תקנות המקרקעין (אגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המקרקעין (אגרות), תשל״ה–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר אגרות רישום}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 222|תקנות המקרקעין (אגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3245.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 1412|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3513.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 38|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3597.pdf}}, {{ח:תיבה|880|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3662.pdf}}, {{ח:תיבה|1368|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3694.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 396|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3926.pdf}}, {{ח:תיבה|1864|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4025.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 1172|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4101.pdf}}, {{ח:תיבה|1346|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4110.pdf}}, {{ח:תיבה|1806|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4133.pdf}}, {{ח:תיבה|2178|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4152.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 1000|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4235.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 214|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4281.pdf}}, {{ח:תיבה|332|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4292.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 2|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4410.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 2067|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4674.pdf}}, {{ח:תיבה|2392|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4690.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 1264|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5053.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 198|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5307.pdf}}, {{ח:תיבה|338|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5315.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 148|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6285.pdf}}, {{ח:תיבה|282|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6296.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 586|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6762.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1431|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6913.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1092|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7009.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 470|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7593.pdf}}, {{ח:תיבה|471|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7593.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1734|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7861.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 24|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4168.pdf}}, {{ח:תיבה|1367|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4264.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 517|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4444.pdf}}, {{ח:תיבה|1635|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4508.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 656|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4569.pdf}}, {{ח:תיבה|1784|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4650.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 427|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4740.pdf}}, {{ח:תיבה|1505|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4822.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 982|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5121.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 274|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5154.pdf}}, {{ח:תיבה|982|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5193.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 152|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5234.pdf}}, {{ח:תיבה|734|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5274.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 275|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5313.pdf}}, {{ח:תיבה|960|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5364.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 487|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5402.pdf}}, {{ח:תיבה|1130|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5447.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 163|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5485.pdf}}, {{ח:תיבה|934|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5529.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 264|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5566.pdf}}, {{ח:תיבה|1102|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5610.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 433|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5646.pdf}}, {{ח:תיבה|1535|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5685.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 249|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5722.pdf}}, {{ח:תיבה|1154|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5764.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 205|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5798.pdf}}, {{ח:תיבה|844|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5834.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 131|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5865.pdf}}, {{ח:תיבה|214|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5868.pdf}}, {{ח:תיבה|952|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5907.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 244|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5945.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 147|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6009.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 305|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6145.pdf}}, {{ח:תיבה|1003|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6184.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 319|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6215.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 1011|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6502.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 227|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6630.pdf}}, {{ח:תיבה|1075|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6685.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 325|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6739.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 341|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6843.pdf}}, {{ח:תיבה|1346|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6905.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 496|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6964.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 403|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7063.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 395|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7199.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 462|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7326.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 694|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7479.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 809|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7628.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 581|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7764.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 954|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7947.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1788|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8146.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 382|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8320.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1131|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9027.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1386|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9845.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2340|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10743.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 828|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10984.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 640|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11638.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 732|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12193.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 149|סעיפים 149}}, {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 150|150}} {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 168|ו־168}} {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|לחוק המקרקעין, תשכ״ט–1969}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לענין {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: פטורים והנחות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הוראות משלימות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשל״ז־3, תשס״ד, תשע״ז}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוויים של מקרקעין“ – המחיר שאפשר לקבל במכירת המקרקעין כשהם נקיים מכל משכנתה מאת מוכר מרצון לקונה מרצון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עיריה, מועצה מקומית, ועד מקומי לפי {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 3|סעיף 3 לפקודת המועצות המקומיות}} או איגוד ערים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – בן זוג, לרבות מי שהיה בן זוג במשך ששה חדשים שקדמו לרישום העסקה, הורה, צאצא, אח ואחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד ציבורי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 61|בסעיף 61(ד) לחוק מס שבח מקרקעין, תשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ –
{{ח:תתת|(1)}} כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים (תגמולים ושיקום), תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, או {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|בחוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}}, הזכאי לתגמולים לפי אחד החוקים האלה;
{{ח:תתת|(2)}} נכה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|בחוק נכי רדיפות הנאצים, תשי״ז–1957}}, או נכה תאונת עבודה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 103|בסעיף 59 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}, או נכה כתוצאה מתאונת דרכים או משיתוק, או קטוע יד או רגל, שדרגת נכותם אינה פחותה מ־50%;
{{ח:תתת|(3)}} נכה אחר שדרגת נכותו היא 100%;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נפגע“ – נפגע ספר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגימלאות לנפגעי ספר|בחוק הגימלאות לנפגעי ספר, תשי״ז–1957}}, וכן נפגע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|בחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, תש״ל–1970}}, לרבות שאיריו של נפגע כאמור, הזכאים לקיצבה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה של חייל שנספה במערכה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}, לרבות הורה של נספה ואלמנתו, שאינם זכאים לתגמולים מחמת גילם או שיעורי הכנסותיהם, ויתום עד גיל 30, ולרבות אלמנה של הנספה, שנישאה ונישואיה השניים הופקעו, וחל עליה {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 12א|סעיף 12א(ג) לחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עולה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מס שבח מקרקעין (תוספת מס)|בתקנות מס שבח מקרקעין (תוספת מס), תשל״ה–1974}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל הכללי“ – המנהל הכללי של משרד המשפטים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – הממונה על המרשם, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 118|בסעיף 118 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח“ – המפקח על רישום מקרקעין, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 117|בסעיף 117 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשם“ – רשם כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 116|בסעיף 116 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכירות“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק שירותי מידע אלקטרוני“ – מי שהמנהל הכללי הרשהו להפיץ נתונים מפנקסי המקרקעין באמצעים אלקטרוניים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צפיה במידע“ – צפיה בנתונים שהופצו מפנקסי המקרקעין לרבות באמצעות ספק שירותי מידע אלקטרוני.

