חוק הבטחת הכנסה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000193}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״א, 30|חוק הבטחת הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208330.pdf}}, {{ח:תיבה|77|תיקון מס׳ 41 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_207961.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 112|תיקון מס׳ 54 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210415.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 213|תיקון מס׳ 63 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210498.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 83|תיקון מס׳ 21 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210466.pdf}}, {{ח:תיבה|136|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210422.pdf}}, {{ח:תיבה|165|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317295.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 10|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317356.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 44|תיקון מס׳ 77 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210912.pdf}}, {{ח:תיבה|148|חוק משפחות חד־הוריות|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211804.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 256|חוק לצמצום ממדי העוני והפערים בהכנסות (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211056.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 80|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211073.pdf}}, {{ח:תיבה|326|חוק לצמצום ממדי העוני (תיקוני חקיקה) (צעדים משלימים)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211178.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 386|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_ec_317846.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 99|תיקון מס׳ 19 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211642.pdf}}, {{ח:תיבה|237|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211509.pdf}}, {{ח:תיבה|310|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211541.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 100|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 1999)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211661.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 122|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300321.pdf}}, {{ח:תיבה|238|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300364.pdf}}, {{ח:תיבה|396|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300377.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 152, 166|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300554.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 165|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300607.pdf}}, {{ח:תיבה|468, 473|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו־2004)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299931.pdf}}, {{ח:תיבה|574|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-1904.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 55, 64|חוק גיל פרישה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300990.pdf}}, {{ח:תיבה|97, 98, 98, 98, 99, 105|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}, {{ח:תיבה|392|תיקון מס׳ 23|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299823.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 191|חוק יישום תכנית ההתנתקות|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299869.pdf}}, {{ח:תיבה|357, 359|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf}}, {{ח:תיבה|814|תיקון מס׳ 147 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299994.pdf}}, {{ח:תיבה|1002|תיקון מס׳ 26|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299848.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 370|תיקון מס׳ 86 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300142.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 39|תיקון מס׳ 28|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300074.pdf}}, {{ח:תיבה|53|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2007)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300638.pdf}}, {{ח:תיבה|330|תיקון מס׳ 30|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300649.pdf}}, {{ח:תיבה|395|תיקון מס׳ 5 לחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300773.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 201|תיקון מס׳ 31|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300690.pdf}}, {{ח:תיבה|236|חוק התכנית להגדלת גמלאות הבטחת הכנסה לקשישים נזקקים ולסיוע לניצולי שואה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300873.pdf}}, {{ח:תיבה|390|תיקון מס׳ 106 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300877.pdf}}, {{ח:תיבה|686|תיקון מס׳ 33|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300847.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 260|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}, {{ח:תיבה|290|תיקון מס׳ 6 לחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301090.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 309|תיקון מס׳ 7 לחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301149.pdf}}, {{ח:תיבה|437|תיקון מס׳ 35|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300927.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 18|תיקון מס׳ 122 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301089.pdf}}, {{ח:תיבה|1024|תיקון מס׳ 37|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301401.pdf}}, {{ח:תיבה|1099|תיקון מס׳ 4 לחוק יישום תכנית ההתנתקות|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301326.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 233|תיקון מס׳ 39|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300956.pdf}}, {{ח:תיבה|610|תיקון מס׳ 40|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301499.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 31|תיקון מס׳ 41|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301442.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 555|תיקון מס׳ 4 לחוק משפחות חד־הוריות|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303802.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 78|חוק פיקוח אלקטרוני על עצור ועל אסיר משוחרר על־תנאי (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 252|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316719.pdf}}, {{ח:תיבה|611|חוק אומנה לילדים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_323013.pdf}}, {{ח:תיבה|1079|תיקון מס׳ 46|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_347852.pdf}}, {{ח:תיבה|1155|חוק הבטחת הכנסה (הוראת שעה ותיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348522.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 301, 301|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}, {{ח:תיבה|427, 428|תיקון מס׳ 192 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_369728.pdf}}, {{ח:תיבה|533|תיקון מס׳ 49|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382390.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 73|תיקון מס׳ 50|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_397505.pdf}}, {{ח:תיבה|85|תיקון מס׳ 51|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_457590.pdf}}, {{ח:תיבה|115|תיקון מס׳ 8 לחוק שירותי הסעד|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_489215.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 134|תיקון לחוק הבטחת הכנסה (הוראת שעה ותיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528241.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 87|חוק מענק לעידוד תעסוקה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_573892.pdf}}, {{ח:תיבה|213|חוק הביטוח הלאומי (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה – תיקון מס׳ 216) (הוראות מיוחדות לעניין ביטוח אבטלה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_575830.pdf}}, {{ח:תיבה|299|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_578653.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 132|תיקון מס׳ 55|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_592030.pdf}}, {{ח:תיבה|358|תיקון מס׳ 225 והוראת שעה לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_603272.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 66|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611567.pdf}}, {{ח:תיבה|256|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}, {{ח:תיבה|754, 754|תיקון מס׳ 229 (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה) לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_622104.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 169, 169, 170|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2572039.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 505|תיקון מס׳ 257 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6191628.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: זכאות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הגימלה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הכנסה}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן א׳: תביעות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: תשלום גימלאות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן ג׳: הוראות עזר לביצוע}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|סימן ד׳: שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה: {{מוקטן|זכאים לגמלה גם אם טרם מלאו להם 25 שנים}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה: {{מוקטן|שיעורי הגמלה – באחוזים מהסכום הבסיסי}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית: {{מוקטן|שיעורי ניכויים מתגמול ומהכנסה של זכאים שטרם מלאו להם 55 שנים ושאינם מקבלים קצבאות שאירים או תלויים לפי חוק הביטוח}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית: {{מוקטן|שיעורי הגמלה לזכאי קודם – באחוזים מהסכום הבסיסי}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א|חלק א׳: פרטים המשפיעים על זכאות לגמלה או על שיעורה לעניין סעיף 20ב(ב)}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ב|חלק ב׳: פרטים נדרשים}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ג|חלק ג׳: אזהרה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״א, תשמ״ז־2, תשנ״ב, תשנ״ב־2, תשנ״ה, תשנ״ח, תשנ״ח־2, תשס״ב, תשס״ג, תשס״ג־3, תשס״ד, תשס״ד־8, תשס״ה, תשס״ה־5, תשס״ז־4, תשס״ט־2, תש״ע, תש״ע־2, תשע״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור השתתפות“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אלמנה“ – לרבות מי שמשתלמת לה קיצבת שאירים או תלויים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בני זוג“ – לרבות איש ואשה הידועים בציבור כבני זוג ומתגוררים יחדיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גיל פרישה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גימלה“ – גימלה חדשית להבטחת הכנסה המשולמת לפי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הורה עצמאי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק סיוע למשפחות שבראשן הורה עצמאי, התשנ״ב–1992}}, ואולם על המונח ”ילד“ תחול ההגדרה שבחוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכום הבסיסי“ – 6,964 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2005; בשנת 2025, 10,139 ש״ח)}}, כשהוא מעודכן –
{{ח:תתת|(1)}} ביום א׳ בטבת התשס״ו (1 בינואר 2006) – לפי שיעור עליית המדד שפורסם לאחרונה לפני היום האמור לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני יום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005), בתוספת –
{{ח:תתתת|(א)}} לענין גמלה המשתלמת למקבלי גמלה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה סימן ח|סימן ח׳ בפרק ה׳ בחוק הביטוח}} או לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא סימן ג|סימנים ג׳}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא סימן ד|ו־ד׳ שבפרק י״א בחוק האמור}}, הזכאים לגמלה גם לפי חוק זה – שיעור עליית המדד שפורסם לאחרונה לפני יום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני יום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003);
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין גמלה המשתלמת לפי חוק זה למי שאינו מנוי בפסקת משנה (א) – השיעור שבו עודכן השכר הממוצע, בשנים 2004 ו־2005, לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 37|סעיף 37(ג)(1) בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}};
{{ח:תתת|(2)}} משנת 2007 ואילך – ב־1 בינואר של כל שנה לפי שיעור עליית המדד שפורסם לאחרונה, לפי אותו יום לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני ה־1 בינואר של השנה הקודמת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השכר הממוצע“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בסעיפים 1}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 2|ו־2 לחוק הביטוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר העבודה והרווחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק יישום תכנית ההתנתקות“ – {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות|חוק יישום תכנית ההתנתקות, התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המעצרים“ – {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מוסדות לטיפול במשתמשים בסמים|חוק הפיקוח על מוסדות לטיפול במשתמשים בסמים, התשנ״ג–1993}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שכר מינימום“ – {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|חוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחיד“ – מי שאין לו בן זוג;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} ילד כמשמעותו בהגדרה ”ילד“ {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 238|בסעיף 238 לחוק הביטוח}};
{{ח:תתת|(ב)}} מי שאינו ילדו של התובע ובלבד שהתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוא אחד המנויים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 238|בפסקאות (1) עד (5) להגדרה ”ילד“ בסעיף 238 לחוק הביטוח}};
{{ח:תתתת|(2)}} הוא מתגורר דרך קבע עם תובע הגימלה;
{{ח:תתתת|(3)}} תובע הגימלה מונה כאפוטרופוס עליו, לרבות תובע גימלה שחדל להיות אפוטרופוס רק בשל כך שהילד הגיע לגיל 18;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסגרת שיקומית“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתכנן יעדים תעסוקתי“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקודת קיצבה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 68|בסעיף 68(א) לחוק הביטוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עולה חדש“ – מי שטרם מלאו 5 שנים מיום שהתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נכנס לראשונה לישראל באשרת עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, התש״י–1950}} (בחוק זה – חוק השבות);
{{ח:תתת|(2)}} ניתנה לו תעודת עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות}};
{{ח:תתת|(3)}} ניתנה לו תעודה של אזרח עולה מהמשרד לקליטת העליה;
{{ח:תתת|(4)}} הוא זכאי לסל קליטה מהמשרד לקליטת העליה ונכנס לישראל לראשונה באשרה א/5 לפי {{ח:חיצוני|תקנות הכניסה לישראל|תקנות הכניסה לישראל, התשל״ד–1974}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרק שילוב מקבלי גמלאות בעבודה“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב אזור שילוב“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב אזור שילוב פטור“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב ישראל“ – לרבות תושב ישראל באזור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 378|בסעיף 378 לחוק הביטוח הלאומי}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: זכאות}}

