תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה), התשנ״ג–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ג, 408|תקנות מס הכנסה ומס מעסיקים (ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה ותשלום מס מעסיקים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5502.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 303|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5569.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 408|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5644.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 388|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5810.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 750|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5941.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 296|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6214.pdf}}, {{ח:תיבה|741|תיקון [צ״ל: מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6243.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 724|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6326.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 709|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6475.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 656|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7079.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 660|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7217.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 442|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7907.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 348|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11572.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 164|סעיפים 164}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 166|166}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|חוק מס מעסיקים#סעיף 6|וסעיף 6}} {{ח:חיצוני|חוק מס מעסיקים|לחוק מס מעסיקים, התשל״ה–1975}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ג, תשס״ג־2}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעביד“ – אדם המשלם משכורת, בין על חשבונו ובין מטעמו או על חשבון אדם אחר, לרבות קופת גמל כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 1|בסעיף 47 לפקודה}}, ולרבות קרן השתלמות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – יחיד המקבל משכורת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד זר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)|בחוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים), התשנ״א–1991}}, אשר משולמת לו משכורת לעובד זר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד יומי“ – יחיד המקבל שכר עבודה ממעביד אחד בעד עבודה של פחות משמונה עשר ימים בחודש, אולם לא פחות משמונה שעות בשבוע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכורת“ –
{{ח:תתת|(1)}} הכנסת עבודה, לרבות שווי של השימוש ברכב שהועמד לרשות העובד, כנקבע {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (שווי השימוש ברכב)|בתקנות מס הכנסה (שווי השימוש ברכב), התשמ״ז–1987}}, ולרבות תשלומים מקופת גמל בעד דמי חופשה, דמי מחלה או דמי חגים ולרבות תשלומים מקרן השתלמות למעט תשלומים כאמור שחלות עליהם הוראות {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי מסכומים ששולמו מקרן השתלמות)|תקנות מס הכנסה (ניכוי מסכומים ששולמו מקרן השתלמות), התשס״ג–2002}}, או תשלומים בעד שבתון וכן כל הכנסה שנקבע לגביה שדינה כדין הכנת עבודה;
{{ח:תתת|(2)}} קיצבה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.5|סעיף 2(5) לפקודה}}, לרבות סכום המתקבל עקב היוון קיצבה שאינו פטור על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9א|סעיפים 9א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9ב|או 9ב לפקודה}}, ולרבות קיצבאות חייבות מס המשולמות על ידי המוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תתת|(3)}} הטבה הנובעת ממימוש זכות שמקבל עובד ממעבידו לרכישת נכס או שירות, וכן הפרשי ריבית על הלוואה שקיבל עובד ממעבידו, כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ט|בסעיף 3(ט) לפקודה}};
{{ח:תתת|(4)}} מענק עקב פרישה או מוות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.7א|סעיף 9(7א) לפקודה}} (להלן – מענק פרישה);
{{ח:תתת|(5)}} שכר עובדי פושט רגל או חברה בפירוק, כמשמעותו {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (קביעת שכר עובדי פושט רגל או חברה בפירוק כהכנסה)|בצו מס הכנסה (קביעת שכר עובדי פושט רגל או חברה בפירוק כהכנסה), התשל״ב–1971}};
{{ח:תתת|(6)}} סכומים ותשלומים שחל עליהם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 18|סעיף 18(ב) לפקודה}} והמהווים הכנסה בידי מקבלם וכן תשלומים לפי {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו לבעל שליטה כהכנסה)|צו מס הכנסה (קביעת סכומים ששולמו לבעל שליטה כהכנסה), התשמ״ו–1986}}, למעט תשלום ריבית שחלות עליה {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי מריבית, מדיבידנד ומרווחים מסוימים)|תקנות מס הכנסה (ניכוי מריבית), התשס״ג–2002}};
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|תקנות מס הכנסה (ניכוי מריבית), התשס״ג–2002 בוטלו (ק״ת תשס״ו, 295) ובמקומן הותקנו {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי מריבית, מדיבידנד ומרווחים מסוימים)|תקנות מס הכנסה (ניכוי מריבית, מדיבידנד ומרווחים מסוימים), התשס״ו–2005}} (ק״ת תשס״ו, 287).}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכורת חודש“ – משכורת המשולמת לעובד בעד עבודת חודש: לענין זה, ”עבודת חודש“ – למעט עבודה של פחות מ־18 ימים בחודש:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכורת חלקית“ – משכורת המשולמת לעובד בעד עבודה של חמש שעות ליום או פחות, או בעד עבודה של יותר מחמש שעות ליום, אולם פחות משמונה שעות בשבוע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכורת בלתי קבועה“ – משכורת המשולמת לעובד בין בנוסף למשכורת חודש ובין בנפרד ממנה, בין באופן חד־פעמי, בין במועדים קבועים ובין במועדים לא קבועים, בין כהטבה ובין בכל אופן אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכורת בעד עבודת משמרות“ – משכורת המשולמת בעד עבודה במשמרת שניה או שלישית כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (שיעור המס על הכנסה בעד עבודה במשמרות)|בתקנות מס הכנסה (שיעור המס על הכנסה בעד עבודה במשמרות), התשמ״ז–1986}} (להלן – התקנות הקובעות), לעובד כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (שיעור המס על הכנסה בעד עבודה במשמרות)|בתקנות הקובעות}} – למעט עובד בניהול כללי, בכספים, בגזברות, בחשבונות, בשיווק, בקניות או במכירות – על פי רישום שעות העבודה וימי העבודה במשמרת שניה או שלישית, המבוססים על כרטיסי נוכחות מודפסים בשעון או על פי רישום שאישר מראש פקיד השומה, וכאשר נוהל רישום נפרד של המשכורת בעד עבודה במשמרות, כל עוד אינה עולה על הסכום שנקבע {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 10|בסעיף 10(ג) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכורת בעד משרה נוספת“ – משכורת המשולמת לעובד בעד עבודה של יותר מחמש שעות ביום, המועסק במקום עבודה אחר או המקבל ממעביד אחר קצבה חייבת במס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכורת לעובד זר“ – משכורת המשולמת לעובד זר על ידי יחיד, במשק ביתו הפרטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלומים בעד שבתון“ – סכומים המשולמים לעובד על פי הסכם קיבוצי או הסכם מיוחד אחר בשל שבתון, כולל תשלומים לכיסוי הוצאות הכרוכות בשבתון, לרבות שווי כרטיסי טיסה לעובד ולבני משפחתו לנסיעת שבתון בחו״ל, אך למעט סכומים שמקורם בקופת גמל שחל לגביה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.17|סעיף 9(17) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שבתון“ – השתלמות, התמחות, הוראה במוסדות אקדמאיים, או עבודת מחקר של העובד, והכל בין אם הם נעשים בארץ ובין בחו״ל, בין אם הם בתחום עבודתו הרגילה שבשלה מוענקת לו הזכות לשבתון, או בתחום קרוב לו, ובין אם הם בתחום שבו יש כוונה להעסיק את העובד לאחר השבתון, וכן כל פעילות אחרת המיועדת לתרום לקידומו המקצועי של העובד, שאושרה כשבתון לענין קבלת תשלום כסף בעד שבתון מהמעביד (להלן – השתלמות), ובלבד שתקופת ההשתלמות איננה קצרה מתקופת ההשתלמות הרצופה המינימלית המקנה את הזכות לקבלת תשלום כסף בעד שבתון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר עבודה“ – משכורת המשולמת לעובד יומי, למעט שכר עבודה המשתלם בידי יחיד במשק בית הפרטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השיעור המרבי“ – שיעור המס הגבוה ביותר הקבוע {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|בסעיף 121 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודת יום“ – עבודה ביום כלשהו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס מעסיקים“ – המס המוטל לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מעסיקים#סעיף 2|סעיף 2 לחוק מס מעסיקים, התשל״ה–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן זוג רשום“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}}, אולם כל עוד לא נמסר למעביד אישור בכתב מאת פקיד השומה מיהו בן הזוג הרשום, יראה המעביד, לצורך ניכוי המס במקור את הבעל כאילו הוא בן הזוג הרשום ואת האשה כאילו היא בן הזוג שאינו רשום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן זוג לא רשום עובד“ – בן זוג שאינו בן זוג רשום, שיש לו הכנסה שאיננה פטורה ממס על פי דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד“ – ילד שבשנת המס טרם מלאו לו 19 שנים, ושהעובד הצהיר {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc101|בטופס 0101}} שכלכלת הילד עליו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רווק“ – לרבות גרוש או אלמן שאין לו ילד.