{{ח:סעיף|2|אגרות רישום|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} בעד רישום ובעד שירות אחר של הרשם יגבה הרשם אגרות כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} סכומי האגרות לפי תקנת משנה (א) ישתנו ב־1 בינואר של כל שנה לפי שיעור השינוי של המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם לו לעומת המדד שפורסם בחודש נובמבר של השנה שקדמה לה.
{{ח:תת|(ב1)}} סכום אגרה שהשתנה כאמור, יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב וסכום של 50 אגורות יעוגל כלפי מעלה.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל הכללי של משרד המשפטים יפרסם ברשומות הודעה ובה נוסח {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}, כפי שהיא מתוקנת עקב האמור בתקנה זו.
{{ח:תת|(ד)}} בתקנה זו, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

{{ח:סעיף|2א|הנחה בעד פעולות בממשק מקוון|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 13|בסעיפים 13}} {{ח:פנימי|תוספת פרט 19|ו־19 לתוספת}}, בעד פעולה המפורטת {{ח:פנימי|תוספת פרט 13|בסעיף 13}} שתתבצע בממשק מקוון באמצעות אתר האינטרנט של משרד המשפטים, תשולם אגרה בשיעור של 80 אחוזים מהאגרה הקבועה, ובעד פעולה המפורטת {{ח:פנימי|תוספת פרט 19|בסעיף 19 לתוספת}} שתתבצע בממשק מקוון כאמור על ידי תאגיד בנקאי, לא תיגבה אגרה; לעניין זה, ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|3|קביעת שוויים של מקרקעין|תיקון: תש״ם־3, תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} מקום שתקנות אלה קובעות אגרות לפי שוויים של המקרקעין, תחושב האגרה לפי השווי שנקבע לאותם מקרקעין על פי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}, לאותה שנת מס שבה נרשמת העסקה.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי מקרקעין שלא הוטל עליהם מס רכוש לשנה שבה נרשמת העסקה, תחושב האגרה לפי שוויים בשעת הרישום; אולם אם היה שוויים בשעת הרישום פחות מהתמורה שהוסכם עליה בין הצדדים לעסקה, תחושב האגרה לפי אותה תמורה.
{{ח:ת}} שווי המקרקעין בשעת הרישום, כאמור לעיל, יישום בידי מי ששר המשפטים מינהו לכך ותוקף השומה הוא לששה חדשים בלבד; המפקח רשאי להאריך את המועד, אם נוכח כי בנסיבות המקרה יש טעם סביר לעשות כן.

{{ח:סעיף|4|אי־התחשבות בשכירות לקרוב}}
{{ח:ת}} ברישום שכירות או משכנתה בסכום בלתי מסויים במקרקעין המושכרים לקרובו של המשכיר, והשכירות נעשתה תוך חמש שנים לפני הרישום ולא נרשמה, לא תבוא השכירות בחשבון שוויים של המקרקעין לצורך קביעת האגרה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: פטורים והנחות}}

{{ח:סעיף|5|תאגידים שנוסדו בחוק}}
{{ח:ת}} רשות הפיתוח, המוסד לביטוח לאומי, יד ושם, מגן דוד אדום בישראל, המוסד לבטיחות ולגיהות, שירות התעסוקה, רשות הנמלים, רשות השידור והרשות לבינוי ופינוי של אזורי שיקום, פטורים מכל אגרה.

{{ח:סעיף|6|מוסדות לאומיים}}
{{ח:ת}} ההסתדרות הציונית העולמית – הסוכנות היהודית לארץ ישראל, קרן קיימת לישראל, קרן היסוד – המגבית המאוחדת לישראל, יונייטד ישראל אפיל אוף קנדה אינק׳, יונייטד ישראל אפיל אינק׳ וחברת הימנותא בע״מ, פטורים מכל אגרה.

{{ח:סעיף|7|חברות ממשלתיות עירוניות לשיכון}}
{{ח:ת}} ”פרזות“, חברה ממשלתית־עירונית לשיכון ירושלים בע״מ, ”חלמיש“, חברה ממשלתית–עירונית לשיקום הדיור בתל־אביב־יפו בע״מ, ו”שקמונה“, חברה ממשלתית–עירונית לשיקום הדיור בחיפה בע״מ, פטורים מכל אגרה.

{{ח:סעיף|8|הועד למען החייל}}
{{ח:ת}} האגודה למען החייל ”הועד למען החייל“ וכן ”האגודה למען החייל נכסי החייל (נח)“ פטורות מכל אגרה.

{{ח:סעיף|9|אפוטרופוס}}
{{ח:ת}} האפוטרופוס לנכסי נפקדים והאפוטרופוס לנכסי גרמנים פטורים מכל אגרה.

{{ח:סעיף|9א|האפוטרופוס הכללי|תיקון: תש״ם־4, תשס״ט}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(א)}}, האפוטרופוס הכללי פטור מאגרה בעד כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} קבלת העתק מאושר או נסח מאושר מרישום כל נכס או זכות או מסמך הקשור בו;
{{ח:תת|(2)}} עיון ברישום הנוגע בכל נכס או זכות;
{{ח:תת|(3)}} רישום הערת אזהרה ומחיקתה על פי בקשתו.

