תקנות מילווה המדינה (סדרות מסוג "ערד")

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מילווה המדינה (סדרות מסוג ”ערד“), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1499|תקנות מילווה המדינה (סדרות מסוג ”ערד“)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5683.pdf}}, {{ח:תיבה|1620|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5690.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מילווה המדינה#סעיף 3|סעיפים 3}}, {{ח:חיצוני|חוק מילווה המדינה#סעיף 4|4}}, {{ח:חיצוני|חוק מילווה המדינה#סעיף 12|12}} {{ח:חיצוני|חוק מילווה המדינה#סעיף 15|ו־15}} {{ח:חיצוני|חוק מילווה המדינה|לחוק מילווה המדינה, התשל״ט–1979}} (להלן – החוק), ולפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 15|סעיף 15}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום עסקים“ – יום שבו פועלים רוב סניפי התאגידים הבנקאיים ואשר לגביו נוהגים התאגידים הבנקאיים לקיים סליקה של שיקים, חיובים אחרים וזיכויים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד המחירים לצרכן“ או ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – הממונה על שוק ההון, ביטוח וחסכון במשרד האוצר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת גמל לקיצבה“ – קופת גמל כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 1|בסעיף 47 לפקודת מס הכנסה}}, שאושרה כקופת גמל למטרת קיצבה בתנאים שקבע הממונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|2|איגרות חוב מסוג ”ערד“|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} כל סדרה של איגרות חוב מסוג ”ערד“ המוצאת על פי {{ח:חיצוני|חוק מילווה המדינה|החוק}} תסומן במספר החל ב־8601, ותכונה ”מילווה המדינה, התשל״ט–1979“, בתוספת ציון מספר הסדרה.

{{ח:סעיף|3|איגרות חוב על שם}}
{{ח:ת}} איגרות החוב יוצאו כאיגרות חוב רשומות על שם.

{{ח:סעיף|4|מכירה לקופות גמל לקיצבה}}
{{ח:ת}} איגרות החוב יימכרו לקופות גמל לקיצבה בלבד, ולא יהיו ניתנות להעברה אלא לקופות גמל לקיצבה.

{{ח:סעיף|5|יום ההוצאה והשווי הנקוב}}
{{ח:ת}} איגרות החוב יוצאו ביום העסקים הראשון בכל חודש, בשווי נקוב של 1,000 שקלים חדשים או כפולה של 1,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|6|מחיר המכירה}}
{{ח:תת|(א)}} ביום הוצאת איגרות החוב יימכרו איגרות החוב בשווי הנקוב; לאחר מכן תיווסף למחיר המכירה ריבית בשיעור ריבית הפיגורים שקובע החשב הכללי במשרד האוצר כפי שתהיה מפעם לפעם, שתחושב יומית כמקובל לגבי ריבית זו, החל מיום ההוצאה ועד יום המכירה בפועל.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר או מי שהוא הסמיכו רשאי לקבוע לגבי סדרות של איגרות חוב כי יימכרו בנכיון שלא יעלה על 2% מהערך הנקוב של איגרת החוב.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר יהיה רשאי לקבוע, כי איגרות חוב יימכרו לקופות גמל לקיצבה או למי מהן בנכיון העולה על 2% ושלא יעלה על 6% מהערך הנקוב של איגרת החוב, אם ראה לעשות כן כדי לפצותן בשל שיעור התשואה על איגרות חוב סחירות, צמודות למדד, המוצאות לפי {{ח:חיצוני|חוק מילווה המדינה|החוק}}.
{{ח:תת|(ד)}} בתקנה זו, ”נכיון“ (דיסאג׳יו) – ההפרש בין הערך הנקוב של איגרת החוב ובין מחירה בעת ההוצאה, אם המחיר נמוך מהערך הנקוב.

{{ח:סעיף|7|רישום בפנקס}}
{{ח:ת}} איגרות החוב שיירכשו יירשמו בפנקס, והן לא יוצאו לרוכש.

{{ח:סעיף|8|ריבית}}
{{ח:תת|(א)}} איגרות החוב ישאו ריבית קבועה בשיעור של 4.8% לשנה.
{{ח:תת|(ב)}} הריבית תשולם בשיעורים חצי־שנתיים, בעד תקופה של ששה חודשים שקדמה למועד התשלום; התשלום הראשון יחול ששה חודשים מיום הוצאת הסדרה של איגרות החוב.

{{ח:סעיף|9|תנאי הצמדה}}
{{ח:ת}} השווי הנקוב של איגרת חוב והריבית המשתלמת עליה יהיו צמודים למדד המחירים לצרכן כלהלן: אם יתברר מתוך המדד שפורסם לאחרונה לפני הגיע זמן פרעונן של קרן או של ריבית כלשהן (להלן – המדד החדש), כי המדד החדש עלה לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני היום שבו הוצאה הסדרה (להלן – המדד היסודי), ישולמו אותה קרן או אותה ריבית כשהן מוגדלות בשיעור העליה של המדד החדש לעומת המדד היסודי.

{{ח:סעיף|10|תשלום הריבית}}
{{ח:ת}} סכום הריבית על איגרות החוב, כפי שישתנה עקב תנאי ההצמדה, ישולם לבעל איגרת החוב על ידי זיכוי חשבונו בבנק כפי שהורה בעת רכישת האיגרת או כפי שהורה עד מועד שלא יהיה מאוחר מ־15 ימים לפני מועד תשלום ריבית כלשהו.

{{ח:סעיף|11|פדיון}}
{{ח:ת}} איגרות החוב ייפדו במלואן בתום חמש עשרה שנים מיום הוצאת הסדרה; מהמועד שנקבע לפדיונן ואילך לא ישאו איגרות החוב ריבית או הפרשי הצמדה.

{{ח:סעיף|12|דרכי תשלום}}
{{ח:ת}} סכום הפדיון של איגרת החוב ישולם לבעל הרשום בדרך האמורה {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}}.

{{ח:סעיף|13|סגירת הפנקס}}
{{ח:ת}} המינהלה רשאית לסגור את פנקס איגרות החוב 15 ימים לפני מועד הפרעון של כל סכום קרן או ריבית ולא לרשום בו כל העברת איגרות חוב.

{{ח:סעיף|14|מכירת איגרות החוב}}
{{ח:ת}} איגרות החוב יימכרו בידי בנק ישראל לקופות הגמל לקיצבה ישירות, או באמצעות גופים אחרים כפי שבנק ישראל יקבע מפעם לפעם, באישור הממונה.

{{ח:סעיף|15|דחיית מועד}}
{{ח:ת}} חל מועד הנקוב בתקנות אלה ביום שאינו יום עסקים, יידחה המועד הנקוב ליום העסקים הראשון שלאחריו.

{{ח:סעיף|16|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ג׳ בסיוון התשנ״ה (1 ביוני 1995).

{{ח:חתימות|כ״ב באייר התשנ״ה (22 במאי 1995)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]