי כיבוי אש|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.5.2}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.5.1|בפרט 3.4.5.1(א)}}, החובה להתקין ברז כיבוי אש לפי אותו פרט משנה לא תחול במקרים האלה:
{{ח:תת|(1)}} אם קיים ברז כיבוי אש מאותו סוג בתחום המגרש או מחוץ לתחום המגרש במרחק שאינו עולה על 45 מטרים ממרכז רחבת ההיערכות, ובהעדר רחבת היערכות – מהכניסה הראשית לבניין;
{{ח:תת|(2)}} בחניון לא מקורה שבו כלי הרכב מצויים תחת כיפת השמיים, ובלבד שהחניון אינו משמש ללינה או לחניית רכב מסחרי המוביל חומר מסוכן כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שירותי הובלה|בתקנות שירותי הובלה, התשס״א–2001}}.

{{ח:סעיף*|3.4.5.3|גלגילון כיבוי אש|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.5.3}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין יותקן גלגילון כיבוי אש בכל קומה, בקרבת פתחי הכניסה לקומה או במקום נגיש אחר בקומה, לפי החלטת עורך הבקשה, והכול בכמות ובדרך שיבטיחו כי קצה הצינור של הגלגילון יגיע למרחק שלא יעלה על 4 מטרים מכל מקום באותה קומה.
{{ח:תת|(ב)}} גלגילון כיבוי אש יעמוד בדרישות ת״י 2206 חלק 1 ות״י 2206 חלק 2, ואולם על אף האמור באותו תקן, בדיקת הגלגילון לפי האמור בתקן תיעשה אחת לחמש שנים.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בפרט משנה (א), החובה להתקין גלגילון לא תחול בבניין שאינו משמש לשהות של בני אדם באופן קבוע וששטחו אינו עולה על 150 מ״ר.

{{ח:סעיף*|3.4.5.4|ציוד כיבוי אש לצוות חירום|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.5.4}}
{{ח:ת}} הודיעה רשות הכבאות לעורך הבקשה כי חלה חובה להימצאות של צוות חירום בבניין לשם התמודדות עם סיכוני אש, יותקנו בבניין, בצמוד לכל ברז כיבוי אש בקוטר 2 אינטשים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.5.1|בפרט 3.4.5.1}}, שני זרנוקים בקוטר 2 אינטשים ומזנק רב שימושי.

{{ח:סעיף*|3.4.5.5|מטפים|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.5.5}}
{{ח:תת|(א)}} במקומות המפורטים להלן ובמקומות המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן י״א}} יותקנו מטפים לפי ת״י 129 חלק 2:
{{ח:תתת|(1)}} חדר גנרטורים;
{{ח:תתת|(2)}} חדר חשמל או בקרבת לוח חשמל שהספקו 63 קילו־וולט אמפר או יותר;
{{ח:תתת|(3)}} חדר שנאים שיש בו שנאים שהספקם עולה על 112 קילו־וולט אמפר;
{{ח:תתת|(4)}} חדר מכונות שיש בו ציוד קירור, למעט חדר מכונות כאמור שיש בו ציוד קירור ביתי בלבד;
{{ח:תתת|(5)}} חדר מכונות של מעלית – מטף אחד בלבד;
{{ח:תתת|(6)}} חדר דוודים לשימוש תעשייתי או מסחרי;
{{ח:תתת|(7)}} חדר תנורים שיש בו תנורים המשמשים להסקה מרכזית;
{{ח:תתת|(8)}} מטבח המשמש לבישול מסחרי או מוסדי, למעט מטבח שיש בו ציוד בישול ביתי בלבד;
{{ח:תתת|(9)}} מקום המשמש לעבודות נגרות, רתכות או צביעה;
{{ח:תתת|(10)}} מחסן לחומרים שמתלקחים בטמפרטורה הנמוכה מ־100 מעלות צלזיוס וששטחו עולה על 10 מ״ר;
{{ח:תתת|(11)}} מעבדה שנעשה בה שימוש בכימיקלים דליקים, לפי קביעת עורך הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} יראו התקנת מטף המשרת יותר ממקום אחד מבין המקומות המנויים בפרט משנה (א) או {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן י״א}}, כעומדת בדרישות לפי אותו פרט משנה, ובלבד שהמטף הותקן במרחק שאינו עולה על 15 מטרים מכל מקום כאמור.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ו|סימן ו׳: מערכת גילוי אש|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף*|3.4.6.1|מערכת גילוי אש|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.6.1}}
{{ח:ת}} נקבעה חובה להתקין בבניין מערכת גילוי אש לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|סימן י״א}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מערכת גילוי האש תעמוד בדרישות ת״י 1220 חלק 3;
{{ח:תת|(2)}} מערכת גילוי האש תחובר למערכת התרעת האש.

{{ח:סעיף*|3.4.6.2|גלאי עשן עצמאי|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.6.2}}
{{ח:תת|(א)}} נקבע {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן י״א}} כי מותר להתקין גלאי עשן עצמאי –
{{ח:תתת|(1)}} אין חובה לחבר את גלאי העשן העצמאי למערכת התרעת האש, וזאת על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.6.1|בפרט 3.4.6.1(2)}};
{{ח:תתת|(2)}} ניתן להתקין מערכת גילוי אש במקום גלאי עשן עצמאי.
{{ח:תת|(ב)}} גלאי עשן עצמאי יעמוד בדרישות ת״י 1220 חלק 5.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ז|סימן ז׳: מערכת התרעת אש|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף*|3.4.7.1|מערכת התרעת אש|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.7.1}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין תותקן מערכת התרעת אש אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נקבעה {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן י״א}} חובה להתקין בבניין מערכת כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} נקבעה {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן י״א}} חובה להתקין בבניין מתזים או הותקנו בבניין מתזים אף בלא חובה כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} הותקנה בבניין מערכת מבין המערכות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.7.3|בפרט 3.4.7.3(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על מערכת התרעת אש יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המערכת תעמוד בדרישות ת״י 1220 חלק 3;
{{ח:תתת|(2)}} המערכת תכלול את כל הרכיבים האלה, לפחות:
{{ח:תתתת|(א)}} רכזת התרעת אש וחייגן אוטומטי;
{{ח:תתתת|(ב)}} לחצן אזעקה המופעל באמצעות התקן הפעלה ידני;
{{ח:תתתת|(ג)}} התקן התרעה חזותי ובכלל זה פנס מהבהב (נצנץ);
{{ח:תתתת|(ד)}} צופר אזעקה, אלא אם כן נקבע אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן י״א}} או אם הותקנה מערכת כריזה;
{{ח:תתתת|(ה)}} מערכת כריזה, אם נדרשת לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|סימן י״א}}.

{{ח:סעיף*|3.4.7.2|הפעלה של מערכת התרעת האש|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.7.2}}
{{ח:ת}} מערכת התרעת האש תופעל בקרות אחד מאלה, או לפי משטר ההפעלה שקבע עורך הבקשה:
{{ח:תת|(1)}} הפעלת לחצן אזעקה באמצעות התקן הפעלה ידני;
{{ח:תת|(2)}} הפעלת מערכת גילוי אש;
{{ח:תת|(3)}} קבלת התרעה מרגש זרימה;
{{ח:תת|(4)}} קבלת התרעה ממערכת כיבוי אש אחרת.

{{ח:סעיף*|3.4.7.3|שליטה של מערכת התרעת האש בציוד ובמערכות אחרות בבניין|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.7.3}}
{{ח:תת|(א)}} מערכת התרעת האש תשלוט בציוד ובמערכות האלה, אם הותקנו בבניין לשם התמודדות עם סיכוני אש:
{{ח:תתת|(1)}} דלת בעלת מנגנון לסגירה או פתיחה עצמית, כגון דלת מסוג ”פתוח רגיל“ (Normally Open);
{{ח:תתת|(2)}} מערכת אוורור ”על לחץ“;
{{ח:תתת|(3)}} מערכת לשליטה בעשן;
{{ח:תתת|(4)}} דלת מבוקרת;
{{ח:תתת|(5)}} מעלית המגיעה לקומת הכניסה; מערכת התרעת האש תשלוט בהגעת המעלית לקומת הכניסה, פתיחת הדלתות שלה והפסקת היכולת להפעילה באופן רגיל;
{{ח:תתת|(6)}} דרגנועים;
{{ח:תתת|(7)}} תריס גלילה להפרדת אש;
{{ח:תתת|(8)}} וילונות לעשן;
{{ח:תתת|(9)}} חלונות לשחרור עשן;
{{ח:תתת|(10)}} מערכת כיבוי אש אחרת;
{{ח:תתת|(11)}} מערכת מיזוג אוויר;
{{ח:תתת|(12)}} מערכת לניתוק של מקורות אנרגיה;
{{ח:תתת|(13)}} ציוד אחר לפי החלטת עורך הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} עורך הבקשה יקבע, באישור רשות הכבאות, את משטר ההפעלה של הציוד והמערכות כאמור בפרט משנה (א).

{{ח:סעיף*|3.4.7.4|התרעה ברכזת התרעת אש ואזורי הגילוי|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.7.4}}
{{ח:תת|(א)}} ההתרעה ברכזת התרעת האש תהיה לפי ת״י 1220 חלק 3.
{{ח:תת|(ב)}} הותקנה מערכת גילוי אש בבניין, ייקבעו אזורי הגילוי ברכזת התרעת האש לפי ת״י 1220 חלק 3.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מהוראות פרט משנה (ב), הותקנו מתזים בבניין, ייקבעו אזורי הגילוי ברכזת התרעת האש לפי ת״י 1596.

{{ח:סעיף*|3.4.7.5|הודעה בדבר אירוע שריפה|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.7.5}}
{{ח:ת}} הותקנה מערכת התרעת אש בבניין, תימסר ההודעה בדבר אירוע שריפה לפי ת״י 1220 חלק 3.

{{ח:סעיף*|3.4.7.6|גיבוי חשמל למערכת התרעת האש|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.7.6}}
{{ח:תת|(א)}} ההזנה החשמלית למערכת התרעת האש תבטיח את פעולתה של המערכת בעת הפסקת חשמל למשך הזמן הדרוש לפי ת״י 1220 חלק 3.
{{ח:תת|(ב)}} מערכת התרעת האש תחובר לגנרטור חירום, אם נדרש להתקינו בבניין לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158א|סעיף 158א לחוק}} או {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק זה}}.

{{ח:סעיף*|3.4.7.7|לוח פיקוד כבאים|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.7.7}}
{{ח:תת|(א)}} הותקנה בבניין מערכת התרעת אש, יותקן בבניין לוח פיקוד כבאים שימוקם במרחק שלא יעלה על 10 מטרים מהכניסה הראשית לבניין, ואם קיימת בבניין רחבת היערכות – מהכניסה הקרובה לרחבת ההיערכות.
{{ח:תת|(ב)}} לוח פיקוד כבאים יכלול את הרכיבים האלה לפחות, בהתאם למערכות שהותקנו בבניין:
{{ח:תתת|(1)}} מפסק חשמל ראשי;
{{ח:תתת|(2)}} מפסק גנרטור חירום שיהיה שונה בצורתו ממפסק החשמל הראשי ויכלול מנגנון למניעת הפעלה לא מכוונת;
{{ח:תתת|(3)}} אמצעי לחיווי המצב של גנרטור החירום;
{{ח:תתת|(4)}} אמצעים לשליטה על מערכות השליטה בעשן;
{{ח:תתת|(5)}} רכזת התרעת אש;
{{ח:תתת|(6)}} אפרכסות ניידות לטלפון כבאים לפי ת״י 1220 חלק 3;
{{ח:תתת|(7)}} בבניין שקיים בו אזור מחסה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יא|בסימן י״א לפרק ב׳}} – מערכת תקשורת דו־סטרית;
{{ח:תתת|(8)}} אמצעים לשליטה על מערכת כריזת חירום.
{{ח:תת|(ג)}} לוח פיקוד כבאים, למעט הדלת או המכסה שלו, יהיה עשוי מתכת; על הדלת או המכסה, אם מותקנים בלוח האמור, יהיה צוהר המאפשר צפייה בנתונים המופיעים על גבי הלוח ללא צורך בפתיחת הדלת או המכסה, לפי העניין.

{{ח:סעיף*|3.4.7.8|לחצן אזעקה|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.7.8}}
{{ח:תת|(א)}} הותקנה בבניין מערכת התרעת אש, יותקנו בבניין לחצני אזעקה לפי דרישות ת״י 1220 חלק 3, ויחולו הוראות אלה והוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|סימן י״א}} הנוגעות לעניין, אלא אם כן נקבע אחרת בתקן האמור:
{{ח:תתת|(1)}} לחצני האזעקה יותקנו ליד כל כניסה למוצא בטוח;
{{ח:תתת|(2)}} לחצני האזעקה יותקנו בכל אגף אש;
{{ח:תתת|(3)}} מרחק ההליכה בין שני לחצני אזעקה לא יעלה על 60 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), החובה להתקין לחצן אזעקה לא תחול לגבי בניין מגורים שאינו בניין גבוה או בניין רב־קומות או לגבי מבנים חקלאיים.

{{ח:סעיף*|3.4.7.9|מנגנון לאימות אזעקת אש|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.7.9}}
{{ח:ת}} נקבעה חובה להתקין בבניין מנגנון לאימות אזעקת אש (positive alarm sequence) לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|סימן י״א}}, יעמוד המנגנון האמור בדרישות תקן NFPA 72.

{{ח:סעיף*|3.4.7.10|צופר אזעקה|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.7.10}}
{{ח:ת}} נקבעה חובה להתקין בבניין צופר אזעקה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.7.1|בפרט 3.4.7.1}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הצופר יעמוד בדרישות ת״י 1220 חלק 3;
{{ח:תת|(2)}} הצופר יכול שיכלול גם התרעה חזותית.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ח|סימן ח׳: מערכת כריזה|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף*|3.4.8.1|מערכת כריזה|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.8.1}}
{{ח:ת}} נקבעה חובה להתקין בבניין מערכת כריזה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|סימן י״א}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מערכת הכריזה תעמוד בדרישות ת״י 1220 חלק 3;
{{ח:תת|(2)}} מערכת הכריזה תודיע לשוהים בבניין באמצעיים קוליים על שריפה או אירוע חירום אחר, ויכול שהודעה כאמור תכלול הוראות לפינוי הבניין או למעבר בין חלקי בניין שונים;
{{ח:תת|(3)}} מערכת הכריזה יכולה לשמש לשימושים נוספים שלא בעת שריפה או אירוע חירום;
{{ח:תת|(4)}} הודעות מערכת הכריזה יהיו בשפה העברית וניתן להוסיף הודעות בשפה אחרת.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ט|סימן ט׳: מערכת לתקשורת עם כוחות הצלה וכיבוי|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף*|3.4.9.1|טלפון כבאים|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.9.1}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין יותקן טלפון כבאים אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נקבעה {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן י״א}} חובה להתקינו;
{{ח:תתת|(2)}} גובה הבניין עולה על 42 מטרים;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי בניין שיש בו קומות מרתף – ההפרש בין מפלס הכניסה הקובעת ובין המפלס התחתון עולה על 8 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} טלפון כבאים יעמוד בדרישות ת״י 1220 חלק 3.
{{ח:תת|(ג)}} השקע של טלפון הכבאים יותקן בכל קומה, בחדר המדרגות המוגן ובמבואה הקומתית.
{{ח:תת|(ד)}} בבניין כאמור בפרט משנה (א)(3), יותקן טלפון הכבאים בכל קומה שמתחת למפלס הכניסה הקובעת.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן י|סימן י׳: אישור עמידה בתקן|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף*|3.4.10.1|אישור עמידה בתקן לעניין מערכות בטיחות אש|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.10.1}}
{{ח:תת|(א)}} מעבדה מאושרת תאשר שמערכות בטיחות האש שהותקנו בבניין לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד|פרק זה}} עומדות בדרישות התקנים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד|בפרק זה}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), לעניין התקנת המערכות או הרכיבים שלהלן, האישור כאמור באותו פרט משנה יכול שיינתן גם על ידי בעל היתר תו תקן כמפורט לצידם:
{{ח:תתת|(1)}} מערכת גילוי אש הכוללת עד 10 גלאים או עד 10 גלאי עשן עצמאיים, וכן עד 10 שקעי טלפון כבאים – בעל היתר תו תקן לעניין ת״י 1220 חלק 11;
{{ח:תתת|(2)}} מערכת כיבוי אש הכוללת עד 10 מתזים, ובלבד שלא הותקנו בבניין מתזים נוספים – בעל היתר תו תקן לעניין ת״י 1928.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|סימן י״א: הוראות לעניין התקנה של מערכות בטיחות אש לפי סוגי בניינים ושימושים|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף*|3.4.11.1|הוראות כלליות|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.1}}
{{ח:תת|(א)}} ההוראות שלהלן יחולו על כל סוגי הבניינים והשימושים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן זה}}:
{{ח:תתת|(1)}} אם בבניין מתקיימים כמה שימושים, יחולו על כל הבניין ההוראות המחמירות יותר כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן זה}}, לפי העניין, ואולם יראו חלק של בניין המופרד משאר חלקי הבניין על ידי מחיצת אש כבניין נפרד לעניין זה;
{{ח:תתת|(2)}} אם חלות על בניין, לפי סוג השימוש שמתקיים בו, הוראות שונות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|סימן זה}}, יחולו לגביו ההוראות המחמירות יותר;
{{ח:תתת|(3)}} יראו בניינים נפרדים כבניין אחד, לעניין הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד|פרק זה}}, אם המרחק בין הבניינים אינו עולה על 4 מטרים ואין ביניהם הפרדת אש;
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בפסקה (3), לא יראו בניינים נפרדים המחוברים ביניהם באמצעות מעבר מקורה כבניין אחד, אם בכניסה לכל בניין מהמעבר המקורה מותקנת דלת אש.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן להתקין בבניין מערכות בטיחות אש אף אם לא נקבעה {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד|בפרק זה}} חובה לעשות כן, ובלבד שאותן מערכות עומדות בהוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ג)}} נקבע {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן זה}} כי יש להתקין בבניין מערכת בטיחות אש, יחולו על ההתקנה הוראות הסימנים כמפורט להלן, לפי סוג המערכת:
{{ח:תתת|(1)}} מערכת התרעת אש – {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ז|סימן ז׳}};
{{ח:תתת|(2)}} מערכת גילוי אש – {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ו|סימן ו׳}};
{{ח:תתת|(3)}} מתזים – {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ג|סימן ג׳}};
{{ח:תתת|(4)}} מערכת כריזה – {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן ח|סימן ח׳}}.

{{ח:סעיף*|3.4.11.2|מערכות בטיחות אש בבניין המשמש להתקהלות|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.2}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש להתקהלות יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.2 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ב):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.2 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש להתקהלות'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	תפוסה של 50 עד 300 איש	יש להתקין בבניין המשמש כאחד מאלה: {{ש}} (1) אולם ריקודים, למעט אולם המשמש אך ורק למטרת לימוד; {{ש}} (2) דיסקוטק, לרבות מסעדה או פאב הכוללים אזור לריקודים; {{ש}} (3) אולם שמחות; {{ש}} (4) אולם הופעות ללא מקומות ישיבה.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין בבניין כאמור בטור ב׳ בלבד; על אף האמור, אין חובה להתקין באולם העומד בתנאים המפורטים בהערה (3).	יש להתקין. {{ש}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.1|פרט 3.4.11.1(ג)}}, על ההתקנה יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לב|סימן ל״ב לפרק ט׳}}.

(2)	תפוסה של יותר מ־300 איש	יש להתקין.	יש להתקין במקומות בבניין שלדעת עורך הבקשה מתקיימים לגביהם כל אלה: {{ש}} (1) הם נתונים לסכנת התפוצצות בשל קיומם של דוודים תעשייתיים, ציוד קירור תעשייתי, שנאים וכיוצא באלה; {{ש}} (2) אינם משמשים לשהות קבועה של בני אדם; {{ש}} (3) לא מותקנים בהם מתזים.	יש להתקין במקומות האלה: {{ש}} (1) בניין כאמור בשורה זו, למעט אולמות אלה: {{ש}} (א) אולם העומד בתנאים המפורטים בהערה (3); {{ש}} (ב) אולם המשמש לפעילות ספורטיבית בלבד שאינו כולל מקומות לקהל צופים; {{ש}} (2) מקומות כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לז|בסימנים ל״ז}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לח|ל״ח}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן מב|ו{{ח:הערה|־}}מ״ב לפרק ט׳}}, אם ההתקנה נדרשת לפי אותם סימנים. בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.1|פרט 3.4.11.1(ג)}}, על ההתקנה תחול הערה (2).	יש להתקין. {{ש}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.1|פרט 3.4.11.1(ג)}}, על ההתקנה יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לב|סימן ל״ב לפרק ט׳}}{{ח:הערה|.}}

{{ח:תת|(ב)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}};
{{ח:תתת|(2)}} בבניין בתפוסה של מעל 300 איש, המתזים יותקנו במקומות האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בכל קומה שבה מתקיימת ההתקהלות;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם ההתקהלות מתקיימת מתחת לקומת הכניסה הקובעת לבניין – בקומה שבה מתקיימת ההתקהלות, בכל קומה המקשרת את הקומה שבה מתקיימת ההתקהלות לקומת הכניסה הקובעת לבניין ובקומת הכניסה הקובעת לבניין.
{{ח:תתת|(3)}} האולם יעמוד בתנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שטחו אינו עולה על 1,115 מ״ר;
{{ח:תתתת|(ב)}} האולם אינו משמש לתצוגה או תערוכה;
{{ח:תתתת|(ג)}} האולם אינו משמש לשימוש נוסף מלבד השימושים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן זה}};
{{ח:תתתת|(ד)}} האולם יכול שישמש למטרות התקהלות שונות (אולם רב־תכליתי), כולל אולמות תפילה;
{{ח:תתתת|(ה)}} האולם מופרד מחלקי בניין אחרים על ידי מחיצת אש;
{{ח:תתתת|(ו)}} יש מהאולם יציאה ישירה אל מחוץ לבניין.

{{ח:סעיף*|3.4.11.3|מערכות בטיחות אש במוסד חינוך|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.3}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש מוסד חינוך יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.3 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ב):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.3 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש מוסד חינוך'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	בניין שבו עד 6 כיתות לימוד, המצויות כולן בקומת הקרקע	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2)	כיתת לימוד שרצפתה מצויה בגובה העולה על 13 מטרים ממפלס הכניסה הקובעת לבניין	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.

(3)	בניין אחר	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין במקרים האלה: {{ש}} (1) אם שטח אגף האש גדול מ־2,250 מ״ר; {{ש}} (2) בחלקי בניין תת־קרקעיים ששטחם עולה על 140 מ״ר. {{ש}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.1|פרט 3.4.11.1(ג)}}, על ההתקנה תחול הערה (2){{ח:הערה|.}}	יש להתקין.

{{ח:תת|(ב)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}};
{{ח:תתת|(2)}} אספקת המים למתזים במוסד חינוך כאמור בשורה (3) בטבלה יכול שתהיה ממערכת המים העירונית אף אם אינה קו מים אמין; במקרה כאמור, אין חובה להתקין מאגר מים או מערכת להגברת לחץ.

{{ח:סעיף*|3.4.11.4|מערכות בטיחות אש בגן ילדים|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.4}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש גן ילדים יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.4 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערה בפרט משנה (ב):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.4 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש גן ילדים'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	בניין שבו עד 8 כיתות, המצויות בקומת קרקע או בקומה שמעל קומת הקרקע	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין גלאי עשן עצמאי.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2)	בניין אחר	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין, אלא אם כן כל הכיתות בבניין מצויות בקומת קרקע שיש ממנה יציאה ישירה לשטח פתוח.	יש להתקין.

{{ח:תת|(ב)}} האמור בטבלה כפוף להערה זו: על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}}.

{{ח:סעיף*|3.4.11.5|מערכות בטיחות אש במעון יום לפעוטות|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.5}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש מעון יום לפעוטות יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.5 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערה בפרט משנה (ב):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.5 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש מעון יום לפעוטות'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	בניין שבו עד 8 כיתות ומכל קומה יש יציאה ישירה לשטח פתוח	יש להתקין.	יש להתקין.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2)	בניין שבו כיתה אחת בלבד, שיש ממנה יציאה ישירה לשטח פתוח	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(3)	בניין אחר	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.

{{ח:תת|(ב)}} האמור בטבלה כפוף להערה זו: על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}}.

{{ח:סעיף*|3.4.11.6|מערכות בטיחות אש במוסד רפואי|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.6}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש מוסד רפואי יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.6 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ב):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.6 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש מוסד רפואי'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	בית חולים	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין, למעט בחדרי ניתוח כאמור בהערה (2).	יש להתקין.

(2)	מרפאה לאשפוז יום	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין אם מתקיים אחד מאלה: {{ש}} (1) השטח המשמש למרפאה עולה על 2,000 מ״ר; {{ש}} (2) השטח המשמש למרפאה מצוי, כולו או חלקו, בקומה שמעל קומת הכניסה; {{ש}} (3) השטח המשמש למרפאה מצוי, כולו או חלקו, בקומה שמתחת למפלס קומת הכניסה. {{ש}} על אף האמור, אין חובה להתקין בחדרי ניתוח כאמור בהערה (2).	יש להתקין.

{{ח:תת|(ב)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בבניין תותקן התרעה חזותית בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} אגף חדרי ניתוח יהיה אגף אש נפרד והכניסה אליו תהיה באמצעות דלתות אש;
{{ח:תתת|(3)}} בבית חולים, אם לא ניתן או לא רצוי לפנות את כל השוהים בבניין בו־זמנית, יכול שמערכת התרעת האש תופעל באופן אוטומטי רק באזור שבו התרחש אירוע החירום, וההתרעה לשאר חלקי הבניין תופעל באופן מבוקר;
{{ח:תתת|(4)}} בבית חולים, מערכת התרעת האש תשלח התרעה לשירותי הכבאות;
{{ח:תתת|(5)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}};
{{ח:תתת|(6)}} בבניין יותקנו מטפים לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.5.5|פרט 3.4.5.5}}.

{{ח:סעיף*|3.4.11.7|מערכות בטיחות אש בבית סוהר או בית מעצר|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.7}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש בית סוהר או בית מעצר יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.7 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ב):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.7 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש בית סוהר או בית מעצר'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	בניין שבו עד 16 מיטות	יש להתקין.	יש להתקין בפרוזדורים בלבד.	יש להתקין.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2)	בניין שבו 17 מיטות או יותר	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.

(3)	בניין שבו קומה אחת או יותר מצויה מתחת למפלס הכניסה הקובעת לבניין	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.

{{ח:תת|(ב)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם לא ניתן או לא רצוי לפנות את כל השוהים בבניין בו־זמנית, יכול שמערכת התרעת האש תופעל באופן אוטומטי רק באזור שבו התרחש אירוע החירום, וההתרעה לשאר חלקי הבניין תופעל באופן מבוקר;
{{ח:תתת|(2)}} יותקנו מטפים במקומות האלה בבניין:
{{ח:תתתת|(א)}} חדר שבו מצויים תאי האחסון של צוות העובדים;
{{ח:תתת|(ב)}} חדר המשמש לכביסה או ייבוש כביסה, ששטחו עולה על 10 מ״ר;
{{ח:תתת|(ג)}} חדר המשמש לאחסון מוצרי טקסטיל בנפח העולה על 240 ליטרים;
{{ח:תתת|(ד)}} בכל אגף – לשימוש הצוות;
{{ח:תתת|(3)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}}.

{{ח:סעיף*|3.4.11.8|מערכות בטיחות אש במוסד לאנשים עם מוגבלות|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.8}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש מוסד לאנשים עם מוגבלות יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.8 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ב):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.8 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש מוסד לאנשים עם מוגבלות'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	אחד מאלה: {{ש}} (1) בניין שבו עד 18 מיטות, ואינו בניין גבוה או רב־קומות; {{ש}} (2) בניין שמכל חדר שבו יש יציאה ישירה לשטח פתוח, או יציאה ישירה למוצא בטוח, אף אם יש בו יותר מ־18 מיטות	יש להתקין.	יש להתקין.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2)	מעון יום שיקומי	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.

(3)	בניין אחר	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.

{{ח:תת|(ב)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם לא ניתן או לא רצוי לפנות את כל השוהים בבניין בו־זמנית, יכול שמערכת התרעת האש תופעל באופן אוטומטי רק באזור שבו התרחש אירוע החירום, וההתרעה לשאר חלקי הבניין תופעל באופן מבוקר;
{{ח:תתת|(2)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}}.

{{ח:סעיף*|3.4.11.9|מערכות בטיחות אש בבניין המשמש למגורים|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.9}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש למגורים יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.9 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ב):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.9 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש למגורים'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	בניין שבו עד 2 דירות	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין גלאי עשן עצמאי, אחד לפחות, במקומות האלה: {{ש}} (1) בכל חדר שינה בדירה; {{ש}} (2) במבואה לחדרי השינה; {{ש}} (3) בכל קומה שאין בה חדרי שינה (לרבות מרתף).	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2)	בניין כאמור בשורה (1) הנתון לסיכון אש	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין גלאי עשן עצמאי, אחד לפחות, במקומות האלה: {{ש}} (1) בכל חדר שינה בדירה; {{ש}} (2) במבואה לחדרי השינה; {{ש}} (3) בכל קומה שאין בה חדרי שינה (לרבות מרתף).	יש להתקין. {{ש}} לחלופין, יש להתקין מערכת גילוי אש שאינה גלאי עשן עצמאי{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(3)	בניין אחר שאינו בניין גבוה או בניין רב־קומות	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין גלאי עשן עצמאי, אחד לפחות, במקומות האלה: {{ש}} (1) בכל חדר שינה בדירה; {{ש}} (2) במבואה לחדרי השינה; {{ש}} (3) בכל קומה שאין בה חדרי שינה (לרבות מרתף).	יש להתקין בחלקי בניין אלה בלבד: {{ש}} (1) חדר אשפה; {{ש}} (2) חדר לאחסון אופניים; {{ש}} (3) חלק בניין תת־קרקעי אם שטחו עולה על 140 מ״ר; לעניין זה, לא יראו מרתף בדירה שיש ממנו יציאה ישירה לשטח פתוח כחלק בניין תת־קרקעי.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(4)	בניין גבוה	יש להתקין בשטחים המשותפים בבניין.	יש להתקין גלאי עשן עצמאי, אחד לפחות, במקומות האלה: {{ש}} (1) בכל חדר שינה בדירה; {{ש}} (2) במבואה לחדרי השינה; {{ש}} (3) בכל קומה שאין בה חדרי שינה (לרבות מרתף){{ח:הערה|.}}	יש להתקין בחלקי בניין אלה בלבד: {{ש}} (1) מחסן הצמוד לדירה ונפתח אל המבואה הקומתית; {{ש}} (2) שטח אחסון משותף, כגון חדר לאחסון אופניים, מחסן עגלות, חדר אשפה וכיוצא באלה; {{ש}} (3) חלק בניין תת־קרקעי; לעניין זה לא יראו מרתף בדירה שיש ממנו יציאה ישירה לשטח פתוח כחלק בניין תת־קרקעי.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(5)	בניין רב־קומות שהפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבניין ובין מפלס הרצפה של הקומה העליונה שבו הוא עד 42 מטרים	יש להתקין, למעט בתוך הדירה.	יש להתקין גלאי עשן עצמאי, אחד לפחות, במקומות האלה: {{ש}} (1) בכל חדר שינה בדירה; {{ש}} (2) במבואה לחדרי השינה; {{ש}} (3) בכל קומה שאין בה חדרי שינה (לרבות מרתף). {{ש}} בשאר חלקי הבניין יש להתקין מערכת גילוי אש.	יש להתקין במקומות האלה: {{ש}} (1) בתוך הדירה – במבואת הכניסה ובמטבח בלבד; {{ש}} (2) בשאר חלקי הבניין.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(6)	בניין רב־קומות שהפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבניין ובין מפלס רצפת הקומה העליונה שבו עולה על 42 מטרים	יש להתקין, למעט בתוך הדירה.	יש להתקין גלאי עשן עצמאי, אחד לפחות, במקומות האלה: {{ש}} (1) בכל חדר שינה בדירה; {{ש}} (2) במבואה לחדרי השינה; {{ש}} (3) בכל קומה שאין בה חדרי שינה (לרבות מרתף). {{ש}} בשאר חלקי הבניין יש להתקין מערכת גילוי אש.	יש להתקין.	יש להתקין בחלקי בניין אלה בלבד: {{ש}} (1) בתוך הדירה – במבואת הכניסה; {{ש}} (2) במבואה ובפרוזדור הקומתיים המשותפים; {{ש}} (3) בחדר מדרגות מוגן; {{ש}} (4) בפרוזדור מחסנים; {{ש}} (5) בחדר לרווחת הדיירים, כגון חדר כושר או מועדון.

{{ח:תת|(ב)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} על בניין שיש להתקין בו מתזים, למעט בניין רב־קומות, יחולו ההוראות האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אספקת המים למתזים יכול שתהיה ממערכת המים העירונית, אף אם אינה קו מים אמין; במקרה כאמור, אין חובה להתקין מאגר מים או מערכת להגברת לחץ;
{{ח:תתתת|(ב)}} המתזים יופיעו כאזור גילוי אחד ברכזת התרעת האש;
{{ח:תתת|(2)}} יותקנו מטפים במקומות האלה בבניין:
{{ח:תתתת|(א)}} חדר שבו מצויים תאי האחסון של צוות העובדים;
{{ח:תתתת|(ב)}} חדר המשמש לכביסה או ייבוש כביסה, ובלבד שאינו בתוך דירה וששטחו עולה על 10 מ״ר;
{{ח:תתתת|(ג)}} בכל דירה – מטף אחד בלבד;
{{ח:תתת|(3)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}}.

{{ח:סעיף*|3.4.11.10|מערכות בטיחות אש בבניין המשמש מעונות סטודנטים|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.10}}
{{ח:תת|(א)}} בפרט זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעונות סטודנטים סוג 1“ – בניין המשמש מעונות סטודנטים שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} בכל יחידת דיור ישנם חדרי שינה הנפתחים לחלל משותף המשמש חדר מגורים או אזור ללימוד או פעילות אחרת;
{{ח:תתתת|(2)}} בחלל המשותף האמור יש דלת שנפתחת לפרוזדור המשרת מספר יחידות דיור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעונות סטודנטים סוג 2“ – בניין המשמש מעונות סטודנטים שבכל חדר שינה שבו יש דלת שנפתחת ישירות לפרוזדור המשרת מספר יחידות דיור.
{{ח:תת|(ב)}} בבניין המשמש מעונות סטודנטים יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.10 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ג):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.10 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש מעונות סטודנטים'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	מעונות סטודנטים – סוג 1	לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.9|פרט 3.4.11.9}} – מגורים{{ח:הערה|.}}	לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.9|פרט 3.4.11.9}} – מגורים{{ח:הערה|.}}	לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.9|פרט 3.4.11.9}} – מגורים{{ח:הערה|.}}	לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.9|פרט 3.4.11.9}} – מגורים{{ח:הערה|.}}

(2)	מעונות סטודנטים – סוג 2	לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.14|פרט 3.4.11.14}} – בית מלון{{ח:הערה|.}}	לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.14|פרט 3.4.11.14}} – בית מלון{{ח:הערה|.}}	לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.14|פרט 3.4.11.14}} – בית מלון{{ח:הערה|.}}	לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.14|פרט 3.4.11.14}} – בית מלון{{ח:הערה|.}}

{{ח:תת|(ג)}} האמור בטבלה כפוף להערה המפורטת להלן:
{{ח:תתת|(1)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}}.

{{ח:סעיף*|3.4.11.11|מערכות בטיחות אש בדיור מוגן|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.11}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש דיור מוגן יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.11 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ב):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.11 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש דיור מוגן'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	בניין שכל הקומות שבו המשמשות דיור מוגן, מצויות בקומת הקרקע ובקומה שמעל קומת הקרקע	יש להתקין.	יש להתקין; {{ש}} על אף האמור, בתוך דירת המגורים ניתן להתקין, במקום מערכת גילוי אש, גלאי עשן עצמאי, ובלבד שיותקן בכל חדר שינה ובמבואה לחדרי השינה{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2)	בניין שהחלק שבו המשמש דיור מוגן מצוי, כולו או חלקו, בקומה שגובה רצפתה עולה על 13 מטרים ממפלס הכניסה הקובעת לבניין	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין בחלקי הבניין האלה בלבד: {{ש}} (1) השטחים הציבוריים; {{ש}} (2) בתוך הדירה, במבואת הכניסה לחדרים.

(3)	בניין אחר	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין בשטחים הציבוריים בלבד.

{{ח:תת|(ב)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם לא ניתן או לא רצוי לפנות את כל השוהים בבניין בו־זמנית, יכול שמערכת התרעת האש תופעל באופן אוטומטי רק באזור שבו התרחש אירוע החירום, וההתרעה לשאר חלקי הבניין תופעל באופן מבוקר;
{{ח:תתת|(2)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}};
{{ח:תתת|(3)}} יותקנו מטפים במקומות האלה בבניין:
{{ח:תתתת|(א)}} חדר שבו מצויים תאי האחסון של צוות העובדים;
{{ח:תתתת|(ב)}} חדר המשמש לכביסה או ייבוש כביסה, ובלבד שאינו בתוך יחידת דיור וששטחו עולה על 10 מ״ר;
{{ח:תתתת|(ג)}} חדר המשמש לאחסון מוצרי טקסטיל בנפח העולה על 240 ליטרים, ובלבד שאינו בתוך יחידת דיור;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|[צ״ל: (4)]}} על מחלקה סיעודית ומחלקה לתשושי נפש בבניין יחולו הדרישות החלות על בית חולים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.6|בפרט 3.4.11.6}}.

{{ח:סעיף*|3.4.11.12|מערכות בטיחות אש בבית אבות|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.12}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש בית אבות יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.12 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ב):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.12 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש בית אבות'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	בניין שבו עד 16 מיטות	יש להתקין.	יש להתקין.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2)	בניין שבו 17 מיטות או יותר	יש להתקין; {{ש}} יש להתקין צופר אזעקה בתוך חדר השינה.	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.

{{ח:תת|(ב)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מערכת התרעת האש תשלח התרעה לשירותי הכבאות;
{{ח:תתת|(2)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}};
{{ח:תתת|(3)}} יותקנו מטפים במקומות האלה בבניין:
{{ח:תתתת|(א)}} חדר שבו מצויים תאי האחסון של צוות העובדים;
{{ח:תתתת|(ב)}} חדר המשמש לכביסה או ייבוש כביסה, ובלבד שאינו בתוך יחידת דיור וששטחו עולה על 10 מ״ר;
{{ח:תתתת|(ג)}} חדר המשמש לא סון מוצרי טקסטיל בנפח העולה על 240 ליטרים, ובלבד שאינו בתוך יחידת דיור;
{{ח:תתת|(4)}} על מחלקה סיעודית ומחלקה לתשושי נפש בבניין יחולו הדרישות החלות על בית חולים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.6|בפרט 3.4.11.6}};
{{ח:תתת|(5)}} בבניין שה תפוסה בו מעל 300 איש, יש להתקין טלפון כבאים.

{{ח:סעיף*|3.4.11.13|מערכות בטיחות אש בצימרים|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.13}}
{{ח:תת|(א)}} בפרט זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צימר“ – יחידת אירוח שיש ממנה יציאה ישירה לשטח פתוח;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צימר בודד“ – צימר שהמרחק בינו ובין יחידת האירוח הסמוכה לו הוא 3 מטרים או יותר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צימרים צמודים“ – שני צימרים שהמרחק ביניהם קטן מ־3 מטרים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקבץ צימרים“ – עד 10 צימרים, ובלבד שהמרחק בין כל שני צימרים סמוכים אינו עולה על 3 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} בבניין המשמש צימרים יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.13 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ג):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.13 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש צימרים'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	צימר בודד או מקבץ צימרים – בבניין שאינו נתון לסיכון אש	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	בכל צימר יש להתקין גלאי עשן עצמאי, בכל חדר שינה ובכל קומה לרבות גלריה.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2)	צימר בודד או זוג צימרים צמודים – בבניין הנתון לסיכון אש	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	בכל צימר, יש להתקין גלאי עשן עצמאי, בכל חדר שינה ובכל קומה לרבות גלריה.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(3)	מקבץ צימרים – בבניין הנתון לסיכון אש	יש להתקין.	בכל צימר, יש להתקין גלאי עשן עצמאי, בכל חדר שינה ובכל קומה לרבות גלריה.	יש להתקין.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

{{ח:תת|(ג)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אספקת המים למתזים יכול שתהיה ממערכת המים העירונית, אף אם אינה קו מים אמין; במקרה כאמור, אין חובה להתקין מאגר מים או מערכת להגברת לחץ;
{{ח:תתת|(2)}} ברז כיבוי בקוטר 3 אינטשים יותקן במרחק שלא יעלה על 100 מטרים מהצימר;
{{ח:תתת|(3)}} הדרישות המפורטות בפרט זה יחולו גם על בניין בעל אופי דומה, ובכלל זה אכסניית נוער או בית ספר שדה, העונים על האמור בטור א׳;
{{ח:תתת|(4)}} על מקבץ של צימרים הכולל יותר מ־10 צימרים צמודים יחולו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.14|בשורה 3 בטבלה שבפרט 3.4.11.14}};
{{ח:תתת|(5)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}}.

{{ח:סעיף*|3.4.11.14|מערכות בטיחות אש בבית מלון|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.14}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש בית מלון יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.14 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ב):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.14 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש בית מלון'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	בניין שבו כל יחידות אירוח מצויות במפלס הכניסה הקובעת לבניין או בקומה שמעל מפלס הכניסה הקובעת לבניין, ושמכל יחידת אירוח יש יציאה ישירה לשטח פתוח או יציאה ישירה למוצא בטוח	יש להתקין, למעט בתוך יחידות האירוח; בעמדת הקבלה יותקן לחצן אזעקה.	יש להתקין, למעט בתוך יחידות האירוח; ביחידות האירוח יש להתקין גלאי עשן עצמאי, בכל חדר שינה.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין בבניין שבו היציאה מיחידות האירוח, כולן או חלקן, היא אל מוצא בטוח.

(2)	בניין שאינו עונה על האמור בשורה (1), שבו עד 24 יחידות אירוח, המצויות, כולן, בגובה שאינו עולה על 13 מטרים ממפלס הכניסה הקובעת לבניין	יש להתקין, למעט בתוך יחידות האירוח.	יש להתקין, למעט בתוך יחידות האירוח; ביחידות האירוח יש להתקין גלאי עשן עצמאי בכל חדר שינה{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין.

(3)	בניין אחר	יש להתקין, למעט בתוך יחידות האירוח.	יש להתקין, למעט בתוך יחידות האירוח; ביחידות האירוח יש להתקין עשן עצמאי בכל חדר שינה{{ח:הערה|.}}	יש להתקין.	יש להתקין.

{{ח:תת|(ב)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} הדרישות המפורטות בפרט זה יחולו גם על הבניינים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בניין שבו יחידות אירוח, ובלבד שאינו עונה על האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.13|בפרט 3.4.11.13}};
{{ח:תתתת|(ב)}} בניין בעל אופי דומה, ובכלל זה פנימייה, אכסניית נוער או בית ספר שדה, שמתקיים לגביהם האמור בטור א׳;
{{ח:תתת|(2)}} יותקנו מטפים במקומות אלה בבניין:
{{ח:תתתת|(א)}} בחדר שבו מצויים תאי האחסון של צוות העובדים;
{{ח:תתתת|(ב)}} בחדר המשמש לכביסה או ייבוש כביסה, ובלבד שאינו בתוך יחידת אירוח וששטחו עולה על 10 מ״ר;
{{ח:תתתת|(ג)}} בחדר המשמש לאחסון מוצרי טקסטיל בנפח העולה על 240 ליטרים, ובלבד שאינו בתוך יחידת דיור;
{{ח:תתת|(3)}} רכזת התרעת האש תותקן בעמדת פקיד הקבלה או במקום מרכזי אחר בבניין המאויש באופן קבוע, והכל בכפוף לאמור בת״י 1220 חלק 3;
{{ח:תתת|(4)}} בבניין כאמור בשורה 2 בטבלה, פקיד הקבלה יהיה נוכח בעמדת הקבלה בכל עת או שיופעל בבניין מוקד מאויש מרחוק;
{{ח:תתת|(5)}} בבניין שבו מעל 100 יחידות אירוח, יותקן טלפון כבאים;
{{ח:תתת|(6)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}}.

{{ח:סעיף*|3.4.11.15|מערכות בטיחות אש בבניין המשמש למסחר|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.15}}
{{ח:תת|(א)}} בפרט זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קניון“ – בניין שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} משמש למסחר;
{{ח:תתתת|(2)}} היציאה משטחי המסחר בבניין היא למעבר ציבורי מקורה וסגור;
{{ח:תתתת|(3)}} סך השטח בבניין המשמש למסחר ולמעבר ציבורי מקורה וסגור עולה על 2,000 מ״ר.
{{ח:תת|(ב)}} בבניין המשמש למסחר יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.15 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ג):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.15 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש למסחר'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	בניין שסך השטח שבו המשמש למסחר אינו עולה על 3000 מ״ר	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	לפי שורות (3) עד (6), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2)	בניין שסך השטח שבו המשמש למסחר עולה על 3,000 מ״ר	יש להתקין.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	לפי שורות (3) עד (6), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(3)	בניין הכולל עד 3 קומות המשמשות למסחר	לפי שורה (1) או (2), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	לפי שורה (1) או (2), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(4)	בניין שסך השטחים שבו המשמשים למסחר עולה על 1,115 מ״ר	לפי שורה (1) או (2), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	לפי שורה (1) עד {{ח:הערה|[צ״ל: או]}} (2), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(5)	בניין ששטח הקומות התחתיות שבו, המשמש למכירה, אחסון או טיפול בסחורה דליקה, עולה על 230 מ״ר	לפי שורה (1) או (2), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	לפי שורה (1) או (2), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין, בקומות התחתיות בלבד.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(6)	בניין אחר, שאינו קניון	לפי שורה (1) או (2), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	לפי שורה (1) או (2), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(7)	קניון	יש להתקין; נוסף על כך, יותקן מנגנון לאימות אזעקת אש.	יש להתקין במקומות האלה בלבד: {{ש}} (1) המעברים הציבוריים; {{ש}} (2) בתוך החנויות, אם שטחי המסחר בבניין מצויים בשתי קומות או יותר;	יש להתקין.	יש להתקין.

{{ח:תת|(ג)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}};
{{ח:תתת|(2)}} יותקנו מטפים במיקום מרכזי בבניין, לשימוש העובדים, שיהיו בכמות ובמקום כפי שיחליט עורך הבקשה;
{{ח:תתת|(3)}} אם נדרש להתקין מתזים בבניין, יותקנו, בכל חנות, רגש זרימה וברז ניתוק למתזים הכולל חיווי למצב פתוח או סגור;
{{ח:תתת|(4)}} בחישוב השטח המשמש למסחר יובא בחשבון גם שטח שירות המשמש לאחסון אם הוא נלווה וצמוד לשטח המשמש למסחר, אלא אם כן שטח השירות האמור מופרד מהשטח המשמש למסחר על ידי מחיצת אש.

{{ח:סעיף*|3.4.11.16|מערכות בטיחות אש בבניין המשמש לתעסוקה ומשרדים|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.16}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש לתעסוקה ומשרדים יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.16 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ב):

{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.16 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש לתעסוקה ומשרדים'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	בניין שמתקיים בו אחד או יותר מאלה: {{ש}} (1) שטח הבניין, מעל קומת הכניסה או מתחת למפלס הכניסה הקובעת לבניין, עולה על 500 מ״ר; {{ש}} (2) שטחו עולה על 3,000 מ״ר; {{ש}} (3) יש בו 3 קומות או יותר.	יש להתקין; {{ש}} אין חובה להתקין לחצני אזעקה אם הותקנו מתזים או מערכת גילוי אש{{ח:הערה|.}}	יש להתקין; {{ש}} אין חובה להתקין מערכת גילוי אש אם הותקנו מתזים או לחצני אזעקה{{ח:הערה|.}}	יש להתקין, למעט בבניין שבו עד 2 קומות, אם מכל קומה יש יציאה ישירה לשטח פתוח או יציאה ישירה למוצא בטוח.	יש להתקין, למעט בבניין שבו עד 2 קומות, אם מכל קומה יש יציאה ישירה לשטח פתוח או יציאה ישירה למוצא בטוח.

(2)	בניין אחר	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין, למעט בבניין שבו עד 2 קומות, אם מכל קומה יש יציאה ישירה לשטח פתוח או יציאה ישירה למוצא בטוח.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

{{ח:תת|(ב)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} קומה תחתית תבוא במניין הקומות;
{{ח:תתת|(2)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}}.

{{ח:סעיף*|3.4.11.17|הערכת סיכוני אש ומערכות בטיחות אש בבניין המשמש לתעשייה|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.17}}
{{ח:תת|(א)}} בפרט זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזור מבוקר (control area)“ ו" הכמות המרבית המותרת (MAQ)" – כהגדרתם בסעיפים 3.3.35.3 ו־3.3.35.3.1 בתקן NFPA 5000 (מהדורת 2018), בהתאמה.
{{ח:תת|(ב)}} עורך הבקשה יערוך דוח להערכת סיכוני אש בבניין המשמש לתעשייה לפי הוראות פרט זה (בפרט זה – דוח).
{{ח:תת|(ג)}} הדוח יכלול את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} תיאור הבניין וסביבתו ותיאור הפעילות המתוכננת בבניין;
{{ח:תתת|(2)}} תיאור חומרי הבנייה של הבניין;
{{ח:תתת|(3)}} תיאור כללי של תכולת הבניין והחומרים השונים המצויים בו, למעט חומרים כאמור בפסקה (4);
{{ח:תתת|(4)}} תיאור כללי של החומרים המסוכנים המצויים בבניין, ואם מצויים בבניין חומרים מסוכנים בכמות העולה על הכמות המרבית המותרת (MAQ) לפי סעיף 34.1.3.1 וטבלאות 34.1.3.1 ו־‎34.1.3.3.1(a) לתקן NFPA 5000 (מהדורת 2018) – פירוט הכמויות של אותם חומרים;
{{ח:תתת|(5)}} קביעה של רמת הסיכון הנובעת מתכולת הבניין כאמור בפסקה (3), לפי תקן NFPA 101; רמת הסיכון של הבניין תסווג לפי אחד מאלה: רמת סיכון נמוכה, רמת סיכון רגילה או רמת סיכון גבוהה, והקביעה תהיה מנומקת.
{{ח:תת|(ד)}} אם יש בבניין חומרים מסוכנים בכמות העולה על הכמות המרבית המותרת (MAQ) כאמור בפרט משנה (ג)(4) או אם נקבעה בדוח רמת סיכון גבוהה לפי פרט משנה (ג)(5), יערוך עורך הבקשה, נוסף על הדוח, סקר סיכוני אש לפי הוראות פרט זה (בפרט זה – סקר).
{{ח:תת|(ה)}} הסקר יכלול את הפרטים האלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} תיאור מפורט של תכולת הבניין, ובכלל זה התכולה שבגינה סווג הבניין ברמת סיכון גבוהה כאמור בפרט משנה (ג)(5), ופירוט הכמויות של החומרים השונים המצויים בבניין, למעט חומרים כאמור בפסקה (2);
{{ח:תתת|(2)}} תיאור מפורט של החומרים המסוכנים: סוג, כמת, מיקום בבניין וגודל האריזה, וכן ניתוח של התאימות בין החומרים המסוכנים השונים והתגובות של אותם חומרים למים;
{{ח:תתת|(3)}} תיאור של תרחישי אירועים מסוכנים במודלים ממוחשבים מקובלים;
{{ח:תתת|(4)}} תיאור של תרחישים ותגובות לאירועים מסוכנים;
{{ח:תתת|(5)}} הגדרת אמצעים סבילים ופעילים למניעה של אירועי שריפה ולהתמודדות עימם.
{{ח:תת|(ו)}} מידת הפירוט של הדוח או הסקר, לפי העניין, תהיה בהתאמה לרמת הסיכון שנקבעה בדוח ולמורכבות של הבניין בהיבטים של סיכוני אש, כך שהדוח או הסקר יהיו מפורטים יותר ככל שרמת הסיכון גבוהה יותר או שהמורכבות האמורה גדולה יותר.
{{ח:תת|(ז)}} בבניין המשמש לתעשייה כאמור בשורות (3)(ב) או (4)(ב) בטבלה שבפרט משנה (ט), לא תחול חובה להתקין מתזים, אם נערך לגבי הבניין סקר ועורך הסקר אישר כי לאור ממצאי הסקר, לא נדרש להתקין מתזים לשם הגנה על חיי השוהים בבניין או בסביבתו.
{{ח:תת|(ח)}} החובה לערוך דוח לא תחול על בניין המשמש לתעשייה כאמור בשורה (1)(א) בטבלה שבפרט משנה (ט), אלא אם כן רשות הכבאות דרשה זאת מעורך הבקשה, לאחר שמצאה כי קיים חשש ממשי לפגיעה בחיי אדם.
{{ח:תת|(ט)}} בבניין המשמש לתעשייה יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.17 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג הבניין ורמת הסיכון שבה סווג הבניין בדוח, כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (י):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.17 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש לתעשייה'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג הבניין ורמת הסיכון	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	רמת סיכון נמוכה או רגילה (Low or Ordinary Hazard)

(1(א))	בניין ששטחו קטן מ־500 מ״ר	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(1(ב))	בניין ששטחו 500 מ״ר ומעלה ומתקיימים בו כל אלה: {{ש}} (1) התפוסה בבניין אינה עולה על 100 איש; {{ש}} (2) התפוסה המצטברת בקומות התחתיות בבניין אינה עולה על 25 איש; {{ש}} (3) התפוסה המצטברת בקומות שמעל קומת הכניסה הקובעת אינה עולה על 25 איש	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	לפי שורות (2) עד (3(ב)), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(1(ג))	בניין שלא מתקיים בו האמור בשורה (1(א)) או (1(ב))	יש להתקין.	יש להתקין.	לפי שורות (2) עד (3(ב)), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2)	רמת סיכון נמוכה {{ח:הערה|(}}Low Hazard{{ח:הערה|)}}

כל בניין	לפי שורות (1) עד (1(ג)), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	לפי שורות (1) עד (1(ג)), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(3)	רמת סיכון רגילה (Ordinary Hazard)

(3(א))	בניין ששטחו עולה על 500 מ״ר ומתקיימים בו כל אלה: {{ש}} (1) יש בו עד 2 קומות; {{ש}} (2) שטחו של כל אחד מאגפי האש המיועדים לתהליך התעשייתי אינו עולה על 1,115 מ״ר; {{ש}} (3) שטחו הכולל של הבניין אינו עולה על 2,230 מ״ר	לפי שורות (1) עד (1(ג)), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	לפי שורות (1) עד (1(ג)), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(3(ב))	בניין אחר	לפי שורות (1) עד (1(ג)), לפי העניין; {{ש}} נוסף על כך, יש להתקין אם נדרש להתקין מתזים לפי טור ד׳.	לפי שורות (1) עד (1(ג)), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין, אלא אם כן עורך הסקר אישר לפי פרט משנה (ז) כי לא נדרש להתקין מתזים.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(4)	רמת סיכון גבוהה (High Hazard)

(4(א))	רמת סיכון גבוהה בשל תכולת הבניין, אם רמת הסיכון אינה נובעת מחומרים מסוכנים בכמות העולה על הכמות המרבית המותרת (MAQ)	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(4(ב))	בניין שמצויים בו חומרים מסוכנים בכמות העולה על הכמות המרבית המותרת (MAQ) בכל אזור מבוקר (control area)	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין, אלא אם כן עורך הסקר אישר לפי פרט משנה (ז) כי לא נדרש להתקין מתזים.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

{{ח:תת|(י)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}};
{{ח:תתת|(2)}} מערכת ההתרעה בבניין תשלח הודעה לשירותי הכבאות.

{{ח:סעיף*|3.4.11.18|הערכת סיכוני אש ומערכות בטיחות אש בבניין המשמש לאחסון|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.18}}
{{ח:תת|(א)}} עורך הבקשה יערוך דוח להערכת סיכוני אש בבניין המשמש לאחסון לפי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.17|פרט 3.4.11.17(א) עד (ג) ו־(ו)}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} אם יש בבניין חומרים מסוכנים בכמות העולה על הכמות המרבית המותרת (MAQ) או אם נקבעה בדוח רמת סיכון גבוהה, יערוך עורך הבקשה, נוסף על הדוח, סקר סיכוני אש לפי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.17|פרט 3.4.11.17(ה) ו־(ו)}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} בבניין המשמש לאחסון כאמור בשורה (2)(ד) או (3)(ב) בטבלה שבפרט משנה (ד), לא תחול חובה להתקין מתזים, אם עורך הסקר אישר זאת לפי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.17|פרט 3.4.11.17(ז)}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} בבניין המשמש לאחסון יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.18 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג הבניין ורמת הסיכון שבה סווג הבניין בדוח, כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ה):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.18 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש לאחסון'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג הבניין ורמת הסיכון	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	רמת סיכון נמוכה (Low Hazard)

כל בניין	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2)	רמת סיכון רגילה (Ordinary Hazard)

(2(א))	בניין ששטחו הכולל אינו עולה על 9,300 מ״ר	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	לפי שורה (2(ג)) או (2(ד)), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2(ב))	בניין ששטחו הכולל עולה על 9,300 מ״ר	יש להתקין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין.	לפי שורה (2(ג)) או (2(ד)), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2(ג))	בניין שמתקיימים בו כל אלה: {{ש}} (1) יש בו עד 2 קומות; {{ש}} (2) שטחו של כל אחד מאגפי האש המיועדים לאחסון אינו עולה על 1,115 מ״ר; {{ש}} (3) שטחו הכולל של הבניין, לרבות גלריות, אינו עולה על 2,230 מ״ר	לפי שורה (2(א)) או (2(ב)), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	לפי שורה (2(א)) או (2(ב)), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2(ד))	בניין אחר	לפי שורה (2(א)) או (2(ב)), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	לפי שורה (2(א)) או (2(ב)), לפי העניין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין, אלא אם כן עורך הסקר אישר לפי פרט משנה (ג) כי לא נדרש להתקין מתזים.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(3)	רמת סיכון גבוהה (High Hazard)

(3(א))	רמת סיכון גבוהה בשל תכולת הבניין, אם רמת הסיכון אינה נובעת מחומרים מסוכנים בכמות העולה על הכמות המרבית המותרת (MAQ)	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(3(ב))	בניין שמצויים בו חומרים מסוכנים בכמות העולה על הכמות המרבית המותרת (MAQ) בכל אזור מבוקר (control area)	יש להתקין.	יש להתקין.	יש להתקין, אלא אם כן עורך הסקר אישר לפי פרט משנה (ג) כי לא נדרש להתקין מתזים.	אין חובה להתקין

{{ח:תת|(ה)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} על החניון בבניין יחולו הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.4.11.19|פרט 3.4.11.19}};
{{ח:תתת|(2)}} מערכת ההתרעה בבניין תשלח הודעה לשירותי הכבאות;
{{ח:תתת|(3)}} על מחסן הנמצא בבניין שהשימוש העיקרי בו אינו אחסנה, יחולו הדרישות החלות על הבניין שבו הוא נמצא.

{{ח:סעיף*|3.4.11.19|מערכות בטיחות אש בחניון|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.19}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש חניון יותקנו מערכות בטיחות אש כמפורט בטבלה 3.4.11.19 בטורים ב׳ עד ה׳, לפי סוג השימוש בבניין או סוג הבניין כמפורט בטור א׳, ובכפוף להערות בפרט משנה (ב):
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.4.11.19 – מערכות בטיחות אש בבניין המשמש חניון'''}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

מס׳	סוג השימוש או הבניין	מערכת התרעת אש	מערכת גילוי אש	מתזים	מערכת כריזה

(1)	אחד מאלה: {{ש}} (1) בניין בן קומה אחת המשמש אך ורק כחניון; {{ש}} (2) חניון פתוח; {{ש}} (3) חניון בבניין מגורים ששטחו אינו עולה על 150 מ״ר	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

(2)	חניון אחר	יש להתקין.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}	יש להתקין.	אין חובה להתקין{{ח:הערה|.}}

{{ח:תת|(ב)}} האמור בטבלה כפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בחניון כאמור בשורה (1) בטבלה לא יותקנו גלגילונים;
{{ח:תתת|(2)}} בחניון כאמור בשורה (2) בטבלה יותקן גלגילון בכל מבואה קומתית בחניון.

{{ח:סעיף*|3.4.11.20|מערכות בטיחות אש במבנה חקלאי|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.20}}
{{ח:ת}} בבניין המשמש מבנה חקלאי אין חובה להתקין מערכות בטיחות אש, בכפוף להערות המפורטות להלן:
{{ח:תת|(1)}} ברז כיבוי אש בקוטר 3 אינטשים יותקן במרחק שאינו עולה על 100 מטרים מהכניסה הראשית למבנה;
{{ח:תת|(2)}} ברזי כיבוי אש בקוטר 2 אינטשים יותקנו סביב המבנה כך שהמרחק בין כל שני ברזי כיבוי כאמור לא יעלה על 200 מטרים;
{{ח:תת|(3)}} מתבן ימוקם במרחק של 20 מטרים לפחות ממתבן אחר או ממבנה אחר.

{{ח:סעיף*|3.4.11.21|אמצעי בטיחות אש באתר בריכת שחייה|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.21}}
{{ח:ת}} באתר בריכת שחייה יותקנו אמצעי בטיחות אש כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא סימן ג|בסימן ג׳ לחלק כ״א}}.

{{ח:סעיף*|3.4.11.22|מערכות בטיחות אש בבניין מסוג אחר|תיקון: תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.4.11.22}}
{{ח:תת|(א)}} על בניין מסוג שאינו מנוי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן זה}}, יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|סימן זה}} בהתאם לשימוש הדומה לו ביותר מבין השימושים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד סימן יא|בסימן האמור}}, לפי החלטת עורך הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} סבר עורך הבקשה כי אין שימוש דומה כאמור בפרט משנה (א), יחליט עורך הבקשה איזו מערכת בטיחות אש יש להתקין בבניין לפי סקר סיכוני אש שערך ובאישור רשות הכבאות.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ג פרק ה|פרק ה׳: מערכות שליטה בעשן|תיקון: תשס״ח־5}}
{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ה סימן א|סימן א׳: אופני שליטה בעשן|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.5.1.1|סידורי שליטה בעשן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.5.1.1}}
{{ח:ת}} במקום שנדרשו בו סידורי שליטה בעשן ופינויו אל מחוץ לבניין הם יבוצעו באחת השיטות המתוארות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה סימן א|בסימן זה}} או בשילוב חלק מהן.

{{ח:סעיף*|3.5.1.2|פתח שחרור עשן קבוע|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.5.1.2}}
{{ח:ת}} שטח נטו של פתח שחרור עשן הפתוח באופן קבוע, יהיה 2% לפחות משטח חלק הבניין שהוא משרת או 0.3 מ״ר לפחות, הגדול מביניהם, זולת אם נאמר אחרת בתקנות אלה; ואולם בחלק מבניין שמותקנת בו מערכת מתזים, ניתן להקטין את שטח הפתח נטו, כך שיהיה 1.5% לפחות משטח חלק הבניין שהוא משרת.

{{ח:סעיף*|3.5.1.3|פתח שחרור עשן הנפתח באמצעות מנגנון אוטומטי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.5.1.3}}
{{ח:תת|(א)}} שטח נטו של פתח שחרור עשן הנפתח באמצעות מנגנון אוטומטי, יהיה 2% לפחות משטח חלק הבניין שהוא משרת או 0.3 מ״ר לפחות, הגדול מביניהם, זולת אם נאמר אחרת בתקנות אלה; ואולם בחלק מבניין שמותקנת בו מערכת מתזים, ניתן להקטין את שטח הפתח נטו, כך שלא יפחת מ־1.5% משטח חלק הבניין שהוא משרת.
{{ח:תת|(ב)}} מנגנון אוטומטי כאמור בפרט משנה (א) יופעל על ידי אחת מן השיטות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} פיקוד מגלאי אש ועשן;
{{ח:תתת|(2)}} פיקוד מרגש זרימה של מערכת מתזים;
{{ח:תתת|(3)}} הפעלה מקומית על ידי נתיך טרמי;
{{ח:תתת|(4)}} הפעלה ידנית מרחוק.

{{ח:סעיף*|3.5.1.4|פיר שחרור עשן בלא אמצעים מכניים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.5.1.4}}
{{ח:תת|(א)}} שטח החתך של פיר שחרור עשן בלא אמצעים מכניים, יהיה 0.5 מ״ר לפחות, ופתח יניקת העשן מכל קומה הוא 0.20 מ״ר לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} בתחתית פיר שחרור עשן יותקן פתח כניסת אוויר מחוץ לבניין ששטחו 300 סמ״ר לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} בכניסה לפיר שחרור עשן, בכל קומה, תותקן ברך, עשויה פח בעובי 1.25 מ״מ לפחות והמסתיימת 60 ס״מ לפחות מעל הקו העליון של פתח כניסת העשן, למניעת מעבר עשן בין הקומות.
{{ח:תת|(ד)}} פיר שחרור עשן יסתיים מעל גג הבניין עם שני פתחים בכיוונים מנוגדים הפתוחים בדרך קבע; שטח כל אחד מהפתחים יהיה מחצית לפחות משטח החתך של הפיר.

{{ח:סעיף*|3.5.1.5|פיר שחרור עשן עם אמצעים מכניים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.5.1.5}}
{{ח:תת|(א)}} שטח החתך של פיר שחרור עשן עם אמצעי יניקה מכניים, ופתחי היניקה שלו יקבעו באופן שיאפשר ספיקה שוות ערך ל־6 החלפות אוויר לשעה מהחלל שהפיר משרת.
{{ח:תת|(ב)}} בכניסה לפיר שחרור העשן, בכל קומה, תותקן ברך למניעת מעבר עשן או יותקן מדף אש ממונע המחובר למערכת גילוי אש ועשן.
{{ח:תת|(ג)}} פיר שחרור עשן יסתיים מעל גג הבניין ומחובר למפוח יניקת עשן.

{{ח:סעיף*|3.5.1.6|מפוח יניקת עשן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.5.1.6}}
{{ח:תת|(א)}} מפוח יניקת עשן יהיה עמיד בחום בטמפרטורה של 400 מעלות צלזיוס למשך שעתיים לפחות; ואולם כאשר מותקנת בכל הבניין מערכת מתזים, ניתן להשתמש במפוח יניקת עשן העמיד בטמפרטורה של 250 מעלות צלזיוס למשך שעתיים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} מפוח יניקת העשן יוזן מרשת החשמל ומגנרטור חשמלי לשעת חירום.
{{ח:תת|(ג)}} קצב החלפות האוויר של המפוח – לפחות 6 החלפות אוויר בשעה אלא אם נאמר אחרת בתקנות אלה.

{{ח:סעיף*|3.5.1.7|מערכת על־לחץ|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.5.1.7}}
{{ח:ת}} מערכת על לחץ למניעת חדירת עשן לחדרי מדרגות מוגנים, תותקן על פי ת״י 1001 חלק 2.2.

{{ח:סעיף*|3.5.1.8|כמות הפתחים ומיקומם|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.5.1.8}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה סימן א|בסימן זה}}, במקום שבו נדרש להתקין פתח לשחרור עשן, אפשר להתקין כמה פתחים ובלבד שהשטח הכולל של הפתחים לא יפחת מהשטח הנדרש מהפתח הבודד; מיקום וגודל הפתחים יהיה לפי החלטת עורך הבקשה.

{{ח:סעיף*|3.5.1.9|מערכת לפינוי עשן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.5.1.9}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה סימן א|בסימן זה}}, תותר התקנת מערכת לשליטה בעשן ופינויו אל מחוץ לבניין שבעבורה הוצג ניתוח הנדסי שאישרה רשות הכבאות.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ה סימן ב|סימן ב׳: סידורי שליטה בעשן על פי חלק הבניין|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.5.2.1|כללי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.5.2.1}}
{{ח:ת}} סידורי שליטה בעשן ופינויו אל מחוץ לבניין יחולו לגבי חלקי בניין אלה:
{{ח:תת|(1)}} חדר מדרגות מוגן המשרת 4 קומות או יותר בבניין שאינו בניין גבוה או בניין רב־קומות;
{{ח:תת|(2)}} חדר מדרגות מוגן המשרת קומות תחתיות שמפלס הכניסה אליהן נמוך מ־8 מטרים מתחת למפלס הכניסה הקובעת לבניין;
{{ח:תת|(3)}} מרתף ששטח רצפתו עולה על 140 מ״ר;
{{ח:תת|(4)}} חניון ששטחו עולה על 140 מ״ר;
{{ח:תת|(5)}} מחסנים בתנאים האלה:
{{ח:תתת|(א)}} במחסנים תת־קרקעיים או הממוקמים בקומת קרקע שהגישה אליהם דרך פרוזדור משותף, ושטח כל מחסן עד 20 מ״ר – יותקנו בפרוזדור המשותף סידורי שליטה בעשן וכל מחסן מאוורר לפרוזדור המשותף;
{{ח:תתת|(ב)}} במחסנים הממוקמים בתוך חניון שמותקנים בו סידורי שליטה בעשן, שהכניסה אליהם מהחניון, ושטח כל מחסן עד 20 מ״ר – יאווררו ישירות אל החניון;
{{ח:תתת|(ג)}} מחסנים הממוקמים בתוך חניון, שהכניסה אליהם מהחניון, ושטחם מעל 20 מ״ר, יאווררו אל מחוץ לבניין;
{{ח:תת|(6)}} פיר מעלית שגובהה מעל 15 מטרים או יותר מ־2 תחנות;
{{ח:תת|(7)}} חדר חשמל ששטחו עולה על 40 מ״ר, חדר משאבות למים לצורכי כיבוי אש או חדר שנאי שמותקן בו שנאי מבודד שמן;
{{ח:תת|(8)}} קומה או חלק מבניין הנמצא מעל פני הקרקע, ששטח רצפתם עולה על 500 מ״ר בלא חלונות או ששטח חלונותיו שניתנים לפתיחה ידנית קטן מ־2% משטח רצפתו;
{{ח:תת|(9)}} חלק מבניין המכיל מטען אש גדול;
{{ח:תת|(10)}} מנהרת שירות.

{{ח:סעיף*|3.5.2.2|בניין גבוה ורב־קומות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.5.2.2}}
{{ח:ת}} לגבי בניין גבוה ובניין רב־קומות יחולו גם הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ז סימן ב|סימן ב׳ בפרק ז׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ה סימן ג|סימן ג׳: סידורי שליטה בעשן על פי ייעוד הבניין|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.5.3.1|סידורי שליטה בעשן בבניין למסחר|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.5.3.1}}
{{ח:ת}} לגבי חלק מבניין או בניין המשמש למסחר יחולו סידורי שליטה בעשן ופינויו אל מחוץ לבניין המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ז סימן ב|בסימן ב׳}} וגם על חלקי בניין אלה:
{{ח:תת|(1)}} חנות ששטחה גדול מ־500 מ״ר;
{{ח:תת|(2)}} מעבר ציבורי משותף בקניון; גודל הפתח לשחרור עשן וקצב החלפות האוויר יהיו לפי החלטת עורך הבקשה, באופן שיבטיח מניעת הצטברות עשן בגובה של 1.80 מטר מעל מפלס הרצפה הגבוהה ביותר המשמשת למסחר.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ג פרק ו|פרק ו׳: חומרי גמר|תיקון: תשס״ח־5}}
{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ו סימן א|סימן א׳: כללי|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.6.1.1|כללי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.6.1.1}}
{{ח:ת}} חומרי בניה ומוצרי גימור בחדר מדרגות ובמערכת מדרגות חיצונית המשמשים מוצא בטוח, יהיו לפי הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.6.1.2|בפרט 3.6.1.2}}.

{{ח:סעיף*|3.6.1.2|חומרי בניה ומוצרי גימור בחדר מדרגות המשמש מוצא בטוח|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.6.1.2}}
{{ח:תת|(א)}} מדרגות, חיפויים ומרכיבי שלד המבנה של חדרי מדרגות, לרבות מערכת מדרגות חיצונית, המשמשים מוצא בטוח, ייבנו מאלמנטים העשויים חומר לא דליק כהגדרתו בת״י 755.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות פרט משנה (א) לא יחולו לגבי בניין המכיל עד שתי דירות, לרבות בניין מגורים טורי המכיל בכל אגף עד שתי דירות, ובתנאי שכל שני אגפים יופרדו על ידי מחיצת אש.
{{ח:תת|(ג)}} אם צופו קירות ותקרות של אחד ממרכיבי חדר מדרגות המשמש דרך מוצא בטוח, יהיו הציפויים ציפויים לא דליקים לפי ת״י 755; ואולם ניתן לצפות קירות ותקרות בלוחות גבס, בתנאי שסיווג דליקותם לפחות V.3.3 על פי ת״י 755.
{{ח:תת|(ד)}} חומרים ואלמנטים כמפורט בפרטי משנה (א) ו־(ג) וכן רכיבים מזוגגים יהיו בהתאם לתקן, אם קיים.
{{ח:תת|(ה)}} השימוש בלוחות זכוכית לזיגוג רכיבים מזוגגים ייעשה בהתאם לתקן הישראלי ת״י 1099 חלק 1.01: קביעת מין הזכוכית ועובי השמשה.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ג פרק ז|פרק ז׳: בניין גבוה ורב־קומות|תיקון: תשס״ח־5}}
{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ז סימן א|סימן א׳: כללי ומדרגות|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.7.1.1|דירות עליונות דו־קומתיות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.1.1}}
{{ח:ת}} במדידת גובה בניין לצורך סיווגו כבניין גבוה או כבניין רב־קומות, לפי העניין, לא תחושב, במבנים שהדירה העליונה בהם היא דו־קומתית, קומה נוספת אחת השייכת לדירה העליונה, אם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מהקומה הנוספת אין יציאה ישירה לחדר מדרגות משותף;
{{ח:תת|(2)}} גג הקומה הנוספת ייחשב גג בניין ויחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.00.81|פרט 7.00.81 בחלק ז׳}};
{{ח:תת|(3)}} האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.00.83|בפסקאות (1)(ג), (2) ו־(3) בפרט 7.00.83 בחלק ז׳}}, שיחולו בשינויים המחויבים לגבי פרט זה;
{{ח:תת|(4)}} חדר המדרגות המשותף של הבניין מגיע לגג הבניין.

{{ח:סעיף*|3.7.1.2|חדר מדרגות מוגן ומדרגות חוץ בבניין גבוה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.1.2}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין גבוה יהיו שני חדרי מדרגות מוגנים לפחות; כל חדר מדרגות נוסף שאינו נדרש לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק ג׳}}, מותר שיהיה חדר מדרגות שאינו מוגן.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), די בכך אם יהיה חדר מדרגות מוגן אחד, ובלבד שנתקיים אחד התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הבניין מיועד למגורים;
{{ח:תתת|(2)}} בבניין שאינו מיועד למגורים, תפוסת כל אחת מקומות הבניין, אינה עולה על 30 איש;
{{ח:תתת|(3)}} המרחק הנמדד על מסלול ההליכה בין כל נקודה בכל קומה בבניין אל דלת אש של חדר המדרגות המוגן אינו עולה על 30 מטרים.
{{ח:תת|(ג)}} אם נדרשו שני חדרי מדרגות מוגנים או יותר, ניתן להתקין מערכת מדרגות חוץ במקום אחד מחדרי המדרגות המוגנים, בתנאי שהמרחק הנמדד על מסלול ההליכה בין כל נקודה בכל קומה בבניין לבין דלת חדר המדרגות המוגן אינו עולה על 50 מטרים.

{{ח:סעיף*|3.7.1.3|חדר מדרגות מוגן ומדרגות חוץ בבניין רב־קומות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.1.3}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין רב־קומות יהיו שני חדרי מדרגות מוגנים לפחות; כל חדר מדרגות נוסף שאינו נדרש לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק זה}}, מותר שיהיה חדר מדרגות שאינו מוגן.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן להתקין מערכת מדרגות חוץ במקום אחד מחדרי המדרגות המוגנים, בתנאי שהמרחק הנמדד על מסלול ההליכה בין כל נקודה בכל קומה בבניין לבין דלת אש של חדר המדרגות המוגן הקרוב, אינו עולה על 30 מטרים.

{{ח:סעיף*|3.7.1.4|גישה לגג מחדר מדרגות מוגן בבניין גבוה או בבניין רב־קומות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.1.4}}
{{ח:ת}} חדר מדרגות מוגן בבניין גבוה או רב קומות יגיע לגג הבניין, ואולם אם נדרשו בבניין זה יותר משני חדרי מדרגות מוגנים, יגיעו לפחות שניים מהם לגג; בין חדרי המדרגות במפלס הגג יהיה מעבר בלא מכשולים; לכל חדר מדרגות שלא יגיע לגג יהיה פתח וסולם ליציאה מחדר המדרגות אל הגג.

{{ח:סעיף*|3.7.1.5|הפרדת אש אנכית בין קומות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.1.5}}
{{ח:ת}} תותקן הפרדה אנכית בין קומות בחזיתות הבניין, בקיר מסך או בחלונות בקיר חיצון באמצעות אלמנטים עמידי אש, שאורכם האנכי הוא 0.90 מטרים לפחות; ואולם ניתן לבנות את האלמנטים האמורים בשני מישורים, אנכי ואופקי, בתנאי שאורכם הכולל יחד הוא 0.90 מטרים לפחות והאורך האנכי הוא 0.50 מטרים לפחות; מדידת האורך האופקי תיערך מהמישור החיצון של זיגוג קיר המסך או החלון, כמתואר בתרשימים 3.7.1.5 א׳ ו־3.7.1.5 ב׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.7.1.5-a.jpg|348px|link=]]{{ש}}תרשים 3.7.1.5 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.7.1.5-b.jpg|293px|link=]]{{ש}}תרשים 3.7.1.5 ב׳}}

{{ח:סעיף*|3.7.1.6|התקנת חומר חיפוי בחזית הבניין|תיקון: תש״ף־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.1.6}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין גבוה שגובהו עולה על 18 מטרים או בבניין רב־קומות, הכוללים אחד או יותר מהשימושים האלה: מגורים, מעונות סטודנטים, בית מלון, דיור מוגן, מוסד רפואי או מעון המשמשים ללינה, על התקנה בחזיתות הבניין של חומר חיפוי חיצוני העשוי מחומרים מרוכבים מתכתיים (MCM) או חומרים מתכתיים (להלן – חומר החיפוי) בשילוב שכבת בידוד בין קיר החוץ לחומר החיפוי יחולו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בבניין שבו מותקנים מתזים בכל חלקי הבניין – כל שכבותיו של חומר החיפוי יהיו חומר בסיווג שלא יפחת מ־v.3.3 או B לפי ת״י 755 ושכבת הבידוד תהיה בסיווג שלא יפחת מ־v.3.3 או B לפי ת״י 755;
{{ח:תתת|(2)}} בבניין שבו לא מותקנים מתזים בכל חלקי הבניין – כל שכבותיו של חומר החיפוי יהיו חומר בסיווג שלא יפחת מ־vi.4.4 או A1 לפי ת״י 755 ושכבת הבידוד תהיה בסיווג שלא יפחת מ־v.3.3 או B לפי ת״י 755;
{{ח:תתת|(3)}} מערכת הבידוד והגימור החיצוניים תהיה לפי תקן ישראלי ת״י 921 – תגובות בשריפה של חומרי בנייה וכל עוד לא נכללו בתקן זה הוראות הנוגעות לחומר החיפוי, מערכת הבידוד והגימור החיצוניים תעמוד בתקן NFPA 285.
{{ח:תת|(ב)}} סעיף קטן (א) לא יחול על החלפה נקודתית של חומר חיפוי קיים שאינו עומד בסעיף האמור ובלבד שלא יהיה שינוי לרעה בעמידות האש של חומר החיפוי כתוצאה מהחלפה כאמור.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ז סימן ב|סימן ב׳: סידורי שליטה בעשן בבנין גבוה או בבנין רב־קומות|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.7.2.1|סידורי שליטה בעשן בבנין גבוה או בבנין רב־קומות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.2.1}}
{{ח:ת}} בבנין גבוה או בבנין רב־קומות יותקנו סידורי שליטה בעשן כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה|בפרק ה׳}} בשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} במבואות הקומתיות, יותקן פתח שחרור עשן קבוע, או פתח שחרור עשן עם מנגנון פתיחה אוטומטי המופעל על ידי מערכת גילוי אש ועשן המותקנת על פי ת״י 1220 חלק 3, או פיר שחרור עשן עם אמצעים מכניים; בבנין גבוה, ניתן להתקין גם פיר שחרור עשן בלא אמצעים מכניים;
{{ח:תת|(2)}} בבנין גבוה, בחלקו העליון של חדר מדרגות מוגן, יותקנו שני פתחי שחרור עשן, ששטח כל אחד מהם הוא 0.80 מ״ר לפחות, והצלע הקטנה ביותר של הפתח תהיה 0.50 מטרים לפחות; מיקום הפתחים יהיה סמוך לתקרת חדר המדרגות ובחזיתות מנוגדות; במקום שלא ניתן למקם את הפתחים סמוך לתקרה, ימוקם פתח יחיד בתקרה, ששטחו הוא 0.8 מ״ר לפחות, והצלע הקטנה ביותר של הפתח תהיה 0.50 מטרים לפחות; פתחי שחרור עשן כאמור יהיו פתוחים באופן קבוע, או שיהיה בהם תריס הנפתח באמצעות מנגנון אוטומטי המופעל על ידי מערכת גילוי אש ועשן שהותקנה על פי ת״י 1220 חלק 3, וכן תהיה אפשרות פתיחה ידנית על ידי מפסק שיותקן בכניסה לחדר המדרגות במפלס הכניסה הקובעת לבנין;
{{ח:תת|(3)}} בבנין רב־קומות, בחדר מדרגות מוגן, תותקן מערכת על לחץ; בחלקו העליון של חדר המדרגות יותקנו פתחי שחרור עשן הנפתחים באמצעות מנגנון פתיחה אוטומטי; מספר הפתחים ומידותיהם יהיו כמפורט בפסקה (2); המנגנון האוטומטי יסגור את הדלתות המותקנות בחדר המדרגות המוגן עם הפעלת מערכת על־לחץ.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ז סימן ג|סימן ג׳: מעליות|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.7.3.1|תחולה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.3.1}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ז סימן ג|סימן זה}} יחולו על התקנת מעלית שחל עליה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158א|סעיף 158א לחוק}}.

{{ח:סעיף*|3.7.3.2|מספרן, מעליות ומידותיהן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.3.2}}
{{ח:ת}} מספר המעליות, מידותיהן ומהירותן ייקבעו בהתאם למספר בני האדם הגרים בבנין והמבקרים בו ובהתאם למטרת הביקור, ואולם בבנין גבוה, מידותיה של מעלית אחת לפחות יאפשרו הובלת 6 אנשים או יותר.

{{ח:סעיף*|3.7.3.3|מעליות בבנין רב־קומות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.3.3}}
{{ח:תת|(א)}} מכל דירה, משרד או אולם בבנין רב־קומות תהיה גישה, בכל קומה, לשתי מעליות לפחות; היציאה מהמעלית והכניסה לדירה או לאולם יהיו מאותו מפלס.
{{ח:תת|(ב)}} מעליות כאמור בפרט משנה (א) יותקנו סמוך לחדרי המדרגות.
{{ח:תת|(ג)}} מבואת המעליות, בכל הקומות למעט קומת הכניסה, תופרד מהפרוזדור המוביל אליה באמצעות דלתות המונעות חדירת עשן; ואולם בבנין שהמעליות מותקנות בו בחלל אנכי המקשר בין קומות (אטריום), לא נדרשת הפרדה זו.

{{ח:סעיף*|3.7.3.4|מבנה מעלית נושא אלונקה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.3.4}}
{{ח:תת|(א)}} בבנין רב־קומות תשמש מעלית אחת לפחות לנשיאת חולים או נפגעים השכובים על אלונקה סטנדרטית, שמידותיה. הן בהתאם לתקן ישראלי ת״י 179 – אלונקות.
{{ח:תת|(ב)}} מידותיו הפנימיות של תא מעלית כאמור בפרט משנה (א) יהיו כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} עומק – המרחק הפנימי בין הקיר שבו דלת הכניסה ובין הקיר שממולו – 2.10 מטרים לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} רוחב – המרחק הפנימי בין שני הקירות הניצבים האחרים – 1.10 מטרים לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} במעלית כאמור, על כל חלקיה, לרבות הפיר שלה, יתקיימו דרישות התקנים הישראליים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} ת״י 2481 חלק 0 – מעליות: דרישות בטיחות לבניה ולהתקנה – דרישות יסוד (להלן ת״י 2481 חלק 0);
{{ח:תתת|(2)}} ת״י 2481 חלק 1 – מעליות: דרישות בטיחות לבניה ולהתקנה – מעליות חשמליות (להלן ת״י 2481 חלק 1);
{{ח:תתת|(3)}} ת״י 2481 חלק 2 – מעליות: דרישות בטיחות לבניה ולהתקנה – מעליות הידראוליות (להלן ת״י 2481 חלק 2).

{{ח:סעיף*|3.7.3.5|מידות הפרוזדור בכניסה למעלית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.3.5}}
{{ח:ת}} רוחב הפרוזדור לפני מעלית ולפני מעלית נושאת אלונקה, יהיה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.5|בפרט 3.2.12.5(ג)(15)}}.

{{ח:סעיף*|3.7.3.6|מבנה תא המעלית ופיר המעלית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.3.6}}
{{ח:תת|(א)}} תא המעלית, הדלת שלה והפיר, ייבנו לפי ת״י 2481 חלק 0, חלק 1 וחלק 2.
{{ח:תת|(ב)}} דלת המעלית תהיה בנויה מחומר לא דליק בסיווג VI.4.4 על פי ת״י 755.

{{ח:סעיף*|3.7.3.7|ציוד חדר מכונות להפעלת מעלית|תיקון: תשס״ח־5, תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.3.7}}
{{ח:תת|(א)}} חדר מכונות להפעלת מעלית יצויד בציוד כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מטף דו־תחמוצת הפחמן, שהקיבולת שלו 4 קילוגרמים נטו לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} לוחית עם הוראות לשימוש במעלית בעת הפסקת זרם החשמל או בעת תקלה אחרת;
{{ח:תתת|(3)}} כלים הדרושים להפעלת המעלית ביד.
{{ח:תת|(ב)}} על גבי דלת חדר מכונות כאמור בפרט משנה (א), יצוין באופן ברור מקום הימצאו של המפתח.

{{ח:סעיף*|3.7.3.8|הפעלת מעלית בשעת דליקה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.3.8}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מעלית חירום יותקן מנגנון מיוחד המאפשר לכבאים שימוש במעלית לצורכיהם בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} הפעלת המעלית לצורכי כיבוי תיעשה בעזרת מפתח הנמצא ליד הכניסה למעלית בתוך ארגז עם מכסה זכוכית (להלן – מפתח אש) שיאפשר פעולות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפסקת עליית המעלית בדרכה אל הקומות העליונות, והחזרתה לקומת הכניסה הקובעת לבנין או לקומה הקרובה ביותר לדרך הגישה של שירותי הכבאות;
{{ח:תתת|(2)}} בהגיע המעלית לקומת הקרקע, ייפתחו דלתותיה באופן אוטומטי או ביד, ומכאן ואילך לא תתאפשר הפעלתה אלא מתוך המעלית וזאת כל עוד מפתח האש נמצא בשקע המיועד לו;
{{ח:תתת|(3)}} עם סיום פעולות הכיבוי יוחזר מפתח האש למקומו, והמעלית תחזור לפעולתה התקינה.

{{ח:סעיף*|3.7.3.9|אספקת חשמל להנעת מעלית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.3.9}}
{{ח:תת|(א)}} אספקת חשמל להנעת מעלית תופרד ממנגנון החשמל של הבנין ותהיה קשורה ישירות ללוח החשמל הראשי.
{{ח:תת|(ב)}} חוטי החשמל יעברו דרך צינורות עשויים חומרים לא דליקים.
{{ח:תת|(ג)}} בדיקת אי־דליקותם של החומרים האמורים תיערך בהתאם לתקן.

{{ח:סעיף*|3.7.3.10|מעליות חירום|תיקון: תשס״ח־5, תש״ף־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.3.10}}
{{ח:ת}} בבנין רב־קומות יוגדרו שתי מעליות מעליות חירום, ולפחות אחת מהן תהיה מעלית אלונקה, בהתאם {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.7.3.4|לפרט 3.7.3.4}} ולתקן ישראלי ת״י 24; מעלית חירום תהיה עמידה למים לפי סעיף 5.3 בתקן ישראלי ת״י 2481 חלק 72 – מעליות: דרישות בטיחות לבנייה ולהתקנה – יישומים מיוחדים למעליות נוסעים ולמעליות נוסעים ומשא – מעליות כבאים.

{{ח:סעיף*|3.7.3.11|הפעלת מעלית בבנין רב־קומות על ידי גנרטור|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.3.11}}
{{ח:ת}} בעת הפסקת זרם החשמל יופעלו בבנין רב־קומות שתי המעליות, לפחות המותקנות בהתאם להוראות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.7.3.4|בפרט 3.7.3.4}} על ידי זרם חשמל שמספק הגנרטור שבבנין.

{{ח:סעיף*|3.7.3.12|איוור המעלית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.3.12}}
{{ח:ת}} מעלית העולה או היורדת יותר משתי קומות, תאוור בכיוון גג הבנין ודרכו.