{{ח:סעיף|2|כרטיס העובד|תיקון: תשס״ג־2, תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} עובד למעט עובד יומי ולמעט עובד זר, חייב למלא בכרטיס העובד ({{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc101|טופס 0101}}) את כל הפרטים במועדים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תוך שבוע ימים מיום שהתחיל לעבוד אצל מעבידו או ביום שקיבל את משכורתו לראשונה ממעבידו, הכל לפי המועד המוקדם יותר;
{{ח:תתת|(2)}} באחד בינואר של כל שנה שלאחר מכן.
{{ח:תת|(ב)}} עובד המקבל משכורת בעד עבודה נוספת, חייב להצהיר אצל אחד המעבידים כי הוא מקבל משכורת בעד עבודה של יותר מחמש שעות במקום נוסף או שהוא מקבל קצבה חייבת מס.
{{ח:תת|(ג)}} מעביד חייב לדרוש כרטיס עובד מכל עובד שאינו עובד יומי או עובד זר, במועדים המפורטים בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ד)}} חל שינוי באחד הפרטים המפורטים בכרטיס העובד ({{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc101|טופס 0101}}), חייב העובד להודיע על כך למעבידו תוך שבוע ימים מתאריך השינוי.
{{ח:תת|(ה)}} הוכיח מעביד להנחת דעתו של המנהל, כי הוא מנהל את חישובי המשכורת ואת הניכויים ממנה באמצעות מיכון, וכי הוא מנהל מעקב ממוכן על השינויים במצבם המשפחתי של עובדיו, על גיל הילדים שבעדם זכאי העובד לנקודת זיכוי ועל הצהרת העובד על עבודת בן זוגו, רשאי המנהל לאשר לו להימנע ממילוי כרטיס העובד כאמור בתקנות משנה (א) עד (ד) והמעביד ינהג במקום זאת לפי הוראות המנהל.

