תקנות המקרקעין (ניהול ורישום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המקרקעין (ניהול ורישום), התשע״ב–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 74|תקנות המקרקעין (ניהול ורישום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7045.pdf}}, {{ח:תיבה|190|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7051.pdf}}, {{ח:תיבה|758|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7088.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1306|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7831.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 1018|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8454.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 280|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8855.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 77|סעיפים 77}}, {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 89|89}}, {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 121|121}}, {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 122|122}}, {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 123|123}}, {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 133|133}} {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 168|ו־168}} {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|לחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: ארגון המרשם}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הליכי הרישום}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: רישום עסקאות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: רישום ירושה}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: רישום הערות ומחיקתן}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: רישום הערות נוספות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: רישום פסקי דין וצווים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: רישום זכות קדימה ומימושה}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ז|סימן ז׳: רישום הסכם שיתוף, פירוק שיתוף או רישום זיקת הנאה}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ח|סימן ח׳: רישום ראשון, חידוש רישום ותיקון שטח או גבולות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ט|סימן ט׳: רישום בית משותף, תיקון הרישום וביטולו}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימן י׳: חלוקה, פיצול ואיחוד}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן יא|סימן י״א: ביטול רישומים}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: עררים}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: בתים משותפים ובתים שאינם רשומים כבתים משותפים}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן א׳: יישוב סכסוכים}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: ניהול ופיקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל דירה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – הממונה על המרשם כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 118|בסעיף 118 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל הכללי“ – המנהל הכללי של משרד המשפטים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המרשם“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#פרק ט|בפרק ט׳ לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפנקסים“ – הפנקסים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 123|בסעיף 123 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הג״א“ – {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|חוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הנאמנות“ – {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות|חוק הנאמנות, התשל״ט–1979}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התכנון“ – {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלקה תלת־ממדית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 14א|בסעיף 14א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חתימה אלקטרונית מאובטחת“, ”חתימה אלקטרונית מאושרת“, ”מסר אלקטרוני“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לשכה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 115|בסעיף 115 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מודד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המדידות|בפקודת המדידות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד תכנון“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסמך בסמכויות רשם“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 116|בסעיף 116(ב) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח“ – מפקח על רישום מקרקעין כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 117|בסעיף 117(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נסח“ – העתק מרישום בפנקסי המקרקעין המאושר על ידי לשכת רישום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עורך דין“ – בעל רישיון לעריכת דין בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פלט“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רואה חשבון“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק רואי חשבון|בחוק רואי חשבון, התשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשם“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 116|בסעיף 116(א) לחוק}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: ארגון המרשם}}

{{ח:סעיף|2|הממונה}}
{{ח:ת}} הממונה העומד בראש המרשם יפעל בסמכויות ובתפקידים שנקבעו לו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק}} ובתקנות לפיו.

{{ח:סעיף|3|המפקח}}
{{ח:ת}} אלה סמכויותיו ותפקידיו של מפקח, נוסף על אלה שנקבעו לו לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|החוק}}:
{{ח:תת|(1)}} קביעת סדרי עבודה ופיקוח על עבודת עובדי לשכתו;
{{ח:תת|(2)}} פיקוח על ביצוע תפקידיהם של הרשמים שנתמנו ללשכות הרישום שבאזור סמכותו;
{{ח:תת|(3)}} ביצוע כל תפקיד שיטיל הממונה, בין על המפקחים כולם ובין עליו אישית.

{{ח:סעיף|4|הרשם}}
{{ח:ת}} אלה סמכויותיו ותפקידיו של רשם, נוסף על אלה שנקבעו לו לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|החוק}}:
{{ח:תת|(1)}} ניהול הפנקסים בלשכת הרישום שעליה נתמנה;
{{ח:תת|(2)}} פיקוח על עבודת עובדי לשכת הרישום;
{{ח:תת|(3)}} ביצוע כל תפקיד שיטיל הממונה, בין על הרשמים כולם ובין עליו אישית.

{{ח:סעיף|5|מוסמך בסמכויות רשם|תיקון: תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} אלה סמכויותיו של המוסמך בסמכויות רשם:
{{ח:תתת|(1)}} חתימת שטר ואישור עסקה לרישום לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|החוק}} ולפי {{ח:פנימי|סעיף 12|תקנות 12}}, {{ח:פנימי|סעיף 13|13}} {{ח:פנימי|סעיף 14|ו־14}};
{{ח:תתת|(2)}} רישום הערות לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|החוק}} ולפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימנים ג׳ עד ה׳, בפרק ג׳ שלהלן}};
{{ח:תתת|(3)}} ביטול הרישום של משכנתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|תקנה 72}};
{{ח:תתת|(4)}} ביצוע כל תפקיד אחר שיטיל עליו הרשם.
{{ח:תת|(ב)}} רשם רשאי להורות כי סוג של פעולות המוסמך בסמכויות רשם לא ייעשה אלא באישורו.

{{ח:סעיף|6|ייחוד פעולות למפקח}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי להורות כי סוג פעולות מסוים של רשם לא ייעשה אלא באישורו של המפקח; הוראה כאמור יכול שתהיה כללית או ללשכה מסוימת.

{{ח:סעיף|7|הפנקסים}}
{{ח:תת|(א)}} אלה הם הפנקסים:
{{ח:תתת|(1)}} פנקס זכויות;
{{ח:תתת|(2)}} פנקס בתים משותפים;
{{ח:תתת|(3)}} פנקס שטרות, לגבי מקרקעין בלתי מוסדרים.
{{ח:תת|(ב)}} הפנקסים והרישומים בהם יכול שיתנהלו בכתב יד, בדפוס, בצילום, בסרט מגנטי או באמצעות מכשיר מכני, חשמלי או אלקטרוני אחר, ובכל שיטה המתאימה למערכת מיכון, ובכלל אלה מערכת המופעלת באמצעי אלקטרוני או כל אמצעי אחר, לרבות ידני.