{{ח:סעיף|2|תנאי זכאות|תיקון: תשמ״ז, תשמ״ז־2, תשמ״ח, תשנ״ב־2, תשנ״ד, תשנ״ח, תשנ״ח־2, תשס״א־3, תשס״ג, תשס״ג־4, תשס״ד, תשס״ד־3, תשס״ד־8, תשס״ז־2, תשס״ז־3, תשס״ז־4, תשס״ט־2, תש״ע, תש״ע־2, תשע״ב, תשע״ד, תשע״ז־4, תשע״ח־2, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} תושב ישראל שמלאו לו 25 שנים זכאי לגימלה, בכפוף להוראות חוק זה, כל עוד מתקיים בו אחד מתנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אין לו הכושר לעבוד ולהתפרנס כדי מחייתו, או שאינו ניתן להשמה בעבודה כלשהי, הכל לפי כללים, תנאים ומבחנים שנקבעו בתקנות ובלבד שהקביעה כי הוא אינו ניתן להשמה בעבודה כלשהי תיעשה בידי אחד מהמפורטים בפסקאות משנה (א) עד (ג) כמפורט בהן, ותהיה לתקופה שלא תעלה על התקופה שקבע השר לענין זה:
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי מי שמטופל במוסד או נמצא בתהליך גמילה מסם לפי צו מבחן של בית המשפט – מרכז לאבחון מתמכרים לסמים שאישר השר או המוסד האמור; לענין זה –
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} ”מוסד“, ”סם“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מוסדות לטיפול במשתמשים בסמים#סעיף 1|בסעיף 1 בחוק הפיקוח}};
{{ח:תתתת|סוג=הגדרה}} ”צו מבחן“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ו סימן ז|בסימן ז׳ של פרק ו׳ בחוק העונשין}};
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי מי שמצוי בפיקוחו של קצין מבחן לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|חוק המעצרים}} – קצין מבחן כאמור;
{{ח:תתתת|(ג)}} לגבי מי ששוהה במרכז לטיפול באלכוהוליסטים המצוי בפיקוח משרד העבודה והרווחה – המרכז האמור;
{{ח:תתת|(2)}} הוא רשום בלשכת שירות התעסוקה כמחוסר עבודה בהתאם לכללים שנקבעו לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 163|סעיף 163 לחוק הביטוח}} ולשכת שירות התעסוקה לא הציעה לו עבודה מתאימה; לענין פסקה זו, ”עבודה מתאימה“ – כל עבודה התואמת את מצב בריאותו וכשרו הגופני, או הכשרה, השתלמות או הסבה מקצועית לפי הפניה משירות התעסוקה או ממי שאישר לכך שירות התעסוקה (להלן בסעיף זה – הכשרה);
{{ח:תתת|(2א)}} מתקיים בו האמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 7|בפסקאות (7) עד (10)}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 14|(14)}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 16|(16)}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 18|(18)}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 19|(19)}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 23|(23)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 24|(24)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 26|או (26) בתוספת הראשונה}}, אף אם טרם מלאו לו 25 שנים, כל עוד מתקיימים בו התנאים הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת האמורה}}, ולפי הכללים שנקבעו בה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עובד בעבודה או נמצא בהכשרה, לרבות במסגרת שיקומית בפיקוח משרד ממשלתי, המוסד לביטוח לאומי או הרשות כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הרשות לשיקום האסיר|בחוק הרשות לשיקום האסיר, התשמ״ג–1983}}, שההכנסה מהן פחותה מההכנסה שבשלה אין לשלם לפי הוראות חוק זה גמלה, ומתקיימים בו התנאים והמבחנים שנקבעו בתקנות;
{{ח:תתת|(4)}} הוא הגיע לגיל הפרישה;
{{ח:תתת|(5)|(א)}} הוא הורה לילד שבהחזקתו ונמצא עמו וטרם מלאו לו שנתיים, ואם הורי הילד הם בני זוג – תהיה הזכאות לגמלה לפי פסקה זו נתונה לאם, אלא אם כן בחרו בני הזוג כי היא תהיה נתונה לבן הזוג האחר;
{{ח:תתתת|(ב)}} בחרו בני הזוג כאמור בפסקת משנה (א), הם רשאים לחזור ולשנות את בחירתם, ואולם אם בן הזוג שאינו זכאי לגמלה לפי פסקת משנה (א) זכאי לה לפי פסקה (2), הם יהיו רשאים לעשות כן כל שישה חודשים;
{{ח:תתתת|(ג)}} תוקפה של זכאות לאחר מסירת הודעה על בחירה כאמור בפסקת משנה (א) או (ב) הוא מ־1 בחודש שלאחר מכן;
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(7)}} עיקר זמנו מוקדש לטיפול בבן זוגו החולה או בילדו החולה הזקוקים להשגחה תמידית, הכל לפי כללים, תנאים ומבחנים שנקבעו בתקנות;
{{ח:תתת|(8)}} הוא עובד שירות בעבודה ציבורית לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ו סימן ב1|סימן ב׳1 לפרק ו׳ של חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:תתת|(9)}} היא שוהה במקלט לנשים מוכות באישור המחלקה לשירותים חברתיים או משרד הרווחה והשירותים החברתיים תקופה העולה על 30 ימים; לעניין זה, ”אישור“, ”מחלקה לשירותים חברתיים“ ו”מקלט לנשים מוכות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 7|בסעיף 7(ג)(5) לחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}}.
{{ח:תת|(ב)}} תנאי נוסף לזכאות לגימלה הוא שהתובע היה תושב ישראל עשרים וארבעה חדשים רצופים לפני הגשת תביעתו, אולם תנאי זה לא יחול על מי שמקבל קיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ה׳}} או {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא|פרק י״א לחוק הביטוח}}.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לקבוע בתקנות כללים ומבחנים לזכאות לגימלה לתושב ישראל שמלאו לו 25 שנים ושאין מתקיימים בו התנאים האמורים בסעיפים קטנים (א) ו־(ב).
{{ח:תת|(ד)|(1)}} ילד תושב ישראל שמתקיים בו האמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפסקה (1) של התוספת הראשונה}}, זכאי לגמלה, אף אם אין מתקיים בו האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), בכפוף להוראות חוק זה, כל עוד מתקיימים בו התנאים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|שבפסקה (1) האמורה}}, ולפי הכללים שנקבעו בה.
{{ח:תתת|(2)}} תושב ישראל שמתקיים בו האמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפסקאות (2) ואילך של התוספת הראשונה}}, ושאילו מלאו לו 25 שנים היה זכאי לגמלה, זכאי לגמלה אף אם טרם מלאו לו 25 שנים, כל עוד מתקיימים בו התנאים הנקובים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, לפי הכללים שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת האמורה}}.
{{ח:תת|(ה)}} השר, שר המשפטים ושר האוצר כאחד (בסעיף קטן זה – השרים) יקבעו כללים ומבחנים לזכאות לגמלה לתושב ישראל שמלאו לו 20 שנים אך טרם מלאו לו 25 שנים, ושמתקיימים בו שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אילו מלאו לו 25 שנים היה זכאי לגמלה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא הוכיח באופן ובתנאים שקבעו השרים, להנחת דעתו של מי שקבעו לענין זה, כי עשה כל שביכולתו כדי להשתלב בעבודה התואמת את מצב בריאותו וכושרו הגופני.

{{ח:סעיף|3|סייג לזכאות|תיקון: תשס״ח־4, תשע״ד}}
{{ח:ת}} לא יהיו זכאים לגימלה לפי חוק זה –
{{ח:תת|(1)}} אדם הנמצא במוסד וכל החזקתו היא על חשבון אוצר המדינה, הסוכנות היהודית לארץ ישראל, רשות מקומית או גוף אחר שנקבע בתקנות;
{{ח:תת|(2)}} אדם המשרת שירות סדיר בצבא־הגנה לישראל ואשתו;
{{ח:תת|(3)}} חבר בתאגיד האחראי לכלכלת חבריו;
{{ח:תת|(4)}} תלמיד הלומד במוסד שקבע השר בתקנות ובתנאים שקבע, למעט –
{{ח:תתת|(א)}} מי שמשתלמת לו גמלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקה (4) של סעיף 2(א)}};
{{ח:תתת|(ב)|(1)}} הורה עצמאי, שהשתלמה לו גמלה בעד 16 חודשים לפחות מתוך 20 החודשים שקדמו לחודש שבו החל להיות תלמיד במוסד כאמור, ובלבד שהוא אינו לומד בתכנית לימודים המקנה תואר אקדמי שני או שלישי; גמלה להורה עצמאי שמתקיימות לגביו הוראות פסקת משנה זו תשולם בעד תקופה שלא תעלה על 36 חודשים, ואולם השר רשאי לקבוע תנאים שבהתקיימם תשולם להורה עצמאי כאמור גמלה בעד תקופה ארוכה יותר;
{{ח:תתתת|(2)}} אין בהוראות פסקת משנה (1) כדי לגרוע מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(2) או (3)}}, ואולם השר רשאי לקבוע הוראות וכללים למתן הקלות לעניין התנאים הקבועים לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)(2) או (3)}} להורה עצמאי שמתקיימות לגביו הוראות פסקת משנה (1).

{{ח:סעיף|3א|זכאות מותנית לגמלה|תיקון: תשנ״ט, תשס״ד־8, תשס״ז־4, תשס״ט־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} מי שזכאותו לגמלה מותנית בקיום האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(2)}}, ולשכת שירות התעסוקה הציעה לו עבודה מתאימה והוא סירב לקבלה, לא יהיה זכאי לגמלה בעד החודש הקלנדרי שבו חל הסירוב האמור ובעד החודש שלאחריו.

{{ח:סעיף|3ב||תיקון: תשס״ד־8, תשס״ז־4, תשס״ט־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|3ג|סייג לזכאות בגלל הרשעה בעבירות טרור|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} מי שנדון למאסר בשל עבירת רצח או ניסיון לרצח בנסיבות טרור לא יהיה זכאי לגמלה המשולמת לפי חוק זה, הוא לא יובא בחשבון כבן זוג לעניין גמלה לפי חוק זה, למעט לעניין {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, ובן זוגו לא ייחשב הורה עצמאי לעניין חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} על מי ששוחרר ממאסר במסגרת שחרור שבויים ישראליים או משא ומתן מדיני לאחר שהורשע בעבירת ביטחון ונגזרו עליו עשר שנות מאסר לפחות, יחולו הוראות סעיף קטן (א) עד תום תקופת המאסר שנגזרה עליו.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”עבירת ביטחון“ ו”עבירת רצח או ניסיון לרצח בנסיבות טרור“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 326|בסעיף 326(ג) ו־(ח) לחוק הביטוח}}, בהתאמה.