{{ח:סעיף|9ב|החברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בתקנה 20(א)}}, החברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה בע״מ כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה)#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה), התשס״ו–2006}}, פטורה מאגרה בעד כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} קבלת העתק מאושר או נסח מאושר מרישום כל נכס או זכות או מסמך הקשור בו, כדרוש לה לביצוע תפקידיה;
{{ח:תת|(2)}} עיון ברישום הנוגע בכל נכס או זכות כאמור בפסקה (1).

{{ח:סעיף|10|רשויות מקומיות}}
{{ח:ת}} רשות מקומית פטורה מאגרה בעד רישום שכירות או משכנתה, אם שוכנע המפקח שאין עמם ושלא תהיה בהם בעתיד הכנסה.

{{ח:סעיף|11|מוסדות ציבור}}
{{ח:ת}} מוסד ציבור פטור מאגרה בעד רישום שכירות במקרקעין או רישום משכנתה, אם שוכנע הממונה כי המקרקעין או ההלוואה שלהבטחתה נרשמת המשכנתה משמשים או מיועדים לשמש את המוסד במישרין.

{{ח:סעיף|11א|הפקדת סכום לרישום משכנתה|תיקון: תשל״ז־2}}
{{ח:ת}} אישר שר האוצר או מי שהוא הסמיכו לכך, כי בעת עשיית התחייבות לרישום משכנתה במקרקעין, הופקד בידיו או בידי מורשהו סכום האגרה שהיתה משתלמת אילו נרשמה המשכנתה אותה שעה, יראו אותו סכום כאילו הוא האגרה שנגבתה ושולמה בעד רישום המשכנתה לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|12|נכים, נפגעים ומשפחות חיילים שנספו במערכה|תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} נכה, נפגע ובן משפחה של חייל שנספה במערכה, פטורים מאגרה בעד רישום משכנתה ורישום שכירות.
{{ח:תת|(ב)}} פטור כאמור יינתן גם לבן הזוג של נכה, נפגע ובן משפחה של חייל שנספה במערכה.
{{ח:תת|(ג)}} נרשמה המשכנתה במשותף לחובת שני יחידים שאחד מהם זכאי לפטור לפי תקנה זו, והם נישאו תוך שנים עשר חדשים מיום הרישום, תוחזר האגרה ששילם בן זוגו של הזכאי לפטור.

{{ח:סעיף|13|עולים|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:תת|(א)}} עולה פטור מאגרה בעד רישום משכנתה, ובלבד שההלוואה שלהבטחתה נרשמת המשכנתה משמשת כערובה לתשלום מחיר מקרקעין שבעד רכישתם קיבל פטור מתוספת מס על פי {{ח:חיצוני|תקנות מס שבח מקרקעין (תוספת מס)#סעיף 12|תקנה 12 לתקנות מס שבח מקרקעין (תוספת מס), תשל״ה–1974}}.
{{ח:תת|(ב)}} פטור כאמור יינתן גם לבן זוגו של העולה.
{{ח:תת|(ג)}} נרשמה המשכנתה במשותף לחובת שני יחידים שאחד מהם עולה, והם נישאו תוך שנים עשר חדשים מיום הרישום תוחזר האגרה ששילם בן זוגו של העולה.
{{ח:תת|(ד)}} שולמה אחרי יום כ׳ באדר ב׳ תשכ״ז (1 באפריל 1967) אגרה בעד העברת מקרקעין לעולה על פי תקנות המקרקעין (אגרות), תש״ל–1970 (להלן – התקנות הפוקעות), או הופקדה אגרה כאמור בתקנה 11(א) לתקנות הפוקעות, ורישום ההעברה היה פטור מאגרה אותה שעה – יוחזר הסכום ששולם לפי הוראות הממונה.

{{ח:סעיף|14|רישום לפי {{ח:חיצוני|חוק החכרת מקרקעין (הוראת שעה)|חוק החכרת מקרקעין (הוראת שעה), תשי״ט–1959}}}}
{{ח:ת}} רישום שכירות במקרקעין בתוקף {{ח:חיצוני|חוק החכרת מקרקעין (הוראת שעה)|חוק החכרת מקרקעין (הוראת שעה), תשי״ט–1959}}, פטור מכל אגרה.

{{ח:סעיף|15|מדינות חוץ}}
{{ח:תת|(א)}} אישר המנהל הכללי של משרד החוץ, כי מדינת חוץ פלונית היא צד לאמנת וינה בדבר יחסים דיפלומטיים מיום 18 באפריל 1961, ונוהגת כלפי ישראל בהתאם להוראות האמנה האמורה, תהיה אותה מדינת חוץ פטורה מכל אגרה בעד רישום בשמה של שכירות או משכנתה במקרקעין המשמשים, או המיועדים לשמש, משרד לנציגות הדיפלומטית של מדינת החוץ או מקום מגורים לראש הנציגות.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל הכללי רשאי, על־פי המלצת המנהל הכללי של משרד החוץ, לפטור מאגרה כאמור בתקנת משנה (א), כולה או מקצתה, מדינת חוץ שאינה צד לאמנה האמורה, או לדחות תשלומה, אם אותה מדינה גומלת כך לישראל.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל הכללי רשאי, על־פי המלצת המנהל הכללי של משרד החוץ, לפטור מאגרה, כולה או מקצתה, רישום שכירות או משכנתה במקרקעין על שם מדינת חוץ, או לדחות תשלומה, בין אם אותה מדינה היא צד לאמנת וינה ובין אם אינה צד לה, ובלבד שהיא גומלת כך לישראל ונתמלא אחד התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} המקרקעין משמשים, או מיועדים לשמש, מקום מגורים לחברי הסגל הדיפלומטי, או משרד או מקום מגורים לנציגות הקונסולרית של מדינת החוץ והסגל שלה;
{{ח:תתת|(2)}} המקרקעין והכנסותיהם מיועדים לצרכי דת, תרבות, חינוך, מדע או טיפול רפואי.