{{ח:סעיף|8|צורת הרישום}}
{{ח:ת}} הממונה יורה על אופן ניהול הפנקסים וצורת הרישום בהם.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הליכי הרישום}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: רישום עסקאות}}

{{ח:סעיף|9|הגשת עסקה לרישום|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} רישום עסקה ייעשה על פי בקשה כאמור בתקנת משנה (ב) ועל סמך שטר שנערך כדין בידי הצדדים לעסקה ואומת ואושר כאמור בתקנות אלה (להלן – שטר עסקה); השטר יודפס ויהיה לפי הטופס המתאים מבין הטפסים שהורה עליהם הממונה.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לרישום עסקה במקרקעין תהא חתומה בידי בעל המקרקעין או בעל הזכות שהיא נושא העסקה, וכן תכלול פרטים באשר לתיאור המקרקעין, זיהוי הצדדים ובאי כוחם ומהות העסקה, והכל לפי הטופס המתאים מבין הטפסים שהורה עליהם הממונה, ותוגש לרשם הממונה על הלשכה שבה רשומים המקרקעין נושא העסקה.
{{ח:תת|(ג)}} לבקשה יצורפו –
{{ח:תתת|(1)}} שטר עסקה, חתום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בתקנה 14}} או מוכן לחתימה, במקור והעתק ובמספר עותקים נוסף כמספר הצדדים לעסקה; לעניין פסקה זו, הגשה מקוונת של שטר סרוק אשר יאומת בחתימה אלקטרונית אחת או יותר, תיחשב כהגשת השטר במקור; הוגש השטר באופן מקוון כאמור, אין צורך בהגשת עותקים נוספים של השטר;
{{ח:תתת|(2)}} מסמכים מודפסים המוכיחים את כשירותם של החותמים על השטר, אם הוא עומד להיחתם שלא בידי צד לעסקה; הרשם רשאי להתיר קבלת מסמכים אף אם לא הודפסו, אם ראה כי בנסיבות המקרה יהיה זה צודק ויעיל לעשות כן, ובתנאים שקבע;
{{ח:תתת|(3)}} מסמכים להוכחה כי שולמו כל האגרות, המסים, הארנונות ושאר תשלומי החובה שתשלומם הוא תנאי לרישום עסקה במקרקעין;
{{ח:תתת|(4)}} הסכמתו לביצוע העסקה של צד שלישי, מקום שדרושה הסכמתו לפי דין או לפי תנאי ששימש יסוד לרישום קודם או על פי נתונים בפנקסים; הסכמתו של צד שלישי תהיה בכתב וחתימתו תאומת בדרך שמאמתים חתימת שטר עסקה.

{{ח:סעיף|10|רישום עסקאות כשהחותם הוא תאגיד}}
{{ח:תת|(א)}} היה אחד הצדדים לעסקה תאגיד, יצורפו לשטר העסקה גם תעודות ומסמכים המעידים על קיום התאגיד, על כשירותו לבצע את העסקה שמבקשים לרשמה ועל החלטתו לבצעה, וכן מסמך בכתב מאת עורך דין או רואה חשבון המאשר כי התקיימו כל אלה ואשר מפרט את הגורמים המוסמכים לחתום בשמו של התאגיד; החתימות על גבי ההחלטה לביצוע העסקה יאומתו בידי עורך דין.
{{ח:תת|(ב)}} היה אחד הצדדים לעסקה תאגיד זר, יצורף לשטר עסקה, נוסף על האישור האמור בתקנת משנה (א), גם אישור עורך דין הבקיא בדיני המדינה שהתאגיד רשום בה, כי התאגיד כשיר לבצע את הפעולה לפי אותם דינים.

{{ח:סעיף|11|צירוף תכניות מאושרות}}
{{ח:תת|(א)}} אם הרישום הקיים של מקרקעין אינו מבוסס על תכנית מאושרת כדין לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת המדידות|פקודת המדידות}}, תצורף לשטר גם תכנית שהוכנה ונחתמה בידי מודד כאמור, או שאושרה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון}}, וכן בוקרה ואושרה לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות המדידות (מדידות ומיפוי)|תקנות המודדים (מדידה ומיפוי), התשנ״ח–1998}} (להלן – תקנות המודדים); מפקח רשאי לפטור מבקש מחובה זו.
{{ח:תת|(ב)}} היתה העסקה שרישומה מבוקש שכירות או זיקת הנאה בחלק מסוים ממקרקעין, תצורף לשטר העסקה גם תכנית שהוכנה ונחתמה בידי מודד, אף אם הרישום הקיים של המקרקעין מבוסס על תכנית מאושרת כדין לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת המדידות|פקודת המדידות}}.

{{ח:סעיף|12|חתימת השטר בלשכה}}
{{ח:תת|(א)}} התייצבו הצדדים לעסקה לפני הרשם, יבדוק הרשם את המסמכים שהוגשו ויברר אם העסקה כשרה לרישום ואם הנתונים בפנקסים מאפשרים את רישומה.
{{ח:תת|(ב)}} ראה הרשם כי הצדדים זכאים לבצע את העסקה וכי אין מניעה לביצועה ולרישומה, יחתים את הצדדים על שטר עסקה ויאמת את חתימותיהם בחתימת ידו, לאחר שזיהה אותם והסביר להם את מהות העסקה שהם עומדים לבצע ואת התוצאות המשפטיות הנובעות ממנה, ולאחר ששוכנע שהדבר הובן כראוי ושהם חותמים מרצונם.

{{ח:סעיף|13|אישור העסקה לרישום|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} נחתם שטר עסקה ואומת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בתקנה 12(ב)}}, יאשר הרשם את העסקה לרישום, יעבירה לביקורת ואם העסקה נמצאה כשרה לרישום, היא תירשם בפנקס.