{{ח:סעיף|4|זכאות בני זוג}}
{{ח:תת|(א)}} הזכאות לגימלה של כל אחד מבני זוג מותנית בכך שמתקיימים גם בבן זוגו תנאי הזכאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בסעיף קטן (א) לא יחול על מי שהשר קבע בתקנות, בתנאים שקבע.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הגימלה}}

{{ח:סעיף|5|שיעור הגימלה|תיקון: תשמ״ז־2, תשנ״ב־2, תשנ״ד, תשנ״ה־2, תשס״ב, תשס״ג, תשס״ד, תש״ע־2, תשע״ד, תשע״ז, תשע״ז־3, תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} הגימלה לזכאי שאין לו הכנסה תהיה בסכומים המחושבים לפי {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}}, בהתאם להרכב משפחתו, כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} למי שהגיע לגיל פרישה, למי שמשתלמת לו קצבת אזרח ותיק או קצבת שאירים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}}, ולמי שמשתלמת לו קצבת תלויים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה סימן ח|סימן ח׳ בפרק ה׳ בחוק הביטוח}} – בשיעורים הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור א׳ בתוספת השניה}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} למי שלא משתלמת לו קצבה כאמור בפסקה (1) –
{{ח:תתתת|(א)}} אם טרם מלאו לו 55 שנים – בשיעורים הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור ב׳ בתוספת השניה}}, לפי הענין;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם מלאו לו 55 שנים – בשיעורים הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור ג׳ בתוספת השניה}}, לפי הענין;
{{ח:תתת|(3)}} להורה עצמאי – לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 7|הפרטים {{ח:הערה|(}}7{{ח:הערה|)}}}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 8|או {{ח:הערה|(}}8{{ח:הערה|)}} בתוספת השניה}}, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} הגימלה לזכאי שיש לו הכנסה תהיה בסכום השווה להפרש שבין הגימלה, שהיה זכאי לה לפי סעיפים קטנים (א) או (ה) לולא ההכנסה, לבין ההכנסה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה יראו כהורה עצמאי גם הורה, שיש עמו ילד, אם אותו הורה זכאי לגמלה בנפרד מבן זוגו מכוח התקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}} לענין בני זוג החיים בנפרד, שאינם מכלכלים זה את זה או שאחד מהם נמצא במעצר או במאסר, למעט מאסר בשל עבירת רצח או ניסיון לרצח בנסיבות טרור או מאסר של מי שהורשע בעבירת ביטחון ונגזרו עליו עשר שנות מאסר לפחות; בסעיף קטן זה, ”עבירת ביטחון“ ו”עבירת רצח או ניסיון לרצח בנסיבות טרור“ – כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 3ג|בסעיף 3ג(ג)}}.
{{ח:תת|(ה)}} על אף הוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} שיעור הגמלה שתשולם למי שזכאי לגמלה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפסקאות (1)}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 5|(5)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 25|ו־(25) בתוספת הראשונה}}, יהיה כמפורט באותן פסקאות;
{{ח:תתת|(2)}} השר רשאי לקבוע את שיעור הגמלה שתשולם למי שזכאי לגמלה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4(ב)}};
{{ח:תתת|(3)}} השר, שר המשפטים ושר האוצר כאחד יקבעו את שיעור הגמלה שתשולם למי שזכאי לגמלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ה)}}, ובלבד שהשיעור כאמור לא יפחת מ־50% ולא יעלה על 80%, משיעור הגמלה שהיתה משתלמת לאותו זכאי לפי הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) אילו הוראות סעיף קטן (א) היו חלות לגביו.
{{ח:תת|(ו)}} מי שנפסקו לזכותו מזונות והוא אינו זכאי לתשלום חודשי לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)#סעיף 2|סעיף 2 לחוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל״ב–1972}}, בשל כך שלא התמלאו בחייב התנאים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)#סעיף 2|באותו סעיף}} או בשל כך שהוא אינו זוכה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|בחוק המזונות}}, לא יופחת שיעור הגמלה אשר לו הוא זכאי רק בשל כך שנפסקו לזכותו מזונות; אין בהוראת סעיף קטן זה כדי לגרוע מהוראות שנקבעו {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיפים 6}} {{ח:פנימי|סעיף 9|או 9}} או לפיהן לגבי מי שהמזונות שנפסקו לזכותו, או חלקם, משתלמים לו בפועל.
{{ח:תת|(ז)}} אישה הזכאית לגמלה לפי סעיף קטן (א)(2)(ב), ומלאו לה 62 שנים אך טרם הגיעה לגיל הפרישה, תהיה זכאית לתוספת לשיעור הגמלה הקבוע לגביה {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}, בשיעור של 7.95% מהסכום הבסיסי, במשך תקופה בהתאם לחודש לידתה כמפורט להלן, אולם היא לא תהיה זכאית לתוספת בעד התקופה שלאחר גיל הפרישה:
{{ח:תתת|(1)}} ינואר 1960 עד דצמבר 1960 – 4 חודשים;
{{ח:תתת|(2)}} ינואר 1961 עד דצמבר 1961 – 8 חודשים;
{{ח:תתת|(3)}} ינואר 1962 עד דצמבר 1962 – 12 חודשים;
{{ח:תתת|(4)}} ינואר 1963 עד דצמבר 1963 – 15 חודשים;
{{ח:תתת|(5)}} ינואר 1964 עד דצמבר 1964 – 18 חודשים.

{{ח:סעיף|6|גימלה לבני זוג|תיקון: תשס״ג, תשס״ג־3, תשע״ח־2, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לבני זוג הזכאים לגימלה תשולם גימלה אחת בלבד, בשיעור המשתלם לפי {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}} או {{ח:פנימי|תוספת 4|התוספת הרביעית}} לשני בני זוג, בהתאם להרכב משפחתם.
{{ח:תת|(ב)}} היה שיעור הגמלה המחושב לבני הזוג לפי נתוניו האישיים של אחד מבני הזוג גבוה משיעור הגמלה המחושב לבני הזוג לפי נתוניו האישיים של בן הזוג האחר – תשולם לבני הזוג הגמלה בשיעור הגבוה מביניהם.
{{ח:תת|(ג)}} הגימלה לפי סעיף זה תשולם לאחד מבני הזוג לפי בחירתם, ואולם השר רשאי לקבוע בתקנות נסיבות שבהן תשולם הגימלה לכל אחד מבני הזוג בנפרד ואופן חלוקתה ביניהם, או נסיבות שבהן תשולם הגימלה לאדם אחר.
{{ח:תת|(ד)}} אדם שאינו זכאי לגימלה לפי חוק זה רק בשל האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(1)}}, תשולם הגימלה לבן זוגו הזכאי, בשיעור המשתלם לשני בני זוג, בהתאם להרכב משפחתם, פחות סכום השווה ל־7.5% מהסכום הבסיסי.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} על אף האמור בהוראות לפי סעיף קטן (ג), מי שהורשע בעבירת ביטחון כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 3ג|בסעיף 3ג(ג)}} ונגזרו עליו עשר שנות מאסר לפחות, לא תשולם לו הגמלה לפי סעיף זה.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות סעיף קטן (ד) יחולו גם לגבי מי שאינו זכאי לגמלה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3ג|בסעיף 3ג}}.

{{ח:סעיף|7|סכום קובע|תיקון: תשס״ג, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי לקבוע בתקנות, לגבי סוגי זכאים, לרבות סוגים לפי הרכב המשפחה, סכומים קובעים, בשים לב להכנסה הנמוכה ביותר שעליה חל חיוב בתשלום מס הכנסה לגבי זכאים מאותו סוג.
{{ח:תת|(ב)}} זכאי שהכנסתו, המחושבת לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9 עד 11}}, אינה נמוכה מהסכום הקובע החל לגביו – לא תשולם לו גימלה; זכאי שהכנסתו כאמור נמוכה מהסכום הקובע החל לגביו, תשולם לו גימלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|או 6}}, לפי הענין, אשר סכומה לא יעלה על ההפרש שבין הכנסתו לבין הסכום הקובע.
{{ח:תת|(ג)}} סעיף זה לא יחול על זכאי שמשתלמת לו גמלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|פסקה (2)(א) של סעיף 5(א)}} ועל זכאי שהגיע לגיל הפרישה, ולא יחול על בני זוג אף אם באחד מהם התקיים האמור בסעיף קטן זה.

{{ח:סעיף|8|גימלה שלא תשולם|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} גימלה שהיא פחותה מששה שקלים חדשים לא תשולם אלא אם הזכאי לה מקבל קיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}}.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הכנסה}}

{{ח:סעיף|9|הכנסה|תיקון: תשמ״ז־2, תשנ״ח־3, תשס״א, תשס״ג־3, תשס״ה, תשס״ז, תשע״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק זה,
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה“ – הכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2|בסעיף 2 לפקודה}}, אף אם לא צמחה, הופקה או נתקבלה בישראל, ולרבות –
{{ח:תתתת|(1)}} כל גימלה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח}};
{{ח:תתתת|(2)}} תשלומים למי שמצוי בהכשרה מקצועית;
{{ח:תתתת|(3)}} דמי מזונות שמקבל אדם לפי כל דין בעדו ובעד ילדיו, לרבות תשלום בעדו ובעד ילדיו לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל״ב–1972}};
{{ח:תתתת|(4)}} סכומים שיראו אותם כהכנסה מנכס, אף אם הנכס הוא של ילדו של הזכאי הנמצא עמו ואף אם אין מופקת ממנו הכנסה;
{{ח:תתתת|(5)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע בתקנות –
{{ח:תתת|(1)}} כללים בדבר חישוב הסכומים שיראו אותם כהכנסה מנכס, כאמור בסעיף קטן (א)(4);
{{ח:תתת|(2)}} נסיבות שבהן ייראה נכס שהועבר לאחר כשייך למעביר הנכס, ודרכי חישוב ההכנסה מהנכס, אף אם אין מופקת ממנו הכנסה;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות מיוחדות ומשלימות בדבר חישוב ההכנסה לענין חוק זה.
{{ח:תת|(ב1)}} לגבי סכום המשתלם לפי {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות#תוספת 3 חלק א פרט 3|סעיף 3(א1)(1) לתוספת השלישית לחוק יישום תכנית ההתנתקות}}, בין שהוא משתלם לתובע כתשלום חד־פעמי, ובין שהוא משתלם לתובע לשיעורין, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אם הוא משתלם לתובע כתשלום חד־פעמי, יראו בתשלום החד־פעמי כנכס;
{{ח:תתת|(2)}} אם הוא משתלם לתובע לשיעורין –
{{ח:תתתת|(א)}} לא יראו בתשלום המשתלם לתובע לשיעורין כהכנסה;
{{ח:תתתת|(ב)}} יראו כאילו לתובע יש נכס בסכום השווה לתשלום החד־פעמי, במשך התקופה שבה התשלום משתלם לתובע לשיעורין, ואולם הסכום שיראו אותו כהכנסה מן הנכס האמור לא יעלה על הסכום המשתלם לתובע לשיעורין.
{{ח:תת|(ג)}} לענין סעיף זה,
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – כל רכוש, בין מקרקעין ובין מיטלטלין, וכן כל זכות או טובת הנאה ראויות או מוחזקות, והכל בין שהם בישראל ובין שהם מחוץ לישראל, למעט מיטלטלין שאינם ניתנים לעיקול לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|חוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}}, ולמעט סכום שאינו מובא בחשבון, ולמעט זכות החזקה במקרקעין המשמשים למגורי הזכאי ולא לשם השתכרות או ריווח (בסעיף זה – דירת מגורים);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום שאינו מובא בחשבון“ – סכום כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(1)}} סכום כסף שאינו עולה על סכום השווה לסכום הבסיסי כפול ארבע, ולגבי מי שעמו ילד או שיש לו בן זוג – סכום שאינו עולה על הסכום הבסיסי כפול שש;
{{ח:תתתת|(2)}} סכום שהתקבל בעד מכירת דירת מגורים, לרבות פיצויים לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות#פרק ה סימן א|סימן א׳ בפרק ה׳ לחוק יישום תכנית ההתנתקות}}, והכל לתקופה שתחילתה ביום קבלת הסכום או הפיצויים כאמור וסיומה בתום 12 חודשים מאותו מועד או ביום שבו רכש הזכאי דירת מגורים אחרת, לפי המוקדם.