{{ח:סעיף*|3.7.3.13|גישה ממבואת המעלית לדרך מוצא|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.3.13}}
{{ח:ת}} בכל קומה של בנין גבוה ורב־קומות תתאפשר גישה חופשית ממבואת המעלית לדרך מוצא.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ז סימן ד|סימן ד׳: גנרטור חשמלי|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.7.4.1|גנרטור חשמלי לשעת חירום|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.4.1}}
{{ח:תת|(א)}} גנרטור המותקן בבנין בהתאם לכל חוק המחייב התקנת גנרטור בבנין בשל גובהו, יהיה בכוחו לספק גם זרם חשמל בשעת חירום להארה, באמצעות תאורת חירום, של כל מוצא בטוח בניין, מרחבים מוגנים, והפרוזדורים שבשימוש כלל דיירי הבניין ומבקריו, להפעלת משאבות מים לכיבוי אש, למפוחי יניקת עשן, למפוחים במערכת על־לחץ, להפעלת המעליות כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.7.3.11|בפרט 3.7.3.11}}, ולמערכת האיוור המכני של המקלטים והמעליות, וכן למיתקן תאורה לאזהרה מפני מכשולי טיסה, אם מותקן (להלן – מערכות החירום).
{{ח:תת|(ב)}} הגנרטור יותקן כך שעם הפסק זרם החשמל ממקור מתח ראשי מרשת חשמל ציבורית, יתחיל הגנרטור לפעול באופן אוטומטי.
{{ח:תת|(ג)}} הגנרטור יותקן על פי הוראות שייתן עורך הבקשה לגבי התקנת מיתקני החשמל בבנין, לפי כללי המקצוע המקובלים.
{{ח:תת|(ד)}} יותקן מתג להפסקת פעולת הגנרטור בשעת חירום; המתג יותקן במקום נוח לגישה.
{{ח:תת|(ה)}} גנרטור המופעל על ידי מכונת דיזל יותקן במרתף או במקום אחר בבנין, ויתקיימו בו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא יוקף קירות בנויים, מהרצפה עד לתקרה, מאלמנטים עמידי אש למשך שעתיים לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} חדר החסנת הגנרטור יאוור באוויר צח הבא מן החוץ, והגזים הנפלטים מבעירת הדלק במנוע ייפלטו ישירות אל אוויר החוץ;
{{ח:תתת|(3)}} דלתות חדר החסנת הגנרטור יהיו דלתות אש;
{{ח:תתת|(4)}} יותקן מקום לאחסון הדלק הנוזלי בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (אחסנת נפט)|לתקנות רישוי עסקים (אחסנת נפט), התשל״ז–1976}}, לעניין זה רואים את {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (אחסנת נפט)|התקנות האמורות}} חלות לגבי בנינים המשמשים למגורים, למשרדים ולכל מטרה אחרת, אפילו אם אינם עסק טעון רישוי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}.
{{ח:תת|(ו)}} אם הגנרטור מותקן בחצר או בגג הבנין, לא יחולו לגביו פרט משנה (ה)(1) ו־(3) ובתנאי שלא ייחשף לסיכוני אש.
{{ח:תת|(ז)}} אספקת זרם החשמל מהגנרטור למערכות החירום תהיה באמצעות כבל מוגן אש לטמפרטורה של 800 מעלות צלזיוס למשך 90 דקות לפחות; חיבור החשמל ייעשה ישירות מלוח החלוקה של הגנרטור אשר ימוקם בחדר הגנרטור או באזור מוגן אש אחר.
{{ח:תת|(ח)}} חיבור החשמל ייעשה בפיר נפרד מזה של מקורות המתח האחרים בבנין.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ז סימן ה|סימן ה׳: דרך גישה ורחבת היערכות|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.7.5.1|דרך גישה ורחבת היערכות של רכב כבאות והצלה בבנין גבוה ובבנין רב־קומות|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3, תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.5.1}}
{{ח:ת}} בבנין גבוה ובבנין רב־קומות, יהיו דרך גישה ורחבת היערכות שמתקיימים בהם התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} דרך גישה שרוחבה 4 מטרים לפחות;
{{ח:תת|(2)}} כחלק מדרך הגישה או בסיומה תהיה רחבת היערכות שמידותיה יהיו 6 מטרים לפחות לאורך 12 מטרים כמתואר בתרשימים 3.7.5.1;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.7.5.1.jpg|353px|link=]]{{ש}}תרשים 3.7.5.1}}
{{ח:תת|(3)}} המרחק שבין רחבת ההיערכות לחלק הבולט ביותר של חזית הבנין שבה חלון חילוץ, לא יעלה על 6 מטרים;
{{ח:תת|(4)}} דרך הגישה יכולה להיות חלק מהדרך הציבורית;
{{ח:תת|(5)}} מדרכה וכביש יכולים לשמש רחבת ההיערכות;
{{ח:תת|(5א)}} דרך גישה ורחבת היערכות יכולות לשמש יותר מבניין אחד;
{{ח:תת|(6)}} על אף האמור בפסקאות (1) ו־(3), רשאי המהנדס, מטעמים מיוחדים שיירשמו, על סמך חוות דעת הנדסית ולאחר התייעצות עם רשות הכבאות, לאשר –
{{ח:תתת|(א)}} רוחב לדרך גישה קטן מ־4 מטרים אך לא פחות מ־3.70 מטרים; הרוחב הפנוי ממכשולים יהיה לא פחות מ־4 מטרים כמתואר בתרשים 3.2.20.1;
{{ח:תתת|(ב)}} מרחק גדול מהאמור בפסקה (3) בין רחבת היערכות לבין הבנין.

{{ח:סעיף*|3.7.5.2|חלונות חילוץ|תיקון: תשס״ח־5, תש״ף־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.7.5.2}}
{{ח:ת}} בבניין גבוה ובבניין רב־קומות, למעט בקומה שרצפתה מצויה בגובה העולה על 42 מטרים ממפלס הכניסה הקובעת, יותקנו חלונות חילוץ העומדים בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.20.7|פרטים 3.2.20.7}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.20.8|ו־3.2.20.8}}.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ג פרק ח|פרק ח׳ – מגורים|תיקון: תשס״ח־5}}
{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן א|סימן א׳: פרשנות (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.1.1|הגדרות|תיקון: תשס״ח־5, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.1.1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית דו־משפחתי“ – בניין הכולל שתי דירות מגורים סמוכות זו לצד זו עם קיר הפרדה משותף ולכל אחת מהן ישנה גישה ישירה אל החוץ ומשם לרחוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית חד־משפחתי“ – בניין הכולל דירת מגורים אחת בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין מגורים“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין מגורים טורי“ – בניין הכולל יותר משתי דירות מגורים סמוכות זו לצד זו עם קירות הפרדה משותפים בין הדירות ולכל אחת מהן ישנה גישה ישירה אל החוץ ומשם לרחוב.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ב|סימן ב׳: כללי (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.2.1|תחולה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.2.1}}
{{ח:ת}} בבניין מגורים יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק א|בפרקים א׳ עד ז׳}}, זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח|בפרק זה}}.

{{ח:סעיף*|3.8.2.2|גובה מזקף ראש|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.2.2}}
{{ח:ת}} בדרכי מוצא, גובה מזקף ראש יעמוד בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.1.2.5|פרט 3.1.2.5}} ואולם בדירת מגורים, בחלקים שנקבע לגביהם {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2.03|בפרט 2.03 בחלק ב׳}}, מותר גובה קטן מ־2.20 מטרים.

{{ח:סעיף*|3.8.2.3|בית חד־משפחתי ובית דו־משפחתי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.2.3}}
{{ח:ת}} על בית חד־משפחתי ועל בית דו־משפחתי לא יחולו {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כ|סימנים כ׳ עד כ״ד}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כט|וסימן כ״ט לפרק זה}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ג|סימן ג׳: שימוש מעורב (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.3.1|דרך מוצא אחת מדירת מגורים בבנין עם שימוש מעורב|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.3.1}}
{{ח:תת|(א)}} מקום שבו בבניין מגורים הכולל חלק בניין שנועד לשימוש אחר נדרשה דרך מוצא אחת בלבד מדירות המגורים, דרך מוצא זו לא תעבור דרך חלק הבניין המיועד לשימוש שאינו למגורים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} בבניין המוגן כולו על ידי מערכת מתזים, אפשר שדרך המוצא תעבור דרך חלק הבניין שאינו משמש למגורים, ובתנאי שדרך המוצא לא תעבור דרך חלל המכיל חומרים מסוכנים;
{{ח:תתת|(2)}} אפשר שדרך המוצא תעבור דרך חלק הבניין שאינו משמש למגורים בתנאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דרך המוצא מדירת המגורים עד חוץ הבניין תופרד על ידי אלמנטים בעלי עמידות אש למשך שעה לפחות למעט דלת הכניסה לדירת המגורים;
{{ח:תתתת|(ב)}} דרך המוצא לא תעבור דרך חלל המכיל חומרים מסוכנים.

{{ח:סעיף*|3.8.3.2|מגורים בבנין עם שימוש מעורב|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.3.2}}
{{ח:ת}} בבניין מגורים הכולל חלק בניין שנועד לשימוש אחר, מותר למקם את החלק המיועד למגורים מעל החלק האחר בתנאי שיתקיים בבניין אחד התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} חלק הבניין המשמש למגורים והמוצאים הבטוחים המובילים ממנו אל מחוץ לבניין, מופרדים על ידי אלמנטים בעלי עמידות אש למשך שעה לפחות;
{{ח:תת|(2)}} חלק הבניין שאינו מיועד למגורים מוגן כולו על ידי מערכת מתזים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ד|סימן ד׳: דלתות (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.4.1|דלתות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.4.1}}
{{ח:ת}} בדלתות יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן א|בסימן א׳ לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ד|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.8.4.2|דלת הזזה בדירת מגורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.4.2}}
{{ח:תת|(א)}} בדירת מגורים מותר להתקין דלת הזזה ובלבד שלא תשמש דלת כניסה ראשית.
{{ח:תת|(ב)}} אין להתקין דלת הזזה בפרוזדור המשמש חלק מדרך מוצא.

{{ח:סעיף*|3.8.4.3|מנעול בדלת בדרך מוצא|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.4.3}}
{{ח:ת}} אם הותקן מנעול לדלת בדרך מוצא, תתאפשר פתיחתו בכל עת.

{{ח:סעיף*|3.8.4.4|מנעול לדלת של חדר שירותים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.4.4}}
{{ח:ת}} מנעול דלת של בית שימוש, אמבטיה או מקלחת יהיה ניתן לפתיחה במקרה חירום, מחוץ לחדר.

{{ח:סעיף*|3.8.4.5|הפרשי גבהים במשטחי רצפה הסמוכים לסף דלת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.4.5}}
{{ח:תת|(א)}} הפרש גבהים במשטחי הרצפה בין שני צדי הדלת או גובה סף הדלת יהיה לפי דרישת {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.5|פרט 3.2.1.5}}; ואולם בדירת מגורים ביציאה למרפסת, לגג או לחצר, מותרת התקנת מדרגה עד גובה של 200 מ״מ.
{{ח:תת|(ב)}} בדלת כניסה לדירת מגורים לא יעלה הפרש הגבהים על 20 מ״מ ולא תחול הדרישה להתקנת סף משופע כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.5|בפרט 3.2.1.5}}.

{{ח:סעיף*|3.8.4.6|כיוון פתיחת דלת במוצא בטוח|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.4.6}}
{{ח:ת}} הותקנה דלת במוצא בטוח, כיוון פתיחתה יהיה בכיוון המילוט, למעט דלת בדירת מגורים הנפתחת ישירות אל מוצא בטוח.

{{ח:סעיף*|3.8.4.7|בליטת דלת אל מעבר, פרוזדור או חדר מדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.4.7}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.10|פרט 3.2.1.10}} לא יחול לגבי דירת מגורים.

{{ח:סעיף*|3.8.4.912|דלת מעוכבת יציאה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.4.912}}
{{ח:ת}} מותר להתקין דלת מעוכבת יציאה בתנאי שלא תהיה יותר מדלת אחת בכל דרך מוצא.

{{ח:סעיף*|3.8.4.10|בניין מגורים הכולל דירת מגורים אחת בכל קומה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.4.10}}
{{ח:ת}} לגבי בניין מגורים הכולל דירת מגורים אחת בכל קומה, לא יחול {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.14|פרט 3.2.1.14}} לענין חזרה מחדר מדרגות לתוך הבניין.

{{ח:סעיף*|3.8.4.11|צוהר בדלת אש|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.4.11}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.27|פרט 3.2.1.27}} לא יחול לגבי בנין מגורים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ה|סימן ה׳: מדרגות וחדרי מדרגות (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.5.1|כללי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.5.1}}
{{ח:ת}} במדרגות ובחדרי מדרגות יתקיימו הדרישות המופיעות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ב|בסימן ב׳ לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ה|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.8.5.2|מספר המדרגות במהלך אחד|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.5.2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.6|פרט 3.2.2.6}} לא יחול לגבי מדרגות בתוך דירה בבנין מגורים.

{{ח:סעיף*|3.8.5.3|מדרגות לולייניות ומדרגות שלח מתחלף|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.5.3}}
{{ח:תת|(א)}} בתוך דירה בבניין מגורים מותר להתקין מדרגות לולייניות ומדרגות שלח מתחלף ולהשתמש בהן כחלק מדרך מוצא.
{{ח:תת|(ב)}} במדרגות לולייניות ובמדרגות שלח מתחלף יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.21|פרט 3.2.2.21}}.

{{ח:סעיף*|3.8.5.4|מדרגות טרפזיות בדירה בבניין מגורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.5.4}}
{{ח:תת|(א)}} בתוך דירה בבניין מגורים תותר התקנת מדרגות בעלות שלחים בצורת טרפז (להלן – מדרגות טרפזיות) לשינוי כיוון מהלך מדרגות בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} מדרגות טרפזיות יכולות להיות חלק מדרך מוצא בדירה.
{{ח:תת|(ג)}} במדרגות טרפזיות יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.22|פרט 3.2.2.22(ב) ו־(ג)}}.

{{ח:סעיף*|3.8.5.5|משטח אופקי בחדר מדרגות או מהלך מדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.5.5}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.10|בפרט משנה 3.2.2.10(4)}}, במרתף ובעליית גג של דירת מגורים, תחול חובת בניית משטח אופקי לפחות מצד אחד של הדלת, בתנאי שהדלת לא תיפתח לכיוון המדרגות, כמתואר בתרשים 3.8.5.5.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.8.5.5.jpg|348px|link=]]{{ש}}תרשים 3.8.5.5}}

{{ח:סעיף*|3.8.5.6|מעקה ובית אחיזה במהלך ובחדר מדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.5.6}}
{{ח:ת}} לגבי מעקה ובית אחיזה במהלך ובחדר מדרגות יחול {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.15|פרט 3.2.2.15}}; ואולם בתוך דירת מגורים, מותרת התקנת בית אחיזה בצד אחד בלבד.

{{ח:סעיף*|3.8.5.7|מדרגות בדירה בבנין מגורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.5.7}}
{{ח:תת|(א)}} מדרגות, מהלך מדרגות וחדר מדרגות בתוך דירה בבנין מגורים יותקנו כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|בחלק זה}}, למעט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.6|פרטים 3.2.2.6}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.10|3.2.2.10(2) ו־(5)}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.16|3.2.2.16}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.3.1|ו־3.2.3.1}}.
{{ח:תת|(ב)}} רוחבן המינימלי של המדרגות כאמור בפרט משנה (א), יהיה 0.80 מטרים לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} רוחב המעבר החופשי בכיוון התנועה במשטח אופקי שבחדר מדרגות ובמהלך מדרגות יהיה לפחות כרוחבן המינימלי של המדרגות.
{{ח:תת|(ד)}} מספר המדרגות במהלך מדרגות לא יעלה על 18.
{{ח:תת|(ה)}} מידותיהן של מדרגות קשתיות יהיו כנקוב {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.21|בפרט 3.2.2.21(ב) עד (ה)}} במקום הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.20|שבפרט 3.2.2.20(1) ו־(2)}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ו|סימן ו׳: חדר מדרגות מוגן (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.6.1|חדר מדרגות מוגן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.6.1}}
{{ח:ת}} בחדר מדרגות מוגן יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ג|בסימן ג׳ לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ו|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.8.6.2|מעבר מדורג משותף בבנייני מגורים מדורגים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.6.2}}
{{ח:תת|(א)}} בבנין מדורג המיועד למגורים, הבנוי על מדרון משופע, אשר קיימת בו יציאה ישירה מכל דירה אל החוץ או אל מדרגות חוץ, על המעבר המדורג המשותף לא יחולו הדרישות לחדר מדרגות מוגן.
{{ח:תת|(ב)}} המעבר המדורג המשותף יהיה בנוי כך שתימנע הצטברות עשן.
{{ח:תת|(ג)}} אורכו של המעבר המדורג המשותף, הנמדד לאורך המדרגות, מן הנקודה הרחוקה ביותר ועד לרחוב, לא יעלה על 100 מטרים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ז|סימן ז׳: מדרגות חיצוניות (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.7.1|מדרגות חיצוניות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.7.1}}
{{ח:ת}} במדרגות חיצוניות יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ד|בסימן ד׳ לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ז|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.8.7.2|מדרגות חיצוניות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.7.2}}
{{ח:ת}} לגבי דירות מגורים צמודות קרקע יחולו {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.4.1|פרטים 3.2.4.1(א) עד (ד)}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ח|סימן ח׳: מוצא אופקי (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.8.1|מוצא אופקי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.8.1}}
{{ח:ת}} במוצא אופקי יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ה|בסימן ה׳ לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ט|סימן ט׳: פרוזדור מוגן (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.9.1|פרוזדור מוגן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.9.1}}
{{ח:ת}} בפרוזדור מוגן יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ו|בסימן ו׳ לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן י|סימן י׳: פרוזדור פתוח מוגן (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.10.1|פרוזדור פתוח מוגן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.10.1}}
{{ח:ת}} בפרוזדור פתוח מוגן יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ז|בסימן ז׳ לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן יא|סימן י״א: גג מוגן (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.11.1|גג מוגן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.11.1}}
{{ח:ת}} בגג מוגן יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ח|בסימן ח׳ לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן יב|סימן י״ב: יציאה (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.12.1|יציאה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.12.1}}
{{ח:ת}} ביציאה יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ט|בסימן ט׳ לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן יג|סימן י״ג: כבש (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.13.1|כבש|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.13.1}}
{{ח:ת}} בכבש יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן י|בסימן י׳ לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן יד|סימן י״ד: אזור מחסה (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.14.1|אזור מחסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.14.1}}
{{ח:ת}} באזור מחסה יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יא|בסימן י״א לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן יד|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.8.14.2|דירת מגורים כאזור מחסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.14.2}}
{{ח:ת}} דירת מגורים יכולה לשמש אזור מחסה נגיש ודרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.11.4|פרטים 3.2.11.4}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.11.5|3.2.11.5}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.11.6|3.2.11.6}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.11.7|3.2.11.7}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.11.8|3.2.11.8}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.11.9|3.2.11.9}} אינן חלות לגבי דירת מגורים המשמשת אזור מחסה.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן טו|סימן ט״ו: תפוסה וחישוב רוחב דרכי מוצא (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.15.1|דרישות כלליות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.15.1}}
{{ח:ת}} התפוסה וחישוב רוחב דרכי מוצא יהיו לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יב|סימן י״ב לפרק ב׳}}, זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן טו|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.8.15.2|גובה מעבר ופרוזדור|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.15.2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.9|פרט 3.2.12.9}} לא יחול לגבי מעבר או פרוזדור בדירת מגורים שלגביהם חל הגובה המפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן טז|סימן ט״ז: מספר דרכי מוצא מבניין (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.16.1|דרישות כלליות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.16.1}}
{{ח:ת}} מספר דרכי המוצא יהיו לפי האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יג|בסימן י״ג לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן טז|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.8.16.2|יציאה ממרתף המשמש חלק מדירת מגורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.16.2}}
{{ח:ת}} למרתף ששטחו גדול מ־100 מ״ר, ומשמש חלק מדירת מגורים, נוסף על דרך המוצא מהבניין או מהדירה, תהיה יציאה אל חוץ הבניין שמתקיימים בה אחד מן התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} דלת הנפתחת אל חוץ הבניין;
{{ח:תת|(2)}} חלון הנפתח אל חוץ הבניין שמתקיימים בו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} הרוחב הפנוי בפתח אינו פחות מ־60 ס״מ;
{{ח:תתת|(ב)}} הגובה הפנוי בפתח אינו פחות מ־60 ס״מ;
{{ח:תתת|(ג)}} הפרש הגובה בין אדן החלון למפלס הרצפה הסמוכה אליו לא עולה על 110 ס״מ;
{{ח:תתת|(ד)}} חלון ממ״ד;
{{ח:תת|(3)}} דלת או חלון כמפורט בפסקאות (1) ו־(2) הנפתחים אל חצר אנגלית שמתקיימים בה תנאים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} עומקה לא פחות מ־90 ס״מ;
{{ח:תתת|(ב)}} אורכה לא פחות מ־90 ס״מ;
{{ח:תתת|(ג)}} שטחה לא פחות מ־0.8 מ״ר;
{{ח:תתת|(ד)}} אם הפרש הגבהים בין תחתית החצר האנגלית ומפלס הקרקע הסמוך אליה עולה על 120 ס״מ, יותקן סולם קבוע או מדרגות; הסולם או המדרגות לא יבלטו יותר מ־15 ס״מ לתוך השטח האמור בפסקת משנה (ג); הסולם או המדרגות לא ייחסמו על ידי החלון או הדלת;
{{ח:תתת|(ה)}} אם הגישה מן החצר האנגלית אל חצר הבניין חסומה על ידי סבכה או גגון, יותקן בסבכה או בגגון פתח הניתן לפתיחה מן החצר האנגלית; רוחבו ואורכו של הפתח לא יפחתו מ־70 ס״מ.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן יז|סימן י״ז: מיקום דרכי המוצא (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.17.1|דרישות כלליות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.17.1}}
{{ח:ת}} מיקום דרכי המוצא יהיו לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יד|סימן י״ד בפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן יח|סימן י״ח: מרחקי הליכה (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.18.1|דרישות כלליות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.18.1}}
{{ח:ת}} מרחקי הליכה, פרוזדור בלא מוצא ומהלך משותף יהיו לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טו|סימן ט״ו לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן יח|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.8.18.2|מרחק הליכה בדירת מגורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.18.2}}
{{ח:תת|(א)}} מרחק ההליכה בתוך {{ח:הערה|[במקור: הדירה]}} דירת מגורים, לא כולל מרפסות, עד לדלת הכניסה לדירה לא יעלה {{ח:הערה|על}} 30 מטרים; ואולם, בבנין המוגן כולו על ידי מערכת מתזים, מרחק ההליכה לא יעלה על 38 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} מרחק ההליכה מדלת הכניסה של דירת המגורים עד מוצא בטוח הקרוב ביותר לא יעלה על 30 מטרים; ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} בבנין המוגן כולו על ידי מערכת מתזים, מרחק ההליכה מדלת הכניסה של דירת המגורים עד מוצא בטוח הקרוב ביותר לא יעלה על 60 מטרים;
{{ח:תתת|(2)}} מרחק ההליכה בפרוזדור פתוח מוגן שמתקיימים בו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.7.1|פרט 3.2.7.1}}, מדלת הכניסה של דירת המגורים עד מוצא בטוח אחר הקרוב ביותר, לא יעלה על 60 מטרים.
{{ח:תת|(ג)}} מרחק ההליכה מחלקי בנין אחרים שאינם כלולים בתחום דירת מגורים עד למוצא הבטוח הקרוב ביותר לא יעלה על 60 מטרים; ואולם, בבנין המוגן כולו על ידי מערכת מתזים, מרחק ההליכה לא יעלה על 80 מטרים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן יט|סימן י״ט: תאורת דרכי מוצא (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.19.1|תאורת דרכי מוצא בבניין מגורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.19.1}}
{{ח:ת}} תאורת דרכי מוצא תהיה לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טז|סימן ט״ז בפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן יט|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.8.19.2|תאורת דרכי מוצא בדירת מגורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.19.2}}
{{ח:ת}} הדרישה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.19.1|בפרט 3.8.19.1}} לא חלה על דירת מגורים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כ|סימן כ׳: תאורת חירום (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.20.1|תאורת חירום בבניין מגורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.20.1}}
{{ח:ת}} תאורת חירום תהיה לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יז|סימן י״ז בפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כ|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.8.20.2|תאורת חירום בדירת מגורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.20.2}}
{{ח:ת}} הדרישה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.20.1|בפרט 3.8.20.1}} לא חלה על דירת מגורים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כא|סימן כ״א: שילוט וסימון דרכי מוצא (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.21.1|שילוט דרכי מוצא בבניין מגורים|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.21.1}}
{{ח:ת}} שילוט דרכי מוצא יהיה לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יח|סימן י״ח בפרק ב׳}}.

{{ח:סעיף*|3.8.21.2|שילוט דרכי מוצא בדירת מגורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.21.2}}
{{ח:ת}} הדרישה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.21.1|בפרט 3.8.21.1}} לא חלה על דירת מגורים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כב|סימן כ״ב: חוץ הבניין (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.22.1|דרישות כלליות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.22.1}}
{{ח:ת}} דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יט|סימן י״ט בפרק ב׳}} יחולו לגבי חוץ הבניין זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כב|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.8.22.2|חוץ הבניין בדירה צמודת קרקע|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.22.2}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.19.1|בפרט 3.2.19.1(ב)}}, לדירה צמודת קרקע בבנין מגורים, רוחב המדרגות יהיה 0.90 מטר לפחות.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כג|סימן כ״ג: דרך גישה, רחבת הערכות וחלונות חילוץ (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.23.1|דרישות כלליות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.23.1}}
{{ח:תת|(א)}} בדרך גישה, ברחבת הערכות ובחלונות חילוץ יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן כ|סימן כ׳ בפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כג|בסימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} הדרישה לאמצעי חילוץ מבנין כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.20.1|בפרטים 3.2.20.1 עד 3.2.20.6}} לא תחול על בניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בנין מגורים צמוד קרקע;
{{ח:תתת|(2)}} בנין מגורים שבו הפרש הגובה בין הכניסה הקובעת לבנין לבין מפלס רצפת הכניסה לדירה הגבוהה ביותר בבנין לא עולה על 7 מטרים;
{{ח:תתת|(3)}} בנין מגורים שבו הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבנין לבין מפלס הכניסה לדירה הגבוהה ביותר בבנין עולה על 7 מטרים, ואולם יש יציאה נוספת אל מחוץ לבנין ומיציאה זו אל מפלס הכניסה לדירה הגבוהה ביותר בבנין אין הפרש גובה יותר מ־7 מטרים;
{{ח:תתת|(4)}} בנין מגורים מדורג הבנוי על מדרון משופע אשר קיימת בו יציאה ישירה מכל דירה אל מחוץ לבנין, או אל מרפסת וממנה אל מדרגות חוץ, או אל מעבר ציבורי, זאת נוסף על האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ו|בסימן ו׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.6.2|פרט 3.8.6.2}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כד|סימן כ״ד: הפרדות ועמידות אש (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.24.1|דרישות כלליות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.24.1}}
{{ח:ת}} הפרדות ועמידות אש יהיו לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ג|פרק ג׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כה|סימן כ״ה: מערכות גילוי וכיבוי אש (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.25.1|דרישות כלליות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.25.1}}
{{ח:ת}} במערכות גילוי אש וכיבוי אש יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד|פרק ד׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כו|סימן כ״ו: מערכות שליטה בעשן (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.26.1|אופני שליטה בעשן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.26.1}}
{{ח:תת|(א)}} סידורי שליטה בעשן ופינויו אל מחוץ לבניין, יבוצעו באחת השיטות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה סימן א|בסימן א׳ לפרק ה׳}} או בשילוב חלק מן השיטות האמורות.
{{ח:תת|(ב)}} במקום שבו הותקן פיר שחרור עשן עם אמצעי יניקה מכניים העומד בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.5.1.5|פרט 3.5.1.5}}, שטח חתך הפיר לא יפחת מ־0.5 מ״ר ושטח פתחי היניקה בכל קומה לא יהיו קטנים מ־0.25 מ״ר.

{{ח:סעיף*|3.8.26.2|סידורי שליטה בעשן בבנין מגורים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.26.2}}
{{ח:תת|(א)}} סידורי שליטה בעשן ופינויו אל מחוץ לבניין יחולו על כל חלקי הבניין המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה סימן ב|בסימן ב׳ בפרק ה׳}}, זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כו|בסימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} סידורי שליטה בעשן ופינויו אל מחוץ לבניין יחולו גם על חלקי הבניין האלה:
{{ח:תתת|(1)}} מבואת כניסה;
{{ח:תתת|(2)}} חדר מדרגות בבנין שאינו בנין גבוה או בנין רב־קומות;
{{ח:תתת|(3)}} מחסן הממוקם במבואה הקומתית והכניסה אליו מהמבואה הקומתית.
{{ח:תת|(ג)}} בחדר מדרגות בבנין שאינו בנין גבוה או בנין רב־קומות יותקן פתח שחרור עשן כמפורט בת״י 1001 חלק 2.1 בטיחות אש בבניינים: מערכות בקרת עשן בבניינים.
{{ח:תת|(ד)}} פרט משנה (ב) לא יחול על בית חד־משפחתי, בית דו־משפחתי ובניין מגורים טורי.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כז|סימן כ״ז: חומרי גמר (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.27.1|דרישות כלליות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.27.1}}
{{ח:ת}} בחומרי גמר יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ו|פרק ו׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כח|סימן כ״ח: בניין גבוה ורב־קומות (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.28.1|דרישות כלליות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.28.1}}
{{ח:ת}} בבניין גבוה ובבנין רב־קומות יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ז|פרק ז׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כט|סימן כ״ט: התקנת מעלית ומעלון בבנין מגורים קיים (מגורים)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.8.29.1|הגדרות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.29.1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כט|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין קיים“ – בנין מגורים שהקמתו הושלמה שנה לפחות לפני שמבוקש להתקין בו מעלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעלית“ – מעלית לנשיאת בני אדם בלבד.

{{ח:סעיף*|3.8.29.2|תחולה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.29.2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כט|סימן זה}} יחולו על התקנת מעלית או מעלון בבנין קיים, שאינו בנין גבוה או בנין רב־קומות.

{{ח:סעיף*|3.8.29.3|מידות תא המעלית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.29.3}}
{{ח:תת|(א)}} מידותיו הפנימיות של תא מעלית יהיו 80 סנטימטרים רוחב ו־120 סנטימטרים עומק לפחות; בפרט זה, ”רוחב“ – המרחק שבין הקירות הניצבים לדלת המעלית; ”עומק“ – המרחק שבין המישור הפנימי של כנף הדלת של המעלית ובין הקיר או כנף הדלת ממול.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), כאשר שוכנע המהנדס כי לא ניתן להתקין בבנין מעלית במידות המפורטות באותו פרט משנה, רשאי הוא, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להתיר התקנת מעלית במידות אחרות.

{{ח:סעיף*|3.8.29.4|רוחב מינימלי של פרוזדור|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.29.4}}
{{ח:ת}} על אף האמור בטבלה 3.2.12.5, רוחבו של פרוזדור המשמש כניסה ראשית בדירה יהיה 90 סנטימטרים לפחות.

{{ח:סעיף*|3.8.29.5|רוחב הפרוזדור המהווה חלק מדרך מוצא בטוח|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.29.5}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.5|בפרט 3.2.12.5(ג)}}, על התקנת מעלית, שהכניסה אליה מהפרוזדור, יחולו הוראות אלה:
{{ח:ת}} רוחבו של הפרוזדור, שהוא המרחק בין המישור החיצון של כנף דלת הכניסה למעלית ובין הקיר ממול בפרוזדור, יהיה 1.3 מטרים לפחות; ואולם, שוכנע המהנדס כי לא ניתן להתקין מעלית תוך שמירת המידות האמורות, רשאי הוא, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להתיר הקטנת רוחב הפרוזדור עד כדי 100 סנטימטרים, ואם נתקבל אישור שירותי הכבאות לכך שהותקנו סידורי בטיחות מיוחדים – עד כדי 90 סנטימטרים.

{{ח:סעיף*|3.8.29.6|רוחב משטח אופקי בחדר מדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.29.6}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.5|בפרט 3.2.12.5(ג)}}, עומק המשטח האופקי בחדר מדרגות מול דלת תא המעלית יהיה 1.3 מטרים לפחות ורוחבו יהיה 1.3 מטרים לפחות; ואולם, שוכנע המהנדס כי לא ניתן להתקין מעלית תוך שמירת המידות האמורות, רשאי הוא, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להתיר הקטנת רוחב הפרוזדור עד כדי 90 סנטימטרים, אם נתקבל אישור שירותי הכבאות לכך שהותקנו סידורי בטיחות מיוחדים.

{{ח:סעיף*|3.8.29.7|רוחב המדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.29.7}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.2|בפרט 3.2.2.2}} רוחבן המינימלי של המדרגות יהיה 0.90 מטרים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} אישר המהנדס שלא ניתן להתקין מעלית בתנאים האמורים בפרט משנה (א), יהיה רוחבן המינימלי של המדרגות 0.8 מטרים לפחות, ובלבד שנתקבל אישור שירותי הכבאות לכך שהותקנו סידורי בטיחות מיוחדים.
{{ח:תת|(ג)}} מדידת רוחב המדרגות תיערך כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.3|בפרט 3.2.2.3}}.

{{ח:סעיף*|3.8.29.8|מידות רום מדרגות ושלח מדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.29.8}}
{{ח:ת}} על אף האמור –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.5|בפרט 3.2.2.5(א)}} – לא יעלה רום המדרגה על 19 סנטימטרים;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.5|בפרט 3.2.2.5(ב)}} – שלח המדרגה יהיה 25 סנטימטרים לפחות.

{{ח:סעיף*|3.8.29.9|מספר מדרגות במהלך אחד|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.29.9}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.6|בפרט 3.2.2.6(א)}} – מספר מדרגות במהלך אחד יכול שיפחת מ־3 ויעלה על 16 מדרגות ובלבד שהמעלית הותקנה בחדר המדרגות הקיים.

{{ח:סעיף*|3.8.29.10|מדרגות טרפזיות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.29.10}}
{{ח:ת}} בבנין קיים תותר התקנת מדרגות טרפזיות לשינוי כיוון מהלך מדרגות בתנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} רוחב שלח המדרגות יהיה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.22|בפרט 3.2.2.22(ב) ו־(ג)}};
{{ח:תת|(2)}} הרוחב המינימלי של המדרגות יהיה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.29.7|בפרט 3.8.29.7}};
{{ח:תת|(3)}} במהלך מדרגות, לכל אורכו ולרבות במדרגות שאינן טרפזיות, יהיה גובה אחיד לרום המדרגה;
{{ח:תת|(4)}} מסעד ובית אחיזה יותקנו כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.15|בפרט 3.2.2.15}}; בקטע המדרגות הטרפזיות, המסעד יהיה רציף ובגובה אחיד ביחס לשיפוע המדרגות;
{{ח:תת|(5)}} התקבל אישור שירותי כבאות לכך שהותקנו סידורי בטיחות מיוחדים.

{{ח:סעיף*|3.8.29.11|מבנה המעלית על כל חלקיה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.29.11}}
{{ח:תת|(א)}} מעלית על כל חלקיה, לרבות הפיר שלה, ייבנו ויותקנו לפי התקנים הישראליים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} ת״י 2481 חלק 0;
{{ח:תתת|(2)}} ת״י 2481 חלק 1;
{{ח:תתת|(3)}} ת״י 2481 חלק 2.
{{ח:תת|(ב)}} לחצנים להפעלת מעלית יותקנו בגובה של 1.3 מטרים בערך מעל רצפת התא.
{{ח:תת|(ג)}} פיר המעלית ייבנה מחומרים לא דליקים.

{{ח:סעיף*|3.8.29.12|תנאים נוספים להתקנת מעלית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.29.12}}
{{ח:ת}} על התקנת מעלית יחולו גם הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.7.3.7|פרטים 3.7.3.7 עד 3.7.3.9}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.7.3.12|ו־3.7.3.12}}.

{{ח:סעיף*|3.8.29.13|התקנת מעלון בבנין קיים|תיקון: תשס״ח־5, תש״ף־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.29.13}}
{{ח:ת}} על התקנת מעלון יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} המעלון יותקן באישור המהנדס, לאחר שראה שלא ניתן להתקין בבנין מעלית כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כט|בסימן זה}}, או לאחר ששוכנע כי בנסיבות העניין, מתאים יותר להתקין מעלון במקום מעלית;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(3)}} המעלון והתקנתו יהיו על פי תקן.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ל|סימן ל׳: תוספת קומות לבניין מגורים קיים (מגורים)|תיקון: תשס״ט־9}}

{{ח:סעיף*|3.8.30.1|הגדרות|תיקון: תשס״ט־9|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.30.1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ל|בסימן זה}}, ”בניין קיים“ – בניין מגורים שהיתר לבנייתו ניתן לפני תחילתן של תקנות אלה.

{{ח:סעיף*|3.8.30.2|פרשנות|תיקון: תשס״ט־9|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.30.2}}
{{ח:תת|(א)}} שום דבר {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ל|בסימן זה}} לא יתפרש כאילו בא להתיר בניית תוספת בסטייה מהוראות תכנית או מהוראות אחרות בתקנות אלה והוא כשאין הוראה מפורשת אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} על מדידת גובה בניין לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ל|סימן זה}} יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.7.1.1|פרט 3.7.1.1}}.

{{ח:סעיף*|3.8.30.3|תוספת קומה אחת מעל בניין קיים|תיקון: תשס״ט־9, תשע״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.30.3}}
{{ח:ת}} על הקמת תוספת בנייה של קומה אחת מעל מפלס הגג בבניין קיים, המיועדת, לפי האמור בהיתר, למגורים בלבד (בפרט זה – התוספת), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} לא יראו את הבניין כבניין גבוה או כבניין רב־קומות, לפי העניין, רק בשל הקמת התוספת עליו אם נתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} אין בתוספת יותר מקומה אחת, שיש לה יציאה אחת ישירה לחדר המדרגות המשותף, לרבות מיתקן מעל המפלס של גג התוספת, אם הוא נמנה עם המיתקנים שניתן להקים מעל המפלס של גג בבניין גבוה או בניין רב־קומות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.00.81|סעיף 7.00.81}};
{{ח:תתת|(ב)}} רבע לפחות מכלל שטח הגג של התוספת יישאר בלתי בנוי ורבע זה יהא רצוף; לעניין זה, ”כלל שטח הגג“ – לרבות שטח הגג המבונה במבנים ובמיתקנים שמותר להקימם לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.00.81|פרט 7.00.81}};
{{ח:תתת|(ג)}} תובטח גישה חופשית ובלא הפרעה לחלק הבלתי מבונה שבגג התוספת לכל מי שמחזיק בחלק של הבניין; הגישה תתאפשר באמצעות מדרגות מחדר המדרגות הקיים; על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.5|בפרט 3.2.2.5}} שיפוען של מדרגות אלה יכול שיהיה עד 60 מעלות;
{{ח:תתת|(ד)}} לא יחולו על התוספת הוראות לעניין מרחק הליכה, מהלך משותף ופרוזדור בלא מוצא לפי טבלה 3.2.15.5;
{{ח:תתת|(ה)}} לא נדרשו בבניין דרך גישה, רחבת היערכות וחלונות חילוץ טרם הגשת הבקשה להיתר לבניית התוספת, לא יידרשו אלה כתנאי להיתר לבניית התוספת;
{{ח:תת|(2)}} על אף האמור בפסקה 1, בבניית תוספת לבניין – בתנאים המפורטים בה, שיש בה כדי להעלות את גובה המפלס של רצפת הכניסה לדירה העליונה של הבניין מעל מפלס הכניסה הקובעת ליותר מ־29 מטרים, יחולו על הבניין כולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז|חלק ז׳}} בנוגע לבניין גבוה לעניין חדר מדרגות מוגן, פתחי עשן, התקנת מעלית וגנרטורים וכל דבר אחר שיש בו כדי להבטיח בפני סכנת אש או להקל על כיבוי שרפות; לכל עניין אחר ינהגו בבניין כפי שנוהגים בבניין רב־קומות.

{{ח:סעיף*|3.8.30.4|תוספת של יותר מקומה אחת מעל בניין קיים שאינו בניין גבוה|תיקון: תשס״ט־9, תשע״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.30.4}}
{{ח:ת}} בהקמת תוספת של יותר מקומה אחת מעל מפלס הגג בבניין קיים שאינו בניין גבוה, המיועדת, לפי האמור בהיתר, למגורים בלבד, ועומדת בדרישות תכנית המיתאר הארצית לחיזוק מבנים קיימים מפני רעידות אדמה (להלן – תמ״א 38) או עומדת בדרישות של תכנית מפורטת שהוכנה על פי הוראות תמ״א 38 שבין מטרותיה חיזוק מבנים קיימים בפני רעידות אדמה (בפרט זה – התוספת), לא יראו את הבניין כבניין גבוה רק בשל הקמת התוספת עליו אם התקיימו בו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבין מפלס הכניסה לדירה שתיבנה בקומה הגבוהה ביותר, לא יעלה על 22 מטר, כמתואר בתרשים 3.8.30.4;
{{ח:תת|(2)}} אם הותקנה מערכת מתזים בדירה קיימת – לא יעלה מרחק ההליכה בתוך הדירה על 38 מטרים; אם לא הותקנה מערכת מתזים בדירה קיימת – לא יעלה מרחק ההליכה בתוך הדירה על 30 מטרים; מערכת מתזים תותקן בדירה שבתוספת כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.30.6|בפרט 3.8.30.6(7)}} ומרחק ההליכה בתוך הדירה לא יעלה על 38 מטרים;
{{ח:תת|(3)}} מרחק ההליכה מדלת הכניסה של כל דירה בבניין לרבות הדירות שבתוספת עד היציאה מהבניין לא יעלה על 85 מטרים.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.8.30.4.png|360px|link=]]{{ש}}תרשים 3.8.30.4}}

{{ח:סעיף*|3.8.30.5|תוספת של יותר מקומה אחת מעל בניין קיים גבוה|תיקון: תשע״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.30.5}}
{{ח:ת}} בהקמת תוספת בנייה של יותר מקומה אחת מעל מפלס הגג בבניין קיים גבוה, המיועדת, לפי האמור בהיתר, למגורים בלבד, העומדת בדרישות תמ״א 38 או תכנית מפורטת שהוכנה על פי הוראות תמ״א 38 ושבין מטרותיה חיזוק מבנים קיימים בפני רעידות אדמה (בפרט זה – התוספת), לא יראו את הבניין כמחויב בדרישות החלות על בניין גבוה, רק בשל הקמת התוספת עליו אם התקיימו בו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבין מפלס הכניסה לדירה שתיבנה בקומה הגבוהה ביותר, לא יעלה על 29 מטר כמתואר בתרשים 3.8.30.5;
{{ח:תת|(2)}} אם הותקנה מערכת מתזים בדירה קיימת – לא יעלה מרחק ההליכה בתוך הדירה על 38 מטרים; אם לא הותקנה מערכת מתזים בדירה קיימת – לא יעלה מרחק ההליכה בתוך הדירה על 30 מטרים; מערכת מתזים תותקן בדירה שבתוספת כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.30.6|בפרט 3.8.30.6(7)}} ומרחק ההליכה בתוך הדירה לא יעלה על 38 מטרים;
{{ח:תת|(3)}} מרחק ההליכה מדלת הכניסה של כל דירה בבניין לרבות הדירות שבתוספת עד ליציאה מהבניין לא יעלה על 105 מטרים;
{{ח:תת|(4)}} קיים בבניין הקיים חדר מדרגות מוגן – ייבנה חדר מדרגות מוגן גם בעבור התוספת כהמשך חדר המדרגות המוגן הקיים ולא יותקנו מתזים כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.30.6|בפרט משנה 3.8.30.6(7) ו־(8)}} בבניין הקיים ובתוספת; לא קיים בבניין הקיים חדר מדרגות מוגן – ייבנה חדר מדרגות לא מוגן לתוספת, ותותקן נוסף על הנדרש {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.30.6|בפרט 3.8.30.6}}, מערכת מתזים במבואות הקומתיות, בחדרים הטכניים ובמחסנים הנפתחים ישירות למבואות הקומתיות.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.8.30.5.png|360px|link=]]{{ש}}תרשים 3.8.30.5}}

{{ח:סעיף*|3.8.30.6|הוראות נוספות לבנייה של יותר מקומה אחת מעל בניין קיים|תיקון: תשע״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.8.30.6}}
{{ח:ת}} הוראות אלה יחולו על הבניינים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.30.4|בפרטים 3.8.30.4}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.30.5|ו־3.8.30.5}}:
{{ח:תת|(1)}} מעל לגג הבניין לאחר הקמת התוספת (להלן – גג הבניין) תותר הקמתם של מיתקנים טכניים, אם הם נמנים עם המיתקנים שניתן להקים מעל המפלס של גג בבניין גבוה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.00.81|פרט 7.00.81}};
{{ח:תת|(2)}} רבע משטח גג הבניין לפחות יישאר פנוי ממבנים ומיתקנים; השטח האמור יהיה רציף ותהיה אליו גישה מדלת היציאה מחדר המדרגות;
{{ח:תת|(3)}} תובטח גישה חופשית ובלא הפרעה לגג הבניין לכל מי שמחזיק בחלק של הבניין; הגישה תתאפשר באמצעות מדרגות מחדר המדרגות;
{{ח:תת|(4)}} ברוחב המדרגות והפרוזדורים בכל הבניין לרבות התוספת יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כט|סימן כ״ט}};
{{ח:תת|(5)}} בדלת הכניסה לכל דירה בבניין, לרבות דלת הכניסה לדירה קיימת ולדירות בתוספת, יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2.91|פרט 2.91(2)}};
{{ח:תת|(6)}} דלת הכניסה הראשית במבואת הכניסה לבניין תהיה ברוחב שיאפשר מעבר נקי של 0.90 מטר ותיפתח כלפי חוץ, בכיוון המילוט;
{{ח:תת|(7)}} תותקן מערכת מתזים בכל שטח הדירות שבתוספת; התקנה כאמור תיעשה לפי תקן ישראלי ת״י 1596 מערכות מתזים: התקנה (להלן – ת״י 1956);
{{ח:תת|(8)}} מעל דלת הכניסה לכל דירה קיימת בבניין, בצד הפונה לפנים הדירה יותקן מתז אחד;
{{ח:תת|(9)}} המתזים אם הותקנו לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.30.4|פרט 3.8.30.4(2)}} או {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.30.5|פרט 3.8.30.5(2)}}, לפי העניין וכן מתזים שהותקנו לפי פסקאות (7) ו־(8) יחוברו למערכת אספקת המים לכיבוי אש; מערכת אספקת המים לכיבוי אש תחובר לרשת מים עירונית או מקומית קיימת; המתזים יעמדו בדרישות, ת״י 1596, למעט הדרישות לספיקת מים ולחץ מים;
{{ח:תת|(10)}} בבניין לרבות התוספת יותקנו חיבור הסנקה וצנרת למערכת אספקת המים לכיבוי אש שיתקיימו בהם תנאים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} חיבור ההסנקה למערכת אספקת המים לכיבוי אש, יהיה בנפרד ממערכת מי השתייה וכנדרש בהל״ת;
{{ח:תתת|(ב)}} תותקן צנרת חדשה למערכת אספקת המים לכיבוי אש בבניין לרבות התוספת אשר תהיה בקוטר מינימלי של 2″; לא יותר שימוש בצנרת המים הקיימת;
{{ח:תתת|(ג)}} צנרת למערכת אספקת המים לכיבוי אש תספק מים לעמדות כיבוי אש ולברז עם מחבר מהיר (שטורץ);
{{ח:תתת|(ד)}} על אף האמור בת״י 1596 – לא תחול כל הגבלה על מספר המתזים שמותר לחבר לצנרת למערכת אספקת המים לכיבוי אש;
{{ח:תת|(11)}} תותקן עמדת כיבוי אש בקומת הכניסה ובקומות שבתוספת; בקומות הקיימות יותקן ברז כיבוי אש עם מחבר מהיר (שטורץ) בקוטר 2″;
{{ח:תת|(12)}} היה מאגר מים לצורך כיבוי אש על גג הבניין הקיים, יותקן במקומו מאגר מים על גג התוספת; לחלופין, ניתן להתקין במקומו מאגר מים בקומה אחרת ומשאבות הגברת לחץ, ובלבד שהלחץ השיורי בעמדת כיבוי אש או בארון כיבוי אש במפלס הכניסה לדירה הגבוהה ביותר בבניין לא יפחת מ־1.4 אטמוספרות;
{{ח:תת|(13)}} בבניין שבו חניון תת־קרקעי או מחסנים במרתף, יופרד חדר המדרגות מאזור החניה והמחסנים על ידי דלתות אש;
{{ח:תת|(14)}} הארונות הטכניים לחשמל, מים וגז המצויים במבואות הקומתיות בכל הבניין לרבות התוספת ובקומות הקרקע, יהיו מחומר לא דליק; בגב הארונות הטכניים הפונים לדירות מגורים, יהיה קיר עמיד אש למשך 60 דקות לפחות;
{{ח:תת|(15)}} מעברי פירים וצנרת שבבניין לרבות התוספת ייאטמו נגד אש ועשן ליצור הפרדת אש בין הקומות;
{{ח:תת|(16)}} בחדר המדרגות המוביל אל התוספת יהיו שני פתחים בקירות מנוגדים, בשטח של 0.8 מטר מרובע כל אחד, או פתח בתקרה בגודל מינימלי של 1 מ״ר, לפינוי עשן מהמדרגות בגג הבניין;
{{ח:תת|(17)}} במבואת קומת הכניסה ייבנה פתח שחרור עשן קבוע, שגודלו לא יפחת מ־2% משטח המבואה, ופתח כניסת אוויר שגודלו לא יפחת מ־2% משטח המבואה או 0.3 מ״ר, הגדול מביניהם, או אוורור על ידי מערכות מכניות העומד בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה סימן א|סימן א׳ לפרק ה׳}} והמספק שש החלפות אוויר בשעה לפחות;
{{ח:תת|(18)}} בשטחים המשותפים בכל הבניין לרבות התוספת, וכן בחדר מכונות המעלית, יותקנו שלטי הכוונה, ותאורת חירום לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כ|סימנים כ׳}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן כא|ו{{ח:הערה|־}}כ״א בפרק ח׳}};
{{ח:תת|(19)}} מסתורי הכביסה בכל הבניין לרבות התוספת יהיו מחומרים לא דליקים;
{{ח:תת|(20)}} לא נדרשו בבניין דרך גישה, רחבת היערכות וחלונות חילוץ טרם הגשת הבקשה להיתר לבניית התוספת, לא ידרשו אלה כתנאי להיתר לבניית התוספת.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ג פרק ט|פרק ט׳: התקהלות|תיקון: תשס״ח־5}}
{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן א|סימן א׳: פרשנות (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.1.1|הגדרות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.1.1}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אולם ספורט“ – בניין הנועד לשמש בעיקרו, כולו או חלקו, למופעי ספורט, לרבות יציע הקהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביתן תצוגה“ – חלל או מבנה המשמש לתצוגה של מוצרים או של שירותים, תחום בקירות או בפרגודים ויכול להיות מקורה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”במה“ (Stage) – אזור מוגדר המשמש למופעים, להשמעת מוסיקה ולהרצאות, והיכול לכלול מסך, תפאורה, צוגים ואפקטים תצוגתיים אחרים (כמתואר בתרשים 3.9.1.1 א׳);
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.1.1-a.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.1.1 א׳}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”במה משולבת“ (Stage Legitimate) – במה הכוללת מגדל במה שהפרש הגובה בין רצפת הבמה ותחתית תקרת מגדל הבמה גדול מ־15 מטר (כמתואר בתרשים 3.9.1.1 ב׳);
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.1.1-b.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.1.1 ב׳}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גישה למעבר“ – תחילתה של גישה למוצא בטוח עד חיבורה למעבר (כמתואר בתרשימים 3.9.1.1 ג׳ ו־3.9.1.1 ד׳);
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.1.1-c.jpg|377px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.1.1 ג׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.1.1-d.jpg|372px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.1.1 ד׳}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גלריה טכנית“ – משטח אופקי או משופע המשמש להתקנה או לתחזוקה של מיתקנים וציוד טכני לרבות מסכים, צוגים, תאורה ומערכות להגברת קול;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקהלות בלא מושבים, פסטיבל“ – התקהלות, בלא כיסאות או מושבים עם אפשרות לעמידה או לישיבה על הקרקע או על הרצפה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מגרש ספורט“ – משטח פתוח או מקורה בחלקו, המשמש בעיקרו למופעי ספורט ובו יציע או מיתקנים כיוצא בזה לשימושם של הצופים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ספורט“ – אולם ספורט או מגרש ספורט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום התקהלות מוגן עשן“ – מקום התקהלות, בתוך בניין או מחוץ לבניין, מקורה או שאינו מקורה, המשורת על ידי דרכי מוצא שאינן מאפשרות הצטברות עשן (להלן – מהתמ״ע);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משטח מוגבה“ (Platform) – משטח מוגבה המשמש למופעים, להשמעת מוסיקה ולהרצאות, המהווה חלק בלתי נפרד מחלל של אולם ואינו כולל מסכים בין הקהל ומשטח ההצגה (כמתואר בתרשימים 3.9.38.1 א׳ ו־3.9.38.1 ב׳);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משטח מוגבה זמני“ (Temporary Platform) – משטח מוגבה המוקם למשך זמן שאינו עולה על 180 ימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סקר בטיחות“ – סקר הבודק את התאמת מרכיבי הבניין והמילוט השונים לדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|בחלק זה}}, תוך התייחסות לשריפה, סערה, קריסה, ניהול, התנהגות הקהל, סביבת הבניין וגורמים נוספים שיש בהם כדי להשפיע על בטיחות האנשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיר קדמת הבמה“ (Proscenium wall) – הקיר שבין חלל המושבים לחלל הבמה או לחלל במה משולבת (כמתואר בתרשימים 3.9.38.7 א׳ ו־3.9.38.7 ב׳);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח משורת“ – אזור ישיבה המוגדר לצורך חישוב רוחב המעברים המשרתים אותו (כמתואר בתרשים 3.9.16.6).

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן ב|סימן ב׳: כללי (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.2.1|תחולה וסייג לתחולה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.2.1}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין, בחלק מבניין או בחוץ הבניין שבתחום הנכס המשמש להתקהלות יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|פרק זה}}, וככל שלא נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|בפרק זה}} יתקיימו גם הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק א|בפרקים א׳ עד ז׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|פרק זה}} לא יחולו על –
{{ח:תתת|(1)}} מקומות בשטח פתוח, שקיבלו רישיון עסק לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}, בהם מתקיימים אירועי התקהלות זמניים, או שאינם זמניים, כגון, כיכר עירונית, רחוב, מדרכה, פארק, גן ציבורי, גן לאומי, שמורת טבע וחוף הים;
{{ח:תתת|(2)}} חלקי בניין אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אולם או אזור המתנה בבניין המשמש למגורים, חינוך, משרדים, בית מלון, מסחר, משרדים ותעשיה;
{{ח:תתתת|(ב)}} אולם המתנה בבנק או בסניף דואר;
{{ח:תתתת|(ג)}} מעבר ציבורי משותף בקניון;
{{ח:תתתת|(ד)}} מערכות נתיב מסילות קבוע להסעת המונים.

{{ח:סעיף*|3.9.2.2|מקומות להתקהלות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.2.2}}
{{ח:ת}} מקומות להתקהלות אפשר שיכללו את אלה:
{{ח:תת|(1)}} אולם רב־תכליתי;
{{ח:תת|(2)}} אולם אסיפות;
{{ח:תת|(3)}} אודיטוריום;
{{ח:תת|(4)}} מועדון חברים;
{{ח:תת|(5)}} חדר הרצאות;
{{ח:תת|(6)}} חדר ישיבות;
{{ח:תת|(7)}} אולם בית המשפט;
{{ח:תת|(8)}} בתי תפילה;
{{ח:תת|(9)}} מוזאון;
{{ח:תת|(10)}} אולם תערוכות;
{{ח:תת|(11)}} ספריה;
{{ח:תת|(12)}} קולנוע;
{{ח:תת|(13)}} תאטרון;
{{ח:תת|(14)}} אולם ריקודים;
{{ח:תת|(15)}} פאב;
{{ח:תת|(16)}} מסעדה;
{{ח:תת|(17)}} מבנה שעשועים מיוחד כגון לונה פארק או קרקס קבוע או זמני;
{{ח:תת|(18)}} מזח ימי, התחום בשלושה צדדים במים והמשמש לבידור;
{{ח:תת|(19)}} אולם ספורט, מגרש ספורט ומיתקן ספורט;
{{ח:תת|(20)}} אצטדיון;
{{ח:תת|(21)}} אולם כדורת (באולינג);
{{ח:תת|(22)}} אולם סנוקר;
{{ח:תת|(23)}} זירת החלקה על קרח;
{{ח:תת|(24)}} אולם לוויות;
{{ח:תת|(25)}} רציף המתנה לתחבורה ציבורית, אולם המתנה להסעה המונית, מסוף אווירי ומסוף ימי.

{{ח:סעיף*|3.9.2.3|מיתקן לחפצים חשודים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.2.3}}
{{ח:ת}} במקום להתקהלות או בסמוך לו יותקן מיתקן לקליטת חפצים החשודים כמסוכנים; מיקומו של המיתקן ומידותיו ייקבעו בהתייעצות עם מפקד המרחב של המשטרה.

{{ח:סעיף*|3.9.2.4|מיון חומ״ס|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.2.4}}
{{ח:ת}} דרישות לגבי חלק מבנין המכיל חומרים מסוכנים יהיו כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן ג|סימן ג׳: שימוש מעורב (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.3.1|שימוש מעורב|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.3.1}}
{{ח:תת|(א)}} מותר שחלק מבניין המשמש להתקהלות הנמצא בבניין בעל שימוש עיקרי אחר, ישורת על ידי מוצא בטוח המשרת את השימוש העיקרי, בתנאי שבמוצא הבטוח יתקיימו הדרישות בעבור השימוש להתקהלות ועבור השימוש העיקרי.
{{ח:תת|(ב)}} במוצא בטוח יתקיימו דרישות השימוש ל”התקהלות“ והשימוש העיקרי בו־זמנית, למעט מקרים שבהם רשות הכבאות קבעה כי פעילות בו־זמנית כזו אינה אפשרית.

{{ח:סעיף*|3.9.3.2|שימוש בעבור פחות מ־50 איש|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.3.2}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|בפרק זה}}, בחדר או בחלק מבניין, שתפוסתו פחות מ־50 איש והשימוש בו משרת את השימוש העיקרי בבניין, יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב|פרק ב׳}} ובהתאם לשימוש העיקרי בבניין.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן ד|סימן ד׳: עמידות אש של שלד הבניין, מיקום קומתי ותפוסה (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.4.1|עמידות אש של שלד הבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.4.1}}
{{ח:ת}} עמידות האש של שלד בניין המשמש להתקהלות או של בניין שחלק ממנו משמש להתקהלות תהיה לפי הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ג סימן ב|בסימן ב׳ לפרק ג׳}}.

{{ח:סעיף*|3.9.4.2|מיקום קומתי ותפוסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.4.2}}
{{ח:ת}} המיקום הקומתי והתפוסה של חלק מבניין או בניין המשמשים להתקהלות יעמדו בדרישות טבלה 3.9.4.6 שלהלן.

{{ח:סעיף*|3.9.4.3|שלד הגג של אצטדיון או מיתקן ספורט פתוח|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.4.3}}
{{ח:ת}} שלד של גג מעל מושבים באצטדיונים ומיתקני ספורט פתוחים, העומדים בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לז|סימן ל״ז}}, יהיה עשוי חומרים לא דליקים על פי ת״י 755.

{{ח:סעיף*|3.9.4.4|יציע קהל|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.4.4}}
{{ח:ת}} הדרישות המפורטות בטבלה 3.9.4.6 אינן חלות על יציע קהל לא מקורה או על יציע קהל מקורה שמתקיימות בו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לז|סימן ל״ז}}, כאשר שלד היציע הוא –
{{ח:תת|(1)}} מסוג I או II;
{{ח:תת|(2)}} מסוג III או IV או V ושמתקיימות בו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן מא|סימן מ״א}}.

{{ח:סעיף*|3.9.4.5|יציע קהל הבנוי מחומרים בלתי דליקים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.4.5}}
{{ח:ת}} דרישות טבלה 3.9.4.6 אינן חלות על יציע קהל הבנוי מחומרים לא דליקים הממוקם בתוך בנין, ובלבד שבשלד הבנין מתקיימות דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן ד|סימן זה}}.
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.9.4.6 – מיקום קומתי ותפוסה על פי סוג שלד הבניין'''}}
{{ח:ת}}

סוג שלד הבניין	הערות החלות על טבלה זו	מתחת לקומת הכניסה	קומת הכניסה	מספר הקומות מעל קומת הכניסה הקובעת לבניין

1	2	3	4 או יותר

I-442 {{ש}} I-332 {{ש}} III-222	1, 2, 3, 5 {{ש}} 1, 2, 3, 5 {{ש}} 1, 2, 3, 5	כל התקהלות {{ש}} {{מוקטן|תחול הערה 4}}	כל התקהלות	כל התקהלות	כל התקהלות	כל התקהלות	כל התקהלות {{ש}} {{מוקטן|אם התפוסה גדולה מ־300 תחול הערה 4.}}

II-111	1, 2, 3, 5	כל התקהלות {{ש}} {{מוקטן|תחול הערה 4 ולא יותר ממפלס אחד מתחת למפלס הכניסה}}	כל התקהלות {{ש}} {{מוקטן|אם התפוסה גדולה מ־300 תחול הערה 4}}	כל התקהלות {{ש}} {{מוקטן|אם התפוסה גדולה מ־300 תחול הערה 4}}	כל התקהלות {{ש}} {{מוקטן|אם התפוסה גדולה מ־300 תחול הערה 4}}	התקהלות לתפוסה עד 1,000 איש {{ש}} {{מוקטן|ותחול הערה 4}}	אסור

III-211 {{ש}} IV-2HH {{ש}} V-111	2, 5 {{ש}} 5 {{ש}} 5	כל התקהלות {{ש}} {{מוקטן|תחול הערה 4 ולא יותר ממפלס אחד מתחת למפלס הכניסה}}	כל התקהלות {{ש}} {{מוקטן|אם התפוסה גדולה מ־300 תחול הערה 4}}	כל התקהלות {{ש}} {{מוקטן|אם התפוסה גדולה מ־300 תחול הערה 4}}	כל התקהלות {{ש}} {{מוקטן|אם התפוסה גדולה מ־300 תחול הערה 4}}	התקהלות לתפוסה עד 1,000 איש {{ש}} {{מוקטן|ותחול הערה 4}}	אסור

III-000	5	התקהלות לתפוסה עד 1,000 איש {{ש}} {{מוקטן|תחול הערה 4 ולא יותר ממפלס אחד מתחת למפלס הכניסה}}	כל התקהלות {{ש}} {{מוקטן|אם התפוסה גדולה מ־1,000 תחול הערה 4}}	התקהלות ובתנאי שהתפוסה היא עד 300 איש {{ש}} {{מוקטן|תחול הערה 4}}	אסור	אסור	אסור

III-200 {{ש}} V-000	5 {{ש}} 5	התקהלות לתפוסה עד 1,000 איש {{ש}} {{מוקטן|תחול הערה 4 ולא יותר ממפלס אחד מתחת למפלס הכניסה}}	התקהלות לתפוסה עד 1,000 איש {{ש}} {{מוקטן|תחול הערה 4}}	התקהלות לתפוסה עד 300 איש {{ש}} {{מוקטן|תחול הערה 4}}	אסור	אסור	אסור

{{ח:ת}} '''הערות לטבלה 3.9.4.6''':
{{ח:תת|(1)}} בעבור סוג שלד I או II – אם כל רכיב של שלד הגג נמצא 6 מטרים לפחות מעל הרצפה שמתחתיו, לרבות אגדים, קורות וגג (deck), מותר ששלד הגג לא יהיה עמיד אש כנדרש בטבלה; בעבור סוג שלד I או II, מותר שחלק עמוד הנמצא 6 מטרים לפחות מעל הרצפה שמתחתיו, לא יהיה עמיד אש כנדרש בטבלה.
{{ח:תת|(2)}} רכיבים אופקיים ואנכיים של רצפה מדורגת המשמשת יציע ובסיס למושבים, יהיו בעלי עמידות אש למשך 60 דקות לפחות; ברכיבי המבנה התומכים ברצפה זו יתקיימו דרישות עמידות האש שבטבלה 3.9.4.6; אפשר שהחיבור בין הרכיב האופקי והרכיב האנכי של הרצפה המדורגת, לא יהיה עמיד אש, בתנאי שרצפה מדורגת זו אינה מהווה חלק מהפרדת האש של חומרים ברמת סיכון גבוהה ובתנאי שהבניין בנוי ומופעל בהתאם לדרישות בעבור מהטמ״ע על פי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לז|סימן ל״ז}}.
{{ח:תת|(3)}} אם בבניינים, לרבות אצטדיונים, קיימים מושבים מקובעים מתחת לכיפת השמים, או מושבים מקובעים בעלי קירוי חלקי שאינו מאפשר הצטברות חום ועשן, אפשר שרכיבי שלד הבניין החשופים אל החוץ לא יהיו עמידי אש, בתנאי שיוגש ניתוח הנדסי המכיל תרחישי אירועים הכוללים אש ועשן, המוכיח שהנזק הצפוי לשלד הבנין ממטען האש אינו עלול לגרום לקריסה או לעיוות המסכן את בטיחות המשתמשים בבניין.
{{ח:תת|(4)}} בתנאי שהקומות המפורטות להלן מוגנות על ידי מערכת מתזים:
{{ח:תתת|(א)}} כל הקומה שבה נמצאת ההתקהלות;
{{ח:תתת|(ב)}} כל קומה מתחת לקומה שבה נמצאת ההתקהלות;
{{ח:תתת|(ג)}} במקרה שבו ההתקהלות נמצאת מתחת לקומת הכניסה הקובעת לבניין: הקומה שנמצאת בה ההתקהלות, כל קומה המקשרת אותה לקומת הכניסה הקובעת לבניין, וקומת הכניסה הקובעת לבניין.
{{ח:תת|(5)}} בבניין המשמש להתקהלות או בבנין שחלק ממנו משמש להתקהלות יתקיימו גם הדרישות לגילוי ולכיבוי אש המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ד|בפרק ד׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן ה|סימן ה׳: דלתות (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.5.1|כללי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.5.1}}
{{ח:ת}} בדלתות יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן א|בסימן א׳ לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן ה|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.9.5.2|דלתות או סורגים בהזזה אופקית או אנכית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.5.2}}
{{ח:ת}} במקומות המשמשים להתקהלות, בכניסות או ביציאות הראשיות המשרתות את חלק הבניין שנועד להתקהלות, אפשר להשתמש בדלתות או בסורגים בהזזה אופקית או אנכית, בתנאי שיעמדו בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.6|פרט 3.2.1.6(ב)}}.

{{ח:סעיף*|3.9.5.3|מנגנוני בהלה ופרזול דלתות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.5.3}}
{{ח:ת}} בכל דלת הנדרשת בדרך מוצא, מחדר או מחלק מבניין שתפוסתו 100 איש או יותר, מותר להתקין מנגנון טריקה (לשונית) או נעילה, בתנאי שיהיה ניתן לפותחה על ידי ידית בהלה כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.21|בפרט 3.2.1.21}}.

{{ח:סעיף*|3.9.5.4|דלתות מעוכבות יציאה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.5.4}}
{{ח:ת}} בבניין, או בחלק מבניין המשמש להתקהלות, אין להתקין בדרכי מוצא דלתות מעוכבות יציאה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.19|בפרט 3.2.1.19}}.

{{ח:סעיף*|3.9.5.5|דלתות מבוקרות כניסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.5.5}}
{{ח:ת}} בדרכי מוצא בבניין, או בחלק מבניין המשמש להתקהלות, שהותקנה בהן דלת מבוקרת כניסה שמתקיימים בה דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.20|פרט 3.2.1.20}}, תהיה אפשרות לפותחה ליציאה, בלא צורך במפתח או באמצעי בקרה אחר.

{{ח:סעיף*|3.9.5.6|דלתות מסתובבות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.5.6}}
{{ח:ת}} אפשר להתקין בדרכי מוצא דלתות מסתובבות, בתנאי שיתקיימו בהן הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.24|שבפרט 3.2.1.24}}.

{{ח:סעיף*|3.9.5.7|מעצור|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.5.7}}
{{ח:ת}} בדרכי מוצא, בכל סוג של התקהלות, מותר להתקין מעצור שיתקיימו בו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.25|פרט 3.2.1.25}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן ו|סימן ו׳: מדרגות (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.6.1|מדרגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.6.1}}
{{ח:ת}} במדרגות יתקיימו הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ב|שבסימן ב׳ לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן ו|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.9.6.2|כמות מדרגות במהלך|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.6.2}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.6|פרט 3.2.2.6(א)}} יחול לגבי מהלכי מדרגות במוצא בטוח ובפרוזדור בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.6|פרט 3.2.2.6(א)}} לא יחול לגבי מעבר מדורג ביציע הקהל או בטריבונה.

{{ח:סעיף*|3.9.6.3|משטח ההליכה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.6.3}}
{{ח:ת}} בדרכי מוצא מכבש טכני, מגלריית שירות לתאורה או לציוד אחר או במשטחי הליכה המשרתים צוגים וציוד אחר לבמה, מותר להשתמש בשלחי מדרגות ובמשטחים אופקיים (”פודסטים“) העשויים מתכת מחוררת או סורגי מתכת.

{{ח:סעיף*|3.9.6.4|מדרגות לולייניות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.6.4}}
{{ח:ת}} בדרכי מוצא מגלריה טכנית, מותר להשתמש במדרגות לולייניות שמתקיימות בהן הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.21|שבפרט 3.2.2.21}}.

{{ח:סעיף*|3.9.6.5|מדרגות שלח מתחלף|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.6.5}}
{{ח:ת}} אין להשתמש במדרגות עם שלח מתחלף.

{{ח:סעיף*|3.9.6.6|מדרגות ביציע נייד או מתקפל|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.6.6}}
{{ח:ת}} לגבי מדרגות המשרתות יציע נייד או מתקפל לא תחול הדרישה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.8|שבפרט 3.2.2.8}}.

{{ח:סעיף*|3.9.6.7|מדרגות אל משטח מוגבה, במה ובמה משולבת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.6.7}}
{{ח:ת}} לגבי מדרגות המובילות מן האולם אל משטח מוגבה, במה ובמה משולבת יחולו גם הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לח|שבסימן ל״ח}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן ז|סימן ז׳: חדר מדרגות מוגן (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.7.1|חדר מדרגות מוגן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.7.1}}
{{ח:ת}} בחדר מדרגות מוגן יתקיימו הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ג|שבסימן ג׳ לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן ח|סימן ח׳: חדר מדרגות חיצוני (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.8.1|מדרגות חיצוניות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.8.1}}
{{ח:ת}} במדרגות חיצוניות יתקיימו הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ד|שבסימן ד׳ לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן ט|סימן ט׳: מוצא אופקי (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.9.1|מוצא אופקי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.9.1}}
{{ח:ת}} במוצא אופקי יתקיימו הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ה|שבסימן ה׳ לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן י|סימן י׳: פרוזדור מוגן (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.10.1|פרוזדור מוגן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.10.1}}
{{ח:ת}} בפרוזדור מוגן יתקיימו הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ו|שבסימן ו׳ לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן יא|סימן י״א: פרוזדור פתוח מוגן (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.11.1|פרוזדור פתוח מוגן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.11.1}}
{{ח:ת}} בפרוזדור פתוח מוגן יתקיימו הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ז|שבסימן ז׳ לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן יב|סימן י״ב: גג מוגן (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.12.1|גג מוגן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.12.1}}
{{ח:ת}} בגג מוגן יתקיימו הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ח|שבסימן ח׳ לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן יג|סימן י״ג: יציאה (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.13.1|יציאה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.13.1}}
{{ח:ת}} ביציאה יתקיימו הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן ט|שבסימן ט׳ לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן יג|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.9.13.2|מפלס יציאה מן הבנין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.13.2}}
{{ח:ת}} מפלס היציאה מן הבניין יהיה מפלס הכניסה הראשית לבניין.

{{ח:סעיף*|3.9.13.3|רחבת כניסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.13.3}}
{{ח:ת}} אם כניסה ראשית לבניין או לחלק מבניין המשמש להתקהלות היא דרך רחבת כניסה חיצונית, ורחבת הכניסה מוגבהת או מונמכת ממפלס הקרקע, אפשר שמפלס רחבת הכניסה ייחשב מפלס קומת הכניסה לצורך קביעת המיקום הקומתי של ההתקהלות כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.4.6|בטבלה 3.9.4.6}}, ובלבד שברחבת הכניסה יתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} רוחב רחבת הכניסה, הנמדד במקביל לחזית הבניין, יהיה כרוחב הכולל של פתחי היציאה המובילים אליה, אך לא קטן מ־1.5 מטר (כמתואר בתרשים 3.9.13.3 א׳);
{{ח:תת|(2)}} עומק רחבת הכניסה הנמדד בניצב לחזית הבניין לא יהיה קטן מהרוחב הכולל של כל היציאות הנדרשות הנפתחות אל רחבת הכניסה ולא פחות מ־3 מטרים (כמתואר בתרשים 3.9.13.3 א׳);
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.13.3-a.jpg|378px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.13.3 א׳}}
{{ח:תת|(3)}} מדרגות חוץ הנדרשות כחלק מדרך מוצא והמובילות מרחבת הכניסה אל מפלס הקרקע יוגנו מפני אש כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.4.3|בפרט 3.2.4.3}} (כמתואר בתרשים 3.9.13.3 ב׳), או שיהיו מרוחקות מן הבניין ב־3 מטרים לפחות (כמתואר בתרשים 3.9.13.3 ג׳).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.13.3-b.jpg|378px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.13.3 ב׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.13.3-c.jpg|343px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.13.3 ג׳}}

{{ח:סעיף*|3.9.13.4|כניסה ראשית המשמשת יציאה ראשית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.13.4}}
{{ח:תת|(א)}} לכל בנין המשמש כולו או חלקו להתקהלות תהיה כניסה ראשית (להלן – כניסה א׳), שתשמש גם יציאה ראשית מן הבנין ותמוקם במפלס הכניסה הקובעת לבניין (להלן – יציאה א׳) (כמתואר בתרשים 3.9.13.4 א׳).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.13.4-a.jpg|362px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.13.4 א׳}}
{{ח:תת|(ב)}} לכל חלק מבנין המשמש להתקהלות תהיה כניסה ראשית (להלן – כניסה ב׳), שתשמש גם יציאה ראשית מחלק הבנין המשמש להתקהלות (להלן – יציאה ב׳) (כמתואר בתרשים 3.9.13.4 א׳).
{{ח:תת|(ג)}} רוחבה של יציאה ב׳ יספיק בעבור לפחות מחצית התפוסה הכוללת של ההתקהלות מאותו חלק של הבניין. אולם בעבור תפוסה של הופעה חיה בבר או באולם ריקודים וכו׳ רוחבה של יציאה ב׳ יספיק בעבור שני שלישים לפחות מהתפוסה הכוללת של ההתקהלות מאותו חלק של הבניין.
{{ח:תת|(ד)}} במקום שבו יציאה ב׳ מובילה אל יציאה א׳ בלבד, גם רוחבה של יציאה א׳ יספיק בעבור לפחות מחצית התפוסה הכוללת של ההתקהלות.
{{ח:תת|(ה)}} אם יציאה א׳ משמשת מספר מפלסים המיועדים להתקהלות, יהיה רחבה מספיק בעבור מחצית תפוסת ההתקהלות הכוללת בכל אחד מהמפלסים שהיא משרתת אותם.
{{ח:תת|(ו)}} במפלס יציאה ב׳ יתקיימו אחד מן התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא יהיה במפלס הכניסה הקובעת של הבניין;
{{ח:תתת|(2)}} הוא יחובר לחדר מדרגות או לכבש המוליכים אל מפלס כניסה א׳;
{{ח:תתת|(3)}} יציאה ב׳ תהווה חלק מגישה למוצא בטוח המוליכה אל מוצא בטוח המסתיים ישירות אל מחוץ לבנין ומשם לרחוב.

{{ח:סעיף*|3.9.13.5|יציאות נוספות מחלק בניין להתקהלות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.13.5}}
{{ח:ת}} מכל חלק בנין המשמש להתקהלות, נוסף על יציאה ב׳, יסופקו יציאות ברוחב כולל של 50% לפחות מן הרוחב הנדרש מאותו חלק בניין; יציאות אלו ימוקמו לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.14.1|פרט 3.2.14.1}}.

{{ח:סעיף*|3.9.13.6|דלתות נוספות במבואה או במעבר הציבורי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.13.6}}
{{ח:תת|(א)}} מקום שבו יציאה ב׳ היא דרך מבואה או מעבר ציבורי, וקיימות דלתות נוספות מהמבואה או מהמעבר הציבורי אל חוץ הבניין מלבד דלתות יציאה א׳, ניתן לכלול בסך הרוחב הנדרש ליציאה את רוחב הדלתות הנוספות (כמתואר בתרשים 3.9.13.6).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.13.6.jpg|380px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.13.6}}
{{ח:תת|(ב)}} אפשר שהדלתות הנוספות כאמור בפרט משנה (א) לא ישמשו ככניסות לבניין.
{{ח:תת|(ג)}} סך הרוחבים של דלתות יציאה א׳ והדלתות הנוספות יהיה בהתאם לדרישה של מחצית לפחות מתפוסת ההתקהלות.

{{ח:סעיף*|3.9.13.7|יציאה ישירה למוצא בטוח או אל מחוץ לבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.13.7}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.13.4|בפרט 3.9.13.4(ב) עד (ה)}}, בחלק מבניין המשמש להתקהלות, כגון אולם קולנוע, שהכניסה אליו היא דרך מעבר ציבורי או אולם המתנה, אפשר שכניסה ב׳ לא תשמש כיציאה ב׳.
{{ח:תת|(ב)}} דלתות היציאה מחלק זה של הבניין ימוקמו לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.14.1|פרט 3.2.14.1}}, בתנאי שהרוחב הכולל של דרכי המוצא, לא יפחת מ־100% הרוחב הכולל הנדרש ליציאות מחלק זה של הבניין.
{{ח:תת|(ג)}} ביציאות מחלק זה של הבניין יתקיים אחד לפחות מן התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הן יובילו ישירות אל מחוץ לבניין (כמתואר בתרשים 3.9.13.7 א׳);
{{ח:תתת|(2)}} הן יובילו ישירות למוצא בטוח, בתנאי שהמוצא הבטוח יסתיים ביציאה ישירה אל מחוץ לבניין; היציאה מן המוצא הבטוח אל מחוץ לבניין תהיה לפי הדרישות של שני שליש לפחות מתפוסת ההתקהלות (כמתואר בתרשימים 3.9.13.7 ב׳ ו־3.9.13.7 ג׳).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.13.7-a.jpg|370px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.13.7 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.13.7-b.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.13.7 ב׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.13.7-c.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.13.7 ג׳}}

{{ח:סעיף*|3.9.13.8|יציאה מבניין המשמש להתקהלות בתנועה מכוונת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.13.8}}
{{ח:ת}} בבניין כדוגמת מוזיאון, שבו ההתקהלות קשורה בתנועה מכוונת של אנשים, ותנועה זו הרחיקה אותם מן הכניסה הראשית, לא יחולו הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.13.4|בפרט 3.9.13.4}} אם דרישה זו איננה תורמת ליעילות סידורי היציאה מן הבניין או מחלק הבניין.

{{ח:סעיף*|3.9.13.9|בניין מרובה כניסות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.13.9}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.13.4|בפרט 3.9.13.4}} בבניין המשמש להתקהלות, כגון אצטדיון או תחנת המתנה להסעה המונית, אשר אין בו כניסה ראשית המשמשת יציאה ראשית, ימוקמו דרכי המוצא סביב היקף הבניין, בתנאי שהרוחב הכולל של דרכי המוצא לא יפחת מ־100% הרוחב הכולל הנדרש ליציאות מן הבניין.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן יד|סימן י״ד: כבש (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.14.1|כבש|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.14.1}}
{{ח:תת|(א)}} בכבש יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן י|בסימן י׳ לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן יד|בסימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} שיפועו של כבש המשמש חלק מדרך מוצא לא נגישה לאנשים עם מוגבלות, המשרת במה, מעבר משופע ביציע או חלק שאינו מיועד לשימוש הציבור, לא יעלה על 12.5%.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן טו|סימן ט״ו: אזור מחסה (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.15.1|אזור מחסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.15.1}}
{{ח:ת}} באזור מחסה יתקיימו הדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יא|בסימן י״א לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן טז|סימן ט״ז: תפוסה וחישוב רוחב דרכי מוצא (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.16.1|תפוסה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.16.1}}
{{ח:ת}} התפוסה תהיה לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יב|סימן י״ב לפרק ב׳}}, זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן טז|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.9.16.2|צפייה בעמידה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.16.2}}
{{ח:ת}} באצטדיונים ובמיתקני ספורט פתוחים לא יהיה יציע לצפיה בעמידה.

{{ח:סעיף*|3.9.16.3|סקר בטיחות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.16.3}}
{{ח:ת}} מקום שהתפוסה בו בחלק מבניין או מחוץ הבניין בגבולות הנכס משמשת להתקהלות גדולה מ־3,000 אנשים, או מקום שהתפוסה בו בחלק מבניין או מחוץ הבניין בגבולות הנכס משמשת לפסטיבל גדולה מ־1,000 אנשים, ייערך סקר בטיחות בהתאם לדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לו|בסימן ל״ו}}.

{{ח:סעיף*|3.9.16.4|רוחב דרכי מוצא|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.16.4}}
{{ח:תת|(א)}} רוחב דרכי מוצא יהיה לפי הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יב|שבסימן י״ב לפרק ב׳}}, זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן טז|בסימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי התקהלות הכוללת מושבים מסודרים בשורות כדוגמת מושבים בתאטרון או מושבים ליד שולחנות שאינו מהתמ״ע יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן טז|סימן זה}}.
{{ח:תת|(ג)}} לגבי אזור המוגדר כמהתמ״ע, יחולו הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לז|שבסימן ל״ז}}.
{{ח:תת|(ד)}} לגבי דרך מוצא מגלריה טכנית תחול הדרישה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.38.10|שבפרט 3.9.38.10}}.

{{ח:סעיף*|3.9.16.5|רוחב מרכיבי דרך מוצא המשרתים אזור ישיבה|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.16.5}}
{{ח:תת|(א)}} הרוחב המינימלי של מרכיבי דרך המוצא, המשרתים אזור ישיבה בשורות או במושבים ליד שולחנות, יהיה בהתאם לטבלה 3.9.16.5 שלהלן:
{{ח:תת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.9.16.5 – מקדמי רוחב'''}}
{{ח:תת}}

הרוחב נטו (ס״מ) בעבור כל מושב משורת

מדרגות	מעבר, כבש, פתח או דלת

0.8 × A × B	0.5 × C

{{ח:תת|(ב)}} אופן חישוב הרוחב:
{{ח:תתת|(1)}} מדרגה שרומה אינו גדול מ־17.8 ס״מ: A = 1;
{{ח:תתת|(2)}} מדרגה שרומה גדול מ־17.8 ס״מ, רוחב המדרגה יוכפל במקדם A כמבוטא בנוסחה:
{{ח:תתת}} A = 1 + (רום המדרגה‎ − ‏17.8 ס״מ)12.5
{{ח:תתת|(3)}} מדרגות עם מאחז יד הנמצא בתחום של 75 ס״מ (מדוד אופקית): B = 1;
{{ח:תתת|(4)}} מדרגות שבהן המרחק למאחז יד גדול מ־75 ס״מ (כשהוא נמדד אופקית) יוגדל רוחבו ב־25% מהרוחב המחושב; כלומר, יוכפל במקדם 1.25 = B;
{{ח:תתת|(5)}} כבש בשיפוע עד 10%: C = 1;
{{ח:תתת|(6)}} כבש ששיפועו גדול מ־10%, יוגדל רוחבו ב־10% מהרוחב המחושב; כלומר, יוכפל במקדם C = 1.10.
{{ח:תת|(ג)}} פרטי משנה (א) ו־(ב) חלים על –
{{ח:תתת|(1)}} מדרגות וכבשים בתחום אולם האירועים או המושבים;
{{ח:תתת|(2)}} דלתות או פתחי היציאה מן האולם; חישוב רוחב מדרגות וכבשים מחוץ לתחומים אלה יבוצע לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב|פרק ב׳}}.
{{ח:תת|(ד)}} רוחב הגישה למעבר בין שורות המושבים יהיה לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן יט|סימן י״ט}}.
{{ח:תת|(ה)}} רוחב המעבר המשרת שורות מושבים יהיה גם לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כ|סימן כ׳}}.
{{ח:תת|(ו)}} רוחב הגישה למעבר של ישיבה ליד שולחנות יהיה לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כב|סימן כ״ב}}.
{{ח:תת|(ז)}} רוחב המעבר המשרת אזור ישיבה ליד שולחנות יהיה גם לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כג|סימן כ״ג}}.

{{ח:סעיף*|3.9.16.6|רוחב מעבר ושטח משורת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.16.6}}
{{ח:ת}} רוחב מעבר המשמש חלק מדרך מוצא יהיה לפי דרישות התפוסה המתקבלות מהשטח המשורת על ידו (Catchment Area); אם קיימות כמה גישות למעבר או מספר מעברים מתלכדים, המעבר המלכד יהיה לפי דרישות התפוסה של כל השטחים המשורתים (כמתואר בתרשים 3.9.16.6).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.16.6.jpg|377px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.16.6}}

{{ח:סעיף*|3.9.16.7|רוחב אחיד למעבר|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.16.7}}
{{ח:ת}} מעבר שיכול לאפשר מילוט בשני כיוונים, רוחבו הנדרש יהיה אחיד.

{{ח:סעיף*|3.9.16.8|רוחב פרוזדור|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.16.8}}
{{ח:ת}} רוחב הפרוזדור המשמש גישה למוצא בטוח יהיה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.5|פרט 3.2.12.5 בפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן יז|סימן י״ז: מספר דרכי מוצא מבניין (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.17.1|מספר דרכי מוצא מבניין|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.17.1}}
{{ח:תת|(א)}} מספר דרכי המוצא יהיה לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יג|סימן י״ג לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן יז|בסימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יג|שבסימן י״ג לפרק ב׳}} לא יחולו לגבי אזור מגודר מחוץ לבניין, שאינו מקורה, המשמש לפסטיבל, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.17.2|בפרט 3.9.17.2}}.

{{ח:סעיף*|3.9.17.2|אזור מגודר מחוץ לבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.17.2}}
{{ח:ת}} באזור מגודר מחוץ לבניין, שאינו מקורה, המשמש לפסטיבל, יהיו שתי דרכי מוצא לפחות, נפרדות ומרוחקות זו מזו בשיעור של לפחות שליש אורך האלכסון של האזור המגודר; בעבור תפוסה גדולה מ־6,000 אנשים יהיו 3 דרכי מוצא לפחות; בעבור תפוסה גדולה מ־9,000 אנשים יהיו 4 דרכי מוצא לפחות.

{{ח:סעיף*|3.9.17.3|מרפסת או גלריה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.17.3}}
{{ח:תת|(א)}} במרפסת או בגלריה במקום להתקהלות שתפוסתן קטנה מ־50 אנשים, תהיה דרך מוצא אחת לפחות; אפשר שדרך מוצא זו תעבור דרך הקומה או המפלס שנמצא מתחתיה או מעליה המשמש כמפלס העיקרי להתקהלות; בדרך המוצא יתקיימו דרישות המהלך המשותף כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טו|בסימן ט״ו לפרק ב׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} במרפסת או בגלריה שתפוסתן עולה על 50 אנשים אך אינה עולה על – 100 אנשים, יהיו לא פחות מ־2 דרכי מוצא נפרדות; אפשר ששתי דרכי מוצא אלה יעברו דרך הקומה או המפלס שנמצא מתחתיה או מעליה המשמש כמפלס העיקרי להתקהלות; בדרכי המוצא יתקיימו דרישות המהלך המשותף כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טו|בסימן ט״ו לפרק ב׳}}.
{{ח:תת|(ג)}} במרפסת או בגלריה שתפוסתן עולה על 100 אנשים יתקיימו דרישות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר דרכי המוצא יהיה לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יג|סימן י״ג לפרק ב׳}};
{{ח:תתת|(2)}} בעבור חלק מהתפוסה שאינו עולה על 100 אנשים אפשר להתקין דרכי מוצא כמפורט בפרט משנה (ב);
{{ח:תתת|(3)}} בעבור יתרת התפוסה, אשר איננה כלולה בפסקה (2) תותקן דרך מוצא נפרדת שלא תעבור דרך המפלס העיקרי של ההתקהלות;
{{ח:תתת|(4)}} בדרכי המוצא יתקיימו דרישות המהלך המשותף.

{{ח:סעיף*|3.9.17.4|גלריה טכנית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.17.4}}
{{ח:ת}} מגלריה טכנית, אפשר שתהיה דרך מוצא אחת בלבד, בתנאי שתהיה דרך מילוט נוספת לרצפה או לגג; דרך מילוט זו יכולה להיות באמצעות סולם, מדרגות לולייניות או מדרגות שלח מתחלף.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן יח|סימן י״ח: מיקום דרכי מוצא (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.18.1|מיקום דרכי מוצא|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.18.1}}
{{ח:ת}} מיקום דרכי המוצא יהיה לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יד|סימן י״ד לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן יח|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.9.18.2|דרך מוצא מן הזירה או מרצפת אודיטוריום|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.18.2}}
{{ח:ת}} אם מתקינים על הזירה או על רצפת האודיטוריום מושבי קהל נוספים על אלו שביציעים, תיקבע דרך מוצא, בעבור 50% לפחות מן הצופים שבמושבים אלה, הנפרדת מדרכי המוצא של המושבים הקבועים שביציע (כמתואר בתרשים 3.9.18.2).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.18.2.jpg|400px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.18.2}}

{{ח:סעיף*|3.9.18.3|שימוש פסטיבל בתוך בנין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.18.3}}
{{ח:ת}} בתוך בניין מותר שימוש לפסטיבל, בתנאי שתפוסתו לא תעלה על 1,000 אנשים אלא אם כן אושר סקר בטיחות כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לו|בסימן ל״ו}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן יט|סימן י״ט: גישה למעבר בין שורות מושבים שאינם ליד שולחנות (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.19.1|אופן מדידת רוחב הגישה למעבר בין שורות המושבים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.19.1}}
{{ח:ת}} רוחב הגישה למעבר בין שורות המושבים יימדד בין אנך המשוך לקצה קדמי של המושב כשהוא במצב מקופל או ממשענת היד במושב, לפי הבולט שביניהם ובין אנך המשוך לקצה האחורי של המשענת בשורה שלפניה (כמתואר בתרשים 3.9.19.1).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.19.1.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.19.1}}

{{ח:סעיף*|3.9.19.2|רוחב מינימלי של גישה למעבר בין שורות המושבים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.19.2}}
{{ח:תת|(א)}} רוחב הגישה למעבר בין שורות המושבים לא יפחת מ־40 סנטימטרים; הרוחב יגדל עם עליה בכמות המושבים בהתאם לנדרש בפרטי משנה (ג) ו־(ה).
{{ח:תת|(ב)}} לגבי מקום שבו סך כל המושבים בשורה אינו עולה על 4 מושבים, והמרחק ממרכז המושב הרחוק ביותר עד למעבר אינו עולה על 1.8 מטרים, לא יחולו דרישות פרט משנה (א).
{{ח:תת|(ג)}} שורת מושבים המשורתת בשתי קצותיה על ידי מעברים או פתחים כמתואר בתרשים 3.9.19.2, לא תכיל יותר מ־100 מושבים; רוחב הגישה למעבר בין שורות המושבים לא יפחת מ־40 סנטימטרים בעבור 25 מושבים; רוחב זה יגדל ב־0.8 סנטימטר לכל מושב מעבר ל־25 מושבים; אין חובה שהרוחב יעלה על 56 סנטימטר.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.19.2.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.19.2}}
{{ח:תת|(ד)}} פרט משנה (ג) לא יחול לגבי מהתמ״ע, ויחולו עליו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.37.3|פרט 3.9.37.3}}.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.24.2|בפרט 3.9.24.2(א)(2)}}, אורך הגישה למעבר מכל מושב, בשורת מושבים המשורתת על ידי מעבר או פתח בקצה אחד בלבד, לא יעלה על 9 מטרים; הרוחב המינימלי של הגישה למעבר בין שורות המושבים יהיה 40 סנטימטרים; לרוחב זה יתווסף 1.5 סנטימטר לכל מושב, מעבר ל־13 מושבים.
{{ח:תת|(ו)}} פרט משנה (ה) לא יחול לגבי מהתמ״ע, ויחולו עליו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.37.4|פרטים 3.9.37.4}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.37.5|ו־3.9.37.5}}.

{{ח:סעיף*|3.9.19.3|כיסאות עם משטח כתיבה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.19.3}}
{{ח:תת|(א)}} מקום שמותקנים בו כיסאות עם משטח כתיבה, רוחב הגישה למעבר יהיה כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן יט|בסימן זה}} ויימדד בין קצה משטח הכתיבה במצב פתוח לאנך שבגב המושב שלפנים (כמתואר בתרשים 3.9.19.3); ואולם אם משטח הכתיבה חוזר באופן עצמאי למצב ”מאוחסן“ לאחר שקמים מן המושב, מידת הרוחב תהיה בהתאם {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.19.1|לפרט 3.9.19.1}}.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.19.3.jpg|376px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.19.3}}
{{ח:תת|(ב)}} כיסאות המצוידים במשטח כתיבה אינם נחשבים ישיבה ליד שולחנות.

{{ח:סעיף*|3.9.19.4|מפלס ההליכה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.19.4}}
{{ח:ת}} לגבי מפלס ההליכה בין שורות המושבים לא יחול {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.1.2.8|פרט 3.1.2.8(ב)}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כ|סימן כ׳: מעבר המשרת שורות מושבים שאינם ליד שולחנות (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.20.1|מעבר המשרת שורות מושבים שאינם ליד שולחנות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.20.1}}
{{ח:ת}} במעבר המשרת אזור ישיבה של שורות מושבים שאינם ליד שולחנות יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כ|סימן זה}} ודרישות התפוסה של השטח המשורת.