{{ח:סעיף|13א||תיקון: תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|13ב||תיקון: תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|14|חתימת השטר בפני עורך דין ורישום העסקה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} התייצבו הצדדים לעסקה לפני עורך דין, יחתים אותם על שטר העסקה, ויאמת את חתימותיהם בחתימת ידו, לאחר שזיהה אותם והסביר להם את מהות העסקה שהם עומדים לבצע ואת התוצאות המשפטיות הנובעות ממנה, ולאחר ששוכנע שהדבר הובן כראוי ושהם חותמים מרצונם (בתקנה זו – אימות החתימות).
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על אימות החתימות, יאשר עורך דין, בכתב, כי בדק את הפרטים המופיעים בשטר העסקה והמסמכים שצורפו לו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנות 9}} {{ח:פנימי|סעיף 10|ו־10}} (בתקנה זו – המסמכים) ומצאם מתאימים וראויים לעסקה המבוקשת; ואולם היו צדדים לעסקה מיוצגים בידי כמה עורכי דין רשאי כל עורך דין לאמת את חתימתו של צד לעסקה שהוא מייצג.
{{ח:תת|(ג)}} נחתם שטר העסקה ואומת כאמור בתקנות משנה (א) ו־(ב), יצרף עורך הדין את השטר לבקשה ולשאר המסמכים, ויגישם לרשם סמוך לאחר מועד האימות.
{{ח:תת|(ד)}} הוגש לרישום שטר העסקה שנחתם ואומת על פי תקנה זו, יבדוק הרשם את שטר העסקה והמסמכים שצורפו אליו, ויברר אם העסקה כשרה לרישום ואם הנתונים בפנקסים מאפשרים את רישומה.
{{ח:תת|(ה)}} ראה הרשם כי הצדדים זכאים לבצע את העסקה וכי אין מניעה לביצועה ולרישומה, יאשר הרשם את העסקה ויעבירה לביקורת, ואם נמצאה כשרה לרישום, היא תירשם בפנקס.
{{ח:תת|(ו)}} הרשם רשאי להתנות את הגשת שטר העסקה לרישום בקבלת תצלום תעודת הזהות או מסמך מזהה אחר, להנחת דעתו, של מי שהגיש את השטר לרישום ושל הצדדים לעסקה.

{{ח:סעיף|15|שלילת הסמכה לאמת שטרי עסקה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יהיה עורך דין מוסמך לאמת שטרי עסקה אם החליט שר המשפטים, על פי המלצת ועדה שמינה לכך בהודעה ברשומות (להלן – ועדת המלצות), לשלול ממנו את סמכות האימות לתקופה שקבע בהחלטתו או לצמיתות.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת המלצות תהיה של חמישה חברים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} המנהל הכללי – יושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} הממונה;
{{ח:תתת|(3)}} שלושה חברים שימנה שר המשפטים בהמלצת לשכת עורכי הדין.
{{ח:תת|(ג)}} שלושה מחברי ועדת ההמלצות, ובהם היושב ראש, יהיו מניין חוקי בדיוניה.
{{ח:תת|(ד)}} ועדת המלצות תקבע בעצמה את סדרי דיוניה ואת נוהל עבודתה.

{{ח:סעיף|16|זיהוי צדדים לעסקה}}
{{ח:תת|(א)}} המחתים את הצדדים לעסקה יזהה אותם על פי תעודת זהות או דרכון בר־תוקף.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן להחתים צד לעסקה אף בלא הצגת תעודת זהות או דרכון כאמור אם הוכחה זהותו של החותם להנחת דעת המחתים; המחתים כך יציין עובדה זו בגוף השטר המאומת.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות תקנה זו יחולו, בשינויים המחויבים, על כל מקרה של קביעת זהותו של אדם לעניין תקנות אלה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: רישום ירושה}}

{{ח:סעיף|17|רישום ירושה על פי בקשה}}
{{ח:תת|(א)}} לעניין {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן זה}}, ”רישום ירושה“ – לרבות רישום צו ירושה וצו קיום צוואה, הסכם חלוקת עיזבון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הירושה#סעיף 110|בסעיף 110 לחוק הירושה, התשכ״ה–1965}} (להלן – הירושה), צו חלוקת עיזבון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הירושה#סעיף 111|בסעיף 111 לחוק הירושה}} או צו מינוי מנהל עיזבון.
{{ח:תת|(ב)}} רישום ירושה ייערך על פי בקשה של מעוניין בדבר; על אף האמור, רישום הסכם חלוקת עיזבון כאמור בתקנת משנה (א) שאינו מאושר בידי בית משפט ייערך על פי בקשת כל היורשים.

{{ח:סעיף|18|הגשת הבקשה}}
{{ח:תת|(א)}} הבקשה לרישום ירושה תוגש בלשכה שרשומים בה המקרקעין שלגביהם מבוקש הרישום.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה יצורף צו ירושה, צו קיום צוואה, צו חלוקת עיזבון, הסכם חלוקת עיזבון או צו מינוי מנהל עיזבון, אם ניתן או אושר בידי בית משפט, בית דין דתי או רשם לענייני ירושה.
{{ח:תת|(ג)}} מונה מנהל עיזבון, יגיש מנהל העיזבון את הבקשה לרישום ירושה או שהבקשה תוגש בהסכמתו.

{{ח:סעיף|19|רישום ירושה של שכירות מתבטלת}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשה לרישום ירושה של שכירות, וראה הרשם כי לפי תנאי השכירות רשאי המשכיר לבטלה בשל מותו של השוכר או אירוע הנובע ממותו, יעכב את רישום הירושה, ימציא למשכיר הודעה על הבקשה ויבקשו שיודיע את עמדתו בתוך ארבעה עשר ימים מיום קבלת ההודעה.
{{ח:תת|(ב)}} הודיע המשכיר לרשם, בתוך התקופה האמורה, על התנגדותו לרישום הירושה, לא תירשם הירושה אלא על פי צו מפורש של בית משפט מוסמך או אם הודיע המשכיר לאחר מכן על הסכמתו לרישומה.
{{ח:תת|(ג)}} לא הודיע המשכיר על התנגדותו, או הודיע על הסכמתו לרישום הירושה, יורה הרשם על רישום הירושה כמבוקש.