{{ח:סעיף|9א|הוראות מיוחדות לענין נכס שהוא רכב מנועי|תיקון: תשס״א, תשס״א־2, תשס״ב־2, תשס״ג־2, תשס״ד־4, תשס״ד־5, תשס״ד־6, תשס״ד־7, תשס״ז, תשע״ב־2, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל רכב“ – לרבות מי שנוהג ברכב מנהג בעלים, אף אם אינו רשום כבעליו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רכב“ – רכב מנועי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תובע“ – לרבות ילדו הנמצא עמו.
{{ח:תת|(ב)}} תובע שהוא בעל שני כלי רכב או יותר או שהוא בעל רכב ששוויו עולה על סכום שקבע השר, ואם הוא תובע שחל עליו {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)(1)}} – רכב ששוויו עולה על סכום של 60,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2022; בשנת 2025, 63,812 ש״ח)}}, לא יהיה זכאי לגמלה לפי חוק זה; הסכומים האמורים יעודכנו באופן ובמועד שיקבע השר.
{{ח:תת|(ב1)}} השר רשאי לקבוע כי מגמלתו של תובע שבבעלותו רכב אחד ששוויו אינו עולה על סכומים כאמור בסעיף קטן (ב), ינוכו סכומים שיקבע; לעניין זה רשאי השר לקבוע סכומים שונים בהתחשב, בין השאר, בגילו של התובע, בהכנסתו מעבודה ובשווי הרכב; ואולם, מגמלתו של תובע שחל עליו {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)(1)}} ואינו עובד, ינוכו סכומים בשל חלק השווי העולה על 10,309 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2022; בשנת 2025, 10,964 ש״ח)}} בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיפים קטנים (ב) ו־(ב1) לא יחולו אם מתקיים אחד מאלה –
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} התובע, או בן משפחתו של התובע, זקוקים לרכב לצורך טיפול רפואי הניתן מחוץ לביתם, לפי תכנית טיפול שנקבעה מראש או לפחות 6 פעמים בחודש בפרק זמן העולה על 90 ימים רצופים, והכל לפי כללים ותנאים שקבע השר; לענין זה, ”בן משפחתו“ – מי שהתובע מסיע אותו לטיפול רפואי, כאמור בפסקה זו והוא בן זוגו, בנו, בתו או הורהו של התובע או שהוא אחיו של התובע המתגורר עימו, ובלבד שלבן משפחתו כאמור, אין רכב נוסף;
{{ח:תתת|(3)}} התובע, בן זוגו או ילדו הוא נכה ברגליו ומשתלם לו מאוצר המדינה תשלום לאחזקת הרכב, ולגבי מי שאין משתלם לו תשלום כאמור – אם רופא מוסמך כמשמעותו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 208|סעיף 208 של חוק הביטוח}} קבע כי הוא זקוק להסעה בשל היותו נכה כאמור, לפי כללים, בתנאים ולפרק זמן שקבע השר;
{{ח:תתת|(3א)}} תובע שהוא מורשה נהיגה של נכה לפי {{ח:חיצוני|הסכם בדבר גמלת ניידות|הסכם בדבר גמלת ניידות}} שנערך לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק הביטוח}};
{{ח:תתת|(4)}} לילדו של התובע משתלמת קצבה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט סימן ו|סימן ו׳ לפרק ט׳ שבחוק הביטוח}};
{{ח:תתת|(5)}} רישיון הרכב הופקד אצל הרשות המוסמכת להוציא אותו רישיון, וכל עוד הרישיון מופקד מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} התובע אינו מסוגל לעבוד בעבודה כלשהי בגלל מחלה, ובלבד שהתקופה שבה יראו את הרכב כנכס שלא מופקת ממנו הכנסה כאמור בסעיף קטן (ב), לא תעלה על שישה חודשים מהיום שהגיש את התביעה לגמלה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הרכב הוא טרקטור כאמור {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה, התשכ״א–1961}}, ובלבד שהטרקטור אינו בשימוש, ולתובע משק חקלאי שאינו פעיל;
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|10|הכנסות שלא יחושבו|תיקון: תשמ״ו, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}, לא תיחשב כהכנסה –
{{ח:תת|(1)}} קיצבת ילדים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ד|פרק ד׳ לחוק הביטוח}};
{{ח:תת|(2)}} הענקות לחיילים ולבני משפחותיהם לפי {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), התש״ט–1949}};
{{ח:תת|(3)}} כל הכנסה אחרת שקבע השר בתקנות.

{{ח:סעיף|11|הכנסות בני זוג}}
{{ח:ת}} מי שיש לו בן זוג, תהיה הכנסתו לענין חוק זה צירוף הכנסתו והכנסת בן זוגו, זולת אם השר קבע אחרת בתקנות ובתנאים שקבע.

{{ח:סעיף|12|ניכויים לענין מי שמלאו להם 55 שנים וטרם הגיעו לגיל פרישה ולענין מועסקים בעלי יכולת עבודה מופחתת, שלא משתלמות להם קצבאות שאירים או תלויים|תיקון: תשמ״ז־2, תשס״א־3, תשס״ב, תשס״ג, תשס״ח, תש״ע־2, תשע״ו־4, תשע״ט, תש״ף, תש״ף־2, תש״ף־3, תשפ״א־2, תשפ״ב, תשפ״ב־3, תשפ״ב־4, תשפ״ג, תשפ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} בחישוב הכנסתו לענין {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} של מי שמשתלמת לו גמלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|פסקה (2)(ב) של סעיף 5(א)}}, וכן של זכאי לגמלה שהוא מועסק בעל יכולת עבודה מופחתת שלא משתלמת לו קצבת שאירים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}} או קצבת תלויים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ב סימן ח|סימן ח׳ בפרק ב׳ לחוק האמור}}, ינוכו –
{{ח:תתת|(1)}} סכום השווה ל־13% מהשכר הממוצע – מתגמול וכן מהכנסתו של כל עובד או עובד עצמאי מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|ו־(2) לפקודה}} אם הוא יחיד, וסכום השווה ל־17% מהשכר הממוצע מתגמול וכן מהכנסתו כאמור אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד;
{{ח:תתת|(2)}} סכום השווה ל־40% מתגמול וכן מהכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|ו־(2) לפקודה}}, לאחר שנוכה מהם הסכום האמור בפסקה (1), ולעניין הורה עצמאי – סכום כמפורט להלן, לפי העניין ({{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}} – סכום הניכוי להורה עצמאי):
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין חלק ההכנסה מתגמול וכן מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיפים 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|ו־(2) לפקודה}} (בפסקה זו – הכנסה מתגמול ומעבודה) עד ל־33.81% מהשכר הממוצע – סכום השווה ל־75% מההכנסה מתגמול ומעבודה לאחר שנוכה ממנה הסכום האמור בפסקה (1);
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין חלק ההכנסה מתגמול ומעבודה העולה על 33.81% מהשכר הממוצע – סכום השווה ל־40% מההכנסה מתגמול ומעבודה;
{{ח:תתת|(3)}} סכום השווה ל־13% מהשכר הממוצע – מהכנסה שמקורה בקיצבה המשולמת מכוח חיקוק, דיני חוץ, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה, למעט קיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}}, אם הזכאי הוא יחיד, וסכום השווה ל־17% מהשכר הממוצע מהכנסה כאמור אם יש לזכאי בן זוג או שבהחזקתו ילד.
{{ח:תת|(ב)}} הסכומים שינוכו לפי סעיף קטן (א)(1) ו־(3) לא יעלו על סכום השווה ל־13% מהשכר הממוצע – ליחיד, ועל סכום השווה ל־17% מהשכר הממוצע – ליחיד שבהחזקתו ילד או לשני בני זוג.
{{ח:תת|(ג)}} לענין סעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 12א|וסעיפים 12א}} {{ח:פנימי|סעיף 12ב|ו־12ב}},
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תגמול“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} דמי לידה וגמלה לשמירת הריון כמשמעותם לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ג|פרק ג׳ לחוק הביטוח}};
{{ח:תתתת|(2)}} דמי פגיעה כמשמעותם לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ה׳ לחוק הביטוח}};
{{ח:תתתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתתת|(4)}} גמלה המשולמת לעובד לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ח|פרק ח׳ לחוק הביטוח}};
{{ח:תתתת|(5)}} תגמול כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יב|פרק י״ב לחוק הביטוח}};
{{ח:תתתת|(6)}} דמי אבטלה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 158|בסעיף 158 לחוק הביטוח}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועסק בעל יכולת עבודה מופחתת“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מי שזכאי לשכר מינימום מותאם לפי {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום#סעיף 17|סעיף 17(ב) לחוק שכר מינימום}};
{{ח:תתתת|(2)}} מי שמתקיים בו האמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 17|בפסקה (17) לתוספת הראשונה}};
{{ח:תתתת|(3)}} משתקם כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה)|בחוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה), התשס״ז–2007}}.

{{ח:סעיף|12א|ניכויים לענין מי שטרם מלאו להם 55 שנים ולא משתלמות להם קצבאות שאירים או תלויים|תיקון: תשס״ג, תשס״ח, תש״ע־2, תשע״ו־4, תשע״ט, תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בחישוב הכנסתו לענין {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} של מי שמשתלמת לו גמלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|פסקה (2)(א) של סעיף 5(א)}}, למעט מועסק בעל יכולת עבודה מופחתת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}}, ינוכו –
{{ח:תתת|(1)}} סכום השווה ל־5% מהשכר הממוצע, מתגמול וכן מהכנסתו של כל עובד או עובד עצמאי מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|ו־(2) לפקודה}} אם הוא יחיד, וסכום השווה ל־7% מהשכר הממוצע, מתגמול וכן מהכנסתו כאמור אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד;
{{ח:תתת|(2)}} סכום השווה לשיעור המחושב לפי {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}}, בהתאם להרכב משפחתו של הזכאי, מתגמול וכן מהכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|ו־(2) לפקודה}}, לאחר שנוכה מהם הסכום האמור בפסקה (1), ולעניין הורה עצמאי – סכום הניכוי להורה עצמאי;
{{ח:תתת|(3)}} סכום השווה ל־5% מהשכר הממוצע, מהכנסה שמקורה בקצבה המשולמת מכוח חיקוק דיני חוץ, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה, למעט קצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}} אם הזכאי הוא יחיד, וסכום השווה ל־7% מהשכר הממוצע, מהכנסה כאמור אם יש לזכאי בן זוג או שבהחזקתו ילד.
{{ח:תת|(ב)}} הסכומים שינוכו לפי סעיף קטן (א)(1) ו־(3) לא יעלו על סכום השווה ל־5% מהשכר הממוצע – ליחיד, ועל סכום השווה ל־7% מהשכר הממוצע – ליחיד שבהחזקתו ילד או לשני בני זוג.