{{ח:סעיף|16|העברה מתאגיד לתאגיד}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי, אם שוכנע כי בנסיבות המקרה מן הצדק לעשות כן, לפטור מאגרה, כולה או מקצתה, רישום העברת שכירות או משכנתה במקרקעין –
{{ח:תת|(1)}} מתאגיד שהוקם על־פי דין אחד לתאגיד שהוקם על־פי דין אחר, אם הוכח להנחת דעתו כי שני התאגידים זהים באפיים, במטרותיהם ובפעולותיהם, כי לא חל שינוי יסודי בשליטה בהם וכי לא ניתנה כל תמורה בעד ההעברה האמורה;
{{ח:תת|(2)}} מכל תאגיד לכל תאגיד, אם הוכח להנחת דעתו כי שני התאגידים נתמזגו, או כי התאגיד הנעבר הוקם על ידי מיזוג התאגיד המעביר עם תאגידים אחרים, וכי ההעברה נעשית אגב העברת השכירות במקרקעין של כל התאגידים המתמזגים לתאגיד הנעבר, או אגב העברה של כל המשכנתאות הרשומות בשמם.

{{ח:סעיף|17|מפעלים מאושרים}}
{{ח:תת|(א)}} בשכירות מקרקעין שלפי אישור מרכז ההשקעות הם כלולים בתכנית מאושרת כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|בחוק לעידוד השקעות הון, תשי״ט–1959}}, ידחה הממונה את תשלום האגרה, כפי שנקבעה בעת הרישום, לחמש שנים.
{{ח:תת|(ב)}} בעד רישום שכירות או שכירות משנה שערב תחילתן של התקנות הפוקעות (בתקנה זו – יום התחילה) חל על רישומן סעיף 3(ט) לתוספת לתקנות המקרקעין (אגרות), תשכ״ו–1966, תהא האגרה 40 לירות, ובלבד שהרישום יבוצע לפני יום י״א בטבת תשל״ז (1 בינואר 1977) והוכח להנחת דעתו של מפקח, כי ההשקעה בוצעה לפני יום התחילה וכי הרישום לא בוצע לפני כן מסיבות שלשוכר לא היתה שליטה עליהן.

{{ח:סעיף|18|מקרקעין שהוקם עליהם מיתקן}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו, ”מיתקן“ – מבנה, נטיעה, צינור, מכונה, משאבה, באר וכיוצא באלה.
{{ח:תת|(ב)}} נרשמה שכירות במקרקעין שיש בהם או עליהם מיתקן, והוכח להנחת דעתו של המפקח, שהמיתקן הוקם בידי מי שהזכות נרשמה בשמו והוא שכר את המקרקעין לפני הקמת המיתקן, תחושב האגרה על רישום הזכות לפי שווי המקרקעין בשעת הרישום בלי המיתקן שהוקם.

{{ח:סעיף|19|מתן פטורים והחזר אגרה}}
{{ח:תת|(א)}} כל מקום שמתן פטור או הנחה (לשניהם ייקרא בתקנה זו – פטור) מסור בתקנות אלה למנהל הכללי, לממונה או למפקח, מוסמכים הם – כל אחד בתחום הפטורים המסורים לשיקולו – לענין קביעת הפטור כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 149|בסעיף 149(ג) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} בנוסף לתנאים שנקבעו {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} למתן פטור, יהא רשאי המוסמך ליתן פטור לפי תקנות אלה לקבוע לכל פטור תנאי, שמקבלו יעשה מעשה פלוני או יימנע מעשייתו; הפר מקבל הפטור תנאי שנקבע כאמור, או תנאי שנקבע {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} למתן הפטור, יורה הממונה על גביית האגרה שהיתה משתלמת אילולא הפטור.
{{ח:תת|(ג)}} סכום האגרה שניתן לגביה פטור על תנאי יהיה שעבוד על המקרקעין והרשם יציין זאת בפנקסים; קיים מקבל הפטור את התנאי, יורה הממונה על מחיקת השעבוד.
{{ח:תת|(ד)}} בכל מקרה שתקנות אלה קובעות פטור, רשאי המנהל הכללי או הממונה – כל אחד בתחום סמכותו לפי תקנות אלה – להורות על החזרת האגרה או עודף האגרה ששולמה, לפי הענין, אם נתמלאו התנאים שנקבעו בתקנות אלה למתן הפטור והוא משוכנע כי בנסיבות המקרה מן הצדק לעשות כן.
{{ח:תת|(ה)}} הממונה רשאי להורות על החזרת אגרה או עודף אגרה ששולמו על־פי התקנות הפוקעות, אם נוכח כי מי ששילם אגרה כאמור היה זכאי לפטור על פיהן.