{{ח:סעיף|20|תחולת {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳}}}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳}} יחולו, בשינויים המחויבים, על רישום ירושה לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן זה}}, ולעניין זה יראו את הבקשה לרישום ירושה כשטר עסקה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: רישום הערות ומחיקתן}}

{{ח:סעיף|21|רישום הערת אזהרה}}
{{ח:תת|(א)}} רישום הערת אזהרה לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 126|סעיף 126 לחוק}} יהיה על פי בקשה חתומה על ידי המתחייב או הזכאי, המאומתת בידי עורך דין או רשם, בדרך שמאמתים שטר עסקה; הבקשה תוגש לרישום בלשכה שרשומים בה המקרקעין שלגביהם מבוקש רישום ההערה.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה יצורפו מסמכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התחייבות בכתב כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 126|בסעיף 126 לחוק}}; הוגשה הבקשה בידי המתחייב והזכאי יחד, רשאי הממונה לפטור את המבקשים מן החובה לצרף התחייבות כאמור בפסקה זו, בתנאים שקבע;
{{ח:תתת|(2)}} אין המתחייב בעל הזכות הרשומה – כתב הסכמה לרישום ההערה, בחתימת בעל הזכות הרשומה, המאומת בידי עורך דין או רשם;
{{ח:תתת|(3)}} מסמכים המוכיחים את זהות כל מי שחתם על ההתחייבות, לרבות מסמכי תאגיד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|22|מחיקה של הערת אזהרה}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה למחיקת הערת אזהרה כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 132|בסעיף 132(א)(1) לחוק}}, תוגש ללשכה שרשומה בה ההערה שאותה מבקשים למחוק, והיא תאומת בידי עורך דין או רשם בדרך שמאמתים שטר עסקה.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה כאמור בתקנת משנה (א) יצורפו מסמכים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בתקנה 21(ב)(3)}}.

{{ח:סעיף|23|סמכות הרשם לדרוש מסמכים נוספים}}
{{ח:ת}} לא היה בבקשה ובמסמכים שהוגשו לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן זה}} כדי להוכיח, להנחת דעתו של הרשם, כי התקיימו התנאים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק}} לרישום ההערה או למחיקתה, לפי העניין, רשאי הרשם לבקש כי יוגשו לו מסמכים נוספים, ככל שיידרשו.

{{ח:סעיף|24|הערה על צורך בהסכמה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן זה}} יחולו, בשינוים המחויבים, גם על רישום הערות לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 128|סעיף 128 לחוק}} ומחיקתן.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: רישום הערות נוספות}}

{{ח:סעיף|25|הערות נוספות על ההערות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|שבחוק}}}}
{{ח:ת}} ההערות המפורטות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|בסימן זה}} יירשמו בידי הרשם נוסף על ההערות שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#פרק ט סימן ב|בסימן ב׳ של פרק ט׳ לחוק}} ובכל דין אחר.

{{ח:סעיף|26|הערה על ביטול הרשאה}}
{{ח:ת}} על פי בקשת שולח, ירשום רשם הערה על ביטול הרשאה שאינה בלתי חוזרת כאמור {{ח:חיצוני|חוק השליחות#סעיף 14|בסעיף 14(ב) לחוק השליחות, התשכ״ה–1965}}.

{{ח:סעיף|27|הערה על ייעודם של מקרקעין}}
{{ח:תת|(א)}} לפי בקשת יושב ראש מוסד תכנון ירשום רשם הערה על הייעוד או על השימוש שנקבע למקרקעין פלונים מכוח {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון}}, או על הוראה של תכנית או תנאי בהיתר שניתנו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון}}.
{{ח:תת|(ב)}} בוטל הייעוד או השימוש שנרשם כאמור, או שונו הוראות של תכנית או תנאים בהיתר, יורה רשם, לפי בקשת מי שביקש את רישום ההערה, על מחיקתה.

{{ח:סעיף|28|הערה על מקלט או מחסה}}
{{ח:תת|(א)}} על פי בקשת הרשות המקומית שבתחום שיפוטה נמצאים מקרקעין פלונים, או על פי בקשת מפקד הג״א ירשום רשם הערה כי אותם מקרקעין, או חלק מסוים בהם, נועדו לשמש מקלט או מחסה ציבורי כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק הג״א}}.
{{ח:תת|(ב)}} בוטלה הועדת מקרקעין למקלט או למחסה ציבורי, יורה רשם על מחיקת ההערה, לבקשת הרשות המקומית, מפקד הג״א, ועדת הערר האמורה {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 13|בסעיף 13(ד) לחוק הג״א}} או אדם המעוניין באותם מקרקעין, שצורפו לה תעודות המוכיחות את ביטול הועדת המקרקעין כאמור.

{{ח:סעיף|29|הערה על אי־התאמה}}
{{ח:תת|(א)}} על פי בקשת מוסד תכנון, ירשום רשם הערה בדבר אי־התאמת בניין להיתר שנתן מוסד התכנון על פי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון}}.
{{ח:תת|(ב)}} רשם רשאי להורות על מחיקת הערה שנרשמה כאמור בתקנת משנה (א), על פי בקשת מוסד התכנון שביקש את רישומה של ההערה, או על פי בקשת אדם המעוניין באותם מקרקעין, שצורפו לה תעודות המוכיחות כי עילת ההערה התבטלה.

{{ח:סעיף|30|הערה על נכסי הקדש ציבורי}}
{{ח:תת|(א)}} נרשמו מקרקעין או חלק מסוים מהם כנכסי הקדש ציבורי בפנקס ההקדשות הציבוריים, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות|בחוק הנאמנות}}, יודיע על כך רשם ההקדשות לרשם, והרשם ירשום הערה בדבר קיומו של רישום כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} נמחק הקדש מפנקס ההקדשות הציבוריים, יודיע על כך רשם ההקדשות לרשם, והרשם יורה על מחיקת ההערה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: רישום פסקי דין וצווים}}

{{ח:סעיף|31|רישום פסקי דין והחלטות אחרות של בתי משפט}}
{{ח:ת}} רשם ירשום כל פסק דין, צו או החלטה אחרת של בית משפט, אם הורה בית המשפט על רישומה, או אם קיימת בדין הוראה המחייבת את רישומם בפנקסים.