{{ח:סעיף*|3.9.20.2|מעבר בלא מוצא המשרת שורות מושבים שאינם ליד שולחנות|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.20.2}}
{{ח:ת}} אורך מעבר בלא מוצא לא יעלה על 6 מטרים; ואולם הגבלת האורך לא תחול על מעבר בלא מוצא בתנאי שהמושבים שהוא משרת אינם רחוקים ביותר מ־24 מושבים ממעבר אחר, ורוחב הגישה למעבר בין השורות הוא לא פחות מ־40 סנטימטרים, בתוספת רוחב של 1.5 סנטימטר בעבור כל מושב נוסף מעבר למושב העשרים בשורה.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.2.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.2}}

{{ח:סעיף*|3.9.20.3|רוחב מינימלי של מעבר המשרת שורות מושבים שאינם ליד שולחנות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.20.3}}
{{ח:ת}} הרוחב המינימלי של מעבר מדורג, משופע או אופקי, יהיה לפי הדרישות של תפוסת המילוט המצוינות בהתאם לשימוש בטבלה 3.9.16.5 או 3.9.37.1 א׳ או 3.9.37.1 ב׳, אך הוא לא יפחת מהמצוין להלן:
{{ח:תת|(1)}} מעבר מדורג המשרת שורות משני צדדים (כמתואר בתרשים 3.9.20.3 א׳) – 122 סנטימטרים;
{{ח:תת|(2)}} מעבר מדורג המשרת עד 50 מושבים בכל שורות המושבים המשורתות על ידו (כמתואר בתרשימים 3.9.20.3 ב׳ ו־3.9.20.3 ג׳) – 90 סנטימטרים;
{{ח:תת|(3)}} מרחק בין מאחז היד או המעקה לבין קצה המדרגה, כאשר המעבר המדורג מחולק לשניים על ידי מאחז היד או המעקה (כמתואר בתרשימים 3.9.20.3 ד׳ ו־3.9.20.3 ה׳) – 58 סנטימטרים;
{{ח:תת|(4)}} מעבר אופקי או משופע, המשרת שורות מושבים משני צדדים (כמתואר בתרשימים 3.9.20.3 ו׳, 3.9.20.3 ז׳, 3.9.20.3 ח׳ ו־3.9.20.3 ט׳) – 107 סנטימטרים;
{{ח:תת|(5)}} מעבר אופקי או משופע המשרת עד 50 אנשים (כמתואר בתרשימים 3.9.20.3 י׳ ו־3.9.20.3 י״א) – 90 סנטימטרים;
{{ח:תת|(6)}} מעבר מדורג המשרת שורות מושבים בצד אחד בלבד (כמתואר בתרשים 3.9.20.3 י״ב) – 90 סנטימטרים;
{{ח:תת|(7)}} מרחק שבין מאחז היד או המעקה לבין קצה המדרגה, כאשר המעבר אינו משרת יותר מ־5 שורות בצד אחד – 58 ס״מ (כמתואר בתרשים 3.9.20.3 י״ג); הגבלת מרווח זו חלה גם על כל צדדיו של הפתח ביציע (הוומיטוריום) כאשר מתאפשרת כניסה לשורת המושבים סמוך לפתח (כמתואר בתרשים 3.9.20.3 י״ד, 3.9.20.3 ט״ו ו־3.9.20.3 ט״ז);
{{ח:תת|(8)}} מעבר אופקי או משופע המשרת שורות מושבים בצד אחד בלבד (כמתואר בתרשימים 3.9.20.3 י״ז ו־3.9.20.3 י״ח) – 90 סנטימטרים;
{{ח:תת|(9)}} מעבר אופקי בחזית שורת מושבים, הנמדד בין המעקה לבין קצה המושב במצב לא מקופל, (כמתואר בתרשים 3.9.20.3 י״ט) – 50 סנטימטרים;
{{ח:תת|(10)}} רוחב מעבר אופקי או משופע המוביל אל מקומות ישיבה לאנשים עם מוגבלות יהיה לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב|פרק ב׳}}.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-a.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-b.jpg|362px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 ב׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-c.jpg|462px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 ג׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-d.jpg|372px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 ד׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-e.jpg|374px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 ה׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-f.jpg|344px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 ו׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-g.jpg|356px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 ז׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-h.jpg|353px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 ח׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-i.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 ט׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-j.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 י׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-k.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 י״א}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-l.jpg|325px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 י״ב}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-m.jpg|358px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 י״ג}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-n.jpg|368px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 י״ד}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-o.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 ט״ו}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-p.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 ט״ז}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-q.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 י״ז}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-r.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 י״ח}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.20.3-s.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.20.3 י״ט}}

{{ח:סעיף*|3.9.20.4|אופן מדידת רוחב של מעבר המשרת שורות מושבים שאינם ליד שולחנות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.20.4}}
{{ח:ת}} רוחב של מעבר מדורג, משופע או אופקי יימדד עד לרכיב הקצה כגון: צד מדרגה, קצה מושב כמתואר בתרשימים 3.9.20.3 א׳ עד 3.9.20.3 י״ז; המדידה תהיה אופקית מן ההיטל האנכי של הרכיב.

{{ח:סעיף*|3.9.20.5|בליטת מאחז יד|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.20.5}}
{{ח:ת}} אפשר שמאחז יד יבלוט עד 9 סנטימטרים לתוך תחום הרוחב הנדרש של המעבר המדורג כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.20.3|בפרט 3.9.20.3}}.

{{ח:סעיף*|3.9.20.6|שיפוע מעבר לאנשים עם מוגבלויות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.20.6}}
{{ח:תת|(א)}} שיפוע מעבר המוביל אל מקומות ישיבה לאנשים עם מוגבלות או אל מקומות ישיבה הניתנים לפירוק לצורך הכלת כיסא גלגלים, יהיה לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב|פרק ב׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} מעבר ביציע הקהל ששיפועו אינו עולה על 12.5% ייבנה ככבש; מעבר ביציע הקהל ששיפועו עולה על 12.5% ייבנה באמצעות מדרגות.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בפרט משנה (ב), במערכת מושבים מתקפלים או משוחלים (טלסקופיים), אפשר שהמעבר יהיה בנוי ממדרגות לכל שיפוע של היציע.

{{ח:סעיף*|3.9.20.7|מספר המדרגות במעבר מדורג|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.20.7}}
{{ח:ת}} הדרישה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.6|בפרט 3.2.2.6}} למספר מדרגות במהלך אחד לא תחול לגבי מעבר מדורג ביציע הקהל.

{{ח:סעיף*|3.9.20.8|השלח של מדרגה במעבר מדורג|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.20.8}}
{{ח:ת}} בשלח מדרגה במעבר מדורג יתקיימו דרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} ההפרש בין עומק השלח של מדרגה לעומק השלח של מדרגה סמוכה יהיה אחיד; לענין פרט זה, ”אחיד“ – הפרש שאינו עולה על 0.5 סנטימטר גם לאחר הביצוע;
{{ח:תת|(2)}} עומק השלח לא יקטן מ־28 סנטימטרים.

{{ח:סעיף*|3.9.20.9|שילוט וסימון המדרגה במעבר מדורג|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.20.9}}
{{ח:ת}} בכל מדרגה, קצה השלח הקרוב לאף המדרגה יסומן ברצועה בצבע בולט לעין וברור; הרצועה תהיה קלה לזיהוי הן במצב של עלייה והן במצב של ירידה; רוחב הרצועה לא יהיה קטן מ־2.5 סנטימטרים ולא יהיה גדול מ־5 סנטימטרים.

{{ח:סעיף*|3.9.20.10|רום מדרגה במעבר מדורג|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.20.10}}
{{ח:ת}} ברום המדרגה במעבר מדורג יתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} רום המדרגה לא יפחת מ־10 סנטימטרים; ואולם רום המדרגה במעבר מדורג במערכת מדרגות מתקפלות או משוחלות (טלסקופיות) לא יפחת מ־9 ס״מ ולא יעלה על 28 סנטימטרים;
{{ח:תת|(2)}} רום המדרגה לא יעלה על 20 סנטימטרים; ואולם מקום שבו שיפוע יציע הקהל הסמוך למעבר המדורג מחייב זווית גדולה מ־8/11 בשל אילוצי ראיה, אפשר שגובה רום המדרגה יהיה גדול מ־20 סנטימטרים אך לא יעלה על 23 סנטימטרים;
{{ח:תת|(3)}} רום המדרגות יהיה אחיד; לענין פרט זה, ”אחיד“ – הפרש אשר אינו עולה על 0.5 סנטימטר גם לאחר הביצוע;
{{ח:תת|(4)}} על אף האמור בפסקה (3), במהלך מדרגות אחד, אפשר שגובה רום המדרגה לא יהיה אחיד עקב אילוצי ראיה של אזור הישיבה הסמוך לו; במצב זה אפשר שהפרשי הגבהים בין מדרגות סמוכות יהיה גדול מ־0.5 סנטימטר וזאת בתנאים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} רום המדרגה לא יפחת מ־10 סנטימטרים;
{{ח:תתת|(ב)}} רום המדרגה במעבר מדורג במערכת מדרגות מתקפלות או משוחלות (טלסקופיות) לא יפחת מ־9 ס״מ ולא יעלה על 28 סנטימטרים;
{{ח:תת|(5)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.5|פרט 3.2.2.5}} לא יחול לגבי מדרגות במעבר מדורג.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כא|סימן כ״א: מאחז יד במעבר מדורג או משופע המשרת שורות מושבים שאינם ליד שולחנות (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.21.1|מאחז יד במעבר מדורג או משופע|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.21.1}}
{{ח:תת|(א)}} במאחז יד במעבר מדורג או משופע המשרת שורות מושבים שאינם ליד שולחנות, יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כא|סימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} במעקות ובמאחזי יד במקומות אחרים ביציע הקהל יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כח|סימן כ״ח}}.
{{ח:תת|(ג)}} במעבר ששיפועו גדול מ־5% או במעבר מדורג יותקן מאחז יד בצד המעבר או לאורך מרכזו (כמתואר בתרשים 3.9.21.1 א׳).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.21.1-a.jpg|330px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.21.1 א׳}}
{{ח:תת|(ד)}} אם המעבר משרת אזורי ישיבה משני צדדיו, מאחז היד לא יהיה רציף; ההפסקות ברציפות מאחז היד יאפשרו כניסה לאזורי הישיבה וגם מעבר בין צדו האחד של מאחז היד לצדו השני; מאחז היד יהיה רציף לאורך של לא יותר מ־5 שורות מושבים (כמתואר בתרשים 3.9.21.1 ב׳).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.21.1-b.jpg|350px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.21.1 ב׳}}
{{ח:תת|(ה)}} המרווח בין מאחזי היד, הנוצר עקב הדרישה לאי־רציפות, לא יהיה קטן מ־56 סנטימטרים ולא גדול מ־91 סנטימטרים כשהוא נמדד אופקית; קצה מאחז היד יהיה מעוגל או מקומר (כמתואר בתרשימים 3.9.21.1 ג׳ ו־3.9.21.1 ד׳).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.21.1-c.jpg|315px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.21.1 ג׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.21.1-d.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.21.1 ד׳}}
{{ח:תת|(ו)}} למאחז יד במרכז מעבר מדורג יוסף מוט ביניים משופע, המקביל למאחז היד, בגובה 30 סנטימטרים מתחת למאחז היד (כמתואר בתרשים 3.9.21.1 ד׳).
{{ח:תת|(ז)}} גובה מאחז היד יהיה אחיד בין 90 סנטימטרים ל־105 סנטימטרים, כשהוא נמדד אנכית מקצהו העליון של המאחז עד קצה סף המדרגה או עד קצה רצפת הכבש (כמתואר בתרשים 3.9.21.1 ה׳).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.21.1-e.jpg|376px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.21.1 ה׳}}
{{ח:תת|(ח)}} הדרישה שבפרט משנה (ג) להתקנת מאחז יד לא תחול בתנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} מעבר שאינו חלק מדרך מוצא נגישה ששיפועו קטן מ־12.5%, והמשרת אזורי ישיבה משני צדדיו;
{{ח:תתת|(2)}} מקום שבו נבנה מעקה הכולל מאחז יד.
{{ח:תת|(ט)}} גובה המעקה בצד הפתח ביציע (הוומיטוריום) לא יפחת מ־90 ס״מ, כשהוא נמדד אנכית מקצהו העליון של המעקה עד קצה סף המדרגה או עד קצה רצפת הכבש; הותקן מעקה שחלקו העליון יכול לשמש בית אחיזה, יראו את בית האחיזה של המעקה כמתאים לדרישות התקנת בית אחיזה.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.21.1-f.jpg|380px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.21.1 ו׳}}

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כב|סימן כ״ב: גישה למעבר ליד שולחנות (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.22.1|רוחב גישה למעבר המשרת ישיבה ליד שולחנות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.22.1}}
{{ח:תת|(א)}} רוחב הגישה למעבר המשרת ישיבה ליד שולחנות לא יפחת מ־30 סנטימטרים, ויורחב בהתאם לאורכו כנדרש בפרט משנה (ב) (כמתואר בתרשים 3.9.22.1 א׳).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.22.1-a.jpg|374px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.22.1 א׳}}
{{ח:תת|(ב)}} הרוחב המינימלי הנדרש של גישה למעבר המשרת ישיבה ליד שולחנות יורחב, מעבר ל־30 הסנטימטרים הנדרשים בפרט משנה (א), ב־1.3 סנטימטר בעבור כל 30 סנטימטרים נוספים של אורך הגישה למעבר או חלק מהם, הנמדדים מעבר ל־3.6 מטרים הראשונים; לעניין פרט משנה זה, מדידת אורך הגישה למעבר תהיה מן המעבר עד מרכז הכיסא המרוחק ביותר מן המעבר (כמתואר בתרשים 3.9.22.1 ב׳).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.22.1-b.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.22.1 ב׳}}
{{ח:תת|(ג)}} הדרישה בפרט משנה (א) לא תחול לגבי גישה למעבר או על חלק ממנו, המשרתת עד 4 אנשים ואשר אורכה אינו עולה על 1.80 מטרים.

{{ח:סעיף*|3.9.22.2|אופן מדידת רוחב גישה למעבר במושבים שאינם מקובעים|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.22.2}}
{{ח:ת}} מקום שבו מושבים שאינם מקובעים, נמצאים בין שולחן לבין הגישה למעבר, או בין שולחן למעבר, מדידת רוחב הגישה למעבר הדרוש כתוצאה מחישובי תפוסה, תתבצע מנקודה המרוחקת 50 סנטימטרים מן השולחן; מרחק זה נמדד בניצב למישור שפת השולחן (כמתואר בתרשים 3.9.22.2).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.22.2.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.22.2}}

{{ח:סעיף*|3.9.22.3|אורכה של גישה למעבר|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.22.3}}
{{ח:ת}} אורך גישה למעבר לא יעלה על 11 מטרים מכל מושב עד למעבר או לדלת יציאה.

{{ח:סעיף*|3.9.22.4|גישה למעבר ליד שולחנות באירוע|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.22.4}}
{{ח:ת}} גישה למעבר המשרת ישיבה ליד שולחנות הכוללות צפיה במופע תהיה לפי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כב|סימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.9.22.5|מעבר משופע או מדורג|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.22.5}}
{{ח:ת}} במעברים משופעים או מדורגים בין השולחנות, יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כ|סימן כ׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כג|סימן כ״ג: מעבר ליד שולחנות (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.23.1|רוחב מעבר המשרת ישיבה ליד שולחנות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.23.1}}
{{ח:תת|(א)}} רוחב המעבר המשרת ישיבה ליד שולחנות לתפוסה של עד 50 אנשים, לא יפחת מ־90 סנטימטרים.
{{ח:תת|(ב)}} רוחב המעבר המשרת ישיבה ליד שולחנות לתפוסה הגדולה מ־50 אנשים, לא יפחת מ־110 סנטימטרים.

{{ח:סעיף*|3.9.23.2|רוחב מעבר|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.23.2}}
{{ח:ת}} אם נמצאים מושבים שאינם מקובעים, בין השולחן לבין המעבר, מדידת רוחב המעבר הנדרש על פי חישובי תפוסה, תיערך מנקודה המרוחקת 50 סנטימטרים מן השולחן, כשמרחק זה נמדד בניצב למישור שפת השולחן (כמתואר בתרשים 3.9.23.2); לעניין פרט זה, ישיבה ליד בר או ליד ריהוט קבוע אחר, מהווה ישיבה ליד שולחנות.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.23.2.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.23.2}}

{{ח:סעיף*|3.9.23.3|אישור תכניות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.23.3}}
{{ח:ת}} המהנדס רשאי לדרוש מעורך הבקשה הגשת תכניות המפרטות את מיקום הריהוט והציוד, לשם קבלת אישור לעמידה בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כג|סימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.9.23.4|מעבר מדורג או משופע המשרת ישיבה ליד שולחנות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.23.4}}
{{ח:ת}} במעברים הכוללים מדרגות או כבשים, המשרתים שולחנות לאכילה או לשתיה, והמיועדים לצפיה בהצגה, יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כ|סימן כ׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כד|סימן כ״ד: מרחקי הליכה (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.24.1|מרחקי הליכה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.24.1}}
{{ח:ת}} מרחקי הליכה, פרוזדור בלא מוצא ומהלך משותף יהיו לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טו|סימן ט״ו לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|בפרק זה}} {{ח:הערה|[צ״ל: {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כד|בסימן זה]}}}}.

{{ח:סעיף*|3.9.24.2|מהלך משותף|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.24.2}}
{{ח:תת|(א)}} אורכו של מהלך משותף בחדר או באולם שאינו משמש כמהתמ״ע לא יעלה על –
{{ח:תתת|(1)}} בעבור שטח משורת שתפוסתו קטנה מ־50 איש – 23 מטרים (כמתואר בתרשים 3.9.24.2);
{{ח:תתת|(2)}} בעבור שטח משורת שתפוסתו 50 איש או יותר – 6 מטרים.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.24.2.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.24.2}}
{{ח:תת|(ב)}} במהלך משותף במהתמ״ע יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לז|סימן ל״ז}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כה|סימן כ״ה: תאורת דרכי מוצא (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.25.1|תאורת דרכי המוצא|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.25.1}}
{{ח:ת}} בתאורת דרכי מוצא יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן טז|סימן ט״ז לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כה|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.9.25.2|תאורת אפלה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.25.2}}
{{ח:תת|(א)}} במקום להתקהלות תותקן תאורת אפלה שתאיר את המעבר שבין גושי המושבים לכל אורכו, עד דלת היציאה מחלל המושבים; תאורת האפלה תאפשר לצאת בביטחון משורת המושבים או להגיע אליה בשעות אפלה; התאורה תוזן מרשת החשמל הרגילה, ועוצמתה לא תקטן מ־1 לוקס, נמדדת על פני משטח הרצפה, במקום החשוך ביותר.
{{ח:תת|(ב)}} מעגלי הגופים של תאורת האפלה יהיו נפרדים ממעגלי התאורה הרגילים; כל מעגל לא יכלול יותר מ־25 גופי תאורה.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כו|סימן כ״ו: תאורת חירום (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.26.1|תאורת חירום|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.26.1}}
{{ח:ת}} בתאורת חירום יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יז|סימן י״ז לפרק ב׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כז|סימן כ״ז: שילוט וסימון דרכי מוצא (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.27.1|שילוט דרכי מוצא|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.27.1}}
{{ח:תת|(א)}} בשילוט ובסימון דרכי מוצא יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יז|סימן י״ז לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כז|בסימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} אין צורך לשלט את דרך המוצא הנמצאת בצדי הפתח ליציע (Vomitory) מכיוון המושבים הסמוכים לפתח ביציע, בתנאי ששלטי היציאה למעבר הביניים הראשי (Concourse) ייצפו מן הפתח ביציע.

{{ח:סעיף*|3.9.27.2|מיקום שלטי ”אין מוצא“|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.27.2}}
{{ח:ת}} שלטים מוארים בנוסח ”אין מוצא“ יותקנו במקומות אלה:
{{ח:תת|(א)}} בכניסה לפרוזדורים בלא מוצא;
{{ח:תת|(ב)}} באגפים שאינם מיועדים ליציאה;
{{ח:תת|(ג)}} בירידות למפלסים תת־קרקעיים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כח|סימן כ״ח: מעקות ביציע הקהל והבמה (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.28.1|מעקות ומאחזי יד|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.28.1}}
{{ח:תת|(א)}} במעקות ובמאחזי יד ביציע הקהל, במשטח מוגבה, בבמה ובבמה משולבת יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.14|פרט 3.2.2.14}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כח|בסימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} במעקה ובמאחז יד במעבר מדורג או משופע יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כא|סימן כ״א}}.

{{ח:סעיף*|3.9.28.2|גובה המעקה בהתייחסות לקו ראיה|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.28.2}}
{{ח:תת|(א)}} ביציע הקהל או בטריבונה, במקום שבו מפלס הרצפה גבוה ביותר מ־60 סנטימטרים מעל מפלס הרצפה או הקרקע הסמוכים, ומערכת המעקה או מאחז היד לפי הדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|בפרק זה}} חוסמת את קו הראיה של הצופים בשורה הסמוכה בגלל גובהה, אפשר להתקין מעקה או מאחז יד מול שורת המושבים בגובה שלא יפחת מ־66 ס״מ (כמתואר בתרשים 3.9.28.2); דרישות אלה יחולו גם לגבי גלריות, מרפסות, גישה למעבר בסמוך לפתח ביציע (וומיטוריום) והאזור השקוע של התזמורת (כמתואר בתרשים 3.9.28.2).
{{ח:תת|(ב)}} במערכת המעקה ובמאחז היד יתקיימו דרישות ת״י 1142.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.28.2.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.28.2}}

{{ח:סעיף*|3.9.28.3|קצה תחתון של מעבר מדורג או משופע|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.28.3}}
{{ח:תת|(א)}} לכל רוחב הקצה התחתון מול המעבר המדורג יותקן מעקה או מאחז יד שמתקיימות בו דרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.14|בפרט 3.2.2.14}} ובפרט זה, וזאת אם קצה המעבר גבוה ביותר מ־60 סנטימטרים מעל מפלס הרצפה או הקרקע הסמוכה (כמתואר בתרשימים 3.9.28.3 א׳ ו־3.9.28.3 ב׳).
{{ח:תת|(ב)}} גובה המעקה או מאחז היד לא יפחת מ־90 סנטימטרים, המרחק הנמדד בין קצה המעקה לבין אף המדרגה הקרובה ביותר לא יפחת מ־107 סנטימטרים (כמתואר בתרשימים 3.9.28.3 א׳ ו־3.9.28.3 ב׳).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.28.3-a.jpg|362px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.28.3 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.28.3-b.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.28.3 ב׳}}

{{ח:סעיף*|3.9.28.4|מעבר רוחבי הסמך לשורות מושבים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.28.4}}
{{ח:ת}} במעקה ובמאחז יד המותקנים במעבר רוחבי יתקיימו הדרישות האלה:
{{ח:תת|(1)}} במעבר רוחבי הנמצא מאחורי שורת מושבים, לא יפחת גובה המעקה שמאחורי שורת המושבים מ־66 ס״מ מעל מפלס רצפת המעבר; ואולם דרישה זו לא תחול אם משענות הכיסאות של השורה הסמוכה גבוהים ביותר מ־66 ס״מ מעל המפלס של רצפת המעבר (כמתואר בתרשים 3.9.28.4 א׳);
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.28.4-a.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.28.4 א׳}}
{{ח:תת|(2)}} היה מפלס הרצפה של המעבר הרוחבי מאחורי שורת המושבים גבוה ביותר מ־60 סנטימטרים מעל מפלס הרצפה הסמוכה אליה, יתקיימו במעקה דרישות 3.2.2.14 (כמתואר בתרשימים 3.9.28.4 ב׳ ו־3.9.28.4 ג׳).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.28.4-b.jpg|506px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.28.4 ב׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.28.4-c.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.28.4 ג׳}}

{{ח:סעיף*|3.9.28.5|מעקה בצדי אזורי ישיבה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.28.5}}
{{ח:ת}} היה הפרש הגבהים בין רצפת המעבר או הגישה למעבר לבין הרצפה הסמוכה אליה, גדול מ־60 סנטימטרים, יותקן בצדי אזור הישיבה, מעקה בגובה מינימלי של 105 סנטימטרים מעל רצפת המעבר או הגישה למעבר.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.28.5-a.jpg|376px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.28.5 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.28.5-b.jpg|482px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.28.5 ב׳}}

{{ח:סעיף*|3.9.28.6|מקומות שבהם לא נדרש להתקין מעקים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.28.6}}
{{ח:ת}} אין צורך בהתקנת מעקים קבועים במקומות אלה:
{{ח:תת|(1)}} משטח מוגבה, במה או במה משולבת המשמשים להצגה או לתצוגה, ופונים לכיוון הקהל; במקום שבו מפלס המשטח המוגבה, הבמה או הבמה המשולבת גבוה ביותר מ־120 סנטימטרים ממפלס הרצפה או הקרקע הסמוכה אליה, יותקן מעקה הניתן לפירוק בזמן ההופעה;
{{ח:תת|(2)}} מסביב לפתחים אנכיים הנמצאים בשטח המשמש להופעה או להצגה; כאשר שטח זה אינו משמש להופעה או להצגה, ייסגר הפתח או לחלופין יותקן מסביבו מעקה הניתן לפירוק.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כט|סימן כ״ט: חוץ הבניין ומרחק מבניין או אתר סמוך (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.29.1|חוץ הבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.29.1}}
{{ח:תת|(א)}} בחוץ הבניין יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יט|סימן י״ט לפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן כט|בסימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} מקום ההתקהלות ימוקם באופן שגישת הציבור אליו וממנו תהיה נפרדת מדרכי הגישה והיציאה של רכב ביטחון.

{{ח:סעיף*|3.9.29.2|מרחק מבניין או מאתר סמוך|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.29.2}}
{{ח:ת}} היתר למקום ההתקהלות יינתן רק לבניין, חלק מבניין או חוץ הבניין, הנמצא במרחק העולה על 30 מטרים ממקום המשמש להחסנה או לייצור של חומרים רעילים, מתלקחים, רדיואקטיביים או חומרים מסוכנים דומים, למעט צובר גז שהוטמן בהתאם לתקן הישראלי ת״י 158: מיתקנים לגזים פחמימניים מעובים, המסופקים בתוך מכלים מיטלטלים, ולמעט מכלי דלק שהותקנו בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (אחסנת נפט)|לתקנות רישוי עסקים (אחסנת נפט), התשל״ז–1976}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן ל|סימן ל׳: דרך גישה ורחבת היערכות לרכב ביטחון (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.30.1|כניסות חירום ודרך מעבר לרכב ביטחון|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.30.1}}
{{ח:תת|(א)}} בדרך גישה וברחבת היערכות יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן כ|סימן כ׳ בפרק ב׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן ל|בסימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי מיתקן ספורט יחולו גם הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} במיתקן ספורט תותקן כניסת חירום;
{{ח:תתת|(2)}} מגבול הנכס, מצד אחד לפחות, תותקן דרך מעבר לרכב ביטחון המובילה לכניסת החירום במיתקן הספורט;
{{ח:תתת|(3)}} למיתקן ספורט המיועד ליותר מ־3,000 צופים יהיו שתי כניסות חירום;
{{ח:תתת|(4)}} במגרש ספורט תוביל דרך המעבר לרכב ביטחון מחוץ הבניין עד לזירת המשחקים;
{{ח:תתת|(5)}} במגרש ספורט המיועד לכדורגל תוביל דרך המעבר לתוך זירת המשחקים;
{{ח:תתת|(6)}} במגרש ספורט הגובה והרוחב של כניסת חירום לא יהיו קטנים מ־4.20 מטרים;
{{ח:תתת|(7)}} באולם ספורט תוביל דרך המעבר עד לפתח הבניין שבו נמצא האולם.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לא|סימן ל״א: הפרדות ועמידות אש (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.31.1|הפרדות ועמידות אש|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.31.1}}
{{ח:ת}} הפרדות ועמידות אש יהיו לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ג|פרק ג׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לא|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.9.31.2|הפרדת מקום להתקהלות המשמש כחלק מבניין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.31.2}}
{{ח:תת|(א)}} מקום שבו חלק מבניין המשמש להתקהלות, המיועד לכלול יותר מ־300 אנשים נמצא בבניין המשמש גם לייעוד אחר, יופרד החלק המשמש להתקהלות משאר חלקי הבניין על ידי קירות ותקרות בעלי עמידות אש של שעתיים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} על מקום התקהלות המיועד לשמש תאטרון, ואולם קונצרטים, קולנוע וכדומה, יחולו גם דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לח|סימן ל״ח}}.

{{ח:סעיף*|3.9.31.3|פירים אנכיים|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.31.3}}
{{ח:ת}} בפירים אנכיים ובמנהרות שירות ייתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.3.1.6|פרט 3.3.1.6}}.

{{ח:סעיף*|3.9.31.4|צנרת חודרת קירות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.31.4}}
{{ח:ת}} באגפי אש במקומות להתקהלות, שבהם הקירות או התקרות בנויים אלמנטים עמידי אש, תתאפשר העברת צנרת דרכם בתנאי שהמעברים נאטמו היטב מפני חדירת עשן; האטימה תיעשה מחומרים לא דליקים; צנרת המיועדת להעברת חום תבודד בחומרי בידוד לא דליקים; תעלות של מיזוג אוויר החודרות דרך האלמנטים האמורים, יצוידו במדפי אש אוטומטיים.

{{ח:סעיף*|3.9.31.5|הפרדת במה או במה משולבת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.31.5}}
{{ח:ת}} הפרדות ועמידות אש של במה ובמה משולבת יהיו גם לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לח|סימן ל״ח}}.

{{ח:סעיף*|3.9.31.6|הפרדת חדר הקרנה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.31.6}}
{{ח:ת}} הפרדות ועמידות אש של חדר הקרנה יהיו גם לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לט|סימן ל״ט}}.

{{ח:סעיף*|3.9.31.7|הפרדת יציע קהל או טריבונה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.31.7}}
{{ח:ת}} הפרדות ועמידות אש של יציע הקהל וטריבונה יהיו גם לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן מ|סימן מ׳}}.

{{ח:סעיף*|3.9.31.8|הפרדת מיתקני אוורור ומיזוג אוויר|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.31.8}}
{{ח:תת|(א)}} במקום להתקהלות הנועד ליותר מ־300 צופים יהיו לכל אחד מחלקי הבניין המפורטים להלן מיתקני אוורור ומיזוג אוויר נפרדים:
{{ח:תתת|(1)}} חלל המושבים;
{{ח:תתת|(2)}} חלל הבמה;
{{ח:תתת|(3)}} חדר ההמתנה;
{{ח:תתת|(4)}} אגף חדרי השחקנים;
{{ח:תתת|(5)}} שירותים הנדסיים, בתי מלאכה, ומחסני תפאורה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), ניתן להתקין מיתקן אוורור ומיזוג אוויר לחלל המושבים ולחלל הבמה במשותף.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לב|סימן ל״ב: מערכות גילוי אש וכיבוי אש (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.32.1||תיקון: תשס״ח־5, תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.32.1}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|3.9.32.2||תיקון: תשס״ח־5, תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.32.2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|3.9.32.3|התקנת מערכת למסירת הודעות (כריזת חירום)|תיקון: תשס״ח־5, תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.32.3}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} במקום להתקהלות המחולק לאולמות נפרדים, הפעלת מערכת כריזת חירום תתאפשר באמצעות הפעלת מיקרופון ויחידת הפעלה בכל אחד מהאולמות בנפרד, נוסף על הפעלה מרכזית המופעלת מעמדת הפעלה שתיקבע בקרבת הכניסה הראשית.
{{ח:תת|(ג)}} המערכת תצויד בספק כוח עצמי ובמתח נמוך שיאפשר הספקת זרם אוטומטית להפעלתה במקרים של הפסקת הזרם ברשת החשמל הרגילה. תפוקת המצברים תאפשר הפעלת המערכת לפרק זמן שלא יפחת מ־30 דקות.
{{ח:תת|(ד)}} במקום שנדרשת בו התקנת גנרטור חירום, תחובר מערכת מסירת ההודעות לרשת החשמל אשר תוזן מגנרטור חירום זה.

{{ח:סעיף*|3.9.32.4||תיקון: תשס״ח־5, תשפ״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.32.4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לג|סימן ל״ג: מערכות שליטה בעשן (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.33.1|מערכות שליטה בעשן|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.33.1}}
{{ח:תת|(א)}} במערכות שליטה בעשן יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה|פרק ה׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לג|בסימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} סידורי שליטה בעשן יותקנו גם במקומות הנדרשים לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|פרק זה}}, לרבות –
{{ח:תתת|(1)}} חדר או אולם המשמש להתקהלות שתפוסתו גדולה מ־200 אנשים;
{{ח:תתת|(2)}} אולם מושבים של: בית קולנוע, תאטרון, אולם קונצרטים;
{{ח:תתת|(3)}} אולם המתנה של: בית קולנוע, תאטרון, אולם קונצרטים;
{{ח:תתת|(4)}} חדר הקרנה המשמש מעל שני אולמות מושבים.

{{ח:סעיף*|3.9.33.2|מערכות שליטה בעשן של במה ובמה משולבת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.33.2}}
{{ח:ת}} במערכות שליטה בעשן של במה ובמה משולבת יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.38.6|פרט 3.9.38.6}}.

{{ח:סעיף*|3.9.33.3|מערכות שליטה בעשן של חדר הקרנה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.33.3}}
{{ח:ת}} במערכות שליטה בעשן של חדר הקרנה יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לט|סימן ל״ט}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לד|סימן ל״ד: חומרי גמר (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.34.1|חומרי גמר|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.34.1}}
{{ח:ת}} בחומרי גמר יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ו|פרק ו׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לה|סימן ל״ה: בניין גבוה ורב־קומות (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.35.1|בניין גבוה ורב־קומות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.35.1}}
{{ח:ת}} בבניין גבוה ובבנין רב־קומות יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ז|פרק ז׳}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לו|סימן ל״ו: סקר בטיחות (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.36.1|סקר בטיחות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.36.1}}
{{ח:תת|(א)}} סקר בטיחות יבוצע בעבור השימושים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} התקהלות, בתוך או מחוץ לבניין, שתפוסתו גדולה מ־3,000 אנשים;
{{ח:תתת|(2)}} פסטיבל, בתוך או מחוץ לבניין, שתפוסתו גדולה מ־1,000 אנשים;
{{ח:תתת|(3)}} אם חלק מבניין או בניין מתוכנן כמהתמ״ע.
{{ח:תת|(ב)}} סקר בטיחות בעבור בקשה להיתר בניה ייערך על ידי עורך הבקשה להיתר או עורך הבקשה לעניין בטיחות, ויכיל הערכה בכתב של אמצעי הבטיחות בהתייחסו לתנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.36.2|בפרט 3.9.36.2}}, בצירוף מפרט כמפורט בנספח לחלק זה.

{{ח:סעיף*|3.9.36.2|תיאור דרישות סקר בטיחות|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.36.2}}
{{ח:ת}} סקר הבטיחות יכיל הערכה למצבים ולמערכות אלה:
{{ח:תת|(1)}} תיאור של השימוש העיקרי ואירועים חריגים בבניין;
{{ח:תת|(2)}} מערכות הניהול, לרבות מערכות הניהול של הבניין, האירוע; הערכה ליכולת השליטה של מערכות הניהול במקרי חירום;
{{ח:תת|(3)}} מקרי חירום הדורשים עזרה רפואית;
{{ח:תת|(4)}} מקרי חירום כתוצאה משריפה;
{{ח:תת|(5)}} אירועי חומרים מסוכנים בתוך הבניין או לידו;
{{ח:תת|(6)}} תנועה אל המושבים ותנועה מן המושבים, לרבות בעיות של צפיפות קהל, חיוץ קהל, פיצול דרכי מוצא, דרכי מוצא חלופיות ורוחב מעברים;
{{ח:תת|(7)}} רמת הכוונה וההתמצאות בדרכי מוצא;
{{ח:תת|(8)}} מערכות שלד המבנה – קבועות וניידות;
{{ח:תת|(9)}} מערכות הבניין לרבות מערכת כריזה, גילוי אש ועשן, מתזים, מיזוג אוויר, תאורה ואוורור;
{{ח:תת|(10)}} מצבים קיצוניים של מגז אוויר;
{{ח:תת|(11)}} רעידות אדמה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח''' {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.36.1|פרט 3.9.36.1(ב)}})}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנספח הושמט)}}

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לז|סימן ל״ז: מקום התקהלות מוגן עשן – מהתמ״ע (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.37.1|מהתמ״ע|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.37.1}}
{{ח:תת|(א)}} במהתמ״ע יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לז|סימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} חלק מבניין או בניין יוגדר כ־מהתמ״ע בתנאי שנתקיימו בו התנאים של סקר בטיחות המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לו|בסימן ל״ו}} ובדרישות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} חללים התחומים על ידי קירות ותקרה, הכוללים מהתמ״ע, יהיו מוגנים על ידי מערכת כיבוי אש אוטומטית;
{{ח:תתת|(2)}} הדרישה בפסקה (1) לא תחול לגבי שטח זירת המופע המיועד לתחרות או להופעה, בתנאי שגובה מבנה הגג לא יפחת מ־15 מטרים מעל רצפת הזירה, ובתנאי שמטען האש בחלל האצטדיון לא יעלה על מטען אש קטן;
{{ח:תתת|(3)}} הדרישה להתקין מערכת כיבוי אש אוטומטית בפסקה (1) לא תחול לגבי חלל שמעל המגרש (זירת המופע) ומעל מושבי הקהל, גם אם הם מקורים, בתנאי שיוצג למהנדס הוועדה ניתוח הנדסי המוכיח, שהתקנת מתזים איננה נחוצה עקב היותה חסרת השפעה וחסרת תועלת, כתוצאה מגובה המבנה וממטעני האש שבו;
{{ח:תתת|(4)}} הדרישה בפסקה (1) לא תחול לגבי החלל שמעל המגרש (זירת המופע) ומעל מושבי הקהל, כאשר הם אינם מקורים;
{{ח:תתת|(5)}} כל דרכי המוצא מהבניין, המשרתים מהתמ״ע, יכללו מיתקנים ממוכנים לסילוק עשן או אוורור טבעי, לפי התנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ה|בפרק ה׳}}, באופן שגובה מפלס העשן במקרה של שריפה לא יהיה נמוך יותר מ־1.8 מטרים, מעל רצפת דרך המוצא.

{{ח:סעיף*|3.9.37.2|רוחב דרכי מוצא במהתמ״ע|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.37.2}}
{{ח:תת|(א)}} החישוב לרוחב הכולל של כל דרכי המוצא בעבור חלל אחד המכיל את סך המושבים המצוינים בטור א׳ בטבלה 3.9.37.2 א׳ יהיה מכפלת הערכים של טור א׳ בטור ב׳ בטבלה; למצב שבו כמות המושבים היא ערך ביניים, מותר לבצע ביון (אינטרפולציה) בין הערכים של טור ב׳ בטבלה.
{{ח:תת|(ב)}} בעבור תפוסה קטנה מ־2,000 אנשים, חישוב רוחב דרכי המוצא יהיה בהתאם {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.16.5|לפרט 3.9.16.5}}.
{{ח:תת|(ג)}} החישוב לרוחב הכולל של כל דרכי המוצא בעבור אצטדיון ומיתקן ספורט פתוח, היכולים לכלול קירוי חלקי או מלא, המכיל את סך המושבים המצוינים בטור א׳ בטבלה 3.9.37.2 ב׳ יהיה מכפלת הערכים בטור א׳ במקדמי הרוחב בטור ב׳ בטבלה.
{{ח:תת|(ד)}} הרוחב המינימלי של מרכיבי דרך מוצא יהיה בהתאם לכל הדרישות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ממורכז|'''טבלה 3.9.37.2 א׳ – מקדמי רוחב'''}}
{{ח:תת}}

{{מוקטן|{{ח:הערה|טור}} א׳}} {{ש}} מס׳ מושבים	{{מוקטן|{{ח:הערה|טור}} ב׳}} {{ש}} רוחב נטו נקי בס״מ בעבור כל מושב בשטח משורת

מדרגות	מעבר, כבש, פתח או דלת

2,000	0.762×A×B	0.508×C

5,000	0.508×A×B	0.381×C

10,000 או יותר	0.300×A×B	0.254×C

{{ח:תתת|(2)}} {{ממורכז|'''טבלה 3.9.37.2 ב׳ – מקדמי רוחב לאצטדיונים ומיתקני ספורט'''}}
{{ח:תת}}

{{מוקטן|{{ח:הערה|טור}} א׳}} {{ש}} מס׳ מושבים	{{מוקטן|{{ח:הערה|טור}} ב׳}} {{ש}} רוחב נטו נקי בס״מ בעבור כל מושב בשטח משורת

מדרגות	מעבר, כבש, פתח או דלת

2,000 או יותר	0.300×A×B	0.254×C

{{ח:תתת|(3)}} מדרגה שרומה אינו גדול מ־17.8 ס״מ: 1 = A;
{{ח:תתת|(4)}} מדרגה שרומה גדול מ־17.8 ס״מ, רוחב מדרגה יוכפל במקדם A כמבוטא בנוסחה:
{{ח:תתת}} A = 1 + (רום המדרגה‎ − ‏17.8 ס״מ)12.5
{{ח:תתת|(5)}} מדרגות עם מאחז יד הנמצא בתחום של 75 ס״מ (מדוד אופקית): B = 1;
{{ח:תתת|(6)}} מדרגות שבהן המרחק למאחז יד גדול מ־75 ס״מ (כשהוא נמדד אופקית) יוגדל רוחבן ב־25% מהרוחב המחושב. כלומר, יוכפל במקדם 1.25 = B;
{{ח:תתת|(7)}} כבש בשיפוע עד 10%: 1 = C;
{{ח:תתת|(8)}} כבש ששיפועו גדול מ־10%, יוגדל רוחבו ב־10% מהרוחב המחושב, כלומר, יוכפל במקדם 1.10 = C.

{{ח:סעיף*|3.9.37.3|מספר מושבים בהמתמ״ע|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.37.3}}
{{ח:ת}} במהתמ״ע, שורת מושבים המשורתת בשתי קצותיה על ידי מעברים או פתחים, לא תכיל יותר מ־100 מושבים בשורה; רוחב הגישה למעבר בין שורות המושבים לא יפחת מ־40 ס״מ; רוחב זה יגדל ב־0.8 סנטימטר בעבור כל מושב נוסף מעבר לנדרש בטבלה 3.9.37.3, אך אין צורך שהרוחב המינימלי של הגישה למעבר בין השורות יהיה גדול מ־56 סנטימטרים.
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''טבלה 3.9.37.3 מספר מושבים במהתמ״ע'''}}
{{ח:תת}}

מספר המושבים הכולל בחלל	מספר מושבים מותר בשורה, כאשר הרוחב החופשי בין השורות לא יפחת מ־40 ס״מ

מעבר או פתח בשני קצוות השורה	מעבר או פתח אחד בקצה אחד של השורה

קטן מ־4,000	26	13

4,000–6,999	27	13

7,000–9,999	28	14

10,000–12,999	29	14

13,000–15,999	30	15

16,000–18,999	31	15

19,000–21,999	32	16

גדול מ־22,000	33	17

{{ח:סעיף*|3.9.37.4|רוחב מעבר במהתמ״ע|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.37.4}}
{{ח:ת}} במהתמ״ע, בשורת מושבים המשורתת על ידי מעבר בקצה אחד בלבד, יהיה הרוחב המינימלי למעבר בין השורות 40 סנטימטרים; רוחב זה יגדל ב־1.6 סנטימטר בעבור כל מושב נוסף מעבר לנדרש בטבלה 3.9.37.3, אך אין חובה שהרוחב המינימלי בין השורות יהיה גדול מ־56 סנטימטרים.

{{ח:סעיף*|3.9.37.5|אורך מהלך משותף במהתמ״ע|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.37.5}}
{{ח:ת}} במהתמ״ע, אורך המהלך המשותף לא יעלה על 15 מטרים מכל מושב עד הנקודה שבה ניתן למשתמש לבחור באחת משתי דרכי מוצא.

{{ח:סעיף*|3.9.37.6|אורך מעבר מדורג בלא מוצא במהמתמ״ע|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.37.6}}
{{ח:ת}} במהתמ״ע אפשר שיהיה מעבר מדורג בלא מוצא, במרחק שלא יעלה על 21 שורות; ואולם אפשר להגדיל את אורך המעבר המדורג בלא מוצא בתנאי שהמושבים המשורתים על ידו, אינם רחוקים ביותר מ־40 מושבים ממעבר אחר, והמעבר בין הכיסאות הוא לא פחות מ־40 סנטימטרים בתוספת 0.8 סנטימטר בעבור כל מושב נוסף מעבר למושב ה־19 בשורה.

{{ח:סעיף*|3.9.37.7|מרחק הליכה בהמתמ״ע|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.37.7}}
{{ח:תת|(א)}} במהתמ״ע מרחק ההליכה מכל מושב עד הפתח ליציע (הוומיטוריום) או עד הפתח למעבר הביניים (קונקורס), הקצר מביניהם, לא יעלה על 120 מטרים; מרחק ההליכה מן הכניסה לפתח היציע או מן הכניסה למעבר הביניים עד למוצא בטוח או אל מחוץ לבניין לא יעלה על 60 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א) אין הגבלה על מרחקי הליכה בעבור קונסטרוקציה מסוג I או II – לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ג סימן ב|סימן ב׳ בפרק ג׳}}, באזור ישיבה פתוח לשמים ואשר דרכי המוצא מאזור הישיבה אל החוץ פתוחות לשמים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לח|סימן ל״ח: משטח מוגבה, במה ובמה משולבת (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.38.1|משטח מוגבה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.38.1}}
{{ח:ת}} התקנת משטח מוגבה תעשה לפי הדרישות המפורטות להלן:
{{ח:תת|(1)}} משטח מוגבה והמדרגות המובילות אליו מן האולם, ייבנו ממתכת או מעץ; לא יותר כל שימוש בחלל בין רצפת משטח מוגבה לבין רצפת הבניין או לשטח שעליו היא מותקנת, למעט העברת כבלי חשמל ותקשורת לציוד הנמצא על רצפת משטח מוגבה כמתואר בתרשים 3.9.38.1;
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.38.1-a.jpg|363px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.38.1 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.38.1-b.jpg|358px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.38.1 ב׳}}
{{ח:תת|(2)}} משטח מוגבה והמדרגות המובילות אליו מן האולם, ייבנו מחומרי בניה שמתקיימים בהם דרישות החלות על חומרי הבניה של הבניין שבו הותקן המשטח המוגבה, למעט חיפוי הרצפה של המשטח המוגבה והמדרגות אשר אפשר שיהיה עשוי עץ; סיווג הדליקות של רצפת העץ יתאים לסיווג הנדרש מחומרי הגמר של הבניין;
{{ח:תת|(3)}} היה החלל בין רצפת המשטח המוגבה לבין רצפת הבניין משמש לאחסון או לכל שימוש אחר, למעט העברת כבלי חשמל ותקשורת לציוד או לצנרת מים, רצפת המשטח המוגבה תהיה בעלת עמידות אש של 90 דקות לפחות.

{{ח:סעיף*|3.9.38.2|שלד של במה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.38.2}}
{{ח:ת}} במה והמדרגות המובילות אליה מן האולם ייבנו מחומרי בניה שמתקיימות בהן הדרישות החלות על חומרי הבניה של הבניין שבו הותקנה הבמה, למעט הרצפה של הבמה והמדרגות שאפשר שיהיה עשוי עץ; אפשר שהשלד של חלק זה של הבמה והמדרגות יהיו עשויים מתכת או שלד עץ בחתך מינימלי של 10 סנטימטרים, ורצפתם תהיה עשויה עץ בעובי מינימלי של 4 סנטימטרים.

{{ח:סעיף*|3.9.38.3|שלד במה משולבת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.38.3}}
{{ח:ת}} שלד של במה משולבת יהיה לפי הדרישות לגבי סוג שלד I כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ג סימן ב|בסימן ב׳ בפרק ג׳}}, למעט הרצפה התחומה בחזית על ידי קיר קדמת הבמה, מאחור, על ידי הקיר האחורי של הבמה ובצדדים, בגבול הניצב לקיר קדמת הבמה ובמרחק של 1.80 מטר משני צדי הפתח בקיר קדמת הבמה, והמדרגות המובילות אליה מן האולם (כמתואר בתרשים 3.9.38.3); אפשר שהשלד של חלק זה של הבמה והמדרגות יהיו עשויים מתכת או שלד עץ בחתך מינימלי של 10 סנטימטרים, ורצפתם תהיה עשויה עץ בעובי מינימלי של 4 סנטימטרים.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.38.3.jpg|384px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.38.3}}

{{ח:סעיף*|3.9.38.4|דלת בפתח רצפת במה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.38.4}}
{{ח:ת}} הותקן פתח ברצפת הבמה, תותקן בו דלת עץ בעלת חוזק נשיאה מתאים; עובי הדלת לא יפחת מ־4 סנטימטרים, והיא תצויד במנגנון נעילה הכולל פין אבטחה.

{{ח:סעיף*|3.9.38.5|אגפים סמוכים לבמה או במה משולבת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.38.5}}
{{ח:תת|(א)}} מקום התקהלות המיועד לשמש תאטרון, אולם קונצרטים, קולנוע וכדומה, ייבנה לפי דרישות פרט זה.
{{ח:תת|(ב)}} מקום להתקהלות המיועד ליותר מ־300 אנשים, אך פחות מ־1,000 אנשים, יחולק לשני אגפי אש לפחות, שהם:
{{ח:תתת|(1)}} אגף חלל המושבים;
{{ח:תתת|(2)}} אגף חלל הבמה.
{{ח:תת|(ג)}} מקום להתקהלות המיועד ל־1,000 אנשים או יותר, יחולק לשבעה אגפי אש לפחות שהם:
{{ח:תתת|(1)}} אגף חלל המושבים;
{{ח:תתת|(2)}} אגף חלל הבמה;
{{ח:תתת|(3)}} אגף חדרי השחקנים, לרבות שירותיהם;
{{ח:תתת|(4)}} אגף החסנה והכנת תפאורות;
{{ח:תתת|(5)}} אגף בתי מלאכה;
{{ח:תתת|(6)}} אגף אולמות לחזרות;
{{ח:תתת|(7)}} אגף לשירותים טכניים.
{{ח:תת|(ד)}} אגף חדרי השחקנים, לרבות שירותיהם, אגף החסנה והכנת תפאורות, אגף בתי מלאכה, אגף אולמות לחזרות ואגף טכני, יופרדו זה מזה ויופרדו משאר חלקי הבניין על ידי רכיבים בעלי עמידות אש של 90 דקות ועל ידי דלתות אש בעלות עמידות ליציבות ושלמות של 60 דקות ו־30 דקות לבידוד בהתאם לתקן הישראלי, ת״י 1212: דלתות אש: עמידות אש.
{{ח:תת|(ה)}} הדרישה בפרט משנה (א) אינה חלה על אגפים הסמוכים לבמה ששטחה אינו עולה על 90 מ״ר.

{{ח:סעיף*|3.9.38.6|מערכת פינוי עשן מבמה או מבמה משולבת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.38.6}}
{{ח:ת}} בעבור במה ששטחה עולה על 90 מ״ר, ובעבור במה משולבת, תותקן מערכת שליטה בעשן המיועדת לפינוי העשן ישירות אל החוץ; מערכת פינוי העשן תהיה על ידי אחד או יותר מהאמצעים האלה:
{{ח:תת|(1)}} שיטה לפינוי עשן העומדת בדרישות ת״י 1001 חלק 2.2, המונעת מפלס עשן נמוך מ־1.8 מטר מעל מפלס הרצפה הגבוהה ביותר בחלל המושבים, ואם נדרשת הגנה על הפתח בקיר קדמת הבמה, מונעת מפלס עשן בחלל הבמה הנמוך מ־1.8 מטר מעל הסף העליון בפתח קיר קדמת הבמה; המערכת תופעל באופן עצמאי על ידי כל אחת מן המערכות האלה:
{{ח:תתת|(א)}} הפעלת מערכת המתזים בחלל הבמה;
{{ח:תתת|(ב)}} הפעלת מערכת גלאי אש ועשן מעל חלל הבמה;
{{ח:תתת|(ג)}} הפעלה על ידי מתג ידני המותקן במקום שאישרה רשות כבאות;
{{ח:תת|(2)}} מעל הבמה, קרוב למרכזה, ובמקום הגבוה ביותר, יותקנו מעל הגג שני מפוחים לפחות; המפוחים יאפשרו, קצב יניקת עשן שלא יפחת מ־8 החלפות אוויר בשעה; המפוחים יופעלו אוטומטית על ידי גלאי אש ועשן; אפשר יהיה להפעיל את המפוחים ידנית מן הבמה; המפוחים יעמדו בדרישות התקן הישראלי ת״י 1001 חלק 2.2.

{{ח:סעיף*|3.9.38.7|הפרדת קיר קדמת הבמה בבמה משולבת|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.38.7}}
{{ח:תת|(א)}} במה משולבת תופרד מחלל המושבים על ידי קיר קדמת הבמה; קיר קדמת הבמה יהיה בנוי מחומרים לא דליקים בעלי עמידות אש של 120 דקות; הקיר יסתיים במפלס הגבוה ב־1.20 מטר או יותר מעל המפלס העליון של הגג שמעל חלל המושבים כמתואר בתרשימים 3.9.38.7 א׳ ו־3.9.38.7 ב׳.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.38.7-a.jpg|375px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.38.7 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.38.7-b.jpg|377px|link=]]{{ש}}תרשים 3.9.38.7 ב׳}}
{{ח:תת|(ב)}} בבמה משולבת, יהיו כל הפתחים בקיר קדמת הבמה מוגנים על ידי מכלולים בעלי עמידות אש של 90 דקות לפחות ליציבות ושלמות ו־30 דקות לבידוד בהתאם לתקן הישראלי, ת״י 1212; ואולם הפתח הראשי בקיר ההפרדה המיועד לצפייה בהצגה, יצויד במסך הפרדת אש ועשן הנסגר אוטומטית והעומד בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.38.8|פרט 3.9.38.8}}.
{{ח:תת|(ג)}} הדרישות בפרטי משנה (א) ו־(ב) לא יחולו על חלל הבנוי כמהתמ״ע והעומד בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לז|סימן ל״ז}}.

{{ח:סעיף*|3.9.38.8|הגנות על פתחים בקיר קדמת הבמה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.38.8}}
{{ח:תת|(א)}} נדרש להגן על פתח בקיר קדמת הבמה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.38.7|פרט 3.9.38.7}} יוגן הפתח על ידי מסך הפרדת אש ועשן או מסך מים העומדים בדרישות ת״י 1596.
{{ח:תת|(ב)}} מסך הפרדת אש ועשן או מסך מים יופעלו באופן אוטומטי על ידי גלאי אש ועשן בתוספת גיבוי של מתג הפעלה ידני שיותקן במקום שהגישה אליו נוחה.
{{ח:תת|(ג)}} מסך האש ימנע את מעבר האש והעשן בין חלל הבמה לחלל המושבים למשך 50 דקות.
{{ח:תת|(ד)}} מסך הפרדת אש ועשן או מסך מים יאושר בידי מעבדה מוסמכת ומאושרת שהכירה נציבות כבאות והצלה.

{{ח:סעיף*|3.9.38.9|שלד בניין בעבור צוגים וגלריות טכניות מעל במה או מעל במה משולבת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.38.9}}
{{ח:ת}} שלד הבנין המיועד לשאת גלריות טכניות, צוגים, תפאורות או כל ציוד טכני אחר, ייבנה מחומרים שמתקיימים בהם הדרישות החלות על שלד הבניין שחלל הבמה ממוקם בו.

{{ח:סעיף*|3.9.38.10|גשרי תאורה ורמפות טכניות Catwalks|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.38.10}}
{{ח:ת}} רוחב גשרי תאורה וגלריות טכניות המיועדים לשירות רכיבי תאורה או רכיבים טכניים אחרים, לא יפחת מ־56 ס״מ.

{{ח:סעיף*|3.9.38.11|מערכת לכיבוי אש ועשן עבור במה או במה משולבת|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.38.11}}
{{ח:תת|(א)}} מעל במה או במה משולבת תותקן מערכת מתזים; מערכת המתזים תותקן בכל האגפים הסמוכים לבמה: אגף חדרי השחקנים, לרבות שירותיהם, אגף אחסנה והכנת תפאורות, אגף בתי מלאכה, אגף אולמות לחזרות ואגף טכני.
{{ח:תת|(ב)}} הדרישה בפרט משנה (א) לא תחול לגבי במה שנתקיימו בה כל התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} שטחה אינו עולה על 90 מ״ר;
{{ח:תתת|(2)}} גובה תקרתה נמוך מ־10 מטרים;
{{ח:תתת|(3)}} מסכים, תפאורות או רכיבים דליקים אחרים אינם ניתנים להסטה אנכית;
{{ח:תתת|(4)}} כמות האלמנטים התלויים הדליקים לא יעלה על מסך ראשי אחד, סינור אחד ומסך רקע אחורי אחד.
{{ח:תת|(ג)}} בחלל הנמצא מתחת לרצפת במה או מתחת לרצפת במה משולבת שגובהו קטן מ־1.2 מטר, ושיש בו שטח אחסון לכיסאות או למושבי האולם בלבד, אין צורך במערכת מתזים, בתנאי שצדה התחתון של רצפת הבמה מצופה בלוח גבס חסין אש בעובי מינימלי של 16 מ״מ.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לט|סימן ל״ט – חדר הקרנה (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.39.1|חדר הקרנה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.39.1}}
{{ח:ת}} בחדר הקרנה יתקיימו דרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לט|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.9.39.2|מקרן סרטים או וידיאו לסרט צילום מסוג ניטרו־צלולוזה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.39.2}}
{{ח:ת}} אין להשתמש במקרן סרטים או בוידיאו המשתמשים במקור אור המייצר חומרים מיוחדים או גזים רעילים, או המייצר קרינה מסוכנת או המשתמש בסרט צילום מסוג ניטרו־צלולוזה.

{{ח:סעיף*|3.9.39.3|חדר הקרנה בעבור סרטים מסוג ”סרט צילום בטוח“ (safety film)|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.39.3}}
{{ח:ת}} בחדרי הקרנה שמשתמשים בהם בסרטי צילום מסוג ”סרט צילום בטוח“ (safety film) יתקיימו הדרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} רצפה, קירות ותקרה התוחמים את חדר ההקרנה ייבנו מרכיבי מבנה קבועים, ועמידות האש שלהם תהיה בהתאם לדרישות החלות לגבי הבניין שחדר ההקרנה נמצא בו; הפתחים של חדר ההקרנה יהיו מוגנים;
{{ח:תת|(2)}} שטח החדר לא יפחת מ־7.5 מ״ר בעבור מכונת הקרנה בודדת ותוספת של מינימום 3.70 מ״ר בעבור כל מכונת הקרנה נוספת;
{{ח:תת|(3)}} מצדי כל מכונת הקרנה או מטול וכן מאחוריה, יהיה מרווח עבודה של 75 סנטימטרים לפחות; המרווח בין שתי מכונות הקרנה לא יפחת מ־75 סנטימטרים;
{{ח:תת|(4)}} גובה תקרת חדר הקרנה לא יפחת מ־2.30 מטרים;
{{ח:תת|(5)}} בכל חדר הקרנה תהיה דלת המצוידת במנגנון סגירה עצמית, והנפתחת החוצה ברוחב מינימלי של 80 סנטימטרים;
{{ח:תת|(6)}} סך כל השטחים של אשנבי ההקרנה והפיקוח לא יעלה על 25% משטח הקיר המפריד בין חדר ההקרנה ואולם הצופים; בכל הפתחים יותקנו חלונות מזכוכית או מחומר אחר אשר יאטום את הפתח למעבר עשן;
{{ח:תת|(7)}} במערכות אוורור, חימום, מיזוג אוויר ופינוי עשן יתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} חימום חדר ההקרנה ייעשה על ידי מערכת מיזוג אוויר מרכזית או באמצעות גופי חימום סגורים משולבים במזגנים בודדים;
{{ח:תתת|(ב)}} מערכת מזגנים בודדים למיזוג אוויר ולאוורור חדר ההקרנה יהיו נפרדים ממערכות האוורור וממיזוג האוויר של הבניין; יניקת אוויר צח תהיה מחוץ לבניין;
{{ח:תתת|(ג)}} מערכת לשחרור חום ועשן תיבנה מחומרים עמידי אש ותהיה נפרדת ממערכות האוורור והפירים האחרים בבניין;
{{ח:תתת|(ד)}} מערכת האוורור, מיזוג האוויר והשליטה בעשן יתאימו לדרישות תקן ישראלי ת״י 1001 על כל חלקיו;
{{ח:תת|(8)}} לכל חדר הקרנה יהיה מיתקן ומקום לליפוף סרטים ולאחסונם;
{{ח:תת|(9)}} בחדר הקרנה, מותר לאחסן מכלים של חומרים מסוכנים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} עד 4 מכלים לחדר הקרנה;
{{ח:תתת|(2)}} נפח כל מכל לא יעלה על 0.5 ליטר;
{{ח:תתת|(3)}} המכלים יהיו עשויים חומר שאיננו שביר;
{{ח:תת|(10)}} מותר שיותקן בחדר ההקרנה ציוד חשמלי לשימוש האולם ולשליטה בתאורה ובמערכות הקול של האולם.

{{ח:סעיף*|3.9.39.4|שילוט חדר ההקרנה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.39.4}}
{{ח:ת}} על גבי צדה החיצון של דלת חדר ההקרנה ובתוך חדר ההקרנה יהיה שלט המסומן בברור שגובה אותיותיו לא יפחת מ־2.5 סנטימטרים ובו ייכתב: ”חדרי הקרנה לשימוש בסרטים מסוג ”סרט צילום בטוח“ safety film בלבד“.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן מ|סימן מ׳: חדר המתנה, קופות ומקומות לספורטאים (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.40.1|חדר המתנה וקופות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.40.1}}
{{ח:תת|(א)}} בתאטרון, אולם קונצרטים, בית קולנוע, אולם הרצאות ואולם כינוסים שמותקנים בהם מושבים קבועים יהיה חדר המתנה.
{{ח:תת|(ב)}} שטחו של חדר ההמתנה, לאחר ניכוי השטחים שייועדו בו לפרסומת, לחנויות, לדוכנים, לפרוזדורים, למעברים ולחדרי מדרגות, ייקבע לפי חישוב זה:
{{ח:תתת|(1)}} תאטראות ואולמות קונצרטים – 0.5 מטר רבוע של שטח רצפה למושב;
{{ח:תתת|(2)}} בתי קולנוע, אולמי הרצאות וכינוסים – 0.15 מטר רבוע של שטח רצפה למושב.
{{ח:תת|(ג)}} תאי הקופות למכירת כרטיסי כניסה יותקנו במקומות ובאופן שאין בהם כדי להפריע למעבר החופשי של הולכי רגל על מדרכה או מעברי ציבוריים, הן לנכנסים למקום ההתקהלות והן ליוצאים ממנו.

{{ח:סעיף*|3.9.40.2|קופות למכירת כרטיסים במיתקן ספורט|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.40.2}}
{{ח:תת|(א)}} במיתקן ספורט תותקן קופה אחת לפחות לכל 2,000 צופים, זולת אם המיתקן נועד לכניסת צופים בלא תשלום באופן קבוע.
{{ח:תת|(ב)}} הקופה תותקן במרחק שלא יפחת מ־10 מטרים מפתח הכניסה.

{{ח:סעיף*|3.9.40.3|מוביל בכניסה למיתקן ספורט|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.40.3}}
{{ח:ת}} במיתקן ספורט המיועד ליותר מ־1,000 צופים, יותקנו לכל פתח כניסה מובילים המתוחמים על ידי קיר מצד אחד ומוביל מצד שני, או על ידי מובילים משני הצדדים; גובה המוביל יהיה 90 סנטימטרים, אורכו לא יפחת מ־5 מטר והמרווח בין המוביל והקיר או בין המובילים 55 ס״מ; המובילים יותקנו באופן שלא יהוו מכשול ליציאה.

{{ח:סעיף*|3.9.40.4|מקומות המיועדים לספורטאים במיתקן ספורט|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.40.4}}
{{ח:ת}} במקומות המיועדים לספורטאים במיתקן ספורט יתקיימו דרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} ברצפת השטחים המיועדים לבתי שימוש, למקלחות או למקומות ההלבשה יתקיימו הדרישות להתנגדות להחלקה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.1.2.9|בפרט 3.1.2.9}};
{{ח:תת|(2)}} לא יהיו בליטות על הקירות, הדלתות החלונות הגובלים בזירת המשחקים, עד לגובה 2 מטרים לפחות מעל הרצפה; הזיגוג בחלונות יהיה מחומר לא שביר;
{{ח:תת|(3)}} סביב המשטח המיועד למשחקי ספורט תהיה רצועה פנויה מכל מכשול שמידותיה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} למשחקי כדור רגל וכדורעף – 3 מטרים מקו הסימון, בכל כיוון;
{{ח:תתת|(ב)}} למשחקי כדור סל – 2 מטרים מקו הסימון, בכל כיוון;
{{ח:תתת|(ג)}} למשחקי כדור־יד – 2 מטרים לרוחב האולם מקו הסימון ו־1 מטר לאורך האולם מקו הסימון;
{{ח:תת|(4)}} באולם ספורט, יהיו כל התקרות מחומר לא שביר ועמיד בפני חבטה של כדורי משחק;
{{ח:תת|(5)}} באולם ספורט, הרצפה בזירת המשחקים, תהא מחומר בעל התנגדות להחלקה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.1.2.9|בפרט 3.1.2.9}}, בלא חשמל סטטי ותהיה בנויה בדרך שיש בה כדי למנוע סיכונים תברואיים;
{{ח:תת|(6)}} במגרש ספורט המיועד לכדור רגל הכניסה והיציאה מזירת המשחקים, המיועדת לספורטאים ולשופטים, ימוקמו באופן שתימנע הפרעה על ידי הצופים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן מא|סימן מ״א: יציע הקהל וטריבונה (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.41.1|יציע הקהל וטריבונה Grandstands|תיקון: תשס״ח־5, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.41.1}}
{{ח:ת}} ביציע הקהל ובטריבונה יתקיימו דרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בטריבונה, בתוך הבניין, עומק מדרגת הישיבה (המרחק בין השורות) לא יפחת מ־75 סנטימטרים;
{{ח:תת|(2)}} המושבים והמשטח התומך את רגלי הצופים ביציע הקהל יהיו מעוגנים באופן שלא תהיה אפשרות להזיזם;
{{ח:תת|(3)}} מותר להשתמש בכיסאות בודדים בתנאי שיהיו מעוגנים או קשורים זה לזה בשורות, למעט כיסאות בודדים אשר מספרם אינו עולה על 16, הממוקמים על מפלס אופקי והתחומים על ידי מעקים או קירות כדוגמת תאי־צפיה (Boxes).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.41.1-a.jpg|384px|link=]]{{ש}}”טריבונה“ – תרשים 3.9.41.1 א׳}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 3.9.41.1-b.jpg|348px|link=]]{{ש}}”יציע הקהל“ – תרשים 3.9.41.1 ב׳}}

{{ח:סעיף*|3.9.41.2|יציע וטריבונה זמניים הבנויים עץ|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.41.2}}
{{ח:ת}} ביציע זמני הבנוי מעץ יתקיימו דרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} אפשר להתקין מחוץ לבניין יציע זמני ששלדו עשוי עץ בתנאי שהיציע ימוקם במרחק שאינו קטן מ־3 מטרים או במרחק שאינו קטן מ־2⁄3 גובה היציע, הגדול מביניהם, מכל בניין סמוך;
{{ח:תת|(2)}} הדרישה בפסקה (1) לא תחול –
{{ח:תתת|(א)}} אם שלד הבניין הסמוך ליציע הוא בעל עמידות אש של 60 דקות לפחות, ושהפתחים של הבניין הסמוך ליציע הממוקמים בקיר החוץ הפונה אל היציע מוגנים מפני שריפה העלולה להתרחש ביציע;
{{ח:תתת|(ב)}} אם קיר בעל עמידות אש של 60 דקות מפריד בין היציע לבניין;
{{ח:תת|(3)}} שטחו של יציע אחד, בהטלה אופקית, לא יעלה על 930 מ״ר ואורכו לא יעלה על 60 מטרים;
{{ח:תת|(4)}} אם מותקנים שני יציעים או יותר, המרחק ביניהם לא יפחת מ־6 מטרים, או שהם יופרדו על ידי קיר בעל עמידות אש של 60 דקות;
{{ח:תת|(5)}} מותר להתקין עד 3 יציעים במקבץ אחד;
{{ח:תת|(6)}} אם נדרשים 2 מקבצי יציעים או יותר, המרחק בין מקבץ יציעים אחד למשנהו לא יפחת מ־15 מטרים, או שהמקבצים יופרדו על ידי קיר בעל עמידות אש של 120 דקות, שגובהו 60 סנטימטרים מעל מפלס המושבים;
{{ח:תת|(7)}} הגובה המרבי של מפלס המושבים לא יעלה על 6 מטרים מעל הקרקע או מעל המפלס שעליו בנוי היציע;
{{ח:תת|(8)}} בעבור יציעים ניידים, הממוקמים בתוך אוהל או מבנה ממברנה, הגובה המרבי לא יעלה על 3.7 מטרים;
{{ח:תת|(9)}} על אף האמור בפסקאות (7) ו־(8), אם בשלד העץ מידות חתכי הרכיבים הקונסטרוקטיביים הם לפי דרישות סוג שלד IV-222 כמוגדר {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ג סימן ב|בסימן ב׳ לפרק ג׳}}, מותר שהגובה של מפלס המושבים לא יעלה על 12 מטרים, ובעבור יציע באוהל או במבנה המקורה ביריעה (ממברנה) הגובה לא יעלה על 7.5 מטרים;
{{ח:תת|(10)}} לעניין פרט זה, הדרישות החלות על יציע זמני הבנוי עץ יחולו על טריבונה זמנית הבנויה עץ.

{{ח:סעיף*|3.9.41.3|יציע וטריבונה הניתנים לפירוק ולהרכבה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.41.3}}
{{ח:ת}} ביציע ובטריבונה הניתנים לפירוק ולהרכבה יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן מא|סימן זה}} ובתנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} יציע הניתן לפירוק ולהרכבה יהיה יחידה קונסטרוקטיבית עצמאית אשר תכיל את כל רכיבי המבנה לעמידה בכל הכוחות והמאמצים המופעלים עליה עקב עומסים עצמיים ועומסים שימושיים, לרבות ביסוסו ועיגונו לקרקע; רכיבי שלד היציע יתוכננו כך, שבמקרה שרכיב הדרוש ליציבות המבנה לא הותקן, יהיה ניתן לזהות ויזואלית חוסר זה בבירור;
{{ח:תת|(2)}} שלד המבנה יבוסס על יסודות בטון, בטון טרום, לוח פלדה או לוח עץ שמידותיהם יתוכננו בהתאם לתסבולת הקרקע; יסודות אלו יתוכננו ויבוצעו באופן שלא תיגרם הינתקות בין היסוד לקרקע, ושלא תהיה תזוזה של היסוד בתוך הקרקע בכל מצב עמיסה שהוא; שלד היציע יהיה מחובר ליסודות;
{{ח:תת|(3)}} אם אין הפרדת אש בין יציע המושבים לבין החלל שמתחת ליציע המושבים, לא יאוחסנו בחלל חומרים דליקים או חומרים בעירים; ואולם בחללים ששטחם הכולל אינו עולה על 28 מ״ר או בחללים המוגנים על ידי מערכת מתזים מאושרת, אפשר לאחסן חומרים דליקים או בעירים;
{{ח:תת|(4)}} לעניין פרט זה הדרישות החלות על יציע הניתן לפירוק והרכבה יחולו על טריבונה הניתנת לפירוק והרכבה.

{{ח:סעיף*|3.9.41.4|עמידות אש של מושבים ביציע ובטריבונה זמנית|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.41.4}}
{{ח:ת}} על מושבים ביציע זמני או בטריבונה זמנית לא יחול {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.43.1|פרט 3.9.43.1}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן מב|סימן מ״ב: אלמנטי תצוגה וביתני תצוגה (התקהלות)|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.42.1|אלמנטי תצוגה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.42.1}}
{{ח:ת}} באלמנטים של תצוגה יתקיימו דרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} תצוגה לא תמוקם או תופעל באופן שתפריע או שתמנע גישה למוצא בטוח או תסתיר את השלטים של דרכי המוצא או תמנע גישה לציוד כיבוי אש;
{{ח:תת|(2)}} בעבור אחסון חומרים דליקים, לרבות אריזות דליקות, שאינם מוצגים, יותקן חדר אחסון המופרד מן הבניין על ידי רכיבים בעלי עמידות אש של 60 דקות והמוגן על ידי מערכת מתזים.

{{ח:סעיף*|3.9.42.2|תצוגות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.42.2}}
{{ח:ת}} בתצוגות יתקיימו דרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מרחק ההליכה בתוך ביתן תצוגה או בכל אזור תחום אחר, עד למעבר ציבורי לא יעלה על 15 מטרים;
{{ח:תת|(2)}} למפלס העליון של תצוגה רב־מפלסית, ששטחו גדול מ־28 מ״ר, יהיו 2 דרכי מוצא לפחות.

{{ח:סעיף*|3.9.42.3|חומרי בניה לביתן תצוגה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.42.3}}
{{ח:ת}} ביתן תצוגה ייבנה מן החומרים האלה:
{{ח:תת|(1)}} חומרים לא דליקים או חומרים בעלי רמת התלקחות

מינימלית

II בהתאם לתקן ישראלי ת״י 755;
{{ח:תת|(2)}} מסכים ווילונות יעמדו בדרישות 3.10.3.1 תקן ישראלי, ת״י 5093: דליקות של וילונות לשימוש מוסדי או ציבורי;
{{ח:תת|(3)}} חומרים לאלמנטים אקוסטיים ולקישוט, המכילים כותנה, נייר, חציר, שבבי עץ וכדומה יהיו מטופלים במעכבי בעירה. אין להשתמש בחומרים אשר לא ניתן לטפל בהם במעכבי בעירה;
{{ח:תת|(4)}} פסקה (3) לא תחול, אם סך השטח של החומרים קטן מ־10% משטח הרצפה או הקיר.

{{ח:סעיף*|3.9.42.4|הגנה במתזים בביתן תצוגה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.42.4}}
{{ח:ת}} המקומות המפורטים להלן יוגנו על ידי מערכת כיבוי אש אוטומטית:
{{ח:תת|(1)}} ביתן, בעל מפלס אחד, מקורה בתקרה, ששטחו גדול מ־30 מ״ר;
{{ח:תת|(2)}} כל מפלס, בביתן רב־מפלסי, אם המפלס הגבוה ביותר מקורה בתקרה. לעניין פרט זה, במקרים שבהם המרווח בין ביתני תצוגה קטן מ־3 מטרים, ייחשב השטח כרציף;
{{ח:תת|(3)}} לעניין פסקה (1), תקרות עשויות מארג פתוח או מצללות, ששטחן הפתוח גדול מ־50% מן השטח הכולל של התקרה, כשפתחים אלו פזורים באופן אחיד, לא ייחשבו כתקרות.

{{ח:סעיף*|3.9.42.5|ביתן רב־מפלסי|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.42.5}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.42.4|פרט 3.9.42.4}} לא יחול לגבי ביתן רב־מפלסי, שיתקיימו בו דרישות סקר בטיחות בהתאם לדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן לו|סימן ל״ו}}.

{{ח:סעיף*|3.9.42.6|מתזים לביתן זמני|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.42.6}}
{{ח:ת}} בעבור ביתן זמני ניתן לספק מים למערכת מתזים על ידי חיבור לקו אספקת המים של הבניין שבו מותקן הבניין.

{{ח:סעיף*|3.9.42.7|מערכות בישול ואש גלויה|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.42.7}}
{{ח:ת}} בתוך ביתן, סידורי בטיחות אש נוספים החלים על שימוש במערכות בישול ואש גלויה יהיו לפי החלטת רשות כבאות.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק ט סימן מג|סימן מ״ג: מושבים באצטדיון ובמיתקן ספורט|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|3.9.43.1|עמידות אש של מושבים ביציע הקהל|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 3.9.43.1}}
{{ח:תת|(א)}} המושבים ביציע הקהל באצטדיונים ובמיתקני ספורט פתוחים לשמים או המאושרים כמהתמ״ע, המעוגנים למשטח לא דליק, יהיו עשויים חומרים העומדים בדרישות III.1.1 לפי התקן הישראלי ת״י 755 או לפי כל התקנים האנגלים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} עמידה ברמת דליקות 0 לפי 1021-1 BS EN;
{{ח:תתת|(2)}} עמידה ברמת דליקות 1 לפי 1021-2 BS EN;
{{ח:תתת|(3)}} עמידה ברמת דליקות 5 לפי Section 4 of BS 5852:1990.
{{ח:תת|(ב)}} במושבים המעוגנים למשטח דליק, יתקיימו דרישות V.1.1 לפי התקן הישראלי ת״י 755.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ג פרק י|פרק י׳: שינוי שימוש בבניין קיים|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק י סימן א|סימן א׳: פרשנות|תיקון: תשפ״א}}

{{ח:סעיף*|3.10.1.1|הגדרות|תיקון: תשפ״א|עוגן=תוספת 2 פרט 3.10.1.1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק י|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעונות סטודנטים“ – בניין שנקבע בהיתר שניתן לגביו כי השימוש בו הוא למעונות סטודנטים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ג פרק י סימן ב|סימן ב׳: שינוי שימוש לבית מלון או למעונות סטודנטים|תיקון: תשפ״א}}

{{ח:סעיף*|3.10.2.1|סייג לתחולת הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק זה}}|תיקון: תשפ״א|עוגן=תוספת 2 פרט 3.10.2.1}}
{{ח:ת}} על בניין או על חלק ממנו שנבנה לפי היתר שהבקשה בעניינו הוגשה לפני יום כ״ה באדר התשס״ט (21 במרס 2009), שהשימוש בו שונה, בהיתר שניתן במועד מאוחר יותר, לבית מלון או למעונות סטודנטים, יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק זה}} בכפוף להוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק י סימן ב|סימן זה}}.

{{ח:סעיף*|3.10.2.2|רוחב הפתח המזערי של דלת היציאה מחדר המדרגות|תיקון: תשפ״א|עוגן=תוספת 2 פרט 3.10.2.2}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.3|בפרט 3.2.1.3(א)}}, הרוחב הפנוי למעבר בדלת היציאה מחדר המדרגות יהיה כרוחב המדרגות לפחות, כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.10.2.3|בפרט 3.10.2.3}}.

{{ח:סעיף*|3.10.2.3|רוחב חדר מדרגות|תיקון: תשפ״א|עוגן=תוספת 2 פרט 3.10.2.3}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.2.2|בפרט 3.2.2.2}} ברישה, הרוחב המזערי של המדרגות יהיה 90 ס״מ או הרוחב החופשי המינימלי המתקבל מחישוב המפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.12.4|בפרט 3.2.12.4}}, לפי הרחב מבין השניים.

{{ח:סעיף*|3.10.2.4|מיקום פיר מעלית|תיקון: תשפ״א|עוגן=תוספת 2 פרט 3.10.2.4}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.3.1|בפרט 3.2.3.1(ט)}}, פיר מעלית יכול שיימצא בחלל חדר מדרגות מוגן, ובלבד שבכל פתח של המעלית תותקן דלת אש.

{{ח:סעיף*|3.10.2.5|מעלית חירום|תיקון: תשפ״א|עוגן=תוספת 2 פרט 3.10.2.5}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.7.3.10|בפרט 3.7.3.10 ברישה}}, ניתן שתוגדר מעלית חירום אחת בלבד, והיא אינה נדרשת להיות מעלית אלונקה.

{{ח:סעיף*|3.10.2.6|מאגר מים|תיקון: תשפ״א|עוגן=תוספת 2 פרט 3.10.2.6}}
{{ח:ת}} מאגר מים לצורכי כיבוי אש יכול שיותקן במיקום שאינו גג הבניין.

{{ח:סעיף*|3.10.2.7|שינוי בבניין לאחר תחילת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק י סימן ב|סימן זה}}|תיקון: תשפ״א|עוגן=תוספת 2 פרט 3.10.2.7}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.10.2.1|בפרט 3.10.2.1}}, לגבי בניין או חלק ממנו שבוצע בו אחד או יותר מהשינויים המפורטים להלן לאחר תחילתן של תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות) (תיקון), התשפ״א–2021 {{ח:הערה|(ביום 23.5.2021)}}, לא יחול הפרט הנוגע לעניין השינוי, כמפורט לצידו:
{{ח:תת|(1)}} הקטנת הרוחב הפנוי למעבר בדלת היציאה מחדר מדרגות – {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.10.2.2|פרט 3.10.2.2}};
{{ח:תת|(2)}} הקטנת רוחב חדר מדרגות – {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.10.2.3|פרט 3.10.2.3}};
{{ח:תת|(3)}} התקנת פיר מעלית בחלל חדר מדרגות מוגן – {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.10.2.4|פרט 3.10.2.4}};
{{ח:תת|(4)}} ביטול מעלית חירום או מעלית אלונקה – {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.10.2.5|פרט 3.10.2.5}};
{{ח:תת|(5)}} שינוי מיקומו של מאגר מים לצורכי כיבוי אש שמוצב בגג הבניין למיקום שאינו בגג הבניין – {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.10.2.6|פרט 3.10.2.6}}.

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק ד|חלק ד׳ – בניה במרווחים ומעבר לקו רחוב|תיקון: תשס״ב־2}}

{{ח:סעיף*|4.01|הגדרות|תיקון: תשס״ב־2|עוגן=תוספת 2 חלק ד פרט 4.01}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ד|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אומנה“ – עמוד תמיכה או עמוד נושא קורה לחיזוק הבנין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארגז רוח“ – מבנה העוטף מזחילה וסוגר את המרווח הנוצר בין אגדי גג משופע וקיר חיצון של בנין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בליטה“ – תקרה, עמוד, כרכוב או חלק אחר של בנין הבולט מקירותיו החיצוניים כלפי חוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין קיים“ – בנין שניתן לגביו היתר בניה ערב תחילתן של תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ברי־סול“ – אלמנט בולט בחזית בנין ובו לוחות אופקיים או אנכיים להסתרה מפני השמש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גבלית“ – חלק מבנין הבולט מקירו החיצוני של הבנין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גשמה“ – צינור אנכי הקולט את מי הגשם מהגג ומובילם אל נקז גשמים או אל אמצעי סילוק אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חצר אנגלית“ – שטח בחצר הבנין, שמפלסו מתחת למפלס הקרקע או המדרכה הסמוכה, המיועד לספק אור ואוורור לשטחים ולחללים במרתף הבנין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כרכוב“ – גגון בולט ממבנה המשמש למטרת הצללה, הגנה מפני השמש או לנוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדרכה“ – שטח המיועד למדרכה כחלק מדרך לרבות שטח הגובל בדרך ושבו יש זכות מעבר לציבור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזחילה“ – תעלה פתוחה אופקית, הקולטת מי גשם מגג משופע של בנין או של חלק ממנו ומובילה אותם אל הגשמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצללה (פרגולה)“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (היתר לעבודה מצומצמת)|בתקנות התכנון והבניה (היתר לעבודה מצומצמת), התשכ״ט–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סף“ – אדן או מפתן, במישור התחתון של פתח, המקשר את שתי מזוזות הפתח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות חישוב שטחים“ – {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים)|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים), התשנ״ב–1992}}.

{{ח:סעיף*|4.02|תחולה|תיקון: תשס״ב־2|עוגן=תוספת 2 חלק ד פרט 4.02}}
{{ח:תת|(א)}} יראו כל תכנית כאילו היא מתירה את הקמתם של בנינים, על חלקיהם, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ד|בחלק זה}} והוא כשאין הוראה מפורשת בתכנית האוסרת בניה זו.
{{ח:תת|(ב)}} נקבעו בתכנית הוראות מפורשות לענין או לענינים הקבועים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ד|בחלק זה}}, ינהגו בנושאים אשר פורשו בתכנית לפי הוראות התכנית, ובכל יתר הנושאים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ד|שחלק זה}} דן בהם ינהגו לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ד|חלק זה}}; ואולם לא תאושר בתכנית בליטה מעבר לקו הרחוב במידה העולה על המידות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ד|בסימן זה}}.
{{ח:תת|(ג)}} אין באמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ד|בסימן זה}} כדי להוסיף שטחי בניה מעבר לשטחי הבניה המותרים בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים)|תקנות חישוב שטחים}}.

{{ח:סעיף*|4.03|בליטות המותרות מבנין|תיקון: תשס״ב־2|עוגן=תוספת 2 חלק ד פרט 4.03}}
{{ח:ת}} ועדה מקומית תהא רשאית, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ד|חלק זה}}, להתיר בנייתן של הבליטות המפורטות בטור א׳ בטבלה שלהלן (להלן – הטבלה) ובלבד שלא יבלטו מעבר למרחק כמפורט בטור ב׳ בטבלה או שאורכן, ביחס לרוחב המדרכה, לא יעלה על הקבוע בטור ג׳ בטבלה, הכל לפי הקטן, וכן שנתקיים בהן האמור בטורים ד׳ ו־ה׳ בטבלה ויתר הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ד|חלק זה}}:
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}	{{מוקטן|טור ה׳}}

1	2	3

מספר	סוג בליטה	אורך הבליטה מקו בנין צדי או אחורי	אורך בליטה מקו בנין קדמי שאיננו קו רחוב	אורך הבליטה מקו בנין קדמי שהוא קו רחוב	אורך הבליטה ביחס לרוחב מדרכה	מרחק אופקי מינימלי בין אבן שפת מדרכה לבין קצה הבליטה	גובה מינימלי ממדרכה או מפני הקרקע	הערות

{{מוקטן|במטרים}}	{{מוקטן|במטרים}}	{{מוקטן|במטרים}}	{{מוקטן|במטרים}}	{{מוקטן|במטרים}}

1	כרכוב, גג, ארגז רוח, מזחילה, גבלית, מסתור כביסה	0.75	0.75	0.75 {{ש}} {{מוקטן|ובמסתור כביסה – 0}}	–	0.6	2.4	ראה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 4.07|פרט 4.07}}

2	שלט ניצב למבנה	1.2	1.2	1.2	1⁄3	0.6	2.4	ראה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 4.07|פרט 4.07}}

3	מרפסת – אם אין כוונה אחרת משתמעת בתכנית	0	1.2	1.2	1⁄3	0.6	2.4	ראה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 4.07|פרט 4.07}}

4	סף, אומנה דבוקה, כותרת עמוד, סורג חלון, ברי־סול, ארגז מיזוג אויר, מערכת טיהור אויר, שלט צמוד חזית, סוכך מקופל	0.3	0.3	0.3	–	–	2.4 {{ש}} ממדרכה בלבד	ראה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 4.07|פרט 4.07}}

5	סוכך, גגון בולט מעל כניסה למבנה או חלק ממבנה	3.0	3.0	3.0	–	0.6	2.4	ראה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 4.07|פרטים 4.07}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ד פרט 4.08|ו־4.08}}

6	שער נפתח לרבות דלת (במצב פתוח)	עד גבול המגרש	עד קו הרחוב	0	–	–	–

7	כנפי חלון או תריס	עד גבול המגרש	ללא הגבלה	ללא הגבלה	–	0.6	2.4 {{ש}} ממדרכה בלבד	ראה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 4.07|פרט 4.07}}

8	מרזב אנכי או זרבובית	0.2	0.2	0.2	–	–	–

9	זרקור לרבות הזרוע התומכת בו	0	2.5	2.5	1⁄3	0.6	2.4	ראה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 4.07|פרט 4.07}}

10	עמודים או קורות ואלמנטי שלד לחיזוק בנין קיים או לתוספת קומות	0.75	0.75	0	–	–	קורות – 2.20

11	ארובה, מערכת טיהור אוויר ומערכת מיזוג אויר כתוספת לבנין קיים	0.6	0.6	0	–	–	2.4

{{ח:סעיף*|4.04|הבטחת מראה הרחוב ומעבר תשתית|תיקון: תשס״ב־2|עוגן=תוספת 2 חלק ד פרט 4.04}}
{{ח:תת|(א)}} בליטה תעוצב ותמוקם תוך התחשבות בשאר חלקי הבנין והסביבה ולהנחת דעתו של מהנדס הועדה המקומית.
{{ח:תת|(ב)}} בניה מעבר לקו רחוב לא תפגע במראה הרחוב ולא תפריע להנחת מיתקני תשתית או לשתילת עצים.

{{ח:סעיף*|4.05|בליטות מעבר לקו מגרש|תיקון: תשס״ב־2|עוגן=תוספת 2 חלק ד פרט 4.05}}
{{ח:ת}} בליטות מעבר לקו מגרש יותרו רק לעבר קו רחוב או שטח ציבורי פתוח.

{{ח:סעיף*|4.06|הבלטת יסוד בנין|תיקון: תשס״ב־2|עוגן=תוספת 2 חלק ד פרט 4.06}}
{{ח:ת}} תותר הבלטת יסודות הבנין מעבר לקו רחוב באישור מהנדס הועדה המקומית ובלבד שלא יעלו על מפלס פני הקרקע הסופיים של הרחוב.

{{ח:סעיף*|4.07|איסור הקמת תמיכות ועמודים|תיקון: תשס״ב־2|עוגן=תוספת 2 חלק ד פרט 4.07}}
{{ח:ת}} בבליטות מספר 1 עד 5, 7 ו־9 בטור א׳ בטבלה, לא תותר הקמה של תמיכות או עמודים מחוץ לקו בנין אלא אם כן מתקיים בתמיכה או בעמוד האמור בטור ה׳ בטבלה.

{{ח:סעיף*|4.08|תנאים נוספים להבלטת גגון או סוכך|תיקון: תשס״ב־2|עוגן=תוספת 2 חלק ד פרט 4.08}}
{{ח:ת}} על גגון, כאמור במספר 5, בטור א׳ שבטבלה, יחולו גם תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} רוחבו של הגגון, למעט סוכך מתקפל, בחלק הבולט, לא יעלה על כפל רוחבה של הכניסה שמתחתיו;
{{ח:תת|(2)}} המרחק בין הקצה הבולט של הגגון מעבר לקו בנין, צדי או אחורי, לבין המישור האנכי, העובר דרך גבול המגרש הצדי או האחורי, לפי הענין, כאשר מעברו נכס בנוי או נכס שעליו מותרת בניה, יהיה 1.5 מטרים לפחות.