{{ח:סעיף|12ב|ניכויים לעניין מי שהגיעו לגיל פרישה, ומי שמשתלמות להם קצבאות אזרח ותיק, שאירים או תלויים|תיקון: תשס״ח, תשע״ו־4, תשע״ז, תשע״ט, תשפ״ב, תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בחישוב הכנסתו לעניין {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} של מי שמשתלמת לו גמלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|פסקה (1) של סעיף 5(א)}} ינוכו –
{{ח:תתת|(1)}} סכום השווה ל־23.5% מהשכר הממוצע – מתגמול וכן מהכנסתו של כל עובד או עובד עצמאי מהמקורות המפרטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|ו־(2) לפקודה}} אם הוא יחיד, וסכום השווה ל־27.5% מהשכר הממוצע מתגמול וכן מהכנסתו כאמור אם יש לו בן זוג או שבהחזקתו ילד;
{{ח:תתת|(2)}} סכום השווה ל־40% מתגמול וכן מהכנסה ממקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|ו־(2) לפקודה}}, לאחר שנוכה מהם הסכום האמור בפסקה (1), ולעניין הורה עצמאי – סכום הניכוי להורה עצמאי;
{{ח:תתת|(3)}} סכום השווה ל־13% מהשכר הממוצע מהכנסה שמקורה בקצבה המשולמת מכוח חיקוק, דיני חוץ, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה, למעט קצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}} אם הזכאי הוא יחיד וסכום השווה ל־20.5% מהשכר הממוצע מהכנסה כאמור אם יש לזכאי בן זוג או שבהחזקתו ילד.
{{ח:תת|(ב)}} הסכומים שינוכו לפי סעיף קטן (א)(1) ו־(3) לא יעלו על סכום השווה ל־23.5% מהשכר הממוצע – ליחיד, ועל סכום השווה ל־27.5% מהשכר הממוצע – ליחיד שבהחזקתו ילד או לשני בני זוג.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הוראות כלליות}}
{{ח:קטע3|פרק ה סימן א|סימן א׳: תביעות}}

{{ח:סעיף|13|בירור תביעות}}
{{ח:תת|(א)}} תביעה לגימלה תוגש למוסד לביטוח לאומי; עובד המוסד לביטוח לאומי שמינהלת המוסד הסמיכה אותו לכך יברר את התביעה ויחליט אם תשולם הגימלה ובאיזה שיעור תשולם.
{{ח:תת|(ב)}} השר יקבע בתקנות את המוסמכים לאשר אם מתקיימים באדם התנאים שלפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} ולאיזו תקופה הם מתקיימים, וכן את האישורים שיידרשו לצורך קביעה כאמור.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: תשלום גימלאות}}

{{ח:סעיף|14|תקופת התשלום|תיקון: תשס״א־3, תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} גימלה תשולם רק בעד התקופה שתחילתה ב־1 לחודש שבו הוגשה למוסד לביטוח לאומי התביעה לגימלה, ואולם השר רשאי לקבוע בתקנות נסיבות שבהן תשולם הגימלה ממועד מוקדם יותר ולתקופה שקבע.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מי שהגיע לגיל פרישה ומבירור התביעה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} נקבע כי הוא זכאי לגמלה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)(4)}} גם בעד תקופה שקדמה לחודש שבו הוגשה תביעתו, תשולם לו הגמלה גם בעד אותה תקופה, אך לא יותר מאשר בעד תקופה של 12 חודשים שקדמו בתכוף לחודש שבו הוגשה התביעה ולא בעד תקופה שבה טרם הגיע לגיל פרישה.
{{ח:תתת|(2)}} אין בהוראות פסקה (1) כדי לזכות את מי שמשתלמת לו גמלה כאמור באותה פסקה בהטבות הניתנות לפי כל דין או בהטבות הניתנות על ידי גוף ציבורי לפי הסכם או נוהג למי שמשתלמת לו גמלה בעד תקופה שקדמה לחודש שבו הוגשה התביעה לגמלה; לעניין זה, ”גוף ציבורי“ – הממשלה, הסוכנות היהודית לארץ ישראל וכן גוף מתוקצב או גוף נתמך כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 32|בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.

{{ח:סעיף|14א|זכאי לגמלה שיצא את ישראל|תיקון: תשס״א־3, תשס״ג, תשס״ז־2, תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} לא תשולם לזכאי שיצא את ישראל גמלה בעד חודש קלנדרי אם שהה מחוץ לישראל בכל הימים שבאותו חודש. לענין סעיף קטן זה וסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), ”זכאי“ – למעט זכאי שהוא או בן זוגו הגיעו לגיל פרישה.
{{ח:תת|(ב)}} לא תשולם לזכאי שיצא את ישראל גמלה בעד החודש הקלנדרי שבו יצא (להלן – חודש היציאה) ובעד החודש הקלנדרי שבו חזר לישראל (להלן – חודש השיבה) אם הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לפני שיצא את ישראל כאמור, הוא יצא את ישראל פעם נוספת באותה שנה קלנדרית;
{{ח:תתת|(2)}} הוא לא היה זכאי לגמלה בעד החודש הקלנדרי שקדם לחודש היציאה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), לא תשולם גמלה לזכאי שחל לגביו האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(2)}}, וכן למי שחל לגביו האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(3)}} שמצוי בהכשרה, בעד חודש היציאה ובעד חודש השיבה, אלא אם כן מתקיים לגביו, נוסף על הוראות סעיף קטן (ב), האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(2) או (3)}}, לפי הענין, בכל אותו חודש.
{{ח:תת|(ג1)}} לא תשולם גמלה לזכאי שהוא או בן זוגו הגיעו לגיל פרישה, אם מתקיים האמור בפסקאות (1) או (2) שלהלן – בעד התקופות המפורטות בהן:
{{ח:תתת|(1)}} הזכאי ובן זוגו יצאו את ישראל, במצטבר, ארבע פעמים באותה שנה קלנדרית – בעד כל חודש שבו, במלואו או בחלקו, שהו מחוץ לישראל בפעם הרביעית;
{{ח:תתת|(1א)}} הזכאי ובן זוגו יצאו את ישראל, במצטבר, יותר מארבע פעמים באותה שנה קלנדרית – בעד כל אחד מהחודשים, באותה שנה קלנדרית שבהם שהו, בכל החודש או בחלקו, מחוץ לישראל;
{{ח:תתת|(2)}} הזכאי ובן זוגו יצאו את ישראל, במצטבר, פחות מארבע פעמים באותה שנה קלנדרית, ואולם סך הימים שבהם שהו מחוץ לישראל באותה שנה קלנדרית עלה על 72 ימים –
{{ח:תתתת|(א)}} בעד כל אחד מהחודשים, כולם או חלקם, מהיום ה־73 ועד ליום ה־100 שבו שהו מחוץ לישראל באותה שנה קלנדרית;
{{ח:תתתת|(ב)}} בעד כל אחד מהחודשים באותה שנה קלנדרית שבהם שהו, בכל החודש או בחלקו, מחוץ לישראל, אם שהו מחוץ לישראל יותר מ־100 ימים באותה שנה קלנדרית.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הוראות סעיפים קטנים (א), (ב) ו־(ג1) לא יחולו על מי שמתקיימים בו שניים אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוא היה זכאי לגמלה בעד החודש הקלנדרי שקדם לחודש היציאה;
{{ח:תתתת|(2)}} הוא נזקק לטיפול רפואי מחוץ לישראל, או שהוא זכאי לגמלה מאחר שעיקר זמנו מוקדש לטיפול בבנו, בבתו, בבן זוגו או בהורהו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2(א)(7)}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2(ג)}} (להלן – בן משפחה חולה) והוא נלווה לבן משפחתו החולה אשר נזקק לטיפול רפואי מחוץ לישראל;
{{ח:תתת|(2)}} גמלה לפי סעיף קטן זה תשולם לפי כללים, תנאים ולתקופה שיקבע השר;
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף קטן זה, ”טיפול רפואי מחוץ לישראל“ – שירות בריאות הניתן לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 11|סעיף 11 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}.
{{ח:תת|(ה)}} היה לאדם הנמצא מחוץ לישראל ואשר אינו זכאי לגמלה בשל הוראות סעיף זה בן זוג זכאי הנמצא בישראל, תשולם הגמלה לאותו בן זוג, בשיעור המשתלם ליחיד, לפי הרכב משפחתו.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} שהה זכאי לגמלה מחוץ לישראל 183 ימים לפחות במהלך 12 חודשים רצופים, יראו אותו כמי שנמצא מחוץ לישראל כל עוד לא תמו 12 חודשים רצופים שבהם שהה בישראל 183 ימים לפחות, ובתקופה שבה שהה בישראל כאמור יראו בבן זוגו, לענין ההוראות לפי חוק זה, כיחיד.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות פסקה (1) לא יחולו על אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מי שהודיע למוסד לביטוח לאומי במועד, בתנאים ובאופן שקבע השר, על יציאתו מישראל, על תקופת היעדרותו המשוערת ממנה ועל חזרתו אליה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מי ששהה מחוץ לישראל לצורך קבלת טיפול רפואי הניתן לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 11|סעיף 11 בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}.

{{ח:סעיף|14ב|מענק חימום|תיקון: תשס״ד־9, תשע״א־2, תשע״ח, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} הזכאי לגמלה בעד אחד מהחודשים אוקטובר, נובמבר או דצמבר של שנה קלנדרית (להלן – חודש הזכאות), יהיה זכאי למענק חימום בשיעור של 6.4% מהסכום הבסיסי, אם בחודש הזכאות או במועד מוקדם יותר הוא הגיע לגיל פרישה.

{{ח:סעיף|15|מענק עקב פטירה|תיקון: תשמ״ה, תשס״ג, תשס״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} נפטר זכאי שהיתה משתלמת לו גימלה, ישלם המוסד לביטוח לאומי למי שהיה בן זוגו בשעת פטירתו, ובאין בן זוג – לאחד מילדיו, מענק בסכום השווה לסכום הבסיסי כפי שהיה ב־1 באפריל שלפני יום הפטירה; חל פיצוי לאחר מכן, יוגדל המענק בשיעור הפיצוי.
{{ח:תת|(ב)}} הזכאי למענק פטירה לפי סעיף זה וכן למענק פטירה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 310|סעיף 310 בחוק הביטוח}}, בידו הברירה לקבל אחד מהם.

{{ח:סעיף|16|תשלום באמצעות גוף אחר}}
{{ח:ת}} לענין מי שמצוי בהכשרה מקצועית רשאי השר לקבוע בתקנות הוראות ותנאים בדבר תשלום הגימלה באמצעות משרד העבודה והרווחה או משרד ממשלתי אחר או תאגיד שנקבע.