{{ח:סעיף|3|ניכוי מס ממשכורת חודש ומשכר עבודה|תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} מעביד המשלם לעובד משכורת, פרט למקרים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנות 4}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}}, ינכה ממנה בעת התשלום לכל משכורת חודש, מס כמפורט {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת א׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} מעביד המשלם משכורת חודש לא בפעם אחת, ינכה בעת תשלום כל חלק ממנה, חלק יחסי מהמס שיש לנכות ממשכורת החודש, כיחס החלק המשולם למשכורת החודש.
{{ח:תת|(ג)}} מעביד המשלם לעובד יומי שכר עבודה בעד עבודת יום ינכה ממנו בעת התשלום מס כמפורט {{ח:פנימי|תוספת ב|בתוספת ב׳}}.
{{ח:תת|(ד)}} מעביד המשלם משכורת לעובד זר, ינכה ממנה בעת התשלום מס לפי אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} היה העובד הזר תושב חוץ – כמפורט {{ח:פנימי|תוספת ג|בתוספת ג׳}};
{{ח:תתת|(2)}} היה העובד הזר תושב ישראל – כמפורט {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת א׳}} {{ח:פנימי|תוספת ב|או ב׳}}, לפי הענין.

{{ח:סעיף|4|ניכוי מס ממשכורת בלתי קבועה}}
{{ח:תת|(א)}} מעביד המשלם לעובד משכורת בלתי קבועה, ינכה ממנה, בעת התשלום, מס בסכום השווה להפרש המס המוכפל ב־12; לענין זה, ”הפרש המס“ – ההפרש בין המס שיש לנכות ממשכורת החודש לחודש שבו שולמה המשכורת הבלתי קבועה, לבין המס שיש לנכותו ממשכורת החודש לאותו חודש, בתוספת החלק השנים־עשר מהמשכורת הבלתי קבועה, ובלבד שאם המשכורת הבלתי קבועה שולמה לעובדי פושט רגל או חברה בפירוק ינוכה ממנה בעת התשלום מס בשיעור שלא יפחת מ־25%.
{{ח:תת|(ב)}} מעביד המשלם לעובד יומי משכורת בלתי קבועה, ינכה ממנה, בעת התשלום, מס בסכום השווה להפרש המס המוכפל ב־300; לענין זה ”הפרש המס“ – ההפרש בין המס שיש לנכות משכר עבודת יום שבו שולמה המשכורת הבלתי קבועה, לבין המס שיש לנכותו משכר עבודת אותו יום בתוספת החלק ה־300 מהמשכורת הבלתי קבועה.
{{ח:תת|(ג)}} פקיד השומה רשאי, במקרים מסויימים, להורות על שינוי שיעור הניכוי האמור בתקנות משנה (א) או (ב).

{{ח:סעיף|5|ניכוי ממשכורת חלקית, מקיצבה, משכר עבודה וממשכורת בעד מישרה נוספת|תיקון: תשנ״ז, תשס״ג־2, תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} מעביד המשלם לעובד משכורת חלקית, או משכורת בעד משרה נוספת שעליה הצהיר העובד {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc101|בטופס 0101}}, או משכורת כאשר העובד לא מילא {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc101|טופס 0101}} או שלא מילא את הסעיף העוסק בפרטים על הכנסות אחרות, ינכה ממנה בעת התשלום מס בשיעור המרבי.
{{ח:תת|(ב)}} מעביד המשלם לעובד קיצבה, ינכה ממנה בעת התשלום, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9(ג)}}, מס בשיעור המרבי.
{{ח:תת|(ג)}} הגיש עובד למעבידו הצהרה, {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc101|בטופס 0130}} במקור והעתק, כי תוך פרק הזמן שלגביו משולמת המשכורת החלקית, הקיצבה או שכר העבודה (להלן – ההכנסה היחידה) אין לו הכנסה חייבת אחרת, ינכה המעביד מס מההכנסה היחידה לפי {{ח:פנימי|תוספת א|תוספת א׳}} ויעביר מיד לפקיד השומה את המקור של ההצהרה האמורה.
{{ח:תת|(ד)}} עובד שחלה לגביו תקנת משנה (ג) והתחיל לקבל הכנסה חייבת אחרת לאחר מתן הצהרתו, חייב להודיע על כך למעבידו תוך שבוע ימים; הודיע עובד למעביד על קבלת הכנסה חייבת אחרת, ינכה המעביד מהמשכורת החלקית או מהקיצבה מס כאמור בתקנת משנה (א), (ב) או (ה), או לפי {{ח:פנימי|תוספת ב|תוספת ב׳}}, לפי הענין.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} הוכיח עובד המקבל משכורת בעד משרה נוספת שעליה הצהיר {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc101|בטופס 0101}}, או המקבל משכורת חלקית, קיצבה, או שכר עבודה מיותר ממעביד אחד, או שיש לו הכנסה חייבת אחרת, להנחת דעתו של פקיד השומה, כי אילו נוכה מס לפי האמור {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת א׳}} מסך כל ההכנסה החייבת שיש לו, היה שיעור המס פחות מהשיעור שנקבע בתקנת משנה (א) או (ב) או מהאמור {{ח:פנימי|תוספת ב|בתוספת ב׳}}, רשאי פקיד השומה להורות על הפחתת שיעור הניכוי לפי תקנות משנה (א) או (ב), או לפי {{ח:פנימי|תוספת ב|תוספת ב׳}} והמעביד ינכה בהתאם להוראותיו.
{{ח:תתת|(2)}} המנהל רשאי להורות למעבידים, בין באופן כללי ובין למעבידים מסויימים, לערוך את התאמת המס לפי בקשת העובד, בלי להזדקק לאישורו של פקיד השומה; משעשה כן, חייב המעביד לבצע את ההתאמה.
{{ח:תת|(ו)}} מעביד המשלם לעובד משכורת חלקית או קיצבה, או משלם משכורת לעובד שהצהיר כי הוא מועסק אצלו במשרה נוספת, חייב להודיע על כך לפקיד השומה {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc101|בטופס 0130}} תוך שבעה ימים מהיום שבו החל להעסיק את העובד, או מהיום שבו החל לשלם לו את המשכורת האמורה, לפי המוקדם, ובאחד בינואר של כל שנה שלאחר מכן.