{{ח:סעיף*|4.09|בניה מותרת במרווח|תיקון: תשס״ב־2, תשס״ח־5, תשע״ג־2|עוגן=תוספת 2 חלק ד פרט 4.09}}
{{ח:ת}} ועדה מקומית תהא רשאית להתיר את בנייתם של המפורטים להלן במרווח:
{{ח:תת|(1)}} גדר שגובהה 1.5 מטרים לכל היותר ובאזורים שאינם מיועדים למגורים – 2 מטרים לכל היותר – מפני הקרקע הגבוהים ביותר, הסמוכים לגדר;
{{ח:תת|(2)}} קיר תומך ובלבד שלגבי קיר תומך שבגבול מגרשים שגובלים זה עם זה, לא יעלה צירוף גובהו עם גובה הגדר הבנויה עליו מפני הקרקע הגובלת עמם – על 3 מטרים; ואולם אם בשל הפרש גבהים שבין אותם מגרשים, יש לבנות קיר כאמור בגובה העולה על 3 מטרים – לא יהא הקיר רצוף אלא מדורג בקפיצות אופקיות של 0.6 מטרים;
{{ח:תת|(3)}} פיר, ארובה ותעלות אוורור למרתפים לרבות חצר אנגלית וכן יציאות חירום, ברוחב שלא יעלה על 1.5 מטרים ובגובה שלא יעלה על 1.5 מטרים ובתנאי שפתח הפליטה של הפיר, הארובה ותעלות האוורור כאמור, שאינם צמודים למבנה שמעל פני הקרקע, לא יפנה לעבר מגרש גובל בנוי או שמיועד לבניה; בחצר אנגלית המשמשת חלק מדרך מוצא יתקיימו גם דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.8.16.2|{{ח:הערה|פרט}} 3.8.16.2}};
{{ח:תת|(4)}} חדר שנאים תת קרקעי, לרבות מהלך מדרגות מקורה בגובה המזערי הדרוש וכן תחנות טרנספורמציה זעירות עיליות ששטחם אינו עולה על 10 מטרים רבועים וגובהם אינו עולה על 1.8 מטרים;
{{ח:תת|(5)}} מיתקני אשפה לבנין, מזגנים וחיפוי אקוסטי להם, ארונות חשמל ותקשורת, מכלי גז ומיתקני תשתית שונים שנועדו לשרת את הבנין, ובלבד שגובהם אינו עולה על 1.5 מטרים;
{{ח:תת|(6)}} מיתקני תשתית תת קרקעיים כולל מכלי מים או דלק, גז בצובר, ולרבות מיתקנים עיליים הקשורים בהן, שגובהם אינו עולה על 1.5 מטרים;
{{ח:תת|(7)}} שביל להולכי רגל לרבות שביל מרוצף, כבש, חניה סלולה או מרוצפת לרבות דרך גישה לחניה;
{{ח:תת|(8)}} גשר להולכי רגל או כבש נגיש המוביל לכניסה בחזית צדדית ובלבד שרוחבו הכולל לא יעלה על מחצית המרווח הצדי ויהיה צמוד לקו הבנין או לבנין, ושגובה רום רצפתו לא יעלה על 1.5 מטרים ממפלס המדרכה;
{{ח:תת|(8א)}} כבש המוביל לכניסה בחזית אחורית, לצורך ביצוע התאמות נגישות לאדם עם מוגבלות, ובלבד שיתקיימו בו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכבש ימוקם תוך מזעור ההפרעה למשתמשי הבניין ומשתמשי הבניינים הגובלים בו, ולמיתקנים הקיימים בחזית האחורית ולשימוש הנעשה בהם;
{{ח:תתת|(2)}} רוחב המעבר החופשי של פני הכבש יהיה לפי המידה שנקבעה בת״י 1918 חלק 2 כהגדרתו {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.30|בפרט 8.30}};
{{ח:תת|(9)}} מדרגות וכבשים בלתי מקורים לירידה למרתפים, למשטחי חניה ולחצרות, ואם היה הדבר חובה לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות}} – גם לעלייה מהם, למעט כבש ירידה לרכב ובלבד שגובהם אינו עולה על 1.5 מטרים;
{{ח:תת|(10)}} מדרגות, כבשים וגשר להולכי רגל ממפלס המדרכה לכניסה הקובעת לבנין, לרבות בתחום מרווח קדמי ומדרכה ובתנאי שלא יעברו את קו הרחוב;
{{ח:תת|(11)}} יסודות מבנה עד למפלס פני הקרקע הסופיים;
{{ח:תת|(12)}} מצללה הבולטת מעבר לקו הבנין עד 40% אל תוך המרווח ובלבד שהיא בנויה מחומרים קלים כגון עץ, מתכת או פלסטיק.

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק ה|חלק ה׳: שלד בנין ובידודו התרמי והאקוסטי של הבנין}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ה סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף*|5.01|הגדרות|תיקון: תש״ם־3, תשמ״ו, תשס״ז־5|עוגן=תוספת 2 פרט 5.01}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ה|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הטרחה“ – כוחות פנימיים, מומנטים, מאמצים, עיוותים והשפעות אחרות הנגרמים בשלד על ידי עמסים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מאושרת“ – מכון התקנים הישראלי וכל מי שאישר הממונה על התקינה לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 12|סעיף 12(א) לחוק התקנים, התשי״ג–1953}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצב גבולי“ – ההטרחה העלולה לפגוע במצבו התקין של שלד או במהותו של שלד בנין המיועד למטרה מיוחדת או לגרום לאבדן יציבותו, לשבר, לדפורמציה גבולית, לפגיעה באטימות מיכלי נוזלים, לאבדן מהותו של שלד המחסין חמרים רדיו־אקטיביים ולפגיעות אחרות כיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקדם הבטחון“ – המספר המתקבל מחילוקה של ההטרחה הגורמת למצב גבולי בהטרחה המתהווה על־ידי עמסים הפועלים על הבנין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיר כפול דופן“ – קיר הבנוי משתי דפנות וביניהן חלל אוויר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיר מסיבי“ – קיר הבנוי מחומר מוצק או מלבנים או מבלוקים מלאים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיר נושא“ – קיר המהווה חלק משלד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שלד“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תסבולת“ – הכוח הפנימי המקסימלי אשר יכול להתפתח בחתך, לרבות תסבולת חתך (SECTION CAPACITY) ותסבולת רכיב או מבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תסבולת רכיב או מבנה“ – העומס המקסימלי אשר הרכיב או המבנה מסוגלים לשאת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקרה הכוללת גופי מילוי מפח“ – כל רצפה או תקרת צלעות או תקרת ערוגות מבטון מזוין, בעלת טבלה עליונה וטבלה תחתונה נושאת (חתך I), או טבלה תחתונה בלתי נושאת מסוג תקרת ”רביץ“ (חתך T), כאשר גופי המילוי של רצפה או תקרה כאמור, עשויים מפח גלי או מפח שטוח, בין שיש בהן את כל הרכיבים הנדרשים לפי תקן ישראלי, ת״י 466: חוקת הבטון, ובין אם חלקם או כולם חסרים.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ה סימן ב|סימן ב׳: שלד הבנין|תיקון: תש״ם־3}}

{{ח:סעיף*|5.02|שלד בנין ומקדם הבטחון|תיקון: תש״ם־3, תשס״ז־5|עוגן=תוספת 2 פרט 5.02}}
{{ח:תת|(א)}} כל בנין יהיה בעל שלד.
{{ח:תת|(ב)}} שלד יתוכנן וייבנה באופן שתימנע פגיעה כלשהי במצבו התקין של הבנין, לרבות התהוות מצב גבולי.
{{ח:תת|(ג)}} מילוי הוראות סעיף קטן (ב) יובטח באמצעות מקדם הבטחון שנקבע בתקן, ובאין תקן – בחוות דעת של בעל הכשרה מקצועית מתאימה בענין הנידון שהוסמך לכך מטעם שר הפנים.
{{ח:תת|(ד)}} אם שלד הבנין בנוי מבטון לא מזויין, בטון מזויין, בטון דרוך ובטון טרום, הוא יתוכנן וייבנה בהתאם לתקן ישראלי ת״י 466.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בפרט משנה (ד), על תיקון שלד שבו תקרה הכוללת גופי מילוי מפח, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תיקון השלד יתוכנן ויבנה בהתאם למקדמי הבטיחות החלקיים לעומסים ולחומרים, הן לצורך חישוב תקרות הכוללות גופי מילוי מפח במצב גבולי של הרס, והן לצורך תכנון חיזוקן, כפי שנקבעו בתקן ישראלי ת״י 466: חוקת הבטון, במהדורות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} חלק 1 – מהדורת יוני 1987;
{{ח:תתתת|(ב)}} חלק 2 – מהדורת ינואר 1979;
{{ח:תתתת|(ג)}} חלק 3 – מהדורת יולי 1987;
{{ח:תתת|(2)}} תסבולת הגזירה לא תעלה על חוזקי הגזירה הנקובים בתקן ישראלי ת״י 466 במהדורות האמורות בפסקה (1); תסבולת הכפיפה תחושב על פי תקן ישראלי ת״י 466 העדכני;
{{ח:תתת|(3)}} לצורך תכנון וחישוב התיקון תוזנח תרומת הבטון לקבלת כוחות הגזירה; רכיבי החיזוק המתוכנן לתקרה יישאו את מלוא ההטרחה לגזירה;
{{ח:תתת|(4)}} חישוב הכוחות הפנימיים בתקרה הכוללת גופי מילוי מפח, ייעשה בשיטות פיסיקליות הנדסיות מהימנות ובהתאם להנחיות מהנדס הוועדה המקומית; לחישוב האמור יצורף טופס בדיקה לפי הנוסח שבנספח א׳ לסימן זה;
{{ח:תתת|(5)}} בחישובי תסבולת גזירה או כפיפה של תקרה הכוללת גופי מילוי מפח ניתן להסתמך על תקנים או כללים אחרים, ובלבד שאושרו בידי שר הפנים או מי שמונה על ידו לשם כך.

{{ח:סעיף*|5.03|שיטת בניה|תיקון: תש״ם־3, תשס״ה־3|עוגן=תוספת 2 פרט 5.03}}
{{ח:ת}} שיטת בניה תהא מבוססת על חישובים סטטיים ומבחנים הנדסיים ויתקיימו לגביה תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} החישובים הסטטיים יוכיחו כי נעשה בהם ניתוח ברור על פעולת הכוחות המתהווים בשלד על־ידי העמסים ונתמלאו הדרישות הקונסטרוקטיביות לגבי השלד תוך מתן הדעת על תכונות חמרי הבניה;
{{ח:תת|(2)}} קיים ניסיון הנדסי לגבי השיטה המוצעת; באין ניסיון כאמור, ימציא מתכנן שלד הבנין חוות דעת של בעל הכשרה מקצועית מתאימה בענין הנדון שהסמיכו לכך שר הפנים, כי השיטה האמורה ראוייה לשימוש.

{{ח:סעיף*|5.04|בדיקת ביסוס הבנין ושלדו|תיקון: תשל״ב, תש״ם־3, תשמ״ו, תשנ״ח|עוגן=תוספת 2 פרט 5.04}}
{{ח:תת|(א)}} הקרקע שבה יוקם הבנין תיבדק בהתאם לתקן ישראלי ת״י 940, הדן בביסוס לבנינים.
{{ח:תת|(ב)}} דוגמאות חומרי הבניה ומוצרי הבניה של השלד ייבדקו על ידי מעבדה מאושרת אשר תקבע את איכותם ואם נתקיימו לגביהם דרישות התקנים, להבטחת מילוי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.02|סעיף 5.02(ב)}}, כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} בשלד עשוי פלדה – התאמת כל המוצרים לדרישות ת״י 1225 חלק 1 – חוקת מבני פלדה, לענין צינורות פלדה למבנים – ת״י 1458, לענין פחי סיכוך צורתיים מפלדה – ת״י 1508, והתאמת ציפויים של רכיבי השלד למטרות הגנה מפני שריפה – ת״י 1733 חלק 1.2;
{{ח:תתת|(2)}} בשלד עשוי בטון מזוין – התאמת הבטון ומרכיביו לדרישות ת״י 466 ולדרישות ת״י 118; לענין צמנט – ת״י 1, לענין אגרגאטים – ת״י 3, ולענין מוספים לבטון – ת״י 896. התאמת פלדה לזיון בטון לת״י 466, ת״י 580, ת״י 739 ות״י 893. התאמת פלדת דריכה לת״י 1735;
{{ח:תתת|(3)}} סיכוך גגות קלים בהתאם לדרישות ת״י 1556.
{{ח:תת|(ג)}} נקבע בממצאי מעבדה מאושרת כי חומר אינו בהתאם לתקן –
{{ח:תתת|(1)}} תודיע המעבדה המאושרת לועדה המקומית על הדבר לאלתר;
{{ח:תתת|(2)}} תוך 7 ימים ימציא מבקש ההיתר לועדה המקומית חוות דעת של מתכנן שלד הבנין וחוות דעת של האחראי לביקורת בדבר איכות חומרי השלד הדרוש לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.02|סעיף 5.02(ב)}}, לרבות הוראות בדבר אמצעים מתקנים; במידת הצורך ימסור מבקש ההיתר גם חוות דעת מאת מעבדה מאושרת בדבר ביסוס הבנין ושלדו המסתמכת על ניסוי העמסה לפי ת״י 252 ועל בדיקות השלד לפי ת״י 261 חלק 6 ות״י 118.
{{ח:תת|(ד)}} רשאי המהנדס לפטור בעל היתר או האחראי לביצוע השלד מהחובה לקיים הוראות סעיפים קטנים (א)–(ג), אם קיימות, לדעתו, נסיבות מיוחדות מצדיקות.

{{ח:סעיף*|5.05|חומרי בניה ושיטות פסולים|תיקון: תשס״ה־3, תשס״ז־3|עוגן=תוספת 2 פרט 5.05}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייבנה שלד, כולו או מקצתו, מחומרים שאינם בהתאם לתקן; חומר בניה שאינו בהתאם לתקן יסולק מאתר הבניה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייבנה שלד על פי שיטת בניה שלא מתקיימות בה הוראות כל דין לרבות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.03|פרט 5.03}}.
{{ח:תת|(ג)}} נבנה חלק כלשהו מהשלד מחומרים שאינם בהתאם לתקן או על פי שיטת בניה שאינה ממלאת אחר הוראות כל דין – ייהרס השלד או יתוקן.
{{ח:תת|(ד)}} על תיקון שלד שבו תקרה הכוללת גופי מילוי מפח, יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.02|פרט 5.02(ה)}}.

{{ח:סעיף*|5.06|עמסים|תיקון: תש״ם־3, תשמ״ג־3, תשע״ב־3|עוגן=תוספת 2 פרט 5.06}}
{{ח:תת|(א)}} בחישובים הסטטיים יובאו בחשבון בנוסף למשקלו העצמי של הבנין העמסים והגורמים כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} עומס שימושי המהווה את העומס הגדול ביותר העלול להיגרם עקב שימוש בבנין בהתאם לייעודו ובלבד שלא יפחת מהעומס שנקבע בתקן ישראלי ת״י 412;
{{ח:תתת|(2)}} עומס שלג על הגג שנקבע בתקן ישראלי ת״י 412;
{{ח:תתת|(3)}} עומס כתוצאה מרוחות שנקבע בתקן ישראלי ת״י 414;
{{ח:תתת|(4)}} עומס כתוצאה מרעידת אדמה שחישובו יבוסס על תקן ישראלי ת״י 413;
{{ח:תתת|(5)}} ההשפעה הדינמית של תנועת מכונות, מעליות, מנופים, כלי רכב וכיוצא באלה;
{{ח:תתת|(6)}} העמסים העלולים לפעול על חלקי השלד בעת הקמת הבנין.
{{ח:תת|(ב)}} בכפוף לסעיף 5.06(א)(6) תתוכנן שיטת בנייתו של שלד המבטיחה קיום הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.02|סעיף 5.02(ב)}}.

{{ח:סעיף*|5.07|צירוף עמסים בחישובים הסטטיים|עוגן=תוספת 2 פרט 5.07}}
{{ח:תת|(א)}} בחישובים הסטטיים של כל חלק מחלקיו של השלד יובא בחשבון אותו צירוף של העמסים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.06|בסעיף 5.06(א)}}, הגורם להטרחה המקסימלית.
{{ח:תת|(ב)}} החישובים הסטטיים של גג לא יתבססו על הנחה שלפיה פועלים בעת ובעונה אחת עומס הנגרם מרוחות ועומס הנגרם על־ידי שלג או עומס שימושי.
{{ח:תת|(ג)}} חישובים סטטיים לא יתבססו על הנחה לפיה עומס הנגרם מרוחות ועומס הנגרם מרעידת אדמה פועלים בעת ובעונה אחת.

{{ח:סעיף*|5.08|עומס אפקי על מעקה|תיקון: תשל״ב, תשמ״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 5.08}}
{{ח:ת}} העומס האפקי על מעקה של מרפסת, של חדר מדרגות או של גג, ייקבע על פי החישובים שהוגשו על־ידי האחראי לביצוע השלד ובלבד שלא יפחת מהעומס שנקבע בתקן הישראלי ת״י 1142.

{{ח:סעיף*|5.09|חובת שילוט לציון עומס שימושי מותר|עוגן=תוספת 2 פרט 5.09}}
{{ח:ת}} עולה העומס השימושי על רצפה על חמש מאות קילוגרמים למטר מרובע, יוצב במקום בולט לעין שלט לציון העומס השימושי המותר על הרצפה האמורה.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ז־5}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳: טופס בדיקה מפורטת לצורך קבלת היתר בניה לתיקון תקרה הכוללת גופי מילוי מפח''' {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.02|פרט 5.02(ה)(4)}})}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנספח הושמט)}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ה סימן ג|סימן ג׳: איטום בנין נגד טחב ולחות}}

{{ח:סעיף*|5.30|איטום נגד טחב ורטיבות|עוגן=תוספת 2 פרט 5.30}}
{{ח:ת}} כל אימת שגבהו היחסי של נכס, שיפוע הקרקע שלו או כל גורם אחר בסביבה עלולים לגרום לחדירת מים ורטיבות לבנין ולהתהוות טחב בחלקי הבנין, יאוטם חלקו התחתון של הבנין למניעת חדירת מי גשם, מי תהום וזרמי מים תת־קרקעיים לתוכו.

{{ח:סעיף*|5.31||תיקון: תשמ״ז|עוגן=תוספת 2 פרט 5.31}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|5.32|מניעת חדירת מים ורטיבות דרך קירות חיצונים|עוגן=תוספת 2 פרט 5.32}}
{{ח:ת}} קירותיו החיצונים של בנין יתוכננו וייבנו באופן המונע חדירת מים ורטיבות לתוכו מבחוץ.

{{ח:סעיף*|5.33|איטום בחמרים אספלטיים|תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 פרט 5.33}}
{{ח:תת|(א)}} גגו של בנין, קירות ורצפות של המרתפים והמקלטים התת־קרקעיים ורצפות חדרי השירות, למעט אלה שבקומה התחתונה, יאוטמו בחמרים אספלטיים.
{{ח:תת|(ב)}} טיב החמרים המתאימים ושיטת האיטום ייקבעו בידי עורך הבקשה או האחראי לביקורת, לפי הענין, בהתאם לכללי המקצוע המקובלים.

{{ח:סעיף*|5.34|הרחקת מי הצפה|עוגן=תוספת 2 פרט 5.34}}
{{ח:ת}} מרתף או מקלט תת־קרקעי שאינו מנוקז בדרך גרוויטציונית והנמצא במקום שעלול להיות מוצף על־ידי מי תהום, מי גשם או דליפות מצנרת אספקת המים או מערכת ביוב, יצוייד במערכת שאיבה המסוגלת להסיר מעליו את מי ההצפה.

{{ח:סעיף*|5.35|הפעלה אוטומטית של משאבות ניקוז|עוגן=תוספת 2 פרט 5.35}}
{{ח:תת|(א)}} במרתף של בנין רב־קומות או בנין המשמש להתקהלות ציבורית, שאינו מנוקז בדרך גרוויטציונית והמכיל גנרטורים, משאבות מים, או מכונות לאיוור, להסקה או להפעלת מעליות, יותקן תחת רצפתו בור אטום ובו משאבות ניקוז להסרת מי ההצפה מעליו.
{{ח:תת|(ב)}} משאבות הניקוז יופעלו באופן אוטומטי עם עליית פני המים במרתף לגובה העלול לסכן את פעולתם התקינה של הגנרטורים והמכונות האחרות שבמרתף.

{{ח:סעיף*|5.36|נדבך ראש|עוגן=תוספת 2 פרט 5.36}}
{{ח:תת|(א)}} קיר הנמשך והעולה מעל פני גג יכוסה בנדבך ראש שמשטחו העליון יהיה משופע כלפי הגג.
{{ח:תת|(ב)}} נדבך ראש יהיה עשוי מחומר מגן אשר ימנע חדירת מים ורטיבות לקיר.

{{ח:סעיף*|5.37|עובי קיר|עוגן=תוספת 2 פרט 5.37}}
{{ח:ת}} בקביעת עביו של קיר יובאו בחשבון, בנוסף לחישובים הדרושים לקיום הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.02|סעיף 5.02(ב)}}, הדברים האלה:
{{ח:תת|(1)}} שיטת הבניה ותכונות חמרי הבניה;
{{ח:תת|(2)}} חמרי המליטה וציפוי הקיר;
{{ח:תת|(3)}} בידודו של הקיר נגד חום, קור, רטיבות ורעש.

{{ח:סעיף*|5.38|חמרי בניה ומליטה|עוגן=תוספת 2 פרט 5.38}}
{{ח:ת}} חמרי הבניה והמליטה לבניית קיר יהיו בהתאם לתקן.

{{ח:סעיף*|5.39|בידור תרמי|תיקון: תשמ״ה־2, תשנ״ו־5, תשס״א, תשס״ב־4|עוגן=תוספת 2 פרט 5.39}}
{{ח:תת|(א)}} בידודם התרמי של אלמנטי המעטפת של בניני מגורים יתוכנן ויבוצע בהתאם לתקן ישראלי, ת״י 1045 – חלק 1, של בתי ספר וגני ילדים יתוכנן ויבוצע בהתאם לתקן ישראלי, ת״י 1045 – חלק 2, של בניני משרדים יתוכנן ויבוצע בהתאם לתקן ישראלי, ת״י 1045 – חלק 3: בידוד תרמי של בנינים: בניני משרדים ושל בתי חולים יתוכנן ויבוצע בהתאם לתקן ישראלי, ת״י 1045 חלק 5 – בידוד תרמי של בנינים: בתי חולים.
{{ח:תת|(ב)}} בידודם התרמי של אלמנטי המעטפת של בנינים שאינם בניני מגורים, בתי ספר, גני ילדים, בניני משרדים או בתי חולים, יתוכנן ויבוצע כך שיבטיח כי ההתנגדות התרמית האופיינית המזערית שלהם תהיה
{{ח:תתת}} 0.3 מ״ר × מעלות °צווט
{{ח:תת}} ובאזורים הרריים, בערבה ובעמק בית שאן, בידודם התרמי של אלמנטי המעטפת של בנינים שאינם בניני מגורים, בתי ספר, גני ילדים, בניני משרדים או בתי חולים, יתוכנן ויבוצע כך שיבטיח כי ההתנגדות התרמית האופיינית המזערית שלהם תהיה
{{ח:תתת}} 0.7 מ״ר × מעלות °צווט

{{ח:סעיף*|5.40||תיקון: תשמ״ה־2, תשמ״ז, תשנ״ו־5, תשס״ב־4, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 5.40}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|5.41||תיקון: תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 5.41}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|5.42||תיקון: תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 5.42}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|5.43||תיקון: תשל״ב, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 5.43}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ה סימן ד|סימן ד׳ – עמידות אש של שלד הבנין|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|5.60|עמידות אש|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 5.60}}
{{ח:ת}} בעמידות האש של שלד הבניין יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ג סימן ב|סימן ב׳ בפרק ג׳ לחלק ג׳}}.

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק ו|חלק ו׳ – אצירת אשפה וסילוקה מבניין {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״ט־2, תש״ף}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ו סימן א|סימן א׳ – פרשנות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״ט־2, תש״ף}}

{{ח:סעיף*|6.01||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.01}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ו סימן ב|סימן ב׳ – בחירת כלי אצירת אשפה, מבנה לריכוזם ואיתורו {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״ט־2, תש״ף}}

{{ח:סעיף*|6.02||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.02}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ו סימן ג|סימן ג׳ – תכנון וגימור מבנה לאחסון כלי אצירת אשפה {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״ט־2, תש״ף}}

{{ח:סעיף*|6.03||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.03}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6.04||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.04}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6.05||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.05}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6.06||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.06}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6.07||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.07}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6.08||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.08}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6.09||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.09}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6.10||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.10}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6.11||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.11}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6.12||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.12}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6.13||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.13}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ו סימן ד|סימן ד׳ – העברת אשפה מקומות הבניין לחדר אשפה בקומת קרקע {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״ט־2, תש״ף}}

{{ח:סעיף*|6.14||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.14}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6.15||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.15}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6.16||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.16}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6.17||תיקון: תשס״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 6.17}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק ז|חלק ז׳: הוראות מיוחדות בנוגע לבנין גבוה, לבנין רב־קומות ולבנינים אחרים}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף*|7.00.01|הגדרות|תיקון: תש״ם־3, תשמ״ד־4, תשמ״ט־2, תשס״ז־2, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.01}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דלת אש“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדר מדרגות מוגן“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר דליק“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיצת אש“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מינהרה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן טכני“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקני בטיחות אש“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת מדרגות חיצונית“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל אספקת מים מקומי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מ״ר“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיר“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרוזדור“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיר־אש“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות כבאות“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שלד“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנות התכנון והבניה (חישובים סטטיים ותכניות קונסטרוקציה), תשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף*|7.00.02|תחולה|תיקון: תש״ם־3, תשמ״ט־4, תשנ״א, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.02}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן א|סימנים א׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן טז|ט״ז}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן יז|ו־י״ז}} יחולו על בנין גבוה ובנין רב־קומות בלבד, זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז|בחלק זה}} או {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יז|בחלק י״ז}}.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן ב|סימן ב׳: דרך גישה וחלונות בבנין גבוה או בבנין רב־קומות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|7.00.03||תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.03}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.00.04||תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.04}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.00.05||תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.05}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.00.06||תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.06}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.00.07||תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.07}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן ג|סימן ג׳: חדרי מדרגות ופרוזדורים {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|7.00.08||תיקון: תש״ם־3, תש״ם־4, תשמ״ה־2, תשנ״ז, תשנ״ח־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.08}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.00.09||תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.09}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.00.10||תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.10}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.00.11||תיקון: תש״ם־3, תש״ס, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.11}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.00.12||תיקון: תש״ם־3, תשנ״ח־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.12}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן ד|סימן ד׳: הפרדה בין קומות השירותים ובין יתר חלקי הבנין {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|7.00.30||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ו, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.30}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.00.31||תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.31}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן ה|סימן ה׳: מידותיהן של מדרגות בבנין {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תש״ם־3}}

{{ח:סעיף*|7.00.50||תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.50}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.00.51||תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.51}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן ה|סימן ה׳: גגו של בנין גבוה או רב־קומות|תיקון: תש״ם־3}}

{{ח:סעיף*|7.00.80|צורת הגג|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.80}}
{{ח:תת|(א)}} גגו של בנין גבוה או רב־קומות יהיה שטוח או בעל שיפוע קל שאינו עולה על 10%.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על גגות מגדלים או בנינים שבנייתם מותרת מעל מפלס הגג כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.00.81|בסעיף 7.00.81}}.

{{ח:סעיף*|7.00.81|בניה מותרת על מפלס הגג|תיקון: תשנ״ו־3|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.81}}
{{ח:תת|(א)}} בנייתם של אלה מותרת מעל מפלס הגג בבנין גבוה או בבנין רב־קומות –
{{ח:תתת|(1)}} המשך חלל חדר המדרגות;
{{ח:תתת|(2)}} חדר מכונות להפעלת מעלית;
{{ח:תתת|(3)}} חדר מכונות להפעלת איוור ומיזוג אוויר ותאים למפוחי אוויר;
{{ח:תתת|(4)}} מאגרי מים;
{{ח:תתת|(5)}} תא מצנח האשפה וכלי ניקויו.
{{ח:תת|(ב)}} בנייתם של הבנינים המפורטים בסעיף קטן (א) לא תותר אלא אם יתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שטחם הכולל לא יעלה על 25% משטח הגג;
{{ח:תתת|(2)}} איתורם לא יפגע לדעת הועדה המקומית בצורת הגג.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף זה, על בניה למגורים בלבד, מעל מפלס הגג בבנין גבוה או בבנין רב־קומות יחולו ההוראות המיוחדות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.00.83|שבסעיף 7.00.83}}.

{{ח:סעיף*|7.00.82||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ב, תשנ״ט־3, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.82}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.00.83|בניה למגורים מעל מפלס הגג בבנין קיים|תיקון: תשמ״ב, תשנ״ו־3, תשס״ח־5, תשס״ט־9|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.83}}
{{ח:ת}} בבנייה מעל למפלס הגג בבניין קיים יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ח סימן ל|סימן ל׳ {{ח:הערה|לפרק ח׳}} בחלק ג׳}}.

{{ח:סעיף*|7.00.84||תיקון: תשנ״ז, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.00.84}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן ו|סימן ו׳: מעליות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|7.01.00||תיקון: תשמ״ג־2, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.01.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.02.00||תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.02.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.03.00||תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.03.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.04.00||תיקון: תשנ״ו, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.04.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.05.00||תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.05.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.06.00||תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.06.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.07.00||תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.07.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.08.00||תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.08.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.09.00||תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.09.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.10.00||תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.10.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.11.00||תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.11.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן ז|סימן ז׳: שלד הבנין}}

{{ח:סעיף*|7.30.00|תחולה|עוגן=תוספת 2 פרט 7.30.00}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ה|חלק ה׳}} המתייחסות ליציבות שלד הבנין, לתכנית קונסטרוקציה ולחישובים סטטיים יחולו לגבי בנין גבוה ורב־קומות, בשינויים המחוייבים לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן ז|סימן זה}} יחולו לגבי –
{{ח:תתת|(1)}} בנין רב־קומות;
{{ח:תתת|(2)}} בנין גבוה שגבהו מעל רצפת הקומה הנמוכה ביותר או מעל פני הקרקע הנמוכים ביותר שלידו עולה על 20.00 מטרים;
{{ח:תתת|(3)}} בנין שהיחס בין גבהו לרחבו הממוצע עולה על 2:1.

{{ח:סעיף*|7.31.00|חישובים סטטיים|עוגן=תוספת 2 פרט 7.31.00}}
{{ח:ת}} בכפוף {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק טו|לתקנות התכנון והבניה (חישובים סטטיים ותכניות קונסטרוקציה), תשכ״ח–1968}}, יכללו החישובים הסטטיים של בנין כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.30.00|בסעיף 7.30.00(ב)}} את כל העמסים והכוחות הפועלים על הבנין ועל חלק מחלקיו, הכל בהתאם לייעוד הבנין.

{{ח:סעיף*|7.32.00|עמסים אנכיים|עוגן=תוספת 2 פרט 7.32.00}}
{{ח:תת|(א)}} העמסים האנכיים הפועלים על בנין כאמור ועל חלק מחלקיו יחושבו בהתאם לתקן ישראלי ת״י 412.
{{ח:תת|(ב)}} הפחתתו של העומס השימושי בחישוב העמודים והיסודות של הבנין תיערך בהתאם לתקן האמור.
{{ח:תת|(ג)}} תקרות בנינים תת־קרקעיים המשמשות למכבי־אש כגישות לקירות חוץ או כמדרכה או מעבר לכלי רכב, תשאנה עומס מחולק של 1.0 טון למטר מרובע או עומס מרוכז של 5.0 טון מגלגל של כלי רכב, הכל לפי העומס הגדול.

{{ח:סעיף*|7.33.00|עומס הרוח|תיקון: תשע״ב־3|עוגן=תוספת 2 פרט 7.33.00}}
{{ח:ת}} חישוב עוצמתם של כוחות הרוח הפועלים על בניין ייערך כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.06|בסעיף 5.06(א)(3)}}, בהתאם לתקן הישראלי ת״י 414.

{{ח:סעיף*|7.34.00|עומס הנגרם על־ידי רעידת אדמה|עוגן=תוספת 2 פרט 7.34.00}}
{{ח:ת}} חישוב העומס העלול להיגרם על־ידי רעידת אדמה ייערך בהתאם להוראות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.06|בסעיף 5.06(א)(4)}}.

{{ח:סעיף*|7.35.00|עומס מקסימלי|עוגן=תוספת 2 פרט 7.35.00}}
{{ח:תת|(א)}} חישוב יציבות השלד על חלקיו יכלול העמסות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ההעמסה האפקית עקב רוח או רעידת אדמה הגורמת למאמצים מקסימליים, בהנחה שהכוחות האפקיים עלולים לתקוף בכל כיוון שהוא;
{{ח:תתת|(2)}} לעומס העלול להיגרם על־ידי רעידת אדמה ייווסף אותו חלק מהעומס השימושי המוגדר בתקן;
{{ח:תתת|(3)}} לעומס העלול להיגרם על־ידי כוחות הרוח ייווסף העומס השימושי או אותו חלק ממנו הגורם יחד עם שאר העמסים למאמצים מקסימליים.
{{ח:תת|(ב)}} בחישוב יציבות השלד על חלקיו לא יצורפו העומס העלול להיגרם על־ידי כוחות הרוח והעומס העלול להיגרם עקב רעידת אדמה.

{{ח:סעיף*|7.36.00|הקשחת השלד|עוגן=תוספת 2 פרט 7.36.00}}
{{ח:ת}} בבנין כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.30.00|בסעיף 7.30.00(ב)}} תתוכנן מערכת אלמנטים מקשיחים הן במישורים אפקיים והן במישורים אנכיים, המסוגלים לשאת את כל העמסים האפקיים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.35.00|בסעיף 7.35.00}}.

{{ח:סעיף*|7.37.00|אלמנטים מקשיחים אנכיים|עוגן=תוספת 2 פרט 7.37.00}}
{{ח:תת|(א)}} ואלה האלמנטים המקשיחים האנכיים המסוגלים לשאת את ההטרחה הנובעת מהעומס המקסימלי כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.35.00|בסעיף 7.35.00}}:
{{ח:תתת|(1)}} קירות בודדים;
{{ח:תתת|(2)}} קירות במערכות;
{{ח:תתת|(3)}} מסגרות קשיחות;
{{ח:תתת|(4)}} מסבכים אנכיים.
{{ח:תת|(ב)}} בחישוב הכוחות הפועלים על האלמנטים המקשיחים האמורים תובא בחשבון האכסצנטריות של הכוחות התוקפים ביחס למרכז הקשיחות, והאכסצנטריות האמורה לא תהיה קטנה מ־5% מאורך ציר הבנין הניצב לכיוון פעולת העומס האפקי.

{{ח:סעיף*|7.38.00|נשיאת מאמצים מסביב לפתחים בקיר המשמש אלמנט מקשיח|תיקון: תשל״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 7.38.00}}
{{ח:תת|(א)}} בקביעת קשיחות קיר מסיבי המשמש כאלמנט מקשיח יובאו בחשבון מידות הפתחים שבו אם ארכם גדול מ־1⁄4 אורך הקיר וגבהם עולה על 1⁄4 גובה הקומה.
{{ח:תת|(ב)}} האחראי לביצוע השלד יתכנן את נשיאת כל המאמצים מסביב לפתח האמור.

{{ח:סעיף*|7.39.00|דיאפרגמות אפקיות|עוגן=תוספת 2 פרט 7.39.00}}
{{ח:תת|(א)}} תקרות הביניים בבנין כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.30.00|בסעיף 7.30.00(ב)}} ישמשו כדיאפרגמה קשיחה המעבירה את העומס האפקי אל האלמנטים האנכיים בכל קומה.
{{ח:תת|(ב)}} התקרות האמורות ישאו את כל כוחות הגזירה והמומנטים המתעוררים בהן עקב הכוחות האפקיים, על־ידי שימוש באמצעים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקרה מסיבית או הוספת צלעות מחלקות בתקרת צלעות;
{{ח:תתת|(2)}} עיבוד פרטי החיבורים בין הקירות המקשיחים ובין התקרה הבולטת מעבר להם באופן שהתקרה תוכל לשאת גם את כוחות הפיתול שיתעוררו שם;
{{ח:תתת|(3)}} בתקרת צלעות תוצק פלטת בטון עליונה, זולת אם לפי החישובים הסטטיים מסוגלות הצלעות לבדן לשאת את ההטרחה הנובעת מהיות התקרה דיאפרגמה אפקית.
{{ח:תת|(ג)}} בתקרות המורכבות מאלמנטים טרומיים יש להבטיח העברת הכוחות בין הדיאפרגמות האפקיות ובין האלמנטים המקשיחים.

{{ח:סעיף*|7.40.00|דפורמציות|תיקון: תשל״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 7.40.00}}
{{ח:תת|(א)}} האחראי לביצוע השלד יחשב את ההזזה האפקית המקסימלית של הפינה העליונה של הבנין כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.30.00|בסעיף 7.30.00(ב)}} עקב העומס האפקי המקסימלי.
{{ח:תת|(ב)}} בחישוב ההזזה האמורה תובא בחשבון גם שקיעה אלסטית של קרקע היסוד עקב ההעמסה האפקית.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (ב) לא יחולו על בנין כאמור המבוסס על סלע שמאמצו המותר עולה על 8 ק״ג/סמ״ר.
{{ח:תת|(ד)}} שיעור ההזזה האפקית המקסימלית המותר לא יעלה על 1/2000 מגובה הבנין.
{{ח:תת|(ה)}} שיעור ההזזה היחסית המקסימלית בין שתי תקרות סמוכות בפינות העליונות שלהן, לא יעלה על 1/1000 מגובה הקומה שביניהן.

{{ח:סעיף*|7.41.00|יציבות נגד הפיכה|עוגן=תוספת 2 פרט 7.41.00}}
{{ח:ת}} בשלד בנין כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.30.00|בסעיף 7.30.00(ב)}} לא יעלה המומנט המהפך עקב העומס האפקי המקסימלי על 2⁄3 מהמומנט המייצב עקב המשקל העצמי בלבד.

{{ח:סעיף*|7.42.00|חישוב השלד|תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 7.42.00}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ה|בחלק ה׳}}, לא ייבנה שלד בנין כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.30.00|בסעיף 7.30.00(ב)}} אלא מבטון מזויין, בטון דרוך, בטון טרום או קונסטרוקצית פלדה.
{{ח:תת|(ב)}} שלד כאמור בנוי מבטון מזויין, בטון דרוך ובטון טרום יחושב כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.02|בסעיף 5.02}}.
{{ח:תת|(ג)}} שלד כאמור בנוי מקונסטרוקצית פלדה יחושב בהתאם לתקן.

{{ח:סעיף*|7.43.00|הגנה על שלד מקונסטרוקצית פלדה|תיקון: תש״ם־3, תשנ״ב־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.43.00}}
{{ח:תת|(א)}} שלד מקונסטרוקצית פלדה יצופה ציפוי מגן נגד אש (להלן – ציפוי), שיהיה עמיד אש למשך זמן כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} הציפוי, עם שלד מקונסטרוקצית פלדה יהווה אלמנט עמיד אש של 3 שעות לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), הציפוי עם שלד של תקרות וקירות פלדה יהווה אלמנט עמיד אש של שעתיים לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בפסקאות (1) ו־(2) הציפוי עם שלד מקונסטרוקצית פלדה במרתף הבנין יהווה אלמנט עמיד אש של 4 שעות לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} הציפוי האמור בסעיף זה ייעשה בדרכים אלו:
{{ח:תתת|(1)}} עמודי פלדה יצופו מסביב באחד מחמרים אלה: בטון, בטון קל, לבני סיליקט, בלוקי בטון, בלוקי גבס, טיח או חומר בידוד אחר שאושר על־ידי מעבדה מוכרת כמשמעותה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.01|בסעיף 5.01}} ויבטיח את עמידות אש הנדרשת;
{{ח:תתת|(2)}} אם הציפוי עשוי מחומר העלול להתקלף, יחוזק החומר ברשת פלדה שעל גביה חישוקים מחוטי פלדה.
{{ח:תת|(ג)}} לא יהיו פתחים בציפוי העמודים; חללים הנוצרים בפנים העמוד עקב הציפוי, יופרדו לפחות בין קומה לקומה או בכל 4.00 מטרים גובה.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בבנין שישמש לפי האמור בהיתר הבניה בעיקר מגורים, הזמן שבו חייב שלד מקונסטרוקצית פלדה על ציפויו להיות עמיד אש, יהא הזמן שנקבע בנספח לסימן זה.
{{ח:תתת|(2)}} סעיף קטן זה יחול על כלל הבנינים הנועדים כאמור לשמש בעיקר מגורים, וההגבלות לתחולתו של {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ז סימן ז|סימן זה}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.30.00|שבסעיף 7.30.00(ב)}}, לא יחולו.
{{ח:תתת|(3)}} לענין סעיף קטן זה, ”שלד“ – לרבות אותם חלקי הבנין, מקונסטרוקצית פלדה על ציפוייהם, שאינם נושאים ומעבירים עומסים מכל סוג לקרקע הנושאת את הבנין והדרושים להבטחת יציבותו.

{{ח:סעיף*|7.44.00|שלד מאלמנטים טרומיים|עוגן=תוספת 2 פרט 7.44.00}}
{{ח:ת}} לא ייבנה שלד בנין כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.30.00|בסעיף 7.30.00(ב)}} מאלמנטים טרומיים אלא אם יתמלאו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} האלמנטים הטרומיים יהיו מסוגלים לשאת את ההטרחות המוטלות עליהם;
{{ח:תת|(2)}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.36.00|בסעיפים 7.36.00}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.37.00|7.37.00}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.39.00|ו־7.39.00}}, תובטח העברת מלוא הכוחות על־ידי החיבורים המחברים את האלמנטים הטרומיים.

{{ח:סעיף*|7.45.00|חיזוק השלד לשעת חירום|עוגן=תוספת 2 פרט 7.45.00}}
{{ח:ת}} ואלה אמצעי הבטיחות שיינקטו להגדלת כושר עמידתו של שלד בנין כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.30.00|בסעיף 7.30.00(ב)}} נגד הדף אוויר וחדירת רסיסי פצצות בשעת חירום:
{{ח:תת|(1)}} קירות מסיביים, הן פנימיים והן חיצונים, במספר רב;
{{ח:תת|(2)}} חיזוק התקרות על־ידי הגדלת עבין.

{{ח:סעיף*|7.46.00|חיזוק התקרות|תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 7.46.00}}
{{ח:תת|(א)}} חיזוק התקרות, לענין {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.45.00|סעיף 7.45.00(2)}} בבנין אשר שטח פתחי חלונותיו פחות מ־20% משטח קירותיו החיצונים, יכול שיבוצע באחת הדרכים כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} ייבנו תקרות מלאות מבטון מזויין שעבין 12 ס״מ לפחות, או תקרת בטון מזויין שעביה 15 ס״מ לפחות, מעל כל קומה שלישית;
{{ח:תתת|(2)}} תיבנה תקרת צלעות אם יתמלאו תנאים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שכבת הבטון מעל לצלעות תהיה בעובי של 8 ס״מ לפחות;
{{ח:תתתת|(ב)}} המילוי בין הצלעות יהיה מבלוקים מלאים מאיטונג, בטקל, בלוקי גג מבטון או חומר אחר בעל תכונות דומות;
{{ח:תתתת|(ג)}} בחישוב העובי המינימלי של התקרה כמפורט בפסקה (1) יחושבו כל 3 ס״מ מגובה הבלוקים האמורים במקום ס״מ אחד עובי בטון מזויין.
{{ח:תת|(ב)}} פתחי מרפסות אשר מאחוריהן קירות מילוי בעובי של פחות מ־20 ס״מ, דינם לענין סעיף זה כדין פתחי חלונות.
{{ח:תת|(ג)}} חישוב אחוז הפתחים בבנין כאמור בסעיף קטן (א) ייקבע לפי קירות הבנין בעלי שטח חזית החלונות הגדול ביותר.

{{ח:סעיף*|7.47.00|עמידות אש של שלד הבנין|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.47.00}}
{{ח:תת|(א)}} בשלד הבנין של בניין גבוה ובנין רב־קומות יתקיימו דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ג סימן ב|סימן ב׳ בפרק ג׳ לחלק ג׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} שלד של בנין גבוה ובנין רב־קומות יהיה בנוי מאלמנטים עמידי אש.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ב־2}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.43.00|סעיף 7.43.00(ד)}})}}'''}}

{{ח:סעיף*|1|פרשנות|תיקון: תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 חלק ז סימן ז .}}
{{ח:תת|(א)}} בנספח זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בנין א׳“ – מבנה של דירה אחת או של מספר דירות, לכל גובהו, ובלבד שאף חלק משטחה של דירה אחת נמצא מעל שטחה של דירה אחרת שבאותו מבנה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בנין ב׳“ – מבנה אשר גובה המפלס של רצפת קומתו העליונה מעל המפלס הקובע איננו עולה על 13 מטרים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בנין ג׳“ – מבנה אשר גובה המפלס של רצפת קומתו העליונה מעל המפלס הקובע עולה על 13 מטרים, אך איננו עולה על 29 מטרים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בנין ד׳“ – מבנה אשר גובה המפלס על רצפת קומתו העליונה מעל המפלס הקובע עולה על 29 מטרים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דירה“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2.01|בסעיף 2.01 לתוספת השניה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המפלס הקובע“ – מפלס הכניסה הקובעת של הבנין, ואם היו במבנה מתחת המפלס של הכניסה הקובעת קומה או קומות שנועדו לשמש מגורים – מפלס הרצפה הנמוכה ביותר שבקומה או בקומות אלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חדר כביסה“ – חדר כביסה המשמש יותר מדירה אחת בלבד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שימוש מסחרי“ – שימוש מסחרי שלפי אופיו וממדיו מתיישב עם עיקר שימושו של הבנין למגורים.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן היתר הבניה לתוספת בניה במבנה קיים, ייערך סיווג הבנין לפי סעיף זה על פי הממדים של המבנה כולו, לרבות התוספת.

{{ח:סעיף*|2|זמן עמידות אש|עוגן=תוספת 2 חלק ז סימן ז .}}
{{ח:ת}} הזמן שבו האלמנטים השונים של שלד מקונסטרוקצית פלדה חייבים להיות עמידי אש, כמוגדר בתקן הישראלי ת״י 931, יהא מספר השעות המסומן לצידם בטבלה דלהלן:
{{ח:ת}}

סוג האלמנט	בנין א׳	בנין ב׳	בנין ג׳	בנין ד׳

עמודים, קורות וקירות נושאים	3⁄4	11⁄2	11⁄2	2

תקרות בין דירות וכן יתר חלקי השלד שאין לגביהם הוראה מיוחדת	3⁄4	1	11⁄2	2

מחיצות בין דירות, בין דירות וחדר מדרגות ובין דירות וחללים ציבוריים	1	1	11⁄2	2

מחיצה כפולה בתפר התפשטות	2	2	2	3

קירות חוץ שאינם נושאים	3⁄4	1	11⁄2	2

תקרות גג המשמש למילוט	–	2	2	2

תקרות וקירות במחסנים, בחדרי הסקה, בחדרים לאצירת אשפה, במוסכים תת־קרקעיים, בחדרי כביסה ובחללים אחרים כיוצא באלה שיש בהם סיכון אש גבוה ושימושים מסחריים	2	2	3	4

{{ח:סעיף*|3|הוראה מיוחדת לבנינים מעל 40 מטרים|עוגן=תוספת 2 חלק ז סימן ז .}}
{{ח:ת}} במבנה שבו גובה המפלס של רצפת קומתו העליונה עולה על 40 מטרים מעל המפלס הקובע, יהא הזמן שבו חייבים עמודים, קורות וקירות נושאים לעמוד באש 3 שעות ולא 2 שעות כאמור בסעיף 2 לנספח זה.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן ח|סימן ח׳: התקנת מיתקנים וציוד לכיבוי|תיקון: תש״ם־3, תשס״ז־2}}

{{ח:סעיף*|7.55.00||תיקון: תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.55.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|7.56.00||תיקון: תש״ם־3, תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.56.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|7.57.00||תיקון: תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.57.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|7.58.00||תיקון: תש״ם־3, תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.58.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|7.59.00||תיקון: תש״ם־3, תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.59.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|7.60.00|ציוד לכיבוי בבנינים|תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 7.60.00}}
{{ח:ת}} התקנת מיתקנים וציוד לכיבוי בבנינים תיעשה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|חוק שירותי הכבאות, תשי״ט–1959}}, ותקנותיו.

{{ח:סעיף*|7.61.00||תיקון: תש״ם־3, תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.61.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן ט|סימן ט׳: התקנת מערכת חימום מים באמצעות אנרגיית השמש {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תש״ם־3, תשס״ז־2}}

{{ח:סעיף*|7.66.00||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ו, תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.66.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.66.01||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ו, תשמ״ו־2, תשמ״ז, תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.66.01}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.66.02||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ג־3, תשמ״ו, תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.66.02}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.66.03||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ג־3, תשמ״ז, תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.66.03}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.66.04||תיקון: תש״ם־3, תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.66.04}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.66.05||תיקון: תש״ם־3, תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.66.05}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.66.06||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ו, תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.66.06}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן י|סימן י׳: סדרי מיזוג אוויר|תיקון: תש״ם־3, תשס״ז־2}}

{{ח:סעיף*|7.70.00||תיקון: תש״ם־3, תש״ם־4, תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.70.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|7.71.00||תיקון: תשמ״ט־2, תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.71.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|7.72.00||תיקון: תשס״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7.72.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|7.73.00|מערכת מיזוג אוויר באמצעות מים|תיקון: תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 7.73.00}}
{{ח:ת}} תותר התקנת מערכת מיזוג אוויר המקורר באמצעות מעבה מקורר מים, רק אם יתמלאו לגביה התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} יהיה שימוש חוזר במי הקירור ובמי העיבוי, בהתאם להנחיות המהנדס שיינתנו לאחר התייעצות עם רשות הבריאות;
{{ח:תת|(2)}} במערכת מיזוג האוויר יותקן מכשיר למניעת זרימה חוזרת אל מערכת מי השתיה;
{{ח:תת|(3)}} מי הקירור ומי העיבוי יוזרמו למערכת הביוב או יסולקו כחלק מפתרון הניקוז של הבנין בהתאם לקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בחלק א׳ לתוספת זו}}, ובלבד שהמים יעמדו ברמת האיכות הנדרשת להזרמתם או סילוקם כאמור.
{{ח:ת}} בפרט זה, ”מעבה מקורר מים“ – מחליף חום במחזור הקירור המסלק את חום העיבוי מהקרר למים.

{{ח:סעיף*|7.73.01|תנאים להתקנת מערכת מיזוג אוויר בבנין|תיקון: תשס״ו|עוגן=תוספת 2 פרט 7.73.01}}
{{ח:תת|(א)}} התקנת מערכות מיזוג אוויר לרבות מזגני חלון, מזגנים מפוצלים ואחרים (להלן – מזגנים) בבנין, תבוצע באופן שיאפשר את השתלבותם במבנה, תוך הימנעות מפגיעה במראה האדריכלי של הבנין, וכן תובטח בטיחות תפעולם, ועמידה נאותה בתנאי איכות סביבה.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך זה יתקיימו בהתקנת המזגנים בבנין התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} בהיתר יוצג מיקום התקנת המזגנים והמערכות המשרתות אותם כפי שיורה המהנדס, באופן שישתלב בחזות הבנין או המגרש;
{{ח:תתת|(2)}} מזגני חלון ויחידות עיבוי של מזגנים מפוצלים המשולבים בחזיתות, ישולבו או יוסתרו כפי שייקבע בהיתר;
{{ח:תתת|(3)}} הצנרת והחיווט המחברים את יחידת המאייד עם יחידת המעבה יותקנו במובילים, בין בתוך הבנין ובין מחוץ לו; התקנת המובילים מחוץ לבנין תיעשה בצורה שתתמזג, ככל האפשר, עם חזית הבנין;
{{ח:תתת|(4)}} המזגן, לרבות חלקיו השונים, ינוקז באמצעות צינור דלוחים עקיף כמפורט בסעיף 4.8 בהל״ת;
{{ח:תתת|(5)}} התקנת מזגנים, לרבות צנרת וחיווט וקיבוע המזגן או יחידותיו על קירות הבנין או על גג הבנין, תהיה על פי תקן ישראלי, ת״י 994 חלק 4 – מזגני אוויר: התקנה;
{{ח:תתת|(6)}} בבנין חדש בן שלוש קומות לפחות, שלא יותקן בו מזגן בעת הקמתו, יתוכנן וייבנה מקום להתקנת יחידות העיבוי והמערכות המשרתות אותם, בעבור הדירות בבנין;
{{ח:תתת|(7)}} התקנת המזגנים תהיה בכפוף להוראות התכניות החלות במקום.

{{ח:סעיף*|7.74.00|מערכת מובילי אוויר|תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 7.74.00}}
{{ח:ת}} מערכת מובילי אוויר, המיועדת לחימום הבנין, לקירורו ולאיוורו, תתוכנן ותיבנה בהתאם לתקן ישראלי ת״י 1001.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן יא|סימן י״א: חדר דוודים שאינם דודי קיטור|תיקון: תשמ״ו}}

{{ח:סעיף*|7.80.00|מבנה חדר דוודים|תיקון: תש״ם־3, תשמ״ו|עוגן=תוספת 2 פרט 7.80.00}}
{{ח:ת}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.00.30|בסעיפים 7.00.30}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.00.31|ו־7.00.31}} לא ייבנה בבנין חדר דוודים שאינם דודי קיטור והמוסקים בדלק נוזלי אלא בתנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} החדר יהיה צמוד לקיר חיצון ומופרד מיתר חלקי הבנין על־ידי קירות ורצפות עשויים מאלמנטים עמידי־אש 3 שעות לפחות;
{{ח:תת|(2)}} החדר יכיל שתי דלתות אש אשר –
{{ח:תתת|(א)}} האחת ישירה אל חלל האויר החיצון;
{{ח:תתת|(ב)}} השנייה תימצא במרחק גדול ככל האפשר מהראשונה;
{{ח:תתת|(ג)}} ייקבעו להן ספים מורמים למניעת זרימת דלק החוצה;
{{ח:תת|(3)}} החדר יהיה מאוור אוויר צח הדרוש לשריפת דלק ופתחי פליטת העשן יותקנו בגובה המבטיח סילוקו.

{{ח:סעיף*|7.81.00|מבנה חדרי הסקה|תיקון: תש״ם־3, תשמ״ו|עוגן=תוספת 2 פרט 7.81.00}}
{{ח:תת|(א)}} בכל בנין ייבנו חדרי ההסקה של דודי מים חמים בהתאם לתקן ישראלי ת״י 932.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) תהא עמידות־אש לענין סעיף 202.5.3 לתקן הישראלי ת״י 932 – עמידות־אש של דלת אש.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן יב|סימן י״ב: אספקה מרכזית של גזי נפט {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״ג־3}}

{{ח:סעיף*|7.83.00||תיקון: תשמ״ט־2, תשס״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 7.83.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן יג|סימן י״ג: התקנת מערכת הארקה וקולט ברקים|תיקון: תשל״ח־3}}

{{ח:סעיף*|7.85.00||תיקון: תשל״ח־3, תשמ״ג־2, תשמ״ד־4, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 7.85.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן יד|סימן י״ד: גנרטור חשמלי {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|7.88.00||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ט־2, תשס״ג־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.88.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן טו|סימן ט״ו – סימון והארה לאזהרה מפני מכשולי טיסה {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״ג־3, תש״ף}}

{{ח:סעיף*|7.89.00||תיקון: תש״ם־3, תשס״ג־3, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 7.89.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.89.01||תיקון: תשס״ג־3, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 7.89.01}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.89.02||תיקון: תשס״ג־3, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 7.89.02}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן טז|סימן ט״ז: מיתקנים לסילוק אשפה בבנין גבוה או רב־קומות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תש״ף}}

{{ח:סעיף*|7.90.00||תיקון: תשמ״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 7.90.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.91.00||תיקון: תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 7.91.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.92.00||תיקון: תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 7.92.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.93.00||תיקון: תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 7.93.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ז סימן יז|סימן י״ז: הוראות שונות לגבי בנין גבוה או רב־קומות}}

{{ח:סעיף*|7.94.00|חיבור גמיש של צנרת אספקת המים והגז באדמת חרסית פעילה|עוגן=תוספת 2 פרט 7.94.00}}
{{ח:ת}} חיבור צנרת אספקת המים והגז החיצונית לצנרת הפנימית בבנין גבוה או רב־קומות שבאדמה חרסית פעילה יהיה גמיש ובר־קיימא.

{{ח:סעיף*|7.95.00||תיקון: תשס״ב, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 7.95.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.96.00||תיקון: תש״ם־3, תשמ״ו, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.96.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7.97.00||תיקון: תש״ם־3, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 7.97.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק ח|חלק ח׳: התקנת סידורים מיוחדים לנכים בבנין ציבורי|תיקון: תשל״א־6}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ח סימן א|סימן א׳: פרשנות|תיקון: תשל״א־6}}

{{ח:סעיף*|8.01|הגדרות|תיקון: תשל״א־6, תשנ״ה־2, תשנ״ט־5, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.01}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין ציבורי א׳“ – בנין או חלק מבנין המשמש למטרות הבאות, להוציא בנין או חלק מבנין שאינו נועד להיות פתוח לקהל:
{{ח:תתת|(1)}} אולם לשמחות;
{{ח:תתת|(2)}} בית אבות;
{{ח:תתת|(3)}} בית לאסיפות ובית לעצרות עם {{ח:חיצוני|חוק הבטיחות במקומות ציבוריים#סעיף 1|כמשמעות ”אסיפה“ ו”עצרת עם“ בסעיף 1 לחוק הבטיחות במקומות ציבוריים, תשכ״ג–1962}};
{{ח:תתת|(4)}} בית חולים, כמשמעות {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 24|המונח ”בית חולים“ בסעיף 24 לפקודת בריאות העם, 1940}}, לרבות מרפאות ציבוריות;
{{ח:תתת|(5)}} בית ספר למבוגרים ומוסד להשכלה גבוהה מוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, תשי״ח–1958}};
{{ח:תתת|(6)}} מוזיאון או בנין המשמש באופן קבוע לתערוכות, שהם ברשות מוסד ממשלתי, לאומי או עירוני, וכל מקום כיוצא באלה;
{{ח:תתת|(7)}} בנין המשמש מגרש ספורט או מקום למיתקני ספורט;
{{ח:תתת|(8)}} חנות כל בו, לרבות סופר־מרקט, ששטחה עולה על 350 מ״ר;
{{ח:תתת|(9)}} בית נתיבות לנוסעים של נמל תעופה או נמל־ים, תחנת רכבת, תחנה מרכזית ומסוף לנוסעים באוטובוסים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין ציבורי ב׳“ – בנין או חלק מבנין המשמש למטרות הבאות, להוציא בנין או חלק מבנין שאינו נועד להיות פתוח לקהל:
{{ח:תתת|(1)}} בית דואר וסוכנות דואר;
{{ח:תתת|(2)}} בית כנסת, מסגד, כנסיה וכל מקום מקורה המשמש באופן קבוע לפולחן דתי, ששטחו 150 מ״ר לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} בית לקולנוע, לקונצרטים ולתיאטרון;
{{ח:תתת|(4)}} בית מלון, פנסיון, בית מרגוע, בית אירוח וכל מקום כיוצא באלה שבו מספקים לינה בתמורה והמכיל 20 מיטות לפחות;
{{ח:תתת|(5)}} בית מרחץ;
{{ח:תתת|(6)}} בנק;
{{ח:תתת|(7)}} בריכת שחיה;
{{ח:תתת|(8)}} בית ספר עממי, בית ספר תיכון, בית ספר מקצועי, גן ילדים להוציא גן ילדים פרטי;
{{ח:תתת|(9)}} מוסד ציבורי לילדים;
{{ח:תתת|(10)}} מסעדה, חדר אוכל או בית קפה הנמצאים בקומת קרקע והיכולים להכיל למעלה מ־25 סועדים;
{{ח:תתת|(11)}} משרדי ממשלה, משרדי רשויות מקומיות וכל בנין אחר הנועד למתן שירות ציבורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין ציבורי“ – בנין ציבורי א׳ או בנין ציבורי ב׳;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גזרת בנין“ – חלק בנין, שהגישה ליחידותיו נעשית באמצעות חדר מדרגות משותף; בבנין בלא חדרי מדרגות משותפים, כל יחידת דיור תיחשב לגזרת בנין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרך נגישה“ – תוואי חופשי רצוף, המחבר בין החלקים והחללים הנגישים בבנין ובשטחי החוץ, ומתאים לנדרש בתקן הישראלי ת״י 1918 חלק 1: נגישות הסביבה הבנויה: עקרונות ודרישות כלליות (להלן – ת״י 1918 חלק 1) בסעיפים הדנים בדרך נגישה ובמכשולים בדרך, ולגבי דרכים נגישות בשטחי חוץ גם בהתאם לנדרש בתקן הישראלי, ת״י 1918 חלק 2: נגישות הסביבה הבנויה: הסביבה שמחוץ לבנין (להלן – ת״י 1918 חלק 2) בסעיף הדן בדרכים נגישות להולכי רגל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חניון ציבורי“ – חניון המיועד לשימוש הציבור ואשר מקומות החניה שבו אינם מוצמדים למשתמשים מסוימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידת אכסון“ – חדר לינה, או מערכת חדרים הכוללת חדר לינה עם חדר שירותים, בין אם חדר השירותים צמוד לאותו חדר או לאותה מערכת חדרים ובין אם הוא במקום אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידה מיוחדת“ – יחידת אכסון המותאמת לאכסון נכים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.25|בסעיף 8.25}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקומות חניה נגישים“ – מקומות חניה המתאימים לכלי רכב של נכים או לכלי רכב המובילים נכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – אדם בעל מגבלה גופנית המונעת ממנו להשתמש בדרך נוחה בבנין ציבורי שבו אין הסידורים המיוחדים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח|בחלק זה}}, כולם או מקצתם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רוחב חפשי בפתח“ –
{{ח:תתת|(1)}} בדלת חד־כנפית – המרחק האפקי בין מישור כנף הדלת הפתוחה בזווית ישרה לקיר שבו היא נמצאת ובין הפאה הצדדית של המלבן, הבולטת ביותר כלפי הפתח, ממול;
{{ח:תתת|(2)}} בדלת דו־כנפית או רב־כנפית – המרחק האפקי בין מישורי שתי כנפי הדלת הסמוכות זו לזו והפתוחות בזווית ישרה לקיר שבו היא נמצאת;
{{ח:תתת|(3)}} בדלת הזזה חד־כנפית – המרחק האפקי בין הפאה הצדדית של הדלת, כאשר היא פתוחה לגמרי ובין פאת המלבן ממול;
{{ח:תתת|(4)}} בדלת הזזה דו־כנפית – המרחק האפקי בין הפאות הצדדיות של שתי כנפי הדלת, כאשר שתיהן פתוחות לגמרי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רום מדרגה“ ו”שלח מדרגה“ – כמשמעותם {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.01|בסעיף 3.01 לתוספת השניה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח חוץ“ – שטח שמחוץ לבנין הנמצא בתחום גבולות המגרש, למעט שטח חוץ או חלק ממנו שאינו נועד להיות פתוח לקהל.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ח סימן ב|סימן ב׳: הוראות למתן היתר|תיקון: תשל״א־6}}

{{ח:סעיף*|8.02|מתן היתר לבנין ציבורי|תיקון: תשל״א־6, תשנ״ה־2, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.02}}
{{ח:תת|(א)}} לא יינתן היתר להקמת בנין ציבורי א׳ אלא אם בכל הבנין או בחלקו המשמש למטרות של בנין ציבורי א׳ ובשטחי החוץ שלו, הכל לפי הענין, ימולאו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח|בחלק זה}} הכל בכפוף לאמור ביתר הוראות סעיף זה על יחידות מיוחדות במקומות אירוח.
{{ח:תת|(ב)}} לא יינתן היתר להקמת בנין ציבורי ב׳ אלא אם ימולאו לגבי קומה אחת לפחות ולדרכי הגישה לאותה קומה וכן לגבי שטחי החוץ שלו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח|בחלק זה}} הכל בכפוף לאמור ביתר הוראות סעיף זה על יחידות מיוחדות במקומות אירוח.
{{ח:תת|(ג)}} היתר להקמת בנין הנועד לשמש מטרה מן המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.01|בפסקה (4) להגדרת ”בנין ציבורי ב׳“ שבסעיף 8.01}} (בסעיף זה – מקום לאירוח), והיתר להוספת יחידות אכסון למקום לאירוח קיים, מותנים בקיומן, בהתאמתן או בהקמתן, לפי הענין, של מספר יחידות מיוחדות בתוך כלל יחידות האכסון שבאותו מקום אירוח, הכל כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בבנין שבו מ־25 עד 70 יחידות אכסון – יחידה מיוחדת אחת לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} בבנין שבו מ־71 עד 150 יחידות אכסון – שתי יחידות מיוחדות לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} בבנין שבו מ־151 עד 200 יחידות אכסון – שלוש יחידות מיוחדות לפחות;
{{ח:תתת|(4)}} בבנין שבו מ־201 עד 300 יחידות אכסון – ארבע יחידות מיוחדות לפחות;
{{ח:תתת|(5)}} לכל 75 יחידות אכסון נוספות – יחידה מיוחדת אחת.
{{ח:תת|(ד)}} בדרכי הגישה מיחידות מיוחדות אל חלק מחלקי מקום האירוח – שבאותו בנין – הפתוחים או הנועדים להיות פתוחים לקהל (להלן בסעיף זה – שטח ציבורי), ינהגו כבדרכי גישה לחלק האמור שכשלעצמן פתוחות לקהל, בין אם היחידה המיוחדת נמצאת באותה קומה עם השטח הציבורי ובין אם לאו.
{{ח:תת|(ה)}} על מתן היתר להוספת יחידות אכסון למקום אירוח קיים יחולו הוראות מיוחדות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עלה סך כל יחידות האכסון הנוספות על שליש מסך כל יחידות האכסון הקיימות ועלה כלל מספר יחידות גם יחד – על 25, ינהגו במקום האירוח כולו לפי האמור בסעיפים קטנים (ג) ו־(ד);
{{ח:תתת|(2)}} הועדה המקומית רשאית, לאחר התייעצות עם רשות הרישוי המחוזית, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 10א|בסעיף 10א לחוק}} (להלן – רשות הרישוי המחוזית) לפטור, בתנאים או בלעדיהם, מקיום הוראות פסקה (1), כולן או מקצתן, בשטחים מסוימים שבמקום האירוח, אם ראתה שבנסיבות הענין ובהתחשב בחיוניות הגישה לשטח הציבורי, קיומן כרוך בעבודות שממדי ביצוען או תנאיהן או הוצאותיהן אינם סבירים;
{{ח:תתת|(3)}} הועדה המקומית רשאית, לאחר התייעצות עם רשות הרישוי המחוזית, לחייב בעל היתר להוספת יחידות אכסון בתנאי פסקה (1), גם אם אין בתוספות היחידות כדי שליש מסך כל יחידות האכסון הקיימות, אם לדעתה חיוב בעל ההיתר בקיום התנאי האמור כרוך בהוצאות סבירות, והוא ניתן לביצוע בתנאים ובממדים סבירים בנסיבות הענין; הוראה זו לא תחול לגבי בנין שהיתר להקמתו הוצא עד יום ט״ז בניסן התשל״ב (31 במרס 1972).
{{ח:תת|(ו)}} כדי להסיר ספק נקבע בזה שבעל היתר חייב לקיים את התנאים המפורטים בסעיפים קטנים (ג), (ד) ו־(ה) לפי הענין, רק אם נושא ההיתר הוא הקמת מקום אירוח שלם או הוספת יחידות אכסון למקום אירוח קיים דרך בניה או שינוי יעוד של בנין קיים; התנאים האמורים אינם חלים על הוספת חלקים אחרים למקום אירוח או ביצוע שינויים או תיקונים בו, בדרך האמורה.

{{ח:סעיף*|8.03|שינויים בבנין ציבורי קיים|תיקון: תשל״א־6, תשנ״ה־2, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.03}}
{{ח:תת|(א)}} הועדה המקומית רשאית להתנות תנאי בהיתר לבצע שינויים בבנין ציבורי א׳ קיים או בבנין קיים אחר אשר ישמש למטרות של בנין ציבורי א׳ או בבנין שהותר בו שימוש חורג לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ה|פרק ה׳ לחוק}} אשר ישמש למטרות של בנין ציבורי א׳, שימולאו לגבי כל הבנין האמור ולגבי שטחי החוץ שלו, או לגבי חלקו המשמש או שישמש למטרות של בנין ציבורי א׳ ולגבי דרכי הגישה לאותו חלק, הכל לפי הענין, התנאים האמורים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח|בחלק זה}}, כולם או מקצתם, אם ניתן לבצע בבנין האמור את התנאים האמורים.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה המקומית רשאית להתנות תנאי בהיתר לבצע שינויים בבנין ציבורי ב׳ קיים או בבנין קיים אחר אשר ישמש למטרות של בנין ציבורי ב׳ או בבנין שהותר בו שימוש חורג לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ה|פרק ה׳ לחוק}} אשר ישמש למטרות של בנין ציבורי ב׳, שימולאו לגבי שטחי החוץ שלו ולגבי קומה אחת לפחות של הבנין האמור או לגבי חלקה המשמש או שישמש למטרות של בנין ציבורי ב׳, הכל לפי הענין, ולדרכי גישה לאותה קומה, התנאים האמורים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח|בחלק זה}}, כולם או מקצתם, אם ניתן לבצע בבנין האמור את התנאים האמורים.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), לא יותנה מתן היתר לשינוי מקום אירוח קיים בקיום הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.02|סעיף 8.02(ג) עד (ו)}}, כולן או מקצתן, אלא על פי האמור באותן הוראות.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ח סימן ג|סימן ג׳: סידורים מיוחדים לנכים בשטחי חוץ של בנין ציבורי|תיקון: תשס״ה}}

{{ח:סעיף*|8.03.01|חניה|תיקון: תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.03.01}}
{{ח:תת|(א)}} בחניה של בנין ציבורי ובחניון ציבורי יוקצו מקומות חניה נגישים שמידותיהם ומאפייניהם יתאימו לתנאים המפורטים בסעיף הדן בחניות נגישות בת״י 1918 חלק 2.
{{ח:תת|(ב)}} דרך נגישה תחבר בין מקום חניה נגיש לבין מעלית או כניסה נגישה לבנין כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.04|בפרט 8.04}}, או לנכס.
{{ח:תת|(ג)}} מקומות חניה נגישים יימצאו קרוב, ככל האפשר, למעלית הבנין או לכניסה הנגישה לבנין או לנכס, וקרוב, ככל האפשר, לדרך נגישה מקורה, אם קיימת; בבנין בעל כמה כניסות נגישות וחניות סמוכות אליהן, יפוזרו מקומות החניה הנגישים בסמוך לכל הכניסות הנגישות; בחניונים ציבוריים, מקומות החניה הנגישים ימוקמו קרוב אל הדרך הנגישה והכניסה הנגישה לחניון.
{{ח:תת|(ד)}} מספר מקומות החניה הנגישים יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת}}

מספר מקומות חניה	מספר מינימלי של מקומות חניה נגישים

סך הכל	רכב רגיל	רכב גבוה

עד 25	1	–	1

26 עד 50	2	1	1

51 עד 75	3	2	1

76 עד 100	4	3	1

101 עד 150	5	4	1

151 עד 200	6	5	1

201 עד 300	7	6	1

301 עד 400	8	7	1

401 עד 500	9	7	2

501 עד 1,000	2% מכלל מקומות החניה	ראה פרט משנה (ה)

יותר מ־1,000	12 + 1% מכלל מקומות החניה	ראה פרט משנה (ה)

{{ח:תת}} ”רכב גבוה“ – רכב בעל התקן העלאה, כגון מעלון אנכי (אנכון), המאפשר כניסה אל הרכב ויציאה ממנו בישיבה בכיסא גלגלים.
{{ח:תת|(ה)}} מקום חניה נגיש אחד לפחות לרכב גבוה יוקצה לכל 8 או חלק מ־8 מקומות חניה נגישים.
{{ח:תת|(ו)}} בחניונים מקורים, שבהם לא ניתן, מבחינה הנדסית, להקצות מקומות חניה נגישים לרכב גבוה – יהיו מקומות החניה קרובים ככל האפשר לכניסה נגישה לבנין, ודרך נגישה תחבר בין מקום החניה לבין הכניסה לבנין.
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור בפרט משנה (ד), בבנין הנועד לשמש מטרה מן המטרות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.01|בפסקה (4) להגדרה ”בנין ציבורי ב׳“ שבפרט 8.01}}, לא יפחת מספר מינימלי של מקומות החניה הנגישים ממספר היחידות המיוחדות הקבועות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.02|בפרט 8.02(ג)}}.

{{ח:סעיף*|8.03.02|דרכים נגישות מחוץ לבנין|תיקון: תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.03.02}}
{{ח:תת|(א)}} דרך נגישה אחת לפחות תוביל אל הכניסות הנגישות כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.04|בפרט 8.04}} של בנין ציבורי ואל שטחי החוץ שלו והיא תהיה הדרך העיקרית המשמשת את הציבור, ואם אין הדבר אפשרי מבחינה תכנונית, היא תהיה קרובה, ככל האפשר, לדרך העיקרית.
{{ח:תת|(ב)}} מדרכות בשטחי החוץ של הבנין, לרבות בשטח החניה, יותקנו בהתאם לדרישות המפורטות בת״י 1918 חלק 2 בסעיף הדן במדרכות.
{{ח:תת|(ג)}} התקנת ריהוט חוץ ומיתקני חוץ כגון שלטים, תאי טלפון, תיבות דואר, ספסלים, ברזיות, פחי אשפה, לאורך דרך נגישה בשטחי חוץ של בנין ציבורי, תיעשה בהתאם לתנאים המפורטים בת״י 1918 חלק 2 בסעיף הדן בריהוט חוץ ובמיתקני חוץ.

{{ח:סעיף*|8.03.03|אזורים להורדת נוסעים ולהעלאתם|תיקון: תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.03.03}}
{{ח:ת}} הותקנו לבנין ציבורי מקומות המיועדים להורדת נוסעים ולהעלאתם, יתמלאו לגביהם התנאים המפורטים בת״י 1918 חלק 2 בסעיף הדן באזורי העלאת נוסעים.

{{ח:סעיף*|8.04|הכניסה לבנין|תיקון: תשל״א־6, תשמ״ב, תשס״ב, תשס״ג־3, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.04}}
{{ח:תת|(א)}} הכניסה הקובעת לבנין תהיה כניסה נגישה; על כניסה נגישה יחולו ההוראות שבפרטי משנה (ב), (ז) ו־(ח) {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.05|ובפרט 8.05}}.
{{ח:תת|(ב)}} כניסה נגישה תהיה במפלס הרחוב או שתוביל אליה דרך ששיפועה אינו גדול מ־5%; ואולם אם שיפוע הדרך גדול מ־5%, תהיה הכניסה לבנין באמצעות כבש (רמפה) כאמור בפרט משנה (ג); ואם השיפוע גדול מ־6%, גם באמצעות מדרגות, כאמור בפרט משנה (ד).
{{ח:תת|(ג)}} הותקן כבש מחוץ לבנין או בכניסה לבנין, יתמלאו לגביו התנאים המפורטים בת״י 1918 חלק 2 בסעיף הדן בכבש.
{{ח:תת|(ד)}} הותקנו מדרגות מחוץ לבנין או בכניסה נגישה לבנין, יתמלאו לגביהן התנאים המפורטים בת״י 1918 חלק 2 בסעיף הדן במדרגות.
{{ח:תת|(ה)}} כניסה לבנין ממקומות חניה נגישים תהיה כניסה נגישה כאמור בפרטי משנה (ב) עד (ד); אם הכניסה לבנין היא באמצעות מעלית, תתאים המעלית לתנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.11|בפרט 8.11}}.
{{ח:תת|(ו)}} בבנין שבו כמה כניסות המשמשות את הציבור, בגזרות שונות של הבנין, תהיה הכניסה בכל גזרה כאמור כניסה נגישה; ואם יש בו יותר מכניסה אחת המשמשת את הציבור לאותה גזרה, מרחק ההליכה בין שתי כניסות נגישות באותה גזרה לא יהיה גדול מ־100 מטרים.
{{ח:תת|(ז)}} בכל הכניסות המיועדות לשימוש הציבור יוצבו שלטים המכוונים לכניסות הנגישות; ושמתקיימות לגביהם דרישות תקן ישראלי, ת״י 1918 חלק 4: נגישות הסביבה הבנויה: תקשורת (להלן – ת״י 1918 חלק 4), בסעיף הדן בשילוט.
{{ח:תת|(ח)}} בכניסה נגישה בעלת דלת שאינה ניתנת לפתיחה מבחוץ באופן עצמאי, תותקן מערכת קשר פנים (אינטרקום) המתאימה לנדרש בענין זה בת״י 1918 חלק 4.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ח סימן ד|סימן ד׳: סידורים מיוחדים לנכים בשטחי פנים בבנין ציבורי|תיקון: תשס״ה}}

{{ח:סעיף*|8.05|דלת כניסה|תיקון: תשל״א־6, תש״ם־3, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.05}}
{{ח:תת|(א)}} בכל כניסה נגישה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.04|בפרט 8.04}}, תימצא דלת אחת לפחות שרוחבה החופשי בפתח לא יקטן מ־80 ס״מ ותיפתח כלפי חוץ עם כיוון היציאה מהבנין הציבורי.
{{ח:תת|(ב)}} מפתן לדלת האמורה בפרט משנה (א) לא יתרומם יותר מ־20 מ״מ מעל מפלס הרצפה, משני הצדדים; עלה הפרש הגובה בין מפלס הרצפה לרום המפתן על 6 מ״מ, ישופע המפתן בשיפוע 50% לכל היותר.
{{ח:תת|(ג)}} בבנין ציבורי, שהכניסה הראשית אליו היא באמצעות דלת מסתובבת, תותקן על יד הדלת האמורה או בקרבתה, דלת כניסה נוספת לבנין שיתקיימו לגביה התנאים שבפרטי משנה (א) ו־(ב).

{{ח:סעיף*|8.06|דלתות, מחיצות וקירות שקופים|תיקון: תשל״א־6, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.06}}
{{ח:ת}} דלתות, מחיצות וקירות שקופים בחלקי הבנין המשמשים את הציבור, יסומנו בסימני אזהרה בהתאם לדרישות ת״י 1918 חלק 4, בסעיף הדן בדלתות וקירות שקופים.

{{ח:סעיף*|8.07|דלתות פנים|תיקון: תשל״א־6, תשנ״ו־2, תשס״א, תשס״ג־3, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.07}}
{{ח:ת}} כל דלתות פנים בבנין ציבורי המיועדות לשימוש הקהל ימולאו לגביהן התנאים הבאים:
{{ח:תת|(1)}} הרוחב החפשי בפתח לא יפחת מ־80 ס״מ;
{{ח:תת|(2)}} אורך הקיר שבו מורכבת הדלת מצד הידית שבדלת לא יפחת מ־40 ס״מ, הנמדדים מקצה המשקוף של אותו צד של הדלת במקום שבו נמצאת הידית האמורה;
{{ח:תת|(3)}} אם יהיה מפתן בדלת, הוא לא יתרומם יותר מ־2 ס״מ מעל פני הרצפה, משני הצדדים;
{{ח:תת|(4)}} דלת הנפתחת אל הפרוזדור או המעבר יש להתקינה בתוך גומחה של קיר;
{{ח:תת|(5)}} לא תיפתח דלת ישר אל מדרגות, אלא אל משטח אפקי של חדר המדרגות האמור ועמקו ורחבו של המשטח האמור יהיה לפחות 1.25 מטר;
{{ח:תת|(6)}} תורכב דלת הזזה או דלת מסתובבת או דלת קפיצית (פנדל) רק בתנאי שתימצא בקרבתה דלת בעלת כנף אחת או יותר, המיועדת למטרה שלה משמשות הדלתות האמורות;
{{ח:תת|(7)}} בפתח של דלת הנפתחת אוטומטית יורכב מיתקן השהיה המאפשר מעבר בטוח לכל נכה;
{{ח:תת|(8)}} {{ח:הערה|(בוטל);}}
{{ח:תת|(9)}} ניתן להתקין דלת שקופה; זכוכית המשמשת כחומר שקוף, יתקיימו לגביה דרישות תקן ישראלי, ת״י 1099 חלק 1;
{{ח:תת|(10)}} ידיות הדלת יורכבו בגובה של 1.00 מטר מעל פני הרצפה;
{{ח:תת|(11)}} צורת הידית תאפשר ליד גריפה חזקה ונוחה, אבל לא תותר הצורה העגולה;
{{ח:תת|(12)}} הידית תימצא במרחק לא פחות מ־5 ס״מ ממישור כנף הדלת, לכל ארכה;
{{ח:תת|(13)}} בגובה הידית יורכב, משני צדי הכנף ולרחבה, מוט או צינור אפקי שקטרו לא יהיה גדול מ־30 מ״מ;
{{ח:תת|(14)}} המרחק בין מישור הכנף האמורה ובין המוט או הצינור האמור יהיה לפחות 5 ס״מ.

{{ח:סעיף*|8.08|דרך נגישה בתוך הבנין|תיקון: תשל״א־6, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.08}}
{{ח:תת|(א)}} דרך נגישה אחת לפחות תחבר בין החלקים הנגישים לציבור בבנין ציבורי בהתאם {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.02|לפרט 8.02(א) ו־(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} דרך נגישה, או חלק ממנה, המתפצלת מדרך כללית, תסומן בסמל הנגישות הבין־לאומי כהגדרתו בת״י 1918 חלק 4, בסעיף הדן בסמל הנגישות הבין־לאומי; בפרט משנה זה, ”דרך כללית“ – דרך המחברת בין חלקים וחללים בבנין וכן בין שטחי החוץ לבין הבנין.

{{ח:סעיף*|8.09|מפלסי הרצפה וכבשים פנימיים|תיקון: תשל״א־6, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.09}}
{{ח:תת|(א)}} מפלס רצפת הקומה שבה נמצאת דלת הכניסה לבנין ציבורי בכל המקומות המשמשים קהל יהיה בגובה של מפלס הרצפה על יד הדלת האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} מפלס הרצפה של קומה בבנין יהיה בגובה של מפלס הרצפה על יד דלת הכניסה למעלית בקומה האמורה.
{{ח:תת|(ג)}} במקרה ומטעמים של תכנון או הנדסה לא ניתן לקיים את ההוראות שבפרטי משנה (א) ו־(ב) ובקומה קיימים מפלסי רצפה בגבהים שונים, יותקנו כבשים שישמשו כמעברים ביניהם ועליהם יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שיפוע הכבש לא יעלה על 8%;
{{ח:תתת|(2)}} הפרש הגובה בין תחתית מהלך הכבש לראשו לא יעלה על 75 ס״מ והפרש הגובה המצטבר של מספר כבשים ברצף לא יעלה על 150 ס״מ;
{{ח:תתת|(3)}} רוחבו של הכבש בין המעקים או הספים לא יפחת מ־1.25 מטר;
{{ח:תתת|(4)}} ייבנו משטחים אופקיים שעומקם ורוחבם לא יפחתו מ־1.25 מטר במקומות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בראשו ובתחתיתו של כל מהלך כבש;
{{ח:תתתת|(ב)}} במקומות שבהם הכבש משנה כיוון;
{{ח:תתתת|(ג)}} לכל הפרש גובה מרבי של 75 ס״מ;
{{ח:תתת|(5)}} בקצה החופשי של הכבש או המשטח האופקי המורם מפני הכבש, ייבנה סף אשר גובהו בכל מקום יהיה 5 ס״מ לפחות מעל מפלסם ורוחבו לא יפחת מ־5 ס״מ;
{{ח:תתת|(6)}} בצד החופשי של הכבש או המשטח האופקי מעל הסף האמור בפסקה (5) ייבנה מעקה וכן לאורך הקירות, אם הם צמודים לכבש או למשטח האופקי; לאורך קירות אלה ניתן להתקין מסעד בלבד במקום המעקה האמור;
{{ח:תתת|(7)}} למעקה האמור בפסקה (6) יותקן בית אחיזה שמישורו העליון יהיה בכל מקום בגובה 85 ס״מ עד 95 ס״מ מעל מפלס הכבש או המשטח האופקי; תינתן לבית אחיזה צורה המאפשרת ליד לגרפה בנקל; אם חתכו עגול, יהיה קוטרו בין 30 מ״מ ל־40 מ״מ;
{{ח:תתת|(8)}} הותקן מסעד נוסף על המסעד האמור בפרט משנה (6), נמוך ממנו, יהיה המסעד דומה בצורתו ובמידותיו לראשון ומישורו העליון יהיה בכל מקום בגובה של 75 ס״מ מעל מפלס הכבש ומישורו העליון של המסעד הראשון יהיה 95 ס״מ מעל מפלס הכבש.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בפרט משנה (ג), מותר להתקין כבש בשיפוע גדול יותר בתנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אורכו של הכבש האמור לא יעלה על 2.50 מטרים;
{{ח:תתת|(2)}} שיפועו לא יעלה על 10%.
{{ח:תת|(ה)}} פני המשטחים לפני הכבש, אחריו ועל הכבש עצמו יהיו מחוספסים.
{{ח:תת|(ו)}} נבנו המשטחים האמורים בפרט משנה (ה) מפלטות אבן, בטון או חומר אחר, עם תפרים, יהיו התפרים על גבי פני המשטחים, ברוחב של לא יותר מ־2 ס״מ, מלאים ישר עם מישור הפלטות וכל השטח בלא גומות או בליטות ומחוספס.

{{ח:סעיף*|8.10|התקנת מעלית וחדר מדרגות|תיקון: תשל״א־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.10}}
{{ח:תת|(א)}} בבנין ציבורי א׳ המכיל למעלה מקומה אחת, תותקן מעלית לפי האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.11|בסעיף 8.11}} וחדר מדרגות לפי האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.12|בסעיף 8.12}}.
{{ח:תת|(ב)}} בבנין ציבורי ב׳ המכיל למעלה מקומה אחת, כאשר הקומה האמורה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.02|בסעיף 8.02(ב)}} אינה קומת קרקע תותקן לקומה האמורה מעלית לפי האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.11|בסעיף 8.11}} וחדר מדרגות לפי האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.12|בסעיף 8.12}}.

{{ח:סעיף*|8.11|מבנה המעלית|תיקון: תשל״א־6, תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 8.11}}
{{ח:תת|(א)}} המעלית המיועדת לנכים תשמש גם אנשים אחרים והיא תיחשב כאחת המעליות הדרושות בבנין על פי כל חוק.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי המעליות לנכים יתמלאו התנאים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} תותקן מעלית אחת לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} בבנין ציבורי א׳ ששטחו הכולל עולה על 5,000 מ״ר יותקנו שתי מעליות לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} מידותיהן הפנימיות המינימליות תהיינה:
{{ח:תתתת|(א)}} העומק, שהוא המרחק בין המישור הפנימי של כנף הדלת של המעלית ובין הקיר או כנף הדלת ממול, יהיה 1.46 מטר;
{{ח:תתתת|(ב)}} הרוחב, שהוא המרחק בין הקירות הניצבים לדלת האמורה יהיה 1.07 מטר;
{{ח:תתת|(4)}} דלת המעלית ודלת הכניסה למעלית או הדלת המשמשת לשתי המטרות האמורות גם יחד תהיה דלת הזזה;
{{ח:תתת|(5)}} הרוחב החפשי בפתח של הדלתות האמורות יהיה 80 ס״מ לפחות;
{{ח:תתת|(6)}} לאורך קירות תא המעלית יותקן בית אחיזה בגובה של 1.00 מטר מעל רצפת התא;
{{ח:תתת|(7)}} בית האחיזה האמור לא יבלוט יותר מ־4 ס״מ ממישור קירות התא;
{{ח:תתת|(8)}} חתך בית אחיזה יהיה מלבני ומידותיו 1 ס״מ על 7.5 ס״מ;
{{ח:תתת|(9)}} קירות תא המעלית יהיו עשויים או מצופים חומר העומד בפני דפיקות של עגלות נכים, לפחות עד גובה של 1.00 מטר מרצפת התא;
{{ח:תתת|(10)}} תא המעלית יהיה מאוורר;
{{ח:תתת|(11)}} ייעשו הסידורים שתא המעלית ייעצר בקומות בדייקנות של לפחות 15 ס״מ ביחס למפלס הרצפה;
{{ח:תתת|(12)}} השטח בחזית של דלת הכניסה למעלית בפרוזדור או במעבר יהיה חפשי ונוח לתנועה, ועמקו, שהוא המרחק בין המישור החיצון של כנף דלת הכניסה למעלית ובין הקיר ממול בפרוזדור או במעבר האמור, יהיה לפחות 1.50 מטר;
{{ח:תתת|(13)}} בקומת הקרקע ובקומות שבהן התנועה היא גדולה, עמקו של השטח האמור בסעיף קטן (12) יהיה לפחות 2.20 מטרים;
{{ח:תתת|(14)}} יותקן מנגנון סגירה של הדלתות האמורות באופן שמהירות הסגירה לא תעבור 0.40 מטר/שניה {{ח:הערה|[צ״ל: מטר\שניה]}};
{{ח:תתת|(15)}} במעלית שבה הדלתות האמורות נסגרות אוטומטית ולא קיימת עין אלקטרונית המאפשרת בקורת על סגירתן, יותקן מיתקן השהיה המשאיר את הדלתות פתוחות למשך זמן של 7 שניות;
{{ח:תתת|(16)}} תותקן מערכת נצירה מוקדמת להבטחת יתר של הדלתות;
{{ח:תתת|(17)}} בתא המעלית האמורה תהיה מערכת חירום ואזעקה;
{{ח:תתת|(18)}} כל הכפתורים הנמצאים בתא האמור, לרבות אלה המשמשים להפעלת המעלית, יהיו בולטים מהקיר, פניהם ישרים או קעורים, עגולים ובעלי קוטר של לא פחות מ־20 מ״מ;
{{ח:תתת|(19)}} הכפתורים האמורים יימצאו בגובה של 1.30 מטר בערך מעל רצפת התא;
{{ח:תתת|(20)}} בקרבת דלת הכניסה למעלית בפרוזדור או במעבר יותקנו האבזרים והסימנים הבאים:
{{ח:תתתת|(א)}} כפתור שעל ידי לחיצתו מואר הכתוב: ”מעלית באה“ ו”מעלית בשימוש“;
{{ח:תתתת|(ב)}} חץ מואר המראה כיוון תנועה של המעלית;
{{ח:תתתת|(ג)}} רם־קול או פעמון המשמיע קול מסויים המסמל התקרבות המעלית לרצפת הקומה, או סידור דומה;
{{ח:תתתת|(ד)}} מיתקן דומה לאמור בפסקה (ג) המשמיע קול מסויים כאשר המעלית עולה וקול אחר כאשר היא יורדת;
{{ח:תתתת|(ה)}} הכפתור כאמור בפסקה (א) יותקן בגובה של 1.30 מטר מעל פני הרצפה.
{{ח:תתת|(21)}} בתוך תא המעלית, מעל הדלת, יוארו המספרים בספרות רומיות או ערביות, המסמנים קומות הבנין האמור, בסירוגין, תוך תנועת המעלית, והם ייראו מכל מקום בתא;
{{ח:תתת|(22)}} בבתי חולים, במוזיאון, בבתי מלון, בחנויות כל־בו, יאותר בתאי המעליות האמורים מקום למודעות הדרכה על מקום הימצאם של חלקי הבנין השונים ויעודם.