{{ח:סעיף|32|רישום החלטות וצווים של רשויות אחרות}}
{{ח:ת}} רשם ירשום פסק דין, צו או החלטה אחרת של רשות המוסמכת להורות על רישום החלטותיה, אם הורתה הרשות על הרישום או שקיימת בדין הוראה המחייבת את רישומם בפנקסים.

{{ח:סעיף|33|הגשת המסמך לרישום}}
{{ח:ת}} פסק דין, צו או החלטה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בתקנות 31}} {{ח:פנימי|סעיף 32|או 32}}, יכול שיוגשו לרישום במישרין בידי בית המשפט או הרשות, לפי העניין, או בידי אדם מעוניין המבקש זאת.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: רישום זכות קדימה ומימושה}}

{{ח:סעיף|34|זכות קדימה על פי הסכם}}
{{ח:ת}} זכות קדימה על פי הסכם כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 99|בסעיף 99 לחוק}} תירשם בדרך שנרשמת עסקה, והוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳}} יחולו על רישומה בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|35|רישום זכות קדימה של יורש}}
{{ח:תת|(א)}} יורש המבקש לרשום זכות קדימה כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 100|בסעיף 100(ב) לחוק}}, יגיש את בקשתו לרשם; לבקשה יצורף העתק מצו הירושה או צו קיום הצוואה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש יציין בבקשתו לגבי חלקם של אילו יורשים הוא מבקש לרשום את זכות הקדימה, או אם הוא מבקש לרשמה לגבי חלקם של כל שאר היורשים.
{{ח:תת|(ג)}} ראה הרשם, על פי צו ירושה או צו קיום צוואה ועל פי ראיות נוספות שהוגשו לו, כי בקשת היורש בדין יסודה, תירשם זכות הקדימה.

{{ח:סעיף|36|הערה על הצעה לרכישת מקרקעין}}
{{ח:ת}} קיבל רשם העתק מהצעה שנשלחה לבעל זכות קדימה כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 102|בסעיף 102(א) לחוק}}, ירשום הרשם הערה על כך.

{{ח:סעיף|37|הפקדת מחיר}}
{{ח:ת}} בעל זכות קדימה שקיבל הצעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36}}, וביקש להפקיד בידי רשם את המחיר הנדרש, ימסור לרשם העתק מן ההודעה ששלח למציע על הסכמתו לרכוש את המקרקעין כמוצע, אישור מסירת ההודעה בדואר רשום והמחאה לזכות המציע ולהנחת דעתו של הרשם על הסכום הנקוב בהצעה כתמורת המקרקעין או הזכות; רשם ירשום הערה על ההפקדה ויודיע עליה למציע.

{{ח:סעיף|38|הודעה על תשלום למציע}}
{{ח:ת}} שילם בעל זכות קדימה למציע את המחיר הנדרש, ימסור לרשם אישור של המציע על קבלת הסכום או אישור על מסירתו למציע באמצעות הדואר.

{{ח:סעיף|39|ביצוע ההעברה}}
{{ח:ת}} הופקד המחיר בידי הרשם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 37|בתקנה 37}} או הומצאה לרשם הודעה על תשלום למציע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בתקנה 38}}, יחולו על ביצוע העסקה ורישומה הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ז|סימן ז׳: רישום הסכם שיתוף, פירוק שיתוף או רישום זיקת הנאה}}

{{ח:סעיף|40|רישום הסכם שיתוף}}
{{ח:תת|(א)}} הסכם שיתוף כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 29|בסעיף 29(א) לחוק}} יירשם על פי בקשה חתומה בידי כל בעלי הזכות המשותפת, ומאומתת בדרך שמאמתים שטר עסקה; לבקשה יצורף הסכם שיתוף חתום בידי כל הבעלים.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳}} יחולו על רישום הסכם שיתוף, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|41|רישום זיקת הנאה}}
{{ח:ת}} זיקת הנאה על פי חוזה תירשם בדרך שנרשמת עסקה והוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳}} יחולו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|42|חוות דעת לעניין פירוק שיתוף דרך הפיכה לבית משותף}}
{{ח:ת}} המפקח ייתן חוות דעת כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 42|בסעיף 42(א) לחוק}}, לאחר שהומצאו לו להנחת דעתו, מסמכים אלה:
{{ח:תת|(1)}} החלטת בית המשפט שנתבקשה בה חוות הדעת;
{{ח:תת|(2)}} תשריט הבית, מאושר על ידי מוסד תכנון, או תשריט אחר הנותן, תמונה נאמנה של הבית ודירותיו;
{{ח:תת|(3)}} כל מסמך אחר הנחוץ לו למתן חוות הדעת.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ח|סימן ח׳: רישום ראשון, חידוש רישום ותיקון שטח או גבולות}}