{{ח:סעיף|20|סייג לפטורים}}
{{ח:תת|(א)}} שום דבר האמור {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} לא יתפרש כמעניק פטור מאגרה בעד קבלת נסחים או בעד עיון.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) יהיו פטורים:
{{ח:תתת|(1)}} מי שחלות עליו {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנות 6}} {{ח:פנימי|סעיף 15|ו־15}} – מאגרות בעד קבלת נסחים או בעד עיון;
{{ח:תתת|(2)}} מי שחלה עליו {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10}} – מאגרה בעד עיון ביחס לכל נכס הנמצא בתחום שיפוטו;
{{ח:תתת|(3)}} מי שהוכר כבן משפחה של חייל שנספה במערכה או של חייל שנעדר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}} – מאגרה בעד נסח רישום או בעד עיון ביחס לכל נכס הרשום בשמו של החייל.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הוראות משלימות}}

{{ח:סעיף|21|מי חייב בתשלום אגרה}}
{{ח:ת}} אגרה לפי תקנות אלה ישלם –
{{ח:תת|(1)}} בעד רישום משכנתה – הממשכן;
{{ח:תת|(2)}} בעד רישום עסקה אחרת – מי שזכות לפיה נרשמת על שמו;
{{ח:תת|(3)}} בעד שירות אחר של הרשם – מבקש השירות.

{{ח:סעיף|22|דין שבר של לירה}}
{{ח:ת}} בקביעת אגרה לפי תקנות אלה יהא דין שבר של לירה העולה על חמישים אגורות כדין לירה, ושבר שאינו עולה על חמישים אגורות לא יובא בחשבון.

{{ח:סעיף|23|החזרת אגרה ששולמה בטעות}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי להורות על החזרת אגרה או עודף אגרה ששולמו בגלל טעות שבחישוב או פעולה שלא בוצעה.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יורה על החזרת כל סכום ששולם ביתר בהסתמך על שומה ששונתה לאחר מכן בערר או בערעור.

{{ח:סעיף|24|ביטול}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות המקרקעין (אגרות), תש״ל–1970 – בטלות.
{{ח:תת|(ב)}} פטור או הנחה שניתנו לפני תחילתן של תקנות אלה מכוח חיקוק שהיה אותה שעה בתקפו, יעמדו בתקפם בהתאם להוראות אותו חיקוק.

{{ח:סעיף|25|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} הוגשה בקשה לרישום לפני תחילתן של תקנות אלה והרוכש לא שילם בגין רכישה זאת תוספת מס לפי {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 9|סעיף 9 לחוק מס שבח מקרקעין, תשכ״ג–1963}}, תשולם בעד אותו רישום האגרה שהיתה חלה ערב תחילתן של תקנות אלה.

{{ח:סעיף|26|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ב׳ בחשון תשל״ה (18 באוקטובר 1974).

{{ח:סעיף|27|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המקרקעין (אגרות), תשל״ה–1974“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ז, [הודעות]}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} בשכירות, במשכנתאות ובפעולות המנויות להלן יהיו האגרות לרישום ולשירותים האחרים כמפורט להלן, בכפוף לשיעורי האגרות, לפטורים, להנחות ולהקלות ולשאר ההוראות {{ח:פנימי|פרק ב|שבפרק ב׳ לתקנות}}, אשר יראו אותם כחלק מכל הוראה {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}} לפי הענין.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(כל הסכומים מעודכנים לשנת 2026)}}

{{ח:סעיף*|1||תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} '''מכר, שכירות, שכירות משנה, העברת שכירות, ביטול שכירות, תיקון תנאי שכירות -'''
{{ח:ת}} 44 שקלים חדשים {{ח:הערה|(37 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשל״ט־2, תש״ם, תש״ם־2, תשמ״ב, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} '''משכנתה -'''
{{ח:תת|(א)}} בעד רישום משכנתה או משכנתה נוספת, או הגדלת סכום ההלוואה – 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעד רישום כל אחד מאלה – 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}:
{{ח:תתת|(1)}} העברת משכנתה;
{{ח:תתת|(2)}} העברת מקרקעין בכפוף למשכנתה;
{{ח:תתת|(3)}} שינוי או תיקון בתנאי משכנתה, או בשמות הצדדים לעיסקת המשכנתה, או בשם החייב;
{{ח:תתת|(4)}} העברת טובת ההנאה במשכנתה ליורשו של בעל המשכנתה שנפטר או למנהל עזבונו.
{{ח:תת|(ג)}} רישום פדיון מלא או חלקי ממשכנתה קיימת:
{{ח:תתת|(1)}} אם הכסף משתלם במישרין לבעל המשכנתה – פטור מכל אגרה;
{{ח:תתת|(2)}} אם הכסף מופקד בלשכה – 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|3||תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} '''ירושה -'''
{{ח:תת|(א)}} בקשה לרישום ירושה על פי דין או על פי צוואה – 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הגיש את הבקשה בן משפחתו של אדם שמת בשירות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 14|בסעיף 14 לחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), התש״ט–1949}} – פטור מכל אגרה.
{{ח:תת|(ג)}} העברת שכירות במקרקעין לאלמנה של מוריש או לאלמן של מורישה על פי ויתור של יורש, אם הויתור נעשה ללא תמורה אגב ביצוע רישום הירושה – 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.
{{ח:תת|(ד)}} האגרה המשתלמת לפי סעיף זה תשולם גם במקרה של רישום מקרקעי עזבון, או של זכות בהם הטעונה רישום, על שם אפוטרופוס או מנהל עזבון וגם במקרה של רישום עסקה שבוצעה בידי אפוטרופוס או מנהל עזבון במקרקעי העזבון במישרין; במקרה האחרון תשולם האגרה בנוסף לאגרה בעד רישום אותה עסקה או מס רכישת מקרקעין שחל עליה.
{{ח:תת|(ה)}} העברת זכות במקרקעין מאפוטרופוס, או ממנהל עזבון, ליורש על פי צו ירושה – 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.
{{ח:תת|(ו)}} במקרה של רישום שכירות במקרקעין על שם יורשו של שוכר שנפטר, תשולם האגרה לפי סעיף זה ולא לפי {{ח:פנימי|תוספת פרט 1|סעיף 1}}, ובלבד שהוכח להנחת דעתו של מפקח כי השכירות הקודמת נתבטלה מכוח תנאיה במות השוכר והשכירות החדשה נרשמת ליתרת התקופה.