{{ח:סעיף*|8.12|חדר מדרגות|תיקון: תשל״א־6, תשמ״ב, תשס״ב־4, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.12}}
{{ח:ת}} לגבי חדר מדרגות יתמלאו התנאים הבאים:
{{ח:תת|(1)}} שלח המדרגה לא יפחת מ־26 ס״מ;
{{ח:תת|(2)}} רום המדרגה לא יהיה גבוה מ־16.5 ס״מ ולא יפחת מ־10 ס״מ;
{{ח:תת|(3)}} בכל אחד ממהלכי המדרגות יישמר קצב אחיד של השלחים והרומים;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(5)}} לא יורשו רומים פתוחים;
{{ח:תת|(6)}} פני השלח לא יהיו חלקים מדי;
{{ח:תת|(7)}} כל מהלך מדרגות לא יעלה יותר גבוה מ־1.85 מטר; ואולם אם מותקנת מעלית בבנין, תותר הקמת מהלך מדרגות בין 16 מדרגות בגובה רום מקסימלי של 17.5 ס״מ או של עד 22 מדרגות בגובה רום מקסימלי של 15.5 ס״מ;
{{ח:תת|(8)}} לא יהיו במהלך מדרגות אחד פחות מ־3 מדרגות;
{{ח:תת|(9)}} פונה הקיר במשטח שבקצה העליון של מהלך המדרגות בזווית, תהיה הפינה האמורה מרוחקת מקצה השלח של המדרגה העליונה במהלך האמור 30 ס״מ לפחות;
{{ח:תת|(10)}} יותקן משני צדי המדרגות האמורות מעקה, בין אם יש קירות משני צדדיהן או מצד אחד ובין שאין;
{{ח:תת|(11)}} במקום שיש קירות כאמור יורשה להתקין לארכם מסעד בלבד במקום מעקה;
{{ח:תת|(12)}} במשטחי ביניים יימשך מסעד כאמור לאורך הקירות מסביב ובמאוזן;
{{ח:תת|(13)}} מעקה עם בית אחיזה או מסעד בלבד יבלוט מקצה שלח המדרגה העליונה והתחתונה במהלך המדרגות לפחות 30 ס״מ ובחלקו הארוך הוא יהיה אפקי;
{{ח:תת|(14)}} המישור העליון של בית האחיזה יהיה בגובה כנדרש בתקן הישראלי ת״י 1142;
{{ח:תת|(15)}} צורתו של בית אחיזה יהיה עגול בעל קוטר של בין 30 מ״מ ל־40 מ״מ או צורה אחרת המאפשרת ליד גריפה חזקה ונוחה;
{{ח:תת|(16)}} לאורך הקירות יהיה המרחק בין הקיר ובין בית אחיזה 4 ס״מ לפחות ולא יותר מ־8 ס״מ;
{{ח:תת|(17)}} יותר להתקין מסעד בתוך שקע של קיר, אם יתמלאו התנאים הבאים:
{{ח:תתת|(א)}} המישור העליון של המסעד יימצא לפחות 8 ס״מ מתחת לתקרת השקע האמור;
{{ח:תתת|(ב)}} המרחק המינימלי בין המסעד ובין הקיר הפנימי של השקע האמור יהיה 4 ס״מ;
{{ח:תתת|(ג)}} המישור התחתון של המסעד יהיה מורם לפחות 4 ס״מ מעל תחתית השקע האמור;
{{ח:תת|(18)}} כל הצינורות, האבזרים וכיוצא באלה, המחברים מסעד זה אל הקיר או אל המעקה או אל דפנות השקע, יימצאו במישור התחתון של המסעד האמור ומתחתיו;
{{ח:תת|(19)}} האור בחדר המדרגות הבא דרך חלונות או מתאורה מלאכותית יהיה אחיד ועוצמת ההארה שלו תהיה 100 לוקס במישור של 75 ס״מ מעל פני כל שלח של מדרגה;
{{ח:תת|(20)}} החלל שמתחת למהלך הראשון של גרם מדרגות יהיה חסום למעבר של עוברים ושבים, בהתאם לדרישות ת״י 1918 חלק 1 בסעיף הדן במכשולים בדרך.

{{ח:סעיף*|8.13|בתי שימוש מיוחדים|תיקון: תשל״א־6, תשס״א, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.13}}
{{ח:תת|(א)}} יותקנו בבנין ציבורי לפחות שני תאים של בית שימוש המיועדים לנכים, אחד לנשים ואחד לגברים.
{{ח:תת|(ב)}} נמצא לפני תא של בית שימוש כאמור חדר שירות, יתמלאו בו התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} המרחק בין המישור החיצון של כנף הדלת של בית השימוש ובין הקיר ממול ({{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח|בחלק זה}} – עומק) יהיה לפחות 1.30 מטר לכל ארכו;
{{ח:תתת|(2)}} המרחק בין שאר הקירות הניצבים לדלת התא של בית השימוש (להלן {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח|בחלק זה}} – אורך) יהיה לפחות 2.30 מטרים;
{{ח:תתת|(3)}} לא תיפתח שום דלת לתוך חלל חדר השירות האמור, פרט לדלת של תא בית השימוש;
{{ח:תתת|(4)}} הדלת של התא תימצא בפינת החלל האמור, בקיר הארוך;
{{ח:תתת|(5)}} ארכו של חדר שירות האמור יוכל להיות לפחות 1.30 מטר, אם עמקו יגיע ל־2.30 מטרים לפחות וגם יתמלא התנאי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.07|שבסעיף 8.07(2)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הדלת לתא בית השימוש תמלא את התנאים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} היא תיפתח החוצה;
{{ח:תתת|(2)}} הצירים שלה יהיו מורכבים על צד המשקוף המרוחק יותר כלפי מי שמתקרב אליה מהחוץ;
{{ח:תתת|(3)}} לא יותקן מפתן בפתחה;
{{ח:תתת|(4)}} יחולו עליה ההוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.07|שבפרט 8.07(1), (10), (11), ו־(12)}};
{{ח:תתת|(5)}} בגובה הידית יורכב על המישור הפנימי של הכנף מוט או צינור אפקי כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.07|בפרט 8.07(13) ו־(14)}};
{{ח:תתת|(6)}} על אף הסגירה בפנים על־ידי בריח או סידור דומה תינתן האפשרות לפתוח את הדלת האמורה ולסלקה מהחוץ ולהיכנס לתא התפוס של בית השימוש בשעת הצורך.
{{ח:תת|(ד)}} המידות הפנימיות של תא בית השימוש יהיו דלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} המרחק בין המישור הפנימי של כנף הדלת והקיר ממול לא יפחת מ־1.75 מטר;
{{ח:תתת|(2)}} המרחק בין הקירות הניצבים לדלת לא יפחת מ־1.40 מטר.
{{ח:תת|(ה)}} מיקומה של האסלה יהיה כך:
{{ח:תתת|(1)}} המרחק מהקצה הקדמי שלה עד לקיר שמאחוריה לא יפחת מ־0.75 מטר;
{{ח:תתת|(2)}} המרחק מהקו המרכזי שלה עד לקיר הקרוב המקביל לה לא יפחת מ־1.00 מטר; ”הקו המרכזי של האסלה“ הוא קו פיקטיבי החוצה אותה לארכה לחצאים;
{{ח:תתת|(3)}} הגובה של המישור העליון של המכסה שלה יהיה 0.50 מטר מעל פני הרצפה.
{{ח:תת|(ו)}} יותקנו בתא מוטות אופקיים ואנכיים בדרך הזו:
{{ח:תתת|(1)}} קוטרם לא יהיה קטן מ־25 מילימטר ולא גדול מ־40 מילימטר;
{{ח:תתת|(2)}} בקיר המקביל והסמוך לציר האורך של האסלה, יותקן מוט אנכי באורך 60 סנטימטר לפחות שקצהו התחתון יהיה בגובה 75 עד 85 סנטימטר מהרצפה; המוט יותקן מעל קצהו הקרוב לכיור של המוט האופקי האמור בפסקה (3), אך לא פחות ממרחק של 95 סנטימטר מהקיר שבגב האסלה;
{{ח:תתת|(3)}} בקיר המקביל והסמוך לציר האורך של האסלה יותקן מוט אופקי באורך 60 סנטימטר לפחות, שחלקו העליון יהיה בגובה 75 עד 85 סנטימטר מהרצפה וחלקו האחורי יותקן במרחק 15 עד 35 סנטימטר מהקיר שבגב האסלה;
{{ח:תתת|(4)}} המוטות האמורים בפסקאות (2) ו־(3) יותירו מרווח גריפה של 4 עד 12 סנטימטר מפני הקיר שעליו הם מותקנים וניתן יהיה לחבר את המוטות ליחידה אחת;
{{ח:תתת|(5)}} כל מוט יעוגן משני קצוותיו, על ידי שלושה ברגים לפחות, בכל קצה, המותאמים לדרישות היצרן והתקן החל במקום ייצורם; הברגים יוסתרו על ידי מכסה מתאים (רוזטה) כך שלא יהיו גלויים לעין;
{{ח:תתת|(6)}} בקיר שבגב האסלה, או צמוד לו, על גבי עמוד חיצוני מיוחד המותאם למוט והמעוגן לרצפה בצורה בטיחותית באמצעות 4 ברגים לפחות, יותקן מוט מתרומם ממצב אופקי למצב אנכי; המוט יהיה באורך 75 עד 85 סנטימטר, וצדו העליון, במצב אופקי, יהיה בגובה 75 עד 85 סנטימטר מהרצפה; המוט יורכב במרחק של 80 סנטימטר מהקיר המקביל והקרוב לציר האורך של האסלה; על המוט להישאר במצב אנכי בכוחות עצמו באמצעות אמצעי המהווה חלק מובנה בו שימנע את נפילתו הפתאומית למצב אופקי; צורת המוט המתרומם האמור בפסקה זו יכולה להיות אובלית או מלבנית ובלבד שתהיה נוחה לתמיכה והחזקה ביד; רוחב המוט לא יעלה על 60 מילימטר ועוביו לא יעלה על 40 מילימטר; המוט, על כל חלקיו, יהיה בטיחותי, קל ופשוט לשימוש; יש להצמיד סמוך למוט מדבקה או שלט בגודל 20 × 20 סנטימטר, עם ציורים (פיקטוגרמות) קריאים וברורים המראים את אופן השימוש במוט;
{{ח:תתת|(7)}} כל המוטות, על חלקיהם השונים, יהיו עשויים מחומר קשיח, עמיד ובלתי מחליד ויעמדו בפני כוחות אופקיים ואנכיים; פני השטח של המוטות יהיו עם חספוס קל או שצורת המוט תהיה מיוחדת כך שתימנע החלקת היד; כל העיגונים לקיר ולרצפה יהיו בטיחותיים וכל קצוות המוטות יהיו מעוגלים באופן המונע פציעה ופגיעה כלשהי.
{{ח:תת|(ז)}} יותקן בתוך התא כיור רחצה ולגביו יתמלאו התנאים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} הכיור יימצא במרחק מהאסלה המאפשר לאדם היושב עליה להגיע ולהשתמש בו;
{{ח:תתת|(2)}} פני הכיור העליונים יהיו בגובה של 80 ס״מ מעל הרצפה;
{{ח:תתת|(3)}} ברז המים בכיור האמור יהיה מסוג ידית־מנוף.
{{ח:תת|(ח)}} ידית השטיפה של האסלה, מחזיק נייר טואלטי, סידורי סבון לרחיצת ידיים ומגבת יימצאו במרחק מהאסלה המאפשר לאדם היושב עליה להשתמש באבזרים האמורים בנקל.

{{ח:סעיף*|8.14|משתנות|תיקון: תשל״א־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.14}}
{{ח:ת}} הותקנו בבנין ציבורי משתנות, יתמלאו לגביהן התנאים הבאים:
{{ח:תת|(1)}} משתנת עביט תורכב בגובה שהקצה העליון הקדמי שלה לא יימצא יותר גבוה מ־50 ס״מ מעל פני הרצפה;
{{ח:תת|(2)}} משתנת קיר תורכב ללא מדרגה, ואם הנסיבות מכריחות התקנת מדרגה לא יעלה גבהה על 17 ס״מ ורחבה לא יפחת מ־45 ס״מ;
{{ח:תת|(3)}} מחולקת משתנת הקיר לתאים, יותקנו על יד התאים הפינתיים או הקיצוניים ידיות אחיזה, לכל תא כאמור ידית אחת.

{{ח:סעיף*|8.15|כיור מיוחד בחדרי שירות|תיקון: תשל״א־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.15}}
{{ח:ת}} בחדרי שירות המשותפים לנשים ולגברים יותקן בתוך שורת כיורי רחצה לפחות כיור מיוחד אחד לנשים ואחד לגברים מהסוג האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.13|בסעיף 8.13(ז)(2) ו־(3)}}.

{{ח:סעיף*|8.16|מראה בחדרי שירות|תיקון: תשל״א־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.16}}
{{ח:ת}} בחדרי שירות כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.15|בסעיף 8.15}} תותקן מראה שקצה העליון לא יהיה יותר נמוך מ־1.75 מטר וקצה התחתון לא יותר גבוה מ־0.90 מטר מעל פני הרצפה.

{{ח:סעיף*|8.17|מפסיקים וכפתורי הפעלה|תיקון: תשל״א־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.17}}
{{ח:תת|(א)}} כל מפסיקי זרם חשמל, חום, איוור ופעמוני אזעקה למיניהם ודומה לאלה יימצאו בגובה שלא יעלה על 1.60 מטר מעל פני הרצפה.
{{ח:תת|(ב)}} כל האבזרים כאמור בסעיף קטן (א) יותקנו באופן שהפעלתם תהיה קלה.

{{ח:סעיף*|8.18||תיקון: תשל״א־6, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.18}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|8.19|מזרקת לשתיית מים|תיקון: תשל״א־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.19}}
{{ח:ת}} נמצאת בבנין ציבורי מזרקת לשתיית מים (להלן – מזרקת), יתמלאו לגביה התנאים הבאים:
{{ח:תת|(1)}} הפיה שדרכה יוצאים המים תימצא בגובה של 90 ס״מ מעל פני הרצפה;
{{ח:תת|(2)}} המזרקת תהיה תלויה על הקיר ולא תימצא בתוך גומחה של הקיר, לא כולה ולא מקצתה;
{{ח:תת|(3)}} השטח מסביב למזרקת האמורה יהיה חפשי עם גישה נוחה;
{{ח:תת|(4)}} במקרה של שימוש בכוסות קרטון או חומר דומה על יד המזרקת, יהיה מקומן בגובה שלא יעלה על 1.20 מטר מעל פני הרצפה.

{{ח:סעיף*|8.20||תיקון: תשל״א־6, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.20}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|8.21|יציאות מבניין ציבורי|תיקון: תשל״א־6, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.21}}
{{ח:ת}} נמצאות בבנין ציבורי דרכי יציאה מיוחדות לקהל, יחולו עליהן, לפי הענין הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.03.02|פרטים 8.03.02}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.03.03|8.03.03}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.04|8.04}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.05|ו־8.05}}.

{{ח:סעיף*|8.22||תיקון: תשל״א־6, תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.22}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|8.23|מקומות ישיבה מיוחדים בבתי עינוג|תיקון: תשל״א־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.23}}
{{ח:ת}} בתיאטרון, בבית קולנוע או בבית עינוג אחר, יותקנו מקומות ישיבה מיוחדים לנכים על פי תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} שטחו של המקום המיוחד האמור לנכה יהיה לפחות 1.45 מטר על 0.90 מטר;
{{ח:תת|(2)}} לכל 150 עד 1000 מקומות ישיבה יוקצב מקום אחד לנכה כאמור בפסקה (1), ומעל 1000 מקומות ישיבה – לכל 250 מקומות מקום אחד כאמור, ובלבד שבכל בנין ציבורי כאמור יותקנו לפחות שלושה מקומות ישיבה מיוחדים לנכים;
{{ח:תת|(3)}} המקומות המיוחדים האמורים יוקצבו על יד המעברים באופן שתאופשר לנכים ראות טובה ושהנכים גם לא יסתירו לאלה היושבים מאחוריהם;
{{ח:תת|(4)}} המקומות המיוחדים האמורים יוסדרו לרוב על ידי אפשרות קיפול או סילוק מספר מתאים של כסאות קבועים באולם.

{{ח:סעיף*|8.24|מקומות מיוחדים במסעדות וחדרי אוכל ציבוריים|תיקון: תשל״א־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.24}}
{{ח:ת}} במסעדה וכדומה, שבגדר בנין ציבורי ב׳ ויש בהם שירות עצמי, יותקנו לפחות שני מקומות מיוחדים לנכים ליד מקום חלוקת האוכל, שלגביהם יתמלאו התנאים הבאים:
{{ח:תת|(1)}} הגובה של המקומות האמורים לא יעלה על 80 ס״מ מעל פני הרצפה;
{{ח:תת|(2)}} מתחתם יהיה חלל ריק בעומק של 70 ס״מ וברוחב של 80 ס״מ לפחות;
{{ח:תת|(3)}} הגישה אליהם תהיה חפשית ונוחה.

{{ח:סעיף*|8.25|יחידה מיוחדת|תיקון: תשנ״ה־2, תשס״א|עוגן=תוספת 2 פרט 8.25}}
{{ח:ת}} ביחידה מיוחדת יתקיימו הוראות סעיף זה, כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} הרוחב החופשי בפתח ליחידה המיוחדת ובפתחים שבתוכה לא יפחת מ־80 ס״מ;
{{ח:תת|(2)}} אם יהיה מפתן בדלת, הוא לא יתרומם יותר מ־2 ס״מ מעל הרצפה משני הצדדים; למפתן יהיו שיפועים בצד המוגבה מסביבתו בנטיה מרבית של 50%;
{{ח:תת|(3)}} לרוחב כנף הדלת, יורכב בגובה הידית הרגילה, מוט אופקי שיאפשר סגירתה על ידי משיכתה בידי נכה בכסא גלגלים; מרחק הידית מציר הדלת יהיה בין 5 ל־8 ס״מ;
{{ח:תת|(4)}} השירותים של יחידות מיוחדות (להלן – השירותים המיוחדים), יהיו כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} יכול שהשירותים המיוחדים יהיו צמודים ליחידה המיוחדת אך הדבר אינו הכרחי;
{{ח:תתת|(ב)}} דלת השירותים המיוחדים תיפתח החוצה. ויכול שתיפתח גם פנימה אם תתאפשר גם פתיחתה החוצה, וזאת שלא באמצעות צירי פנדל; כיוון הפתיחה יאפשר גישה נוחה לאגף הלינה;
{{ח:תתת|(ג)}} תותר התקנת דלת הנפתחת בגרירה במקביל לקיר, כשהיא מותקנת על גבי מסילה הקבועה במשקוף העליון, ובלבד שיישמר פתח אור של 80 ס״מ לפחות;
{{ח:תתת|(ד)}} המרחק בין המישור החיצוני של כנף הדלת ובין הקיר ממול, יהיה 1.20 מטרים לפחות; ואם מוצב ארון מול הדלת, תיפתח דלת הארון בגרירה, והמרחק בין המישור החיצוני של כנף הדלת ובין דלתות הארון יהיה 1.15 מטרים לפחות;
{{ח:תתת|(ה)}} בשירותים המיוחדים יותקנו אסלה, כיור רחצה וכן מקלחת או אמבטיה או שתיהן;
{{ח:תתת|(ו)}} כל קבועות השרברבות על אבזריהן יותקנו כך שיוותר מרחב חופשי בקוטר מעגל של 1.40 מ׳ לפחות, ממפלס הרצפה עד לגובה 65 ס״מ מעל הרצפה;
{{ח:תתת|(ז)}} רצפת השירותים המיוחדים תהיה עשויה מחומר מונע החלקה;
{{ח:תתת|(ח)}} ברצפת השירותים המיוחדים יהיה נקז; ואם הם צמודים למקלחת תשמש הרצפה בשעת הצורך, כאגן ניקוז של המקלחת; ברצפה יהיו שיפועים של כ־1.5% לניקוז מהיר;
{{ח:תתת|(ט)}} האמבטיה תהא במידות 1.60 × 0.70 מ׳ לפחות;
{{ח:תתת|(י)}} במידת האפשר יותקן בצד המעוגל של האמבטיה משטח אופקי באורך 60 ס״מ, לכל רוחבה וגובהה של האמבטיה; המשטח יותקן כך שיתאפשר מעבר מכסא גלגלים שיעמוד בצמוד ובמקביל לאמבטיה, אל המשטח ובחזרה;
{{ח:תתת|(יא)}} במקלחת יהיה שטח הרצפה 1.30 × 0.90 מטר לפחות והוא לא יהיה חלק של המרחב החופשי האמור בפסקת משנה (ו); בכניסה למקלחת לא יהא כל סף או מכשול ברצפה;
{{ח:תתת|(יב)}} אסלה תהא מסוג מונובלוק; ציר האסלה יהא 45 ס״מ מהקיר הסמוך. הקצה הקדמי של האסלה יהא 70 ס״מ מהקיר שבגב האסלה; גובה האסלה יהא מ־42 עד 45 ס״מ מהרצפה; בצד האסלה, המרוחק מהקיר המקביל לציר האורך שלה, יוותר מרחב חופשי ברוחב 85 ס״מ לפחות;
{{ח:תתת|(יג)}} מוטות אחיזה מתקפלים או ניתנים לפירוק, ונוחים לאחיזה, בקוטר שלא יהיה קטן מ־25 מילימטר ולא גדול מ־40 מילימטר, יותקנו כלהלן:
{{ח:תתתת|(1)}} מוטות אחיזה הצמודים לאסלה יותקנו כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.13|בפרט 8.13(ו)}};
{{ח:תתתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתתת|(4)}} בקיר המקלחת יותקן מוט אנכי אחד לפחות, באורך 80 ס״מ לפחות, קצהו התחתון של המוט יהיה בגובה 85 ס״מ מהרצפה;
{{ח:תתתת|(5)}} בקיר המקלחת יותקן מוט אופקי אחד לפחות, באורך 50 ס״מ, ובגובה 85 ס״מ מהרצפה;
{{ח:תתתת|(6)}} בקיר המקביל לרוחב האמבטיה, בצמוד למשטח המתואר בפסקה (י), יותקן מוט אופקי באורך 50 ס״מ ובגובה 85 ס״מ מהרצפה;
{{ח:תתתת|(7)}} בקיר המקביל לאורך האמבטיה יותקן מוט אופקי, ניצב למוט המתואר בפסקת משנה (6), באורך 50 ס״מ ובגובה 85 ס״מ מהרצפה;
{{ח:תתתת|(8)}} בקיר הצמוד לאורך האמבטיה, יותקן מוט אלכסוני באורך של 120 ס״מ; קצהו העליון יהיה בראש האמבטיה, בגובה 70 ס״מ מהרצפה וקצהו התחתון יהיה בגובה 5 ס״מ מעל דופן האמבטיה;
{{ח:תתתת|(9)}} על הקיר, בקצה החופשי של המשטח המתואר בפסקה (י) יותקן מוט אנכי באורך 80 ס״מ לפחות; קצהו התחתון של המוט יהיה בגובה 85 ס״מ מהרצפה. המוט האמור יכול שישמש גם במקום המוט המתואר בפסקת משנה (4);
{{ח:תתת|(יד)}} הברזים יהיו ברזי ידית ויותקנו כך שיהיו גם בהישג ידו של משתמש היושב בכסא גלגלים; ברז הכיור לא יורכב לקיר אלא לכיור עצמו או למשטח אופקי הצמוד לו;
{{ח:תתת|(טו)}} במקלחת ובאמבטיה יותקנו הברזים בהישג ידו של המשתמש; כל ברז יספק מים חמים וקרים למשטף מזרם, עם צינור גמיש, שיורכב על מוט אנכי באופן שניתן לקבוע גובהו וכיוונו בידי המשתמש; במקרה הצורך יותקן ברז נפרד לאמבטיה וברז למתרחץ במקלחת שמחוץ לאמבטיה;
{{ח:תתת|(טז)}} גובהו העליון של כיור יהיה בין – 82 ס״מ ל־87 ס״מ מן הרצפה;
{{ח:תתת|(יז)}} מתחת לכיור יישמר חלל חופשי עד לגובה 65 ס״מ מהרצפה;
{{ח:תתת|(יח)}} מעל לכיור תותקן מראה שגובהה התחתון יהיה 90 ס״מ מהרצפה וגובהה העליון יהיה 175 ס״מ לפחות מהרצפה;
{{ח:תתת|(יט)}} אבזרי העזר, כגון מתלי מגבות, מחזיקי נייר, מיבשי שיער וכיוצא באלה, יותקנו כך שיהיו בהישג ידו של היושב בכסא גלגלים.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ח סימן ה|סימן ה׳: סידורים מיוחדים לנכים בבנין ציבורי – אמצעי תקשורת|תיקון: תשס״ה}}

{{ח:סעיף*|8.26|טלפון ציבורי|תיקון: תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.26}}
{{ח:תת|(א)}} טלפון ציבורי, שהותקן בבנין ציבורי או בשטח החוץ שלו, יתאים לתנאים המפורטים בפרטי משנה (ב) ו־(ג); הותקנו כמה טלפונים ציבוריים, אחד מהם לפחות יתאים לתנאים המפורטים בפרטי משנה (ב) ו־(ג), ואולם אם הם מופעלים באמצעים שונים, אחד לפחות מכל סוג יתאים לתנאים המפורטים בפרט משנה (ב) ואחד לפחות יתאים לתנאים המפורטים בפרט משנה (ג).
{{ח:תת|(ב)}} טלפון נגיש למתניידים בכיסא גלגלים יתאים לתנאים המפורטים בענין זה בת״י 1918 חלק 4.
{{ח:תת|(ג)}} טלפון לבעלי לקות שמיעה יתאים לתנאים המפורטים בענין זה בת״י 1918 חלק 4.

{{ח:סעיף*|8.27|מערכות התרעה ואזעקה|תיקון: תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8.27}}
{{ח:ת}} מיתקנים להתרעה שהותקנו בבנין ציבורי יתאימו לנדרש בת״י 1918 חלק 4 בסעיף הדן במערכות התרעה.

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק ח1|חלק ח׳1|תיקון: תשס״ט־6}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ח1 פרק א|פרק א׳: בניין ציבורי חדש|תיקון: תשס״ט־6}}
{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.30|הגדרות|תיקון: תשס״ט־6, תשפ״ו|עוגן=תוספת 2 פרט 8.30}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם עם מוגבלות“, ”גוף ציבורי“ ו”הנציב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק השוויון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין קיים“ – מקום ציבורי שהוא בניין, שההיתר לבנייתו או לשימוש בו כמקום ציבורי ניתן לפני תחילתו של {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|חלק זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית שימוש נגיש“ – בית שימוש מטיפוס 1 או 2 לפי ת״י 1918 חלק 3.1;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרך נגישה“ – תוואי חופשי רצוף, המחבר בין החלקים והחללים הנגישים במקום ציבורי חדש ובשטחי החוץ שלו, לרבות אמצעים להתגברות על הפרשי מפלסים, שמתקיימות בהן דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|חלק זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק השוויון“ – {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חניון ציבורי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה)|בתקנות החניה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יציע“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדור שירותים“ – חלק בבניין הכולל שלושה בתי שימוש לפחות שיש להם כניסה משותפת, בין אם מתוכננת חלוקה לאגף לנשים ואגף לגברים ובין אם לאו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מורשה לנגישות מבנים“ – מורשה לנגישות מבנים, תשתיות וסביבה, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מא|בסעיף 19מא לחוק השוויון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מורשה לנגישות השירות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מא1|בסעיף 19מא1 לחוק השוויון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלתחה“ – מקום המשמש להחלפת בגדים ולאכסון חפצים ועשוי לכלול גם מקלחות ובתי שימוש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלתחה נגישה“ – מלתחה המתאימה גם לשימושם של אנשים בכיסאות גלגלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעלון אנכי“ – משטח הרמה חשמלי המותקן דרך קבע, שמסלול תנועתו בניצב למישור של הרצפה, אשר ממדיו וחומרי הבניה שלו תואמים את הוראות תקן ישראלי ת״י 1918 חלק 3.1 ות״י 2252 חלק 1;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעלית עם פיקוד יעדים“ – מעלית שבה קומת היעד נרשמת בתחנה ולא בתא המעלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום חניה נגיש“ – מקום חניה המיועד לכלי רכב הנושא תג נכה לפי {{ח:חיצוני|חוק חניה לנכים|חוק חניה לנכים, התשנ״ד–1993}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום עבודה“ – מקום שנעשית בו עבודה לצורכי עסק או משלח יד, למעט אותו חלק במקום עבודה שחלות בו הוראות בדבר התאמה אישית לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#פרק ד|פרק ד׳ לחוק השוויון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניגוד חזותי“ – ניגוד בין שטח מסוים לסביבתו הקרובה, הניתן להבחנה ברורה לעיני אדם מתבונן, בתנאי התאורה הקיימים או המתוכננים, ורשאי הנציב לפרסם הוראות טכניות לעניין הבחנה ברורה לעיני אדם מתבונן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניגוד מישושי“ – ניגודיות בין מרקם פני שטח מסוים למרקם סביבתו הקרובה, הניתן לזיהוי במישוש באמצעות כף רגל נעולה בנעל ובאמצעות מקל נחיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סימן אזהרה“ – משטח המורכב מגבשושיות עגולות, עשויות בחתך טרפזי או מעוגל וקטומות בראשן, בניגוד חזותי ובניגוד מישושי לסביבתן הקרובה, ונועד להזהיר מפני סכנה או שינוי במרחב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סימן מאתר“ – סימן מוביל מטיפוס 1 ורוחבו 60 סנטימטרים הנמצא בניצב לכיוון ההליכה ולכל רוחב הדרך, והמיועד להפנות את תשומת לבו של הולך רגל עם מוגבלות בראייה אל תחילתו של סימן מוביל או אל מיתקן המצוי בצמוד או בסמוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סימן מאתר בתוך בניין“ – משטח ברוחב 60 סנטימטרים העשוי בניגוד חזותי ובניגוד מישושי לסביבתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סימן מוביל“ – רצועה, קו מפגש בין שני משטחים, או מרכיב פיזי יציב המצויים על פני שטח המיועד לתנועת הולכי רגל או בצמוד לו, הניתנים לזיהוי על ידי הולך רגל עם מוגבלות בראייה, ומיועדים לסייע לו למצוא את דרכו אל יעדו, והוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ”סימן מוביל מטיפוס 1“ – סימן ברוחב 30 עד 60 סנטימטרים, המורכב מפסים מקבילים המצויים באותו מישור, ומרקם פני השטח שלו עשוי בניגוד חזותי ובניגוד מישושי לשטח בסביבתו הקרובה;
{{ח:תתת|(2)}} ”סימן מוביל מטיפוס 2“ – מפגש, ישר במידת האפשר, בין שני משטחים צמודים זה לזה, המצויים בניגוד חזותי וניגוד מישושי זה לזה; ובלבד שמפגש כאמור יהיה באותו מישור ויימשך באופן רציף ממקום אחד במרחב למקום אחר;
{{ח:תתת|(3)}} ”סימן מוביל מטיפוס 3“ – מרכיב פיזי יציב הנמשך ברציפות לאורך שולי דרך, ובולט מעל פני הדרך, העשוי בניגוד חזותי וניתן להבחנה במישוש בכף רגל נעולה ובאמצעות מקל נחיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סמל הנגישות“ – סמל הנגישות הבין־לאומי כמשמעותו בת״י 1918 חלק 4;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמדת מודיעין“ – עמדה פתוחה או סגורה, במקום ציבורי, שבה ניתן מידע על השירות הניתן במקום הציבורי, והכוונה לחלקי המקום השונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קומה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים)|בתקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים), התשנ״ב–1992}} (להלן – תקנות חישוב שטחים);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב גבוה“ – רכב בעל מיתקן הרמה, כגון מעלון אנכי (אנכון), המאפשר כניסה אל הרכב ויציאה ממנו בישיבה על כיסא גלגלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות ציבורית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19א|בסעיף 19א לחוק השוויון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח“ – שטח למטרה עיקרית כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים)#סעיף 9|בתקנה 9 לתקנות חישוב שטחים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח כולל“ – סך כל השטח המותר לבנייה, ללא חלוקה לשטח למטרות עיקריות ולמטרות שירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1918 חלק 1“ – תקן ישראלי ת״י 1918 חלק 1 – נגישות הסביבה הבנויה: עקרונות ודרישות כלליות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1918 חלק 2“ – תקן ישראלי ת״י 1918 חלק 2 – נגישות הסביבה הבנויה: הסביבה שמחוץ לבניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1918 חלק 3.1“ – תקן ישראלי ת״י 1918 חלק 3.1 – נגישות הסביבה הבנויה: פנים הבניין – דרישות בסיסיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1918 חלק 3.2“ – תקן ישראלי ת״י 1918 חלק 3.2 – נגישות הסביבה הבנויה: דרישות משלימות לשימושים ספציפיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1918 חלק 4“ – תקן ישראלי ת״י 1918 חלק 4 – נגישות הסביבה הבנויה, תקשורת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 2252 חלק 1“ – תקן ישראלי ת״י 2252 חלק 1 – משטחי הרמה חשמליים למוגבלי תנועה – כללי בטיחות, מידות ופעולה תפקודית: מעלונים אנכיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 2481 חלק 70“ – תקן ישראלי ת״י 2418 חלק 70 – מעליות: דרישות בטיחות לבנייה ולהתקנה – התאמות מיוחדות לנגישות אנשים לרבות אנשים בעלי מוגבלות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 2279“ – תקן ישראלי ת״י 2279, התנגדות להחלקה של משטחי הליכה קיימים ושל חומרים המיועדים למשטחי הליכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות החניה“ – {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה)|תקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה), התשמ״ג–1983}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות חישוב שטחים“ – {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים)|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים), התשנ״ב–1992}}.

{{ח:סעיף*|8.31|מקום ציבורי חדש|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.31}}
{{ח:ת}} ”מקום ציבורי חדש“ – מקום ציבורי כמפורט {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#תוספת 1|בתוספת הראשונה לחוק השוויון}}.

{{ח:סעיף*|8.32|בניין עם ייעוד מעורב|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.32}}
{{ח:ת}} בבניין ציבורי שהוא מקום ציבורי חדש המיועד ליותר משימוש אחד, והשימושים בו מופרדים אחד מן האחר, יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|חלק זה}} על כל חלק מן הבניין לפי שימושו.

{{ח:סעיף*|8.33|בניין ציבורי אחר|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.33}}
{{ח:ת}} בבניין או חלק מבניין המשמש למטרות ציבוריות שונות מן המפורט {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#תוספת 1|בתוספת הראשונה לחוק השוויון}}, יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|חלק זה}} בהתאם למטרות השימוש הדומות להם ביותר מבין המטרות והשימושים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#תוספת 1|בתוספת כאמור}}, לדעת מהנדס הוועדה המקומית, לאחר התייעצות עם מורשה לנגישות מבנים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ב|סימן ב׳: בניין ציבורי חדש (כללי)|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.40|היתר לבניין ציבורי חדש|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.40}}
{{ח:ת}} היתר לבניין ציבורי חדש, אישור או תעודת גמר לפי העניין ({{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|בחלק זה}} – היתר), יינתן רק אם מולאו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|בחלק זה}}.

{{ח:סעיף*|8.41|תוספת לבניין ציבורי|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.41}}
{{ח:תת|(א)}} היתר להקמת תוספת לבניין קיים (להלן – תוספת), יינתן רק אם התקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בכל חלקי התוספת ימולאו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|בחלק זה}};
{{ח:תתת|(2)}} בבניין קיים נעשו במועדן ההתאמות הנדרשות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ט|סעיף 19ט לחוק השוויון}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא הגיע עדיין המועד הקבוע כאמור בהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ט|סעיף 19ט לחוק השוויון}} עד למועד מתן ההיתר לתוספת, ימולאו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|בחלק זה}} ביחס לתוספת בלבד; ואולם כאשר היקף התוספת המבוקשת עולה על 30% מהשטח העיקרי של המבנה הקיים, כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים)|בתקנות חישוב שטחים}}, יכלול היתר הבנייה אף את ביצוע ההתאמות הנדרשות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ט|סעיף 19ט לחוק השוויון}}.
{{ח:תת|(ג)}} מהנדס הוועדה המקומית רשאי להורות על ביצוע התאמות נגישות בבניין קיים, ככל שהתאמות אלה נדרשות לצורך התוספת המבוקשת, וזאת לפי היקף העבודה ופרק הזמן שנותר על פי הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ט|סעיף 19ט לחוק השוויון}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בפרט משנה (א), לבקשת מבקש ההיתר, ניתן לבצע את התאמות הנגישות הנדרשות לבניין הקיים, כולן או חלקן, בבניין הקיים או בתחום התוספת המבוקשת.
{{ח:תת|(ה)}} בבקשה להיתר לתוספת לבניין קיים ניתן, על אף האמור בפרט משנה (א), להיסמך על התאמות הנגישות בבניין הקיים, כולן או חלקן, ובלבד שמתקיימים תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התוספת האמורה מהווה מבחינה תפקודית חלק בלתי נפרד מהבניין הקיים;
{{ח:תתת|(2)}} דרך נגישה, שהיא הדרך העיקרית ככל הניתן, מחברת את התוספת לבניין הקיים;
{{ח:תתת|(3)}} התאמות הנגישות בבניין הקיים, המיועדות בעבור התוספת יהיו לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|חלק זה}};
{{ח:תתת|(4)}} התאמות הנגישות בבניין הקיים ובתוספת גם יחד, מספקות את סך כל הדרישות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|חלק זה}} לגבי התוספת.

{{ח:סעיף*|8.42|התאמות נגישות בזמן ביצוע עבודות שיפוץ|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.42}}
{{ח:ת}} בבקשה להיתר לתוספת לבניין קיים ובבקשה להיתר לביצוע עבודות שיפוץ בבניין ציבורי חדש, אשר עבודות הבנייה יבוצעו בהן בד בבד עם מתן השירות, תובטח נגישות חלופית בתקופת ביצוע עבודות הבנייה, כפי שייקבע על ידי מהנדס הוועדה, בהתייעצות עם מורשה לנגישות מבנים.

{{ח:סעיף*|8.43|שינויים במהלך בנייה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.43}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|חלק זה}} לא יחולו על היתר שיינתן לשינויים במהלך בנייה של בניין ציבורי אשר אין בהם תוספת שטחי בנייה העולה על 30 מטרים רבועים, והיתר לבנייתם ניתן לפני תחילתו של {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|חלק זה}}; ובתנאי שהבניין עומד בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח|חלק ח׳ בתוספת זו}}.

{{ח:סעיף*|8.44|התאמות נוספות בבניין המיועד לאנשים עם מוגבלות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.44}}
{{ח:ת}} בבקשה להיתר לבניין ציבורי חדש המיועד כולו או חלקו לאנשים עם מוגבלות, ייבדק הצורך בקיום התאמות נגישות נוספות על הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|בחלק זה}}.

{{ח:סעיף*|8.45|עיגול תוצאת חישוב|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.45}}
{{ח:ת}} מספר שהוא תוצאת חישוב אחוזים לפי תקנות אלה, יעוגל למספר השלם הקרוב, ומחצית תעוגל למספר השלם הנמוך ממנו.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ג|סימן ג׳: דרך נגישה|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.50|דרך נגישה לבניין ציבורי|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 חלק ח1 סימן ג פרט 8.50}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין ציבורי חדש יהיו דרכים נגישות בתחום מגרש.
{{ח:תת|(ב)}} דרכים כאמור יתחילו ממקום החיבור למדרכה או לשביל ציבורי הגובלים במגרש כפי שמתואר במפת איתור העבודה כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5(ב)(2)}}.
{{ח:תת|(ג)}} בדרך נגישה לבניין ציבורי יתקיימו דרישות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דרך נגישה, אחת לפחות בתחום המגרש, שהיא הדרך העיקרית המיועדת לשימוש הציבור, או בסמוך לה ככל הניתן, תוביל אל כניסות נגישות של בניין ציבורי, מתחנה לאיסוף נוסעים ולהורדתם, ואזורי העלאת נוסעים כמשמעותם בת״י 1918 חלק 2, ככל שאלה מצויים בתחום המגרש, וכן ממדרכה או משביל ציבורי הגובלים במגרש;
{{ח:תתת|(2)}} דרך נגישה בתחום המגרש, שהיא הדרך העיקרית שמיועדת לשימוש הציבור, או בסמוך לה ככל הניתן, תוביל ממקום חניה נגיש אל כניסה נגישה;
{{ח:תתת|(3)}} היו כמה דרכים אל בניין ציבורי שחלקן אינן נגישות, יהיה שלט הכוונה אל הדרך הנגישה ועליו סמל הנגישות; שלט ההכוונה יוצב ליד מקום חניה נגיש, בכניסה הנגישה למגרש או לבניין, ובמקומות שבהם מתפצלות כמה דרכים מדרך נגישה.
{{ח:תת|(ד)}} בכל דרך המשמשת את הציבור, שרוחבה גדול מ־130 סנטימטרים ולגבי גרם מדרגות גם אם רוחבו קטן מ־130 סנטימטרים, יתקיימו הוראות ת״י 1918 חלק 1, בסעיף הדן במכשולים בדרך, וחלק 2 בסעיפים הדנים במשטחי אזהרה במדרגות, וכן הסעיפים הדנים במבנה, גימור והתקנה של בתי אחיזה, ולמעט הסעיף הדן במשטחי אזהרה בכבש.

{{ח:סעיף*|8.51|קשר פיזי בין בניינים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.51}}
{{ח:תת|(א)}} מתוכנן קשר פיזי בין בניינים שונים לשימוש הציבור, שבמסגרתו מתאפשרת גישה בין הבניינים, בין במפלס הקרקע ובין בקומה אחרת, יהיה הקשר באמצעות דרך נגישה.
{{ח:תת|(ב)}} מתוכננות כמה דרכים המקשרות בין קומות שונות של בניינים שונים, תהיה מחצית מהן לפחות דרכים נגישות.

{{ח:סעיף*|8.52|דרך נגישה אל חוץ הבניין|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.52}}
{{ח:תת|(א)}} דרך נגישה תוביל מכניסה נגישה של הבניין אל שטחי החוץ שלו ככל שאלה נועדו לשימוש הציבור, לשירותו או למקום עבודה.
{{ח:תת|(ב)}} בדרך נגישה בשטחי חוץ של מקום ציבורי חדש יתקיימו הוראות ת״י 1918 חלק 1, בסעיף הדן בפני הדרך ובמכשולים בדרך, ובחלק 2, בסעיפים הדנים בפני הדרך, רוחב הדרך, שיפוע הדרך, כבש, מדרכות, משטחי אזהרה במדרגות, וכן בסעיפים הדנים במבנה, גימור והתקנה של בתי אחיזה, ולמעט הסעיף הדן במשטחי אזהרה בכבש.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בת״י 1918 חלק 2 בסעיף הדן בשולי דרך נגישה, דרך נגישה ברוחב 250 סנטימטרים לפחות, פטורה מהגנת שוליים בהתקיים התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפרש הגובה בין מפלס פני הדרך והמשטח הסמוך לו אינו עולה על 20 סנטימטרים;
{{ח:תתת|(2)}} שולי הדרך או המשטח כולו מאובחנים מן המשטח הסמוך להם בניגוד חזותי.

{{ח:סעיף*|8.53|מעבר בין מקומות בשטחי חוץ|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.53}}
{{ח:ת}} המעבר בין מקומות שונים בשטחי חוץ, המשמשים את הציבור, יהיה בדרך נגישה, וככל הניתן באותו המפלס.

{{ח:סעיף*|8.54|הפרשי גבהים ושיפועים בדרך נגישה מחוץ לבניין|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.54}}
{{ח:ת}} היו הפרשי גובה בדרך הנגישה מחוץ לבניין, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} שיפוע הדרך הנגישה לא יעלה על 8 אחוזים; עלה שיפוע הדרך הנגישה על 5 אחוזים תהיה הדרך באמצעות כבש כמשמעותו בת״י 1918 חלק 2;
{{ח:תת|(2)}} היה הפרש הגובה בין משטחי רצפה צמודים בין 1.5 ל־300 סנטימטרים, ולא הוסדרה עלייה באמצעות שיפוע שאינו עולה על 5 אחוזים, יותקן אחד מאלה: כבש, גשר או מעלית; ואולם במקום שבו קיים הפרש גובה של עד 150 סנטימטרים ולא ניתן להתקין כבש, ניתן להתקין מעלון אנכי, ובלבד שניתן לכך אישור מורשה נגישות מבנים;
{{ח:תת|(3)}} עלה הפרש הגובה בין פני מדרכה למפלס הכניסה הנגישה על 300 סנטימטרים תותקן מעלית;
{{ח:תת|(4)}} בשטחי חוץ שנמצא בהם הפרש גובה בין משטחי רצפה נגישים סמוכים, ינהגו לפי ת״י 1918 חלק 2, בסעיף הדן בשיפוע הדרך בתחום גבולות נכס.

{{ח:סעיף*|8.55|כניסה לבניין ציבורי חדש|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.55}}
{{ח:תת|(א)}} הכניסה העיקרית לבניין, המיועדת לשימוש הציבור, תהיה כניסה נגישה.
{{ח:תת|(ב)}} בכניסה נגישה לבניין יתקיימו דרישות ת״י 1918 חלק 2, בסעיף הדן בכניסה נגישה, למעט הסעיף הדן בבניין שיש בו כניסות אחדות, וכן דרישות חלק 3.1 בסעיפים הדנים במשטח ניגוב ובסף בפתח.

{{ח:סעיף*|8.56|בניין ובו כניסות לא נגישות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.56}}
{{ח:ת}} היו בבניין ציבורי כניסות או יציאות המיועדות לשימוש הציבור שאינן נגישות לפי תקנות אלה, יימצאו בהן שלטים המכוונים אל הכניסות או היציאות הנגישות לפי ת״י 1918 חלק 4, בסעיף הדן במקומות הדורשים שילוט.

{{ח:סעיף*|8.57|בניין ובו כניסות בגזרות שונות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.57}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין ציבורי שבו כמה כניסות המשמשות את הציבור, באגפים שונים של הבניין, תהיה בכל אגף כניסה נגישה אחת לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} בבניין שבו יותר מכניסה אחת המשמשת את הציבור באותו אגף, מרחק ההליכה מחוץ למבנה בין כניסה שאינה נגישה לבין כניסה נגישה באותו אגף, לא יעלה על 50 מטרים.

{{ח:סעיף*|8.58|דרך נגישה בתוך הבניין|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.58}}
{{ח:ת}} דרך נגישה לפי הוראות ת״י 1918 חלק 1 בסעיף הדן בדרך נגישה וחלק 3.1 בסעיפים הדנים בדרכים נגישות לרבות פרוזדורים ומעברים, תוביל –
{{ח:תת|(1)}} מהכניסה העיקרית לבניין המיועדת לשימוש הציבור לכל החלקים בתוך הבניין שיינתן בהם שירות ציבורי או שנועדו לשימוש ציבורי, ואל הכניסות לחדרים או אולמות במקומות עבודה;
{{ח:תת|(2)}} מכניסה נגישה לכל חלקי הבניין אשר יש לציבור מעבר אליהם ולכל חלקי הבניין אשר יש בהם מקומות עבודה.

{{ח:סעיף*|8.59|מעבר בין מקומות בקומה בתוך בניין|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.59}}
{{ח:ת}} מעבר בין מקומות שונים המיועדים לשימוש הציבור או למקום עבודה באותה קומה בבניין ציבורי חדש, יהיה בדרך נגישה וככל הניתן באותו מפלס.

{{ח:סעיף*|8.60|הפרשי גובה במפלסי רצפה בדרך נגישה בתוך בניין|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.60}}
{{ח:ת}} בדרך נגישה בתוך בניין יחולו על הפרשי גובה במפלסי רצפה, הצמודים זה לזה, הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.1.2.7|פרט 3.1.2.7 בחלק ג׳}} והוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} היה הפרש משטחי הרצפה גדול מ־1.5 סנטימטרים ולא יותר מ־150 סנטימטרים, יותקן אחד מאלה: מעלית, מעלון אנכי או כבש לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|חלק ג׳ בתוספת זו}} ות״י 1918 חלק 3.1 בסעיף הדן בכבש;
{{ח:תת|(2)}} במקום שהפרש הגובה בו בין משטחי רצפה צמודים עולה על 150 סנטימטרים, אך קטן מ־250 סנטימטרים, תותקן מעלית ויכול שיותקן מעלון אנכי במקום מעלית;
{{ח:תת|(3)}} במקום שהפרש הגובה בו בין משטחי רצפה צמודים עולה על 250 סנטימטרים, תותקן מעלית.

{{ח:סעיף*|8.61|מרווח אופקי בין משטחי הליכה בדרך נגישה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.61}}
{{ח:ת}} מרווח אופקי בדרך נגישה, העשוי בניצב לכיוון התנועה, יהיה לפי ת״י 1918 חלק 1, בסעיף הדן בפני הדרך; הוראות אלה יחולו גם על מרווח במעבר על פני מסילות של כנף דלת נגררת.

{{ח:סעיף*|8.62|דלתות ושערים בדרך נגישה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.62}}
{{ח:תת|(א)}} דלתות ושערים, לאורך דרכים נגישות ובכניסה לחללים נגישים, יתאימו לנדרש בתקן ישראלי, ת״י 1918 חלק 3.1 ובהתאם {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג|לחלק ג׳ בתוספת זו}}.
{{ח:תת|(ב)}} בפתחי דלתות יהיה גובה הסף לפי הוראות ת״י 1918 חלק 3.1.
{{ח:תת|(ג)}} בדלת חד־אגפית, הסוגרת על מקום שנדרשת בו פרטיות, כגון: בית שימוש נגיש, מקלחת ומלתחה, יימצאו אמצעי עזר לסגירתה לפי ת״י 1918 חלק 3.1, ות״י 1918 חלק 3.2 בסעיף הדן בתא מקלחת סגור (טיפוס 2).
{{ח:תת|(ד)}} בדלת לפתיחה אוטומטית יותקן אמצעי בקרה שימנע את הגפתה כל עוד נמצא אדם או חיית שירות או מקל נחיה בתחום המסלול שלה.
{{ח:תת|(ה)}} בבניין אשר דלתו אינה ניתנת לפתיחה חופשית מבחוץ, ומתוכננת בו מערכת קשר פנים (אינטרקום), תהיה המערכת לפי ת״י 1918 חלק 4.

{{ח:סעיף*|8.63|דרך נגישה וכניסות נגישות במיתקן ספורט|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.63}}
{{ח:ת}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.57|בפרטים 8.57}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.58|ו־8.58}} לעניין מיתקן ספורט, למעט מבנים מורמים במיתקני ספורט המשמשים לשיפוט, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} דרך נגישה, אחת לפחות, תוביל אל כל כניסה נגישה למיתקן ספורט ומן הכניסה אל מקומות הישיבה המיוחדים ואל בית שימוש נגיש;
{{ח:תת|(2)}} דרך נגישה אחת לפחות המיועדת לספורטאים תוביל אל משטח הפעילות הספורטיבית, אל בית שימוש נגיש, אל מקלחת נגישה, אל מלתחה נגישה ואל תאי הלבשה נגישים; אין באמור בפרט זה כדי לגרוע מחובת ביצוע דרך נגישה כאמור בפסקה (1);
{{ח:תת|(3)}} היו במקום כמה משטחי משחק מאותו הסוג, תוביל דרך נגישה אל משטח משחק אחד מכל סוג, ולא פחות מ־50% ממספר המשטחים מאותו סוג ממדרכה או משביל או מכניסה נגישה אל מיתקן הספורט;
{{ח:תת|(4)}} במיתקן ספורט אשר הותקנו בו דרכים נגישות כאמור בפסקאות (1) ו־(2), אין חובה כי דרך נגישה תחבר בין הדרכים הנגישות האמורות בפסקאות אלה.

{{ח:סעיף*|8.64|דרך נגישה בבית סוהר ובבית מעצר|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.64}}
{{ח:ת}} דרך נגישה רציפה תוביל ממקום חניה נגיש למקומות בבית סוהר ובבית מעצר שמותרת אליהם גישה לציבור, לרבות לאזורי המתנה, אזורים למפגש עם מבקרים ועם עורכי דין, ולבית שימוש נגיש למבקרים.

{{ח:סעיף*|8.65|דרך נגישה אל במה ומשטח מוגבה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.65}}
{{ח:תת|(א)}} בפרט זה, ”במה“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.9.1.1|בפרט 3.9.1.1 בתוספת זו}} ולרבות כל משטח מוגבה כהגדרתו באותו פרט שגובהו 45 סנטימטרים לפחות מפני הרצפה או הקרקע הסמוכים אליו.
{{ח:תת|(ב)}} בבמה יתקיימו הוראות ת״י 1918 חלק 3.2 בסעיפים הדנים בנגישות לבמה ולמשטח מוגבה, וכן הוראות אלה: שולי משטח מוגבה שאינו מיועד למופעים, וגובהו קטן מ־45 סנטימטרים יסומנו בפס ברוחב 10 סנטימטרים לפחות, ובניגוד חזותי למשטח המוגבה; ויכול שמשטח מוגבה כאמור יהיה כולו בניגוד חזותי לסביבתו.
{{ח:תת|(ג)}} במהלך מדרגות אל במה המכיל מדרגה אחת או שתיים בלבד, יותקן בית אחיזה בצד אחד.

{{ח:סעיף*|8.66|דרך נגישה בבית כנסת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.66}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ג|בסימן זה}}, בבניין המיועד לבית כנסת יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בית כנסת שעזרת הנשים בו נמצאת במפלס שונה ממפלס אולם התפילה, יכול שתהיה אליה דרך נגישה שלא מתוך הבניין;
{{ח:תת|(2)}} בית כנסת שעזרת הנשים בו מצויה במפלס גבוה מ־150 סנטימטרים ממפלס אולם התפילה, פטור מהתקנת דרך נגישה אל עזרת הנשים, אם הותקנו במפלס אולם התפילה מקומות ישיבה מיוחדים בעבור נשים המתנייעות בכיסא גלגלים, יחד עם מקומות ישיבה רגילים בעבור נשים, בסך כולל של 10 אחוזים לפחות ממקומות הישיבה לנשים באולם, ולא פחות משני מקומות ישיבה מיוחדים;
{{ח:תת|(3)}} בבית כנסת שהפרשי הגובה בין משטחי רצפה צמודים בו עולה על 150 סנטימטרים, ניתן להתקין כבש כתחליף לאמצעי מכני המופעל בחשמל.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ד|סימן ד׳: אמצעים לאיתור, אזהרה והכוונה|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.70|בניין ציבורי שנדרש בו סימן מוביל לכניסה העיקרית לבניין|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.70}}
{{ח:תת|(א)}} אל בניין המיועד לתפוסה העולה על 500 בני אדם, יהיה סימן מוביל מהכניסה למגרש ועד לכניסה העיקרית לבניין ולכל כניסה בבניין המשרתת 200 בני אדם לפחות; במקום שבו נדרש סימן מאתר כאמור בהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לט|סעיף 19לט(ד) לחוק השוויון}}, יתחיל הסימן המוביל בכניסה למגרש בסמוך לסימן המאתר.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), יהיה סימן מוביל מהכניסה למגרש לכל כניסה עיקרית בבניין אשר ישמש, כולו או מקצתו, למתן שירות שיוחד לאנשים עם מוגבלות וכן לכל כניסה עיקרית בלשכות רווחה, במוסד לביטוח לאומי ובמתנ״סים.

{{ח:סעיף*|8.71|סימן מוביל בדרך|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.71}}
{{ח:תת|(א)}} סימן מוביל יהיה בתחום הדרך העיקרית שבה עושה הציבור שימוש או בצמוד לה; תחילתו תהיה בקו המגע בין המדרכה הגובלת במגרש והקרובה לכניסה הראשית לבניין, באותו כיוון שמגיע ממנו רוב הציבור לבניין, במסלול הקצר ביותר האפשרי אל הכניסה לבניין.
{{ח:תת|(ב)}} סימן מוביל יכול שיהיה בצד אחד של דרך או משני צדיה ולא ייחשב כחלק ממידת הרוחב שלה.
{{ח:תת|(ג)}} סימן מוביל בדרך מחוץ לבניין שיש בה מדרגות, יסתיים בקרבת בית האחיזה של המדרגות, וימשיך מן המדרגה האחרונה ועד לכניסה לבניין כמתואר בתרשים 8.71(ג).
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 8.71.png|282px|link=]]{{ש}}תרשים 8.71(ג)}}

{{ח:סעיף*|8.72|גימור פני שטח של סימן מוביל|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.72}}
{{ח:תת|(א)}} גימור השטח של סימן מוביל מטיפוס 1 או סימן מוביל מטיפוס 2 יהיה עמום (matt) ולא מבריק; הנציב רשאי לפרסם הוראות טכניות לביצוע פרט משנה זה.
{{ח:תת|(ב)}} בסימן מוביל מטיפוס 2 יהיה, ככל הניתן, גימור שטח כאמור בפרט משנה (א) ברוחב של 30 סנטימטרים לפחות, בצד קו המפגש עם המשטחים המרכיבים את הסימן המוביל.

{{ח:סעיף*|8.73|שינוי כיוון של סימן מוביל|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.73}}
{{ח:ת}} במקום שבו סימן מוביל מטיפוס 1 או מטיפוס 2 משנה כיוון, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} סימן מוביל יהיה ככל הניתן בקו ישר, אך אפשר שבדרך מעוקלת הוא יהיה במקביל לציר הדרך;
{{ח:תת|(2)}} שינוי כיוון בסימן מוביל לא יהיה בזווית גדולה מזווית ישרה הנמדדת מציר ההליכה;
{{ח:תת|(3)}} בפנייה בזווית ישרה ובצומת של סימנים מובילים יהיה משטח מישושי שמרקמו שונה ממרקם הסימן המוביל, מידותיו 60/60 סנטימטרים ומרכזו במרכז הפנייה.

{{ח:סעיף*|8.74|סימן מוביל בדרך רחבה מחוץ לבניין וברחבה חיצונית|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.74}}
{{ח:תת|(א)}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.70|בפרט 8.70}}, בדרך מחוץ לבניין, המובילה אל הכניסה הראשית, שרוחבה עולה על 3 מטרים, יהיה סימן מוביל מטיפוס 1 או 2 ויחולו בו הוראות מיוחדות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סימן מוביל מטיפוס 1 יהיה ברוחב של 55 עד 66 סנטימטרים;
{{ח:תתת|(2)}} בסימן מוביל מטיפוס 2 יהיה גימור פני השטח כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.72|בפרט 8.72}} ברוחב 55 עד 66 סנטימטרים לפחות מכל צד של קו המפגש בין משטחים המרכיבים את הסימן המוביל.
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.70|בפרט 8.70}}, בסימן מוביל ברחבה המובילה אל כניסה המשמשת את הציבור ואיננה הכניסה הראשית לבניין, יחולו הוראות פרט משנה (א), הסימן המוביל יתחיל באותו מקום ברחבה שממנו מגיע רוב הציבור לבניין, במסלול הקצר ביותר האפשרי, ויוביל עד לפתח הכניסה וממנו אל מעלית המצויה במפלס הכניסה.

{{ח:סעיף*|8.75|סיום סימן מוביל מחוץ לבניין|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.75}}
{{ח:ת}} סימן מוביל אל כניסה לבניין יסתיים במרחק 110 סנטימטרים לפני דלת הזזה אופקית או אנכית מול אחת ממזוזות הדלת, ובמרחק 10 עד 30 סנטימטרים מקצה אגף דלת סובבת כאשר היא פתוחה בניצב לפתח, כמתואר בתרשים 8.75.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 8.75.png|259px|link=]]{{ש}}תרשים 8.75}}

{{ח:סעיף*|8.76|סימן אזהרה מחוץ לבניין|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.76}}
{{ח:תת|(א)}} לפני מעבר חציה ומדרגות שבתחום מגרש, יהיה סימן אזהרה.
{{ח:תת|(ב)}} במקום שלא קיימת בו מערכת המפיקה אותות שמע המתריעה מפני דלת מסתובבת ודלת מבוקרת כניסה כמשמעותה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.2.1.20|בפרט 3.2.1.20}}, יהיה במרחק של 110 סנטימטרים לפני דלתות כאמור, סימן אזהרה שאורכו כרוחב הפתח ורוחבו 60 סנטימטרים; הנציב רשאי לפרסם הוראות טכניות לעניין מערכת המפיקה אותות שמע כאמור.

{{ח:סעיף*|8.77|סימן מאתר מחוץ לבניין|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.77}}
{{ח:ת}} סימן מאתר בתחום מגרש יהיה בצמוד לתחילתו של סימן מוביל, אם מצוי בסמוך לו, ליד מעבר חציה וליד מקום להעלאת נוסעים והורדתם.

{{ח:סעיף*|8.78|סימן מוביל וסימן מאתר בתוך בניין|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.78}}
{{ח:תת|(א)}} סימן מוביל בתוך בניין יהיה מטיפוס 2 או 3 ויהיה בהמשך של סימן מוביל אל הבניין.
{{ח:תת|(ב)}} סימן מוביל בתוך בניין יתחיל בכניסה לבניין ויוביל ממנה לעמדת המודיעין בבניין, וממנה עד לסימן המאתר הסמוך למעלית המרכזית שבמפלס הכניסה הראשית; אין בבניין מעלית או עמדת מודיעין, יסתיים הסימן המוביל לפני הכניסה הראשית לבניין.
{{ח:תת|(ג)}} בכל הקומות, יהיה לרוחב הדרך שברחבת המעלית, סימן מאתר בתוך בניין שאחד מקצותיו יגיע אל אחד לפחות מהתקני הפיקוד בתחנת המעלית שמובילה לכל הקומות; אין בבניין מעלית שמובילה לכל הקומות, יגיע סימן מאתר בתוך בניין אל התקני פיקוד בתחנת שתי מעליות לפחות, ובלבד שתתאפשר גישה לכל אחת מן הקומות המשמשות את הציבור.

{{ח:סעיף*|8.79|סימון דלתות, מחיצות וקירות שקופים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.79}}
{{ח:ת}} בחלקי בניין המשמשים את הציבור, יסומנו דלתות, מחיצות וקירות שקופים, לרבות חלונות ראווה, בסימון לפי ת״י 1918 חלק 4, בסעיף הדן בדלתות וקירות שקופים ויחולו עליו גם הוראות אלה, כמתואר בתרשים 8.79:
{{ח:תת|(1)}} הסימון יהיה משני גוונים בניגוד חזותי ובשטח דומה, ממוקמים זה בתוך זה או זה לצד זה;
{{ח:תת|(2)}} הסימון יהיה בגובה שבין 150 ל־160 סנטימטרים, ובגובה שבין 90 ל־100 סנטימטרים;
{{ח:תת|(3)}} המרחק האופקי בין הסימונים האמורים בפרט זה לא יעלה על 150 סנטימטרים;
{{ח:תת|(4)}} על אף האמור בת״י 1918 חלק 4, סימון כאמור בפרט זה, יכול שיהיה מרכיב בנוי או אבזר פרזול, בצבע בולט לעין, המחלק את הדלת, המחיצה או הקיר השקוף בטווח גובה 130 עד 160 סנטימטרים מרצפתם;
{{ח:תת|(5)}} בכנף דלת שקופה יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.80|פרט 8.80}}.
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Drawing 8.79.png|409px|link=]]{{ש}}תרשים 8.79}}

{{ח:סעיף*|8.80|סימון דלת שקופה בקיר שקוף|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.80}}
{{ח:ת}} על כנף דלת העשויה חומר שקוף ומשולבת בקיר שקוף, בחלק בניין המשמש את הציבור, יהיה בקצה הנפתח ועל הקיר שהיא משולבת בו, לאורך קו המגע ביניהם, סימון שיאפשר להבחין בין שולי אגף הדלת לקיר השקוף, ויחולו עליו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הסימון יהיה פסים אנכיים שרוחב כל אחד מהם 5 סנטימטרים לפחות, באורך 50 סנטימטרים לפחות ומיקומו, בטווח גובה שבין 100 ל־160 סנטימטרים לפחות, מעל פני הרצפה;
{{ח:תת|(2)}} כל פס יורכב משני גוונים בניגוד חזותי התופסים, כל אחד, שטח דומה.

{{ח:סעיף*|8.81|סימון דלת הזזה דו־אגפית ושקופה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.81}}
{{ח:ת}} בדלת הזזה דו־אגפית העשויה חומר שקוף, בחלק בניין המשמש את הציבור, יהיו סימנים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.80|בפרט 8.80}} על שני האגפים, בקו המגע ביניהם.

{{ח:סעיף*|8.82|סימון דלת מסתובבת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.82}}
{{ח:ת}} בשולי כנף דלת מסתובבת יהיו סימנים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.80|בפרט 8.80}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ה|סימן ה׳: תאורה|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.90|תאורה בבניין ציבורי חדש|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.90}}
{{ח:ת}} בתאורה בדרך נגישה, ובאזור המתנה לקבלת שירות ציבורי בבניין ציבורי, יתקיימו הוראות ת״י 1918 חלק 4, בסעיף הדן בתאורה, למעט הסעיפים הדנים בתכנון תאורה בתוך בניינים בתקן ישראלי ת״י 8995.

{{ח:סעיף*|8.91|תאורה בדרך אל בניין ציבורי|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.91}}
{{ח:ת}} תאורה בתחום המגרש, בדרך אל בניין ציבורי, תהיה רציפה וממקור אור שאינו מסנוור, ותמנע הארה ישירה מגופי תאורה לעיני בני אדם בתוך הבניין.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ו|סימן ו׳: שילוט|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.100|שילוט הכוונה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.100}}
{{ח:ת}} בבניין ציבורי יימצאו שלטי הכוונה כפי שנקבע בהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19יב|סעיף 19יב לחוק השוויון}}, לרבות במקומות אלה:
{{ח:תת|(1)}} במבואה של בניין ציבורי או בכניסה ראשית יימצאו שלטי הכוונה אל מעלית ואל בתי השימוש;
{{ח:תת|(2)}} בבניין ציבורי, בסמוך לכל מקום כניסה של כלי רכב למגרש, יימצאו שלטי הכוונה אל מקום חניה נגיש;
{{ח:תת|(3)}} במקום חניה נגיש יהיו שלטים לפי תקן ישראלי, ת״י 1918 חלק 4, בסעיף הדן במקומות חניה נגישים;
{{ח:תת|(4)}} בסמוך לכל פתח יציאה של הולכי רגל או כלי רכב מחניה אל הרחוב או לבניין ציבורי, יימצאו שלטי הכוונה להולך הרגל ולנהג, בדבר המקום שאליו מובילה אותה היציאה;
{{ח:תת|(5)}} ברחבי מפלס של חניון תת־קרקעי יימצאו שלטים המפנים אל המעליות או אל אמצעי התגברות אחר על הפרשי גובה, המובילים ליציאות מאותו מפלס;
{{ח:תת|(6)}} בכניסה לחניה תת־קרקעית יימצא שלט בדבר גובה הכניסה והמעבר החופשי לרכב מתקרת החניון.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ז|סימן ז׳: מקומות חניה|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.110|הקצאת מקומות חניה נגישים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.110}}
{{ח:תת|(א)}} במקום חניה של בניין ציבורי, בחניון ציבורי ובמקום חניה במקומות עבודה, יוקצו מקומות חניה נגישים לרכב רגיל ולרכב גבוה כאמור בפרט משנה (ה) ({{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ז|בסימן זה}} – הטבלה).
{{ח:תת|(ב)}} נקבעו בתכנית מקומות חניה במספר פחות מן האמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה)|בתקנות החניה}}, יחושב מספר מקומות החניה הנגישים, על פי מקומות החניה הנדרשים {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה)|בתקנות החניה}}.
{{ח:תת|(ג)}} נקבעו בתכנית מקומות חניה במספר גדול מהנדרש {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה)|בתקנות החניה}}, יחושב מספר מקומות החניה הנגישים מסך כל המקומות המתוכננים, לפי האמור בטור א׳ בטבלה.
{{ח:תת|(ד)}} חניה נגישה תהיה לפי ת״י 1918 חלק 2 בסעיף הדן בחניות נגישות, למעט ההוראות לעניין מספר מקומות החניה.
{{ח:תת|(ה)}} מספר מקומות החניה הנדרשים:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} מספר מקומות חניה הנדרשים על פי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה)#תוספת|התוספת לתקנות החניה}}	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} מספר מינימלי של מקומות חניה נגישים

סך הכל	לרכב רגיל	לרכב גבוה

4–10	1	–	1

11–25	2	1	1

26–50	3	2	1

51–75	3	2	1

76–100	4	2	2

101–150	5	3	2

151–200	6	4	2

201–300	7	4	3

301–400	8	5	3

401–500	9	6	3

501–1000	9 + 2% מכלל מקומות החניה מעל 500	מקום חניה נגיש אחד לפחות לרכב גבוה יוקצה לכל 6 או חלק מ־6 מקומות חניה נגישים נוספים

יותר מ־1000	19 + 1% מכלל מקומות החניה מעל 1,000

{{ח:סעיף*|8.111|מיקום מקומות חניה נגישים בחניון ציבורי|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.111}}
{{ח:ת}} בחניון ציבורי ימוקמו מקומות החניה הנגישים קרוב, ככל האפשר, לכניסה נגישה לבניין או למעלית או ליציאה אל המקומות הציבוריים שהחניון משרת, לפי העניין.

{{ח:סעיף*|8.112|חניה בבניין עם כמה כניסות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.112}}
{{ח:ת}} בבניין עם כמה כניסות נגישות, שליד כל אחת מהן מתוכננים מקומות חניה, ימוקמו מקומות חניה נגישים קרוב, ככל האפשר, לכל כניסה נגישה.

{{ח:סעיף*|8.113|גישה חופשית למקום חניה נגיש|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.113}}
{{ח:ת}} במקום חניה נגיש הצמוד למדרכה, שביל או רחבה, לא יותקן כל מיתקן העלול להפריע לשימוש בחניה הנגישה או לחסום דרך גישה אל החניה הנגישה וממנה, לרבות ביציאה ובכניסה לרכב עם מיתקן הרמה.

{{ח:סעיף*|8.114|מקומות חניה נגישים בבניין המיועד לאכסון|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.114}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה)|בתקנות החניה}}, בבניין ציבורי חדש הנועד לשמש לאכסון שלא למגורי קבע, לא יפחת מספרם של מקומות החניה הנגישים ממספר יחידות האכסון המיוחדות כמשמעותן {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן יא|בסימן י״א}}, ולא פחות ממקום חניה נגיש אחד.

{{ח:סעיף*|8.115|מקומות חניה נגישים בבניין המיועד לשמש מקום להתקהלות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.115}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה)|בתקנות החניה}}, בבניין ציבורי חדש הנועד לשמש מקום להתקהלות שמותקנים בו מקומות ישיבה מקובעים, לא יפחת מספרם של מקומות החניה הנגישים ממספר מקומות הישיבה המיוחדים כמשמעותם {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן יג|בסימן י״ג}}.

{{ח:סעיף*|8.116|חניה עם מיסעה משופעת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.116}}
{{ח:ת}} בחניון ציבורי שמקומות החניה בו ערוכים על מיסעה משופעת, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מקומות החניה הנגישים יהיו בחלקי החניון האופקיים, ובתנאי שהמרחק אל המעלית או הכניסה הנגישה לא יעלה על 60 מטרים;
{{ח:תת|(2)}} לא קיימים מקומות חניה אופקיים במרחק כאמור בפסקה (1), יהיו מקומות החניה הנגישים בשיפוע שלא יעלה על 5 אחוזים בכל כיוון.

{{ח:סעיף*|8.117|הקמת מקומות חניה נגישים שלא בתחום המגרש|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.117}}
{{ח:ת}} הוועדה המקומית, בהתייעצות עם מורשה לנגישות מבנים, רשאית, מטעמים של תכנון או הנדסה, להתיר הקמת מקומות חניה נגישים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ז|סימן זה}} שלא בתחום המגרש, ובלבד שהמקום החלופי מספק נגישות טובה יותר ומקום החניה נמצא במרחק שאינו עולה על 60 מטרים מכניסה נגישה.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ח|סימן ח׳: מעלית ומעלון|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.120|מעלית לשימוש הציבור|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.120}}
{{ח:תת|(א)}} מעלית לשימוש הציבור תהיה מטיפוס 2 לפחות לפי ת״י 2481 חלק 70, ות״י 1918 חלק 3.1, ויתקיימו בה הוראות ת״י 2481 חלק 70 בסעיפים 5 עד 7.
{{ח:תת|(ב)}} השילוט ומערכת התקשורת במעלית לשימוש הציבור יהיו לפי המפורט בת״י 1918 חלק 4 בסעיף הדן בשילוט הכוונה אל המעלית.
{{ח:תת|(ג)}} מספר הקומה יצוין על משקוף המעלית לפי ת״י 1918 חלק 3.1.
{{ח:תת|(ד)}} ליד כל לחיץ בלוח הפיקוד או עליו תירשם משמעותו בכתב ברייל שהתקיימו בו הוראות ת״י 1918 חלק 4 בסעיף הדן בכתב ברייל.

{{ח:סעיף*|8.121|מעלית בבניין שיוחד לאנשים עם מוגבלות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.121}}
{{ח:ת}} בבניין ציבורי שבו שירות שיוחד לאנשים עם מוגבלות, יותקן בתא מעלית מטיפוס 3 לוח פיקוד נוסף בקיר צד הכניסה לתא, מצד שמאל ביחס לאדם הנכנס למעלית; קווי האמצע של הלחיצים העליונים בלוח הפיקוד הנוסף יימצאו בגובה 160 סנטימטרים וקווי האמצע של הלחיצים התחתונים לא יהיו נמוכים מ־120 סנטימטרים.

{{ח:סעיף*|8.122|מרחק הליכה למעלית|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.122}}
{{ח:ת}} מרחק ההליכה האופקי באותו מפלס, מכל דלת כניסה המשמשת את הציבור, אל מעלית לשימוש הציבור, לא יעלה על 100 מטרים.

{{ח:סעיף*|8.123|התקנת שתי מעליות בבניין|תיקון: תשס״ט־6, תשפ״ו|עוגן=תוספת 2 פרט 8.123}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין ציבורי חדש שהפרשי הגבהים והשיפועים בו מחייבים התקנת מעלית כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.60|בפרט 8.60}}, ושטחו עולה על 5,000 מטרים רבועים, יותקנו בדרך הנגישה שתי מעליות לפחות לשימוש הציבור.
{{ח:תת|(ב)}} בבניין ציבורי חדש כאמור בפרט משנה (א), שההיתר לבנייתו ניתן בשטח כולל ושטחו הכולל עולה על 6,000 מטרים רבועים, יותקנו בדרך הנגישה שתי מעליות לפחות לשימוש הציבור.

{{ח:סעיף*|8.124|מעלית עם פיקוד יעדים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.124}}
{{ח:ת}} על מעלית עם פיקוד יעדים יחולו נוסף על הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.120|פרט 8.120(א)}} הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} באחד לפחות מהתקני הפיקוד להפעלת המעלית, בכל קומה, יהיה לחיץ עם סמל הנגישות הבין־לאומי שיתקיימו בו דרישות טבלה 2 לת״י 2481 חלק 70;
{{ח:תת|(2)}} מערך האותות החזותיים והקוליים הנדרשים יופעלו באופן אוטומטי בהפעלת הלחיץ עם סמל הנגישות הבין־לאומי האמור בפסקה (1);
{{ח:תת|(3)}} באחד לפחות מהתקני הפיקוד להפעלת המעלית, בכל קומה, יתקיימו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} התקן הפיקוד יהיה מסוג לוח מקשים;
{{ח:תתת|(ב)}} לוח המקשים יימצא בסמוך לפתח אחת המעליות ויובחן בבירור מכיוון ההגעה המתוכנן של רוב הקהל במפלס שמצויות בו המעליות;
{{ח:תתת|(ג)}} תתאפשר גישה צדית אל לוח המקשים, לפי ת״י 1918 חלק 1 בסעיף הדן בטווח הגעה לצד;
{{ח:תתת|(ד)}} השורה העליונה של לוח המקשים תהיה בגובה 140 סנטימטרים מפני הרצפה;
{{ח:תתת|(ה)}} הסימנים האמורים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.78|בפרט 8.78}} יובילו להתקן הפיקוד האמור בפרט זה.

{{ח:סעיף*|8.125|מצגת הפעלה של מעלית עם פיקוד יעדים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.125}}
{{ח:ת}} בקומת הכניסה הראשית של בניין ציבורי חדש אשר הותקנה בו מעלית עם פיקוד יעדים, יימצא בקרבת המעליות, באופן שניתן לזיהוי, שלט שעליו הסברים ואיורים או מסך שתוקרן עליו מצגת חזותית וקולית כפי שייקבע בהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19יב|סעיף 19יב לחוק השוויון}}.

{{ח:סעיף*|8.126|מעלון אנכי|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.126}}
{{ח:ת}} מעלון אנכי יהיה לפי ת״י 1918 חלק 3.1.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ט|סימן ט׳: מדרגות, מדרגות נעות ומסועי לכת|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.130|מדרגות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.130}}
{{ח:תת|(א)}} במדרגות של בניין ציבורי חדש בשטחי פנים הבניין וחוץ הבניין, יתקיימו דרישות ת״י 1918 חלק 2 או חלק 3.1, בהתאמה, לעניין מבנה, גימור והתקנה של בית אחיזה וסימן אזהרה למדרגות.
{{ח:תת|(ב)}} לא יינתן היתר למהלך מדרגות הכולל רומים פתוחים.

{{ח:סעיף*|8.131|מדרגות נעות ומסועי לכת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.131}}
{{ח:תת|(א)}} אין בהתקנת מדרגות נעות ומסועי לכת כדי להחליף התקנת מעלית, מעלון או כבש, במקום שהתקנתם נדרשת על פי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|חלק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} במדרגות נעות ומסועי לכת יתקיימו דרישות ת״י 1918 חלק 3.1 והוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אמצעי האזהרה בראש מהלך המדרגות הנעות ובתחתיתו, ובקצוות מסוע לכת יהיו בניגוד חזותי למדרך שסביבם;
{{ח:תתת|(2)}} אמצעי האזהרה בקצה כל שלח של מדרגות נעות יהיה בניגוד חזותי למדרגה.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן י|סימן י׳: מיתקני תברואה|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.140|בתי שימוש נגישים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.140}}
{{ח:תת|(א)}} בכל בניין ציבורי יהיו בתי שימוש נגישים אשר יימנו בכלל מספר בתי השימוש הנדרשים בהל״ת; היו במקום בתי שימוש מעבר לנדרש בהל״ת, יחולו גם עליהם הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן י|סימן זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} בית שימוש נגיש יתאים לדרישות ת״י 1918 חלק 3.1, ויכול שיהיה מיועד הן לנשים והן לגברים.

{{ח:סעיף*|8.141|בית שימוש מיוחד מטיפוס 2|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.141}}
{{ח:ת}} בכל בניין ציבורי חדש שתפוסתו עולה על 1,000 איש, לרבות באגף של בית חולים, במרפאה אזורית, באגף של מוסד לילדים עם מוגבלות, במוסדות לאנשים עם מוגבלות, בית נתיבות של נמל ים או נמל תעופה, מסוף יבשתי ותחנת רכבת מרכזית, יהיה לפחות אחד מבתי השימוש הנגישים בית שימוש נגיש מטיפוס 2, לפי ת״י 1918 חלק 3.1.

{{ח:סעיף*|8.142|מספר בתי שימוש נגישים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.142}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין שנדרש בו בית שימוש אחד לפי הל״ת, יהיה זה בית שימוש נגיש.
{{ח:תת|(ב)}} בבניין שנדרשים בו שני בתי שימוש לפי הל״ת, אחד לנשים ואחד לגברים, יהיה אחד מהם לפחות בית שימוש נגיש.
{{ח:תת|(ג)}} בכל מדור שירותים יהיה בית שימוש נגיש אחד לפחות אשר ישמש לשני המינים או שני בתי שימוש נגישים שהאחד מיועד לנשים והאחר לגברים.

{{ח:סעיף*|8.143|בתי שימוש נגישים במקומות מיוחדים|תיקון: תשס״ט־6, תשפ״ו|עוגן=תוספת 2 פרט 8.143}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.141|בפרטים 8.141}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.142|ו־8.142}}, שני בתי שימוש נגישים לפחות המשמשים את שני המינים, או שני בתי שימוש נגישים לנשים ושני בתי שימוש נגישים לגברים, יהיו במקומות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מועדון לקשישים או מועדון לאנשים עם מוגבלויות, שתפוסתו עולה על 30 איש;
{{ח:תת|(2)}} מוסדות בריאות, בכל קומה ששטחה העיקרי עולה על 1,000 מטרים רבועים, ובהיתר בשטח כולל, בכל קומה ששטחה הכולל עולה על 1,150 מטרים רבועים;
{{ח:תת|(3)}} מרכז מסחרי ששטחו העיקרי עולה על 2,000 מטרים רבועים, ובהיתר בשטח כולל, אם שטחו הכולל עולה על 2,400 מטרים רבועים.

{{ח:סעיף*|8.144|בית שימוש נגיש המיועד לנשים וגברים כאחד|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.144}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.141|בפרטים 8.141}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.142|ו־8.142}}, בבית חולים, מרפאה מרכזית, קניון, תאטרון, בית קולנוע, אצטדיון, אתר בריכת שחיה וחוף רחצה יהיה בית שימוש נגיש אחד לפחות המיועד גם לנשים וגם לגברים.
{{ח:תת|(ב)}} בבית חולים יימצא בית השימוש האמור בכל קומה שבה מתוכננים בתי שימוש המיועדים לשימוש הציבור.
{{ח:תת|(ג)}} בתי השימוש האמורים בפרט זה באים במניין בתי השימוש הנגישים הנדרשים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|בחלק זה}}.

{{ח:סעיף*|8.145|קבועות תברואיות בבית שימוש נגיש|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.145}}
{{ח:ת}} הקבועות התברואיות בבית השימוש הנגיש והאבזרים לסוגיהם, מיקומם ומידותיהם, יהיו לפי דרישות ת״י 1918 חלק 3.1.

{{ח:סעיף*|8.146|מיקום בתי שימוש נגישים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.146}}
{{ח:תת|(א)}} בית שימוש נגיש יהיה בכל קומה המיועדת לשימושים שנדרשים בהם בתי שימוש לפי הל״ת.
{{ח:תת|(ב)}} לא קיים או מתוכנן בית שימוש נגיש כאמור בפרט משנה (א), לא יעלה המרחק מפתח הכניסה הראשית של כל אגף בבניין אל דלת הכניסה לבית השימוש הנגיש בקומה אחרת, על 60 מטרים.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בפרטי משנה (א) ו־(ב), בתי שימוש נגישים במיתקן ספורט יהיו בקרבת מקומות הישיבה המיוחדים, במרחק שלא יעלה על 75 מטרים מהם; אין באמור בפרט משנה זה, כדי לגרוע מחובת התקנת בתי שימוש נגישים לספורטאים.
{{ח:תת|(ד)}} מדידת המרחק על פי פרט זה יהיה לאורך תנועה אופקית בלבד בדרך נגישה.

{{ח:סעיף*|8.147|בתי שימוש נגישים במקומות להתקהלות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.147}}
{{ח:תת|(א)}} במקומות להתקהלות יהיה מספר בתי השימוש הנגישים על פי מספר מקומות הישיבה המיוחדים וכמפורט בטבלה להלן:
{{ח:תת}}

מספר מקומות הישיבה המיוחדים	בתי שימוש נגישים

0–12	לפי האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.146|בפרט 8.146}}

13–24	3 שמתוכם 1 משותף לשני המינים

25–40	4 שמתוכם 1 משותף לשני המינים

41–60	5 שמתוכם 2 משותפים לשני המינים

מ־61 ומעלה	5 ועוד 1 לכל 20 מקומות מיוחדים נוספים מעל 61.

{{ח:תת|(ב)}} במקומות להתקהלות, שהמושבים בהם אינם קבועים, יחושב מספר בתי השימוש הנגישים על בסיס מקומות הישיבה המיוחדים הנגזרים מחישובי התפוסה, בהתאמה לטבלה שבפרט משנה (א).

{{ח:סעיף*|8.148|בתי שימוש נגישים בבניין שבו שימושים מעורבים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.148}}
{{ח:ת}} בתי שימוש נגישים יימצאו בבית קולנוע, בתאטרון, באתר בריכת שחייה, בבית חולים ובמרפאה מרכזית, המצויים בבניין שבו שימושים מעורבים, אף אם קיימים בתי שימוש נגישים במקומות אחרים באותו בניין או קומה מחוץ לתחום של כל אחד מן האמורים לעיל.

{{ח:סעיף*|8.149|משתנות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.149}}
{{ח:ת}} בכל מקום שמותקנת בו משתנה, תותקן המשתנה לפי הדרישות והכמות שנקבעו בת״י 1918 חלק 3.1.

{{ח:סעיף*|8.150|מלתחה, תא הלבשה ומקלחת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.150}}
{{ח:ת}} בבניין או בחלק מבניין שבו מלתחות, בתי שימוש, תאי הלבשה ומקלחות, תבוצע התאמת נגישות הכוללת עמדת הלבשה נגישה, מקלחת נגישה ובית שימוש נגיש לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.140|פרטים 8.140}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.154|8.154}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.156|ו־8.156}}, ולחלופין תא משולב לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.157|פרט 8.157}}.

{{ח:סעיף*|8.151|דרך נגישה למלתחה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.151}}
{{ח:ת}} אל חלל מלתחה תוביל דרך נגישה ותקשר בינו לבין החלקים האחרים המשמשים באותו הקשר לרבות בתי שימוש, מקלחות ועמדות הלבשה.

{{ח:סעיף*|8.152|מראה ומתלים במלתחה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.152}}
{{ח:ת}} מראה ומתלים בחלל מלתחה יותקנו לפי הוראות ת״י 1918 חלק 3.2 בסעיפים הדנים במראה במלתחה ובמתלים במלתחה; המתלים יהיו בניגוד חזותי לסביבתם.

{{ח:סעיף*|8.153|עמדת הלבשה נגישה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.153}}
{{ח:ת}} עמדת הלבשה נגישה אחת לפחות תהיה במלתחת נשים ואחת במלתחת גברים.

{{ח:סעיף*|8.154|עמדת הלבשה בתא שירותים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.154}}
{{ח:ת}} עמדת הלבשה נגישה יכולה שתהיה בתא שירותים מטיפוס 2 לפי ת״י 1918 חלק 3.1 ובלבד שהיא כוללת גם מקלחת.

{{ח:סעיף*|8.155|מבנה עמדת הלבשה נגישה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.155}}
{{ח:ת}} בעמדת הלבשה נגישה יתקיימו דרישות ת״י 1918 חלק 3.2 בסעיף הדן בעמדת הלבשה.

{{ח:סעיף*|8.156|תא מקלחת נגיש|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.156}}
{{ח:ת}} בבניין שיש בו תאי מקלחת ציבורית, יהיה לפחות תא מקלחת נגיש אחד לנשים ואחד לגברים אשר יתקיימו בו דרישות ת״י 1918 חלק 3.2 בסעיף הדן בתא מקלחת נגיש.

{{ח:סעיף*|8.157|תא משולב הכולל מקלחת, אסלה, כיור ומיטה או ספסל|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.157}}
{{ח:תת|(א)}} תא משולב יהיה מטיפוס 1 או מטיפוס 2 בהתאם לדרישות ת״י 1918 חלק 3.2 בסעיף הדן בתא משולב.
{{ח:תת|(ב)}} תא משולב מטיפוס 2, יהיה באתר בריכת שחייה לשימוש הציבור, בחוף רחצה, בספא, במקווה טהרה, במקום המשמש לפעילות ספורט של אנשים עם מוגבלות, במוסד חינוך לתלמידים עם מוגבלות ובכל בניין שיש בו שירות ציבורי עיקרי או נלווה של רחצה.

{{ח:סעיף*|8.158|שילוט|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.158}}
{{ח:ת}} שילוט מכוון אל בית שימוש נגיש, תא מלתחה נגיש, תא מקלחת נגישה ואל תא משולב מטיפוס 1 או מטיפוס 2 יותקן כפי שייקבע בהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19יב|סעיף 19יב לחוק השוויון}}.

{{ח:סעיף*|8.159|מקווה טהרה נגיש|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.159}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין המשמש מקווה טהרה יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דרך נגישה תוביל מהמקלחת הנגישה אל בור הטבילה; על הקירות בדרך כאמור יותקן מאחז יד בגובה 90 עד 95 סנטימטרים מפני הרצפה;
{{ח:תתת|(2)}} במבואה יתקיימו הדרישות לסיבוב מלא בכיסא גלגלים בנוכחות רהיטים, לפי ת״י 1918 חלק 1;
{{ח:תתת|(3)}} יותקנו בו מקלחת נגישה אחת לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.156|פרט 8.156}}, ובית שימוש נגיש מטיפוס 1 לפי ת״י 1918 חלק 3.1; ואולם אפשר שבתא אחד יתוכננו בית שימוש נגיש ומקלחת נגישה, ובלבד שיתקיימו בו דרישות ת״י 1918 חלק 1 בסעיף הדן בסיבוב;
{{ח:תתת|(4)}} בצד בור הטבילה תהיה רחבת התארגנות במידות 150/150 סנטימטרים או 130/170 סנטימטרים לפחות;
{{ח:תתת|(5)}} על אף האמור בפסקה (4), במקווה טהרה ששטח הבנייה הכולל שלו קטן מ־95 מטרים רבועים לא תידרש רחבת התארגנות ליד בור הטבילה אך תובטח פרטיות המשתמש בו בתחום המעבר מחדר הרחצה הנגיש עד לבור הטבילה;
{{ח:תתת|(6)}} משטחי התפקוד, מיקום קבועות תברואיות ומאחזי יד יהיו לפי ת״י 1918 חלק 3.1;
{{ח:תתת|(7)}} למשטח הרצפה סביב בור הטבילה, במקלחת ובדרך הנגישה מהמקלחת ועד לבור הטבילה תהיה התנגדות להחלקה לפי ת״י 2279;
{{ח:תתת|(8)}} הפרשי גובה בין משטחי רצפה צמודים מותרים רק במקום שהם נדרשים בו מטעמי הלכה ודת;
{{ח:תתת|(9)}} במקלחת נגישה וליד בור הטבילה תהיה הכנה למיתקן הרמה המאפשר להכניס אדם עם מוגבלות פיזית לתוך המים ולהוציאו החוצה מהם; מיתקן ההרמה יהיה לפי הוראות שיותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19יב|סעיף 19יב לחוק השוויון}} ויכלול מסילה המותקנת על התקרה אשר תימשך מחדר הרחצה עד לבור הטבילה או מנוף רצפתי; אפשר שבמיתקן ההרמה ייעשה שימוש במנשאים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} אפשר שרוחב פרוזדור יהיה פחות מ־130 סנטימטרים, ובלבד שיתקיימו הוראות ת״י 1918 חלק 3.1, בסעיף הדן ברוחב פרוזדורים ומעברים הקטן מ־130 סנטימטרים;
{{ח:תתת|(2)}} במשטח תפקוד כללי לא נדרשת שמירת שטח קיר חופשי ברוחב 30 סנטימטרים לפחות מעבר למזוזת הדלת שבצד המנעול.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן יא|סימן י״א: יחידות אכסון|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.180|הגדרות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.180}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן יא|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידת אכסון“ – חדר לינה, או מערכת חדרים הכוללת חדר לינה, חדר שירותים ורחצה, בין שחדר השירותים והרחצה צמוד לחדר או למערכת החדרים ובין שהוא במקום אחר, לרבות בבית מעצר ובבית סוהר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידת אכסון מיוחדת“ – יחידת אכסון המתאימה לאדם עם מוגבלות בניידות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידת אכסון מקושרת“ – יחידת אכסון מיוחדת המחוברת אל יחידת אכסון סמוכה על ידי דלת מקשרת שיתאפשר בה מעבר על פי ת״י 1918 חלק 3.1, בסעיף הדן במידות משטח תפקוד.

{{ח:סעיף*|8.181|מקום אכסון שלא למגורים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.181}}
{{ח:ת}} יחידות אכסון מיוחדות יהיו בבניין ציבורי המשמש לאכסון, לרבות בבית סוהר ובית מעצר, במעון לסטודנטים, במעון לתלמידים, במעון לעובדים ובכל מקום המספק שירותי אכסון או לינה לתקופות קצובות.

{{ח:סעיף*|8.182|מספר יחידות אכסון מיוחדות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.182}}
{{ח:ת}} מספר יחידות האכסון המיוחדות, בבניין ציבורי לאכסון לא יפחת מהמפורט להלן:
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} סך כל יחידות האכסון בבניין ציבורי	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} מספר מזערי של יחידות האכסון המיוחדות

6–25	1

26–75	2

76–100	3

101–150	4

מ־151 ומעלה – לכל 50 יחידות נוספות	1 שמתוכן יחידה אחת מקושרת

מ־301 ומעלה – לכל 75 יחידות נוספות	2 שמתוכן יחידה אחת מקושרת

{{ח:סעיף*|8.183|יחידות אכסון מיוחדות בבית אבות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.183}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.182|בפרט 8.182}} ובלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.44|פרט 8.44}}, בבית אבות ובכל מקום שבו ניתנים שירותי לינה לטווח ארוך לאנשים זקנים עצמאיים, יהיה שיעור יחידות האכסון המיוחדות לפחות 10 אחוזים מסך כל יחידות האכסון בבניין.

{{ח:סעיף*|8.184|יחידת אכסון מיוחדת בסוויטה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.184}}
{{ח:ת}} בבניין לאכסון שאינו בניין מגורים שהותקנו בו שלוש סוויטות לפחות, תהיה יחידה אחת מסוג זה יחידת אכסון מיוחדת.

{{ח:סעיף*|8.185|מיקום יחידת אכסון מיוחדת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.185}}
{{ח:ת}} במקום שבו מותקנת מעלית יהיו יחידות האכסון המיוחדות בקרבה יחסית אל המעלית.