{{ח:סעיף|43|בקשה לרישום ראשון}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לרישום ראשון של מקרקעין תוגש למפקח באמצעות הרשם שבתחום לשכתו נמצאים אותם מקרקעין.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה יצורפו –
{{ח:תתת|(1)}} תשריט המקרקעין שהכין מודד וכן בוקר ואושר לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות המדידות (מדידות ומיפוי)|תקנות המודדים}}, חתום בידי כל בעלי הזכויות במקרקעין הסמוכים, כשהחתימות מאומתות בידי עורך דין; לא עלה בידי מגיש הבקשה להחתים את בעלי הזכויות במקרקעין הסמוכים כאמור, יצרף לבקשה תצהיר מפורט ומנומק בדבר הסיבות לכך;
{{ח:תתת|(2)}} טופס תיאור כללי של הקרקע חתום בידי המרכז למיפוי ישראל, שפורטו בו גבולות המקרקעין, להנחת דעתו של המפקח;
{{ח:תתת|(3)}} העתק מרישום המקרקעין ברישומי מס רכוש וקרן פיצויים, או אישור של מנהל מס רכוש וקרן פיצויים או מטעמו כי המקרקעין אינם רשומים בפנקסיו; הוראות פסקה זו לא יחולו על בקשה המוגשת מטעם המדינה;
{{ח:תתת|(4)}} מסמכים המוכיחים את זכויותיו של המבקש לגבי המקרקעין נושא הבקשה;
{{ח:תתת|(5)}} רשימה שפורטו בה שמו ומענו, ככל שהמען ידוע למבקש, של כל אדם שיש לו זכות במקרקעין סמוכים הטעונה רישום בפנקס;
{{ח:תתת|(6)}} רשימה המפרטת את שמו ומענו, ככל שהמען ידוע למבקש, של כל אדם, זולת המבקש, שיש לו זכות באותם מקרקעין הטעונה רישום בפנקס.
{{ח:תת|(ג)}} המבקש יגיש כל מסמך אחר הנחוץ, לדעת המפקח, למתן החלטה בבקשה.

{{ח:סעיף|44|בקשה לחידוש רישום}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לחידוש רישום תוגש למפקח באמצעות הרשם שבלשכתו היו רשומים המקרקעין לפני שהושמד או טושטש הרישום.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה יצורפו –
{{ח:תתת|(1)}} נסח מהרישום הקודם של המקרקעין, שטר קניין, תעודת רישום או כל מסמך אחר המעיד על הרישום של המקרקעין לפני שהושמד או טושטש;
{{ח:תתת|(2)}} רשימה שפורטו בה שמו ומענו, ככל שהמען ידוע למבקש, של כל אדם שיש לו זכות באותם מקרקעין הטעונה רישום בפנקס;
{{ח:תתת|(3)}} תצהיר לאימות המסמכים האמורים בפסקה (1) והרשימה האמורה בפסקה (2).
{{ח:תת|(ג)}} מגיש הבקשה ימציא כל מסמך אחר הנחוץ, לדעת המפקח, למתן החלטה בבקשה.

{{ח:סעיף|45|בקשה לתיקון שטח או גבולות}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לתיקון רישום לא נכון של שטח או גבולות של מקרקעין לא מוסדרים, תוגש למפקח באמצעות הרשם שבלשכתו רשומים המקרקעין.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה יפורטו כל העובדות המשמשות יסוד לתיקון המבוקש ויצורפו לה –
{{ח:תתת|(1)}} תשריט המתאר את המקרקעין ואת התיקון המבוקש, שהוכן ונחתם בידי מודד, וכן בוקר ואושר ככשר לרישום לפי {{ח:חיצוני|תקנות המדידות (מדידות ומיפוי)|תקנות המודדים}}, החתום בידי כל בעלי המקרקעין הסמוכים, כשהחתימות מאומתות בידי עורך דין; לא עלה בידי מגיש הבקשה להחתים את בעלי הזכויות במקרקעין הסמוכים כאמור, יצרף לבקשה תצהיר מפורט ומנומק בדבר הסיבות לכך;
{{ח:תתת|(2)}} נסח מאושר מרישום המקרקעין בפנקסי מס רכוש וקרן פיצויים ובפנקסי הרשות המקומית שבתחומה נמצאים המקרקעין, או אישור מאת מנהל מס רכוש וקרן פיצויים וראש הרשות המקומית כי המקרקעין אינם רשומים בפנקסיהם;
{{ח:תתת|(3)}} רשימה שפורטו בה שמו ומענו של כל אדם, זולת המבקש, שיש לו זכות באותם מקרקעין;
{{ח:תתת|(4)}} רשימה שפורטו בה פרטי הרישום של כל המקרקעין הסמוכים וכן שמו ומענו של כל אדם שיש לו זכות בהם;
{{ח:תתת|(5)}} נסחי הרישום של המקרקעין הגובלים, ככל שאלה רשומים;
{{ח:תתת|(6)}} תצהיר לאימות העובדות שפורטו בכתב הבקשה והרשימות האמורות בפסקאות (3) ו־(4).
{{ח:תת|(ג)}} המבקש יגיש כל מסמך אחר הנחוץ, לדעת המפקח, למתן החלטה בבקשה.

{{ח:סעיף|46|מסירת הודעה לבעלי הזכויות}}
{{ח:ת}} נוסף על פרסום הודעה ברשומות, כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 136|בסעיף 136(א) לחוק}}, יורה מפקח על מסירת הודעה על בקשה לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ח|סימן זה}} לכל אדם זולת המבקש שנכלל ברשימה שצורפה לבקשה כבעל זכות במקרקעין ({{ח:פנימי|פרק ג סימן ח|בסימן זה}} – מעוניין), וכן ליועץ המשפטי לממשלה אם הבקשה לא הוגשה מטעם המדינה, ורשאי הוא להורות על פרסום הבקשה בעיתונים.

{{ח:סעיף|47|הגשת התנגדות}}
{{ח:תת|(א)}} התנגדות לרישום, לחידוש רישום או לתיקון רישום מבוקש לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|תקנות 43 עד 45}}, תוגש בשני עותקים ובצירוף עותק אחד לכל מעוניין; הוגשה בקשה או התנגדות קודמת, על ידי כמה מבקשים או מתנגדים, לא יצורף אלא עותק אחד לכל אותם מבקשים או מתנגדים.
{{ח:תת|(ב)}} בכתב התנגדות יצוינו –
{{ח:תתת|(1)}} שמו של המתנגד, מספר זהותו, מענו ומען למסירת מסמכים;
{{ח:תתת|(2)}} הרצאה תמציתית של טענות המתנגדים.
{{ח:תת|(ג)}} העתק כתב ההתנגדות יימסר מטעם המפקח לכל מעוניין.

