תקנות ההוצאה לפועל (שכר טרחת עורכי דין וכונסי נכסים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ההוצאה לפועל (שכר טרחת עורכי דין וכונסי נכסים), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 1158|תקנות ההוצאה לפועל (שכר טרחת עורכי דין וכונסי נכסים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6186.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 508|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6965.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 550|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7074.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 497|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7203.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 490|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7327.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1674|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9909.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 816|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10490.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1306|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11061.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 984|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11709.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 81ב1|סעיפים 81ב1(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 88|ו־88}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|לחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}} (להלן – החוק), {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|וסעיף 108}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, בהתייעצות עם המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החוב שבפיגור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 81ב1|בסעיף 81ב1(ה) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כונס נכסים“ – כונס נכסים שמונה לצורך ביצוע משכנתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלוא חוב ההלוואה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 81ב1|בסעיף 81ב1(ה) לחוק}}, או חלק ממנו שהסכימו הזוכה והחייב כי סילוקו ייחשב לסילוק מלוא חוב ההלוואה, והכל למעט שכר טרחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכנתה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 81ב1|בסעיף 81ב1(א) רישה לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עורך דין“ – עורך דין המייצג זוכה בהליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 81ב1|סעיף 81ב1 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|שכר טרחת עורך דין בעד הגשת בקשה לביצוע משכנתה|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} שכר טרחת עורך דין בעד הגשת בקשה לביצוע המשכנתה, לרבות אם פרע החייב את החוב שבפיגור או את מלוא חוב ההלוואה עד למינוי כונס נכסים, יהיה בשיעור של 10% מהחוב שבפיגור, ואולם הוא לא יפחת מ־1,500 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לאפריל 2002; בשנת 2025, 2,206 ש״ח)}} ולא יעלה על 10,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לאפריל 2002; בשנת 2025, 14,711 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|3|שכר כונס נכסים טרם נמכרה הדירה|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} פרע החייב את החוב שבפיגור והתוספות כאמור {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 81ב1|בסעיף 81ב1(ב)(4)(א)(1) או (2) לחוק}} או פרע את מלוא חוב ההלוואה, לאחר שמונה כונס נכסים וקודם שחלפו 90 ימים מיום המינוי, זכאי כונס הנכסים לשכר טרחה בשיעור של 10% מסכום החוב שבפיגור, כשהוא מחושב ליום הפירעון, או מסכום החוב שנפרע בפועל, הנמוך מביניהם, ואולם הוא לא יעלה על 10,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לאפריל 2002; בשנת 2025, 14,711 ש״ח)}}; היה כונס הנכסים עורך הדין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, זכאי כונס הנכסים לשכר טרחה לפי תקנה זו נוסף על שכר הטרחה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}.

{{ח:סעיף|4|שכר כונס נכסים טרם נמכרה דירה בחלוף 90 ימים|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} פרע החייב את מלוא חוב ההלוואה לאחר שחלפו 90 הימים מיום מינוי כונס הנכסים, ואולם בטרם הוכרז על קונה בהליכים למכירת הדירה נושא המשכנתה (להלן – הדירה), לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|החוק}}, זכאי כונס הנכסים לשכר הכולל את שכר הטרחה כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, בתוספת שכר באחוזים מסכום החוב שנפרע בפועל, כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} לגבי 350,000 השקלים החדשים {{ח:הערה|(מתואם לאפריל 2002; בשנת 2025, 514,872 ש״ח)}} הראשונים – 4.8%;
{{ח:תת|(2)}} לגבי 500,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לאפריל 2002; בשנת 2025, 735,529 ש״ח)}} נוספים – 5.6%;
{{ח:תת|(3)}} לגבי כל שקל חדש נוסף – 6.4%.

{{ח:סעיף|5|שכר כונס נכסים|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} נמכרה הדירה בידי כונס הנכסים, יהיה כונס הנכסים זכאי לשכר הכולל את שכר הטרחה כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, בתוספת שכר באחוזים מהתמורה שנתקבלה בעד מכירת הדירה בלבד, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי 350,000 השקלים החדשים {{ח:הערה|(מתואם לאפריל 2002; בשנת 2025, 514,872 ש״ח)}} הראשונים – 6%;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי 500,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לאפריל 2002; בשנת 2025, 735,529 ש״ח)}} נוספים – 7%;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי כל שקל חדש נוסף – 8%.
{{ח:תת|(ב)}} קיבל כונס הנכסים שכר לפי תקנת משנה (א), יופחת ממנו כל סכום אחר ששולם לו על פי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}, אם שולם.

{{ח:סעיף|6|עריכת הסדר}}
{{ח:ת}} נערך הסדר בין הזוכה לבין החייב, או בין שניהם לבין עורך הדין או כונס הנכסים, ייקבע שכר הטרחה על פי השיעורים הקבועים בתקנות אלה מהסכום שעל החייב לשלם על פי ההסדר.

{{ח:סעיף|7|הצמדה}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}, וכן הסכומים המשמשים בסיס לחישוב השכר לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנות 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}, ישתנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום השינוי), לפי שיעור השינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי ובלבד ששיעור השינוי עלה על 1%.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שהשתנה כאמור בתקנת משנה (א), יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי הקודם; ולענין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה – המדד שפורסם באפריל 2002.

{{ח:סעיף|8|מס ערך מוסף}}
{{ח:ת}} לשכר הטרחה הקבוע בתקנות אלה ייווסף מס ערך מוסף כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1976}}.

{{ח:סעיף|9|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו לגבי שכר טרחת כונס נכסים, גם על בקשות לביצוע משכנתה שהוגשו לפני תחילתן, ובלבד שטרם הוכרז על קונה לרכישת הדירה ושטרם נפסק שכר טרחה על ידי ראש ההוצאה לפועל.

{{ח:חתימות|ו׳ באב התשס״ב (15 ביולי 2002)}}
* '''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]