{{ח:סעיף*|8.186|מבנה יחידת האכסון המיוחדת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.186}}
{{ח:תת|(א)}} הגישה והכניסה אל יחידת אכסון מיוחדת יהיו לפי דרישות ת״י 1918 חלק 3.1 בסעיפים הדנים בדרך נגישה וברוחב פרוזדורים ומעברים.
{{ח:תת|(ב)}} בכל מקום ביחידת אכסון מיוחדת יימצא שטח לסיבוב לפי דרישות ת״י 1918 חלק 1, ומכל שטח כאמור יתאפשר לאדם עם מוגבלות המתנייע בכיסא גלגלים, להגיע למרכיבים השימושיים ביחידה המיוחדת, לרבות חדר רחצה ומרפסת, חרף קיומם של רהיטים.

{{ח:סעיף*|8.187|חדר רחצה ביחידת אכסון מיוחדת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.187}}
{{ח:תת|(א)}} דלת חדר הרחצה של יחידת האכסון המיוחדת תיפתח החוצה, ואולם יכול שתיפתח פנימה, אם יימצא בתא מרחב לסיבוב מלא בכיסא גלגלים, מחוץ לתחום תנועת כנף הדלת, לפי דרישות ת״י 1918 חלק 1.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן להתקין דלת הזזה, על מסילה קבועה במשקוף העליון, ובלבד שיישמר מעבר ברוחב 80 סנטימטרים לפחות בין מזוזת הדלת לבין פאת הדלת; ידיות הדלת יהיו באורך 12 סנטימטרים לפחות ובצורת האות ”כ“.
{{ח:תת|(ג)}} בדלת חד־אגפית הסוגרת על מקום שנדרשת בו פרטיות, יימצאו אמצעי עזר לסגירתה, לפי ת״י 1918 חלק 3.1.
{{ח:תת|(ד)}} בחדר רחצה של יחידת אכסון מיוחדת יותקנו לפחות אסלה, כיור רחצה ומקלחת אשר יותקנו לפי ת״י 1918, חלק 3.2 ואפשר שתהיה גם אמבטיה אשר תותקן לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.188|פרט 8.188}}.
{{ח:תת|(ה)}} כל קבועות השרברבות על אבזריהן, למעט האמבטיה, יותקנו כך שיהיה מולם משטח תפקוד בקוטר מעגל של 150 סנטימטרים לפחות, ממפלס הרצפה ועד גובה 70 סנטימטרים מעל הרצפה.
{{ח:תת|(ו)}} משטח הרחצה ינוקז בשיפוע שלא יעלה על 1.5 אחוזים.
{{ח:תת|(ז)}} פני משטח הרחצה והרצפה יהיו מחומר בעל מקדם התנגדות להחלקה המתאים לתנאי השימוש הצפויים בהתאם לת״י 2279.

{{ח:סעיף*|8.188|אמבטיה ביחידת אכסון מיוחדת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.188}}
{{ח:ת}} אמבטיה ביחידת אכסון מיוחדת תהיה לפי דרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מידותיה של האמבטיה יהיו 70/160 סנטימטרים לפחות וגובה מישור הפנים שלה 45 עד 50 סנטימטרים מעל הרצפה;
{{ח:תת|(2)}} בראש האמבטיה יותקן משטח אופקי באורך 60 סנטימטרים לכל רוחבה ובגובה פני האמבטיה או שיותקן משטח שרוחבו 25 סנטימטרים (להלן – המשטח) לפחות לאורך הדופן הארוכה של האמבטיה ובגובה פני האמבטיה; המשטח יאפשר מעבר מכיסא גלגלים העומד בצמוד ובמקביל לאמבטיה, אליו ובחזרה;
{{ח:תת|(3)}} ברז האמבטיה יותקן במרכז הקיר הצמוד ובמקביל לאורך האמבטיה, בגובה שאינו עולה על 80 סנטימטרים מפני הרצפה; הברז יהיה מסוג ברז עירוב להתקנה נסתרת, בעל ידית מנוף, הכולל בורר מסוג ”4 דרך“; נוסף על כך יותקן מקלח יד עם צינור גמיש שאורכו 150 סנטימטרים לפחות; נקודת תלייה אחת לפחות של מקלח היד תהיה בגובה שאינו עולה על 80 סנטימטרים.

{{ח:סעיף*|8.189|מאחזי יד באמבטיה ביחידת אכסון מיוחדת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.189}}
{{ח:ת}} בקירות הצמודים לאמבטיה יותקנו מאחזי יד לפי ההוראות המפורטות להלן, ויכול שיהיו מאחזי יד פריקים, ובלבד שיאוחסנו ביחידת האכסון המיוחדת:
{{ח:תת|(1)}} בקיר המקביל לרוחב האמבטיה, בצמוד למשטח המתואר {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.188|בפרט 8.188(2)}}, יותקן מאחז יד אופקי באורך 50 סנטימטרים לפחות; פני החלק האופקי יהיו בגובה 72 עד 82 סנטימטרים מפני הרצפה; המאחז הפריק יעמוד לאחר התקנתו בדרישות ת״י 1918, חלק 3.2;
{{ח:תת|(2)}} בקיר הצמוד לאורך האמבטיה יותקן מאחז יד אלכסוני באורך 120 סנטימטרים; קצהו העליון יהיה בראש האמבטיה, בגובה 70 סנטימטרים מהרצפה, וקצהו התחתון יהיה בגובה 5 סנטימטרים מעל דופן האמבטיה.

{{ח:סעיף*|8.190|מקלחת ביחידת אכסון מיוחדת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.190}}
{{ח:ת}} במקלחת ביחידת אכסון מיוחדת יחולו הוראות ת״י 1918 חלק 3.2 וכן הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} היתה המקלחת פתוחה, יכול שרצפת אגן הניקוז תהיה חלק מהמרחב החופשי הנדרש לסיבוב מלא בכיסא גלגלים בהתאם לת״י 1918 חלק 1;
{{ח:תת|(2)}} תוחמה המקלחת במחיצות קשיחות, יחולו הוראות ת״י 1918 חלק 3.2 בסעיף הדן בתא מקלחת סגור (טיפוס 2).

{{ח:סעיף*|8.191|מאחזי יד במקלחת ביחידת אכסון מיוחד|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.191}}
{{ח:ת}} בקירות הצמודים למקלחת יותקנו מאחזי יד על פי הוראות ת״י 1918 חלק 3.2, וניתן שיהיו מאחזי יד פריקים ובלבד שיאוחסנו ביחידת האכסון המיוחדת; מאחז יד פריק יעמוד לאחר התקנתו בדרישות ת״י 1918 חלק 3.1 בסעיף הדן במאחזי יד.

{{ח:סעיף*|8.192|אסלה ביחידת אכסון מיוחדת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.192}}
{{ח:ת}} אסלה ואופן התקנתה יתאימו לדרישות ת״י 1918 חלק 3.1 בסעיף הדן באסלה, ואולם גובה פני האסלה לא יעלה על 42 סנטימטרים מפני הרצפה; ביחידת האכסון המיוחדת יימצא מושב אסלה מוגבה כפי שייקבע בהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19יב|סעיף 19יב לחוק השוויון}}.

{{ח:סעיף*|8.193|כיור רחצה ביחידת אכסון מיוחדת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.193}}
{{ח:ת}} כיור רחצה ואופן התקנתו יתאימו לדרישות ת״י 1918 חלק 3.1 בסעיף הדן בכיור בתא שירותים נגיש למעט סעיפי משנה ב׳ ו־ג׳ הדנים במיקומו, ובסעיף הדן בכיור במשטח.

{{ח:סעיף*|8.194|אבזרים נוספים ביחידת אכסון מיוחדת|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.194}}
{{ח:ת}} התקנת אבזרי עזר בחדר רחצה תתאים לדרישות ת״י 1918 חלק 3.1 בסעיף הדן באבזרים.

{{ח:סעיף*|8.195|יחידת אכסון מיוחדת בבית סוהר ובבית מעצר|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.195}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.182|בפרט 8.182}}, יחידת אכסון אחת לפחות בכל אגף כליאה בבית סוהר ובבית מעצר תהיה עם חדר רחצה נגיש לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.187|פרטים 8.187}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.190|ו־8.190 עד 8.194}}.
{{ח:תת|(ב)}} דרך נגישה רציפה תוביל מיחידת אכסון מיוחדת אל כל המקומות בבית הסוהר ובבית מעצר שניתן בהם שירות לאסיר, לרבות חדר אוכל, מרפאה, מועדון, מקום מפגש עם עורך דין ועם מבקרים וחצר טיולים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן יב|סימן י״ב: בתי עלמין|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.200|בית עלמין|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.200}}
{{ח:ת}} בבניין חדש בבית עלמין ובכל חלקה חדשה, לגבי אותה חלקה בלבד, בבית עלמין קיים, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} דרך נגישה רציפה תוביל ממקום חניה נגיש אל מקום להתקהלות שבו נערכים טקסים, אל בית שימוש נגיש, משרד, מקום קבורה ואל כל בניין אחר בתחום בית העלמין שניתן בו שירות לציבור בקשר לקבורה או לטקסים הקשורים אליה, לרבות בית לוויות; בבית קברות מוסלמי תוביל דרך נגישה גם ממקום רחיצת הגופה עד למקום הקבורה;
{{ח:תת|(2)}} רוחבה של דרך נגישה לא יפחת מ־130 סנטימטרים;
{{ח:תת|(3)}} בבית עלמין שהקבורה בו בכוכים בקיר, תוביל דרך נגישה רציפה שתחילתה באחד המקומות שבפסקה (1) עד לחזית כל יחידת קבר; לאורך חזית קיר הכוכים תישאר דרך נגישה כך שאדם היושב בכיסא גלגלים הנע בדרך כאמור יכול להגיע לחזית מצבה ולהניח נר זיכרון דולק במקום שיועד לכך;
{{ח:תת|(4)}} בבית עלמין שהקבורה בו היא קבורת שדה, יחולו הוראות שייקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ט|סעיף 19ט לחוק השוויון}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(5)}} בבתי שימוש בתחום בית עלמין יהיה תא אחד לפחות בית שימוש נגיש מטיפוס 1 או 2 לפי ת״י 1918 חלק 3.1.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן יג|סימן י״ג: מקומות להתקהלות|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.210|מקומות ישיבה מיוחדים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.210}}
{{ח:ת}} בבניין להתקהלות שמותקנים בו מקומות ישיבה מקובעים, יותקנו מקומות ישיבה מיוחדים לאנשים בכיסאות גלגלים לפי הוראות ת״י 1918, חלק 3.2, בסעיף הדן בסידורי ישיבה במקומות להתקהלות ולהתכנסות, וכן הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מספר מקומות הישיבה המיוחדים, המיועדים לאנשים עם מוגבלות המתנייעים בכיסא גלגלים, מתוך מקומות הישיבה המפורטים בטור א׳ להלן יהיה כמפורט בטור ב׳ לצדו ובכפוף לדרישות הנוספות שבטור ג׳ לצדם:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} סך כל מקומות הישיבה במקום להתקהלות	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} מספר מקומות הישיבה המיוחדים לא יפחת מ־:	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} דרישות נוספות

עד 600	1 לכל 150 מקומות ישיבה ולא פחות מ־2 מקומות

601–3,000	4 ועוד 1% מסך כל מקומות הישיבה הנוספים מעל ל־600	לפחות מחצית המקומות המיוחדים הנוספים, מעל ל־600 יהיו פנויים דרך קבע

3,001–10,000	28 ועוד 0.5% מסך כל מקומות הישיבה הנוספים מעל 3,000	כל המקומות המותאמים הנוספים מעבר ל־600 יהיו פנויים דרך קבע

יותר מ־10,00	63 ובנוסף 0.25% מסך כל מקומות הישיבה הנוספים מעל ל־10,000	כל המקומות המותאמים הנוספים מעבר ל־600 יהיו פנויים דרך קבע

{{ח:תת|(2)}} ניתן להציב מושבים זמניים או פריקים במקום ישיבה מיוחד שאינו מקום החייב להיות פנוי דרך קבע; ואולם במקום ישיבה מיוחד החייב להיות פנוי דרך קבע יהיה ניתן להציב מושב זמני או פריק לשימוש אדם עם מוגבלות, שיתקיימו בו הוראות ת״י 1918, חלק 3.2 בסעיף הדן במושבים מותאמים;
{{ח:תת|(3)}} במיתקן ספורט כהגדרתו {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ט|בפרק ט׳ לחלק ג׳ בתוספת זו}}, יהיו מקומות הישיבה המיוחדים לאורך הצלעות הארוכות של המגרש;
{{ח:תת|(4)}} על אף האמור בטבלה שבפסקה (1), לא יידרש מקום ישיבה מיוחד שלישי במיתקן ספורט שמתוכננים בו עד 600 מקומות.

{{ח:סעיף*|8.211|מערכת עזר לשמיעה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.211}}
{{ח:ת}} תשתית למערכת עזר לשמיעה על פי הוראות שייקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19יב|סעיף 19יב לחוק השוויון}}, תוכן במקומות אלה:
{{ח:תת|(1)}} אולם קולנוע, אולם תאטרון, אמפיתאטרון, אולם אירועים, אולם ספורט ואצטדיון, אולם הרצאות, אולם כנסים וכל מקום אחר המיועד שייעשה בו, דרך קבע, שימוש באמצעי הגברת קול;
{{ח:תת|(2)}} בית משפט, בית דין ובית דין צבאי.

{{ח:סעיף*|8.212|מעלית במיתקן ספורט מיוחד|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.212}}
{{ח:ת}} במיתקן ספורט המכיל 500 מקומות ישיבה מקובעים לפחות, העשוי לשמש לפעילות של ספורטאי המתנייע בכיסא גלגלים מיוחד לענף הספורט, יהיה רוחב פתח מעלית המשמשת אמצעי נגישות מהמגרש אל בית שימוש נגיש, אל מקלחת נגישה ואל מלתחה נגישה, 110 סנטימטרים לפחות.

{{ח:סעיף*|8.213|בית שימוש ומלתחה המיועדים לספורטאים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.213}}
{{ח:ת}} במיתקן ספורט המכיל מעל 500 מקומות ישיבה מקובעים לפחות, יהיה רוחב פתח מלתחה ותא בית שימוש נגיש, המיועדים לספורטאים שהם אנשים עם מוגבלות, 110 סנטימטרים לפחות.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן יד|סימן י״ד: מיתקנים נוספים|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.220|טלפון ציבורי|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.220}}
{{ח:ת}} טלפון ציבורי יותקן לפי הוראות ת״י 1918 חלק 4.

{{ח:סעיף*|8.221|מקום לאיסוף דואר|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.221}}
{{ח:ת}} במיתקן לאיסוף דואר יהיה מספר תאי הדואר הנגישים בשיעור 5 אחוזים לפחות מסך כל התאים; דרך נגישה תוביל אל התאים הנגישים, השטח החופשי לפניהם יהיה 150/150 או 130/170 סנטימטרים לפחות וטווחי ההגעה אליהם יתאימו לדרישות ת״י 1918 חלק 1 בסעיפים הדנים בטווח הגעה לחזית ובטווח הגעה לצד, לפי העניין.

{{ח:סעיף*|8.222|אמצעי הפעלה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.222}}
{{ח:ת}} אמצעי הפעלה המיועדים לשימוש הציבור לרבות מפסקים, כפתורים, לחצנים ומתגים, יעמדו בדרישות ת״י 1918 חלק 1.

{{ח:סעיף*|8.223|מערכות התרעה ואזעקה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.223}}
{{ח:ת}} מיתקנים להתרעה שיותקנו בבניין ציבורי יהיו לפי דרישות ת״י 1918 חלק 4, בסעיף הדן במערכות ההתרעה למעט הסעיף הדן במיקום מכשיר האיתות החזותי.

{{ח:סעיף*|8.224|מיתקן לשתיית מים|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.224}}
{{ח:ת}} מתוכנן מיתקן לשתיית מים, תהיה התקנתו לפי הל״ת ולפי ת״י 1918 חלק 3.1; מתוכננים כמה מיתקנים לשתייה באותה קומה, יתקיימו באחד מהם לפחות הדרישות האמורות.

{{ח:סעיף*|8.225|עמדת שירות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.225}}
{{ח:ת}} עמדת שירות בנויה תעמוד בדרישות ת״י 1918 חלק 3.2 בסעיף הדן בעמדת שירות נגישה.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן טו|סימן ט״ו: פטור ודרישות מופחתות|תיקון: תשס״ט־6}}

{{ח:סעיף*|8.230|סייג לתחולת פטור ודרישות מופחתות|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.230}}
{{ח:ת}} פטור או דרישות מופחתות לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן טו|סימן זה}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158ו1|סעיף 158ו1(ה)(1)(א) ו־(ב) לחוק}}, לא יחול על –
{{ח:תת|(1)}} מקום ציבורי המשמש רשות ציבורית;
{{ח:תת|(2)}} חובה שחלה לפי תקנות אלה, ערב תחילתו של {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|חלק זה}};
{{ח:תת|(3)}} מקום ציבורי שעתיד להינתן בו שירות בריאות ממלכתי לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#פרק ה1 סימן ו|סימן ו׳ {{ח:הערה|לפרק ה׳1}} בחוק השוויון}};
{{ח:תת|(4)}} בניין ציבורי ששימושו העיקרי הוא לאנשים עם מוגבלות.

{{ח:סעיף*|8.231|פטור במקרים מיוחדים|תיקון: תשס״ט־6, תשפ״ו|עוגן=תוספת 2 פרט 8.231}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|בחלק זה}}, יהיו פטורים ממילוי התנאים המפורטים בו בניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בניין או חלק מבניין שאינו משמש לשהייה של אנשים בתוכו, וייעודו הוא שירות בלבד למטרות אחזקה, אחסנה וניטור;
{{ח:תת|(2)}} בניין או חלק מבניין הנועד לשמירה על בטיחות וביטחון, לרבות עמדות תצפית, עמדות שמירה המיועדים לכוחות שמירה, ביטחון והצלה לרבות סוכת מציל;
{{ח:תת|(3)}} אתר או בניין לאכסון שלא למגורים, הכולל פחות מ־6 יחידות אכסון קיימות וחדשות;
{{ח:תת|(4)}} משרד, מרפאה, מספרה וכל מקום אחר המשמש בעלי מקצוע חופשי, והמהווה חלק מדירת מגורים על פי היתר כדין, ובלבד שדירת המגורים איננה חלק מבניין מגורים שיש לגביו חובה של התאמת נגישות;
{{ח:תת|(5)}} יציע ששטחו קטן מ־250 מטרים רבועים ואשר השימוש בו זהה לשימוש בקומה העיקרית או במפלס העיקרי, ואם היתר הבנייה הוא בשטח כולל, יציע כאמור ששטחו הכולל קטן מ־300 מטרים רבועים;
{{ח:תת|(6)}} תוספת ששטחה קטן מ־500 מטרים רבועים לבניין ציבורי קיים אשר שטחו גדול מ־3,000 מטרים רבועים, ובלבד שהיא מיועדת לשימוש פנימי לעובדי המקום ולא לקהל הרחב, ואם היתר הבנייה הוא בשטח כולל, תוספת כאמור ששטחה קטן מ־600 מטרים רבועים;
{{ח:תת|(7)}} מבנה זמני או ארעי באתר בנייה או בשטח של מפעל, למעט אם הוא משמש למסחר או לשיווק.

{{ח:סעיף*|8.232|דרישות מופחתות למקום עבודה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.232}}
{{ח:ת}} מקום עבודה שבו פחות מ־6 עובדים, שאינו מקום שניתן בו שירות ציבורי, יהיה פטור מהתאמות הנגישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ג|בסימנים ג׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ז|ז׳}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ח|ח׳}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן י|ו־י׳ {{ח:הערה|לפרק א׳}} לחלק זה}}.

{{ח:סעיף*|8.233|פטור מהתקנת דרך נגישה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.233}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ג|בסימן ג׳ בפרק זה}}, יהיו פטורים מהתקנת דרך נגישה בניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בניין, או חלק מבניין שבו כניסה נפרדת, ששטחו הכולל פחות מ־250 מטרים רבועים, והפרש הגובה בכל דרכי הגישה אל מפלס הכניסה, ממדרכה או משביל הגובלים במגרש שעליו הוא בנוי, עולה על 120 סנטימטרים; בבניין כאמור, שניתן להתקין בו דרך נגישה שאינה הדרך העיקרית המיועדת לשמש את הציבור יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.234|פרט 8.234(5)}};
{{ח:תת|(2)}} בניין או חלק מבניין שבו כניסה נפרדת, ששטחו הכולל פחות מ־150 מטרים רבועים, והכניסה אליו היא בקו בניין אפס, ממדרכה או משביל שהשיפוע שלהם לאורך רצועת ההליכה עולה על 5 אחוזים; בבניין כאמור, שניתן להתקין בו דרך נגישה שאינה הדרך העיקרית המיועדת לשמש את הציבור יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.234|פרט 8.234(5)}};
{{ח:תת|(3)}} תוספת לבניין קיים, אשר אין ולא ניתן להגיע אליו בדרך נגישה ושטחה הכולל של התוספת אינו עולה על שטח הבניין הקיים, וניתן לבניין הקיים פטור על פי הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ט|סעיף 19ט לחוק השוויון}}, ובלבד שמורשה לנגישות מבנים אישר כי לא ניתן לבצע התאמת נגישות סבירה לתוספת כדי שתהיה אליה נגישות מדרך ציבורית;
{{ח:תת|(4)}} במה או משטח מוגבה שאינם מיועדים להכיל יותר משישה בני אדם, למעט משטח מוגבה בבית תפילה, חדרי כיתה וחדרי הרצאה.

{{ח:סעיף*|8.234|דרישות מופחתות מהתקנת דרך נגישה בבניין ציבורי חדש|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.234}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ג|בסימן ג׳ לפרק זה}}, בבניינים אלה יחולו דרישות מופחתות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בבניין במגרש ששטחו קטן מ־1.5 דונם והשיפוע הממוצע שלו עולה על 20 אחוזים, יכול שהדרך הנגישה אל הכניסה הנגישה לא תהיה הדרך העיקרית המיועדת לשימוש הציבור, אלא תוביל מאזור החניה שבתחום המגרש ובלבד שחניה זו פתוחה לכלל הציבור; מורשה לנגישות מבנים ינמק כי לא קיימת אפשרות סבירה לביצוע דרך נגישה בדרך העיקרית המיועדת לשימוש הציבור;
{{ח:תת|(2)}} בבניין שיש בו דרך נגישה לכל מפלס בנפרד, ואין קשר בין השירותים הניתנים בכל אחד מהמפלסים, אין חובה להתקין דרך נגישה בין המפלסים, למעט אם הותקן דרגנוע בין המפלסים שבבניין;
{{ח:תת|(3)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.51|בפרט 8.51}}, תוכננו קשרים פיזיים בין בניינים, במקום שבו טופוגרפיה ייחודית, יכול שתהיה דרך נגישה דרך בניין אחר, אף אם אינה הדרך העיקרית המיועדת לשימוש הציבור, בתנאי שהדרך האמורה תהא זמינה בכל עת שנדרש המעבר;
{{ח:תת|(4)}} בבניין במגרש ששיפוע הקרקע עולה בו על 10 אחוזים, ובו חצר לשימוש הציבור במפלסים שונים ובה שימושים דומים, תהיה דרך נגישה אל שליש לפחות מהשטח השימושי של החצר;
{{ח:תת|(5)}} בבניין כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.233|בפרט 8.233(1) ו־(2)}} אשר ניתן להתקין בו דרך נגישה אל כניסה נגישה, אף אם אינה הדרך העיקרית המיועדת לשימוש הציבור, יחול הפטור האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.233|בפרט 8.233}} רק על הדרך הנגישה אל הכניסה העיקרית ולא על כל דרך נגישה אחרת בתוך בניין זה ומחוצה לו;
{{ח:תת|(6)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.58|בפרט 8.58}}, בבניין ציבורי שיש בו דרך נגישה אל מקום עבודה שאינו מקום שניתן בו שירות ציבורי ודרך נגישה אחרת אל שאר חלקי הבניין, ואין קשר תפקודי בין מקום העבודה לשאר חלקי הבניין, יהיה פטור מהתקנת דרך נגישה בין מקום העבודה לבין שאר חלקי הבניין, למעט אם הותקן דרגנוע בין מקום העבודה לשאר חלקי הבניין;
{{ח:תת|(7)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.58|בפרט 8.58}} –
{{ח:תתת|(א)}} אפשר שרוחב פרוזדור במשרדים, תעשיה קלה, מוסכים, מספרה, מכון יופי, מכבסה, שירות תיקונים, חדרי כושר, וספא יהיה פחות מ־130 סנטימטרים, ובלבד שיתקיימו הוראות ת״י 1918 חלק 3.1, בסעיף הדן ברוחב פרוזדורים ומעברים הקטן מ־130 סנטימטרים;
{{ח:תתת|(ב)}} במקומות כאמור בפסקת משנה (א), ועל אף האמור בת״י 1918 חלק 3.1, בסעיף הדן במשטחי תפקוד כללי, לא נדרשת שמירת שטח קיר חופשי ברוחב 30 סנטימטרים לפחות מעבר למזוזת הדלת שבצד המנעול;
{{ח:תת|(8)}} בדרך נגישה בין שני מפלסים, אשר הפרש הגובה ביניהם אינו עולה על 20 סנטימטרים, יכול ששיפוע הכבש יהיה עד 10 אחוזים; במקרה כזה לא יידרשו מסעדי יד ולא תידרש הגנת שוליים;
{{ח:תת|(9)}} בבניין ציבורי שבו כמה חדרי כיתה או חדרי הרצאה, המשמשים לפעילות זהה במהותה, ומתוכננים בהם משטחים מוגבהים, תהיה דרך נגישה אל מחצית לפחות מהמשטחים האמורים;
{{ח:תת|(10)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.60|בפרט 8.60}}, עלה הפרש הגובה בין פני מדרכה למפלס הכניסה הנגישה על 250 סנטימטרים, אפשר שדרך נגישה אל כניסה נגישה תהיה באמצעות כבש, ובלבד שמורשה לנגישות מבנים נימק כי בנסיבות לא סביר להתקין מעלית או מעלון.

{{ח:סעיף*|8.235|פטור מהתקנת בית שימוש נגיש|תיקון: תשס״ט־6, תשפ״ו|עוגן=תוספת 2 פרט 8.235}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן י|בסימן י׳ בפרק זה}}, יהיו פטורים ממילוי חלק מתנאיו, למעט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.149|פרט 8.149}}, בניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בניין אשר ניתן לו פטור מהתקנת דרך נגישה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.233|בפרט 8.233}};
{{ח:תת|(2)}} משרד שלא ניתן בו שירות ציבורי ושטחו אינו עולה על 200 מטרים רבועים, ואם היתר הבנייה הוא בשטח כולל, משרד כאמור ששטחו אינו עולה על 240 מטרים רבועים;
{{ח:תת|(3)}} בניין או חלק מבניין המשמש למסחר או למתן שירותים, ששטחו קטן מ־100 מטרים רבועים, גם אם מתוכנן בו בית שימוש, למעט מבנה של תחנת דלק, ואם היתר הבנייה הוא בשטח כולל, בניין או חלק מבניין כאמור, ששטחו קטן מ־120 מטרים רבועים;
{{ח:תת|(4)}} חלק מבניין המשמש לתעשיה כבדה, ותפוסתו עד 10 עובדים;
{{ח:תת|(5)}} משרד, חנות או בית אוכל יהיה פטור מהתקנת בית שימוש נגיש, אם קיים בבניין בית שימוש נגיש במרחק הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.146|בפרט 8.146(ב)}} מן המשרד, החנות או בית האוכל.

{{ח:סעיף*|8.236|פטור מהתקנת מעלית נגישה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.236}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.60|בפרט 8.60(3)}}, בניין או חלק מבניין המשמש למסחר, משרדים או תעסוקה, ששטחו הכולל אינו עולה על 500 מטרים רבועים, הכולל יותר ממפלס אחד והשירות הניתן בו זהה וניתן על ידי אותו בעל עסק בכל המפלסים, יהיה פטור מהתקנת מעלית, למעט אם הותקן דרגנוע בין המפלסים שבבניין.

{{ח:סעיף*|8.237|דרישות מופחתות מהתקנת מעלית נגישה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.237}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק א סימן ח|בסימן ח׳ בפרק זה}}, בבניינים אלה יחולו הדרישות המופחתות האלה:
{{ח:תת|(1)}} מרכזי תחבורה פטורים מחובת השמירה של 100 מטרים מרחק הליכה אופקי כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.122|בפרט 8.122}}, מכל דלת כניסה בחלק של הבניין, באותו המפלס, אל מעלית לשימוש הציבור;
{{ח:תת|(2)}} משרד או חנות בני יותר מקומה אחת, אם נמצאת מעלית נגישה וזמינה במרחק מצטבר אופקי שאינו עולה על 60 מטרים מהם ולא מתוכנן בו דרגנוע; הדרך למעלית וחזרה לא תהיה דרך שטחי חניה, שטחי אחסון ושטחים טכניים;
{{ח:תת|(3)}} במקום ציבורי המשמש לאחסנה, די במעלית נגישה אחת, על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.123|בפרט 8.123}}, ובלבד שישנה דרך נגישה רציפה ממעלית כאמור אל כל אחד מחלקי הבניין;
{{ח:תת|(4)}} בתוספת לבניין קיים אשר מורשה לנגישות מבנים אישר כי מטעמים של תכנון והנדסה לא ניתן להתקין בה מעלית, תותר התקנת מעלון אנכי;
{{ח:תת|(5)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.123|בפרט 8.123}}, בבניין כאמור אשר השטח הכולל של קומת הכניסה בו עולה על 4,000 מטרים רבועים, והשטח הכולל של הקומות שמעל לקומת הכניסה אינו עולה על 1,000 מטרים רבועים, תותר הקמת מעלית אחת בלבד לשימוש הציבור.

{{ח:סעיף*|8.238|דרישות מופחתות להתקנת חניה נגישה|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.238}}
{{ח:ת}} מקום החניה לרכב גבוה יכול שמטעמים של תכנון והנדסה יהיה מחוץ לחניון תת־קרקעי או מחוץ לבניין ובלבד שהמרחק ממקום החניה כאמור לא יעלה על 60 מטרים מהכניסה הנגישה, וזאת אף אם נקבעה בתכנית הוראה אחרת לעניין מקומות החניה.

{{ח:סעיף*|8.239|פטור פרטני לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158ו1|סעיף 158ו1(ה) לחוק}}|תיקון: תשס״ט־6|עוגן=תוספת 2 פרט 8.239}}
{{ח:ת}} מי שחייב בהתאמת נגישות רשאי לבקש פטור מביצוע התאמת נגישות מסוימת, אחת או יותר, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|בחלק זה}}, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158ו1|סעיף 158ו1(ה) לחוק}} ובהתקיים נסיבות אלה:
{{ח:תת|(1)}} התאמת הנגישות אינה ניתנת לביצוע מסיבות הנדסיות;
{{ח:תת|(2)}} בתוספת לבניין קיים, התאמת הנגישות עלולה לפגוע ביציבות הבניין הקיים או בחלק ממנו, או לפגוע בסידורי הבטיחות והמילוט, ובלבד שאין אפשרות לקבוע סידורי בטיחות או מילוט חלופיים;
{{ח:תת|(3)}} מתן הפטור מתחייב כדי למנוע פגיעה מהותית באופיו המיוחד של המקום עקב ייחודו בשל ערכים היסטוריים, ארכיאולוגיים, אדריכליים או ערכי טבע;
{{ח:תת|(4)}} תוספת לבניין קיים אשר ביצוע התאמת נגישות בה מחייב שינוי יסודי במהותו של הבניין הקיים או בשירות הניתן בו; לעניין זה, ”שינוי יסודי“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} שינוי המונע את קיומן של הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|שבחוק}} או ההוראות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת זו}}, באופן הפוגע פגיעה מהותית בשימוש בבניין;
{{ח:תתת|(ב)}} שינוי אשר יגרום להורדת רמת השירות הניתן במבנה באופן משמעותי;
{{ח:תתת|(ג)}} שינוי הפוגע באופן מהותי באופיו המיוחד של המקום או של המבנה, לרבות ערכי היסטוריה, שימור, ארכיאולוגיה ואדריכלות ייחודיים;
{{ח:תת|(5)}} ביצוע התאמת הנגישות, למעט התאמות נגישות שעלותן אינה גבוהה, יהווה נטל כבד מדי בהתחשב בסוג המקום, בהיקף הפעילות העתידה להינתן במקום, לרבות היקף האוכלוסיה שתידרש למקום, בטיב התאמת הנגישות ובעלות התאמת הנגישות, בקיומם של מקורות מימון חיצוניים וממלכתיים לביצוע התאמת הנגישות, בהיקף מחזור ההכנסות או בשיעור הרווח הצפוי של מי שאחראי לביצוע התאמת הנגישות; בפסקה זו, ”התאמת נגישות שעלותה אינה גבוהה“ – כל אחת מהתאמות הנגישות האמורות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.62|בפרטים 8.62}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.79|8.79}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.80|8.80}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.81|8.81}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.82|8.82}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.90|8.90}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.100|8.100}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.130|8.130}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.131|8.131(ב)}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.149|8.149}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.152|8.152}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.158|8.158}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.220|8.220}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.222|8.222}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.224|8.224}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.225|ו־8.225}}.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב|פרק ב׳: נגישות בנייני מגורים|תיקון: תש״ע־2}}
{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב סימן א|סימן א׳: פרשנות|תיקון: תש״ע־2}}

{{ח:סעיף*|8.250|הגדרות|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.250}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אגף“ – חלק מבניין שיש בו 6 יחידות דיור או יותר שלהן כניסה משותפת או חדר מדרגות משותף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין מגורים חדש“ – בניין או חלק מבניין, שיש בו 6 יחידות דיור או יותר, שלהן כניסה משותפת או חדר מדרגות משותף, והיתר לבנייתו או לשימוש בו ניתן אחרי יום י׳ בחשוון התשס״ז (1 בנובמבר 2006);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח משותף“ – שטח בבניין מגורים חדש המיועד לשמש את כלל דיירי בניין המגורים.

{{ח:סעיף*|8.251|בניין מגורים חדש|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.251}}
{{ח:ת}} היתר להקמת בניין מגורים חדש יינתן רק אם מולאו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב|בפרק זה}}.

{{ח:סעיף*|8.252|שינויים במהלך בנייה|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.252}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב|פרק זה}} לא יחולו על היתר שיינתן לשינויים במהלך בניה של בניין מגורים אשר אין בהם תוספת שטחי בנייה העולה על 15 מטרים רבועים, והיתר לבנייתו ניתן לפני תחילתו של {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב|פרק זה}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב סימן ב|סימן ב׳: דרך נגישה|תיקון: תש״ע־2}}

{{ח:סעיף*|8.260|דרך נגישה בבניין מגורים חדש|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.260}}
{{ח:תת|(א)}} דרך נגישה, שהיא הדרך העיקרית המיועדת לשימוש הציבור, או בסמוך לה ככל הניתן, תוביל ממדרכה או משביל, אל כניסה נגישה של בניין מגורים חדש.
{{ח:תת|(ב)}} דרך נגישה תוביל מחניה נגישה אל אחת הכניסות הנגישות שבאותו בניין או אגף, לפי העניין, אל מבואה ואל מעלית בבניין מגורים חדש ואל הכניסות ליחידות הדיור.
{{ח:תת|(ג)}} דרך נגישה תוביל מהמבואה של בניין מגורים חדש אל השטחים המשותפים, לרבות חצר, בריכת שחייה, חדר כושר, מיחידות הדיור אל מרחב מוגן קומתי, מחסן משותף, מיחידות הדיור אל תא מצנח אשפה, מקום לאצירת אשפה הנמצא בתחום המגרש, גג הבניין ככל שהוא נועד לשימוש משותף של הדיירים, ולמעט שימוש שהוא תיקון, התקנה או תחזוקה של מיתקנים.
{{ח:תת|(ד)}} בבניין מגורים חדש שבו יותר מאגף אחד יחולו הוראות פרט זה על כל אגף והשטחים המשותפים בו.

{{ח:סעיף*|8.261|דרך נגישה בשטחי חוץ של בניין מגורים חדש|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.261}}
{{ח:ת}} בדרך נגישה בשטחי חוץ של בניין מגורים חדש יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.54|פרטים 8.54}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.55|8.55}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.56|ו־8.56}} וכן הוראות ת״י 1918 חלק 1 בסעיף הדן בפני הדרך ובמכשולים בדרך, ובחלק 2 בסעיפים הדנים בפני הדרך, רוחב הדרך, שיפוע הדרך, מכשולים בדרך וכבש.

{{ח:סעיף*|8.262|דרך נגישה בתוך בניין מגורים חדש|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.262}}
{{ח:תת|(א)}} בדרך נגישה בתוך בניין מגורים חדש יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.60|פרט 8.60}} וכן הוראות ת״י 1918 חלק 1 בסעיף הדן בדרך נגישה ובמכשולים בדרך.
{{ח:תת|(ב)}} בדרך נגישה בתוך בניין מגורים חדש, רוחב פרוזדור בין המעלית לבין פתח הכניסה לדירה, יכול שיהיה קטן מ־130 סנטימטרים, ובלבד שיתקיימו בו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רוחבו לא יפחת מ־110 סנטימטרים;
{{ח:תתת|(2)}} המרחק בין קצה מבואת המעלית לדלת הדירה לא יעלה על 7 מטרים;
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בפסקאות (1) ו־(2), רוחב המסדרון יכול שיהיה קטן מ־110 סנטימטרים, ובלבד שסכום מידות רוחב המסדרון ורוחב הפתח יהיה 210 סנטימטרים לפחות, כאשר אחד הממדים אינו קטן מ־90 סנטימטרים, כמתואר בתרשים 8.262(ב).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(התרשים הושמט)}}

{{ח:סעיף*|8.263|דלת כניסה נגישה לבניין מגורים חדש|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.263}}
{{ח:תת|(א)}} כוח הפעלה בדלת הכניסה הנגישה לבניין מגורים חדש יהיה לפי דרישות ת״י 1918 חלק 3.1.
{{ח:תת|(ב)}} בדלתות, מחיצות וקירות שקופים בשטחים המשותפים המשמשים את הציבור יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.79|פרטים 8.79 עד 8.82}}.

{{ח:סעיף*|8.264|שער כניסה למגרש|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.264}}
{{ח:תת|(א)}} רוחב הפתח בשער כניסה להולכי רגל למגרש בדרך נגישה יהיה לפי ת״י 1918 חלק 2 ולא פחות מ־90 סנטימטרים.
{{ח:תת|(ב)}} הותקן מחסום לרכב, בכניסה לחצר, במקום המשמש דרך נגישה, יישאר בצדו מעבר חופשי ברוחב 90 סנטימטרים לפחות.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב סימן ג|סימן ג׳: מקומות חניה|תיקון: תש״ע־2}}

{{ח:סעיף*|8.270|חניה בבניין מגורים חדש|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.270}}
{{ח:תת|(א)}} מקומות החניה הנגישים, באזור המיועד לחניה בבניין מגורים חדש, יימצאו קרוב ככל האפשר, לכניסה הנגישה לבניין.
{{ח:תת|(ב)}} חניה נגישה, שאין אפשרות להתקינה בתחום המגרש או בתוך בניין מגורים חדש, מטעמים של תכנון והנדסה, יכול שתהיה מחוץ לתחום המגרש, אך קרוב ככל הניתן לכניסה אל הבניין, ובלבד שתהיה דרך נגישה ממקום החניה האמור אל כניסה נגישה לבניין.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בפסקה (א), חניה נגישה יכול שתהיה מחוץ לתחום המגרש אם חניה זו קרובה יותר לכניסה נגישה ומספקת נגישות טובה יותר, ובלבד שמרחק חניה כאמור מכניסה נגישה לא עולה על 50 מטרים.

{{ח:סעיף*|8.271|מקומות חניה נגישים|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.271}}
{{ח:ת}} בבניין מגורים חדש, יוקצו מקומות חניה נגישים לרכב רגיל ולרכב גבוה מתוך סך כל מקומות החניה הנדרשים על פי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה)|תקנות החניה}} או מסך כל מקומות החניה המתוכננים, הגבוה מביניהם, כמפורט בטור ב׳ בטבלה שלהלן:
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} מספר כללי של מקומות חניה	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} מספר מזערי של מקומות חניה נגישים

מספר כולל	לרכב רגיל	לרכב גבוה

6–30	1	1	–

31–75	2	1	1

76–100	3	2	1

101–150	3	2	1

151–200	4	2	2

201–300	5	3	2

301	6	3	3

{{ח:סעיף*|8.272|שיפוע חניה נגישה|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.272}}
{{ח:ת}} שיפוע פני השטח של מקום החניה הנגיש בבניין מגורים חדש יכול שיהיה עד 2.5 אחוזים.

{{ח:סעיף*|8.273|מידות חניה נגישה לרכב רגיל ולרכב גבוה|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.273}}
{{ח:תת|(א)}} מידות מקומות החניה הנגישים בבניין מגורים חדש יהיו לפי המידות הקבועות בת״י 1918 חלק 2 ובכפוף לאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.274|בפרט 8.274(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), יכול שמקום חניה נגיש יהיה במידות של מקום חניה רגיל ובלבד שיתקיימו בו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מקום החניה צמוד ומקביל למיסעה או לדרך נגישה המצויה באותו מפלס;
{{ח:תתת|(2)}} היה למעבר המשמש חלק ממקום חניה נגיש, קטע משופע, יימצא קטע זה בצמוד למדרכה ואורכו לא יעלה על שליש מאורכו של מקום החניה, כמתואר בתרשימים 8.273א ו־8.273ב.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(התרשימים הושמטו)}}

{{ח:סעיף*|8.274|מקום חניה לרכב גבוה|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.274}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בת״י 1918 חלק 2, במקום שבו סך כל מקומות החניה הנדרשים על פי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה)|תקנות החניה}} או סך כל מקומות החניה המתוכננים אינו עולה על 75, גובה מקום חניה נגיש לרכב גבוה לא יפחת מ־2.20 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} מקום החניה לרכב גבוה יכול שיהיה מחוץ לחניון תת־קרקעי או מחוץ לבניין ובלבד שיימצא בתחום המגרש, אף אם נקבעה בתכנית הוראה אחרת לעניין מקומות חניה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתכנית החלה על המקרקעין, אפשר, שמטעמי תכנון והנדסה תקבע הוועדה המקומית כי תוספת השטח הנדרשת בעבור ממדי מקום חניה נגיש לרכב גבוה ביחס לממדי מקום חניה נגיש לרכב רגיל תבוא על חשבון שטח המיועד להיות שטח פרטי פתוח או שטח לגינון בתחום המגרש.
{{ח:תת|(ד)}} חניה נגישה לרכב גבוה, שאין אפשרות להתקינה בתחום המגרש או בתוך בניין מגורים חדש, מטעמים של תכנון והנדסה, יכול שתהיה מחוץ לתחום המגרש, אך קרוב ככל הניתן לכניסה אל הבניין, ובלבד שתהיה דרך נגישה ממקום החניה האמור אל כניסה נגישה לבניין.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בפרט משנה (ב), חניה נגישה לרכב גבוה יכול שתהיה מחוץ לתחום המגרש אם חניה זו קרובה יותר לכניסה נגישה ומספקת נגישות טובה יותר, ובלבד שמרחק חניה כאמור מכניסה נגישה לא עולה על 50 מטרים.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב סימן ד|סימן ד׳: מעלית ומעלון|תיקון: תש״ע־2}}

{{ח:סעיף*|8.280|מעלית או חלופה אחרת בבניין מגורים חדש|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.280}}
{{ח:ת}} באגף או בבניין מגורים חדש, שבו הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבניין לבין מפלס הדירה השוכנת בקומה הגבוהה ביותר נמוך מ־10 מטרים, תבוצע התאמת נגישות הכוללת אחד מאלה לפחות, על פי בחירת מבקש ההיתר:
{{ח:תת|(1)}} מעלית מטיפוס 1 לפחות לפי ת״י 2481 חלק 70, ות״י 1918 חלק 3.1 בסעיף הדן במעליות וחלק 4 בסעיפים הדנים בשילוט הכוונה אל המעלית, שילוט בתא מעלית ותקשורת במעלית וכן הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.281|פרט 8.281(ד)}};
{{ח:תת|(2)}} פיר למעלית מטיפוס 1 לפחות, לפי ת״י 2481 חלק 70 אשר יתקיימו בו דרישות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} תתאפשר בו התקנת מעלית אשר פתח התא בה יהיה ברוחב 80 סנטימטרים;
{{ח:תתת|(ב)}} מידותיו הפנימיות של הפיר יהיו 190/160 סנטימטרים לפחות כאשר מידת העומק היא 190 סנטימטרים ועומק הבור בתחתיתו 150 סנטימטרים, וזאת כדי לאפשר התקנת מעלית מטיפוס 1 בכל סוג הפעלה שלה (הידראולית או חשמלית);
{{ח:תתת|(ג)}} במסמכי הבקשה להיתר יסומן, בתכנית ובחתך, המקום המיועד לחדר מכונות, עליון או תחתון, או מקום המיועד למנוע המעלית וכל הדרכים הנגישות כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.260|בפרט 8.260}};
{{ח:תת|(3)}} מעלון אנכי יהיה לפי ת״י 2252 חלק 2;
{{ח:תת|(4)}} התאמת נגישות במקום מעלית ומעלון המאפשרת, או תאפשר בעתיד, הנגשה של כל יחידות הדיור במבנה;
{{ח:תת|(5)}} האמור בפסקאות (1) עד (4) לא יחול על אגף או בניין לפי פרט זה, שמהנדס הוועדה אישר, לאחר שנועץ במורשה נגישות למבנים, תשתיות וסביבה כי שתיים מיחידות הדיור שבו נגישות לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ה1א|פרק ה׳1א לחוק}}, וכי שאר יחידות הדיור בבניין תוכננו כך שיהיה ניתן לבצע בהן התאמות נגישות בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ה1א|פרק ה׳1א}} כאמור.

{{ח:סעיף*|8.281|מעלית בבניין מגורים נגיש|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.281}}
{{ח:תת|(א)}} באגף או בבניין מגורים חדש שבו הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבניין, לבין מפלס הדירה השוכנת בקומה הגבוהה ביותר עולה על 10 מטרים, תיבנה מעלית מטיפוס 1, לפי ת״י 2481 חלק 70 ות״י 1918 חלק 3.1 בסעיף הדן במעליות וחלק 4 בסעיפים הדנים בשילוט הכוונה אל המעלית, שילוט בתא מעלית ותקשורת במעלית.
{{ח:תת|(ב)}} מקום שנדרשה מעלית ל־8 נוסעים ומעלה, תהיה המעלית מטיפוס 2 לפי ת״י 2481 חלק 70.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בת״י 2481 חלק 70, אין חובה להתקין אות שמע או הודעה קולית לציון מקומו של תא המעלית ומערכות עזר לשמיעה מסוג סליל השראה.
{{ח:תת|(ד)}} במעלית כאמור בפרט זה יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר הקומה יצוין על משקוף המעלית לפי ת״י 1918 חלק 3.1 בסעיף הדן בסימון הקומה במעלית;
{{ח:תתת|(2)}} ליד כל לחיץ בלוח הפיקוד או עליו תירשם משמעותו בכתב ברייל שהתקיימו בו הוראות ת״י 1918 חלק 4 בסעיף הדן בכתב ברייל;
{{ח:תתת|(3)}} בלחיצי הפיקוד בתא המעלית ובתחנה יחולו הוראות הטבלה שדנה בהתקני פיקוד בת״י 2481 חלק 70 בסעיפים שדנים ב:
{{ח:תתתת|(1)}} זיהוי החלק הפעיל של הלחצנים;
{{ח:תתתת|(2)}} זיהוי פני הלוח;
{{ח:תתתת|(3)}} לחיצים לקומת היציאה מהבניין;
{{ח:תתתת|(4)}} מיקום הסמל;
{{ח:תתתת|(5)}} סמל;
{{ח:תתתת|(6)}} גובה התבליט;
{{ח:תתתת|(7)}} מרחק בין חלקים פעילים של לחיצים.
{{ח:תתת|(4)}} יחולו הוראות ת״י 2481 חלק 70 בסעיף הדן באותות בתא לגבי גובה המחוון וגובה מספרי הקומות בלבד.
{{ח:תתת|(5)}} על מעלית עם פיקוד יעדים יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.124|פרט 8.124}}.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב סימן ה|סימן ה׳: מדרגות|תיקון: תש״ע־2}}

{{ח:סעיף*|8.290|מדרגות בבניין מגורים חדש|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.290}}
{{ח:תת|(א)}} בתי אחיזה במדרגות יהיו בהתאמה לדרישות ת״י 1918 חלק 2 או חלק 3.1 בהתאמה, בסעיפים הדנים בבתי אחיזה במדרגות, למעט במשטחי ביניים.
{{ח:תת|(ב)}} במדרגות בתוך בניין מגורים חדש לא יחולו הוראות ת״י 1918 חלק 3.1 בדבר התקנת משטחי אזהרה לפני מהלך מדרגות.
{{ח:תת|(ג)}} בשלח המדרגה הראשונה והמדרגה האחרונה בכל מהלך מדרגות בתוך בניין מגורים חדש יהיה סימון לפי הוראות ת״י 1918 חלק 3.1 בסעיף הדן באמצעי אזהרה למדרגות; הוראות אלה לא יחולו על המדרגה הראשונה במהלך המדרגות העולה הראשון במפלס הכניסה.
{{ח:תת|(ד)}} לפני ירידה במדרגות בשטחי חוץ של בניין מגורים חדש יהיה סימן אזהרה לפי הוראות ת״י 1918 חלק 2 בסעיף הדן במשטחי אזהרה לפני מהלך מדרגות.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב סימן ו|סימן ו׳: התאמות נוספות|תיקון: תש״ע־2}}

{{ח:סעיף*|8.291|תיבות דואר בבניין מגורים חדש|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.291}}
{{ח:ת}} לתיבות מכתבים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יג|בחלק י״ג}}, תיווסף תיבת מכתבים אחת נגישה ומיקומה יתאים לדרישות ת״י 1918 חלק 1 בסעיף הדן בטווח הגעה לחזית ובטווח הגעה לצד, לפי העניין.

{{ח:סעיף*|8.292|אמצעי הפעלה בבניין מגורים חדש|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.292}}
{{ח:ת}} אמצעי הפעלה, לשימוש הכלל, בשטח המשותף של בניין מגורים חדש, יעמדו בדרישות ת״י 1918 חלק 1.

{{ח:סעיף*|8.293|מערכת קשר פנים|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.293}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין מגורים חדש אשר דלתו אינה ניתנת לפתיחה חופשית מבחוץ, ומתוכננת בו מערכת קשר פנים (אינטרקום), היא תהיה לפי ת״י 1918 חלק 4 בסעיפים הדנים במערכות קשר פנים ואינטרקום.
{{ח:תת|(ב)}} מערכת קשר פנים בדלת כניסה לבניין תכלול גם חיווי קולי לציון שחרור מנגנון הנעילה של הדלת.
{{ח:תת|(ג)}} הותקן לוח עם מספרי הדירות עליו במערכת קשר פנים בכניסה לבניין, יהיו המספרים בולטים מפני השלט ויתקיימו בהם התנאים של ת״י 1918 חלק 4 בסעיפים הדנים בשילוט מישושי.

{{ח:קטע4|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב סימן ז|סימן ז׳: פטורים ודרישות מופחתות|תיקון: תש״ע־2}}

{{ח:סעיף*|8.300|פטור מחובת התייעצות|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.300}}
{{ח:תת|(א)}} בניין מגורים חדש שיש בו פחות מ־100 יחידות דיור פטור מחובת התייעצות עם מורשה לנגישות השירות.
{{ח:תת|(ב)}} בניין מגורים חדש לא יהיה פטור מחובת התייעצות עם מורשה לנגישות השירות לפי פרט משנה (א) אם יש בו שימושים אלה: עמדת בידוק ביטחוני, עמדת מודיעין, בריכת שחייה, חדר כושר, בית כנסת, מקום לקיום אירועים הכולל יותר מ־60 מושבים.

{{ח:סעיף*|8.301|פטור לתוספת בנייה אשר אין בה תוספת יחידות דיור|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.301}}
{{ח:ת}} בניין מגורים שאינו בניין מגורים חדש, שנבנה על פי היתר שניתן לפני תחילתו של {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב|פרק זה}} ושניתן לו היתר לתוספת לדירה או בניין שאינו כולל תוספת יחידות דיור, פטור ממילוי התנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב|בפרק זה}}.

{{ח:סעיף*|8.302|פטור ודרישות מופחתות מהתקנת דרך נגישה לבניין מגורים חדש|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.302}}
{{ח:תת|(א)}} בניין מדורג שהוא בניין מגורים חדש, המתוכנן על מגרש אשר שיפוע פני הקרקע מהמדרכה ועד הכניסה העיקרית עולה על 8 אחוזים, פטור מדרך נגישה אל הכניסה לבניין ובלבד שלא מותקנת בו מעלית.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.260|בפרט 8.260(ג)}}, במקום שתוכננו שטחי חצר משותפים, מגוננים או מרוצפים, במפלסים שונים, יכול שדרך נגישה תוביל רק אל החצרות המצויות במפלס דרך נגישה.
{{ח:תת|(ג)}} במגרשים ששטחם קטן מ־1.5 דונם ניתן לבצע את הדרישות המופחתות המפורטות להלן, כולן או חלקן, אם מורשה נגישות מבנים אישר כי מסיבות הנדסיות לא ניתן לבצע את התאמות הנגישות הנדרשות על פי תקנות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דרך נגישה כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.260|בפרט 8.260}} יכול שתהיה חלק ממיסעה, ובלבד שתהיה בסמוך לדרך העיקרית המשמשת את הציבור;
{{ח:תתת|(2)}} יכול שהדרך הנגישה תהיה מהחניה בלבד אם לא ניתן להתקין דרך נגישה אל המגרש מרחוב או משביל ציבורי;
{{ח:תתת|(3)}} דרך נגישה בשיפוע שלא יעלה על 8 אחוזים יכולה להיות בלא משטחי ביניים, ובלבד שאורכה לא יעלה על 15 מטרים;
{{ח:תתת|(4)}} הוועדה המקומית, לאחר התייעצות עם מורשה לנגישות מבנים, רשאית לאשר דרך נגישה בשיפוע שלא יעלה על 10 אחוזים;
{{ח:תתת|(5)}} הכניסה הקובעת לבניין לא תהיה כניסה נגישה, ובלבד שקיימת לבניין כניסה נגישה אשר דרך נגישה מובילה אליה ממקום חניה נגיש.
{{ח:תת|(ד)}} מתוכננת מעלית בבניין מדורג, אשר מסיבה טופוגרפית–הנדסית ניתן לו פטור מדרך נגישה אל הכניסה העיקרית, תהיה דרך נגישה אחרת אל המעלית ומהמעלית אל הדירות שהיא משרתת.

{{ח:סעיף*|8.303|פטור מהתקנת דרך נגישה לתוספת יחידות דיור לבניין|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.303}}
{{ח:ת}} מהנדס הוועדה המקומית לאחר שהתייעץ עם מורשה נגישות מבנים תשתיות וסביבה, רשאי לפטור מהתקנת דרך נגישה לתוספת יחידות דיור לבניין מגורים שאינו בניין מגורים חדש, אם תוספת יחידות הדיור עולה על 50% מיחידות הדיור בבניין המגורים; פטור זה לא יחול במקום שבו ניתן להתקין דרך נגישה לתוספת יחידות הדיור בלבד.

{{ח:סעיף*|8.304|פטור באישור הנציב|תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 2 פרט 8.304}}
{{ח:ת}} מי שחייב בהתאמת נגישות רשאי לבקש פטור מביצוע התאמת נגישות מסוימת, אחת או יותר, לבניין מגורים חדש כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1 פרק ב|בפרק זה}}, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158ו2|סעיף 158ו2(ד) ו־(ה) לחוק}} ובהתקיים נסיבות אלה:
{{ח:תת|(1)}} התאמת הנגישות אינה ניתנת לביצוע מסיבות הנדסיות;
{{ח:תת|(2)}} בתוספת לבניין קיים התאמות הנגישות עלולות לפגוע ביציבות הבניין הקיים או חלק ממנו, או לפגוע בסידורי הבטיחות והמילוט, ובלבד שאין אפשרות לקבוע סידורי בטיחות או מילוט חלופיים;
{{ח:תת|(3)}} מתן הפטור מתחייב כדי למנוע פגיעה מהותית באופיו המיוחד של המקום עקב ייחודו בשל ערכים היסטוריים, ארכאולוגיים, אדריכליים או ערכי טבע;
{{ח:תת|(4)}} עלות התאמת הנגישות הנדרשת לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158ו2|סעיף 158ו2 לחוק}} מטילה נטל גבוה מאוד, העולה על 0.5 אחוזים מעלות הקמת הבניין או הפרויקט, לפי העניין; לעניין זה, ”עלות הקמת הבניין או הפרויקט“ – העלות הכוללת של הקמת הבניין או הפרויקט, לפי העניין, בלא עלות הקמת המעלית בבניין שבו הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבניין לבין מפלס הדירה השוכנת בקומה הגבוהה ביותר נמוך מ־10 מטרים, אך לרבות עלות הקמת המעלית בבניין שבו הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבנין לבין מפלס הדירה השוכנת בקומה הגבוהה ביותר גבוה מ־10 מטרים ולרבות עלות הקרקע, אגרות, מסים, היטלים, שכר תכנון או ביצוע ביסוס.

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק ט|חלק ט׳: צנרת טלפון {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ט סימן א|סימן א׳: פרשנות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3}}

{{ח:סעיף*|9.01||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תשמ״ה, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.01}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ט סימן ב|סימן ב׳: תחולה לגבי דירות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3}}

{{ח:סעיף*|9.02||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.02}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ט סימן ג|סימן ג׳: התקנה מחוץ לקו הבנין של צנרת טלפון {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3}}

{{ח:סעיף*|9.03||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.03}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9.04||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.04}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9.05||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.05}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9.06||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.06}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9.07||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.07}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9.08||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.08}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ט סימן ד|סימן ד׳: פרשנות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3}}

{{ח:סעיף*|9.20||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.20}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9.21||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תשמ״ט־2, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.21}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9.22||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.22}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9.23||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.23}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9.24||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תשמ״ב, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.24}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9.25||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ח־2, תשמ״ב, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.25}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ט סימן ה|סימן ה׳: התקנת כבלים ואביזרים נוספים {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״ב, תש״ע־3}}

{{ח:סעיף*|9.30||תיקון: תשמ״ב, תשמ״ב־2, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.30}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9.31||תיקון: תשמ״ב, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.31}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9.32||תיקון: תשמ״ב, תשמ״ב־2, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.32}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9.33||תיקון: תשמ״ב, תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 9.33}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|'''נספח לחלק ט׳: דוגמאות של תשריטים ותרשימים'''}}}}

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק י|חלק י׳: מיתקני תקשורת|תיקון: תשל״ב־3, תשס״א, תש״ע־3}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק י סימן א|סימן א׳ – פרשנות|תיקון: תש״ע־3}}

{{ח:סעיף*|10.00|הגדרות|תיקון: תש״ע־3, תשפ״א־2|עוגן=תוספת 2 פרט 10.00}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק י|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אנטנה“ – מיתקן הנועד לקליטה בלבד של שידורי רדיו וטלוויזיה המופצים באופן קרקעי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארון תקשורת מבני“ – ארון המשמש לחיבור כבלי תקשורת לבניין ולמיתקני תקשורת, שיותקן כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.05|בפרט 10.05}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארון תקשורת קומתי“ – ארון המשמש לחיבור כבלי תקשורת בתוך בניין ולמיתקני תקשורת, שיותקן כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.06|בפרט 10.06}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארון תקשורת דירתי“ – ארון המשמש לחיבור כבלי תקשורת בתוך דירת מגורים ולמיתקני תקשורת, שיותקן כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.07|בפרט 10.07}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארונית תקשורת אופטית מבנית“ – ארונית המשמשת לחיבור כבלי תקשורת אופטיים לבניין ולמיתקני תקשורת, שתותקן כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.05|בפרט 10.05}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארונית תקשורת אופטית קומתית“ – ארונית המשמשת לחיבור כבלי תקשורת אופטיים בתוך הבניין ולמיתקני תקשורת, שתותקן כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.06|בפרט 10.06}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התקשורת“ – {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|חוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כבל“ – רכיב עם מעטה פולימרי רציף המכיל, אחד או יותר, מוליכים מתכתיים או סיבים אופטיים, לצורך הולכת גלים אלקטרומגנטיים לאורך תוואי התקנתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מובל“ – צינור, תעלה או התקן אחר אשר יותקנו בו כבלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן לאנטנות“ – מיתקן הכולל תורן אנטנה או צלחת קליטה או שתיהן, המאפשר קליטת שידורי טלוויזיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן תקשורת“ – מיתקן הכולל אחד או יותר מהמיתקנים או ממרכיביהם של המיתקנים המשמשים לאספקת השירותים האלה: קליטת שידורי לווין, קליטת שידורי כבלים, טלפוניה קווית, שירותי פס רחב, שירותי מידע, מערכות מתח־נמוך־מאוד (כגון אזעקה, מערכות קשר־פנים, טלוויזיה במעגל סגור וכיוצא באלה), וכן מובלים לכבלי תקשורת וכבלי תקשורת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל שידורי לוויין“ – בעל רישיון כללי לשידורי לוויין לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|חוק התקשורת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל תקשורת“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צלחת קליטה“ – אנטנה לקליטה בלבד של שידורי טלוויזיה באמצעות לוויין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות הרישוי“ – רשות הרישוי המקומית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 30|בסעיף 30 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שידורי חובה“ – שידורי הטלוויזיה המשודרים לפי כל חוק לציבור בישראל והניתנים לקליטה מהאוויר, למעט שידור מוצפן שקליטת ומותנית בתשלום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיבה“ – קופסה המיועדת לשמש כמקום לטיפול במוליכים וככיסוי מגן על הציוד המותקן בה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיבה להתקנת אבזר תקשורת“ – תיבה המיועדת לחיבור מוליך לאבזר, כגון בית תקע לתקשורת.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק י סימן ב|סימן ב׳: תקשורת בבניין|תיקון: תש״ע־3}}

{{ח:סעיף*|10.01|תחולה|תיקון: תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 10.01}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין מגורים יותקנו מיתקני תקשורת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק י|וחלק זה}} יחול על התקנת מיתקני תקשורת כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} בבניין המשמש למגורים ולשימושים נוספים יחולו תקנות אלה רק על חלקי המבנה המשמשים למגורים.

{{ח:סעיף*|10.02|חיבור מערכות תקשורת|תיקון: תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 10.02}}
{{ח:ת}} בכל חדר מגורים יתאפשר חיבור מערכות תקשורת.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק י סימן ג|סימן ג׳: תקשורת בבניין שאינו משמש למגורים|תיקון: תש״ע־3}}

{{ח:סעיף*|10.03|מובלים במבנה המשמש למסחר, משרדים או תעסוקה|תיקון: תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 10.03}}
{{ח:ת}} על אף שאין חובה להתקין מיתקני תקשורת במבנה למסחר, משרדים או תעסוקה, אם מותקנים מיתקני תקשורת במבנים כאמור, יותקנו מגבול הנכס עד ארון התקשורת המבני ארבעה מובלים תת־קרקעיים לפחות, בקוטר אשר לא יפחת מ־50 מילימטרים, ויחולו עליהם הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק י סימן ד|סימן ד׳}}.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק י סימן ד|סימן ד׳: התקנת תשתית למיתקני תקשורת מחוץ לבניין|תיקון: תש״ע־3}}

{{ח:סעיף*|10.04|מובל תת־קרקעי|תיקון: תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 10.04}}
{{ח:ת}} מגבול הנכס עד ארון התקשורת המבני יותקנו מובלים תת־קרקעיים, לפי {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת מובלים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך)|תקנות החשמל (התקנת מובלים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך), התשס״ג–2002}}, וכן הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} יותקנו שלושה מובלים תת־קרקעיים לפחות בקוטר אשר לא יפחת מ־50 מילימטרים;
{{ח:תת|(2)}} מובלים תת־קרקעיים ייכנסו לארון תקשורת מבני ויסתיימו בתחתית הארון;
{{ח:תת|(3)}} בכל מובל ריק יושחל חבל משיכה.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק י סימן ה|סימן ה׳: התקנת תשתית למיתקני תקשורת בתוך הבניין|תיקון: תש״ע־3}}

{{ח:סעיף*|10.05|ארון תקשורת מבני|תיקון: תש״ע־3, תשפ״א־2|עוגן=תוספת 2 פרט 10.05}}
{{ח:ת}} בבניין מגורים יותקן ארון תקשורת מבני במקום נגיש לתפעול ולשירות; ארון כאמור יותקן לפי תקן ישראלי, ת״י 4376: ארונות תשתית ממתכת להתקנה בתוך בניינים (להלן – ת״י 4376) או ייבנה מחומר המסווג V.3.3, לפי תקן ישראלי, ת״י 755, ויחולו בו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הארון יהיה בגודל של 95/150/30 סנטימטרים לפחות; מידות הארון יאפשרו גישה נוחה לארונית התקשורת האופטית המבנית כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.05|בפרט 10.05(7)}} ועמידה ברדיוסי כיפוף מינימליים של כבלי התקשורת האופטיים המגיעים מכיוון גבול הנכס על פי מפרטי היצרן;
{{ח:תת|(2)}} יותקנו בארון 4 בתי תקע לחשמל לכל הפחות;
{{ח:תת|(3)}} הארון יכול לשמש גם כארון תקשורת קומתי בעבור שתי הקומות הצמודות לו לכל היותר, ובלבד שיחולו בו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.06|פרט 10.06}};
{{ח:תת|(4)}} ארון תקשורת מבני החשוף לתנאי חוץ יהיה בדרגת הגנה IP43 לפחות, על פי תקן ישראלי, ת״י 60529: דרגות ההגנה שמספקות מעטפות (קוד IP) (להלן – ת״י 60529);
{{ח:תת|(5)}} ארון תקשורת מבני יחובר לארון תקשורת קומתי באמצעות מובלים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.09|בפרט 10.09}};
{{ח:תת|(5א)}} בבניין שבו כמה כניסות יותקן הארון המבני בכל אחת מכניסות הבניין;
{{ח:תת|(6)}} על אף האמור בפרט זה, רשאי מהנדס הוועדה המקומית לפטור מחובת התקנת ארון תקשורת מבני אם ראה כי אין צורך בכך, בנסיבות העניין בשל מספר יחידות הדיור במבנה;
{{ח:תת|(7)}} ארון תקשורת מבני יכלול ארונית תקשורת אופטית מבנית סגורה עם מנגנון נעילה; ארונית כאמור תותקן לפי ת״י 4376 או תיבנה מחומר המסווג V.3.3, לפי ת״י 755, ויחולו בה הוראות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} מידת הארונית 90/60/30 סנטימטרים לפחות; הארונית תכלול 4 פתחים להוצאה ולהכנסה של הכבלים האופטיים;
{{ח:תתת|(ב)}} ארונית תקשורת אופטית מבנית תהיה בדרגת הגנה IP43 לפחות לפי ת״י 60529;
{{ח:תתת|(ג)}} בארונית תקשורת אופטית מבנית יותקנו 4 פאנלים אופטיים מסוג נקבה–נקבה למחברים מסוג LC/APC לפי הדרישות שבתקן ישראלי ת״י 11801 חלק 1: טכנולוגיית המידע – כבילה גנרית לחצרי לקוח: דרישות כלליות (להלן – ת״י 11801-1); הפאנלים האופטיים יסומנו באותיות A‏, B‏, C‏, D, וכל אחד מהפאנלים יכיל מספר מחברי נקבה–נקבה כמספר הדירות בבניין; ליד כל פאנל ייווסף משטח לצורך רישום הגורם שעושה שימוש בפאנל;
{{ח:תתת|(ד)}} ארונית תקשורת אופטית מבנית תחובר לכל אחת מן הארוניות האופטיות הקומתיות בכבל תקשורת אופטי Preconnected לפי הדרישות שבת״י 11801-1;
{{ח:תתת|(ה)}} נוסף על הפאנלים האופטיים כאמור בפסקה (ג), ארונית התקשורת האופטית המבנית תכלול 4 תאים נפרדים שיסומנו באותיות A‏, B‏, C‏, D; מידות כל תא 15/60/30 סנטימטרים לפחות, והוא יכלול 2 פתחים להוצאה ולהכנסה של הכבלים האופטיים.

{{ח:סעיף*|10.06|ארון תקשורת קומתי|תיקון: תש״ע־3, תשפ״א־2|עוגן=תוספת 2 פרט 10.06}}
{{ח:ת}} בכל קומה בבניין מגורים יותקן ארון תקשורת קומתי במקום נגיש לתפעול ולשירות; ארון כאמור יותקן לפי תקן ישראלי, ת״י 4376: ארונות תשתית ממתכת להתקנה בתוך בניינים או ייבנה מחומר המסווג V.3.3, לפי תקן ישראלי, ת״י 755: תגובות בשריפה של חומרי בנייה – שיטות בדיקה וסיווג, ויחולו בו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הארון יכיל שישה תאים לפחות; מידות כל תא 40/30/20 סנטימטרים לפחות;
{{ח:תת|(2)}} בארון תקשורת קומתי המצוי בקומה הגבוהה ביותר בבניין יותקן בית תקע לחשמל;
{{ח:תת|(3)}} לא יותקן ארון תקשורת קומתי בתוך יחידת דיור;
{{ח:תת|(4)}} ארון תקשורת קומתי ישרת קומה אחת בלבד;
{{ח:תת|(5)}} ארונות התקשורת הקומתיים יחוברו זה אל זה ואל ארון התקשורת המבני באמצעות פיר או באמצעות מובלים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.09|בפרט 10.09(2)}};
{{ח:תת|(6)}} על אף האמור בפרט זה, רשאי מהנדס הוועדה המקומית לפטור מחובת התקנת ארון תקשורת קומתי אם ראה כי אין צורך בכך, בנסיבות העניין או בשל פטור שניתן לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.05|פרט 10.05(6)}};
{{ח:תת|(7)}} ארון תקשורת קומתי יכלול ארונית תקשורת אופטית קומתית סגורה עם מנגנון נעילה; ארונית כאמור תותקן לפי ת״י 4376 או תיבנה מחומר המסווג V.3.3, לפי ת״י 755, ויחולו בה הוראות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} ארונית תקשורת אופטית קומתית תהיה בדרגת הגנה IP43 לפחות לפי ת״י 60529;
{{ח:תתת|(ב)}} בארונית תקשורת אופטית קומתית יותקנו 4 פסי מחברים אופטיים לפי הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} פסי המחברים יסומנו באותיות A‏, B‏, C‏, D;
{{ח:תתתת|(2)}} כל פס מחברים יכיל מספר מחברי נקבה–נקבה למחברים מסוג LC/APC לפי הדרישות שבת״י 11801-1 כמספר הדירות בקומה;
{{ח:תתתת|(3)}} המחברים יסומנו בהתאם למספר הדירה, כאשר בצד האחורי יהיה החיבור לכבל האופטי האנכי והצד הקדמי ישמש לגישור וחיבור לסיבים האופטיים המגיעים מהדירות;
{{ח:תתת|(ג)}} בארונית תקשורת אופטית קומתית יותקן פס מחברים נקבה–נקבה מסוג ”חניה“ (Parking); ארונית תקשורת אופטית קומתית תחובר אל הדירה באמצעות צינורית המכילה 2 סיבים אופטיים באמצעות המובלים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.09|בפרט 10.09(3)}};
{{ח:תתת|(ד)}} ארונית תקשורת אופטית קומתית תחובר לכל אחת מהדירות שאותן משרת ארון התקשורת הקומתי, בכבל תקשורת אופטי Preconnected לפי הדרישות שבת״י 11801-1.

{{ח:סעיף*|10.07|ארון תקשורת דירתי|תיקון: תש״ע־3, תשפ״א־2|עוגן=תוספת 2 פרט 10.07}}

{{ח:ת}} בכל דירה יותקן ארון תקשורת דירתי סגור במקום נגיש לתפעול ולשירות; ארון כאמור ייבנה מחומר שאינו ממסך קרינה, ויחולו בו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מידות הארון 40/30/9 סנטימטרים לפחות;
{{ח:תת|(2)}} בארון יותקנו 2 בתי תקע לחשמל לכל הפחות;
{{ח:תת|(3)}} ארון תקשורת דירתי יחובר לארון תקשורת קומתי ולתיבות להתקנת אבזרי תקשורת באמצעות מובלים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.09|בפרט 10.09}};
{{ח:תת|(4)}} בארון התקשורת הדירתי ובחדר המגורים המרכזי (הסלון) יותקנו בתי תקע אופטיים עם מחבר מסוג LC/APC לפי הדרישות שבת״י 11801-1.

{{ח:סעיף*|10.08|תיבה להתקנת אבזר תקשורת|תיקון: תש״ע־3, תשפ״א־2|עוגן=תוספת 2 פרט 10.08}}
{{ח:תת|(א)}} תיבה להתקנת אבזר תקשורת תותקן בסמוך לבית תקע חשמל, תהיה שקועה בקיר, ולפי דרישות תקן ישראלי, ת״י 145 חלק 1: תיבות ומעטפות לאבזרים חשמליים להתקנות קבועות לשימוש ביתי ולשימושים דומים: דרישות כלליות.
{{ח:תת|(ב)}} בכל חדר מגורים בדירה, יותקנו בצמוד ועל אותו הקיר שתי תיבות להתקנת אבזרי תקשורת, שיותקנו בהן –
{{ח:תתת|(1)}} בית תקע המכיל שני שקעי תקשורת: שקע Ethernet RJ45 לשירות פס רחב לכל הפחות מסוג Class D בהתאם לדרישות שבת״י 11801-1, ושקע לשירות טלפוניה לפי תקן ישראלי, ת״י 1154 חלק 2 – תקעים ובתי־תקע לציוד קצה: מחבר 6 מגעות, לתקשורת;
{{ח:תתת|(2)}} בית תקע בהתאם לתקן ישראלי, ת״י 1149: בתי תקע משותפי ציר, 75 אום לאותות רדיו, טלוויזיה ולוויין.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(ד)}} תיבה להתקנת אבזר תקשורת תחובר לארון תקשורת דירתי באמצעות מובלים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.09|בפרט 10.09(4)}}.
{{ח:תת|(ה)}} לתיבה אחת להתקנת אבזר תקשורת, מבין התיבות שיותקנו כאמור בפרט משנה (ב), ובכל חדר מגורים, יותקן מובל אחד, ישיר ובאופן רציף, מארון התקשורת הדירתי; מובל כאמור לא יעבור דרך תיבות אחרות להתקנת אבזרי תקשורת.
{{ח:תת|(ו)}} תיבה להתקנת אבזר תקשורת שלא יותקן בה בית תקע לתקשורת תכוסה במכסה.
{{ח:תת|(ז)}} בדיקת קבלה ונתוני הניחות מארונית התקשורת האופטית המבנית ועד לבית התקע האופטי בדירה תבוצע לפי הדרישות שבת״י 11801-1.

{{ח:סעיף*|10.09|מובלי תקשורת בבניין|תיקון: תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 10.09}}
{{ח:ת}} מובל תקשורת בבניין יותקן בהתקנה סמויה ככל האפשר, לפי {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת מובלים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך)|תקנות החשמל (התקנת מובלים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך), התשס״ג–2002}}, ולפי הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מארון תקשורת מבני יותקנו שלושה צינורות להובלת כבלים בקוטר 40 מילימטרים עד ארון תקשורת קומתי; לחילופין, יותקנו תעלה או התקן אחר אשר אפשר להעביר דרכם שלושה צינורות בקוטר 40 מילימטרים;
{{ח:תת|(2)}} בבניין בלא פיר, יותקנו שישה מובלים אנכיים בקוטר 40 מילימטרים; מובלים כאמור יעברו בין ארונות התקשורת הקומתיים, ומארונות אלה יגיעו שני מובלים עד לגג המבנה ויאפשרו חיבור לאנטנה ולצלחת קליטה;
{{ח:תת|(3)}} מארון התקשורת הקומתי יותקנו שלושה מובלים בקוטר 20 מילימטרים עד ארון התקשורת הדירתי; בבניין בלא ארון תקשורת קומתי, יותקנו שלושה מובלים בקוטר 20 מילימטרים מארון התקשורת המבני עד ארון התקשורת הדירתי;
{{ח:תת|(4)}} מארון תקשורת דירתי יותקן מובל בקוטר 20 מילימטרים עד לתיבה להתקנת אבזר תקשורת בעבור בית תקע יחיד; בעבור בית תקע כפול יותקן מובל בקוטר 25 מילימטרים או שני מובלים בקוטר 20 מילימטרים כל אחד;
{{ח:תת|(5)}} בבניין שבו מותקנת תשתית בעבור מערכת קשר פנים (אינטרקום), יותקן מובל בקוטר 20 מילימטרים מהארון הקומתי עד לתיבה להתקנת אבזר תקשורת למערכת קשר פנים;
{{ח:תת|(6)}} בכל מובל ריק יושחל חבל משיכה.

{{ח:סעיף*|10.09א|כבל אופטי|תיקון: תשפ״א־2|עוגן=תוספת 2 פרט 10.09א}}
{{ח:ת}} בבניין יותקן כבל אופטי לפי הוראות אלה:
{{ח:תת|(א)}} הכבל האופטי שיותקן בין ארונית התקשורת האופטית המבנית לכל אחת מן הארוניות האופטיות הקומתיות יכלול 4 אגדי צינוריות בצבעים שונים שבהם יותקנו סיבים אופטיים; כל אחד מ־4 אגדי הצינוריות יסומן באותיות A‏, B‏, C‏, D, בהתאמה לסימון האותיות A‏, B‏, C‏, D, בארונית התקשורת האופטית המבנית והקומתית; מספר הסיבים האופטיים בכל אגד צינוריות יהיה לפחות כמספר הדירות בבניין; כל אגד צינוריות כאמור יסתיים במחברים מסוג LC/APC לפי הדרישות שבת״י 11801-1;
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על האמור בפרט משנה (א), הכבל האופטי האנכי בבניין יכלול עתודה של אגד צינוריות לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בבניין שבו 10 קומות או פחות תותקן כעתודה צינורית אחת נוספת;
{{ח:תתת|(2)}} בבניין שבו 11 קומות לפחות יותקנו כעתודה 2 צינוריות נוספות;
{{ח:תתת|(3)}} כל צינורית תכיל מספר סיבים אופטיים כמספר הדירות בקומה;
{{ח:תתת|(4)}} הסיבים האופטיים שיותקנו בבניין ייעטפו במעטפת לפי הדרישות שבת״י 11801-1 ויהיו מסוג Single-mode B6_a2 בהתאם לדרישות בתקן ישראלי ת״י 60793-2-50 ”סיבים אופטיים – מפרטי דרישות למוצר: מפרט דרישות קבוצתי עבור סיבי אופן–יחיד מקבוצה B“;
{{ח:תת|(ג)}} כל סיב אופטי בצינוריות יסומן במספור רציף שיוצמד ליד כל מחבר לפי מספר הדירות בבניין; המספור הרציף של הסיבים האופטיים יבוצע בנפרד לפי מספר הדירות שבבניין לכל אחד מ־4 אגדי הצינוריות.

{{ח:סעיף*|10.10|חיבור אבזר תקשורת|תיקון: תש״ע־3, תשפ״א־2|עוגן=תוספת 2 פרט 10.10}}
{{ח:תת|(א)}} השקע לשירות פס רחב כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.08|בפרט 10.08(ב)(1)}}, יחובר באמצעות כבל תקשורת לכל הפחות מסוג Class D בהתאם לדרישות שבת״י 11801-1; השקע לשירות טלפוניה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.08|בפרט 10.08(ב)(1)}}, יחובר באמצעות כבל תקשורת לפי הדרישות שבת״י 1155 ”כבלים לתדר שמע: כבלים למיתקני בזק בעלי בידוד ומעטה הגנה עשויים פוליוויניל כלורי“.
{{ח:תת|(ב)}} אבזר תקשורת כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 10.08|בפרט 10.08(ב)(2)}}, יחובר באמצעות כבל תקשורת בהתאם לתקן ישראלי, ת״י 1521 חלק 2: כבלים משותפי ציר לשימוש במערכות הפצה בכבלים: תקן קבוצתי לכבלי הורדה המיועדים לשימוש בתוך מבנים.

{{ח:סעיף*|10.10א||תיקון: תשפ״א־2, תשפ״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 10.10א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|10.11|תנאים למתן היתר להתקנת כבל תקשורת בבניין קיים|תיקון: תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 10.11}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין שהיתר להקמתו ניתן לפני תחילתן של תקנות אלה (להלן – בניין קיים), יותקנו כבלי התקשורת בתוך מובלים קיימים בבניין; ואולם בבניין שבו לא ניתן להתקין את כבלי התקשורת בתוך מובלים קיימים, יותקנו כבלי התקשורת במובלים חדשים או בלא מובל, במקומות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בפירים קיימים בבניין;
{{ח:תתת|(2)}} בבניין שבו לא ניתן להתקין בפירים קיימים –
{{ח:תתתת|(א)}} וחדר המדרגות שבו אינו חדר מדרגות מוגן – בתוך חדר המדרגות;
{{ח:תתתת|(ב)}} וחדר המדרגות שבו הוא חדר מדרגות מוגן – מחוץ לחדר המדרגות המוגן, בין בתוך הבניין ובין מחוץ לו; במקרים שבהם יותקנו מחוץ לבניין, הם יותקנו בחזית האחורית או הצדדית ובצורה שתתמזג ככל האפשר עם חזית זו.
{{ח:תת|(ב)}} בבניין קיים, מיתקני התקשורת יותקנו במידת האפשר, בתוך ארונות תקשורת קיימים.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק י סימן ו|סימן ו׳: התקנת מיתקנים לקליטת שידורי טלוויזיה|תיקון: תש״ע־3}}

{{ח:סעיף*|10.12|קליטת שידורי חובה|תיקון: תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 10.12}}
{{ח:ת}} בבניין מגורים תתאפשר קליטת שידורי חובה.

{{ח:סעיף*|10.13|מיתקן לאנטנות|תיקון: תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 10.13}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין מגורים יותקן מיתקן לאנטנות לקליטת שידורי החובה, לפי תקן ישראלי, ת״י 799: מיתקני אנטנות לקליטה משותפת (אק״מ) ומיתקני אנטנות לקליטה אינדיווידואלית (אק״א).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), רשאית ועדה מקומית לפטור מחובת התקנת מיתקן לאנטנות לקליטת שידורי החובה אם קיים הסדר אחר המבטיח שבכל דירה יהיה ניתן לקלוט שידורי חובה בלא תשלום.

{{ח:סעיף*|10.14|התקנת מיתקן לאנטנות|תיקון: תש״ע־3, תשפ״א־2|עוגן=תוספת 2 פרט 10.14}}
{{ח:ת}} מיתקן לאנטנות יותקן על גג המבנה, במקום נגיש לתפעול ולשירות, באופן שתימנע ככל האפשר הפרעה חזותית ובהתאם להוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} לא יותקן בבניין יותר מתורן אנטנה אחד לקליטת שידורי טלוויזיה;
{{ח:תת|(2)}} לא תותקן בבניין יותר מצלחת קליטה אחת לקליטת שידורים מאותו מפעיל שידורי לוויין; ואולם בבניין בעל כמה חדרי מדרגות ניתן להתקין צלחת קליטה אחת מאותו מפעיל שידורי לוויין לכל חדר מדרגות;
{{ח:תת|(3)}} צלחת קליטה תותקן על גג בניין באופן שלא תבלוט ממעקה המבנה, תשתלב עם עיצוב הגג ותוצמד ככל האפשר לרצפת הגג;
{{ח:תת|(4)}} בבניין עם גג משופע, תותקן צלחת קליטה, על השיפוע האחורי או הצדדי של הגג ביחס לרחוב ובכיוון השיפוע;
{{ח:תת|(5)}} מהנדס הוועדה המקומית רשאי להתיר התקנת צלחת קליטה שלא על גג הבניין, אם נוכח שקיים קושי ממשי בהתקנתה או שקיימת פגיעה ממשית ביכולת הקליטה של שידורי הטלוויזיה באמצעות הלוויין.

{{ח:סעיף*|10.15|סייג לתחולה|תיקון: תש״ע־3|עוגן=תוספת 2 פרט 10.15}}
{{ח:ת}} מהנדס הוועדה המקומית רשאי להתיר התקנת מיתקני תקשורת באתרים בעלי חשיבות היסטורית, לאומית, אדריכלית או ארכאולוגית שלא בהתאם להוראות תקנות אלה וזאת לצורך מניעת פגיעה באתרים אלה.

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק יא|חלק י״א: מיתקן הסקה בדירה|תיקון: תש״ם־3, תשס״ג־3}}

{{ח:סעיף*|11.00|הגדרות|תיקון: תש״ם־3, תשס״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 11.00}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יא|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארובה“ – התקן המיועד להרחקת גזי פליטה של תנור מבנין, לרבות תותב מגן או שרוול מגן וברדס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירה“ – חדר או תא או מערכת חדרים או תאים שנועדו לשמש יחידה למגורים או למטרה אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן הסקה בדירה“ – תנור הסקה המוסק בגפ״מ או תנור הסקה מוזן בדלק נוזלי או תנור הסקה המוסק בחומר מוצק ובלבד שאינו מיתקן מיטלטל, לרבות ארובה לסילוק גזי השריפה, מכלי דלק וצנרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רחוב“ – שטח המיועד לרחוב בתכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ג|פרק ג׳ לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תנור הסקה המוסק בגפ״מ“ – התקן להסקה המוזן בגז פחמימני מעובה (להלן – גפ״מ), לרבות מיתקן המחמם מים באמצעות גפ״מ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תנור הסקה המוסק בדלק נוזלי“ – התקן להסקה המצויד במבער אידוי, מוזן בקירוסין, בסולר או בדלק נוזלי אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תנור הסקה המוסק בחומר מוצק“ – התקן להסקה עשוי מתכת, מוזן בעץ, פחם או שילוב של שניהם.

{{ח:סעיף*|11.01|התקנת מיתקן הסקה בדירה|תיקון: תש״ם־3, תשס״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 11.01}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקן מיתקן הסקה בדירה אלא על פי היתר.
{{ח:תת|(ב)}} התקנת תנור הסקה המוסק בדלק נוזלי בדירה תיעשה לפי תקנים ישראליים, ת״י 838 חלק 2: מיתקן של תנור ארובה להסקה דירתית: תנור הסקה, ת״י 838, חלק 3: מיתקן של תנור ארובה להסקה דירתית: ארובה, ת״י 838 חלק 4 – מיתקן של תנור ארובה להסקה דירתית: מכלים, צנרת.
{{ח:תת|(ג)}} התקנת תנור הסקה המוסק בגפ״מ בדירה תיעשה לפי תקנים ישראליים, ת״י 995: תנורי חימום דירתיים המוסקים בגז פחמימני מעובה, ת״י 158: מיתקנים לגזים פחמימניים מעובים המסופקים בתוך מכלים מיטלטלים (להלן – ת״י 158), ת״י 1296: מחממי מים לשימוש ביתי המוסקים בגז פחמימני מעובה.
{{ח:תת|(ד)}} התקנת תנור הסקה המוסק בחומר מוצק בדירה תיעשה לפי תקנים ישראליים, ת״י 1368 חלק 1: תנור הסקה ביתי המוסק בחומר מוצק: תנור, ת״י 1368 חלק 2: תנור הסקה ביתי המוסק בחומר מוצק: ארובה.

{{ח:סעיף*|11.02|איסור מיקום ארובה לצד רחוב|תיקון: תש״ם־3, תשס״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 11.02}}
{{ח:ת}} לא תוצא ארובה של מיתקן הסקה בדירה דרך קיר חיצון של הדירה הפונה אל רחוב.

{{ח:סעיף*|11.03|בדיקת מעבדה מאושרת|תיקון: תשס״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 11.03}}
{{ח:ת}} התקנת מיתקן הסקה בדירה תיבדק בידי מעבדה מאושרת, אשר תודיע לועדה המקומית אם מיתקן ההסקה בדירה הותקן בהתאם לתקן אם לאו ותמסור את המלצותיה בדבר הפעולות שיש לנקוט כדי להתאימה לתקן.

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק יב|חלק י״ב: הסקה מרכזית בבנינים|תיקון: תש״ם־3}}

{{ח:סעיף*|12.00|הגדרות|תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 12.00}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יב|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארובה“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 11.00|בסעיף 11.00}}.

{{ח:סעיף*|12.01|גובה הארובה|תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 12.01}}
{{ח:ת}} גובה הארובה במיתקן של חימום מרכזי והספקת מים חמים מרכזית בבנינים יהיה לפי האמור בסעיף קטן 7.1.1 שבתקן ישראלי ת״י 838, חלק 3.

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק יג|חלק י״ג: התקנת תיבות מכתבים|תיקון: תש״ם־3}}

{{ח:סעיף*|13.00|הגדרות|תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 13.00}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יג|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירה“ – חדר או תא או מערכת חדרים או תאים שנועדו לשמש יחידה למגורים, או למטרה אחרת, למעט מערכת חדרים המיועדים למגורים בקיבוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כניסה ראשית“ – הכניסה הראשית לגזרת הבנין שבה היא נמצאת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת תיבות מכתבים“ – תיבות מכתבים לפי תקן ישראלי ת״י 816;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיבוץ“ – קיבוץ או קבוצה המואגדים כאגודה שיתופית על־פי התקנות לדוגמה שאישר אותן רשם האגודות השיתופיות לאגודות מאותו סוג.

{{ח:סעיף*|13.01|התקנת תיבות מכתבים לכל דירה בבנין|תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 13.01}}
{{ח:ת}} תיבת מכתבים תותקן לכל דירה בבנין שיש בו דירה, באחד מאופנים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בכל כניסה ראשית;
{{ח:תת|(2)}} באין כניסה ראשית – סמוך לכניסות;
{{ח:תת|(3)}} סמוך למדרכה או לקו הרחוב, כאשר הכניסה הראשית או כניסות לבנין נמצאות במרחק העולה על 20 מטרים מהמדרכה או מקו הרחוב האמורים או כאשר ממפלס הרחוב אל מפלס הכניסה הראשית או כניסות הבנין ניתן להגיע רק באמצעות יותר מ־12 מדרגות;
{{ח:תת|(4)}} על אף האמור בפרטים (1), (2) ו־(3), אם נקבעה כתנאי להיתר חלוקת הדואר במרוכז, ניתן להתקין תיבת מכתבים אחת עבור כל הבנין או מקצתו.

{{ח:סעיף*|13.02|תיבות מכתבים לפי תקן|תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 13.02}}
{{ח:ת}} מערכת של תיבות מכתבים תהיה לפי תקן ישראלי ת״י 816.

{{ח:סעיף*|13.03|הגנה בפני גשם|תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 13.03}}
{{ח:ת}} מערכת תיבות המכתבים תותקן במקום המוגן בפני גשם.