{{ח:סעיף|48|מתן צו רישום במקרה שלא הוגשה התנגדות}}
{{ח:ת}} תמה התקופה להגשת התנגדות שנקבעה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 136|בסעיף 136(ב) לחוק}}, ולא הוגשה התנגדות, ושוכנע המפקח כי מן הדין הוא לרשום את המקרקעין, לחדש את רישומם או לתקן את הרישום הקיים, כמבוקש, ייתן צו לרישומם, לחידוש רישומם או לתיקון הרישום, לפי העניין.

{{ח:סעיף|49|דיון כשהוגשה התנגדות}}
{{ח:תת|(א)}} תמה התקופה להגשת התנגדות שנקבעה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 136|בסעיף 136(ב) לחוק}}, והוגשה התנגדות, יקבע מפקח מועד לדיון ויזמין את המבקש והמתנגד.
{{ח:תת|(ב)}} בעת הדיון ישמע מפקח תחילה את טענות המתנגד ולאחר מכן את טענות המבקש; המפקח רשאי, ככל שהדבר ייראה לו דרוש, להתיר למתנגד להשיב לטענות המבקש.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח רשאי, בכל שלב של הליכים לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ח|סימן זה}}, להורות על הגשת טענות בכתב, נוסף על הטענות בעל פה או במקומן.

{{ח:סעיף|50|החלטת המפקח}}
{{ח:תת|(א)}} שמע המפקח את טענות המתנגד וראה כי אין בהן לכאורה כדי להצדיק את דחיית הבקשה, הוא רשאי לתת את הצו לרישום המקרקעין כמבוקש בלי לשמוע את טענות המבקש.
{{ח:תת|(ב)}} בתום הדיון רשאי המפקח לתת צו לרישום המקרקעין, לחידוש הרישום או לתיקון הרישום הקיים, לפי העניין, או לדחות את הבקשה.

{{ח:סעיף|51|מסירת ההחלטה}}
{{ח:ת}} החלטה מנומקת של המפקח תימסר למבקש ולמתנגדים סמוך ככל האפשר לאחר מתן ההחלטה.

{{ח:סעיף|52|תוכן הצו}}
{{ח:ת}} בצו לרישום מקרקעין, לחידוש הרישום או לתיקון הרישום הקיים לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ח|סימן זה}} יפורטו כל הפרטים שייכללו ברישום המקרקעין, ברישומם מחדש או בתיקון הרישום הקיים ובכלל זה הפרטים בדבר הבעלות, זכויות החכירה, המשכנתאות, זיקות ההנאה וכל שאר הזכויות הנרשמות בפנקסים.

{{ח:סעיף|53|ביצוע הרישום}}
{{ח:ת}} ניתן צו לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ח|סימן זה}}, ואין ערר עוד או ערעור עליו, יעבירנו המפקח לרשם והרשם ירשום את המקרקעין לפי הוראות הצו.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ט|סימן ט׳: רישום בית משותף, תיקון הרישום וביטולו}}

{{ח:סעיף|54|הגשת בקשה לרישום בפנקס הבתים המשותפים}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לרישום בית בפנקס הבתים המשותפים תוגש למפקח שבתחום לשכתו נכללים המקרקעין שלגביהם מוגשת הבקשה, בשני עותקים זולת אם הורה המפקח להגישה במספר עותקים גדול יותר.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה יצורפו –
{{ח:תתת|(1)}} תשריט הבית, מאושר על ידי מוסד תכנון, או תשריט אחר הנותן, להנחת דעתו של המפקח, תמונה נאמנה של הבית ודירותיו;
{{ח:תתת|(2)}} תקנון הבית או הודעה שהמבקשים מאמצים את התקנון המצוי;
{{ח:תתת|(3)}} המלצה למינוי נציגות זמנית לבית המשותף;
{{ח:תתת|(4)}} כל מסמך אחר הנחוץ, לדעת המפקח, למתן החלטה בבקשה.

{{ח:סעיף|55|מתן צו רישום}}
{{ח:תת|(א)}} ראה המפקח כי התקיימו כל התנאים למתן צו רישום כמפורט {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 143|בסעיף 143 לחוק}}, וכי הבית ראוי להירשם בפנקס הבתים המשותפים כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 142|בסעיף 142 לחוק}} ייתן את צו הרישום.
{{ח:תת|(ב)}} בצו הרישום יציין המפקח אם הבית נרשם על סמך תשריט מאושר על ידי מוסד התכנון או על סמך תשריט אחר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 54|בתקנה 54(ב)(1)}}.

{{ח:סעיף|56|רישום צו}}
{{ח:ת}} נתן המפקח צו רישום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 55|בתקנה 55}}, צו לתיקון צו רישום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59|בתקנה 59}}, או צו לביטול רישום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 60|בתקנה 60}}, ואין עוד ערר או ערעור עליו, יעבירו לרשם, והרשם ירשום את הצו בפנקסים לפי הוראות צו הרישום; במועד רישום צו רישום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 55|בתקנה 55}} או צו לתיקון צו רישום, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59|בתקנה 59}} ירשום הרשם בפנקס הבתים המשותפים, לגבי כל חלקה בבית המשותף, או לגבי כל חלקה בבית המשותף שהצו לתיקון צו רישום מתייחס אליה, לפי העניין, אם הצו ניתן על סמך תשריט מאושר על ידי מוסד התכנון או על סמך תשריט אחר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 54|בתקנה 54(ב)(1)}}.

{{ח:סעיף|57|בית משותף המורכב מבתים אחדים|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה למפקח בקשה לרשום שני בתים או יותר כבית משותף אחד, כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 142|בסעיף 142(ב) לחוק}}, וראה המפקח כי מהתשריט שצורף לבקשה נובע, על פני הדברים, שהחלקה או החלקות שעליהן הוקמו הבתים אינן ניתנות לחלוקה כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 142|באותו סעיף}}, ייתן צו רישום, ובלבד שנתמלאו התנאים האחרים למתן הצו.
{{ח:תת|(ב)}} לא ראה המפקח כאמור בתקנת משנה (א), יורה למבקש להמציא את הבקשה למוסד התכנון שבתחום סמכותו נמצאים המקרקעין שלגביהם הוגשה הבקשה, ולא ייתן צו רישום כמבוקש אלא אם כן קבע מוסד התכנון כי החלקה או החלקות אינן ניתנות לחלוקה כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 142|בסעיף 142(ב) לחוק}}.
{{ח:תת|(ג)}} קבע מוסד התכנון כי החלקה או החלקות אינן ניתנות לחלוקה כאמור, ייתן המפקח את צו הרישום, ובלבד שנתמלאו התנאים האחרים למתן הצו.