{{ח:סעיף|6|ניכוי מס במקרים מיוחדים|תיקון: תשס״ג, תשס״ג־2, תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} מעביד המשלם הכנסת עבודה לשאיריו של עובד שנפטר, כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 125א|בסעיף 125א לפקודה}}, ינכה ממנה בעת התשלום, מס בשיעור הנמוך שבין שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שיעור של 40%;
{{ח:תתת|(2)}} שיעור המס שהיה צריך לנכותו מאותה הכנסה אילו שולמה לעובד.
{{ח:תת|(ב)}} מעביד המשלם לעובד משכורת כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה (6) {{ח:הערה|[בהגדרה ”משכורת“]}} לתקנה 1}}, כאשר לעובד לא שולמה משכורת חודש או שכר עבודה, ינכה ממנה, בעת התשלום, מס בשיעור המרבי.
{{ח:תת|(ג)}} מעביד המשלם משכורת לעובד תושב חוץ ינכה ממנה, בעת התשלום, מס לפי הנחיות פקיד השומה.
{{ח:תת|(ד)}} מעביד שהוא קופת גמל המשלם לעובד דמי חופשה, דמי מחלה או דמי חגים, ינכה מתשלומים אלה מס בשיעור 25%.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ו)|(1)}} מעביד המשלם לעובד משכורת בעד עבודת משמרות, יראה אותה כחלק בלתי נפרד ממשכורת החודש, או משכר העבודה, ינכה מהם מס בהתאם ויתיר זיכוי בסכום השווה ל־15% מהמשכורת בעד עבודת משמרות; סכום הזיכוי לא יעלה על הסכום שנקבע {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (שיעור המס על הכנסה בעד עבודה במשמרות)|בתקנות הקובעות}}.
{{ח:תתת|(2)}} מעביד המנכה את המס לפי תקנת משנה זו חייב להצהיר ולהודיע לפקיד השומה על תשלום משכורת בעד עבודת משמרות {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc-declaration-of-reduced-income-tax-for-shift-workers|בטופס שנקבע לכך (טופס 0105)}} תוך שבוע ימים מיום התשלום הראשון שממנו נוכה מס במקור; הודעה והצהרה כאמור הינם תנאי לתחולתן של תקנות אלה.
{{ח:תת|(ז)}} מעביד המשלם לעובד משכורת שהיא תשלומים בעד שבתון, ינכה ממנה, בעת התשלום, מס בשיעור של 35%.
{{ח:תת|(ח)}} נכה המשלם משכורת או שכר עבודה למלווה, ינכה מהם בעת התשלום מס בשיעור שלא יעלה על 25%; בתקנת משנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.5|בסעיף 9(5) לפקודה}}, הנזקק למלווה לשם תפקודו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מלווה“ – יחיד המקבל משכורת מנכה בעד עבודתו כמלווה צמוד של אותו נכה.
{{ח:תת|(ט)}} מעביד המשלם שכר עבודה בסכום כולל למספר עובדים יומיים והחלק המגיע לכל עובד אינו ידוע למעביד, ינכה משכר זה, בעת התשלום, מס בשיעור של 35%; לענין תקנת משנה זו, ”עובד יומי“ – לרבות יחיד המקבל שכר עבודה ממעביד אחר בעד עבודה של שמונה עשר ימים בחודש או יותר.
{{ח:תת|(י)}} מעביד שהוא קופת גמל המשלם לעמית בקופת גמל סכום בשל היוון קצבה מוכרת, ינכה, בעת התשלום, מס בשיעור של 15% ממרכיב הרווח היחסי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9א|בסעיף 9א לפקודה}}.
{{ח:תת|(יא)}} לשיעור המס שמנוכה לפי תקנה זאת יווסף מס נוסף כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121ב|בסעיף 121ב לפקודה}}.

