חוק המוסד העליון ללשון העברית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק המוסד העליון ללשון העברית, תשי״ג–1953}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000340}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ג, 168|חוק המוסד העליון ללשון העברית|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208534.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 65|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208535.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 33|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208536.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 150|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208537.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 641|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301070.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הקמת המוסד ומושבו}}
{{ח:תת|(א)}} מוקם בזה מוסד עליון למדע הלשון העברית; המוסד הוא אקדמיה ללשון ושמו ייקבע על ידיו.
{{ח:תת|(ב)}} מושב המוסד הוא בירושלים.

{{ח:סעיף|2|תפקיד המוסד}}
{{ח:ת}} תפקיד המוסד הוא לכוון את התפתחות הלשון העברית על יסוד חקר הלשון לתקופותיה ולענפיה.

{{ח:סעיף|3|המוסד גוף מואגד}}
{{ח:ת}} המוסד הוא גוף מואגד. הוא רשאי להתקשר בחוזים, לרכוש נכסים, להחזיק בהם ולהעבירם, לתבוע ולהיתבע, ולעשות כל פעולה למילוי תפקידיו.

{{ח:סעיף|4|הרכב המוסד|תיקון: תשכ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מספר חברי המוסד יהיה לא פחות מחמישה עשר ולא יותר מעשרים ושלושה, חברים בני שבעים וחמש ומעלה לא יבואו במנין זה, לא יותר מעשרים וחמישה אחוז מחבריו יכולים להיות תושבי חוץ.
{{ח:תת|(ב)}} לשם מינוי חמישה עשר החברים הראשונים של המוסד, ולשם כך בלבד, יתמנה חבר מינויים אשר ארבעה מחבריו יתמנו על ידי הממשלה, חמישה על ידי ועד הלשון העברית ושנים על ידי ההסתדרות הציונית העולמית. לאחר מינוי חמישה עשר החברים הראשונים על ידי החבר האמור, ימנה המוסד בעצמו את חבריו. הודעה על הרכב המוסד ועל כל מינוי נוסף של חברים תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} כתום שנה אחת למינוי חמישה עשר החברים הראשונים, ואחרי כן מדי שנה בשנה, ימנה המוסד לא יותר משני חברים נוספים עד שיגיע מספר החברים לעשרים ושלושה; כן ימנה המוסד חבר חדש כל אימת שיתפנה מקומו של חבר מכל סיבה שהיא.
{{ח:תת|(ד)}} חברי המוסד מתמנים לכל ימי חייהם, אך רשאי המוסד לראות מקומו של חבר כמקום שנתפנה ולמנות אחר במקומו או למנות לו ממלא מקום זמני, אם החבר לא השתתף בישיבות המוסד שנה תמימה, או אם ידוע מראש שלא יוכל להשתתף כן, או אם נידון על עבירה שבנסיבות הענין יש בה משום קלון, או אם החבר בעצמו ביקש זאת.
{{ח:תת|(ה)}} תקפו של דיון במוסד לא ייפגע מחמת שנתפנה בו מקומו של חבר מחבריו, או מחמת פגם שחל במינויו.

{{ח:סעיף|4א|חברי כבוד|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} המוסד רשאי למנות חברי כבוד, מבין חבריו ומבין שאינם חבריו, ובלבד שמספרם לא יעלה על מספר חברי המוסד באותה שעה.
{{ח:תת|(ב)}} נתמנה חבר המוסד לחבר כבוד, רשאי המוסד למנות חבר אחר למילוי המקום שנתפנה.

{{ח:סעיף|5|חברים – יועצים}}
{{ח:ת}} המוסד רשאי למנות חברים־יועצים, ובלבד שמספרם לא יעלה על מספר חברי המוסד.

{{ח:סעיף|6|מינהלה}}
{{ח:ת}} עניני המוסד יתנהלו על ידי מינהלה שתיבחר על ידי חברי המוסד.

{{ח:סעיף|7|{{ח:חיצוני|תקנון האקדמיה ללשון העברית|תקנון}}|תיקון: תשכ״ג, תשל״ח}}
{{ח:ת}} המוסד יתקין {{ח:חיצוני|תקנון האקדמיה ללשון העברית|תקנון}} ובו ייקבעו, בין היתר –
{{ח:תת|(1)}} הכללים שלפיהם ימנה המוסד את חבריו ואת חברי הכבוד;
{{ח:תת|(2)}} סדרי העבודה של המוסד וועדותיו;
{{ח:תת|(3)}} הכללים שלפיהם יתמנו חברים־יועצים למוסד ותפקידיהם;
{{ח:תת|(4)}} הרכבם, אופן הקמתם, תפקידם וסדרי עבודתם של המינהלה ומוסדותיו האחרים של המוסד;
{{ח:תת|(5)}} הוראות בדבר המשק והנהלת הכספים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|תקנון האקדמיה ללשון העברית|תקנון האקדמיה ללשון העברית, התשפ״ה–2024}}.}}

{{ח:סעיף|8|אישור ופרסום ברשומות}}
{{ח:ת}} תקנון המוסד וכל שינוי או תיקון בו טעונים אישור של שר החינוך והתרבות ויפורסמו ברשומות.

{{ח:סעיף|9|החלטות המוסד}}
{{ח:ת}} המוסד יפרסם לא פחות מפעמיים בשנה את החלטותיו בעניני הלשון העברית.

{{ח:סעיף|10|החלטות שפורסמו ברשומות}}
{{ח:ת}} החלטות המוסד בעניני דקדוק, כתיב, מינוח, או תעתיק שנתפרסמו ברשומות על ידי שר החינוך והתרבות, יחולו על מוסדות החינוך והמדע, על הממשלה, מחלקותיה ומוסדותיה ועל הרשויות המקומיות.

{{ח:סעיף|11|תקציב המוסד|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} הוצאות המוסד יכוסו מאוצר המדינה ויהיו כלולות בתקציב המדינה.

{{ח:סעיף|11א|הצעת תקציב|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} מינהלת המוסד תכין, לתאריך שקבע שר החינוך והתרבות, הצעת תקציב שנתי למוסד, ותגיש אותה לאישור הממשלה באמצעות שר החינוך והתרבות.

{{ח:סעיף|11ב|ביקורת מבקר המדינה|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} המוסד יעמוד לביקורתו של מבקר המדינה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 9|לסעיף 9(6) לחוק מבקר המדינה, תשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}.

{{ח:סעיף|11ג|פטור ממסים|תיקון: תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} לעניין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}, ייחשב המוסד כמוסד ציבורי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|סעיף 9(2) לפקודה האמורה}}, ולעניין {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}, ייחשב המוסד כמוסד ציבורי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 39|סעיף 39(6) לחוק האמור}}, וכל נכסי המוסד יהיו פטורים מכל אגרה, ארנונה או תשלום חובה אחר, המשתלמים לרשות מקומית.
{{ח:תת|(ב)}} פטור לפי סעיף זה מאגרה, מארנונה או מתשלום חובה אחר המשתלמים לרשות מקומית לא יחול על נכסים המשמשים למטרות מסחריות.

{{ח:סעיף|12|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} ביום תחילת תקפו של תקנון המוסד יעברו למוסד כל הזכויות, הנכסים וההתחייבויות של ועד הלשון העברית, וועד הלשון העברית יחדל.

{{ח:סעיף|13|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר החינוך והתרבות ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט״ז באלול תשי״ג (27 באוגוסט 1953).}}
* '''משה שרת'''
שר החוץ
ממלא מקום ראש הממשלה
* '''בן־ציון דינור'''
שר החינוך והתרבות
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]