{{ח:סעיף|17|זכות לתביעה ולפיצוי|תיקון: תשמ״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} אדם החייב על פי כל דין או הסכם במזונותיו של מי ששולמה לו או בעדו גימלה, רשאי המוסד לביטוח לאומי לתבוע ממנו פיצוי על הגימלה ששילם או שהוא עתיד לשלמה.
{{ח:תת|(ב)}} הזכאי לגימלה חייב להושיט כל עזרה ולנקוט כל פעולה סבירה כדי לסייע למוסד לביטוח לאומי במימוש זכותו לפי סעיף זה, ולא יעשה כל פעולה העלולה לפגוע בזכויות המוסד לביטוח לאומי לפי סעיף זה, או למנוע בעד מימושן.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט המוסמך לדון בתביעת המוסד לביטוח לאומי לפיצוי לפי סעיף זה הוא בית המשפט המחוזי; ואולם אם בית דין דתי דן בזכויותיו למזונות של מי ששולמה לו או בעדו גימלה, יהא אותו בית דין מוסמך לדון גם בתביעת המוסד לביטוח לאומי לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|18|סמכות לשלול גימלה}}
{{ח:ת}} המוסד לביטוח לאומי רשאי להפחית, להשהות או לשלול גימלה למי שהפר ללא צידוק מספיק הוראות שניתנו לו בקשר להכשרה מקצועית או לשיקום מקצועי, או למי שנהג בדרך שמן המפורסמות הוא כי היא עלולה למנוע את החלמתו או החזרת כושר עבודתו או לעכב בעדן.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ג|סימן ג׳: הוראות עזר לביצוע}}

{{ח:סעיף|19|חובת התובע|תיקון: תשס״ב, תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} לצורך קביעת הזכאות לגימלה או המשך תשלומה, חייב התובע גימלה או המקבל גימלה, לפי דרישת המוסד לביטוח לאומי –
{{ח:תתת|(1)}} למסור למוסד לביטוח לאומי כל ידיעה או מסמכים שברשותו או שבאפשרותו לקבלם, לרבות תצהירים;
{{ח:תתת|(2)}} לעמוד לבדיקה רפואית או לבדיקה של פסיכולוג, של מומחה תעסוקה, של מומחה שיקום או של מומחה אחר, הכל לפי הענין;
{{ח:תתת|(3)}} להופיע לפני מי שהמוסד לביטוח לאומי קבע לכך ולמסור לו כל מידע שיידרש.
{{ח:תת|(ב)}} כל עוד לא קויימה דרישה לפי סעיף קטן (א), רשאי המוסד לביטוח לאומי לעכב את הטיפול בתביעה, להפסיק תשלומה של גימלה או להחליט על אי־מתן הגימלה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|20|חובת עדכון פרטים|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} מקבל גמלה יודיע בכתב למוסד לביטוח לאומי בכתב על כל שינוי שחל במצבו המשפחתי, בהכנסותיו או בעניין אחר, שלגביהם מסר בעבר מידע למוסד או בעניין שלגביו הודיע לו המוסד כי הוא דרוש לצורך קבלת גמלה, בתוך שישים ימים ממועד השינוי, והכל אם השינוי עשוי להשפיע על זכאותו לגמלה או על שיעורה.

{{ח:סעיף|20א|מסירת מידע מטעה או אי־מסירת מידע שדרש המוסד לביטוח לאומי|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 327|סעיף 327 לחוק הביטוח}} יחולו גם לגבי מי שתובע או מקבל גמלה או מענק לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|20ב|עונשין|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} תובע שמסר הצהרה כוזבת לגבי מידע הדרוש למוסד לביטוח לאומי, לצורך קביעת זכאותו לגמלה, שיעורה או עדכונה או שהעלים מידע כאמור, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} קיבל מקבל גמלה הודעה מהמוסד לביטוח לאומי בדואר רשום בדבר הפרטים האמורים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} והמשפיעים על הזכאות לגמלה או על שיעורה, שעליהם הוא נדרש לדווח, וחל שינוי באחד או יותר מהפרטים האמורים בתקופה של ארבע שנים ממועד משלוח ההודעה, ומקבל הגמלה לא דיווח בכתב למוסד על השינוי בתוך שישים ימים ממועד השינוי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20}}, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}.
{{ח:תתת|(2)}} ההודעה כאמור בפסקה (1) תכלול אזהרה בנוסח האמור {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ג|בחלק ג׳ שבתוספת החמישית}}, ותהיה בשפות עברית, ערבית, רוסית ואמהרית; ערכם של השיעורים מהסכום הבסיסי כאמור {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} המצוינים בהודעה, יוצג גם בשקלים חדשים; להודעה יצורף טופס לעדכון הפרטים בשפה העברית.
{{ח:תתת|(3)}} נשלחה למקבל גמלה הודעה לפי סעיף קטן זה בדואר רשום לכתובת שעליה הודיע למוסד לביטוח לאומי לאחרונה ולכתובתו המופיעה במרשם האוכלוסין, יראו אותה כאילו הומצאה כדין גם בלא חתימה על אישור המסירה בתום 15 ימים מיום שנשלחה, זולת אם הוכיח הנמען שלא קיבל את ההודעה מסיבות שאינן תלויות בו ולא עקב הימנעותו מלקבלן.
{{ח:תתת|(4)}} הוכיח מקבל גמלה כי לא קיבל את ההודעה בדואר רשום מסיבות שאינן תלויות בו ולא עקב הימנעותו מלקבלן, יחולו לגביו הוראות פסקה (1), ובלבד שקיבל את ההודעה כאמור מידי עובד המוסד לביטוח לאומי.
{{ח:תתת|(5)}} הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על מי שנקבעה לגביו נכות רפואית לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה)#תוספת חלק א פרט 33|פרט 33}}, {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה)#תוספת חלק א פרט 34|34}}, {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה)#תוספת חלק א פרט 91|או 91 שברשימת הליקויים}}, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 208|בסעיף 208 לחוק הביטוח}}, ומי שנקבע לגביו כי הוא זקוק להשגחה מתמדת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 224|בסעיף 224(א)(2) לחוק הביטוח}}.

{{ח:סעיף|21|חקירה ודרישת ידיעות}}
{{ח:תת|(א)}} עובד המוסד לביטוח לאומי שמינהלת המוסד הסמיכה אותו לכך רשאי, לצורך ביצוע חוק זה, להיכנס בכל עת סבירה למקום שיש לו יסוד סביר להניח כי נמצא בו מידע הדרוש לשם בירור בדבר הכנסתו של אדם או לשם בירור כל פרט אחר, לבדוק פנקסים, חשבונות, מסמכים, רשומות ותעודות אחרות ולדרוש הסברים בקשר לכך וכן, בתנאים אלה, לחקור אדם בכל ענין הנוגע לחוק זה, ובלבד שלא יהא רשאי להיכנס בכוח למקום מגורים אלא על פי צו מאת שופט בית משפט שלום.
{{ח:תת|(ב)}} מי שנחקר או שבחצריו נערכת בדיקה לפי סעיף קטן (א), ישיב תשובה מלאה ונכונה על כל השאלות שנשאל.
{{ח:תת|(ג)}} אדם שברשותו או בידיעתו ידיעות בדבר הכנסתו או רכושו של תובע גימלה או של מקבל גימלה, חייב, לפי דרישת עובד המוסד לביטוח לאומי שהוסמך לכך, למסור לו כל פרט בדבר ההכנסה או הרכוש האמור תוך שלושים ימים מיום הדרישה.

{{ח:סעיף|21א|הוראות לעניין סייג לזכאות בגלל הרשעה בעבירות טרור|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} לעניין הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיפים 3ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6(ה)}} יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} המוסד רשאי לעשות שימוש במידע שנמסר לו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 326|סעיף 326(ו) לחוק הביטוח}};
{{ח:תת|(2)}} אם העבירה כאמור באותם סעיפים היא עבירת טרור ביטחונית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 326|בסעיף 326(ז) לחוק הביטוח}}, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 326|אותו סעיף}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ד|סימן ד׳: שונות}}

{{ח:סעיף|22|אחריותם של מנהלים}}
{{ח:ת}} חברה, אגודה שיתופית או כל חבר בני אדם אחר שעברו עבירה בכך שלא עשו את המוטל עליהם בחוק זה או בתקנות לפיו, יראו כאחראי לעבירה גם כל חבר מינהלה, מנהל או פקיד של אותו חבר בני אדם, ואפשר יהיה להביאו לדין ולהענישו כאילו עבר הוא את העבירה, אם לא הוכיח שהעבירה נעברה שלא בידיעתו או שנקט כל האמצעים הנאותים כדי להבטיח מניעת העבירה.

{{ח:סעיף|23|תחולת הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}}|תיקון: תשמ״ז־2, תשנ״ח, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 2א|סעיפים 2א}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 297א|297א}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 297ב|297ב}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 301|301}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 302|302(א)(1) ו־(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 303|303}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 304|304}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 307|307}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 308|308}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 311|311}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 315|315}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 318|318}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 325|325}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 378|378}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 384|384}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 385|385}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 386|386}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 396|ו־396 לחוק הביטוח}}, וכן התקנות שהותקנו לפיהם, יחולו בשינויים המחוייבים, לענין חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 303|בסעיף 303(א) לחוק הביטוח}}, גימלה אינה ניתנת להעברה, לערבות או לעיקול בכל דרך שהיא; אף לא לשם תשלום מזונות המגיעים מהזכאי לגימלה לפי פסק דין של בית משפט או בית דין מוסמך.

{{ח:סעיף|24|צרכים מיוחדים}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי לקבוע בתקנות כללים, מבחנים ותנאים בדבר השתתפות אוצר המדינה בהוצאות לשכר דירה, לביטוח רפואי ולצרכים מיוחדים אחרים, בשיעורים ולסוגי תושבים, הכל כפי שיקבע.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות לפי סעיף זה יכול שייקבע סכום שהמוסד לביטוח לאומי יהיה רשאי לנכות מגימלה כהשתתפות בהוצאות האמורות.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן ג׳ לפרק זה}}, וכן הוראות אחרות של {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} שנקבעו בתקנות, יחולו, בשינויים המחוייבים, גם לענין סעיף זה.

{{ח:סעיף|25|מימון}}
{{ח:תת|(א)}} גימלאות לפי חוק זה ישולמו מאוצר המדינה באמצעות המוסד לביטוח לאומי.
{{ח:תת|(ב)}} אוצר המדינה יעביר למוסד לביטוח לאומי מדי חודש בחדשו את כל הכספים הדרושים לו כדי לבצע את התשלומים לפי החוק, לרבות ההוצאות המינהליות של המוסד הנובעות מביצוע החוק.

{{ח:סעיף|26|בית הדין לעבודה|תיקון: תשמ״ז־2}}
{{ח:ת}} לבית דין אזורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|בחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}} תהיה סמכות יחודית לדון ולפסוק בכל תובענה לפי חוק זה ובכל הנובע ממנו, למעט תביעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17}}.

{{ח:סעיף|27|הגשת תביעות ותשלום גימלאות|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקבוע בתקנות, בין לגבי כלל הזכאים ובין לגבי סוגים מהם, הוראות בדבר –
{{ח:תת|(1)}} הגשת תביעה לגימלה והמסמכים שיש לצרף לתביעה;
{{ח:תת|(2)}} אופן התשלום של גימלאות ומועדי תשלומן;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|28|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|29|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|בחוק שירותי הסעד, התשי״ח–1958}}.}}

{{ח:סעיף|30|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 321|סעיף 143ב לחוק הביטוח}}, כנוסחו לפני תחילת חוק זה, ימשיך לחול לגבי תמיכה, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 321|באותו סעיף}}, ששולמה בעד תקופה שקדמה לתחילתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שבתכוף לפני שנעשה זכאי לגימלה קיבל תמיכה חדשית לצרכי מחיה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|חוק שירותי הסעד, התשי״ח–1958}}, או הטבה סוציאלית לפי {{ח:חיצוני|הסכם בדבר מתן הטבה סוציאלית לאוכלוסיה נזקקת|ההסכם מיום ט״ו בתמוז התשל״ז (1 ביולי 1977) בדבר מתן הטבה סוציאלית לאוכלוסיה נזקקת}} (להלן – תמיכה), לא יפחת סכום הגימלה שתשולם לו מסכום התמיכה האחרונה ששולמה לו, רק בשל כללי חישוב ההכנסה שנקבעו בחוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לקבוע בתקנות הוראות מיוחדות בדבר קביעת זכות לגימלה של מי שלפני תחילתו של חוק זה קיבלו תמיכה, לגבי כולם או סוגים מהם.