{{ח:סעיף|7|ניכוי מס ממענק פרישה}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} מעביד המשלם לעובד למעט עובד יומי, מענק פרישה שכולו או חלקו אינו פטור ממס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.7א|סעיף 9(7א) לפקודה}}, ינכה בעת התשלום מהחלק שאינו פטור, מס כאילו היה משכורת בלתי קבועה, לפי המשכורת האחרונה ששולמה לעובד; שולמה המשכורת האחרונה בשל עבודה בחלק מחודש, תובא בחשבון לענין חישוב הניכוי האמור המשכורת האחרונה שהיתה משתלמת לעובד בעד עבודה בחודש שלם.
{{ח:תתת|(2)}} מעביד המשלם לעובד יומי מענק פרישה שכולו או חלקו אינו פטור ממס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.7א|סעיף 9(7א) לפקודה}}, ינכה מהחלק שאינו פטור, בעת התשלום, מס בשיעור שיורה לו פקיד השומה; המעביד חייב לבקש הוראות מפקיד השומה לפני התשלום.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} מעביד שאינו קופת גמל המשלם מענק פרישה, כאשר משולם מענק עקב אותה פרישה גם מאת קופת גמל, ינכה ממלוא המענק שהוא משלם, בעת תשלומו, מס כאילו היה משכורת בלתי קבועה;
{{ח:תתת|(2)}} הוכח למעביד, להנחת דעת פקיד השומה, כי סך כל מענקי הפרישה שהוא שילם וששילמה קופת גמל אינם עולים על הסכום הפטור ממס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.7א|סעיף 9(7א) לפקודה}}, או שחלק מהתשלום פטור ממס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.7א|הסעיף האמור}}, רשאי פקיד השומה להורות על פטור ממס או על סכום המס שעליו לנכות מאותו מענק פרישה שהוא משלם.
{{ח:תת|(ג)}} שילם המעביד את מענק הפרישה כולו או חלקו, בשווה כסף, ינכה מאותו חלק ממנו שאינו פטור ממס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.7א|סעיף 9(7א) לפקודה}} מס לפי שוויו בעת התשלום.
{{ח:תת|(ד)}} לענין תקנה זו רואים כתשלום גם מענק פרישה שנשאר מופקד בקופת גמל, כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.7א|בסעיף 9(7א)(ז) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|8|ניכוי מס משווה כסף}}
{{ח:תת|(א)}} היה התשלום האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנות 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}} {{ח:פנימי|סעיף 7|או 7}}, כולו או חלקו בשווה כסף, יקבע המעביד לצורך הניכוי את סכום התשלום כפי שעלה לו או לפי מחיר השוק, הכל לפי הגבוה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), שוויו של השימוש ברכב שהועמד לרשות העובד יהיה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (שווי השימוש ברכב)|בתקנות מס הכנסה (שווי השימוש ברכב), התשמ״ז–1987}}.
{{ח:תת|(ג)}} פקיד השומה רשאי להגדיל או להקטין את הסכום האמור בתקנת משנה (א) והמעביד ינכה את המס בהתאם.

{{ח:סעיף|9|הנחות ופטורים|תיקון: תשס״ג־2, תשס״ו, תשע״ב, תשע״ג, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} פקיד השומה רשאי, על פי בקשת העובד, להורות למעביד להקטין את ניכוי המס או להימנע מניכוי מס כאשר לעובד מגיע ניכוי, זיכוי או נקודת זיכוי, או כאשר הכנסתו פטורה ממס כולה או מקצתה לרבות –
{{ח:תתת|(1)}} עקב היותו עיוור או נכה שנקבעה לו נכות של 100% או של 90% בחישוב מיוחד – לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.5|סעיף 9(5) לפקודה}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 11|סעיפים 11}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 11א|11א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 11ב|או 11ב לפקודה}} או לפי כל דין אחר המקנה הטבה לתושבי יישובים או אזורים מסוימים;
{{ח:תתת|(4)}} עקב היותו עולה – לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 35|סעיף 35 לפקודה}};
{{ח:תתת|(5)}} בשל נישואין תוך שנת המס – לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 37|סעיף 37 לפקודה}};
{{ח:תתת|(6)}} עקב עבודת בן זוגו שאינו רשום – לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 38|סעיף 38 לפקודה}}, אם לא דרש חישוב מס בנפרד;
{{ח:תתת|(7)}} בשל תשלום מזונות לבן זוגו לשעבר, לאחר שנשא בן זוג אחר – לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40א|סעיף 40א לפקודה}};
{{ח:תתת|(8)}} בשל תרומות – לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 46|סעיף 46 לפקודה}}, אם התרומות עולות על הסכום המתואם;
{{ח:תתת|(9)}} בשל הוצאות החזקת קרוב במוסד – לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 44|סעיף 44 לפקודה}};
{{ח:תתת|(10)}} בשל נטולי יכולת – לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 45|סעיף 45 לפקודה}};
{{ח:תתת|(11)}} בשל תשלומים לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 45א|סעיפים 45א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47|או 47 לפקודה}}, או לפי {{ח:חיצוני|חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 2)#סעיף 4|סעיף 4 לחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 2), התשכ״ב–1962}};
{{ח:תתת|(12)}} לעובדת בשל לידת ילד תוך שנת המס – לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40|סעיפים 40(ב)(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 66|או 66(ג)(3) לפקודה}};
{{ח:תתת|(13)}} לעובד שכלכלת בן זוגו עליו ולבן הזוג מלאו 16 שנים, אך לא 18 שנים – לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40ב|סעיף 40ב לפקודה}};
{{ח:תתת|(14)}} בשל תשלומים למס מקביל או לביטוח רפואי – לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47א|סעיף 47א לפקודה}};
{{ח:תתת|(15)}} בשל נקודות זיכוי שלא ניתנו עקב העדר הכנסה בחלק משנת המס;
{{ח:תתת|(16)}} בשל נקודות זיכוי המגיעות לו, בהיותו חייל משוחרר, לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 39א|סעיף 39א לפקודה}};
{{ח:תתת|(17)}} בשל נקודות זיכוי המגיעות לו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40ג|סעיפים 40ג}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40ד|או 40ד לפקודה}};
{{ח:תתת|(18)}} בשל הוצאה של דמי חבר או דמי טיפול והכל בשיעורים ובתנאים הקבועים לניכוי ההוצאה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות מסוימות)|בתקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות מסוימות), התשל״ב–1972}};
{{ח:תתת|(19)}} בשל הוצאה של דמי ביטוח אחריות מקצועית אשר שולמו על ידי העובד באמצעות מעסיקו מכוח הסכם קיבוצי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים, התשי״ז–1957}};
{{ח:תת}} המנהל רשאי להודיע לכלל המעבידים או לחלק מהם שעליהם להתיר את ההנחות או הפטורים שבתקנת משנה זו, כולם או מקצתם, גם בלי אישור מפקיד השומה ומשהודיע כך, חייב המעביד להתיר את ההנחות או הפטורים האמורים.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ג)}} מעביד המשלם לעובד קיצבה אשר חלק ממנה פטור ממס, לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9א|סעיפים 9א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9ב|או 9ב לפקודה}}, לא ינכה מס מהחלק הפטור מהקיצבה שהוא משלם.