{{ח:סעיף*|4||תיקון: תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} '''רישום הערה על צו קיום צוואה או מינוי מנהל עזבון -'''
{{ח:ת}} עם רישום ההערה תשולם אגרה בסך 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}, בנוסף לכל אגרה אחרת המשתלמת לפי {{ח:פנימי|תוספת|תוספת זו}}, אולם אין לגבות אגרת הערה לגבי עזבון אחד אלא פעם אחת בלבד.

{{ח:סעיף*|5||תיקון: תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} '''פיצול (פרצלציה) ואיחוד -'''
{{ח:תת|(א)}} בעד פיצול – 158 שקלים חדשים {{ח:הערה|(132 ש״ח מתואם לשנת 2017)}} בעד כל חלקה שנוצרה בפיצול.
{{ח:תת|(ב)}} בעד איחוד – 158 שקלים חדשים {{ח:הערה|(132 ש״ח מתואם לשנת 2017)}} בעד כל חלקה המתאחדת עם אחרת או עם אחרות לחלקה מאוחדת, אם היו החלקות בבעלותו של אותו אדם.

{{ח:סעיף*|6||תיקון: תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ו|עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} '''בתים משותפים -''' {{מוקטן|

בשקלים חדשים

}}

{{ח:תת|(א)}} '''רישום בית משותף'''
{{ח:תתת|(1)}} בעד בקשה לרישום בית בפנקס הבתים המשותפים 163 {{ח:הערה|(25 ש״ח מתואם לשנת 1987)}}

{{ח:תתת|(2)}} בעד רישום הבית כאמור, לגבי כל דירה 98 {{ח:הערה|(15 ש״ח מתואם לשנת 1987)}}

{{ח:תתת|(3)}} ביטול חכירה לדורות והקניית בעלות לחוכר כאמור על פי {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (ניהול ורישום)#סעיף 63|תקנה 63 לתקנות המקרקעין (ניהול ורישום), התשע״ב–2011}} – פטורים מכל אגרה.
{{ח:תת|(ב)}} '''תיקון צו רישום'''
{{ח:תתת|(1)}} בעד הבקשה לתיקון צו רישום 163 {{ח:הערה|(25 ש״ח מתואם לשנת 1987)}}

{{ח:תתת|(2)}} עם הגשת טענות 163 {{ח:הערה|(25 ש״ח מתואם לשנת 1987)}}

{{ח:תתת|(3)}} לגבי כל דירה שהוספה בצו התיקון 98 {{ח:הערה|(15 ש״ח מתואם לשנת 1987)}}

{{ח:תת|(ג)}} '''ביטול הרישום בפנקס הבתים המשותפים'''
{{ח:תתת|(1)}} בעד הבקשה לביטול 163 {{ח:הערה|(25 ש״ח מתואם לשנת 1987)}}

{{ח:תתת|(2)}} עם הגשת טענות 163 {{ח:הערה|(25 ש״ח מתואם לשנת 1987)}}

{{ח:תתת|(3)}} בוטל הרישום ותוך שבועיים מיום מתן צו הביטול הוגשה בקשה לרישום הבית מחדש בפנקס הבתים המשותפים, והוכח להנחת דעתו של מפקח כי הביטול והרישום מחדש קשורים בביצוע הוראה של הועדה המקומית לתכנון ולבניה או נובעים ממנה, יהיו הבקשה לרישום מחדש והרישום פטורים מאגרה; המפקח רשאי להאריך את תקופת השבועיים האמורה אם נוכח כי מן הצדק לעשות כן.
{{ח:תת|(ד)}} '''רישום תקנון מוסכם'''
{{ח:תתת|(1)}} בעד רישום תקנון מוסכם כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 62|בסעיף 62 לחוק}} 163 {{ח:הערה|(25 ש״ח מתואם לשנת 1987)}}

{{ח:תתת|(2)}} בעד רישום תיקון בתקנון שנרשם 163 {{ח:הערה|(25 ש״ח מתואם לשנת 1987)}}

{{ח:תת|(ה)}} '''הכרעה בסכסוכים'''
{{ח:תת}} בהליכים להכרעה בסכסוך לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#פרק ו סימן ד|סימן ד׳ לפרק ו׳ של החוק}} יחולו ההוראות החלות על אגרות המשתלמות בבית משפט השלום בהליכים בתביעה אזרחית.
{{ח:תת|(ו)}} '''בקשה למנות נציגות ומינוי נציגות -''' פטור מאגרה.

{{ח:סעיף*|7||תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשנ״א, תשנ״א־2, תשס״ד, תשס״ד־2, תש״ע, תשע״ו, תשע״ו־2, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} '''נסחים והעתקים מפנקסים וממסמכים ומידע ממוחשב אחר -''' {{מוקטן|

בשקלים חדשים

}}

{{ח:תת|(א)}} בעד העתק מאושר או נסח מאושר מרישום כל נכס או זכות או מסמך הקשור בו – 88 {{ח:הערה|(74 ש״ח מתואם לשנת 2016)}}

{{ח:תת|(א1)}} בעד נסח מרוכז של הדירות בבית משותף – 154 {{ח:הערה|(130 ש״ח מתואם לשנת 2016)}}