{{ח:סעיף|30א|הוראות מיוחדות|תיקון: תשס״ג, תש״ע־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”זכאי קודם“ – מי שלא מתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(א)(1) או (2)(ב)}} והשתלמה לו גמלה בשיעור מוגדל לפי הוראה מההוראות המפורטות להלן, בעד חודש דצמבר 2002:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)(2), (2א) או (ד) בחוק זה}}, כנוסחם ערב תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)#פרק ד|פרק ד׳ בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003), התשס״ג–2002}} (בסעיף זה – חוק ההסדרים 2003);
{{ח:תתת|(2)}} הוראת {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ג) בחוק זה}}, כנוסחו ערב תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#פרק ד|פרק ד׳ בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)}}, הגמלה לזכאי שהוא זכאי קודם, תהיה בסכומים המחושבים לפי {{ח:פנימי|תוספת 4|התוספת הרביעית}}, בהתאם להרכב משפחתו, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב) עד (ו)}} יחולו לגביה כאילו חושבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (ב) לא יחולו על זכאי קודם שאחרי יום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)#פרק ד|פרק ד׳ בחוק ההסדרים 2003}} לא היה זכאי לגמלה לתקופה של שישה חודשים רצופים, ויחולו לגביו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)}}.

{{ח:סעיף|31|ביצוע|תיקון: תשס״ג, תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5(ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 9א|9א(ב) ו־(ב1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|10(3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24}} יותקנו בהסכמת שר האוצר.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 2|2(ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5(ה)(2) ו־(3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 9א|9א(ב) ו־(ב1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|10(3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11}}, {{ח:פנימי|סעיף 14א|14א(ו)}}, {{ח:פנימי|סעיף 24|24}} {{ח:פנימי|סעיף 30|ו־30(ג)}} טעונות אישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

{{ח:סעיף|32|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום ו׳ בטבת התשמ״ב (1 בינואר 1982), אולם השר, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, רשאי, לגבי סוגי זכאים המקבלים תמיכה, להחיל את החוק מתאריכים מאוחרים יותר אך לא יאוחר מתום שנה לאחר תחילתו.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5(ה)(1)}})}}}}
{{ח:קטע3||זכאים לגמלה גם אם טרם מלאו להם 25 שנים}}

{{ח:סעיף*|(1)||תיקון: תשס״ג־3, תשע״ו־2, תשע״ו־3|עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:תת|(א)}} ילד יתום או ילד הזכאי לגמלה מיוחדת, שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אם מלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 20 שנים – עיקר זמנו מוקדש לסיום לימודיו במוסד חינוכי על יסודי;
{{ח:תתת|(2)}} הוא אינו ילד מאומץ הנמצא במשמורתו של ההורה המאמץ;
{{ח:תתת|(3)}} אוצר המדינה או רשות מקומית אינם נושאים בהחזקתו;
{{ח:תת|(ב)}} הגמלה לילד יתום או לילד הזכאי לגמלה מיוחדת כאמור בפסקת משנה (א) תהיה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לילד אחד – 25% מהסכום הבסיסי פחות נקודת קצבה;
{{ח:תתת|(2)}} לשני ילדים – 37.5% מהסכום הבסיסי פחות שתי נקודות קצבה;
{{ח:תתת|(3)}} לכל ילד נוסף – 10% מהסכום הבסיסי;
{{ח:תת|(ב1)}} הגמלה לילד יתום או נטוש כאמור בפסקת משנה (א) הנמצא בהחזקת קרוב משפחתו תשולם לתקופה שלא תעלה על שישה חודשים מהמועד שבו הוגשה התביעה, בכפוף למתן אישור מהמחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית שבה מתגורר הילד, אלא אם כן אישר הגורם שהוסמך לכך במשרד הרווחה והשירותים החברתיים את המשך התשלום מעבר לתקופה האמורה; לעניין זה, ”קרוב משפחה“ – אח, אחות, סב, סבתא, דוד או דודה;
{{ח:תת|(ג)}} בפסקה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ילד יתום“ – ילד יתום משני הוריו, או ילד יתום מהורה אחד והורהו השני הוא נעדר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ילד הזכאי לגמלה מיוחדת“ – ילד שהוריו נטשו אותו בישראל, ובלבד שאחד מהוריו הוא תושב ישראל, או ילד שהורהו שהוא תושב ישראל נטש אותו בישראל והורהו השני נפטר, נעדר או שאינו מתגורר עמו, ונבצר ממנו דרך קבע מלמלא חובותיו כלפי הילד, ולמעט ילד במשפחת אומנה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק אומנה לילדים|בחוק אומנה לילדים, התשע״ו–2016}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נעדר“ – אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} גר דרך קבע מחוץ לישראל;
{{ח:תתתת|(2)}} עקבותיו נעלמו;
{{ח:תתתת|(3)}} לא ידוע;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים ושולמה לו גמלה לפני הגיעו לגיל 18 שנים מכוח הוראות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|פסקה (1)}};

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} הורה לילד שבהחזקתו;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} בן זוגו זכאי לגמלה, ובלבד שאינו זכאי לגמלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}};

{{ח:סעיף*|(5)||תיקון: תשס״ג־3|עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} אישה הרה הגרה עם הוריה המקבלים גמלה, או עם אחד מהם המקבל גמלה; הגמלה לאישה הרה כאמור תהיה בסכום השווה לשיעור הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 1|בפרט (1) בתוספת השניה}}, בניכוי סכום השווה ל־5% מהסכום הבסיסי, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5(ב) עד (ו)}} יחולו לגביה כאילו חושבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)}};

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} אישה הרה שאינה גרה עם הוריה, או עם אחד מהם;

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} אישה הרה שמלאו לה 18 שנים, החל בשבוע ה־13 להריונה;

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 1 פרט 8}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים והוא נקלע למצב מצוקה חמור עקב אסון או מאורע פתאומי ובלתי צפוי; זכאות לגמלה לפי פרט זה תהא לתקופה שלא תעלה על שני חודשים רצופים;

{{ח:סעיף*|(9)||תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 1 פרט 9}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים וריצה, במשך תקופה של שישה חודשים רצופים לפחות, מעצר או מאסר או שניהם, כל עוד לא חלפה תקופה של חודשיים מיום שחרורו; זכאות לגמלה לפי פרט זה תהא לתקופה שלא תעלה על שני חודשים רצופים;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 1 פרט 10}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים והוא אינו מסוגל לעבוד בעבודה כלשהי בגלל מחלה הנמשכת יותר מ־30 ימים רצופים; הזכאות לגמלה לפי פרט זה תהיה ממועד שלא יקדם ל־1 בחודש שבו מלאו 30 ימי המחלה הרצופים, ותימשך לא יותר מ־6 חודשים, ובלבד שאם הוא זכאי לתשלום ממקור כלשהו בעד תקופת אי עבודתו כאמור, יהיה זכאי לגמלה אם התשלום נמוך מסכום הגמלה הקבוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} בהתאם להרכב משפחתו;

{{ח:סעיף*|(11)||עוגן=תוספת 1 פרט 11}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים והוא מטופל במוסד או נמצא בתהליך גמילה מסם על פי צו מבחן של בית המשפט או בפיקוחו של קצין מבחן לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|חוק המעצרים}}; לענין זה, ”מוסד“, ”סם“ ו”צו מבחן“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(1)}};

{{ח:סעיף*|(12)||עוגן=תוספת 1 פרט 12}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים ומרכז לאבחון מתמכרים לסמים שאישר השר, קבע כי הוא אינו ניתן להשמה בעבודה כלשהי;

{{ח:סעיף*|(13)||עוגן=תוספת 1 פרט 13}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים ומרכז לטיפול באלכוהוליסטים, המצוי בפיקוח משרד העבודה והרווחה, הכיר בו כמכור לאלכוהול, או שהוא מצוי בתהליך גמילה באותו מרכז;

{{ח:סעיף*|(14)||עוגן=תוספת 1 פרט 14}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים ונקבעה לגביו דרגת אי כושר להשתכר של 75% לפחות לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ט׳ בחוק הביטוח}};

{{ח:סעיף*|(15)||עוגן=תוספת 1 פרט 15}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים והוא מקבל דמי פגיעה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה סימן ד|סימן ד׳ בפרק ה׳ בחוק הביטוח}};

{{ח:סעיף*|(16)||עוגן=תוספת 1 פרט 16}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים והוא נושא מאסר בעבודות שירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ו סימן ב1|סימן ב׳1 בפרק ו׳ בחוק העונשין}};

{{ח:סעיף*|(17)||עוגן=תוספת 1 פרט 17}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים והוא עובד מטעמי בריאות במפעל מוגן שקבע השר, בהיקף העבודה המקובל בו;

{{ח:סעיף*|(18)||תיקון: תש״ע־2, תשע״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 18}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים ומתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תת|(א)}} הוא שוחרר בערובה בתנאים כאמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 48|בסעיף 48 לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}} (בפסקה זו – חוק המעצרים), ונקבע לגביו איסור יציאה ממקום המגורים או הגבלה על יציאה כאמור, אשר לדעת עובד המוסד לביטוח לאומי שמינהלת המוסד הסמיכה לכך, מונעים ממנו להשתלב בעבודה או שהוא נעצר בפיקוח אלקטרוני כאמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 22ב|בסעיף 22ב לחוק המעצרים}}, בתנאים המונעים ממנו להשתלב בעבודה;
{{ח:תת|(ב)}} ילדו או בן זוגו שוחררו בערובה בתנאים כאמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 48|בסעיף 48 לחוק המעצרים}} או הוטל עליהם מעצר בפיקוח אלקטרוני כאמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 22ב|בסעיף 22ב לחוק האמור}}, והוא ערב, לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 49|סעיף 49}} או {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 22ד|סעיף 22ד(2) לחוק האמור}}, לפי העניין, למילוי של תנאי הקובע איסור יציאה של ילדו או בן זוגו ממקום המגורים, או הגבלה על יציאה כאמור, ולדעת עובד המוסד לביטוח לאומי שמינהלת המוסד הסמיכה לכך, ערבות זו מונעת ממנו להשתלב בעבודה;

{{ח:סעיף*|(19)||עוגן=תוספת 1 פרט 19}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים והוא מטופל על ידי הלשכה לשירותים חברתיים במשרד העבודה והרווחה ומוגדר על ידה כדר רחוב;

{{ח:סעיף*|(20)||עוגן=תוספת 1 פרט 20}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים והוא נמצא במסגרת שיקומית בפיקוח משרד ממשלתי, המוסד לביטוח לאומי או הרשות כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הרשות לשיקום האסיר|בחוק הרשות לשיקום האסיר, התשמ״ג–1983}};