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק יד|חלק י״ד – מיון בנינים למטרות מסוימות ושימוש בחומרי בניה|תיקון: תש״ם־3, תשנ״ו־2}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק יד סימן א|סימן א׳ – מיון בנינים והשימוש בהם לפי תגובותיהם בשריפה|תיקון: תשנ״ו־2}}

{{ח:סעיף*|14.00|השימוש המותר בחמרי בניה דליקים|תיקון: תש״ם־3|עוגן=תוספת 2 פרט 14.00}}
{{ח:תת|(א)}} ינהגו לפי תקן ישראלי ת״י 921, הממיין ומסווג בנינים לפי דרגת סיכון האש שבהם ולפי חמרי בניה המותרים לשימוש בהתאם לתגובותיהם בשריפה.
{{ח:תת|(ב)}} בענינים המפורטים בסעיף קטן (א) והנוגעים לבנינים שנועדו כולם או מקצתם למלאכה, תעשיה, אחסנה ובנינים לצרכי חקלאות, ינהגו לפי האמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנה 16 של תקנות אלה}}; סעיף קטן (א) לא יחול, אולם בבואה להשתמש בסמכותה לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16}} כאמור, תתייעץ הוועדה המקומית עם רשות הכבאות.
{{ח:תת|(ג)}} לענין בדיקת דרגת דליקותם של חמרי בניה כאמור בסעיף זה, ינהגו לפי תקן ישראלי ת״י 755.
{{ח:תת|(ד)}} אין להוכיח את קיומם של התנאים שבסעיף זה על־ידי בעל ההיתר, אלא באמצעות תעודה של מעבדה מוכרת כמשמעותה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.01|בסעיף 5.01}}.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק יד סימן ב|סימן ב׳ – השימוש בזכוכית {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשנ״ו־2, תש״ף}}

{{ח:סעיף*|14.01||תיקון: תשנ״ו־2, תשס״א, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 14.01}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק יד סימן ג|סימן ג׳: אסבסט|תיקון: תשס״ו}}

{{ח:סעיף*|14.02|איסור בניה באסבסט|תיקון: תשס״ו|עוגן=תוספת 2 פרט 14.02}}
{{ח:ת}} לא יינתן היתר לבניה באסבסט, למעט היתר להריסת בנין או חלק מבנין העשוי אסבסט או לפינוי אסבסט מהנכס.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק יד סימן ד|סימן ד׳: חיפוי קירות וחזיתות בנינים|תיקון: תשס״ז־3}}

{{ח:סעיף*|14.03|התקנת חיפוי|תיקון: תשס״ז־3, תשס״ט־4|עוגן=תוספת 2 פרט 14.03}}
{{ח:תת|(א)}} התקנת חיפוי על חזיתו של בנין או על קירותיו הפנימיים או החיצוניים, תיעשה בהתאם לתקן ישראלי אם קיים לגבי סוג זה של חיפוי; לא קיים תקן כאמור, יותקן החיפוי באופן שימנע את נפילתו של החיפוי מחזית הבנין או מקירותיו ושיבטיח את בטיחות הבנין ובטיחות השוהים בתוכו ובסביבתו.
{{ח:תת|(ב)}} השימוש באבן טבעית לחיפוי ייעשה בהתאם לתקן ישראלי ת״י 2378 חלק 1 – קירות מחופים באבן טבעית: אבן טבעית לחיפוי ודרישות כלליות ממערכת החיפוי; התקנת חיפוי מאבן טבעית בקיבוע רטוב, תיעשה בהתאם לתקן ישראלי ת״י 2378 חלק 2 – קירות מחופים באבן טבעית: קירות מחופים בקיבוע רטוב.
{{ח:תת|(ג)}} התקנת חיפוי מפסיפס או מאריחי קרמיקה על חזיתו של בנין או על קירותיו החיצוניים, תיעשה בהתאם לתקן ישראלי ת״י 1555 חלק 1 – מערכת פסיפס ואריחי קרמיקה לריצוף ולחיפוי בבנינים: חיפוי חוץ.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 2.92|סעיפים 2.92}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.70.00|ו־7.70.00}})}}'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנספח הושמט)}}

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק טו|חלק ט״ו: יציבות הבנין|תיקון: תשמ״ג־2}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק טו סימן א|סימן א׳: כללי|תיקון: תשמ״ט־5}}

{{ח:סעיף*|15.00|חישובים סטטיים – תנאי למתן ההיתר|תיקון: תשמ״ג־2, תשנ״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 15.00}}
{{ח:תת|(א)}} לא יינתן היתר לבניה אלא אם הוגשו לועדה המקומית החישובים הסטטיים המתייחסים לבנין נושא הבקשה להיתר.
{{ח:תת|(ב)}} חישובים סטטיים יכול שיוגשו לאחר הגשת הבקשה למתן היתר.
{{ח:תת|(ג)}} המהנדס רשאי לפטור מגיש בקשה להיתר מהחובה להגיש חישובים סטטיים, אם מבוקש היתר לעבודה שאינה משפיעה על יציבותו של הבנין או של כל חלק ממנו, לרבות עבודה פנימית, חפירה שאינה דורשת תמיכה, גדר נמוכה שאינה קיר תומך או התקנת אינסטלציה סניטרית, ובלבד שהשתכנע שעשיית חישוב סטטי אינה דרושה להבטחת בטיחותו של המבנה ורשם בתיק הבקשה את נימוקיו לכך.
{{ח:תת|(ד)}} פטור לפי סעיף קטן (ג), משחרר את מבקש ההיתר גם מהחובה למנות מתכנן שלד הבנין.

{{ח:סעיף*|15.01|הגשת החישובים הסטטיים|תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ט־5, תשנ״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 15.01}}
{{ח:ת}} החישובים הסטטיים ייחתמו ויוגשו לועדה המקומית בידי מתכנן שלד הבנין בטופס שבנספח {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק טו סימן א|לסימן זה}}.

{{ח:סעיף*|15.02|תפקידי מתכנן שלד הבנין|תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ט־5, תשנ״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 15.02}}
{{ח:ת}} מתכנן שלד הבנין חייב –
{{ח:תת|(1)}} לערוך את החישובים הסטטיים לפי הכללים והרמה המקצועית הנהוגים אותה שעה בנדון ולפי הוראות כל דין הנוגע לענין זה;
{{ח:תת|(2)}} אם נושא הבקשה הוא תוספת בנין – לוודא, על ידי בדיקת הבנין הקיים, שהבניה, נושא ההיתר המבוקש, לא תפגע ביציבותו, לא בשעת ביצועה של בניית התוספת ולא לאחריה;
{{ח:תת|(3)}} לערוך ביקורת על ביצועה של הבניה, נושא ההיתר המבוקש, כדי להבטיח שהשלד ייבנה לפי הכללים והרמה המקצועית הנהוגים אותה שעה בנדון וכל דין הנוגע לענין ובהתאם לחישובים הסטטיים כפי שהוגשו וזאת במסגרת אחריותו לפיקוח עליון על הקמת שלד הבנין;
{{ח:תת|(4)}} להגיש לוועדה המקומית, עם גמר הקמת השלד, חישובים סטטיים חדשים אם במהלך הקמת השלד חלו בו שינויים מהותיים, או חישובים סטטיים מתוקנים אם חלו בו במהלך ההקמה שינויים שאינם מהותיים והמחייבים תיקון החישובים המקוריים;
{{ח:תת|(5)}} לדאוג לכך שתכנית הקונסטרוקציה תהיה בידי מנהל העבודה באתר הבניה;
{{ח:תת|(6)}} לשמור את תכנית הקונסטרוקציה בתום הבניה, לתקופה של לא פחות מעשר שנים במקום בישראל שיודיע עליו לועדה המקומית או לנהוג בה בדרך אחרת שתחליט עליה הועדה המקומית על פי בקשתו.

{{ח:סעיף*|15.03|אחריות בנזיקין|תיקון: תשמ״ג־2, תשנ״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 15.03}}
{{ח:תת|(א)}} נקבע בזה לענין {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 63|סעיף 63 לפקודת הנזיקין}}, כי החיובים שהוטלו על מתכנן שלד הבנין לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק טו|חלק זה}} הוטלו גם להגנתם של אלה העלולים להיפגע על ידי אי־קיומם.
{{ח:תת|(ב)}} סעיף זה בא להוסיף על האחריות בנזיקין לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 16.05|סעיף 16.05}} ולא לגרוע ממנה.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ג־2, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 15.01|סעיף 15.01}})}}'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנספח הושמט)}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק טו סימן ב|סימן ב׳: חישובים סטטיים, צורתם ותוכנם|תיקון: תשמ״ט־5}}

{{ח:סעיף*|15.10|תחולה|תיקון: תשמ״ט־5|עוגן=תוספת 2 פרט 15.10}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק טו סימן ב|סימן זה}} יחול בכפוף לאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ה סימן א|בסימנים א׳}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ה סימן ב|ו־ב׳ שבחלק ה׳}}.

{{ח:סעיף*|15.11|נתונים כלליים של החישובים הסטטיים|תיקון: תשמ״ט־5|עוגן=תוספת 2 פרט 15.11}}
{{ח:ת}} ואלה הם הנתונים הכלליים שיכללו בחישובים הסטטיים:
{{ח:תת|(1)}} שם עורך החישובים הסטטיים, מספר הזהות שלו, מספר הרשיון על פי {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|חוק המהנדסים והאדריכלים, התשי״ח–1958}};
{{ח:תת|(2)}} מטרת הבנין, מספר הקומות שבו ומיקומו (שם הרחוב ומספר הבנין);
{{ח:תת|(3)}} שם מבקש ההיתר או בעל ההיתר, לפי הענין, ומענו;
{{ח:תת|(4)}} מספר תיק הבנין בוועדה המקומית;
{{ח:תת|(5)}} מועד עריכתם של החישובים הסטטיים;
{{ח:תת|(6)}} חתימתו של עורך החישובים הסטטיים, בכל עמוד של החישובים;
{{ח:תת|(7)}} תקנים, ישראליים ואחרים, מעודכנים, ששימשו את עורך החישובים הסטטיים;
{{ח:תת|(8)}} ספרות מקצועית ששימשה את עורך החישובים הסטטיים;
{{ח:תת|(9)}} שם ומקור של תוכנות מחשב שבהן נעזר עורך החישובים הסטטיים.

{{ח:סעיף*|15.12|פרטים טכניים של החישובים הסטטיים|תיקון: תשמ״ט־5|עוגן=תוספת 2 פרט 15.12}}
{{ח:ת}} ואלה הם הנתונים הטכניים שייכללו בחישובים הסטטיים:
{{ח:תת|(1)}} העומסים השימושיים האופיניים – עומסי רעידת אדמה, עומסי רוח וכיוצא באלה – שיש להם חשיבות לבנין הנדון;
{{ח:תת|(2)}} החמרים שישמשו לבניית השלד – על כינויים התקני, חוזקם או תכונותיהם האחרות שיש להן חשיבות לענין, הכל לפי הצורך ולפי סוגו של הבנין, כגון: ”ב־30“ (לבטון); Φ (למוטות פלדה);
{{ח:תת|(3)}} נתוני הביסוס כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} סוג הקרקע;
{{ח:תתת|(ב)}} מאמצים מותרים לביסוס;
{{ח:תתת|(ג)}} נתונים אחרים שיש להם חשיבות לסוג הבנין, כגון: מקדמי לחץ עפר, מקדמי חיכוך, ספרת מצע (Modulus of Subgrade Reaction);
{{ח:תתת|(ד)}} מקורות המידע, כגון: קידוחי נסיון, המלצות מהנדסי קרקע, תקן ישראלי ת״י 940.

{{ח:סעיף*|15.13|דרך הפירוט של הנתונים הטכניים|תיקון: תשמ״ט־5|עוגן=תוספת 2 פרט 15.13}}
{{ח:ת}} אין חובה לפרט במרוכז את הנתונים הטכניים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 15.12|בסעיף 15.12}}, אלא די בכך אם תהא הפניה לאותו עמוד בחישובים הסטטיים שבו נמצא הנתון הנדון.

{{ח:סעיף*|15.14|תיאור גרפי כללי של השלד|תיקון: תשמ״ט־5|עוגן=תוספת 2 פרט 15.14}}
{{ח:ת}} החישובים הסטטיים יכללו תיאור גרפי כללי של השלד, בקנה מידה 1:100 או 1:200, לפי הצורך.

{{ח:סעיף*|15.15|תוכן התיאור הגרפי|תיקון: תשמ״ט־5|עוגן=תוספת 2 פרט 15.15}}
{{ח:ת}} התיאור הגרפי הכללי של השלד –
{{ח:תת|(1)}} יפרט את עיקרי הקונסטרוקציה, מיקומם של עמודים, קורות, תקרות, אגדים, מרישים, קירות נושאים, את חיזוקי הרוח ורכיבים אחרים שיש להם חשיבות לענין, הכל בהתאם לסוג השלד;
{{ח:תת|(2)}} יסביר בצורה ברורה את כל המערכת הסטטית של הבנין המשמשת לקבלת הכוחות האנכיים והאופקיים;
{{ח:תת|(3)}} יסומנו בו כל האלמנטים המרכיבים את השלד, בכינויים כגון: עמוד – ע/1; קורה – ק/1.

{{ח:סעיף*|15.16|עומסים שמביאים אותם בחשבון|תיקון: תשמ״ט־5|עוגן=תוספת 2 פרט 15.16}}
{{ח:ת}} בחישובים הסטטיים יביאו בחשבון את כל העומסים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.06|בסעיף 5.06}}.

{{ח:סעיף*|15.17|חישוב הרכיבים|תיקון: תשמ״ט־5|עוגן=תוספת 2 פרט 15.17}}
{{ח:ת}} החישוב לגבי כל חלק הבנין הנועד להעביר עומסים מסוג כלשהו לקרקע (להלן – רכיב) ייערך כך:
{{ח:תת|(1)}} תתואר הסכימה הסטטית, כגון: מיפתח, מיקום הסמכים וסוגיהם, הכוחות הפועלים על הרכיב;
{{ח:תת|(2)}} ציון הכוחות הפנימיים הנגזרים מהפעלת הכוחות האמורים: מומנטי כפיפה, כוחות ציריים, כוחות גזירה ומומנטי פיתול הפועלים בחתכים, לפיהם יבוצע תכן הרכיב;
{{ח:תת|(3)}} מידות חתכי הרכיב לפי סוג החומר של הרכיב, כגון: בבנין מבטון מזויין – חתך הרכיב והזיון; במבני פלדה – סוגי הפרופילים; ובכל מקרה יצויין סוג החומר של הרכיב, כגון: ב־30; פלדה Φ, פלדה 37;
{{ח:תת|(4)}} היו החישובים הסטטיים מבוססים על שיטה מיוחדת, יצויין מקור המידע, או החישובים הסטטיים שיובאו במלואם, יסבירו את השיטה המיוחדת האמורה.

{{ח:סעיף*|15.18|דוגמה לחישוב סטטי|תיקון: תשמ״ט־5|עוגן=תוספת 2 פרט 15.18}}
{{ח:ת}} בנספח שלהלן מובא אופן עריכת חישוב סטטי של שלד בנין מבטון מזויין על פי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק טו|חלק זה}}, והוא ישמש דוגמה לאופן עריכתו של כל חישוב סטטי.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ט־5, תש״ן}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח: תכן מבנה {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 15.18|תקנה 15.18}})}}'''}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ן}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנספח הושמט)}}

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק טז|חלק ט״ז – ביקורת במקום הבניה {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ד, תש״ף}}

{{ח:סעיף*|16.00||תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ד, תשנ״ח, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 16.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|16.01||תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ד, תשנ״ח, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 16.01}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|16.02||תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ד, תשמ״ט־2, תשנ״ח־4, תשס״ו־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 16.02}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|16.03||תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ד, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 16.03}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|16.04||תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ד, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 16.04}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|16.05||תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ד, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 16.05}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|16.06||תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ד, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 16.06}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|16.07||תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ד, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 16.07}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|16.08||תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ד, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 16.08}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|16.08א||תיקון: תשנ״ב, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 16.08א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|16.09||תיקון: תשמ״ד, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 16.09}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|16.10||תיקון: תשמ״ט־2, תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 16.10}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ג־2, תשמ״ד}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח''' {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק יז|חלק י״ז – מקומות לאסיפות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק יז סימן א|סימן א׳ – פרשנות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|17.00||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.00}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.01||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.01}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.02||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.02}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק יז סימן ב|סימן ב׳ – הוראות כלליות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|17.10||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.10}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.11||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.11}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.12||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.12}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.13||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.13}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.14||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.14}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.15||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.15}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.16||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.16}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.17||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.17}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.18||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ו, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.18}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.19||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.19}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.20||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.20}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.21||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.21}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.22||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.22}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.23||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.23}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.24||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.24}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.25||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.25}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.26||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.26}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.27||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ב, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.27}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.28||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.28}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.29||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.29}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.31||תיקון: תשמ״ט־4, תשנ״ו־2, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.31}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.32||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.32}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.33||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.33}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.34||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.34}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.35||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.35}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.36||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.36}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.37||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.37}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.38||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.38}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.39||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.39}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.40||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.40}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.41||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.41}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.42||תיקון: תשמ״ט־4, תשנ״ח־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.42}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.43||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.43}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.44||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.44}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.45||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.45}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.46||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.46}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.47||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.47}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.48||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.48}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.49||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.49}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק יז סימן ג|סימן ג׳ – הוראות מיוחדות למיתקני ספורט {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5}}

{{ח:סעיף*|17.50||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.50}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.51||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.51}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.52||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.52}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.53||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.53}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.54||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.54}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.55||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.55}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.56||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.56}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.57||תיקון: תשמ״ט־4, תש״ן־2, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.57}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.58||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.58}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.59||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.59}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.60||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.60}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.61||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.61}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.62||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.62}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.63||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.63}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.64||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.64}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.65||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.65}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.66||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.66}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.67||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.67}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.68||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.68}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.69||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.69}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.70||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.70}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.71||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.71}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|17.72||תיקון: תשמ״ט־4, תשס״ח־5|עוגן=תוספת 2 פרט 17.72}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק יח|חלק י״ח – בריכות למי שתיה|תיקון: תשמ״ט־2}}

{{ח:סעיף*|18.00|פרשנות|תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 פרט 18.00}}
{{ח:תת|(א)}} לענין {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יח|חלק זה}} תהא למונחים שהוגדרו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#חלק ה1|בחלק ה1 לפקודת בריאות העם, 1940}}, המשמעות שיש להם {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#חלק ה1|באותו חלק ה1}}, והוא כשאין כוונה אחרת מפורשת או משתמעת.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יח|בחלק זה}}, ”מיגון“ – אמצעים טכניים למניעת הרעלתם של המים שבבריכה למי שתיה.

{{ח:סעיף*|18.01|תחולה|תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 פרט 18.01}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יח|חלק זה}} חל על היתרים להקמת בריכה למי שתיה, לשינוי מבנה ולשינוי תנאי השימוש בה.

{{ח:סעיף*|18.02|תרשים סכמתי לאמצעי מיגון|תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 פרט 18.02}}
{{ח:ת}} האבזרים של מיגון יותקנו בבריכה למי שתיה, בהתאם לתרשים סכמתי שבשרטוט – {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יח נספח א|נספח א׳ לחלק זה}}.

{{ח:סעיף*|18.03|גדר מסביב לנכס|תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 פרט 18.03}}
{{ח:תת|(א)}} מסביב לנכס שעליו ניתן ההיתר תוקם גדר, כמפורט בשרטוט – {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יח נספח א|נספח א׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא אפשרו גודלו של הנכס או צורתו את הקמתה של הגדר, כמפורט בסעיף קטן (א), וקו הבנין של מבנה הבריכה, כולו או מקצתו, חופף את גבול הנכס, יותקן באותו מקום מיגון מעל הקיר של הבריכה; מיגון זה יהא זהה לחלק העליון של הגדר, כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יח נספח א|בנספח א׳}}, לרבות הקונצרטינה.
{{ח:תת|(ג)}} לא ניתן, מטעמים שבמראה החיצוני, להקים גדר, כמפורט בסעיף קטן (א), מותר להקים במקומה גדר מאבן או מבטון או מחומרים קשיחים אחרים, ואם נחה דעתה של הוועדה המקומית שגדר זה מהווה מכשול יעיל בפני חדירה.

{{ח:סעיף*|18.04|מחסום בפני טיפוס|תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 פרט 18.04}}
{{ח:ת}} למניעת טיפוס על מבנה הבריכה, יותקן מחסום, כמפורט בשרטוט – {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יח נספח ב|נספח ב׳}}.

{{ח:סעיף*|18.05|מכסה לפתח הבריכה|תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 פרט 18.05}}
{{ח:ת}} הפתח לכניסה למבנה הבריכה יצוייד במכסה פלדה, כמפורט בשרטוט – {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יח נספח ג|נספח ג׳}}.

{{ח:סעיף*|18.06|תקרה|תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 פרט 18.06}}
{{ח:ת}} תקרת הבריכה תהא בנויה מבטון מזויין ”ב־30“; עוביה לא יפחת מ־5 ס״מ.

{{ח:סעיף*|18.07|מחוון או התקן דומה|תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 פרט 18.07}}
{{ח:ת}} בבריכה יותקן מחוון גובה המים ואיטום המחוון, הכל כמפורט בשרטוט – {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יח נספח ד|נספח ד׳}}, או התקן אלקטרוני שתפקידו להראות את גובה המים בבריכה והמבטיח איטום מוחלט של המקום בו ההתקן חודר לתוך הבריכה.

{{ח:סעיף*|18.08|צינורות איוורור|עוגן=תוספת 2 פרט 18.08}}
{{ח:ת}} יותקנו צינורות איוורור בבריכה, במספר ובדרך כמפורט בשרטוט – {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יח נספח ה|נספח ה׳}}.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 חלק יח נספח א}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳: בריכות למי שתיה – מיגון''' {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 18.02|סעיפים 18.02}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 18.03|ו־18.03}})}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנספח הושמט)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 חלק יח נספח ב}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ב׳: מחסום למניעת טיפוס על הבריכה''' {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 18.04|סעיף 18.04}})}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנספח הושמט)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 חלק יח נספח ג}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ג׳: מכסה פלדה חד־כנפי לפתח בבריכה''' {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 18.07|סעיף 18.07}})}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנספח הושמט)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 חלק יח נספח ד}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ד׳: מחוון גובה המים בבריכה''' {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 18.07|סעיף 18.07}})}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנספח הושמט)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ט־2|עוגן=תוספת 2 חלק יח נספח ה}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ה׳: צינורות איוורור''' {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 18.08|סעיף 18.08}})}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנספח הושמט)}}

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק יט|חלק י״ט: מבנים יבילים ארעיים|תיקון: תשנ״א־3, תשע״ב־2}}

{{ח:סעיף*|19.00|הגדרה|תיקון: תשנ״א־3, תשע״ב־2, תשפ״ד|עוגן=תוספת 2 פרט 19.00}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יט|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה יביל ארעי המיועד למגורים“ – כהגדרתו בתקן ישראלי, ת״י 5412 חלק 1: מבנים יבילים ארעיים: מבני מגורים.

{{ח:סעיף*|19.01|תחולה|תיקון: תשנ״א־3, תשע״ב־2|עוגן=תוספת 2 פרט 19.01}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יט|חלק זה}} יחולו על הקמתו של מבנה יביל ארעי המיועד למגורים.

{{ח:סעיף*|19.02|תנאים לתחולת ת״י 5412|תיקון: תשנ״א־3, תשע״ב־2|עוגן=תוספת 2 פרט 19.02}}
{{ח:ת}} מבנה יביל ארעי המיועד למגורים יוקם לפי היתר, בהתאם לדרישות תקן ישראלי, ת״י 5412 חלק 1: מבנים יבילים ארעיים: מבני מגורים (להלן – ת״י 5412 חלק 1) ובהעדר הוראות בת״י 5412 חלק 1, לפי {{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת זו}} ובלבד שהתקיימו בו התנאים שלהלן:
{{ח:תת|(1)}} נקבע בהיתר הבנייה מועד לפירוק המבנה היביל הארעי המיועד למגורים או לסילוקו, שאינו עולה על עשר שנים ממועד הקמתו לראשונה של המבנה;
{{ח:תת|(2)}} המבנה היביל הארעי המיועד למגורים נבדק בבדיקת הקמה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 19.03|בפרט 19.03}} (להלן – בדיקת הקמה) ונמצא תקין ועומד בדרישות ת״י 5412 חלק 1;
{{ח:תת|(3)}} על גבי התווית הפנימית המותקנת במבנה היביל בהתאם להוראות ת״י 5412 חלק 1, יצוינו נוסף על המפורט בת״י 5412 חלק 1, פרטים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} מועד הקמתו לראשונה של המבנה היביל הארעי המיועד למגורים;
{{ח:תתת|(ב)}} מועד הקמתו מחדש של המבנה היביל הארעי המיועד למגורים – אם הוקם מחדש, בכל פעם שהוקם מחדש;
{{ח:תתת|(ג)}} מועד עריכת בדיקת הקמת אחרונה ופרטי עורך הבדיקה.

{{ח:סעיף*|19.03|בדיקת הקמה|תיקון: תשע״ב־2|עוגן=תוספת 2 פרט 19.03}}
{{ח:תת|(א)}} המבנה היביל הארעי המיועד למגורים ייבדק עם הקמתו בבדיקת הקמה, וכן בכל מועד שבו יוקם המבנה היביל הארעי המיועד למגורים מחדש, אם יוקם מחדש; הבדיקה תתבצע באמצעות מעבדה מאושרת.
{{ח:תת|(ב)}} בדיקת ההקמה כוללת –
{{ח:תתת|(1)}} בדיקת התאמת המבנה להוראות ת״י 5412 חלק 1;
{{ח:תתת|(2)}} בדיקה חזותית לווידוא שלמות כל הרכיבים והפריטים;
{{ח:תתת|(3)}} בדיקת תפקוד המערכות;
{{ח:תתת|(4)}} בדיקת תפקוד דלתות, חלונות, תריסים, ארונות, כלים סניטריים;
{{ח:תתת|(5)}} בדיקת תקינות ושלמות המלאכות שבוצעו באתר, כגון סיכוך גגות.
{{ח:תת|(ג)}} נקבע בממצאי מעבדה מאושרת כי המבנה היביל הארעי המיועד למגורים אינו תקין או שאינו תואם להוראות ת״י 5412 חלק 1, תמסור המעבדה המאושרת הודעה על כך לוועדה המקומית ולבעל ההיתר, בתוך שבעה ימים ממועד עריכת הבדיקה.
{{ח:תת|(ד)}} בעל ההיתר יתקן את הדרוש תיקון ויודיע על כך לוועדה המקומית בתוך שלושים ימים ממועד הודעת המעבדה המאושרת לוועדה המקומית.

{{ח:סעיף*|19.04|שמירת דינים|תיקון: תשנ״א־3, תשע״ב־2, תשפ״ד|עוגן=תוספת 2 פרט 19.04}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק יט|חלק זה}} כדי לגרוע מסמכויות מוסדות התכנון לפי כל דין.

{{ח:סעיף*|19.05||תיקון: תשפ״ד, תשפ״ו|עוגן=תוספת 2 פרט 19.05}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק כ|חלק כ׳: אספקת גז בבנינים|תיקון: תשס״ג־3}}

{{ח:סעיף*|20.00|הגדרות|תיקון: תשס״ג־3, תש״ע־3, תש״ף־2|עוגן=תוספת 2 פרט 20.00}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כ|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין מגורים“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גז“ – גז פחמימני מעובה שמיועד לבישול ולהסקה (להלן, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כ|בחלק זה}} – גפ״מ);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכל גז“ – מכל מיטלטל או מכל נייח, מכל על־קרקעי, מכל תת־קרקעי או מכל טמון, כהגדרתם בתקן ישראלי ת״י 158 חלק 1 – מיתקנים לגזים פחמימניים מעובים (גפ״מ): מאגרים (להלן ת״י 158 חלק 1);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת לאספקת גז“ – מערכת לאספקת גפ״מ הכוללת מכל גז וצינורות אספקה מהמכל לדירות בבנין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת לאספקת גז מרכזית“ – מערכת לאספקת גז שמשמשת מספר יחידות דיור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח עבודה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות הרישוי“ – רשות הרישוי המקומית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 30|בסעיף 30 לחוק}}.

{{ח:סעיף*|20.01|איסור התקנה ושימוש בחלל נמוך|תיקון: תשס״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 20.01}}
{{ח:ת}} התקנה ושימוש במכשירים ואבזרים לצריכת גז אסורה בחלל שמפלט רצפתו נמוך ממפלס פני הקרקע שמסביבו.

{{ח:סעיף*|20.02|התקנה על פי תקנים|תיקון: תשס״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 20.02}}
{{ח:ת}} מערכת לאספקת הגז לבנין, לרבות מערכת לאספקת גז מרכזית על מכליה, מיתקניה ואבזריה, תותקן על פי התקנים הישראלים, כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} ת״י 158 חלק 1;
{{ח:תת|(2)}} ת״י 158.

{{ח:סעיף*|20.03|מערכת אספקת גז בבנין מגורים|תיקון: תשס״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 20.03}}
{{ח:תת|(א)}} בבנין מגורים תותקן מערכת לאספקת גז.
{{ח:תת|(ב)}} בבנין מגורים שבו 6 יחידות דיור או יותר תותקן מערכת לאספקת גז מרכזית.
{{ח:תת|(ג)}} התקנת מערכת לאספקת גז או מערכת לאספקת גז מרכזית לענין פרט זה אינה מחייבת התקנת מכל מיטלטל.

{{ח:סעיף*|20.04|מערכת אספקת גז בבנינים אחרים|תיקון: תשס״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 20.04}}
{{ח:תת|(א)}} בבנין שאינו בנין מגורים תותקן מערכת לאספקת גז, ובלבד שבבנין, שבו השטח הכולל המותר לבניה עולה על 1,000 מ״ר – יותקנו מכלי גז נייחים, אלא אם כן פטר המהנדס מהצורך בהתקנת המכלים מטעמים הנוגעים לאופי השימוש בבנין.
{{ח:תת|(ב)}} בבנין שאינו בנין מגורים ושבו השטח הכולל המותר לבניה קטן מ־1,000 מ״ר, רשאי המהנדס לחייב את בעל ההיתר להתקין מכלי גז נייחים מטעמים הנוגעים לאופי השימוש בבנין.

{{ח:סעיף*|20.05|פטור מחובת התקנת מערכת לאספקת גז|תיקון: תשס״ג־3, תש״ף־2|עוגן=תוספת 2 פרט 20.05}}
{{ח:תת|(א)}} מצא המהנדס כי התקנת מערכת לאספקת גז בבנין עלולה ליצור סיכון בטיחותי, יפטור המהנדס את מבקש ההיתר מחובת התקנת מערכת אספקת הגז.
{{ח:תת|(ב)}} שוכנעה רשות הרישוי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, כי בבנין לא ייעשה שימוש במערכת לאספקת גז, רשאית היא לפטור את בעל ההיתר מחובת התקנת מערכת לאספקת גז.

{{ח:סעיף*|20.06|התקנת צנרת גז בבנין|תיקון: תשס״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 20.06}}
{{ח:ת}} בבנין תותקן צנרת גז בהתקנה סמויה ונגישה.

{{ח:סעיף*|20.07|איסור התקנת צנרת גז בקירות מקלט או חדר מדרגות מוגן|תיקון: תשס״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 20.07}}
{{ח:ת}} לא תותקן צנרת גז בקירות מקלט או בקירות חדר מדרגות מוגן.

{{ח:סעיף*|20.08|ארון למוני גז|תיקון: תשס״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 20.08}}
{{ח:ת}} מוני גז שמותקנים בכל קומה בבנין או בכניסה אליו – יותקנו בארון תשתית ממתכת (להלן – ארון גז) המתאים לתקן הישראלי, ת״י 4376: ארונות תשתית ממתכת להתקנה בתוך בנינים (להלן – ת״י 4376).

{{ח:סעיף*|20.09|חובת בדיקת מערכת לאספקת גז|תיקון: תשס״ג־3|עוגן=תוספת 2 פרט 20.09}}
{{ח:תת|(א)}} מערכת לאספקת גז, לרבות התקנתה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 20.02|פרט 20.02}}, תיבדק בידי מעבדה מאושרת בהתאם לת״י 158 ותקן ישראלי, ת״י 1205.7: התקנת מיתקני תברואה ובדיקתם – מערכות גז.
{{ח:תת|(ב)}} נקבע בממצאי מעבדה מאושרת כי המערכת לאספקת הגז, או אופן התקנתה, אינם בהתאם להוראות ת״י 158 חלק 1, ת״י 158 או ת״י 4376, תמסור המעבדה המאושרת הודעה על כך לועדה המקומית, בתוך שבעה ימים.
{{ח:תת|(ג)}} מבקש ההיתר ימסור לועדה המקומית את חוות דעתם של האחראי לבקורת ומתכנן המערכת לאספקת הגז בנוגע לממצאי המעבדה המאושרת וכן את הוראותיהם לתיקון הליקויים שנמצאו, לפי הודעת המעבדה המאושרת.

{{ח:סעיף*|20.10||תיקון: תשס״ג־3, תש״ף־2|עוגן=תוספת 2 פרט 20.10}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק כא|חלק כ״א: בריכות שחיה|תיקון: תשס״ח־3}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק כא סימן א|סימן א׳: פרשנות|תיקון: תשס״ח־3}}

{{ח:סעיף*|21.1.1.1|הגדרות|תיקון: תשס״ח־3, תשע״ב, תשע״ח|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.1.1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם עם מוגבלות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בריכת זרמי אוויר ומים (ג׳אקוזי)“ – בריכת שחיה מיוחדת עם זרמי אוויר או מים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בריכת זרמים (סחף)“ – בריכת שחיה מיוחדת, נפרדת או חלק מבריכת שחיה אחרת, שיש בה זרמי מים הסוחפים את המתרחץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בריכה טיפולית“ – בריכת שחיה מיוחדת, שבה נערך טיפול במים (Hydrotherapy) באמצעות הפעלה גופנית במים לשם השגת מטרות טיפול משקמות (Rehabilitation), משמרות (Maintenanace), או מקדמות בריאות (Thrapy health promotion); בהגדרה זו,
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מטרה טיפולית משקמת“ – שיפור תפקוד מוטורי, פסיכומוטורי ופסיכו־חברתי לאדם עם מוגבלות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מטרה טיפולית משמרת“ – או שיפור, תפקוד מוטורי, פסיכומוטורי ופסיכו־חברתי לאדם עם מוגבלות לצמיתות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מטרה טיפולית מקדמת בריאות“ – שימור, שיפור וקידום פעילות, תנועתיות וכושר גופני, לאדם עם מוגבלות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בריכה פרטית“ – בריכת שחייה מיוחדת המיועדת לשימושם של לא יותר מארבע יחידות דיור או ארבע יחידות אירוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בריכת פעוטות“ – בריכת שחיה מיוחדת שעומקה אינו עולה על 45 ס״מ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בריכת שחיה לספורט“ – בריכת שחיה מיוחדת המיועדת לאימוני שחיה ותחרויות ספורט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בריכת שחיה מיוחדת“ – בריכת שחיה המיועדת למטרה ייחודית או לציבור בעל מאפיינים או צרכים ייחודיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מסוכן“ ו”ממונה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים|בחוק החומרים המסוכנים, התשנ״ג–1993}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדרך“ – אלמנט הבנוי לאורך דופן בריכת שחיה לנשיאה בטוחה של מתרחץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתחם חומרים מסוכנים“ – מתחם ייעודי לאחסון חומרים מסוכנים.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק כא סימן ב|סימן ב׳: אתר בריכת שחיה, בריכת שחיה ותשתיות נלוות|תיקון: תשס״ח־3}}

{{ח:סעיף*|21.1.2.1|מבנה וגימור כללי|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.1}}
{{ח:תת|(א)}} המבנה והגימור של אתר בריכת שחיה יבטיחו את המטרות הציבוריות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} את בטיחות הציבור ושלומו, ואיכות הסביבה באתר בריכת השחיה ומחוצה לו;
{{ח:תתת|(2)}} תנאי תברואה נאותים באתר בריכת השחיה;
{{ח:תתת|(3)}} נגישות והתמצאות של אדם עם מוגבלות, באופן שוויוני, מכובד, עצמאי ובטיחותי.
{{ח:תת|(ב)}} מרכיבים שונים כגון סמלים וקישוטים המשולבים באתר בריכת השחיה, לא יפגעו במטרות הציבוריות.

{{ח:סעיף*|21.1.2.2|הקצאת שטחי מים ועומקים|תיקון: תשס״ח־3, תשפ״א|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.2}}
{{ח:תת|(א)}} שטח המים הכולל באתר בריכת שחיה יחושב לפי מפתח של 3 מ״ר שטח פני מים למתרחץ; לגבי תפוסת שאר חלקי אתר בריכת שחיה – יתקיימו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן יב|סימן י״ב בפרק ב׳ לחלק ג׳}} זולת אם נאמר אחרת {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא|בחלק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} באתר בריכת שחייה, למעט באתר כאמור שאינו מיועד לשימוש של פעוטות, יוקצה שטח מים נפרד שישמש בריכת פעוטות ששטחו לא יפחת מ־10% מסך כל שטחי המים באתר בריכת שחיה שעומקם מעל 0.9 מטר (להלן – שטח המים המרכזי); בחישוב שטח המים המרכזי לא ייכללו שטחי מים של בריכות שחיה מיוחדות, למעט בריכת שחיה לספורט המיועדת גם לשימושים אחרים.
{{ח:תת|(ג)}} עומק המים לא יעלה על 1.2 מטר, בכ־40% משטח המים של בריכת שחיה.

{{ח:סעיף*|21.1.2.3|מבנה בריכת שחיה|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.3}}
{{ח:תת|(א)}} דופנות בריכת שחיה יהיו מאונכות לפני המים.
{{ח:תת|(ב)}} לא יותקנו בבריכה ובשטח המחופה שמסביבה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.12|פרט 21.1.2.12}} עצמים הבולטים מהשטח המחופה, מדופן הבריכה או מקרקעיתה אל תוך המים ומעל פניהם באופן העלול להפריע למי שעושה שימוש בבריכת השחיה או לסכן אותו או להפריע לבעל תפקיד האמור לצפות לפני המים בבריכה.
{{ח:תת|(ג)}} בריכת שחיה לא תכיל חללים תת־מימיים אשר אדם המשתמש בבריכת השחיה, ובכלל זה פעוט, עלול להיכלא בהם או שאבר מאבריו עלול להיתפס בהם.
{{ח:תת|(ד)}} לאורך היקף שפת בריכת השחיה, למעט בחלקים שבהם מצויים אמצעים אחרים כגון אזור מדרגות הכניסה, יותקן אמצעי לאחיזה בטוחה ונוחה בידי אדם המצוי במים; אמצעי כאמור למעט בבריכה טיפולית, לא יבלוט מדופן הבריכה לתוך תחום המים העיקרי ויכול שיהיה חלק מתעלת הגלישה האמורה {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.7|בפרט 21.1.2.7}}.
{{ח:תת|(ה)}} בריכת שחיה לא תכלול חללים או שטחים נסתרים אשר מגבילים את יכולת הצפייה והפיקוח על המשתמשים בבריכת השחיה.
{{ח:תת|(ו)}} בריכת שחיה תהיה אטומה לחלחול מים דרך דפנותיה וקרקעיתה.
{{ח:תת|(ז)}} צינורות חלוקה ואיסוף המים בבריכת שחיה יועברו ככל הניתן בתוך קירות בריכת השחיה, או קרקעיתה למעט בבריכת שחיה שאל קירותיה החיצוניים יש גישה מחלל תחזוקה, או צינורות המובילים מים אל הבריכה וממנה אל עבר חדר המכונות, שיבודדו תרמית מהסביבה.
{{ח:תת|(ח)}} חיפוי של בריכת שחיה יעמוד בתנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} צבעו יהיה בהיר (Light) והוא יהיה עמיד במים כך שלא יתפרק, יתפורר או יתקלף, לרבות עקב פעולות תחזוקה של בריכת השחיה;
{{ח:תתת|(2)}} שטח פניו יהיה בלא שוליים חדים, ולמעט קרקעית בריכת שחיה שיתקיימו בה הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.13|פרט 21.1.2.13}}, גם יהיה חלק;
{{ח:תתת|(3)}} הוא יהיה בלתי רעיל לאדם המשתמש בבריכה.

{{ח:סעיף*|21.1.2.4|שיפוע הקרקעית|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.4}}
{{ח:ת}} שיפוע קרקעית בריכת שחיה יהיה אחיד לכיוון פתחי ההרקה שבקרקעית והוא לא יעלה על 5%; ואולם אפשר שיהיה שיפוע אחיד בקרקעית בריכת השחיה עד לעומק 1.2 מטר אשר יהיה שונה מהשיפוע האחיד מעומק 1.2 מטר ואילך ובלבד שכל אחד משיפועים אלה לא יעלה על 5%; קרקעית בריכת שחיה הנמצאת בעומק העולה על 1.6 מטר, יכול ששיפועה יהיה עד 7%; אופן שינוי שיפוע הקרקעית לא יפגע במטרות הציבוריות.

{{ח:סעיף*|21.1.2.5|מדרגות המובילות לתוך בריכת שחיה|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.5}}
{{ח:ת}} בצדה הרדוד של בריכת שחיה יותקנו מדרגות המובילות לתוך המים, בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} המדרגות ייבנו באופן שלא יפריעו או יסכנו אדם המשתמש בבריכת השחיה, ויכול שייבנו כתוספת החורגת משטח המים העיקרי;
{{ח:תת|(2)}} החלל מתחת למדרגות יהיה אטום מכל עבריו כך שתימנע כניסת מתרחץ או אבר מאבריו לחלל כאמור;
{{ח:תת|(3)}} שטח המדרגות המרבי לא יעלה על 6 מ״ר ל־300 מ״ר שטח פני מים בתוספת של עד 6 מ״ר נוספים של שטח מדרגות על כל 200 מ״ר נוספים של שטח פני מים, מעבר ל־300 המ״ר האמורים;
{{ח:תת|(4)}} יתמלאו לגבי המדרגות התנאים המפורטים בת״י 1918 חלק 2, הדנים במדרגות, ובנוגע לבתי אחיזה לידיים יחול גם הוראות ת״י 1142;
{{ח:תת|(5)}} מערכת פיזור ופינוי המים בבריכת שחיה תותקן כך שתפעל גם באזור המדרגות.

{{ח:סעיף*|21.1.2.6|מדרך|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.6}}
{{ח:תת|(א)}} לאורך דופנות בריכת שחיה, בעומק של 1.20 מטר, ייבנה מדרך שרוחבו 12 עד 15 ס״מ באופן שיאפשר לאדם המשתמש בבריכת השחיה עמידה בטוחה עליו.
{{ח:תת|(ב)}} צבע המדרך יהיה בניגוד חזותי (Visual contrast) לצבע דופן בריכת השחיה, וקצהו יהיה מעוגל.

{{ח:סעיף*|21.1.2.7|תעלת גלישה|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.7}}
{{ח:ת}} בריכת שחיה תכלול תעלת גלישה שתעמוד בתנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} ממדיה יאפשרו הובלה ופינוי של כל המים המגיעים אליה בלא גרימת הצפה, והיא תפנה את המים המגיעים אליה לתא איזון;
{{ח:תת|(2)}} היא תקיף את כל בריכת השחיה ברציפות, למעט אם הותר אחרת על ידי רשות הבריאות;
{{ח:תת|(3)}} היא תותקן ככל הניתן בקצה העליון של דופן בריכת השחיה;
{{ח:תת|(4)}} שפתה הפונה אל המים תיבנה כך שיתאפשר ויסות מפלס המים בבריכת השחיה, והיא תפולס לכל היקפה, באופן שהפרש הגובה בין כל שתי נקודות על שפתה לא יעלה על 3 מ״מ;
{{ח:תת|(5)}} בתעלת הגלישה יהיה אמצעי לניקוזה למערכת הביוב לצורך ניקוי;
{{ח:תת|(6)}} אם תעלת הגלישה מיועדת להיות מכוסה בשבכה, על החיפוי הפנימי של התעלה לעמוד בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.3|פרט 21.1.2.3(ח)}}, ועל השבכה –
{{ח:תתת|(א)}} לאפשר קליטתם של עודפי המים, כך שיימנע פיזור מים לשטחים שמעבר לתעלה;
{{ח:תתת|(ב)}} להיות עשויה מחומרים העמידים בפני קרינת שמש וחומרי חיטוי;
{{ח:תתת|(ג)}} להיות נוחה לתפעול ותחזוקה, ובכלל זה ניקוי וחיטוי;
{{ח:תתת|(ד)}} להיות מורכבת מחלקים המחוברים במישור אחיד, שאינם מתפרקים מאליהם:
{{ח:תתת|(ה)}} לא לבלוט מעל מפלס קצה השטח המחופה שמסביב לבריכת השחיה;
{{ח:תתת|(ו)}} לכלול פתחי מעבר מים בגודל שימנע הילכדות אברי אדם;
{{ח:תתת|(ז)}} לא להכיל פינות וקצוות חדים העלולים לגרום לפציעה;
{{ח:תת|(7)}} אם התעלה אינה מיועדת להיות מכוסה בשבכה, במשטח הדריכה שבתעלה יתקיימו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.13|פרט 21.1.2.13}}.

{{ח:סעיף*|21.1.2.8|משטחים בתוך המים|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.8}}
{{ח:תת|(א)}} משטחי שכיבה וישיבה בתוך המים בבריכת שחיה, ייבנו באופן שלא יפריעו או יסכנו אדם המשתמש בה ויכול שייבנו כתוספת החורגת מתחום המים העיקרי של בריכת השחיה.
{{ח:תת|(ב)}} צבעו של קצה משטח כאמור בסעיף קטן (א), יהיה בניגוד חוותי (Visual contrast) לצבע המקום שבו הוא מצוי.

{{ח:סעיף*|21.1.2.9|פתחי יניקת מים|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.9}}
{{ח:תת|(א)}} בבריכת שחיה יותקנו לפחות שני פתחי יניקת מים נפרדים זה מזה, לצורך סחרור המים.
{{ח:תת|(ב)}} פתחים כאמור בפרט משנה (א) יותקנו במקום הנמוך ביותר בקרקעית בריכת השחיה ובאופן שלא יגרמו להיווצרות מערבולות.
{{ח:תת|(ג)}} כל פתח יניקת מים בבריכת שחיה יכוסה במכסה הגנה שיתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא יתוכנן כך שמהירות הזרימה דרך פתחי מעבר המים במכסה לא תעלה על 0.5 מטר לשניה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא ימנע היצמדות, יניקה או חדירה של מתרחצים או אבריהם, ויינעל באמצעות סגר המונע פתחית המכסה על ידי מתרחץ או השתחררות המכסה;
{{ח:תתת|(3)}} הקוטר המרבי של פתחי מעבר מים במכסה לא יעלה על 6 מ״מ.

{{ח:סעיף*|21.1.2.10|פתחי כניסה של צינורות המים|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.10}}
{{ח:תת|(א)}} פתחי הכניסה של צינורות המים המסוננים יותקנו –
{{ח:תתת|(1)}} כך שיהיו מסוגלים להעביר את נפח כל המים המסוחררים בבריכת השחיה בפרק זמן המתאים;
{{ח:תתת|(2)}} בקרקעית בריכת השחיה בצפיפות כמפורט להלן, באופן שהמים הנכנסים יפוזרו באופן אחיד בבריכת השחיה:
{{ח:תתתת|(א)}} עד לעומק של 1.2 מטר – פתח כניסה אחד לפחות לכל 6 מ״ר של שטח קרקעית בריכת שחיה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מעל עומק 1.2 מטר – פתח כניסה אחד לפחות לכל 8 מ״ר של שטח קרקעית כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} במרחק של כ־1.5 מטר לפחות מפתחי יניקת המים בקרקעית בריכת השחיה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א)(2), ניתן להתקין פתחי כניסה כאמור בדופן בריכת שחיה, ובלבד שהמרחק בין דופן לדופן נגדית בבריכת השחיה לא עולה על 12.5 מטרים והפתחים יותקנו נמוך ככל האפשר מתחת למפלס המים לאורך דופנות בריכת השחיה.

{{ח:סעיף*|21.1.2.11|סולמות|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.11}}
{{ח:ת}} לאורך היקף שפת בריכת שחיה יותקנו סולמות ירידה ועליה בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הסולמות יותקנו בדפנות בריכת השחיה באופן שלא יבלטו לתוך בריכת השחיה, ובאופן שאברי אדם המשתמש בבריכת שחיה לא ייתפסו בסולם או במרווחים שבינו לבין דופנות בריכת השחיה;
{{ח:תת|(2)}} המרחק בין כל שני סולמות סמוכים לאורך שפת בריכת השחיה לא יעלה על 24 מטרים ובלבד שבחלק של בריכת השחיה שעומקו עד 1.2 מטר יותקן סולם אחד לפחות;
{{ח:תת|(3)}} מסעדי הסולמות ימוקמו מעל לפני המים ולא יבלטו מעבר לדופן בריכת השחיה לכיוון המים; גובהם וצורתם באותו סולם יהיו שונים זה מזה במסעד, למעט לגבי הפרשי הגובה ושוני הצורה האמורים, יתקיימו הוראות ת״י 1142.

{{ח:סעיף*|21.1.2.12|ניקוי וחיפוי סביב בריכת שחיה|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.12}}
{{ח:תת|(א)}} בריכת שחיה תוקף מכל עבריה בשטח מחופה המיועד למעבר ושהייה של בני אדם, שרוחבו לא יפחת מ־2.5 מטרים והחלל שמעליו עד לגובה של 2.2 מטרים לפחות, יהיה פנוי מכל מכשול.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), בבריכת שחיה המתוכננת בבניין קיים, יחולו כללים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רוחב שניים מצדי בריכת השחיה (להלן – שני הצדדים), יכול שיפחת מ־2.5 מטרים אך לא יפחת מ־1.8 מטר – ובלבד שצד אחד לפחות משני הצדדים האמורים, לא יהיה צד הכניסה לבריכת השחיה ולא אחד מן הצדדים הצמודים לצד הכניסה לבריכת השחיה;
{{ח:תתת|(2)}} הוועדה המקומית רשאית להתיר שרוחב צד אחד מן הצדדים האמורים בפסקה (1) יהיה קטן מ־1.8 מטר ובלבד ש –
{{ח:תתתת|(א)}} ישמש לתחזוקה וייחסם למעבר הציבור;
{{ח:תתתת|(ב)}} ייווסף לצדדים האחרים שטח שסכומו הוא מכפלת אורכו של הצד שהותר צמצומו, בהפרש שבין 2.5 מטרים לרוחב אותו צד שהותר צמצומו כאמור, אלא אם כן אישרה הוועדה המקומית אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} בבואה להפעיל את שיקול דעתה לפי פרט משנה (ב)(2) תשקול הוועדה המקומית, בין השאר, את יכולת תפקודם של בעלי התפקידים בבריכת השחיה בשטח המחופה.
{{ח:תת|(ד)}} שיפוע השטח המחופה האמור בפרטי משנה (א) ו־(ב), יהיה כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} ברצועה שרוחבה לא יעלה על 60 ס״מ ולא יפחת מ־48 ס״מ ותחילתה בשפת הבריכה, שיפוע של 3% עד 5% לכיוון בריכת השחיה;
{{ח:תתת|(2)}} יתרת השטח תהיה בשיפוע של 1.5% עד 3% מכיוון בריכת השחיה לעבר אמצעי הניקוז; למען הסר ספק, אם מתוכנן סיפון (Deck) בשטח האמור בפרט משנה (א) יתקיימו דרישות פרט משנה זה בשטח שמתחת לסיפון האמור, ונוסף על כך יהיה ניתן לנקות ולנקז מים מהסיפון ומהשטח שמתחתיו.
{{ח:תת|(ה)}} קצה המשטח המחופה המרוחק מבריכת השחיה יוגן מפני חדירת לכלוך מן החצרים לכיוון בריכת השחיה.

{{ח:סעיף*|21.1.2.13|מניעת החלקה|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.13}}
{{ח:תת|(א)}} החלקים באתר בריכת שחיה המפורטים להלן בטור א׳, יחופו בחיפוי עמיד לשחיקה, מונע החלקה, עמיד במים כך שלא יתפרק, יתפורר או יתקלף, לרבות עקב פעולות תחזוקה, שאינו צובר לכלוך וניתן לניקוי וחיטוי בקלות, ודרגת ההתנגדות להחלקה של כל חלק המפורט להלן בטור א׳ תהיה כמצוין בטור ב׳ לצדו:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} החלק באתר בריכת שחיה	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} דרגת ההתנגדות

הקרקעית בחלק בריכת שחיה שעומקו עד 45 ס״מ, קרקעית בריכת פעוטות, חלקה הפנימי של תעלת גלישה שאינה מכוסה בשבכה, מדרגות, כבשי כניסה לבריכת שחיה	C

הקרקעית בחלק בריכת שחיה שעומקו מ־45 ס״מ עד 80 ס״מ	B לפחות

השטח המחופה סביב בריכת שחיה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.12|פרט 21.12}}, רצפת מקלחות ומלתחות, סולם ירידה למים, קרש קפיצה	C או אם בחר מגיש הבקשה להיתר לקבוע את דרגת ההתנגדות בהתאם לסעיף 5 של ת״י 2279 (להלן – ת״י 2279), יתקיימו במרקם החיפוי כאמור הוראות סעיף 5 לתקן האמור

מעברים ומקומות אחרים בסביבת בריכת שחיה ובסביבת מקלחות ומלתחות שעלולים להירטב	B או אם בחר מגיש הבקשה להיתר לקבוע את דרגת ההתנגדות בהתאם לסעיף 5 של ת״י 2279, יתקיימו במרקם החיפוי כאמור בהוראות סעיף 5 לתקן האמור

{{ח:תת|(ב)}} דרגת ההתנגדות להחלקה של דגימת חיפוי במרקם מונע החלקה, תיקבע לפי הוראות התקנים הנזכרים בפרט משנה (א), על ידי מעבדה מאושרת טרם התקנתו באתר בריכת שחיה.
{{ח:תת|(ג)}} בפרט זה, ”C“ ו־”B“ – דרגות התנגדות (Quality group) לפי תקן גרמני IN51097 או לפי תקן אוסטרלי/ניו זילנדי AS/NZS 4586.

{{ח:סעיף*|21.1.2.14|מכל איזון|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.14}}
{{ח:ת}} באתר בריכת שחיה יוקם מכל איזון בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} נפח מכל האיזון יתאים לקליטת כל המים המפונים על ידי מתרחצים ולשינויים אחרים במפלס בריכת שחיה, ובמידת הצורך, לשטיפת מערכת הסינון של בריכת השחיה;
{{ח:תת|(2)}} פני השטח הפנימיים של המכל יעמדו בתנאים שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.3|בפרט 21.1.2.3(ח)}}; לגבי חיפוי דופן בריכת שחיה;
{{ח:תת|(3)}} ממדי פתח המכל יאפשרו בקרה על הנעשה במכל, ניקויו וחיטויו בנקל;
{{ח:תת|(4)}} המכל ייבנה באופן שיאפשר את ריקונו המוחלט מנוזלים, וכן יכלול מנגנון לתוספת מים אוטומטית;
{{ח:תת|(5)}} במכל יותקן אמצעי ניקוז למניעת הצפה;
{{ח:תת|(6)}} יותקן מנגנון לשליטה ופיקוד על המפלסים במכל;
{{ח:תת|(7)}} תותקן תאורה שתאפשר בקרה חזותית על כל חלקיו הפנימיים של המכל בעוצמת הארה של כ־500 לוקס;
{{ח:תת|(8)}} יותקן במכל אמצעי אוורור;
{{ח:תת|(9)}} תימנע תנועת כלי רכב ובני אדם מעל המכל, אלא אם כן ננקטו סידורים מתאימים המאפשרים תנועה כאמור, לרבות יכולות מעמס מתאימות.

{{ח:סעיף*|21.1.2.15|אוורור כללי|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.15}}
{{ח:ת}} בבניין באתר בריכת שחיה המיועד להכיל אנשים, וכן בחדר מכונות ובמתחם חומרים מסוכנים, יתקיימו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} תתאפשר כניסת אוויר צח, בין באופן טבעי ובין באופן מאולץ, ובלבד שמקורו של אוויר צח כאמור ממקום הנקי מחומרים מסוכנים או מזהם אוויר אחר;
{{ח:תת|(2)}} האוויר הנפלט אל מחוץ לבניין, לחדר מכונות או מתחם חומרים מסוכנים כאמור, לא יופנה למקום שממנו שואבים אוויר צח ולמקום ריכוז של בני אדם;
{{ח:תת|(3)}} כל אחד מבין אמצעי שאיבת האוויר מחדר המכונות וממתחם חומרים מסוכנים יהיה עצמאי ונפרד מכל שאר אמצעי השאיבה והפליטה באתר בריכת שחיה.

{{ח:סעיף*|21.1.2.16|אוורור וחימום מים בבניין|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.16}}
{{ח:תת|(א)}} לגבי בריכת שחיה המצויה בחלל סגור (להלן – חלל סגור) יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יותקנו אמצעים לאוורור נאות של החלל הסגור למניעת ריכוז חומרים מסוכנים באוויר, וכן יותקנו אמצעי בקרה אקלימית, כדי שתתאפשר יצירת נוחות אקלימית מבחינה של טמפרטורה, לחות יחסית, ותנועת אוויר בחלל הסגור;
{{ח:תתת|(2)}} מיתקנים שבהם מתרחשת בעירה, כגון מערכת חימום, יותקנו מחוץ לחלל הסגור, באופן שתהליך הבעירה יתרחש מחוץ לחלל הסגור, ותימנע כניסת גזי פליטה לתוכו.
{{ח:תת|(ב)}} בבריכת שחיה שמימיה מיועדים לחימום, יותקנו אמצעים שיאפשרו בקרה ושליטה על טמפרטורת המים.

{{ח:סעיף*|21.1.2.17|חדר מכונות|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.17}}
{{ח:ת}} באתר בריכת שחיה יוקם חדר מכונות בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} חדר המכונות ימוקם במפלס נמוך מפני המים בבריכת השחיה, כך שצנרת אספקת המים והמסננים יימצאו מתחת לפני המים המתוכננים בבריכה;
{{ח:תת|(2)}} ממדי חדר המכונות, ובכלל זה פתחיו וסביבתם, יתאימו לסוג המערכות שיותקנו בו, לרבות להכנסתן ולהוצאתן, ושטחו יחולק לאזורים ייעודיים לפי מערכות כאמור, באופן שיישמרו שטחי תפעול הכוללים גישה נוחה לכל אחת מהמערכות;
{{ח:תת|(3)}} למיתקני חימום מים, ציוד חשמל, וציוד בקרה ייוחדו חללים נפרדים;
{{ח:תת|(4)}} בחדר המכונות תותקן תאורה בעוצמת הארה של כ־500 לוקס;
{{ח:תת|(5)}} חדר מכונות יאוורר ברציפות, באופן טבעי או מאולץ, כך שהאוויר בתוכו יוחלף בקצב של 8 החלפות לפחות בשעה, באמצעות פתחי האוויר שיתוכננו וימוקמו לפי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.15|פרט 21.15}}; אם נעשה שימוש באוורור מאולץ – יותקן מחוץ לחדר, במקום בולט לעין, חיווי אזהרה אוטומטי למקרה שהאוורור אינו פועל;
{{ח:תת|(6)}} יותקנו בחדר המכונות אמצעים להבטחת נוחות אלימית באזורי העבודה שבו מבחינה של טמפרטורה, ולחות יחסית;
{{ח:תת|(7)}} החומרים שמהם עשוי חדר המכונות יהיו עמידים בפני שיתוך;
{{ח:תת|(8)}} תימנע גישה חופשית של הציבור לחדר המכונות, ודלתות הכניסה אליו ייפתחו כלפי חוץ;
{{ח:תת|(9)}} קרקעית חדר המכונות תעמוד בכל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} הקרקעית תיבנה מחומר עמיד בפני רטיבות וכימיקלים;
{{ח:תתת|(ב)}} שיפוע הקרקעית ינוע בין אחוז אחד לשלושה אחוזים לעבר תעלת ניקוז שתכוסה בשבכה העמידה בפני תנאי הסביבה ועמידה בעומס הצפוי שייוצר כתוצאה מהכנסת ציוד וחומרים לחדר המכונות.

{{ח:סעיף*|21.1.2.18|חומרים מסוכנים|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.18}}
{{ח:תת|(א)}} באתר בריכת שחיה יוקם מתחם חומרים מסוכנים שיעמוד בכל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מתחם החומרים המסוכנים ימוקם וייבנה רחוק ממקומות הריכוז של הציבור וממקומות שבהם מאוחסנים דלקים וחומרים בעירים או מקורות אנרגיה שבהם עלולה לפרוץ אש;
{{ח:תתת|(2)}} מתחם החומרים המסוכנים והיה סגור מכל עבריו ונעול, ובכלל זה מוגן מקרינת שמש ישירה, ודלתותיו ייפתחו כלפי חוץ;
{{ח:תתת|(3)}} במתחם החומרים המסוכנים תותקן תאורה שתאפשר תפעול המתחם וטיפול באירוע בכל שעות היממה;
{{ח:תתת|(4)}} מתחם חומרים מסוכנים יאוורר ברציפות, באופן טבעי או מאולץ, כך שהאוויר בתוכו יוחלף בקצב של 20 החלפות בשעה לפחות, באמצעות פתחי האוויר שיתוכננו וימוקמו לפי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.15|פרט 21.1.2.15}}; אם נעשה שימוש באוורור מאולץ – יותקן מחוץ לחדר, במקום בולט לעין, חיווי אזהרה אוטומטי למקרה שהאוורור אינו פועל;
{{ח:תתת|(5)}} יוקמו מאצרות אטומות בלא פתחי ניקוז לאחסנת חומרים מסוכנים נוזליים, ובלבד שחומרים מסוכנים נוזליים שעלולים להגיב ביניהם יאוחסנו במאצרות נפרדות;
{{ח:תתת|(6)}} כלי האחסון של החומרים המסוכנים ופתחי המילוי שלהם יסומנו בשילוט ברור ובולט לעין בהתאם להוראות הממונה; יותקנו מחברים בקטרים שונים למכלי האחסון לאחסנת חומרים מסוכנים נוזליים שעלולים להגיב ביניהם.
{{ח:תת|(ב)}} במקום נגיש מחוץ למתחם חומרים מסוכנים יותקן ארון לאחסון ציוד מיגון אישי וציוד לטיפול באירוע חומרים מסוכנים.
{{ח:תת|(ג)}} במתחם חומרים מסוכנים או בסמוך לו יותקן מיתקן לשטיפת עיניים ומקלחת חירום.

{{ח:סעיף*|21.1.2.19|גישה לחדר מכונות ומתחם חומרים מסוכנים|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.19}}
{{ח:ת}} בסמוך לפתחו של מתחם חומרים מסוכנים ובסמוך לפתחו של חדר מכונות יותקן שטח פריקה שאליו תוביל דרך גישה לרכב שתהיה בטוחה, נוחה, פנויה ממכשולים, ויינקטו בה אמצעים כדי למנוע פגיעת רכב במתחם החומרים המסוכנים או בחדר המכונות.

{{ח:סעיף*|21.1.2.20|דרך גישה ורחבת היערכות של רכב ביטחון|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.2.20}}
{{ח:ת}} על אתר בריכת שחיה יחול הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן כ|סימן כ׳ בפרק ב׳ לחלק ג׳}}: דרך גישה, רחבת היערכות וחלונות חילוץ (להלן – סימן כ׳) בשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} לבריכת שחיה עיקרית באתר בריכת שחיה, המצויה בשטח פתוח, בין שהיא מקורה ובין שאינה מקורה, תהיה דרך גישה לרכב ביטחון שאינו רכב לכיבוי שריפות, ושתגיע למרחק שלא יעלה על 10 מטרים מפתח כניסה לגדר המקיפה את בריכת השחיה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.3.4|בפרט 21.1.3.4}};
{{ח:תת|(2)}} למתחם חומרים מסוכנים תהיה דרך גישה לרכב ביטחון, שתגיע למרחק שלא יעלה על 6 מטרים מפתח הכניסה למתחם;
{{ח:תת|(3)}} על מבני שירות אחרים המשרתים את בריכת השחיה האמורה בפסקה (1), כגון חדר מכונות, מלתחות ושירותים, לא יחול {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ג פרק ב סימן כ|סימן כ׳}};
{{ח:תת|(4)}} בפרט זה, ”רכב ביטחון“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה, התשכ״א–1961}}.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק כא סימן ג|סימן ג׳: סידורי בטיחות נוספים|תיקון: תשס״ח־3}}

{{ח:סעיף*|21.1.3.1|סימון עומק בריכת שחיה|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.3.1}}
{{ח:תת|(א)}} הפרש של כל 20 ס״מ בעומק קרקעית בריכת שחיה יסומן לאורך היקפה ועל שפתה, באופן בולט לעין ההולך סביב בריכת השחיה; סימון העומקים יהיה חקוק או מובלט, בניגוד חזותי (Visual contrast) לסביבתו ועמיד בתנאי הסביבה; גובה ספרות הסימון יהיה לפחות 7.5 ס״מ; בבריכה רדודה שהפרשי העומק בה אינם גדולים, המרחק בין כל שני סימונים לא יעלה על 5 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} קרקעית בריכת שחיה בעומק 1.2 מטר והדפנות הצמודות לה, יסומנו בפס רציף בצבע אדום שרוחבו לא יפחת מ־10 ס״מ, ושיהיה עמיד בתנאי הסביבה.

{{ח:סעיף*|21.1.3.2|עמדת הצלה|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.3.2}}
{{ח:ת}} בחר מגיש בקשה להיתר להקים עמדת הצלה מקובעת באתר בריכת שחיה יתקיימו בה הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} העמדה תהיה מוגבהת; מיקומה וממדיה של עמדת ההצלה ייקבעו באופן שיאפשר למציל את מרב השליטה על הנעשה בבריכת השחיה ועל ציוד ההצלה והעזרה הראשונה, לרבות אחסנתם, וזאת בשים לב לכל אלה: סוג בריכת השחיה, צורתה, שדה הראייה לכיוון המים ושינוי התאורה במהלך היממה, המרחק משפת בריכת השחיה, אופן הפעלתה, והסיכונים לאדם המשתמש בבריכת השחיה.
{{ח:תת|(2)}} לאורך שפת בריכת השחיה, בסביבת עמדת ההצלה, יישמר מעבר פנוי וחופשי שרוחבו לא יפחת מ־1.3 מטר.

{{ח:סעיף*|21.1.3.3|עזרה ראשונה|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.3.3}}
{{ח:ת}} באתר בריכת שחיה יוקצה חדר שממדיו ופתחיו יתאימו למתן עזרה ראשונה ולאחסון ציוד עזרה ראשונה בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות הסדרת מקומות רחצה (בטיחות בבריכות שחיה)|לתקנות הסדרת מקומות רחצה (בטיחות בבריכות שחיה), התשס״ד–2004}}, החדר ימוקם, ככל הניתן במפלס שבו מצויה בריכת השחיה; המקום כאמור יכלול, בין השאר, כיור, חיבור למים זורמים וחיבור לביוב, ותישמר דרך פנויה שתאפשר לאמבולנס גישה בסמוך, ככל הניתן, לאותו מקום.

{{ח:סעיף*|21.1.3.4|כניסה מבוקרת לבריכת שחיה|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.3.4}}
{{ח:תת|(א)}} בריכת שחיה תגודר בגדר יציבה שגובהה 1.1 מטר שתותקן ככל האפשר בקצה השטח המחופה שסביב בריכת השחיה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.12|בסעיף 21.1.2.12}}, באופן ש –
{{ח:תתת|(1)}} תתאפשר כניסת אנשים מבוקרת רק בצדה הרדוד של בריכת השחיה, ויציאת בני אדם בלא הפרעה ממקומות אחרים בגדר שיועדו רק לשם כך;
{{ח:תתת|(2)}} השטח המחופה כאמור יאפשר שליטה ופיקוח יעילים לבעלי התפקידים בבריכת השחיה, ויישאר פנוי למעבר ושהייה של אנשים, לרבות אדם המתנייד בכיסא גלגלים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בפרט משנה (א), ניתן להשתמש במקום גדר בכל אחד מהאמצעים המנויים להלן, ובלבד שהכניסה לבריכת השחיה תהיה רק מצדה הרדוד והשטח המחופה האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.12|בסעיף 21.1.2.12}} לא יופרד מבריכת השחיה ויתקיימו המטרות האמורות בפרט משנה (א):
{{ח:תתת|(1)}} חסימות או קירות בניין הסוגרים על בריכת שחיה מכל עבריה;
{{ח:תתת|(2)}} אמצעי אחר שאישרה הוועדה המקומית.

{{ח:סעיף*|21.1.3.5|מניעת כניסה לאתר בריכת שחיה|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.3.5}}
{{ח:ת}} באתר בריכת שחיה יותקנו אמצעים מתאימים למניעת כניסת אנשים לאתר בשעות שהוא לא פתוח לציבור.

{{ח:סעיף*|21.1.3.6|מגלשת מים|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.3.6}}
{{ח:ת}} מגלשת מים תוקם בהתאם לתקן ישראלי, ת״י 1605 חלק 1 וחלק 2, והחלל שמתחת למגלשה המצוי במים יהיה חסום מכל עבריו כך שתימנע כניסת מתרחץ או אבר מאבריו לחלל.

{{ח:סעיף*|21.1.3.7|מיתקני קפיצה וגלישה למים ומכשירי ספורט|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.3.7}}
{{ח:תת|(א)}} לא יותקן בבריכת שחיה מיתקן לקפיצה למים, אלא בתנאים אלה:
{{ח:תת}}

גובה מיתקן הקפיצה מעל פני המים	עומק המים מתחת למיתקן הקפיצה לא יפחת מ-

עד 1.0 מטר	2.50 מטרים

בין 1.0 ל־3.0 מטרים	3.50 מטרים

{{ח:תת|(ב)}} בשני צדי המדרגות ולוח הקפיצה של מיתקן הקפיצה יותקן מעקה קשיח ומסעד יד, אשר יימשך עד למרחק של 1 מטר לפחות משפת בריכת השחיה לכיוון מרכזה.
{{ח:תת|(ג)}} האמור בפרטי משנה (א) ו־(ב) לא יחול על מיתקן לקפיצה למים המשמש לאימונים ולתחרויות ובלבד שלא יסכנו את מי שעושה בו שימוש.

{{ח:סעיף*|21.1.3.8|תאורה|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.3.8}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (מיתקני חשמל בבריכה במתח שאינו עולה על מתח נמוך)|לתקנות החשמל (מיתקני חשמל בבריכה במתח שאינו עולה על מתח נמוך), התשס״ג–2003}}, בבריכת שחיה במבנה סגור ובבריכת שחיה המיועדת לפעול בשעות הלילה, יתוכנן הקירוי על הבריכה או יותקנו אמצעי תאורה מתאימים, לפי העניין, באופן שבעל רישיון לביצוע עבודות חשמל לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 6|סעיף 6 לחוק החשמל, התשי״ד–1954}}, או מהנדס חשמל, אישר שבריכת השחיה, גוף המים, וסביבתה הקרובה יהיו מוארים באחידות בעוצמה של 300 לוקס לפחות, בשעות פעילות בריכת השחיה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} תאורה באתר בריכת שחיה, ובכלל זה התאורה האמורה בפרט משנה (א), תתוכנן באופן שאדם המצוי באתר בריכת שחיה לא יסונוור והיא לא תגרום להפרעה לסביבה שמחוץ לאתר.
{{ח:תת|(ג)}} חלונות הפונים כלפי מעלה ולכיוון מזרח ומערב יטופלו באופן שימנע סנוור של אדם המצוי באתר בריכת שחיה.

{{ח:סעיף*|21.1.3.9|סידורי כבאות|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.3.9}}
{{ח:תת|(א)}} בקרבת הכניסה לאתר בריכת שחיה ועל דרך הגישה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.20|פרט 21.1.2.20}} יותקן ברז כיבוי בקוטר 3″ בהתאם לת״י 448 חלק 1, וחלק 3, אספקת המים לברז זה לא תפחת מ־450 ליטרים לדקה.
{{ח:תת|(ב)}} בסמוך לחדר מכונות ומתחם חומרים מסוכנים תוקם עמדת כיבוי אשר תכלול את הציוד הזה:
{{ח:תתת|(1)}} ברז כיבוי בקוטר 2″ בהתאם לת״י 448 חלק 1 וחלק 3 בספיקה של 250 ליטרים לדקה לפרק זמן שלא יפחת מ־60 דקות, ובלחץ ממוצע של 4 אטמוספירות, באופן שהלחץ לא יעלה על 7 אטמוספירות ולא יפחת מ־2 אטמוספירות;
{{ח:תתת|(2)}} צינור לחץ (גלגילון) בקוטר 3⁄4″ ובאורך 25 מטרים עם מזנק מסוג סילון ריסוס המחובר באופן קבוע לקצה הצינור;
{{ח:תתת|(3)}} זרנוקים באורך 15 מטרים כל אחד;
{{ח:תתת|(4)}} מזנק רב־תחומי מסוג סילון ריסוס בספיקה של 250 ליטרים לדקה;
{{ח:תתת|(5)}} מטפה כיבוי שמשקל האבקה בו 6 ק״ג.
{{ח:תת|(ג)}} עמדת הכיבוי תמוקם באופן שבו הציוד המצוי בה יכסה תפעולית את חדר המכונות ומתחם החומרים המסוכנים; עלה המרחק בין חדר המכונות ומתחם החומרים המסוכנים על 50 מטרים, תמוקם עמדת כיבוי בסמוך לכל אחד מהם; עמדה כאמור תהיה נגישה לרכב כיבוי באמצעות דרך הגישה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.20|פרט 21.1.2.20}}.
{{ח:תת|(ד)}} על צינור הריקון של בריכת שחיה שנפחה 300 מ״ק לפחות, באזור חדר המכונות, יותקן ברז כיבוי שיאפשר מילוי מים ברכב כיבוי שריפות בעת חירום.
{{ח:תת|(ה)}} מי בריכת שחיה יכולים לשמש גם לכיבוי בתנאי שיותקן מכשיר מונע זרימת מים חוזרת בעל אזור לחץ מופחת, בנקודת הזנת מי בריכת השחיה למערכת כיבוי.

{{ח:סעיף*|21.1.3.10|מניעת זרימה חוזרת|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.3.10}}
{{ח:ת}} בכניסת אספקת המים לאתר בריכת שחיה יותקן שסתום אל־חוזר כפול, ובקו אספקת המים לחדר המכונות יותקן אמצעי כדוגמת מכשיר מונע זרימת מים חוזרת בעל אזור לחץ מופחת או אמצעי מתאים אחר, להגנה על מערכת המים של בריכת השחיה.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק כא סימן ד|סימן ד׳: הוראות לסוגי בריכות שחיה מיוחדות|תיקון: תשס״ח־3}}

{{ח:סעיף*|21.1.4.1|בריכת פעוטות|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.4.1}}
{{ח:ת}} על בריכת פעוטות יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא|חלק זה}} ובלבד ש –
{{ח:תת|(1)}} עומקה לא יעלה על 0.45 מטר;
{{ח:תת|(2)}} גוף המים של בריכת פעוטות יופרד מגוף המים של כל בריכת שחיה אחרת;
{{ח:תת|(3)}} בריכת פעוטות תופרד מכל בריכת שחיה סמוכה לה במכשול יציב שגובהו 0.6 מטר לפחות, שפעוטות אינם יכולים לטפס עליו וימנע את מעברם לבריכות הסמוכות; אם אין בריכת שחיה סמוכה – תגודר בריכת הפעוטות בגדר שגובהה 1.1 מטר, והכל אם לא התירה הוועדה המקומית אמצעי אחר.

{{ח:סעיף*|21.1.4.2|בריכת שחיה לספורט|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.4.2}}
{{ח:ת}} על בריכת שחיה לספורט יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא|חלק זה}}, ואולם על בריכת שחיה שמיועדת לעמוד בכללי FINA יחולו הכללים האמורים, אפילו קיימת סתירה בינם לבין תקנות אלה; במקרה של סתירה כאמור, רשאים הוועדה המקומית או רשות הבריאות, אם לדעתם יש בכללים האמורים משום פגיעה במטרות הציבוריות האמורות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.1|בפרט 21.1.2.1}} בשים לב למטרת השימוש בבריכת השחיה, להחיל את הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא|חלק זה}}; בפרט זה, ”כללי FINA“ – הכללים שקבעה מזמן לזמן הפדרציה הבין־לאומית לשחיה (Federation Internationale de natation (FINA)) בנוגע לבריכות שחיה לאימונים וספורט, ובכלל זה בעבור משחקים אולימפיים.

{{ח:סעיף*|21.1.4.3|בריכת זרמי אוויר ומים (ג׳אקוזי)|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.4.3}}
{{ח:תת|(א)}} על בריכת זרמי אוויר ומים (ג׳אקוזי) לשימוש ציבורי יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא|חלק זה}}, למעט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.2|פרטים 21.1.2.2}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.3|21.1.2.3(א), (ד) ו־(ז)}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.6|21.1.2.6}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.10|21.1.2.10(א)(2) עד (3), ו־(ב)}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.11|21.1.2.11}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.3.4|21.1.3.4}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.4.1|21.1.4.1 עד 21.1.4.2}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.4.4|ו־21.1.4.4 עד 21.1.4.6}}.
{{ח:תת|(ב)}} נפח בריכה כאמור בפרט משנה (א) יתוכנן על בסיס נפח של חצי מטר מעוקב מים לפחות לאדם הצפוי לשהות בה.

{{ח:סעיף*|21.1.4.4|בריכת זרמים|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.4.4}}
{{ח:ת}} על בריכת זרמים יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא|חלק זה}} ובלבד ש –
{{ח:תת|(1)}} אמצעי האחיזה האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.3|בפרט 21.1.2.3(ד)}} יותקן משני צדי אורך הבריכה לפחות, באופן שאדם המצוי בבריכת השחיה יוכל בכל עת להחזיק באחד מאמצעי אחיזה כאמור;
{{ח:תת|(2)}} עומק בריכת זרמים לא יעלה על 1.2 מטר;
{{ח:תת|(3)}} לבריכה יותקן אמצעי כניסה ויציאה למים כל 24 מטרים לאורך שפת הבריכה;
{{ח:תת|(4)}} לא יבלוט עצם לתוך גוף המים, לרבות מדופנותיה או קרקעיתה של הבריכה, אשר עלול לפגוע באדם המצוי או הנסחף במים של בריכה כאמור.

{{ח:סעיף*|21.1.4.5|בריכה טיפולית|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.4.5}}
{{ח:ת}} על בריכה טיפולית יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא|חלק זה}}, בשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} אם אמצעי הכניסה למים והיציאה מהם הוא כבש החודר מתחת לפני המים, יותקנו בצדיו מעקים בגבהים שונים המותאמים, לכניסה למים בישיבה ובהליכה שיתקיימו בו הוראות תקן ישראלי, ת״י 1918 חלק 3.1, בסעיף הדן בבית אחיזה בכבש;
{{ח:תת|(2)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.3|בפרט 21.1.2.3(ד)}}, הוועדה המקומית רשאית להתיר כי חלק מהיקף בריכה טיפולית שאורכו לא עולה על 8 מטרים או 20% מהיקף הבריכה הטיפולית, הקטן מבין השניים, יהיה בלא מאחז יד אם הדבר דרוש מטעמים טיפוליים;
{{ח:תת|(3)}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.13|בפרט 21.1.2.13}}, תחופה קרקעית בריכה טיפולית עד לעומק של 1.4 מטר לפחות, בחיפוי במרקם מונע החלקה הניתן לניקוי בקלות, מסוג B כמשמעותו {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.13|בפרט 21.1.2.13(ג)}};
{{ח:תת|(4)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.12|בפרט 21.1.2.12(א) ו־(ב)}}, אם בחר מגיש הבקשה להיתר, לפעול לפי פרט משנה זה, אפשר שהשטח שמסביב לבריכת שחיה המצויה בבניין ומיועדת לשמש כבריכה טיפולית בלבד, וששטח פני המים שלה הוא כמפורט בטור א׳ להלן, יחופה במקומות הנקובים בטור ב׳, ברוחב שלא יפחת מהאמור בטור ג׳ לצדו –
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} שטח פני המים בבריכה	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} מיקום המשטח המחופה	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} רוחב המשטח המחופה

עד 50 מטרים רבועים	משני צדדים של הבריכה לפחות	2.0 מטרים רבועים בצד הכניסה לבריכה, ובצדדים האחרים – 1.8 מטרים רבועים

בין 50 ל־200 מטרים רבועים	בכל צדי הבריכה (אפשר שבצד הנגדי לכניסה לבריכה יימצאו אמצעים לכיסוי הבריכה וציוד טיפולי ובלבד שיישמר מעבר שרוחבו לא יפחת מ־1 מטר נקי ממכשולים)	2.0 מטרים רבועים

{{ח:תת|(5)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.12|בפרט 21.1.2.12(ד)(1)}}, אפשר ששיפוע הרצועה שרוחבה לא יעלה על 60 ס״מ ותחילתה בשפת הבריכה, יהיה פחות מ־3% מטעמי בטיחות של אנשים עם מוגבלות השוהים בסמוך לשולי הבריכה.

{{ח:סעיף*|21.1.4.6|בריכת פרטית|תיקון: תשס״ח־3, תשע״ח|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.4.6}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא|חלק זה}} לא יחולו על בריכה פרטית; ואולם בבריכה פרטית שעומקה מעל 60 סנטימטרים ושטחה מתחת ל־10 מטרים רבועים יותקנו אמצעים לתחימת המגרש כך שלא תתאפשר כניסה בלתי מבוקרת של בני אדם למגרש, ובבריכה פרטית שעומקה מעל 60 סנטימטרים ושטחה מעל 10 מטרים רבועים (להלן בפרט זה – בריכה), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} המבנה והגימור של אתר הבריכה יבטיחו את בטיחות המשתמשים בו ותנאי תברואה נאותים (להלן – המטרות); מרכיבים שונים כגון סמלים וקישוטים המשולבים באתר הבריכה, לא יפגעו במטרות;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.3|פרט 21.1.2.3}} יחול על הבריכה, ואולם הוועדה המקומית רשאית לפטור מתכולת {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.3|פרט 21.1.2.3(א)}} ומהחובה שחיפוי הבריכה יהיה בהיר;
{{ח:תת|(3)}} בבריכה יותקן לפחות אמצעי אחד של עליה וירידה למים, מסוג מדרגות או סולם, ואולם המהנדס רשאי לפטור מאמצעי עלייה וירידה למים אם ראה שאין בכך צורך בנסיבות העניין;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.9|פרט 21.1.2.9}} יחול על בריכה, ואולם לעניין פתחי יניקת מים, רשאית הוועדה המקומית לאשר פתח יניקת מים אחד אם השתכנעה כי אין בכך כדי לפגוע במטרות;
{{ח:תת|(5)}} מיתקן למניעת זרימה חוזרת יותקן בקו אספקת המים לבריכה;
{{ח:תת|(6)}} בבריכה יותקנו אמצעים לסחרור, לרבות אמצעי פינוי מים עיליים, סינון וחיטוי המים, ויוקצה מקום מתאים להתקנת המערכות הנדרשות להפעלת אמצעים אלה;
{{ח:תת|(7)}} הוועדה המקומית תורה את היקף השטח המחופה סביב בריכה;
{{ח:תת|(8)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.13|פרט 21.1.2.13(א)}} יחול על בריכה, למעט הדרישה שהחיפוי מונע ההחלקה יהיה במרקם שאינו צובר לכלוך וניתן לניקוי וחיטוי בקלות;
{{ח:תת|(9)}} בבריכה יוקצה מקום נפרד לחומרים מסוכנים המשמשים לטיפול במים;
{{ח:תת|(10)}} בבריכה יותקנו אמצעים לתחימת השטח שסביב הבריכה, המקום שבו מותקנות מערכות ההפעלה, ומקום החומרים המסוכנים, באופן שתימנע כניסה לא מבוקרת של בני אדם, ובכלל זה ילדים ופעוטות, לברכה ולמקומות האמורים;
{{ח:תת|(11)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.6|פרטים 21.1.2.6}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.3.1|21.1.3.1}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.3.6|21.1.3.6}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.3.7|21.1.3.7}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.5.5|21.1.5.5 עד 21.1.6.2}} יחולו על בריכה, ואולם המהנדס רשאי לפטור מתחולת {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.6|פרט 21.1.2.6}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.3.1|ופרט 21.1.3.1}} אם אין בכך כדי לפגוע בבטיחות המשתמשים בבריכה;
{{ח:תת|(12)}} תאורה שתותקן באתר הבריכה לא תגרום להפרעה לסביבה.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק כא סימן ה|סימן ה׳: תשתיות מים, תברואה ושירות|תיקון: תשס״ח־3}}

{{ח:סעיף*|21.1.5.1|היבטים תברואיים|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.5.1}}
{{ח:ת}} סידורים ומערכות לפיזור מים, סחרורם, חיטוים, מיחזורם, ואיסופם על ידי פינוי עילי ופינוי תחתי, שרברבות ושאר ההיבטים התברואיים הנוגעים לאתר בריכת שחיה, יתוכננו לפי ההל״ת ויאושרו בידי רשות הבריאות.

{{ח:סעיף*|21.1.5.2|שטיפת מתרחצים|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.5.2}}
{{ח:תת|(א)}} בכל פתח כניסה שבגדר או באמצעי האמורים {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.3.4|בפרט 21.1.3.4}}, יותקנו אמצעי שטיפה כמפורט להלן; אמצעי שטיפה אלה יותקנו באופן שלא יהוו מכשול למעבר לנכנס לבריכה לרבות אדם עם מוגבלות:
{{ח:תתת|(1)}} מיתקן שיבטיח שכל אדם הנכנס יישטף לפני כניסתו, ובכלל זה אמצעי לשטיפת רגליים; המים במיתקן זה יזרמו ברציפות או באמצעות בקרה אלקטרונית שתפעיל את המיתקן בעת מעבר אדם;
{{ח:תתת|(2)}} בצדי המיתקן האמור בפסקה (1) יותקנו אמצעים שימנעו את פיזור המים לסביבה.
{{ח:תת|(ב)}} מי השטיפה מהמיתקן האמור בפרט משנה (א) יפונו לביוב.

{{ח:סעיף*|21.1.5.3|מיתקני תברואה|תיקון: תשס״ח־3, תשפ״א|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.5.3}}
{{ח:תת|(א)}} בבריכת שחיה יוקמו מבני שירות לשימוש הציבור (בפרט זה – המבנים) ובכלל זה לאדם עם מוגבלות, בהתאם לתנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תאי בתי שימוש ימוקמו בסמוך למוקדי הפעילות באתר בריכת השחיה;
{{ח:תתת|(2)}} יוקמו מקלחות ויכול שתאושר הקמת חלק מהמקלחות בשטח הפתוח של אתר בריכת השחיה;
{{ח:תתת|(3)}} באתר בריכת שחיה, יותקנו ברזים לשתיה עם ניקוז, באזורים שבהם צפויים להתרכז המבקרים באתר, ובפרט בשטחים מוצלים – בכמות של ברז אחד לכל 100 מבקרים; בשטח פתוח תוצב שוקת אחת לשטיפה; במעבר בין מבני המלתחות לבריכת השחיה יהיה לפחות מיתקן אחד למים צוננים;
{{ח:תתת|(4)}} באתר בריכת שחיה יוקמו מלתחות – אחת לגברים ואחת לנשים; שטחה של כל אחת מהן, במטרים רבועים, לא יפחת מהמספר המתקבל מחלוקת קיבולת המבקרים ב־12; כל אחת מהמלתחות לנשים ולגברים תכלול מקום שניתן להסתירו, שבו גם אדם עם מוגבלות יוכל להתלבש באופן מוצנע; אפשר שתוקם יותר ממלתחה אחת לגברים ואחת לנשים ובלבד ששטחם הכולל לא יפחת מהשטח לפי החישוב האמור;
{{ח:תתת|(5)}} מספר תאי בתי שימוש, משתנות, כיורים, מקלחות ומיתקנים למים צוננים שיותקנו באתר בריכת שחיה, יהיה בהתאם לפרק 3 בהל״ת;
{{ח:תתת|(6)}} בפרט זה, ”קיבולת המבקרים“ – המספר המתקבל מחלוקת השטח הכולל במ״ר של פני המים באתר בריכת שחיה ב־3 והכפלתו ב־4; לצורך חישוב מספר המיתקנים הנחוצים לפי פרט זה, יראו את קיבולת המבקרים כמורכבת ממספר שווה של נשים וגברים.
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בפרט משנה (א), בבריכת שחייה בבית מלון המיועדת לשימוש הלנים בבית המלון בלבד, יוקמו מבני שירות לשימוש הציבור, לפי התנאים הקבועים {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאי תברואה נאותים לבריכות שחייה)|בתקנות רישוי עסקים (תנאי תברואה נאותים לבריכות שחייה), התשנ״ד–1994}}.
{{ח:תת|(ב)}} סידורים תברואיים מינימליים יתוכננו ויוקמו בהתאם להל״ת.
{{ח:תת|(ג)}} חלק מקבועות התברואה יתאימו לשימוש של ילדים ולאנשים עם מוגבלות.
{{ח:תת|(ד)}} המבנים יוקמו בצמוד לציר הכניסה לבריכת השחיה.
{{ח:תת|(ה)}} המבנים ייבנו מחומרי בניה קשיחים.
{{ח:תת|(ו)}} חומרי הגימור בצדם הפנימי של קירות מבנים כאמור יהיו בהירים וחלקים.
{{ח:תת|(ז)}} על מבני השירותים יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הם יאווררו בקצב של 8 החלפות אוויר בשעה;
{{ח:תתת|(2)}} תותקן בהם תאורה בעוצמת הארה שלא תפחת מ־300 לוקס;
{{ח:תתת|(3)}} יותקן בהם משטח מתאים להחתלת תינוקות.

{{ח:סעיף*|21.1.5.4|מחסן|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.5.4}}
{{ח:ת}} באתר בריכת השחיה יוקם מחסן שישרת את אתר בריכת השחיה.

{{ח:סעיף*|21.1.5.5|שפכים|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.5.5}}
{{ח:תת|(א)}} באתר בריכת שחיה יותקנו אמצעים שיגרמו לכך שמי בריכת שחיה שרוקנו ממנה, מי שטיפה של מסננים ושפכים אחרים שמקורם באתר בריכת שחייה, יסולקו לביוב באופן שלא יגרמו להצפתו ובלבד ש –
{{ח:תתת|(1)}} שפכים שעלולים להזיק למערכת ההובלה, הטיהור והניצול של הביוב, יסולקו באופן ובתנאים שאישרה רשות הבריאות, כדי שלא יסבו נזק ולא יגרמו מפגע לאתר בריכת השחיה, לציבור, ולסביבה;
{{ח:תתת|(2)}} מוצקים שוקעים יורחקו מהשפכים לפני סילוקם לביוב.
{{ח:תת|(ב)}} סילוק השפכים ייעשה דרך מרווח אוויר או באמצעי אחר שימנע זרימה חוזרת מהביוב לבריכת השחיה או לכל חדר או מיתקן אחר באתר בריכת השחיה.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק כא סימן ו|סימן ו: שונות|תיקון: תשס״ח־3}}

{{ח:סעיף*|21.1.6.1|מניעת רעש|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.6.1}}
{{ח:ת}} אתר בריכת השחיה יתוכנן כך שהמיתקנים המותקנים בו והשימושים המתוכננים בו יעמדו בדרישות הקבועות {{ח:חיצוני|תקנות למניעת מפגעים (מניעת רעש)|בתקנות למניעת מפגעים (מניעת רעש), התשנ״ג–1992}}, ולא יגרמו לרעש בלתי סביר כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר)|בתקנות למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר), התש״ן–1990}}.

{{ח:סעיף*|21.1.6.2|מתכות|תיקון: תשס״ח־3|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.6.2}}
{{ח:ת}} מתכות שנעשה בהן שימוש בבריכת שחיה יהיו מוגנות בפני שיתוך.

{{ח:סעיף*|21.1.6.3|הצללה|תיקון: תשס״ח־3, תשס״ח־4, תשפ״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.6.3}}
{{ח:ת}} באתר בריכת שחיה יותקנו אמצעי הצללה מפני קרינת השמש, אשר יספקו הגנה מפני קרינת השמש בפרט בתקופת הקיץ ובשעות היום החמות, בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} באתר בריכת שחיה יוצלל שטח המיועד לשהיית מבקרים שאינו שטח מים, שגודלו במטרים רבועים כשטח המים הכולל באתר בריכת השחיה כפול 1.2 לפחות;
{{ח:תת|(2)}} בבריכת השחיה יוצללו 25% לפחות משטח פני המים הכולל; ואולם בבריכת פעוטות יוצללו 75% לפחות משטח פני המים הכולל;
{{ח:תת|(3)}} אמצעי ההצללה האמורים בסעיף זה יהיו יעילים, ככל האפשר, בין השעות 10:00 ו־16:00.