{{ח:תת|(א2)}} בעד כל נסח מאושר מרישום כל נכס או זכות לרבות נסח מרוכז של דירות בית משותף, שהוא מסר אלקטרוני החתום בחתימה אלקטרונית מאובטחת; בפרט משנה זה, ”מסר אלקטרוני“ ו”חתימה אלקטרונית מאובטחת“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}} 18 {{ח:הערה|(15 ש״ח מתואם לשנת 2016)}}

{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחק)}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחק)}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחק)}}
{{ח:תת|(ד1)}} עיון באמצעות קבלת עותק ממסמכי תיק רישום בית משותף שנסרקו בסריקה ממוחשבת; עותק כאמור יהיה חתום בחתימה אלקטרונית מאובטחת וקבלתו תהיה על גבי תקליטור או באופן מקוון מרחוק; בפרט משנה זה – 39 {{ח:הערה|(33 ש״ח מתואם לשנת 2016)}}

{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חתימה אלקטרונית מאובטחת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סריקה ממוחשבת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות העדות (העתקים צילומיים)#סעיף 3א|בתקנה 3א לתקנות העדות (העתקים צילומיים), התש״ל–1969}}
{{ח:תת|(ה)}} מידע ממוחשב אחר – בעד כל שירות 182 {{ח:הערה|(152 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}

{{ח:סעיף*|8||תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשנ״א, תשנ״א־2, תשע״ו־2|עוגן=תוספת פרט 8}}
{{ח:ת}} '''עיון -''' {{מוקטן|

בשקלים חדשים

}}

{{ח:תת|(1)}} בעד כל נכס או זכות שביחס אליהם נדרש העיון 85 {{ח:הערה|(66 ש״ח מתואם לשנת 2010)}}

{{ח:תת|(2)}} בתיק פיזי של בית משותף כשקיימת לגביו אפשרות לעיון כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 7|בפרט 7(ד1)}} וקבלת עותק מצולם ממנו 257 {{ח:הערה|(200 ש״ח מתואם לשנת 2010)}}

{{ח:סעיף*|9||תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 9}}
{{ח:ת}} '''תיקון בפנקס -'''
{{ח:תת|(א)}} תיקון בפנקס, על פי צו של מפקח כאמור {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (ניהול ורישום)#סעיף 95|בתקנה 90 לתקנות המקרקעין (ניהול ורישום), התש״ל–1969}} (להלן – תקנות הרישום), אם הטעות נגרמה בעטיו של הרשם – פטור מכל אגרה; בכל מקרה אחר – 182 {{ח:הערה|(152 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.
{{ח:תת|(ב)}} חידוש רישום, על פי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 135|סעיף 135 לחוק}} – פטור מאגרה.
{{ח:תת|(ג)}} מבוצע תיקון על פי הוראות בית משפט מוסמך, או על פי הוראות הממונה או רשות מוסמכת אחרת, תשולם האגרה לפי מהות הפעולה.

{{ח:סעיף*|10||תיקון: תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז|עוגן=תוספת פרט 10}}
{{ח:ת}} '''ביצוע שירות מחוץ ללשכת רישום המקרקעין -'''
{{ח:תת|(א)}} אם מבצע השירות הוא עובד אחד – 326 שקלים חדשים {{ח:הערה|(50 ש״ח מתואם לשנת 1987)}}; אם משתתפים בביצוע יותר מעובד אחד – תוספת של 326 שקלים חדשים {{ח:הערה|(50 ש״ח מתואם לשנת 1987)}} בעד כל עובד נוסף.
{{ח:תת|(ב)}} אם השירות מבוצע במקומות אחדים או בתיקים אחדים – תיגבה מלוא האגרה לגבי כל מקום וכל תיק.

{{ח:סעיף*|11||תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 11}}
{{ח:ת}} '''רישום זיקת הנאה -'''
{{ח:תת|(א)}} בעד רישום זיקת הנאה – 164 שקלים חדשים {{ח:הערה|(137 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}, בעד כל רישום לגבי החלקה הכפופה ובעד כל רישום לגבי החלקה הזכאית.
{{ח:תת|(ב)}} בעד מחיקת רישום זיקת הנאה – בעד כל מחיקת רישום לגבי החלקה הכפופה ובעד כל מחיקת רישום לגבי החלקה הזכאית – 103 שקלים חדשים {{ח:הערה|(86 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|12||תיקון: תשל״ט־2|עוגן=תוספת פרט 12}}
{{ח:ת}} '''רישום ראשון של מקרקעין או של זכות במקרקעין -'''
{{ח:ת}} 2% משוויים של המקרקעין או של הזכות.

{{ח:סעיף*|13||תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשל״ט, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 13}}
{{ח:ת}} '''הערת אזהרה -'''
{{ח:תת|(א)}} בעד רישום הערת אזהרה –
{{ח:תתת|(1)}} בעד כל רישום – 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.
{{ח:תתת|(2)}} היה נושא הערת אזהרה דירה בבית העתיד להירשם בפנקס הבתים המשותפים והבית נבנה על מספר חלקות – 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}} בעד רישום הערת האזהרה על כל החלקות.
{{ח:תתת|(3)}} היה נושא הערת האזהרה דירה בבית מתוך מספר בתים שהוקמו או יוקמו על מספר חלקות – 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}, ובלבד שהמבקש את הרישום ייחס את ההערה לחלקה או לחלקות שעליהן ייבנה הבית.
{{ח:תת|(ב)}} בעד מחיקת הערת אזהרה, על פי בקשת הצדדים – 127 שקלים חדשים {{ח:הערה|(106 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|14||תיקון: תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 14}}
{{ח:ת}} '''הערה על הגבלת כשרות -'''
{{ח:ת}} בעד רישום הערה בדבר הגבלת כשרות, בעד כל רישום – 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|15||תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 15}}
{{ח:ת}} '''הערה על הצורך בהסכמה -'''
{{ח:תת|(א)}} בעד רישום הערה על הצורך בהסכמה, בעד כל רישום – 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעד מחיקת הערה על הצורך בהסכמה, בעד כל מחיקה – 127 שקלים חדשים {{ח:הערה|(106 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|15א||תיקון: תשע״ו|עוגן=תוספת פרט 15א}}
{{ח:ת}} '''הערה בדבר מקלט ומחסה -'''
{{ח:ת}} רישום הערה לפי {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (ניהול ורישום)#סעיף 28|תקנה 28 לתקנות המקרקעין (ניהול ורישום), התשע״ב–2011}} – פטור מכל אגרה.