{{ח:סעיף*|(21)||עוגן=תוספת 1 פרט 21}}
{{ח:ת}} מי שמלאו לו 18 שנים והתקיימו בו התנאים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקה (7) בסעיף 2(א)}};

{{ח:סעיף*|(22)||עוגן=תוספת 1 פרט 22}}
{{ח:ת}} מי שמשתלמת לו קצבת תלויים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה סימן ח|סימן ח׳ בפרק ה׳ בחוק הביטוח}} או קצבת שאירים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא סימן ד|סימן ד׳ בפרק י״א בחוק האמור}};

{{ח:סעיף*|(23)||עוגן=תוספת 1 פרט 23}}
{{ח:ת}} עולה חדש שמלאו לו 18 שנים והוא לומד באולפן לפי הפניית המשרד לקליטת העליה;

{{ח:סעיף*|(24)||תיקון: תשס״ז־3|עוגן=תוספת 1 פרט 24}}
{{ח:ת}} מי שמשתלמת לה קצבת נכות כעקרת בית לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט סימן ב|סימן ב׳ בפרק ט׳ לחוק הביטוח}};

{{ח:סעיף*|(25)||תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 1 פרט 25}}
{{ח:תת|(א)}} ילד תושב ישראל, שאחד מהוריו הוא תושב ישראל הנמצא במעצר או במאסר לתקופה העולה על 30 ימים, והוא מתגורר עם הורהו השני שאינו תושב ישראל;
{{ח:תת|(ב)}} הגמלה לילד כאמור בפסקת משנה (א) תהיה בשיעור הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ד)}}; מתקיים האמור בפסקת משנה (א) בשני ילדים או יותר, תשולם להם גמלה אחת בלבד, בשיעור הקבוע לפי פסקת משנה זו;
{{ח:תת|(ג)}} לעניין גמלה המשולמת לפי הוראות פסקת משנה (א), יכול שתובא בחשבון ההכנסה של ההורה, גם אם אינו תושב ישראל בתנאים שייקבעו בתקנות;

{{ח:סעיף*|(26)||תיקון: תשע״ב, תשע״ז־4, תשע״ח־3|עוגן=תוספת 1 פרט 26}}
{{ח:ת}} אישה השוהה במקלט לנשים מוכות באישור המחלקה לשירותים חברתיים או משרד הרווחה והשירותים החברתיים תקופה העולה על 30 ימים; לעניין זה, ”אישור“, ”מחלקה לשירותים חברתיים“ ו”מקלט לנשים מוכות“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(9)}}.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה|תיקון: תשנ״ד, תשס״ג}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}})}}}}
{{ח:קטע3||שיעורי הגמלה – באחוזים מהסכום הבסיסי|תיקון: תשס״ג־3}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ג־3, תשס״ד־2, תשס״ה־2, תשס״ה־3, תשס״ה־4, תשס״ו, תשס״ח־2, תשס״ח־3, תשס״ט, תשע״ד, תשע״ו, תשע״ז, תשע״ז־3, תשפ״ב}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}

פרט	הרכב המשפחה	מי שהגיע לגיל הפרישה, ומי שמקבל קצבת אזרח ותיק, שאירים או תלויים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}}	מי שטרם מלאו לו 55 שנים	מי שמלאו לו 55 שנים

אם טרם מלאו לו 70 שנים	אם מלאו לו 70 שנים וטרם מלאו לו 80 שנים	אם מלאו לו 80 שנים

(1)	יחיד	42.14%	42.55%	42.96%	20%	25%

(2)	שני בני זוג	66.58%	67.24%	67.89%	27.5%	37.5%

(3)	שני בני זוג שעמם ילד	77.39%	78.04%	78.70%	30%	43.5%

(4)	שני בני זוג שעמם שני ילדים לפחות	88.19%	88.87%	89.50%	33.5%	49.5%

(5)	יחיד שעמו ילד	71.92% פחות הסכום הבסיסי לילד	72.59% פחות הסכום הבסיסי לילד	73.24% פחות הסכום הבסיסי לילד	30%	37.5% פחות הסכום הבסיסי לילד

(6)	יחיד שעמו שני ילדים לפחות	82.72% פחות הסכום הבסיסי לילד	83.39% פחות הסכום הבסיסי לילד	84.04% פחות הסכום הבסיסי לילד	33.5%	43.5% פחות הסכום הבסיסי לילד

(7)	אלמנה או הורה עצמאי שעמם ילד	71.92% פחות הסכום הבסיסי לילד	72.59% פחות הסכום הבסיסי לילד	73.24% פחות הסכום הבסיסי לילד	33.5%	42.5% פחות הסכום הבסיסי לילד

(8)	אלמנה או הורה עצמאי שעמם שני ילדים לפחות	82.72% פחות הסכום הבסיסי לילד	83.39% פחות הסכום הבסיסי לילד	84.04% פחות הסכום הבסיסי לילד	39%	52.5% פחות הסכום הבסיסי לילד

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת זו}}, ”הסכום הבסיסי לילד“ – הסכום הבסיסי לענין קצבת הילדים, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בפסקה (2) להגדרה ”הסכום הבסיסי“ שבסעיף 1 לחוק הביטוח}}.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 12א|סעיף 12א(א)(2)}})}}}}
{{ח:קטע3||שיעורי ניכויים מתגמול ומהכנסה של זכאים שטרם מלאו להם 55 שנים ושאינם מקבלים קצבאות שאירים או תלויים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}}

פרט	הרכב המשפחה	שיעור הניכוי

(1)	אלמנה או הורה עצמאי שעמם ילד אחד לפחות	40%

(2)	שני בני זוג שעמם שני ילדים לפחות	37.5%

(3)	יחיד הזכאי לגמלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 30א|סעיף 30א}}, שני בני זוג הזכאים לגמלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 30א|סעיף 30א}}, שני בני זוג שעמם ילד	32.5%

(4)	כל הרכב משפחתי אחר	30%

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 30א|סעיף 30א}})}}}}
{{ח:קטע3||שיעורי הגמלה לזכאי קודם – באחוזים מהסכום הבסיסי|תיקון: תשס״ג־3}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ד}}

פרט	הרכב המשפחה	שיעור הגמלה

(1)	יחיד	22.5%

(2)	שני בני זוג	30%

(3)	שני בני זוג שעמם ילד	33.5%

(4)	שני בני זוג שעמם שני ילדים לפחות	39%

(5)	יחיד שעמו ילד	33.5%

(6)	יחיד שעמו שני ילדים לפחות	37.5%

(7)	אלמנה או הורה עצמאי שעמם ילד	33.5%

(8)	אלמנה או הורה עצמאי שעמם שני ילדים לפחות	39%

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית|תיקון: תשע״א}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 20ב|סעיף 20ב(ב)}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק א|חלק א׳: פרטים המשפיעים על זכאות לגמלה או על שיעורה לעניין {{ח:פנימי|סעיף 20ב|סעיף 20ב(ב)}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 5|בלוח זה}}, ”הסכום הבסיסי“ – הסכום כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בפסקה (3) להגדרה ”הסכום הבסיסי“ בחוק הביטוח}};

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} קיומה או אי־קיומה של יתרת חשבון של מקבל הגמלה במוסד פיננסי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים בנכסים פיננסיים|בחוק הסכמים בנכסים פיננסיים, התשס״ו–2006}}, בין בבעלותו ובין בבעלות משותפת עם אחר, או שינוי שחל בה, אם השינוי כאמור עולה על 9% מהסכום הבסיסי לגבי יחיד, או 13% מהסכום הבסיסי לגבי מי שיש עמו ילד או בן זוג.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} קיומה או אי־קיומה של זכות בנכס מקרקעין, של מקבל הגמלה או שינוי שחל בזכות כאמור.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} גובה ההכנסה מעבודה שמקבל הגמלה עובד בה, או שינוי שחל בה, אם השינוי כאמור עולה על 9% מהסכום הבסיסי לגבי יחיד, או 13% מהסכום הבסיסי לגבי מי שיש עמו ילד או בן זוג.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} הכנסה ממקורות אחרים של מקבל הגמלה או שינוי שחל בה, אם השינוי כאמור עולה על 9% מהסכום הבסיסי לגבי יחיד, או 13% מהסכום הבסיסי לגבי מי שיש עמו ילד או בן זוג.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} כתובת המגורים של מקבל הגמלה בישראל או שינוי בכתובת כאמור או מעבר לכתובת מגורים אחרת מחוץ לישראל.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 6}}
{{ח:ת}} היות מקבל הגמלה בעל אזרחות זרה או שינוי לעניין אזרחות כאמור.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 7}}
{{ח:ת}} מועדי כניסה לישראל ויציאה ממנה של מקבל הגמלה, ותקופת שהותו מחוץ לישראל.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 8}}
{{ח:ת}} מגורים תחת קורת גג אחת, תחילתם או הפסקתם של מגורים כאמור עם אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מי שנישא למקבל הגמלה, לרבות מי שנישא על פי הדין במדינת חוץ;
{{ח:תת|(2)}} מי שהוא הורה של אחד מילדי מקבל הגמלה;
{{ח:תת|(3)}} מי שיש למקבל הגמלה חשבון בנק משותף עמו או שיש למקבל הגמלה זכות משותפת עמו בנכס מקרקעין או ברכב;
{{ח:תת|(4)}} מי שיש למקבל הגמלה הסכם ממון או הסכם אחר בדבר שיתוף בהכנסות או בהוצאות עמו.

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 9}}
{{ח:ת}} קבלת כספים על ידי מקבל הגמלה ישירות מהחייב או ממי מטעמו לעניין {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)#סעיף 12|סעיף 12 לחוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל״ב–1972}}, או אי־קבלת כספים כאמור.

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 10}}
{{ח:ת}} קיומו או אי־קיומו של פסק דין מזונות לטובת מקבל הגמלה המאוחר לפסק דין שמסר למוסד לביטוח לאומי.

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ב|חלק ב׳: פרטים נדרשים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

מספר הפרט {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א|בחלק א׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 1|פרט 1}}	{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 2|פרט 2}}	{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 3|פרט 3}}	{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 4|פרט 4}}	{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 5|פרט 5}}	{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 6|פרט 6}}	{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 7|פרט 7}}	{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 8|פרט 8}}	{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 9|פרט 9}}	{{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 10|פרט 10}}

נדרש	נדרש	נדרש	נדרש	נדרש	נדרש	נדרש	נדרש	נדרש	נדרש

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ג|חלק ג׳: אזהרה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הרינו להביא לידיעתך כי אם לא תעדכן את המוסד לביטוח לאומי על כל שינוי שיחול באחד או יותר מהפרטים המפורטים בהודעה זו בתוך שישים ימים ממועד השינוי, במהלך ארבע שנים ממועד משלוח הודעה זו, הנך צפוי לעונשים הקבועים לפי החוק, לרבות קנס; ככל שחל שינוי בפרטים האמורים לגביך אנא עדכן את המוסד לביטוח לאומי בטופס המצורף.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט״ו בכסלו התשמ״א (24 בנובמבר 1980).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''ישראל כץ'''
שר העבודה והרווחה
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
{{חוקי ביטחון סוציאלי|ויקיפדיה=הבטחת הכנסה|כנסת=2000193}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]