{{ח:סעיף*|21.1.6.4|הוראות מיוחדות בנוגע לנגישות אדם עם מוגבלות|תיקון: תשס״ח־3, תשע״ח|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.6.4}}
{{ח:ת}} נוסף על הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח|חלק ח׳}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח1|וחלק ח׳1}} –
{{ח:תת|(1)}} לאדם עם מוגבלות, לרבות כשהוא נע בכיסא גלגלים, תהיה נגישות עד לתוך המים בבריכת השחייה העיקרית באתר;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטל);}}
{{ח:תת|(3)}} פני הדרך העיקרית בחלקי אתר בריכת שחיה המפורטים להלן יסומנו באמצעי הכוונה בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} יימצא אמצעי הכוונה מהכניסה הראשית לאתר בריכת השחיה עד לפתחי המלתחות לנשים ולגברים; נמצאה עמדת מודיעין בסמוך לדרך מהכניסה הראשית לפתחי המלתחות האמורות, יימשך אמצעי ההכוונה מהכניסה הראשית אל עמדת המודיעין וממנה לפתחי המלתחות;
{{ח:תתת|(ב)}} יימצא אמצעי הכוונה מהיציאה מהמלתחות עד למדרגות, כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.5|בפרט 21.1.2.5}} היורדות לתוך המים, של בריכת השחיה העיקרית באתר בריכת השחיה; שימשו בריכות שחיה שונות כבריכה עיקרית כל אחת בחלק אחר מתקופות השנה, יוביל אמצעי ההכוונה לשתיהן;
{{ח:תתת|(ג)}} אמצעי הכוונה כאמור בפסקה זו יהיה בניגוד חזותי (Visual contrast) ובניגוד מישושי (Tactile contrast) לסביבתו ובלבד שפני המרקם יאפשרו הליכה בטוחה עליהם בכף רגל גלויה;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(בוטל);}}
{{ח:תת|(5)}} הסימנים האמורים בפסקאות (3) ו־(4) לא יצברו לכלוך ויהיו ניתנים לניקוי וחיטוי בקלות;
{{ח:תת|(6)}} יתקיים ניגוד חזותי בין אלה: תעלת הגלישה או הסבכה המכסה אותה לבין החיפוי שסביב בריכת השחיה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.12|פרט 21.1.2.12(ד)(1)}}, או בין רצועת חיפוי לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.12|פרט 21.1.2.12(ד)(1)}} שרוחבה 20 ס״מ לפחות שצמודה לתעלת הגלישה, לבין יתרת החיפוי שסביב בריכת השחיה.

{{ח:סעיף*|21.1.6.5|סמכות ועדה מקומית|תיקון: תשס״ח־3, תשס״ח־4|עוגן=תוספת 2 פרט 21.1.6.5}}
{{ח:ת}} הוועדה המקומית רשאית, לפי בקשה מנומקת של מגיש בקשה להיתר, ליתן פטור מהוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא|חלק זה}} המפורטות להלן או לקבוע הוראות אחרות, אם לדעתה ומטעמים שיירשמו ראוי לסטות מהמגבלות שבאותן הוראות, ובלבד ששוכנעה שלא ייפגעו בריאות הציבור – לאחר שקיבלה לעניין זה את הסכמת רשות הבריאות, ובטיחות הציבור:
{{ח:תת|(1)}} בנוגע לבריכת שחיה המיועדת לקום בבניין או באתר בריכת שחיה שהיתר הבניה להקמתם ניתן לפני תחילת תקנות אלה – {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.2|פרטים 21.1.2.2(ב)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.20|ו־21.1.2.20}};
{{ח:תת|(2)}} בנוגע לבריכת שחיה מיוחדת ובכפוף לאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כא סימן ד|בסימן ד׳}} –
{{ח:תתת|(א)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.2|פרטים 21.1.2.2(ג)}}, {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.3|21.1.2.3(א)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.5|ופרט 21.1.2.5(3)}};
{{ח:תתת|(ב)}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 21.1.2.4|פרט 21.1.2.4}} – בכפוף לכך שקרקעית בריכה מיוחדת יכול שתתחיל בשיפוע בשיעור 7% אך לא תעלה על שיפוע זה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספחים'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנספחים הושמטו)}}

{{ח:קטע2|תוספת 2 חלק כב|חלק כ״ב: הגנת מבנים מפני גז ראדון|תיקון: תשס״ט}}

{{ח:סעיף*|22.00|הגדרות|תיקון: תשס״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 22.00}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כב|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור בעל פוטנציאל ראדון גבוה“ – אזור שבו ריכוז הראדיום בקרקע גבוה מ־50 בקרל לק״ג קרקע או אזור כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כב נספח א|בנספח א׳ לחלק זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור בעל פוטנציאל ראדון נמוך“ – אזור שבו ריכוז הראדיום בקרקע נמוך מ־50 בקרל לק״ג קרקע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בודק ראדון מוסמך“ – מי שהוסמך בידי הממונה על הקרינה לתת שירותי בדיקת ראדון במבנים, בקרקע, במים ובחומרי בניה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דגימת ריכוז ראדון“ – איסוף דגימות בידי בודק ראדון מוסמך, לשם בדיקת ריכוז ראדון בתוך מבנה, בהתאם לתקן ישראלי, ת״י 4175 חלק 1 – שיטות פסיביות למדידת ריכוז גז ראדון: מבנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיטיגציה“ – כלל השיטות, הפתרונות והטכנולוגיות להפחתת ריכוז ראדון במבנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על הקרינה“ – הממונה על קרינה סביבתית, כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הרוקחים (יסודות רדיואקטיביים ומוצריהם)|בתקנות הרוקחים (יסודות רדיואקטיביים ומוצריהם), התש״ם–1980}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מוסמכת“ – מעבדה בעלת היתר מאת הממונה על הקרינה למתן שירותי בדיקת ראדון ולאישור חומרי איטום לראדון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת הגנה סבילה“ – שיטת מיטיגציה המבוססת על ניתוק הבניין מהקרקע על ידי מחסום דיפוזיה ושחרור הראדון על ידי אוורור טבעי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת הגנה פעילה“ – שיטת מיטיגציה המבוססת על ניתוק הבניין מהקרקע באמצעות מחסום דיפוזיה ושחרור הראדון על ידי אוורור מאולץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ראדון“ – יסוד רדיואקטיבי טבעי (Rn-222) הנוצר בקרקע ובחומרי בניה כתוצאה מהתפרקות היסוד ראדיום; ריכוזו נמדד ביחידות בקרל/מ״ק אוויר.

{{ח:סעיף*|22.01|מניעת חדירת ראדון והצטברותו בבניין|תיקון: תשס״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 22.01}}
{{ח:ת}} תכנונו של בניין ובנייתו ייעשו באופן שימנע חדירה של ראדון לתוך הבניין והצטברות הראדון בתוכו, בכמות העלולה לגרום לסכנה בריאותית; פרטי אופן ההגנה על בניין מפני חדירת ראדון ייקבעו על פי פוטנציאל הראדון בקרקע, בהתאם לכללי המקצוע המקובלים.

{{ח:סעיף*|22.02|ריכוז ראדון בחדר|תיקון: תשס״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 22.02}}
{{ח:ת}} בחדר המיועד לשהיית אדם לא יעלה ריכוז הראדון על הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כב נספח ב|בנספח ב׳ לחלק זה}}.

{{ח:סעיף*|22.03|דרישות הגנה מפני חדירת הראדון|תיקון: תשס״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 22.03}}
{{ח:תת|(א)}} בכל בניין יש לבצע הגנה מפני חדירת ראדון באמצעות איטום נגד ראדון סביב כל הצנרת החודרת מהקרקע לתוך הבניין ואיטום מפני חדירת ראדון של כל תפרי החיבור בין הרצפה לקיר, תפרי התפשטות ותפרי הפסקת יציקה; האיטום ייעשה באמצעות חומרי איטום שקיבלו אישור של מעבדה מוסמכת.
{{ח:תת|(ב)}} באזור בעל פוטנציאל ראדון גבוה, נוסף על האמור בפרט משנה (א), יש להתקין מערכת הגנה סבילה באופן שיהיה ניתן להסב אותה למערכת הגנה פעילה על ידי התקנת מפוח לשאיבת הראדון מיסודות הבניין.

{{ח:סעיף*|22.04|בדיקת הימצאות ראדון וריכוזו|תיקון: תשס״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 22.04}}
{{ח:תת|(א)}} באזור בעל פוטנציאל ראדון נמוך, תיערך דגימת ריכוז ראדון בחדר תת־קרקעי שתחלופת האוויר בו היא הנמוכה ביותר מבין החדרים התת־קרקעיים המיועדים לשהיית אדם באותו בניין; ריכוז הראדון בדגימות ייבדק בידי מעבדה מוסמכת והעתק מתוצאות הבדיקה יימסר לוועדה המקומית.
{{ח:תת|(ב)}} באזור בעל פוטנציאל ראדון גבוה, תיערך דגימת ריכוז ראדון בכל החדרים התת־קרקעיים וצמודי הקרקע המיועדים לשהיית אדם בבניין; ריכוז הראדון בדגימות ייבדק בידי מעבדה מוסמכת, והעתק מתוצאות הבדיקה יימסר לוועדה המקומית.
{{ח:תת|(ג)}} נקבע בממצאי הבדיקה לפי פרט משנה (א) או (ב) כי ריכוז הראדון עולה על הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק כב נספח ב|בנספח ב׳ לחלק זה}}, ימציא עורך הבקשה לוועדה המקומית, בתוך שבעה ימים מקבלת ממצאי הבדיקה, חוות דעת בדבר האמצעים הנדרשים להגנה מפני חדירת ראדון.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ט|עוגן=תוספת 2 חלק כב נספח א}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח א׳: מרחבי תכנון המצויים באזורים בעלי פוטנציאל ראדון גבוה''' {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 22.00|פרט 22.00}})}}}}
{{ח:תת|1.}} הוועדה המקומית לתכנון ולבניה ירושלים;
{{ח:תת|2.}} הוועדה המקומית לתכנון ולבניה כרמיאל;
{{ח:תת|3.}} הוועדה המקומית לתכנון ולבניה ערד.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ט|עוגן=תוספת 2 חלק כב נספח ב}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''נספח ב׳: ריכוז הראדון המרבי המותר בחדר המיועד לשהיית אדם, ביחידות בקרל/מ״ק אוויר''' {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 22.02|פרט 22.02}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ריכוז הראדון המרבי מחושב על פי פונקציה של קצב תחלופת האוויר בחדר וזמן הבדיקה, לפי סוג הגלאי; אם קצב תחלופת האוויר בחדר לא מופיע בטבלה, יש לחשב אותו על ידי אינטרפולציה ליניארית בין הערכים הקרובים.
{{ח:ת}}

קצב תחלופת האוויר (לשעה)	גלאי פחם פעיל או גלאי ניטור רציף	גלאי אלקטרט או גלאי עקבות התפרקות גרעינית

זמן הבדיקה (ימים)	זמן הבדיקה (ימים)

3	4	5	6	7	3	4	5	6	7

0	3416	4200	4854	5399	5854	1862	2352	2789	3180	3530

0.001	3307	4028	4615	5093	5483	1822	2286	2695	3057	3376

0.003	3102	3712	4186	4554	4839	1746	2164	2523	2832	3099

0.005	2915	3432	3814	4096	4305	1674	2052	2368	2634	2859

0.007	2744	3181	3490	3707	3860	1608	1950	2229	2458	2648

0.01	2514	2855	3078	3225	3321	1515	1810	2043	2229	2378

0.03	1528	1593	1620	1631	1635	1073	1196	1279	1336	1379

0.05	1052	1065	1068	1069	1069	815	876	914	940	958

0.07	790	793	793	793	793	652	687	708	722	732

0.1	572	572	572	572	572	498	517	528	535	540

0.3	200	200	200	200	200	191	193	195	195	196

0.5	121	121	121	121	121	118	119	119	120	120

0.7	87	87	87	87	87	85	86	86	86	86

1	61	61	61	61	61	60	60	61	61	61

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 19|תקנה 19}})}}}}
{{ח:קטע3||חישוב שטחי בניה ושיעורי אגרות למתן היתר}}
{{ח:קטע3|תוספת 3 סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף*|1.00.1|הגדרות|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.1}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת זו}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בנין עזר“ – בנין שנבנה ליד הבנין העיקרי, בחצרו, בחלק ממנו, או על גגו ומשרת את הבנין העיקרי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גדר ביטחון“ – גדר המשמשת לצרכים ביטחוניים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דירה“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השניה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חממה“ – מבנה יציב בעל שלד מעץ או ממתכת המכוסה יריעות פלסטיות והמיועד לשמש בית צמיחה לגידולים חקלאיים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יציע“ – חלל המשתרע בחלקה העליון של קומה, בין תקרתה לבין רצפת יציעה, מוקף קירות בחלקו והיקף רצפתו קטן מהיקף רצפת הקומה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מ״א“ – מטר אורך;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מ״ר“ – מטר מרובע;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מ״ק“ – מטר מעוקב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עליית גג“ – חדר או חלל הנמצא מתחת לגג ובקרבתו, שתנועת אדם אפשרית על רצפתו, ויכול שגגו יהיה משופע;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קומה“ – חלל המשתרע בין שתי רצפות סמוכות הנמצאות זו מעל זו, וגובהו אינו קטן מ־2.50 מטרים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ש״ח“ – שקלים חדשים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שטחים למטרות עיקריות“ ו”שטחי שירות“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים)#סעיף 9|בתקנה 9 לתקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים), התשנ״ב–1992}} (להלן – תקנות אחוזי בניה);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקנות עבודה מצומצמת“ – {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (היתר לעבודה מצומצמת)|תקנות התכנון והבניה (היתר לעבודה מצומצמת), התשס״ג–2003}}.
{{ח:תת|(ב)}} מונח שלא הוגדר בפרט משנה (א), יהא כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים)|בתקנות אחוזי בניה}}, בין שהוגדר בהן במפורש ובין שלא הוגדר כך, {{ח:פנימי|תוספת 3|ותוספת זו}} תתפרש, דרך כלל, יחד עם {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים)|תקנות אחוזי בניה}}.
{{ח:תת|(ג)}} מונח שלא ניתן להגדירו או לפרשו לפי פרטי משנה (א) או (ב), יהא כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1 לתקנות אלה}}.

{{ח:קטע3|תוספת 3 סימן ב|סימן ב׳: חישוב שטחי בניה לקביעת אגרות}}

{{ח:סעיף*|1.00.2|חישוב השטח של בנין או תוספת לבנין|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.2}}
{{ח:ת}} שטחו של בנין או תוספת לבנין הוא השטח הכולל שהותר לבניה, המחושב לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (חישוב שטחים ואחוזי בניה בתכניות ובהיתרים)|תקנות אחוזי בניה}}, והכולל שטחים למטרות עיקריות ושטחי שירות; לענין זה, ”השטח הכולל שהותר לבניה“ – שטח הבניה הכולל המצוין במפרט שנערך לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה)#תוספת 1|טופס 1 לתוספת הראשונה}}, אושר בידי הוועדה המקומית וצורף להיתר.

{{ח:סעיף*|1.00.3|חישוב השטח של מיתקן|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.3}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 1.00.2|בפרט 1.00.2}}, שטחו של מיתקן העשוי קונסטרוקציות הוא מספר המ״ר הכולל –
{{ח:תת|(1)}} של שטח ההיטל האופקי על פני הקרקע של חתך המיתקן, התחום בקו דמיוני המחבר את העמודים החיצוניים של שלד המיתקן;
{{ח:תת|(2)}} של שטח ההיטל אופקי של חתך יחידות ציוד המותקנות באותו מיתקן, ככל שהן מותקנות מחוץ לשטח ההיטל האופקי של המיתקן כאמור בפסקה (1); לענין זה, ”יחידות ציוד“ – לרבות מכלים, ריאקטורים, תנורים, צינורות והחללים שביניהם.

{{ח:סעיף*|1.00.5|חישוב הנפח של בנין|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.5}}
{{ח:תת|(א)}} נפחו של בנין הוא הסכום במ״ק של שטחי כל הקומות שבו, המוכפלים כל אחד מהם בגובהה של אותה קומה הנמדד במ״א.
{{ח:תת|(ב)}} בפרט זה, ”גובהה של אותה קומה“ – המרחק האנכי בין המפלס העליון של הרצפה לבין מפלס הרצפה מעל התקרה שמעליה, אם היא בנמצא ואם לאו, לבין המפלס העליון של התקרה, כאשר התקרה שטוחה, בין אם יש גג מעליה וביניהם עליית גג ובין אם הגג שטוח או משופע או מונח על הקירות ובין אם לאו.
{{ח:תת|(ג)}} אין בבנין תקרה שטוחה וגגו משופע, יימדד גובה הקומה העליונה עד מחצית המרחק האנכי שבין הקו הגבוה ביותר שבו נפגשים מישורי הגג המשופעים עם מישור הקירות או הקורות החיצוניים של הבנין.
{{ח:תת|(ד)}} יש לגג שיפוע אחד או צורה של מישור, יימדד גובה הקומה העליונה עד הקו הגבוה ביותר שבו נפגש מישור הגג עם מישור הקירות או הקורות החיצוניים של הבנין.
{{ח:תת|(ה)}} אין בבנין, כולו או מקצתו, תקרה שטוחה או גג, או שחלק ממנו אינו מוקף קירות ואין לו גג, יימדד גובה הקומה האמורה עד קצהו העליון של הקיר הגבוה ביותר בבנין או הקורה הגבוהה ביותר בבנין.

{{ח:סעיף*|1.00.6|חישוב הנפח של חפירה, חציבה או מילוי|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.6}}
{{ח:תת|(א)}} הנפח של חפירה, חציבה או מילוי הוא מספר המ״ק המתקבל מהכפלת שטח המגרש או אותו החלק שבו מתבצעת עבודת החפירה, החציבה או המילוי, בגובהו.
{{ח:תת|(ב)}} בפרט זה –
{{ח:תתת|(1)}} ”גובהו“ של חפירה, חציבה או מילוי – המרחק האנכי במ״א המהווה את ההפרש בין גובה שהוא ממוצע אריתמטי של הגבהים האבסולוטיים הקיימים בשטח המגרש האמור לפני תחילת ביצוע אחת העבודות המפורטות בפרט משנה (א) והמסומנים בתכנית הבניה, לבין גובה המהווה ממוצע אריתמטי של הגבהים האבסולוטיים שיהיו בשטח המגרש האמור לאחר תום העבודה כאמור והמסומנים בתכנית הבניה;
{{ח:תתת|(2)}} ”גובה אבסולוטי“ – גובה המתייחס לפני הים או לגובהה של נקודה מסוימת וקבועה בסביבה.

{{ח:קטע3|תוספת 3 סימן ג|סימן ג׳: נוהלי תשלום אגרות}}

{{ח:סעיף*|1.00.7|אגרות|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.7}}
{{ח:תת|(א)}} בעד כל עבודה או שימוש הטעונים היתר המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3 סימן ד|בטורים א׳ ו־ב׳ בטבלה שבסימן ד׳}}, תשולם אגרה בשיעור הנקוב לצדם {{ח:פנימי|תוספת 3 סימן ד|בטור ג׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} חישוב האגרה ייערך על בסיס תכניות הבניה המצורפות להיתר ובהתאם לשיטות החישוב של שטחי הבניה המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 3 סימן ב|בסימן ב׳}};
{{ח:תת|(ג)}} בהיתר לבנין חדש או לתוספת לבנין קיים, תשולם האגרה בהתאם לאחת החלופות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט ד1|בפרטים 1}} {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט ד2|ו־2 לטבלה שבסימן ד׳}}, ולא תיווסף אגרה בשל בניה לפי {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט ד3|פרטים 3 עד 7 לטבלה האמורה}}, הנלווית לבנין או לתוספת כאמור, ובלבד שהיא כלולה בהיתר הבניה.

{{ח:סעיף*|1.00.8|שיעור מינימלי|תיקון: תשס״ז, תש״ע־4, [הודעות]|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.8}}
{{ח:ת}} נקבע שיעור האגרה לפי יחידת חישוב של מידה או כמות, תחושב האגרה בהתאם להיקף העבודה, ובלבד שלא תפחת מ־299.97 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 348.62 ש״ח)}}, ובהיתר לעבודה מצומצמת כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (היתר לעבודה מצומצמת)|בתקנות עבודה מצומצמת}} – 59.99 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 69.72 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף*|1.00.9|תוספת בניה|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.9}}
{{ח:ת}} לצורך חישוב האגרה דין תוספת בניה כדין בניה חדשה ונפרדת מהבנין הקיים.

{{ח:סעיף*|1.00.10|המרת סוג הבניה|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.10}}
{{ח:ת}} בעד היתר להמיר בנין מסוג לסוג, בין בדרך שינוי השימוש, שינוי הבניה או בניה חדשה ובין בכל דרך אחרת, תשולם אגרה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 3 סימן ד|בסימן ד׳}}, בהתאם לשיעור הנקוב לגבי סוג הבנין החדש המבוקש.

{{ח:סעיף*|1.00.11|בנין בעל שימוש מעורב|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.11}}
{{ח:ת}} חלקים שונים של בנין, המשמשים או המיועדים לשמש, למטרות שונות תשולם אגרה לכל חלק וחלק כאילו היה אותו חלק בנין נפרד.

{{ח:סעיף*|1.00.12|שינוי בתכניות בניה|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.12}}
{{ח:ת}} בעד שינוי בתכניות בניה המצורפות להיתר, הטעון דיון חוזר בוועדה המקומית, תשולם האגרה המינימלית הקבועה {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 1.00.8|בפרט 1.00.8}} או האגרה שנקבעה לגבי העבודה הנוספת הכרוכה בשינוי האמור והמפורטת {{ח:פנימי|תוספת 3 סימן ד|בסימן ד׳}}, הכל לפי הסכום הגדול.

{{ח:סעיף*|1.00.13|פיקדון|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.13}}
{{ח:תת|(א)}} עם הגשת בקשה להיתר ישלם המבקש לוועדה המקומית 20% מסכום האגרה המשוערת המשתלמת בעד ההיתר (להלן – הפיקדון).
{{ח:תת|(ב)}} סירבה הוועדה המקומית לתת את ההיתר, תודיע למבקש בכתב על הסירוב וכי הפיקדון יוחזר לו בתוך 30 ימים.
{{ח:תת|(ג)}} קבעה הוועדה המקומית תנאי להיתר או הכניסה שינויים בבקשה לא ייחשב הדבר כסירוב ליתן היתר.

{{ח:סעיף*|1.00.14|מועד תשלום|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.14}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף לאמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה)#סעיף 59|בתקנה 20(א)}} חייב המבקש לשלם את האגרה בניכוי הפיקדון לוועדה המקומית בתוך שנה מיום קבלת ההודעה על אישור הבקשה להיתר מאת הוועדה האמורה; הפיקדון יהיה צמוד למדד כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 19א|בתקנה 19א}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא שילם המבקש את האגרה כאמור בפרט משנה (א), לא יוחזר לו הפיקדון.

{{ח:סעיף*|1.00.15|החזרת מחצית האגרה|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.15}}
{{ח:תת|(א)}} בעל היתר שלא החל בעבודה, החזיר את ההיתר לוועדה המקומית בתוך שישה חודשים מיום הוצאתו, וצירף בקשה לבטלו – זכאי להחזרת מחצית האגרה.
{{ח:תת|(ב)}} נתמלאו התנאים המפורטים בפרט משנה (א), תוחזר מחצית האגרה לבעל ההיתר לא יאוחר משלושה חודשים מיום החזרת ההיתר.

{{ח:סעיף*|1.00.16|חידוש ההיתר|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.16}}
{{ח:תת|(א)}} בעד חידוש היתר ישלם בעל ההיתר 10% מסכום האגרה שנקבעה לגבי ההיתר המקורי, ובלבד שהתשלום לא יפחת מהאגרה המינימלית הקבועה {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 1.00.8|בפרט 1.00.8}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעד חידוש היתר בנסיבות האמורות {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה)#סעיף 60|בתקנה 20א(ה)}} ישלם בעל ההיתר 50% מסכום האגרה ששולמה בעד מתן ההיתר המקורי.
{{ח:תת|(ג)}} הוחל בעבודה שלגביה ניתן היתר אך היא לא הושלמה בתוך תקופת תוקפו, פטור בעל ההיתר מכל תשלום בעד חידוש ההיתר.

{{ח:סעיף*|1.00.17|פטור מאגרה|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.17}}
{{ח:ת}} יושב ראש ועדה מקומית רשאי לפי החלטת ועדה מקומית, ועל פי אישור לשכת הסעד כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|בחוק שירותי הסעד, התשי״ח–1958}}, לפטור מבקש מתשלום אגרה, כולה או מקצתה, אם מצבו החומרי מצדיק זאת.

{{ח:סעיף*|1.00.18|פטור לרשויות מקומיות|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.18}}
{{ח:ת}} רשות מקומית ואיגוד ערים פטורים מתשלום אגרה בעד היתר לגבי –
{{ח:תת|(1)}} בנינים ציבוריים שבנייתם מבוצעת על ידיהם;
{{ח:תת|(2)}} עבודות לצורכי עצמם.

{{ח:סעיף*|1.00.19|פטור חלקי למדינה|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.19}}
{{ח:ת}} המדינה פטורה מתשלום מחצית האגרה בעד היתר לגבי בניה המבוצעת בידיה, מטעמה או ביזמתה והמיועדת למטרות אלה:
{{ח:תת|(1)}} שיכוני עולים ומפונים;
{{ח:תת|(2)}} בניני מסחר, מלאכה ותעשיה לצורכי עולים ומפונים;
{{ח:תת|(3)}} שיכוני זוגות צעירים;
{{ח:ת}} בפרט זה, ”שיכון זוגות צעירים“ – שיכון המיועד לזוגות צעירים על פי אישור הרשות המקומית הנוגעת בדבר או על פי אישור משרד הבינוי והשיכון.

{{ח:סעיף*|1.00.20|פטור חלקי לבנין להשכרה|עוגן=תוספת 3 פרט 1.00.20}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש היתר לבנין להשכרה, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 53א|בסעיף 53א לחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}, פטור מתשלום מחצית האגרה.
{{ח:תת|(ב)}} נמכר בנין שניתן לו היתר כאמור בפרט משנה (א), חלקו או כולו, ישלם המוכר את המחצית הנותרת של האגרה שהיה פטור מתשלומה לפי פרט משנה (א).

{{ח:קטע3|תוספת 3 סימן ד|סימן ד׳: שיעורי אגרות להיתרי בניה}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ז, תש״ע־4, תשע״א־2, תשע״ה, תשע״ו, [הודעות]}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} סוג העבודה או השימוש	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} פירוט סוג העבודה או השימוש	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} אגרה

1.	בנייה או שימוש חורג, למעט כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט ד2|בפרט 2}} ואילך	בניה חדשה או תוספת בנייה לרבות יציע, בנייני עזר, מצללות, שטחי שירות, מרפסות, גזוזטראות, קירוי משטחים פתוחים, אצטדיונים, מיתקני נופש וספורט לרבות בריכות שחיה, בין מקורות ובין שאינן מקורות, גני אירועים, מחסנים ובתי אריזה (אף אם הם למטרות חקלאיות), ושינוי שימוש	32.40 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 37.65 ש״ח)}} לכל מ״ר

2.	בניית מבנים חקלאיים למטרות חקלאיות או שימוש חורג במבנה לא־חקלאי למטרות חקלאיות	מבנים חקלאיים המשמשים רפתות, אורוות, לולים, חממות, וכיוצא באלה, למעט מחסנים ובתי אריזה	1.11 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 1.29 ש״ח)}} לכל מ״ר

חממות ובתי רשת	1.11 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 1.29 ש״ח)}} לכל מ״ר לבנייה עד 100 מ״ר, בתוספת 0.55 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2024, 0.65 ש״ח)}} לכל מ״ר נוסף מעל 100 מ״ר

3.	עבודות בניה ופיתוח בלא הקמת בניין	סלילת או הרחבת דרך, מדרכה או חניה פתוחה, לרבות גשרים וגשרונים וכן חפירה לצורך הקמתם	1.20 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 1.39 ש״ח)}} לכל מ״ר

3א.	שימוש חורג בקרקע או בבניין קיים	שינוי שימוש בקרקע או בבניין קיים בלא בנייה חדשה או תוספת בנייה	32.62 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 37.65 ש״ח)}} לכל מ״ר קרקע או שטח בנייה עד 2,000 מ״ר, בתוספת 1.30 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 1.4 ש״ח)}} לכל מ״ר נוסף מעל 2,000 מ״ר

4.	בניית מיתקנים הנדסיים או מבנים לתעשיה כבדה, או שימוש חורג במבנים או במיתקנים אחרים למטרות כאמור

(א) מיתקנים הנדסיים ומיתקני חקלאות	משאבות, מגדלי מים וסילוסים, בריכות, בורות, מיתקנים ובריכות לטיפול בביוב ובמים, מכלי דלק וגז לרבות תחנות שאיבה לטיפול בשפכים, מיתקני תקשורת פתוחים, לרבות מיתקנים תת־קרקעיים	3.60 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 4.18 ש״ח)}} לכל מ״ק

(ב) מאגרי מים וביוב לפי נפח המאגר	מאגרי מים וביוב בנפח של עד 3 מיליון מ״ק	0.12 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 0.14 ש״ח)}} לכל מ״ק

על כל מ״ק נוסף מעל 3 מיליון מ״ק	פטור

(ג) נמלים ותעשיה כבדה מקונסטרוקציות	שטחי נמל וכל מבנה תעשיה כבדה מקונסטרוקציות	1.20 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 1.39 ש״ח)}} לכל מ״ק

(ד) לוחות קולטי שמש במיתקן פוטו־וולטאי או בתחנת כוח סולרית בטכנולוגיה פוטו־וולטאית או תרמו־סולרית	מראות או משטחים אחרים המשמשים לריכוז וניצול אנרגיית השמש	1.17 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 1.36 ש״ח)}} לכל מ״ר עד 10,000 מ״ר, בתוספת 0.10 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 0.12 ש״ח)}} לכל מ״ר נוסף מעל 10,000 מ״ר.

5.	עבודות כריה וחציבה	(א) עבודות חציבה, כריה, חפירה או מילוי וכיוצא באלה, שלא למטרת הקמת בנין	1.20 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 1.39 ש״ח)}} לכל מ״ק

(ב) עבודות להכשרת אתרים להטמנה וטיפול בפסולת יבשה	0.11 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 0.13 ש״ח)}} לכל מ״ק

6.	התקנת כבלים, צנרת ותעלות שאינם חלק מהבניין ואינם משרתים אותו באופן ישיר	התקנה של – {{ש}} (1) צנרת לאספקת מים, ביוב ותיעול וניקוז; {{ש}} (2) צנרת להובלת נפט, גז וכיוצא באלה; {{ש}} (3) צנרת עילית; {{ש}} (4) כבלים בכל קוטר שהוא; {{ש}} לרבות התקנת תעלות, תאים, מעבירי מים, מגלשים, מכלים, תמיכות, אבזרים וכיוצא באלה, וכן חציבה, חפירה ומילוי לצורך כל אחת מן ההתקנות האמורות	1.20 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 1.39 ש״ח)}} לכל מ״א

7.	הקמת גדר	הקמת גדר – למעט גדר חקלאית או גדר ביטחון	1.20 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 1.39 ש״ח)}} לכל מ״ר

הקמת גדר ביטחון או גדר חקלאית	פטור

8.	עבודה מצומצמת ועבודות אחרות	לעבודה הטעונה היתר שלא נקבעה לה אגרה {{ח:פנימי|תוספת 3 סימן ד|בסימן זה}}	299.97 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 348.62 ש״ח)}}

לעבודה שלא נקבעה לה אגרה {{ח:פנימי|תוספת 3 סימן ד|בסימן זה}} ואושרה לגביה בקשה להיתר לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (היתר לעבודה מצומצמת)|תקנות עבודה מצומצמת}}	59.99 שקלים חדשים {{ח:הערה|(בשנת 2025, 69.72 ש״ח)}}

9.	מבנים הפטורים מאגרה	בתי תפילה	פטור

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשמ״ג־2, תשע״ו־2}}
{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 17א|תקנה 17א}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק א|חלק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף*|1.00|הגדרות|עוגן=תוספת 5 פרט 1.00}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 5|בחלק זה {{ח:הערה|[צ״ל: בתוספת זו]}}}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר“ – אתר ארכאולוגי או מבנה היסטורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר ארכאולוגי“ – אתר עתיקות או שטח המכיל עתיקות; לעניין זה, ”אתר עתיקות“ ו”עתיקות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק העתיקות|בחוק העתיקות, התשל״ח–1978}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הגורם האחראי“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} רשות העתיקות – באתר ארכאולוגי;
{{ח:תתת|(2)}} הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים – באתר {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|שחוק הגנים הלאומיים}} חל עליו;
{{ח:תתת|(3)}} באתר אחר – הרשות שבפיקוחה נמצא האתר, ובאין רשות כזאת – בעל הנכס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוות דעת של בעל מקצוע“ – חוות דעת לעניין {{ח:פנימי|תוספת 5|התוספת החמישית}}, שערך מהנדס או אדריכל הרשוי לפי {{ח:חיצוני|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות)|תקנות המהנדסים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק גנים לאומיים“ – {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה היסטורי“ – בניין או קבוצת בניינים או חלק מהם, לרבות סביבתם הקרובה, בעלי חשיבות היסטורית, לאומית, אדריכלית או ארכאולוגית, ושיש כוונה לפתחם, לשמרם או לשחזרם, לרבות בניין שנקבע לשימור בתכנית או שמיועד לכך בתכנית לשימור כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 4 פרט 2|בסעיף 2 לתוספת הרביעית לחוק}}, וכן אתר בעל ערך לאומי, אתר לאומי, אתר הנצחה וגן לאומי כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|בחוק גנים לאומיים}}, שהוכרזו בתכנית ככאלה, או שאושרו בתכנית ככאלה אף אם טרם הוכרזו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה עתיק“ – בניין היסטורי שנבנה במקורו בחומרים טבעיים כמו אבן, חומרי מליטה, חומרי מילוי וחומרים אחרים ואין בשלד שלו בטון, בטון מזוין, או פלדה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות העתיקות“ – רשות העתיקות שהוקמה {{ח:חיצוני|חוק רשות העתיקות|בחוק רשות העתיקות, התשמ״ט–1989}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות לשמירת הטבע“ – הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים, שהוקמה {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|בחוק גנים לאומיים}}.

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ב|חלק ב׳: אמצעי יציאה מהבניין}}

{{ח:סעיף*|2.01|הכשרת דרכי יציאה|עוגן=תוספת 5 פרט 2.01}}
{{ח:ת}} באתרים ארכאולוגיים ובמבנים היסטוריים יוכשרו דרכי יציאה במספר ובמידות הנדרשים למספר האנשים המרבי הצפוי לשהות במקום, בכפוף לקבוע {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.02|בפרט 2.02}} ובמגבלות {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.03|פרט 2.03}}.

{{ח:סעיף*|2.02|קביעת מקדם התפוסה בבניין או בחלק של בניין|עוגן=תוספת 5 פרט 2.02}}
{{ח:ת}} מקדם התפוסה בבניין או בחלק ממנו ייקבע בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3.03|פרט 3.03 בתוספת השניה}} ובשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מקדם התפוסה באולם לאסיפות שבו מושבים קבועים, ייקבע לפי כמות המושבים בפועל ובלבד שיישמרו המעברים הנדרשים {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.05|בפרט 2.05(ז)}} ורוחב מושב לא יפחת מהנקוב להלן:
{{ח:תתת|(א)}} ספסל רציף – 0.45 מ״ר למושב;
{{ח:תתת|(ב)}} כיסאות קבועים – לפי מספר הכיסאות הקבועים;
{{ח:תת|(2)}} השטח המינימלי לאדם באולם לאסיפות בעל צפיפות קהל גבוהה (אולמות הרצאה, אולמות תפילה, יציעים לקהל, מבואות לאולמי אסיפות) – 0.65 מ״ר;
{{ח:תת|(3)}} השטח המינימלי לאדם באולם לאסיפות בעל צפיפות קהל פחותה מזו שבאולם לפי פסקה (2) (אולמות תצוגה, חדרי ישיבות, במות וכיוצא באלה) – 1.5 מ״ר.

{{ח:סעיף*|2.03|הגבלת מספר אנשים|תיקון: תשס״ח|עוגן=תוספת 5 פרט 2.03}}
{{ח:תת|(א)}} המספר המרבי של בני אדם באתר לא יעלה על מקדם התפוסה המחושב לפי {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.02|פרט 2.02}}.
{{ח:תת|(ב)}} בבניין או בחלק ממנו המשורת במספר יציאות שבטור א׳ בטבלה שלהלן, יוגבל מספר בני האדם כמפורט בטור ב׳ לצדו:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} מספר היציאות	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} מספר בני האדם

(1)	1	60

(2)	2	750

ובלבד ששתי היציאות מובילות אל החוץ בלא שימוש במדרגות; בכל מקרה אחר יוגבל מספר בני האדם במקום ל־500

(3)	3	1,000

(4)	4 ויותר	לפי האמור {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.04|בפרט 2.04}}

{{ח:תת|(ג)}} בשטח מגודר הנמצא מחוץ לבניין ומיועד לאירוח קהל (להלן – שטח חוץ מגודר), אשר מספר בני האדם שבו עשוי לעלות על ממוצע של אדם אחד לכל 10 מ״ר של שטח חופשי לתנועת אדם, ואשר מספר בני האדם שבו עולה על 60, יש להבטיח שתי יציאות לפחות ל־1,000 בני האדם הראשונים ויציאה נוספת לכל 1,000 בני אדם נוספים או חלק מהם.
{{ח:תת|(ד)}} הגורם האחראי ינקוט אמצעים נאותים ויגביל את כמות האנשים באתר, בהתאם לאמור בפרט זה; קבעה הוועדה המקומית כי לא ניתן להעמיד מנגנוני פיקוח נאותים להגבלת כמות האנשים הנכנסים לאתר, יספק הגורם האחראי, בהוראת הוועדה המקומית, פתחי יציאה כנדרש בפרטי משנה (ב) ו־(ג), במידות הקבועות {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.05|בפרט 2.05}}.
{{ח:תת|(ה)}} רוחב היציאות, מידותיהן, מיקומן, ומרחקי המילוט יהיו לפי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.04|פרטים 2.04 עד 2.07}}.

{{ח:סעיף*|2.04|רוחב יציאות|עוגן=תוספת 5 פרט 2.04}}
{{ח:תת|(א)}} רוחב יציאה מחלקי בניין הנעשית –
{{ח:תתת|(1)}} במישור ובכבשים ששיפועם עד 1:10 – יחושב לפי 5 מ״מ לאדם;
{{ח:תתת|(2)}} באמצעות מדרגות וכבשים ששיפועם עולה על 1:10 – יחושב לפי 8 מ״מ לאדם.
{{ח:תת|(ב)}} רוחב היציאות משטח חוץ מגודר יהיה כקבוע {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.05|בפרט 2.05(י)}}.
{{ח:תת|(ג)}} היציאה מבניין או משטח חוץ מגודר תעמוד בהוראות {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.05|פרטים 2.05(א) עד (ג)}}.

{{ח:סעיף*|2.05|מידות מינימליות של דרכי יציאה|עוגן=תוספת 5 פרט 2.05}}
{{ח:תת|(א)}} רוחבו של פתח פנוי למעבר, בדרך יציאה מחלק של בניין, בין רכיבי בניין התוחמים אותו, הנמדד אופקית במקום הצר ביותר שממפלס הרצפה ועד גובה 1.98 מטר, לא יפחת –
{{ח:תתת|(1)}} מ־80 ס״מ נטו – אם הוא מיועד להכיל עד 50 אנשים;
{{ח:תתת|(2)}} מ־90 ס״מ נטו אם הוא מיועד להכיל יותר מ־50 אנשים.
{{ח:תת|(ב)}} רוחב פרוזדור ומעבר בדרך יציאה מחלק של בניין לא יפחת מ־90 ס״מ אם הוא מיועד להכיל עד 50 אנשים, ומ־110 ס״מ אם הוא מיועד להכיל יותר מ־50 אנשים.
{{ח:תת|(ג)}} גובה דרך יציאה לא יפחת מ־205 ס״מ, למעט גובה משקוף של דלת שיכול שיהיה 198 ס״מ.
{{ח:תת|(ד)}} אם אין זה מעשי להכשיר פתחי יציאה חדשים בתנאים המינימליים הקבועים בפרטי משנה (א) עד (ג), או שלפי חוות דעת הגורם האחראי לא ניתן לעשות כן משיקולי שימור, יותר השימוש בפתחי היציאה הקיימים, כפתחי יציאה, ובלבד שרוחבם בחלק הצר ביותר, אינו קטן מ־60 ס״מ; הותר השימוש בפתחי היציאה הקיימים בהתאם לתקנת משנה זו, רשאי המהנדס להגביל את מספר האנשים הרשאים לשהות בבניין בו זמנית, אף לפחות מ־50 אנשים.
{{ח:תת|(ה)}} כאשר רוחב מעברים ופרוזדורים או חלק מהפתחים באתר אינו בהתאם לאמור בפרטי משנה (א) ו־(ב) ואין זה מעשי להכשיר דרכי יציאה חדשות או שלפי חוות דעת הגורם האחראי, לא ניתן לעשות כן משיקולי שימור, יותר השימוש במעברים ובפרוזדורים קיימים שרוחבם 80 ס״מ לפחות, כדרכי יציאה.
{{ח:תת|(ו)}} כאשר גובה היציאות או חלק מהיציאות באתר אינו בהתאם להוראת פרט משנה (ג) ואין זה מעשי להכשיר את היציאות כנדרש, או שלפי חוות דעת הגורם האחראי, לא ניתן לעשות כן משיקולי שימור, רשאית הוועדה המקומית להתיר שימוש בדרכי יציאה נמוכות יותר כדרך יציאה; במקרה זה, תקבע הוועדה המקומית את כמות האנשים המותרת בחלק הבניין הנסמך על יציאה זו.
{{ח:תת|(ז)}} במקום לאסיפות שבו מושבים קבועים, רוחב המעברים הניצבים לשורה והמוליכים אל דרכי היציאה – כאשר המושבים הקיימים נותרים או משוחזרים, כחלק מהמצב המשומר – יכול שיהיה כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם המעבר גובל בשורות מושבים מצד אחד בלבד ומשרת עד 5 שורות – 60 ס״מ;
{{ח:תתת|(2)}} אם המעבר גובל בשורות מושבים מצד אחד בלבד ומשרת למעלה מ־5 שורות – 90 ס״מ;
{{ח:תתת|(3)}} אם המעבר גובל בשורות מושבים משני צדיו – 110 ס״מ.
{{ח:תת|(ח)}} במקום לאסיפות שבו אין מושבים קבועים, כמות המושבים בין המעברים ורוחב המעברים בין שורות מושבים, יהיו כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}; ואולם במקרה שהמושבים הקיימים נותרים או משוחזרים כחלק מהמצב המשומר, רשאית הוועדה המקומית, לבקשת הגורם האחראי, ליתן היתר אף אם לא קוימו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}}.
{{ח:תת|(ט)}} תאטראות, אמפיתאטראות, היפודרומים ושטחי חוץ מגודרים נוספים המכילים יציעי מושבים והמיועדים לעריכת מופעים, יהיו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}} המתייחסות ליציעי מושבים במגרשי ספורט; כאשר המושבים והמעברים הקיימים משומרים או משוחזרים, עליהם לעמוד בתנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} רוחב שורת מושבים, מדוד אופקית בין גב שורה לגב השורה שלפניה, לא יפחת מ־55 ס״מ לגבי מושבים בלא משענת גב, ומ־75 ס״מ לגבי מושבים עם משענת גב;
{{ח:תתת|(2)}} רוחב מעבר אנכי המוליך אל יציאה לא יפחת מהאמור בפרט משנה (ז); ואולם, לבקשת הגורם האחראי, הנתמכת בחוות דעת של בעל מקצוע, רשאית הוועדה המקומית להתיר שימוש במעברים אנכיים קיימים צרים מהקבוע בפרט המשנה האמור, ובתנאי שרוחבם לא יקטן מ־70 ס״מ וכמות המושבים שהם משרתים עונה על הוראות {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.04|פרט 2.04}};
{{ח:תתת|(3)}} אורך שורת מושבים מדוד בין מעברים אנכיים לא יעלה על 45 מטרים; אם לשורה מעבר מצדה האחד בלבד, לא יעלה אורכה של שורת המושבים על 15 מטרים;
{{ח:תתת|(4)}} לא יידרשו מעברים אנכיים בהתקיים כל התנאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המושבים בלא גב;
{{ח:תתתת|(ב)}} רוחב כל מדרך רגל בדרך המילוט (מושב, מעבר בין שורות וכדומה) הוא 30 ס״מ לפחות;
{{ח:תתתת|(ג)}} הפרש הגובה בין מפלסים סמוכים כלשהם בנתיב היציאה אינו עולה על 30 ס״מ;
{{ח:תתתת|(ד)}} מספר שורות המושבים במקום אינו עולה על 16 שורות.
{{ח:תת|(י)}} רוחב יציאה משטחי חוץ מגודרים, המיועדים להכיל עד 200 אנשים, לא יפחת מ־80 ס״מ; רוחב יציאה משטחי חוץ מגודרים המיועדים להכיל קהל בכמות של למעלה מ־200 אנשים עד 1,000 אנשים, לא יפחת מ־110 ס״מ; רוחב יציאה משטחי חוץ מגודרים המיועדים להכיל יותר מ־1,000 איש, לא יפחת מ־220 ס״מ.
{{ח:תת|(יא)}} באתרים המיועדים לקהל מבקרים לא יהיו בליטות או הפרעות אחרות ברצפת המעברים ובקירות המעברים ועד לגובה של 2.25 מטרים לפחות; כאשר משיקולי שימור, אין זה מעשי לקיים את הוראות פרט משנה זה, רשאית הוועדה המקומית להתנות את מתן ההיתר בנקיטת אמצעי זהירות מתאימים והתקנת שלטי אזהרה.

{{ח:סעיף*|2.06|מיקום יציאות|עוגן=תוספת 5 פרט 2.06}}
{{ח:תת|(א)}} היציאות מהבניין ימוקמו רחוק ככל האפשר זו מזו ובאופן שיבטיח מילוט חלופי וימזער את הסיכון של הילכדות בני אדם כתוצאה מחסימת אחת היציאות בזמן חירום ובמצבי בהלה.
{{ח:תת|(ב)}} באולמות המיועדים להכיל למעלה מ־400 אנשים, יופנו פתחי היציאה מהמקום אל שני מסלולי יציאה נפרדים.
{{ח:תת|(ג)}} פרט זה לא יחול על אתרים שאינם בניינים (נקבות, מנהרות, מערות, מוליכי מים וכדומה).

{{ח:סעיף*|2.07|מרחקי מילוט|עוגן=תוספת 5 פרט 2.07}}
{{ח:תת|(א)}} המרחק בין היציאה מבניין שהוא מבנה היסטורי או מחלק ממנו, עד לדרך מוצא בטוח, לא יעלה על 60 מטרים, כאשר המילוט אפשרי לשתי דרכי יציאה שונות.
{{ח:תת|(ב)}} במבנה המוגן כולו במערכת מתזים אוטומטית לכיבוי אש, מרחק המילוט האמור בפרט משנה (א) לא יעלה על 75 מטרים.
{{ח:תת|(ג)}} כאשר היציאה אפשרית בכיוון אחד בלבד, מרחק המילוט האמור בפרט משנה (א) לא יעלה על 15 מטרים.
{{ח:תת|(ד)}} במבנים בעלי מטעני אש נמוכים ובאישור רשות הכבאות, יותרו מרחקי מילוט כאמור בפרט משנה (א) של 100 מטרים כאשר המילוט אפשרי לשתי דרכי יציאה שונות, ושל 25 מטרים כאשר היציאה בכיוון אחד בלבד.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות פרט זה לא יחולו על שטחי חוץ פתוחים ועל אתרים שאינם בניינים (נקבות, מנהרות, מערות, מחילות, מוליכי מים וכיוצא באלה).

{{ח:סעיף*|2.08|דלתות בדרכי יציאה|עוגן=תוספת 5 פרט 2.08}}
{{ח:תת|(א)}} מידות מינימליות של דלתות בדרך יציאה יעמדו בתנאי {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.05|פרט 2.05}}.
{{ח:תת|(ב)}} דלתות בדרך יציאה ייפתחו פתיחה רגילה עם כיוון המילוט, למעט דלת קיימת בחלק מבניין או מאתר, המכיל לא יותר מ־50 אנשים, והמשמש למגורים או למשרדים שאינם בניין ציבורי כהגדרתו {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ח|בחלק ח׳ בתוספת השניה}}.
{{ח:תת|(ג)}} דלתות בדרכי יציאה, בחלקי בניין המשמשים להתקהלות בני אדם והמיועדים להכיל 100 אנשים או יותר, יצוידו במנעולי בהלה אופקיים.
{{ח:תת|(ד)}} השימוש בדלתות נגררות, נפתחות אוטומטית לפקודת עין אלקטרו־אופטית בדרכי מילוט המשמשות למעלה מ־10 אנשים, יותר רק אם יותקן בהן אלמנט בטיחות המבטיח את פתיחתן הרגילה תחת לחץ בן 220 ניוטון, המופעל על מישור הדלת.
{{ח:תת|(ה)}} דלתות מסתובבות יותרו כדרכי מילוט רק אם יצוידו במנגנון בטיחות המבטיח קריסת כנפי הדלתות והבטחת המעבר החופשי דרכן.

{{ח:סעיף*|2.09|פרוזדורים, מעברים וכבשים בדרכי יציאה|עוגן=תוספת 5 פרט 2.09}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לפגוע באמור {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.05|בפרט 2.05}}, רוחבם החופשי של פרוזדורים, מעברים וכבשים לא יפחת מ־90 ס״מ וגובהם החופשי לא יפחת מ־205 ס״מ.
{{ח:תת|(ב)}} שיפוע כבשים בדרכי יציאה לא יעלה על 10%, ואולם רשאית הוועדה המקומית לתת היתר לכבש קיים ששיפועו עד 17%, בתנאי שיהיה עשוי חומרי ריצוף מונעי החלקה ושיותקן מעקה או מאחז יד משני צדיו.

{{ח:סעיף*|2.10|מדרגות בדרכי יציאה|עוגן=תוספת 5 פרט 2.10}}
{{ח:תת|(א)}} רוחב מדרגות וגובה מזקף ראש במהלך מדרגות יהיו בהתאם למידות הקבועות {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.09|בפרט 2.09}}.
{{ח:תת|(ב)}} מבנה המדרגות בדרך מילוט יענה על הנדרש {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, ואולם רשאית הוועדה המקומית להתיר שימוש במדרגות קיימות כחלק מאמצעי היציאה גם אם המדרגות אינן עומדות בהוראות {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}} מבחינת השימוש בחומרים, אחידות המדרגות, כמות המדרגות במהלך, מבנה המדרגות וכיוצא באלה ובלבד שהוועדה המקומית תגביל את כמות האנשים המותרת בחלק הבניין המשורת במדרגות אלה.
{{ח:תת|(ג)}} במבנה היסטורי, יותר השימוש בחדר מדרגות קיים כדרך יציאה, אף אם לא מתקיימות בו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}}.
{{ח:תת|(ד)}} על חדר מדרגות במבנה היסטורי, הנדרש לפי {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}} לשמש כחדר מדרגות מוגן, יחולו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 5.05|פרט 5.05}}, נוסף על הוראות פרט זה.
{{ח:תת|(ה)}} מדרגות לולייניות ומדרגות טרפזיות קיימות, המשמשות לצורך גישה או מילוט, יוכלו להמשיך לשמש למטרה זו, ובלבד שאינן דרך המילוט היחידה בחלק זה של הבניין או אם כמות בני האדם בחלק הבניין שאותו הן משרתות אינה עולה על 30 אנשים.

{{ח:סעיף*|2.11|פתחים אחרים בדרכי יציאה|עוגן=תוספת 5 פרט 2.11}}
{{ח:ת}} בחלק בניין המיועד לכניסת קהל שאין זה מעשי להכשיר בו יציאות כנדרש בתקנות אלה או שלפי חוות דעת הגורם האחראי לא ניתן לעשות כן משיקולי שימור, רשאית הוועדה המקומית להתיר פתחי יציאת חירום שסיפם התחתון מוגבה עד 75 ס״מ מפני הרצפה, ובתנאי שמידת רוחב נטו של פתח פנוי למעבר ושל גובה הפתח לא יקטנו מ־70 ס״מ; במקרה זה, תקבע הוועדה המקומית את כמות האנשים המותרת בחלק הבניין הנדון.

{{ח:סעיף*|2.12|סולמות בדרכי יציאה|עוגן=תוספת 5 פרט 2.12}}
{{ח:ת}} בחלקי בניין קיימים, פתוחים לקהל, שהנגישות אליהם היא באמצעות סולם בלבד, רשאית הוועדה המקומית להתיר שימוש בסולם כדרך מילוט, ובלבד שיתקיימו התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} כמות בני האדם בחלק הבניין הנדון תוגבל עד 10 אנשים;
{{ח:תת|(2)}} הסולם ייבנה מחומרים בלתי דליקים;
{{ח:תת|(3)}} רוחבו של הסולם יהיה 40 ס״מ לפחות;
{{ח:תת|(4)}} המרחק האנכי בין שלביו לא יעלה על 30 ס״מ;
{{ח:תת|(5)}} בסולם ששיפועו עולה על 75°, חלקו של הסולם הגבוה מ־220 ס״מ מפני הרצפה ועד 105 ס״מ מעל השלב העליון של הסולם, יוגן בכלוב נגד נפילה שקוטרו לא יעלה על 73 ס״מ;
{{ח:תת|(6)}} סולם גבוה מ־4 מטרים יחולק לקטעים עם משטחי ביניים, כך שגובה כל מקטע לא יעלה על 4 מטרים;
{{ח:תת|(7)}} גובהו הכולל של הסולם לא יעלה על 8 מטרים.

{{ח:סעיף*|2.13|הארה ושילוט דרכי יציאה|עוגן=תוספת 5 פרט 2.13}}
{{ח:תת|(א)}} דרכי יציאה ישולטו בשלטי הכוונה, המבטיחים התמצאות אוכלוסיית המקום עד אל מחוץ לאתר; השלטים יהיו שלטי ”יציאה“ כנדרש {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} או שלטים גרפיים מתאימים באישור הוועדה המקומית; השלטים יותקנו כך שייראו בבירור בנתיבי היציאה ומעל פתחי היציאה; בבניין ובחלקי בניין המרחק מכל מקום בנתיב יציאה ועד לשלט סמוך לא יעלה על 30 מטרים; ואולם אין חובה להתקין שלטי הכוונה בהתקיים אחד מן התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} מדובר ביציאה מחדר או מחלל כלשהו, אשר על פי הוראות הדין או {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}} מחייבים יציאה אחת בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} מדובר בדלתות יציאה חיצוניות ראשיות, אשר הוועדה המקומית אישרה כי ניתן לזהותן בבירור כדלת יציאה.
{{ח:תת|(ב)}} שילוט הכוונה בבניין ובחלקי בניין יואר בתאורת התמצאות.
{{ח:תת|(ג)}} דרכי יציאה בבניין וחלקי בניין יוארו בתאורת התמצאות.
{{ח:תת|(ד)}} בחלקי בניין הפתוחים לקהל מבקרים, תאורת התמצאות תבטיח עוצמת הארה ממוצעת של 10 לוקס – מדוד על פני רצפת המעברים; גופי תאורת ההתמצאות יתאימו לנדרש בתקן ישראלי ת״י 20 חלק 2.22 – מנורות לתאורת חירום.
{{ח:תת|(ה)}} בחלקי בניין שבהם אין זה מעשי לעמוד בהוראות פרט זה, או שלפי חוות דעת הגורם האחראי, לא ניתן לעשות כן משיקולי שימור, יוגבל ביקור הקהל לשעות היום בלבד – באישור הוועדה המקומית; ואולם במקרים מיוחדים, רשאית הוועדה המקומית, לפי בקשת הגורם האחראי הנתמכת בחוות דעת של בעל מקצוע, להורות על נקיטת אמצעים חלופיים שבכוחם להבטיח את התמצאות הקהל, כפי שפורטו בחוות דעת של בעל מקצוע, כגון שלטי אזהרה או הצבת מדריכי דרך נושאי פנסים.

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ג|חלק ג׳: הגנה מפני נפילה}}

{{ח:סעיף*|3.01|אמצעים למניעת נפילה|עוגן=תוספת 5 פרט 3.01}}
{{ח:ת}} בכל מקום שבו קיימת סכנת החלקה או נפילה, יינקטו אמצעי בטיחות כקבוע {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ג|בחלק זה}}; נוסף על כך לפי הצורך, יותקנו שלטי התראה מתאימים ויוצבו בכניסה לאתר ובאזור שבו קיימת הסכנה; שלטי האזהרה יהיו שלטים פקטוגרפיים וילוו כתובות בשפות עברית, ערבית ואנגלית.

{{ח:סעיף*|3.02|מניעת החלקה|עוגן=תוספת 5 פרט 3.02}}
{{ח:ת}} בכל מקום שבו קיימת סכנת החלקה, יינקטו אמצעים נאותים למניעת החלקה כגון חספוס פני השטח, דירוג מעברים תלולים, ניקיון שוטף מאגרגטים דקים וחומרים מחליקים אחרים; לעניין זה, ”סכנת החלקה“ – סכנת החלקה, מעידה או נפילה, כתוצאה ממצבם של פני השטח, אם בשל היותם חלקים, או בשל תלילותם או כל סיבה דומה.

{{ח:סעיף*|3.03|מאחזי יד ומעקים|עוגן=תוספת 5 פרט 3.03}}
{{ח:תת|(א)}} ככלל, יותקנו מאחזי יד בכל מקום שבו קיימת סכנת החלקה; כן יותקנו מעקים בכל מקום שבו קיימת סכנת נפילה של 2 מטרים או יותר; בחלקי בניין נגישים לקהל יותקנו מעקים בכל מקום שבו ההפרש בין מפלסים סמוכים עולה על 75 ס״מ.
{{ח:תת|(ב)}} במקומות שבהם אין זה מעשי להתקין מעקה או מסעד יד או שלא ניתן לעשות כן משיקולי שימור, רשאית הוועדה המקומית, לפי בקשת הגורם האחראי, הנתמכת בחוות דעת של בעל מקצוע, לאשר נקיטת אמצעים חלופיים להתראה ולשמירה על הבטיחות.

{{ח:סעיף*|3.04|מבנה המעקה|עוגן=תוספת 5 פרט 3.04}}
{{ח:תת|(א)}} במעקים חדשים שהתקנתם נדרשת כאמור {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 3.03|בפרט 3.03}}, יתקיימו דרישות התקנים הישראליים ת״י 1142 מעקים ומסעדים (להלן – ת״י 1142) ות״י 2142 בטיחות בשטחים פתוחים – פתרונות להפרשי גבהים: פתרונות באזורים מבונים – לפי העניין; ואולם לפי בקשת הגורם האחראי, רשאית הוועדה המקומית לאשר התקנת מעקים משוחזרים או מעקים המהווים המשך ישיר למעקים הקיימים, גם אם אינם עונים על דרישות התקנים האמורים.
{{ח:תת|(ב)}} לא תידרש התאמתם של מעקים קיימים, שהותקנו על פי תקנות, תקנים או כללי מקצוע מקובלים, לתקן ישראלי ת״י 1142 העדכני; על הגורם האחראי לבחון את התאמת המעקים בכל מקרה של שינויים בתנאי המקום, שינוי שימוש במקום, פתיחת מבנים ואתרים לביקורי קהל, גידול בכמות מבקרים ובתדירות הביקורים וכיוצא באלה.

{{ח:סעיף*|3.05|ספי חלונות|עוגן=תוספת 5 פרט 3.05}}
{{ח:ת}} לבקשת הגורם האחראי, רשאית הוועדה המקומית להתיר סף חלון קיים בגובה 75 ס״מ או יותר.

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ד|חלק ד׳: יציבות אתרים}}

{{ח:סעיף*|4.01|הגדרות|עוגן=תוספת 5 פרט 4.01}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ד|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוח ביסוס“ – דוח שהכין מהנדס הביסוס, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 4.06|פרט 4.06(6)(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוח סיכום“ – דוח שהכין מהנדס התכנון, המוגש לוועדה המקומית עם סיום העבודות, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 4.09|פרט 4.09(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוח פיקוח“ – דוח לפי {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 4.09|פרט 4.09(א)}} שבו מאשר מהנדס התכנון כי עבודות החיזוקים בוצעו בפיקוחו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מהנדס ביסוס“ – מהנדס רשוי במדור הנדסה אזרחית, שהעסקתו אושרה בידי מהנדס התכנון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מהנדס ביצוע“ – מהנדס רשוי במדור הנדסה אזרחית בעל ניסיון מוכח של 5 שנים לפחות, כאחראי לביצוע השלד בעבור שיקום מבנים עתיקים או אתרים ארכאולוגיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מהנדס תכנון“ – מהנדס רשוי במדור הנדסה אזרחית בעל ניסיון מוכח של 5 שנים לפחות בתכנון שלד ובשיקום מבנים עתיקים או אתרים ארכיאולוגיים.

{{ח:סעיף*|4.02|קביעת מהנדס תכנון|עוגן=תוספת 5 פרט 4.02}}
{{ח:ת}} לכל מבנה עתיק ואתר ארכיאולוגי ימונה מהנדס תכנון, שיהיה אחראי על תכנון השלד באתר, לצורך הגשת הבקשה להיתר לפי {{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת זו}}.

{{ח:סעיף*|4.03|הגדרת תנאי מחייב לכניסת מבקרים למבנה או לאתר|עוגן=תוספת 5 פרט 4.03}}
{{ח:ת}} כניסת מבקרים למבנה עתיק או לאתר ארכיאולוגי, תותר רק לאחר אישורה של הוועדה המקומית כי נעשו הבדיקות הנדרשות לקביעת היציבות של הבניין על חלקיו, נעשו כל הפעולות והחיזוקים הנדרשים, כפי שהורה מהנדס התכנון, והבניין הותאם לייעודו.

{{ח:סעיף*|4.04|תקנים ישראליים מחייבים בנושא עומס|עוגן=תוספת 5 פרט 4.04}}
{{ח:ת}} יציבות הבניין תיבדק בידי מהנדס תכנון לעומסים כמתחייב בתקנים ישראליים ת״י 412 עומסים במבנים: עומסים אופיינים, ת״י 413 תכן עמידות מבנים ברעידות אדמה ות״י 414 עומסים אופיינים בבניינים: עומס רוח; חריגה מתקנים אלה תותר בכפוף להתייחסות ובדיקה לפי מידע הקיים בארץ ובעולם, תוך יצירת מצב של פעולה משותפת ככל האפשר של כל האלמנטים במבנה, המשתתפים בייצוב המבנה.

{{ח:סעיף*|4.05|הגדרת שיטות לביצוע חיזוקים במבנה או באתר|עוגן=תוספת 5 פרט 4.05}}
{{ח:ת}} כל תיקון, שינוי, חיזוק או פעולה אחרת שמהנדס התכנון הורה כי יש לבצעה, לרבות בחירת החומרים שמשמשים לביצוע פעולות אלה, יבוצע בשיטות העונות לנוהלי הגורם האחראי המפורסמים על פי חוק, ובהתאם להוראות כל דין וזאת תוך הקפדה על פגיעה מינימלית במבנה או באתר, והבטחת המשכיות ורציפות של אלמנטים והחומר המרכיב את שלד הבניין.

{{ח:סעיף*|4.06|תנאים לתחילת שימוש באתר|עוגן=תוספת 5 פרט 4.06}}
{{ח:ת}} כתנאי לקבלת היתר לשימוש באתר ולכניסת מבקרים אליו, על מהנדס התכנון לבצע סקר הנדסי פיזי כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} הגדרת המבנה הקיים של השלד על ידי עריכת תכנית המבוססת על מדידה מדויקת של הבניין או האתר בקנה מידה של לפחות 1:100, כולל הסביבה הקרובה;
{{ח:תת|(2)}} הכנת חתכים שבהם תובהר הגאומטריה של הבניינים, הקירות, התקרות וחלקים אחרים, תוך שימת דגש על קירות המשמשים כקירות תומכים ובחינת מערכת העומסים המשותפת של התומך והנתמכים;
{{ח:תת|(3)}} הגדרת כל חלקי הבניין או האתר, כדלקמן:
{{ח:תתת|(א)}} קירות – סוג אבן (לדוגמה אבן כורכרית) וסוג בניה (לדוגמה בניה בשורות פוגות אופקיות);
{{ח:תתת|(ב)}} תקרות (גאומטריה – לדוגמה כיפות);
{{ח:תתת|(ג)}} חומרי בניה של הבניין (לדוגמה, לבנים עם חומרי מליטה);
{{ח:תת|(4)}} ניתוח יציבות הבניין על סמך התכנית שנבנתה, כאמור בפסקה (1) והגדרת חלקי הבניין או האתר, כאמור בפסקאות (1) עד (3) וזיהוי בעיות יציבות;
{{ח:תת|(5)}} הגדרת המצב הפיזי של הבניין או האתר לפני החיזוק והשיקום, לרבות סימון על גבי התכנית ועל גבי חזיתות וחתכים, של סדקים קיימים, מקומות שנתגלו בהם שקיעות, חלקים רופפים, חלקי בניין שהתמוטטו בעבר ושוקמו וכל דבר בעל עניין הקשור ליציבות הבניין;
{{ח:תת|(6)}} עריכת תהליך של הגדרת ביסוס קיים, וקביעת ביסוס דרוש בידי מהנדס ביסוס כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} חפירות קידוחי ניסיון, חקירות על תכונות הקרקע, הכל כנדרש בתקן ישראלי ת״י 940 ביסוס בניינים למבנים חדשים, ולפי הגדרתו של מהנדס הביסוס, אשר יפקח על חפירות הניסיון, קידוחי הניסיון וחקירות הקרקע ויהיה אחראי על בדיקת התוצאות וניתוחן;
{{ח:תתת|(ב)}} סיכום עבודת מהנדס הביסוס בדוח ביסוס, אשר יורכב משלושה חלקים כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(1)}} '''ממצאים''' – שבו יפורטו ממצאי הבדיקות:
{{ח:תתתתת|(א)}} בדיקות הקרקע שבוצעו;
{{ח:תתתתת|(ב)}} תיאור הבניין;
{{ח:תתתתת|(ג)}} חתכי הקרקע שנמצאו בחפירות ובקידוחים;
{{ח:תתתתת|(ד)}} הימצאותם של מים בבניין או באתר;
{{ח:תתתתת|(ה)}} כל ממצא נוסף המהווה גורם משפיע על ביסוס הבניין או האתר;
{{ח:תתתת|(2)}} '''הערכות''' – שבו יפורטו הערכותיו של מהנדס הביסוס לאור ממצאי הבדיקה:
{{ח:תתתתת|(א)}} הערכה לגבי הביסוס הקיים;
{{ח:תתתתת|(ב)}} הערכה לגבי יציבות הבניין או האתר;
{{ח:תתתתת|(ג)}} הערכה לגבי מקדמי הביטחון הקיימים;
{{ח:תתתת|(3)}} '''הנחיות ודרישות''' – בהתאם להערכת מהנדס הביסוס:
{{ח:תתתתת|(א)}} דרישות לחיזוק הביסוס;
{{ח:תתתתת|(ב)}} דרישות לחיזוק הקרקע;
{{ח:תתתתת|(ג)}} תסבולת קרקע קיימת;
{{ח:תתתתת|(ד)}} כל דרישה שמהנדס הביסוס מניח שנדרשת ליציבות הבניין או האתר;
{{ח:תת|(7)}} דוח הביסוס יועבר למהנדס התכנון וישמש כמידע להחלטתו של מהנדס התכנון בנוגע לתכנון השלד ולקביעת הפעולות הנדרשות.

{{ח:סעיף*|4.07|בדיקת חוזק פלדה בשלד|עוגן=תוספת 5 פרט 4.07}}
{{ח:תת|(א)}} בניינים שבהם משמשים חלקי פלדה כחומר קונסטרוקטיבי ראשי (פרופיל פלדה, ברזל לזיון בטונים וכדומה), יבוצעו בדיקות לסיווג הפלדה ומצבה (רמת הקורוזיה) ובדיקת הבליה של חלקי הבטון; בדיקות אלה יבוצעו במעבדה מאושרת לבדיקות הרכב פלדה; על בסיס תוצאות הבדיקות יערוך מהנדס התכנון חישובים מתאימים ויבדוק את מקדמי הביטחון הקיימים, דפורמציות ואורך קיים של הפלדה.
{{ח:תת|(ב)}} בכל מקרה של חריגה מן התקנים הקבועים לגבי מבנים חדשים או במקרה שרמת הקורוזיה של הפלדה אינה עונה על דרישות הקיום של המבנה ל־50 שנים נוספות לפחות, יגדיר מהנדס התכנון את התיקונים הנדרשים בקונסטרוקציה ובחלקי הפלדה.

{{ח:סעיף*|4.08|הנחיות לחיזוק השלד|עוגן=תוספת 5 פרט 4.08}}
{{ח:ת}} מהנדס התכנון יכין תכנית קונסטרוקציה ובה יפורטו הפעולות והעבודות לשיקום האתר, ייצוב יסודות, חיזוק קירות, חיזוק חלקים רופפים וכיוצא בזה; עבודות אלה יתואמו ויאושרו בידי הוועדה המקומית, בהתאם להוראות הדין.

{{ח:סעיף*|4.09|אחריות מהנדס הביצוע במהלך עבודות החיזוק ובסיומן|עוגן=תוספת 5 פרט 4.09}}
{{ח:תת|(א)}} במהלך ביצוע עבודות החיזוק יפקח מהנדס הביצוע על ביצוע החיזוקים, יבצע מעקב שוטף אחר העבודות ויהיה אחראי להכנת דוחות פיקוח; מהנדס הביצוע יפעל תוך שיתוף פעולה עם מהנדס התכנון.
{{ח:תת|(ב)}} עם סיום כל עבודות החיזוק יערוך מהנדס הביצוע דוח סיכום המפרט את הפעולות שבוצעו, ומאשר כי כולן בוצעו לפי תכנונו של מהנדס התכנון; כמו כן יאשר מהנדס הביצוע בכתב כי הבניין יציב, תקין וראוי לשימוש מבחינת יציבות כל חלק מהבניין או האתר ומבחינת היציבות הכוללת של הבניין או האתר, וכי לפי בדיקות שנערכו בבניין או באתר בפיקוחו, המקום ערוך לקליטת קהל באופן סדיר.

{{ח:סעיף*|4.10|מסמכים מחייבים לקבלת היתר|עוגן=תוספת 5 פרט 4.10}}
{{ח:ת}} לבקשה להיתר לאכלוס בניין או אתר ציבורי, לאחר ביצוע עבודות לפי {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ד|חלק זה}}, המוגשת לוועדה המקומית, יצורפו המסמכים המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} תכנית מדידה של האתר, כולל חתכים וחזיתות; על גבי התכנית יצוין המידע המגדיר את המצב הפיזי של הבניין או האתר;
{{ח:תת|(2)}} דוח ביסוס;
{{ח:תת|(3)}} דוחות בדיקת סיווג פלדה ומצבה (רמת הקורוזיה) ודוחות בדיקת הבליה של חלקי הבטון – לגבי בניינים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 4.07|בפרט 4.07}};
{{ח:תת|(4)}} תכניות קונסטרוקציה שהוכנו לצורך חיזוק המבנה, קירות או חלקים אחרים;
{{ח:תת|(5)}} דוחות פיקוח;
{{ח:תת|(6)}} תכנית תחזוקתית;
{{ח:תת|(7)}} דוח סיכום.

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ה|חלק ה׳: הגנה מפני אש}}

{{ח:סעיף*|5.01|שימוש בחומרי בניה (בניה חדשה)|עוגן=תוספת 5 פרט 5.01}}
{{ח:תת|(א)}} חומרי בניה שבהם ייעשה שימוש בבניה חדשה יעמדו בתקן ישראלי ת״י 921 השימוש בחומרי בניה לפי תגובותיהם בשריפה (להלן – ת״י 921).
{{ח:תת|(ב)}} בבניין או בחלקו בו קיימים חומרי בניה וגמר דליקים, אשר לא מתקיימת בהם דרישת תקן ישראלי, ת״י 921, תקבע הוועדה המקומית לאחר התייעצות עם רשות הכבאות, את הצורך והאמצעים שיש לנקוט להפחתת סיכון האש, תוך שקילת הגנה על האתר במקרה אש בלא פגיעה בערך ההיסטורי של האתר.

{{ח:סעיף*|5.02|הגנה על שלד הבניין|עוגן=תוספת 5 פרט 5.02}}
{{ח:ת}} הגנה מפני אש של חלקי שלד בבניין חדש תיעשה בהתאם {{ח:פנימי|תוספת 2|לתוספת השניה}}; בחלקים הקיימים של שלד הבניין תקבע הוועדה המקומית, לאחר התייעצות עם רשות הכבאות, את הצורך והאמצעים להגנתם מפני אש תוך שקילת הגנה על האתר במקרה של אש, בלא פגיעה בערך ההיסטורי של האתר.

{{ח:סעיף*|5.03|הגנה מפני התפשטות אש בבנין|עוגן=תוספת 5 פרט 5.03}}
{{ח:ת}} הצורך בהגנה על האתר מפני התפשטות אש, ואופן השגת ההגנה, לרבות הפרדת קומות כאגפי אש נפרדים, חלוקה בתוך קומות לאגפי אש, והגנה על מעברים אנכיים במבנה וכדומה, ייקבעו בידי הוועדה המקומית, לאחר התייעצות עם רשות הכבאות, תוך שקילת הגנה על האתר במקרה אש ואי־פגיעה בערך ההיסטורי של האתר.

{{ח:סעיף*|5.04|חדר מדרגות מוגן|עוגן=תוספת 5 פרט 5.04}}
{{ח:ת}} על חדר מדרגות קיים בבניין היסטורי, שנדרש, בשל גובה הבניין או סוגו, ובהתאם {{ח:פנימי|תוספת 2|לתוספת השניה}}, לשמש חדר מדרגות מוגן כמשמעותו {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7.00.01|בפרט 7.00.01 בתוספת השניה}}, יחולו ההוראות האלה:
{{ח:תת|(1)}} חלל חדר המדרגות יכול שיהיה משותף עם חללי עזר קיימים סמוכים כגון מבואה קומתית, פירי מעלית, שירותים וכיוצא באלה, בתנאי שאין בהם סיכוני אש מיוחדים (להלן – חלל מוגן אש); לעניין זה, לוחות חשמל לא ייחשבו כבעלי סיכון אש מיוחד;
{{ח:תת|(2)}} חלל מוגן אש יופרד משאר שטחי הקומה הגובלים בו, בקירות עמידי אש –
{{ח:תתת|(א)}} למשך שעה אחת לפחות – בבניינים נמוכים ובחדרים הקושרים עד 4 קומות:
{{ח:תתת|(ב)}} למשך שעתיים לפחות – בבניינים גבוהים ובחללים הקושרים למעלה מ־4 קומות;
{{ח:תת|(3)}} פתחים בקירות פנים יוגנו בדלתות אש, מדפי אש או שייאטמו כנדרש למניעת מעבר אש אל החלל המוגן;
{{ח:תת|(4)}} בראש החלל מוגן האש יותקנו פתחי שחרור עשן בגודל 8% משטח החלל, או שתותקן בו מערכת בקרת עשן חלופית, שתאשר רשות הכבאות;
{{ח:תת|(5)}} בחלל המוגן לא ייעשה שימוש בחומרים דליקים ובסיכוני אש, ואולם חומרי גמר דליקים שאין להחליפם בשל שיקולי שימור יטופלו בחומרים מעכבי התפשטות אש, כקבוע {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 5.01|בפרט 5.01}};
{{ח:תת|(6)}} מעקים קיימים יענו על דרישות {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ג פרט 3.04|פרט 3.04}}; יותר שימור ושחזור אלמנטי עץ במעקה תוך טיפול בהם בחומרים מעכבי התפשטות אש – הכל כפי שתורה הוועדה המקומית לאחר התייעצות עם רשות הכבאות, תוך שקילת ההגנה על האתר במקרה אש ואי־פגיעה בערך ההיסטורי של האתר.

{{ח:סעיף*|5.05|אמצעי גילוי וכיבוי ופינוי מאמצעים דליקים|עוגן=תוספת 5 פרט 5.05}}
{{ח:תת|(א)}} באתר יותקנו אמצעים לגילוי וכיבוי אש בכפוף לקביעת רשות הכבאות ובאישור הוועדה המקומית.
{{ח:תת|(ב)}} באתרים פתוחים יש לשמור על ניקיון האתר ופינויו מחומרים דליקים כגון פסולת, גזם וכיוצא באלה.

{{ח:סעיף*|5.06|שימושים מיוחדים|עוגן=תוספת 5 פרט 5.06}}
{{ח:תת|(א)}} חלקי האתר המהווים, מעצם טבעם, סיכון מיוחד לרבות מחסנים, מטבחים, חדרי מכונות, חדרי חשמל, וחדרים שבהם מאוחסנים או נעשה שימוש בחומרים מסוכנים, יופרדו הפרדת אש משטחי בניין סמוכים ויתוחמו באופן שלא תותר אליהם כניסת מבקרים; סידורי הבטיחות בהם ייקבעו בידי הגורם האחראי באישור רשות הכבאות.
{{ח:תת|(ב)}} לא יינתן היתר למקום אסיפות באתר הנמצא במרחק של פחות מ־30 מטרים ממקום המשמש לאחסנה או לייצור של חומרים רעילים, מתלקחים, רדיואקטיביים מסוכנים וכדומה, אלא אם כן התקבל על כך אישור מנציג השר להגנת הסביבה בוועדה המחוזית לתכנון ולבניה שבמרחבה מצוי האתר.

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ו|חלק ו׳: מערכות חשמל}}

{{ח:סעיף*|6.01|הגדרות|עוגן=תוספת 5 פרט 6.01}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ו|בחלק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החשמל“ – {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל, התשי״ד–1954}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן חשמל“ – כל מיתקן המוזן בחשמל, בין אם ממקור קבוע, כגון חברת החשמל לישראל בע״מ, ובין אם ממקור ארעי או נייד, כגון גנרטור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מהנדס חשמל“ – מי שהוא בעל רישיון חשמלאי בודק מסוג 3 בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (רישיונות)|לתקנות החשמל (רישיונות), התשמ״ה–1985}}.

{{ח:סעיף*|6.02|הגדרת תנאים מחייבים לכניסת מבקרים לאתר|עוגן=תוספת 5 פרט 6.02}}
{{ח:תת|(א)}} על כל מיתקן חשמל יחולו הוראות הבטיחות שבתקנות שהותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל}} (להלן – תקנות החשמל).
{{ח:תת|(ב)}} מהנדס חשמל יגדיר, לגבי כל מיתקן חשמל, מהן הבדיקות הנדרשות לצורך קבלת אישור לפתיחת האתר לכניסת קהל, לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|חוק החשמל}} ולפי תקן אירופי EN 61557 – SAFETY IN LOW VOLTAGE DISTRIBUTION ELECTRICAL – חלקים 1 עד 8 משנת 1997 או תקן ישראלי המקביל לו, כפי שיהיה בתוקף ביום הבדיקה.
{{ח:תת|(ג)}} כל תיקון, הוספה או שיפוץ של מערכות החשמל והתאורה יבוצע בהתאם לתקנות החשמל כפי שיהיו בתוקף ביום התכנון, ובהתאם לדרישות הרשויות המוסמכות לגבי אתר פתוח לקהל.
{{ח:תת|(ד)}} התכנון והביצוע יאושרו בידי מהנדס חשמל, בלא קשר לגודל החיבור באמפרים.

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ז|חלק ז׳: מערכות אוורור ומיזוג אוויר}}

{{ח:סעיף*|7.01|איוורור|עוגן=תוספת 5 פרט 7.01}}
{{ח:תת|(א)}} בבניין או בחלקו המיועד לקהל, יש להבטיח פתחים בשיעור של 1:20 משטח האולם שבו שוהה הקהל.
{{ח:תת|(ב)}} בבניין שבו לא ניתן להבטיח כמות פתחים כקבוע בפרט משנה (א), תותקן מערכת אלקטרו־מכנית אשר תבטיח 7 ליטרים לדקה לאדם של אוויר צח, לחלק האתר הנדון; הוראה זו לא תחול באתרים שאינם בניין.
{{ח:תת|(ג)}} החליטה הוועדה המקומית לפטור את הגורם האחראי מקיום הוראות פרט זה, בהתאם לסמכותה הקבועה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה)#סעיף 57|בתקנה 17א}}, ישולט האתר בשלט אזהרה מתאים המתריע על איוורורו הלקוי, כמות הקהל באתרים מסוג זה תוגבל לפי הוראת הוועדה המקומית.

{{ח:סעיף*|7.02|מיזוג אוויר|עוגן=תוספת 5 פרט 7.02}}
{{ח:ת}} מערכות מיזוג אוויר המותקנות באתר יעמדו בתנאי תקן ישראלי, ת״י 1001 חלק 1 – בטיחות אש בבניינים: מערכות מיזוג אוויר ואוורור.

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ח|חלק ח׳: מיתקני תברואה}}

{{ח:סעיף*|8.01|התקנת מיתקני תברואה|עוגן=תוספת 5 פרט 8.01}}
{{ח:ת}} מיתקני תברואה יותקנו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}} וההל״ת.

{{ח:סעיף*|8.02|מספר מיתקני התברואה|עוגן=תוספת 5 פרט 8.02}}
{{ח:ת}} במקומות המיועדים לביקורי קהל יש להעמיד לרשות הקהל קבועות, ברזי רחצה ומיתקני שתיה בכמות ובמיקום הקבועים בהל״ת או בכמות או במיקום אחרים כפי שתורה הוועדה המקומית לאחר שקיבלה חוות דעת ממהנדס למיתקני תברואה.

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ט|חלק ט׳: סידורים מיוחדים לנכים}}

{{ח:סעיף*|9.01|התקנת סידורים מיוחדים לנכים|עוגן=תוספת 5 פרט 9.01}}
{{ח:ת}} אתר שהוא בניין ציבורי כהגדרתו {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8.01|בפרט 8.01 בתוספת השניה}} וכן אתר הפתוח לביקור הציבור, יחויב בהתקנת סידורים מיוחדים לנכים, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}}.

{{ח:סעיף*|9.02|פטור מהתקנת סידורים מיוחדים לנכים|עוגן=תוספת 5 פרט 9.02}}
{{ח:ת}} הוועדה המקומית תהא רשאית, לבקשת הגורם האחראי, לפטור אתר מסוים מהתנאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, לעניין סידורים מיוחדים לנכים, כולם או מקצתם ובלבד שיותנה ההיתר כאמור, בקיום התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} במסגרת שיקול דעתה, תפעל הוועדה המקומית מתוך מגמה לאפשר נגישות נוחה לנכים במידה המרבית האפשרית, תוך שמירת הערך ההיסטורי של האתר;
{{ח:תת|(2)}} לא תיעתר הוועדה המקומית לבקשת הגורם האחראי לפטור אתר שלם מקיום הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}}, אם ניתן לאפשר גישה לנכים בחלקים מסוימים ממנו; נקבע בחוות הדעת כי ניתן לספק נגישות לנכים בחלק מסוים של האתר, תחייב הוועדה המקומית התקנת הסידורים הנדרשים לאותו חלק של האתר, אלא אם כן לדעת הוועדה המקומית החלק האמור מזערי ביחס לאתר כולו או אם לדעת הוועדה המקומית לא ניתן לאפשר כלל כניסה לאדם נכה או שיש בכך לסכן נכים בכניסתם לאתר;
{{ח:תת|(3)}} להבטחת נגישות הנכים באתר ובמטרה להבטיח את עצמאותם המרבית, רשאית הוועדה המקומית לדרוש ורשאי הגורם האחראי להציע, התקנת אמצעים טכניים חלופיים, תחת אמצעים המחויבים על פי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}};
{{ח:תת|(4)}} באתר או בחלק ממנו, אשר לפי החלטת הוועדה המקומית לא חלות לגביו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}}, יציב הגורם האחראי, במקום בולט לעין בכניסה לאתר ובכניסה לכל חלק ממנו אשר אין בו נגישות לנכים, שלטי אזהרה והסבר המתריעים על המגבלות, הקשיים והסכנות הצפויים לנכים במקום.

{{ח:סעיף*|9.03|אמצעי מילוט|עוגן=תוספת 5 פרט 9.03}}
{{ח:תת|(א)}} באתר בעל נגישות לנכים, שקיימת בו חובה ליצור אמצעי מילוט לקהל, יובטחו אמצעי מילוט מתאימים לנכים; הוועדה המקומית רשאית לאשר פתרונות וחלופות שונים שיציע בעניין זה הגורם האחראי, לרבות יצירת שטחי מפלט, שבהם יוכלו נכים לשהות בבטחה עד לחילוצם במידת הצורך.
{{ח:תת|(ב)}} בפרט זה, ”שטח מפלט“ – אזור מוגן המבטיח את הגנתם של השוהים בו מפני סיכונים אפשריים, כגון אש, הצפה והתמוטטות, הממוקם בצמוד לנתיב חילוץ (חדרי מדרגות, פירי מעליות וכדומה), או באזור המאפשר חילוץ נכה בידי צוותי הצלה; ואולם לא ימוקם שטח מפלט באופן המהווה הפרעה לדרכי היציאה של הקהל; כמו כן, יותקנו בשטח מפלט אמצעי תקשורת והדרכה מתאימים, והוא ישולט באמצעות שלט מכוון ומזהה.

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק י|חלק י׳: דרכי גישה, הכוונה וחניות}}

{{ח:סעיף*|10.01|דרכי גישה|עוגן=תוספת 5 פרט 10.01}}
{{ח:ת}} באתר יובטחו דרכי גישה לרכב חירום, בהתאם לדרישות של רשות הכבאות.

{{ח:סעיף*|10.02|מקומות חניה|עוגן=תוספת 5 פרט 10.02}}
{{ח:ת}} הגורם האחראי יתקין באתר מקומות חניה בהתאם לדרישת הוועדה המקומית, וזאת על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה)|בתקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה), התשמ״ג–1983}}.

{{ח:סעיף*|10.03|תכנון והכוונת תנועה באתר|עוגן=תוספת 5 פרט 10.03}}
{{ח:תת|(א)}} האתר יסומן בשלט המגדיר אזורים לפי רמות הקושי והסיכון הכרוך בטיול או בשהייה בהם, כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} נתיבים אפשריים לנגישות אנשים המתניידים בכיסא גלגלים;
{{ח:תתת|(2)}} נתיבים לקהל הרחב (הבטחת בטיחות הציבור);
{{ח:תתת|(3)}} נתיבים למיטיבי לכת;
{{ח:תתת|(4)}} נתיבים מסוכנים;
{{ח:תתת|(5)}} אזורים אסורים לגישה;
{{ח:תתת|(6)}} אזורים חסומים או מגודרים למניעת גישה.
{{ח:תת|(ב)}} שבילי האתר יסומנו באופן שיכוון את המבקרים לאורך מסלול ההתקדמות; לפני כל מקום באתר שבו קיימת עליה ברמת הקושי או הסיכון, יוצב שלט ברור המתריע על כך.
{{ח:תת|(ג)}} במידת הצורך, יוצב שלט אזהרה המתריע על הסכנה ועל אופייה כגון: ”סכנה! נפילה!“, ”סכנה! מדרון תלול!“.
{{ח:תת|(ד)}} באתר יוצב שלט הכוונה כללי להתמצאות באתר לרבות מפות האתר, הכוונה לאזורים השונים באתר לרבות לשירותים, למודיעין ולמוקדי חירום.
{{ח:תת|(ה)}} שילוט, הכוונה, והארה של דרכי יציאה ייקבעו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 2.13|פרט 2.13}}.
{{ח:תת|(ו)}} אמצעי ההכוונה שבהם ייעשה שימוש יהיו אחידים, במידת האפשר, וכפי שמקובל באתרים השונים.
{{ח:תת|(ז)}} בכניסה לאתר יוצב שלט בולט לעין עם סימון והכוונה ובו התרעה למבקרים שלא לסטות מן השבילים המסומנים.

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק יא|חלק י״א: תנאים לביקורי לילה באתר}}

{{ח:סעיף*|11.01|הגדרות|עוגן=תוספת 5 פרט 11.01}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק יא|בחלק זה}}, ”ביקורי לילה“ – שהות קהל באתר מהשעה 16:00 עד השעה 06:00.

{{ח:סעיף*|11.02|תנאים לביקורי לילה|תיקון: תשס״ח־2|עוגן=תוספת 5 פרט 11.02}}
{{ח:ת}} באתרים המיועדים לביקורי קהל, יותנה מתן ההיתר בקיום ההוראות האלה:
{{ח:תת|(1)}} הארה של חלקי האתר הפתוחים לביקורי לילה;
{{ח:תת|(2)}} הארה לאורך שבילי ההליכה ובאזורי התכנסות קהל;
{{ח:תת|(3)}} הארה של דרכי יציאה, נתיבי מילוט ושילוט הכוונה באמצעות גופי תאורת התמצאות, עם גיבוי מערכת החשמל בגנרטור חירום;
{{ח:תת|(4)}} חלקי אתר שאינם מיועדים לביקורי לילה ואשר קיים בהם סיכון (נפילה, החלקה, טביעה וכדומה) ייחסמו למעבר קהל ויוצבו בהם שלטי אזהרה;
{{ח:תת|(5)}} בכניסה לאתר יוצב שלט המתריע מפני סטיה משבילים מוארים.

{{ח:סעיף*|11.03|פטור מתנאים לביקורי לילה|עוגן=תוספת 5 פרט 11.03}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה המקומית תהא רשאית, לבקשת הגורם האחראי, להתיר סטיה מהוראות {{ח:פנימי|תוספת 5 פרט 11.02|פרט 11.02}} ובלבד שהוכח לה כי הגורם האחראי ינקוט פתרונות חלופיים, דוגמת שימוש באמצעי תאורה ניידים בליווי מדריכים מוסמכים הבקיאים בנוהלי חירום ובדרכי היציאה מן האתר, והוועדה המקומיות אישרה פתרונות חלופיים אלו.
{{ח:תת|(ב)}} הוכיח הגורם האחראי, לוועדה המקומית, כי לא עתידים להתקיים ביקורי לילה באתר, רשאית היא לפטור אותו מהוראות פרט משנה (א), כולן או חלקן.

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק יב|חלק י״ב: תכנית בטיחות}}

{{ח:סעיף*|12.01|תכנית בטיחות|עוגן=תוספת 5 פרט 12.01}}
{{ח:תת|(א)}} על הגורם האחראי המחזיק באתר המיועד לביקורי קהל של מעל 100,000 אנשים בשנה או שעשויים לשהות בו 3,000 אנשים ומעלה בו זמנית, להכין תכנית בטיחות כתנאי לקבלת היתר שימוש.
{{ח:תת|(ב)}} תכנית הבטיחות תכלול את הנושאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} נוהלי הבטיחות במקום ונושאי התפקידים בתחומים אלה, לרבות חילוץ נכים;
{{ח:תתת|(2)}} המבנה הארגוני של מערך הבטיחות במקום, לרבות מינוי ממונה בטיחות, ממונה על כיבוי אש וכדומה;
{{ח:תתת|(3)}} נוהלי חירום למצבי סיכון מיוחדים ולמקרי תאונות;
{{ח:תתת|(4)}} עריכת סקר סיכונים, קביעת נוהל לאיתור מפגעי בטיחות והדרכים לסילוק או למניעת מפגעים כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} רשימת הציוד וחומרים המחייבים בדיקות תקופתיות ומועדי הבדיקה שלהם, לרבות אבזרי הרמה, מכוניות הרמה, מכלי לחץ, ציוד כיבוי אש, ציוד גילוי אש;
{{ח:תתת|(6)}} האמצעים והנהלים להדרכת הקהל והשמירה על בטיחותו, בצירוף תיק חירום הכולל את תכניות האתר, מבני האתר, ציון נקודות הכניסה והיציאה, דרכי הגישה (רכב חירום ורגלי), ציוד כיבוי, סיכונים מיוחדים וכדומה.

{{ח:חתימות|כ״ט באדר ב׳ תש״ל (6 באפריל 1970)}}
* '''חיים משה שפירא'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]