{{ח:סעיף*|15ב||תיקון: תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 15ב}}
{{ח:ת}} '''הערה על אי־התאמה להיתר -'''
{{ח:ת}} רישום או מחיקת הערה לפי {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (ניהול ורישום)#סעיף 29|תקנה 29 לתקנות המקרקעין (ניהול ורישום), התשע״ב–2011}}, על פי בקשת מוסד תכנון – פטורים מכל אגרה.

{{ח:סעיף*|16||תיקון: תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ד, תשמ״ד־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 16}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|17||תיקון: תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 17}}
{{ח:ת}} '''שינוי מקום הסמכות לרישום עסקה -'''
{{ח:ת}} העברת הסמכות לרישום עסקה מן הרשם של הלשכה שבה מוחזקים הפנקסים הנוגעים בדבר אל הרשם של לשכה אחרת, פטורה מכל אגרה.

{{ח:סעיף*|18||תיקון: תשל״ו, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז|עוגן=תוספת פרט 18}}
{{ח:ת}} '''שינוי שם -'''
{{ח:ת}} רישום שם ששונה לפי {{ח:חיצוני|חוק השמות|חוק השמות, התשט״ז–1956}}, פטור מכל אגרה.

{{ח:סעיף*|19||תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 19}}
{{ח:ת}} '''מחיקת רישום של זכות שפקעה -'''
{{ח:ת}} בעד מחיקת הרישום של זכות שפקעה – 127 שקלים חדשים {{ח:הערה|(106 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|20||תיקון: תשל״ו, תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 20}}
{{ח:ת}} '''רישום זכות קדימה -'''
{{ח:תת|(א)}} בעד רישום זכות קדימה, לכל רישום – 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעד מחיקת רישום של זכות קדימה, לכל מחיקה – 127 שקלים חדשים {{ח:הערה|(106 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|21||תיקון: תשל״ז, תשל״ט־2, תשמ״ג, תשמ״ז, תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 21}}
{{ח:ת}} '''נאמנות -'''
{{ח:ת}} רישום הערה על קיומה של נאמנות – 182 שקלים חדשים {{ח:הערה|(152 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|22||תיקון: תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 22}}
{{ח:ת}} '''הערה על הקדש -'''
{{ח:ת}} רישום הערה על הקדש – 182 שקלים חדשים {{ח:הערה|(152 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|23||תיקון: תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 23}}
{{ח:ת}} '''החלפת נאמני ההקדש -'''
{{ח:ת}} רישום הערה על החלפת נאמני ההקדש – 182 שקלים חדשים {{ח:הערה|(152 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|24||תיקון: תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 24}}
{{ח:ת}} '''חוב כספי -'''
{{ח:תת|(א)}} בעד הערה שנרשמת לפי דין על קיומו של חוב מס או חוב כספי – 182 שקלים חדשים {{ח:הערה|(152 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעד הערה בדבר נקיטת הליכים לגביית חוב המס או החוב הכספי – 182 שקלים חדשים {{ח:הערה|(152 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|25||תיקון: תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 25}}
{{ח:ת}} '''חוב היטל השבחה -'''
{{ח:ת}} רישום הערה בשל חוב היטל השבחה – 182 שקלים חדשים {{ח:הערה|(152 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|26||תיקון: תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 26}}
{{ח:ת}} '''ייעודם של מקרקעין -'''
{{ח:ת}} רישום הערה לפי {{ח:חיצוני|תקנות המקרקעין (ניהול ורישום)#סעיף 27|תקנה 27(א) לתקנות המקרקעין (ניהול ורישום), התשע״ב–2011}} – 182 שקלים חדשים {{ח:הערה|(152 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|27||תיקון: תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 27}}
{{ח:ת}} '''הכנתה, הפקדתה או קיומה של תכנית ורישומה -'''
{{ח:ת}} הערה על הכנת תכנית, הפקדתה של תכנית או קיומה של תכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}} (להלן – חוק התכנון והבנייה), או הערה שרישומה מתחייב בהתאם לתכנית או היתר כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}} – 182 שקלים חדשים {{ח:הערה|(152 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|28||תיקון: תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 28}}
{{ח:ת}} '''הסכם שיתוף -'''
{{ח:ת}} רישום הערה על הסכם שיתוף – 188 שקלים חדשים {{ח:הערה|(157 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:סעיף*|29||תיקון: תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 29}}
{{ח:ת}} '''מחיקת רישום -'''
{{ח:ת}} מחיקת רישום שבוצע בהתאם {{ח:פנימי|תוספת פרט 21|לסעיפים 21 עד 28}} – 121 שקלים חדשים {{ח:הערה|(101 ש״ח מתואם לשנת 2017)}}.

{{ח:חתימות|י״ח בחשון תשל״ה (3 בנובמבר 1974)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]