{{ח:סעיף|10|תיאום ניכוי המס}}
{{ח:ת}} פקיד השומה רשאי להורות שניכוי המס לפי תקנות אלה יוקטן או יוגדל, הכל לפי הענין, אם מסיבה כלשהי נוצר או עלול להיווצר עודף בתשלום המס או גרעון בתשלומו עקב ניכוי המס, בין כתוצאה מתשלום משכורת או שכר עבודה מאת מעביד אחד, בין כתוצאה מתשלום משכורת או שכר עבודה מאת יותר ממעביד אחד ובין כתוצאה מכך שלעובד יש הכנסה חייבת אחרת, או מכל סיבה אחרת, והמעביד חייב לקיים כל הוראה כאמור.

{{ח:סעיף|11|תשלום הניכויים, מס מעסיקים והגשת דו״ח לפקיד השומה|תיקון: תשנ״ד, תשס״ג־2, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מעביד יגיש לפקיד השומה עד ה־16 בכל חודש דין וחשבון {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/socialsecuritypaymentforemployees|בטופס 0102}}, על מספר העובדים ששילם להם משכורת חודש, משכורת חלקית, משכורת בלתי קבועה, קיצבה, תשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}}, שכר עבודה, או מענק פרישה בתקופה שבין ה־14 בחודש הקודם עד ל־13 בחודש הדיווח, על סכום המשכורת ששילם, בתקופה האמורה, בין אם נוכה ממנה מס ובין אם לאו, ועל סכום המס שניכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}} {{ח:פנימי|סעיף 7|או 7}} באותה תקופה, וישלם באותו מועד את סכום המס שניכה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} מעביד ששילם מענק פרישה, יגיש לפקיד השומה, בצירוף {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/socialsecuritypaymentforemployees|לטופס 0102}} שהוא מגיש לחודש שבו שולם המענק, פרטים {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc-161|בטופס 0161}} על המענק ששילם, ואם מענק הפרישה שולם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בתקנה 7(ב)}} יכלול {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc-161|טופס 0161}} גם פרטים על המענק כאמור ששולם מאת קופת גמל.
{{ח:תת|(ג)}} מעביד ישלם לפקיד השומה, יחד עם הדו״ח {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/socialsecuritypaymentforemployees|בטופס 0102}} שהוא מגיש לפי תקנות משנה (א) או (ב), את סכום מס המעסיקים שהוא חייב בו מסך כל המשכורת ששילם בתקופת הדיווח, ויפרט {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/socialsecuritypaymentforemployees|בטופס 0102}} את סכום מס המעסיקים שהוא חייב לשלם; לענין תקנת משנה זו, ”משכורת“ – לרבות משכורת חודש, משכורת חלקית, משכורת בלתי קבועה, שכר עבודה ותשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}}, ולמעט קיצבה, מענק פרישה, תשלומים שניתנו לעובד לכיסוי הוצאותיו בשל החזקת רכב, או בשל החזקת טלפון במקום מגוריו, שוויו של שימוש ברכב שהועמד לרשותו של עובד, או הכנסת עבודה, כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ט|בסעיף 3(ט) לפקודה}}, תשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(ד) ו־(ה)}} ותשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(ב)}} שאיננו הכנסת עבודה.
{{ח:תת|(ד)}} מעביד המשלם משכורת לעובד זר, יגיש לפקיד השומה עד ה־16 בכל חודש אי זוגי, דין וחשבון {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc-3333|בטופס 0102ז׳}}, על מספר העובדים הזרים ששילם להם משכורת לעובד זר, בתקופה שבין ה־14 בחודש האי זוגי הקודם עד ה־13 בחודש הדיווח, על סכום המשכורת לעובד הזר ששילם בתקופה האמורה, בין אם נוכה ממנה מס ובין אם לאו, ועל סכום המס שניכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} באותה תקופה, וישלם באותו מועד את סכום המס שניכה כאמור.

{{ח:סעיף|12|רישום תשלום משכורת והגשת הטפסים לפקיד השומה|תיקון: תשנ״ד, תשנ״ה, תשנ״ח, תשס״ג־2, תשס״ד, תשע״ג, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} מעביד ירשום לגבי כל אחד מעובדיו {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc101|בכרטיס העובד (טופס 0101)}} תוך שבוע ימים מיום התשלום, את כל פרטי המשכורת ששילם לעובד ואת המס שניכה.
{{ח:תתת|(2)}} מעביד ירשום לגבי כל אחד מעובדיו היומיים, בטופס 114, ב־16 בחודש את כל הפרטים המפורטים בו ויצרף העתק מהטופס האמור {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/socialsecuritypaymentforemployees|לטופס 0102}}.
{{ח:תת}} מעביד יהא פטור מהרישום בטופס 114, אם הוא מנהל לגבי כל אחד מעובדיו היומיים {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc101|כרטיס עובד (טופס 0101)}}.
{{ח:תת|(ב)}} מעביד חייב להגיש לפקיד השומה, לא יאוחר מיום 31 במרס של כל שנה, {{ח:חיצוני|https://www.misim.gov.il/shdochnik/frmLogin2.aspx|דוח בטופס 0126}} לגבי העובדים שהעסיק או ששילם להם משכורת בשנת המס הקודמת, לגבי העובדים היומיים ששילם להם שכר עבודה בשנת המס הקודמת, וכן לגבי העובדים ששילם להם קצבה בשנת המס הקודמת; בדוח יפורטו כל הפרטים הכלולים בטופס, לרבות המשכורת או השכר ששילם לעובדים, המס שניכה מהם ומס המעסיקים ששילם, ואולם משכורת, שכר עבודה או קצבה ששולמו בין 1 בינואר ל־13 בינואר של שנת המס בשל שנות מס קודמות ייכללו {{ח:חיצוני|https://www.misim.gov.il/shdochnik/frmLogin2.aspx|בדוח 0126}} כתשלומים ששולמו בשנת המס הקודמת.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), מעביד שחדל להעסיק עובדים במהלך שנת מס יגיש דוח לגבי עובדים כאמור {{ח:חיצוני|https://www.misim.gov.il/shdochnik/frmLogin2.aspx|בטופס 0126}} לגבי אותה שנת מס, תוך 14 ימים מיום הפסקת העסקתם.
{{ח:תת|(ד)}} בהגשת הדוח כאמור בתקנת משנה (ב) באמצעות מערכת מיכון כפי שיורה המנהל, חייב מעביד –
{{ח:תתת|(1)}} שחלה עליו חובה לנהל מערכת חשבונות לפי שיטת החשבונאות הכפולה, כפי שנקבע {{ח:חיצוני|הוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות)|בהוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות), התשל״ג–1973}}, או {{ח:חיצוני|הוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות על ידי מוסד)|בהוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות על ידי מוסד), התשנ״ב–1992}};
{{ח:תתת|(2)}} המעסיק 10 עובדים או יותר;
{{ח:תתת|(3)}} העורך את חישובי המשכורת ואת הניכויים ממנה באמצעות מערכת מיכון.
{{ח:תת|(ה)}} תקנה זו לא תחול על מעביד המשלם משכורת לעובד זר.

{{ח:סעיף|13|אישור על משכורת וניכוי|תיקון: תשנ״ח, תשס״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} מעביד ששילם משכורת לעובד, בין אם ניכה ממנה מס ובין אם לאו, יתן לעובד אישור, {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc-106|בטופס 0106}}, על כל המשכורת ששילם לו ועל המס שניכה ממנה; האישור יינתן לא יאוחר מיום 31 במרס של כל שנה לגבי שנת המס הקודמת שבה שולמה לעובד משכורת או ביום שבו חדל העובד להיות מועסק בידי המעביד, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} מעביד ששילם שכר עבודה או מענק פרישה לעובד יומי, בין אם ניכה ממנו מס ובין אם לאו, יתן לו אישור בטופס 114, על סך שכר העבודה או מענק הפרישה ששילם לו ועל המס שניכה ממנו; ניהל המעביד {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc101|כרטיס עובד (טופס 0101)}} כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בתקנה 12(א)(2)}}, יתן לו אישור {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc-106|בטופס 0106}}; האישור יינתן לו לא יאוחר מיום 31 במרס של כל שנה, לגבי שנת המס הקודמת שבה שולם לעובד היומי שכר עבודה, או ביום שבו חדל העובד היומי להיות מועסק בידי המעביד, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב), משכורת או שכר עבודה ששולמו בין 1 בינואר ל־13 בינואר של שנת המס בשל שנות מס קודמות, ייכללו {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/itc-106|בטופס 0106}} כתשלומים ששולמו בשנת המס הקודמת.
{{ח:תת|(ד)}} מעביד ששילם משכורת לעובד זר, בין אם ניכה ממנה מס ובין אם לאו, ייתן לעובד אישור על המשכורת ששילם ועל המס שניכה, לא יאוחר מיום 31 במרס של כל שנה, לגבי שנת המס הקודמת שבה שולמה לעובד הזר המשכורת לעובד זר, או ביום שבו חדל העובד הזר להיות מועסק על ידו, לפי הענין.

{{ח:סעיף|14|טפסים|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל יקבע טפסים לענין תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} טפסים שהוצאו לענין תקנות מס הכנסה ומס מעסיקים (ניכוי ממשכורת ותשלום מס מעסיקים), התש״ם–1980, ולענין תקנות מס הכנסה ומס מעסיקים (ניכוי משכר עבודה ותשלום מס מעסיקים), התש״ם–1980, יהיו טובים גם לענין תקנות אלה.

{{ח:סעיף|15|תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות אלה יחולו לגבי משכורת ושכר עבודה המשולמים לחודש ינואר 1993 ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות מס הכנסה ומס מעסיקים (ניכוי ממשכורת ותשלום מס מעסיקים), התש״ם–1980, ותקנות מס הכנסה ומס מעסיקים (ניכוי משכר עבודה ותשלום מס מעסיקים), התש״ם–1980, בטלות לגבי משכורת ושכר עבודה המשולמים לחודש ינואר 1993 ואילך.

{{ח:קטע2|תוספת א|תוספת א׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} המס שיש לנכותו ממשכורת חודש, ממשכורת חלקית או מקיצבה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5(ב)}} (להלן – משכורת חודש) יחושב בדרך המפורטת להלן:

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת א פרט 1}}
{{ח:ת}} משכורת החודש תוכפל ב־12;

{{ח:סעיף*|(2)||תיקון: תשע״ג|עוגן=תוספת א פרט 2}}
{{ח:ת}} על הסכום המתקבל מהמכפלה יחושב המס לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|סעיפים 121}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121ב|ו־121ב לפקודה}} בהתחשב בתיאומים המחוייבים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|מסעיף 120ב לפקודה}};

{{ח:סעיף*|(3)||תיקון: תשס״ג־2, תשס״ו|עוגן=תוספת א פרט 3}}
{{ח:ת}} מהמס שחושב כאמור תובאנה בחשבון נקודות הזיכוי המגיעות לכל עובד לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 34|סעיפים 34}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 36|36}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 36א|36א}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 37|37}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 39א|39א}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40|40}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40ב|40ב}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40ג|40ג}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40ד|40ד}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 66|ו־66(ג) לפקודה}} בהתאם להצהרתו בכרטיס העובד לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}};

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת א פרט 4}}
{{ח:ת}} המס המתקבל לאחר הפחתת נקודות הזיכוי יחולק ב־12 והמנה תנוכה ממשכורת החודש;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת א פרט 5}}
{{ח:ת}} כל שבר של שקל חדש מן המשכורת או מן המס העולה על 49 אגורות, יראוהו כשקל חדש אחד; שבר של שקל חדש שאינו עולה על 49 אגורות לא יובא בחשבון;

{{ח:סעיף*|(6)||תיקון: תשע״ג|עוגן=תוספת א פרט 6}}
{{ח:ת}} המנהל יפרסם לוח המס לניכוי משכורת החודש כאמור, ומשעשה כן ינכה המעביד את המס של עובדיו לפי אותו לוח.

{{ח:קטע2|תוספת ב|תוספת ב׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ג)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} המס שיש לנכותו משכר עבודה בעד כל עבודת יום יחושב בדרך המפורטת להלן:

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת ב פרט 1}}
{{ח:ת}} שכר העבודה בעד יום יוכפל ב־300;

{{ח:סעיף*|(2)||תיקון: תשע״ג|עוגן=תוספת ב פרט 2}}
{{ח:ת}} על הסכום המתקבל מהמכפלה, יחושב המס לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|סעיפים 121}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121ב|ו־121ב לפקודה}} בהתחשב בתיאומים המחוייבים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|מסעיף 120ב לפקודה}};

{{ח:סעיף*|(3)||תיקון: תשס״ג־2, תשס״ו|עוגן=תוספת ב פרט 3}}
{{ח:ת}} מהמס שחושב כאמור תובאנה בחשבון נקודות הזיכוי המגיעות לכל עובד לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 34|סעיפים 34}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 36|36}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 36א|36א}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 37|37}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 39א|39א}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40|40}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40ב|40ב}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40ג|40ג}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40ד|40ד}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 66|ו־66(ג) לפקודה}};

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת ב פרט 4}}
{{ח:ת}} המס המתקבל לאחר הפחתת נקודות הזיכוי יחולק ב־300 והמנה תנוכה משכר העבודה בעד כל עבודת יום;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת ב פרט 5}}
{{ח:ת}} כל שבר של שקל חדש משכר עבודה או מן המס העולה על 49 אגורות יראוהו כשקל חדש אחד; שבר של שקל חדש שאינו עולה על 49 אגורות לא יובא בחשבון;

{{ח:סעיף*|(6)||תיקון: תשע״ג|עוגן=תוספת ב פרט 6}}
{{ח:ת}} המנהל יפרסם לוח המס לניכוי משכר עבודת יום כאמור ומשעשה כן ינכה המעביד את המס של עובדיו לפי אותו לוח.

{{ח:קטע2|תוספת ג|תוספת ג׳|תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ד)(1)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} המס שיש לנכותו ממשכורת לעובד זר, יחושב בדרך המפורטת להלן:

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת ג פרט 1}}
{{ח:ת}} המשכורת החודשית המשולמת לעובד הזר תוכפל ב־12;

{{ח:סעיף*|(2)||תיקון: תשע״ג|עוגן=תוספת ג פרט 2}}
{{ח:ת}} על הסכום המתקבל מהמכפלה יחושב המס לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|סעיפים 121}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121ב|ו־121ב לפקודה}} בהתחשב בתיאומים המחויבים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|מסעיף 120ב לפקודה}};

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת ג פרט 3}}
{{ח:ת}} לענין עובדת זרה, תובא בחשבון מהמס שחושב כאמור, חצי נקודת זיכוי, לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 36א|סעיף 36א לפקודה}};

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת ג פרט 4}}
{{ח:ת}} המס המתקבל יחולק ב־12 והמנה תנוכה מהמשכורת החודשית המשולמת לעובד הזר;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת ג פרט 5}}
{{ח:ת}} כל שבר של שקל חדש מן המשכורת או מן המס העולה על 49 אגורות, יראוהו כשקל חדש אחד; שבר של שקל חדש שאינו עולה על 49 אגורות, לא יובא בחשבון;

{{ח:סעיף*|(6)||תיקון: תשע״ג|עוגן=תוספת ג פרט 6}}
{{ח:ת}} המנהל יפרסם בלוח המס את שיעורי המס לניכוי, ממשכורת חודשית ומשעשה כן ינכה המעביד את המס מהמשכורת ששילם לעובדיו הזרים לפי אותו לוח.

{{ח:חתימות|ו׳ בשבט התשנ״ג (28 בינואר 1993)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]