{{ח:סעיף|58|בקשה לתיקון צו רישום}}
{{ח:ת}} בעל דירה או בעל זכות בדירה, המבקש תיקון צו הרישום, יצרף לבקשתו –
{{ח:תת|(1)}} תשריט הבית, כולו או חלקו, כפי שיורה מפקח, מאושר על ידי מוסד תכנון; מפקח רשאי, מטעמים מיוחדים, להתיר צירוף של תשריט אחר, הנותן להנחת דעתו תמונה נאמנה של הבית המשותף על דירותיו או חלקו, לפי העניין;
{{ח:תת|(2)}} העתק של הבקשה בעבור כל בעל דירה ובעל זכות בדירה בבית המשותף, זולת המבקש;
{{ח:תת|(3)}} כל מסמך אחר הנחוץ, לדעת המפקח, למתן החלטה בבקשה.

{{ח:סעיף|59|הגשת טענות והחלטת המפקח בבקשה לתיקון צו רישום}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשה לתיקון צו רישום בפנקס הבתים המשותפים, ימסור המפקח הודעה על כך לפי העניין, לכל בעל דירה ולכל בעל זכות בדירה, זולת המבקש, ויציין בה כי באפשרותו לטעון את טענותיו לבקשה ויצרף אליה העתק מהבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} בעל דירה רשאי, בתוך חמישה עשר ימים מהיום שבו נמסרה לו ההודעה, להגיש למפקח טענות בכתב בקשר לבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח ידון בבקשה ובטענות שהוגשו לו, אם הוגשו, על סמך החומר בכתב שהוגש לו, בלי לשמוע את הצדדים, ואולם הוא רשאי, מטעמים מיוחדים, להורות על קיום דיון לפניו.
{{ח:תת|(ד)}} לאחר הדיון בטענות כאמור בתקנת משנה (ג) או עם תום המועד להגשת טענות – אם לא הוגשו, ייתן המפקח צו לתיקון צו הרישום או ידחה את הבקשה.
{{ח:תת|(ה)}} כללה הבקשה לתיקון צו הרישום תשריט מתוקן, יחולו על הצו לתיקון צו הרישום הוראות {{ח:פנימי|סעיף 55|תקנה 55(ב)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|60|בקשה לביטול הרישום בפנקס הבתים המשותפים}}
{{ח:ת}} בעלי הדירות בבית משותף המבקשים כולם לבטל את רישומו של הבית בפנקס הבתים המשותפים, יצרפו לבקשתם העתק מהבקשה בעבור כל בעל זכות בדירה מדירות הבית המשותף, זולת בעלי הדירות.

{{ח:סעיף|61|הגשת טענות בהליך לביטול הרישום}}
{{ח:ת}} הוגשה בקשה לביטול הרישום בפנקס הבתים המשותפים, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 60|בתקנה 60}}, או שהמפקח התכוון לבטל את הרישום מיוזמתו משראה שהבית אינו ראוי עוד לרישום בפנקס כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 146|בסעיף 146 לחוק}}, ימסור המפקח הודעה על כך לכל בעל דירה ולכל בעל זכות בדירה, ומשעשה כן יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 59|תקנה 59}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|62|רישום בית שבבעלות משותפת}}
{{ח:ת}} משהוגשה בקשה לרישום בית הנמצא בבעלות משותפת של כמה בני אדם, רשאי מפקח, לאחר שהומצאו לו הוכחות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנה 9(ג)(2) עד (4)}}, לצוות בצו הרישום על העברת חלקים בלתי מסוימים בדירות משותף לשותף.

{{ח:סעיף|63|העברת בעלות לחוכר}}
{{ח:ת}} המפקח רשאי בצו הרישום, לצוות כי הבעלות בדירה שהיתה מוחכרת לחוכר ערב הרישום תירשם בשם החוכר כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 143|בסעיף 143(ג) לחוק}}, אם נתבקש לכך על ידי הבעל והחוכר ואם שוכנע כי ביטול החכירה והעברת הבעלות נעשים עקב הרישום בפנקס הבתים המשותפים בלבד.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן י|סימן י׳: חלוקה, פיצול ואיחוד}}

{{ח:סעיף|64|הגדרות|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלוקה חדשה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ג סימן ז|בסימן ז׳ לפרק ג׳ לחוק התכנון}} ולרבות איחוד כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ג סימן ז|בסימן האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעולת תכנון“ – חלוקה, פיצול או איחוד של חלקות כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ד|בפרק ד׳ לחוק התכנון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית לצורכי רישום“, ”טבלת הקצאה“, ”טבלת הקצאה ואיזון“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (תכנית איחוד וחלוקה)|בתקנות התכנון והבנייה (תכנית איחוד וחלוקה), התשס״ט–2009}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית תלת־ממדית לצורכי רישום“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות המדידות (מדידות ומיפוי)#סעיף 1|בתקנות המדידות (מדידות ומיפוי), התשע״ו–2016}}.

{{ח:סעיף|64א|רישום חלקה תלת–ממדית במקרקעין מוסדרים|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} חלקה תלת–ממדית תירשם במקרקעין מוסדרים, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק}}, בלבד.

{{ח:סעיף|65|רישום פעולת תכנון|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} רישום פעולת תכנון ייעשה על סמך בקשה החתומה בידי כל בעלי המקרקעין שבתחומם מתבצעת אותה פעולה; חתימת הבעלים תאומת בידי מי שהוסמך לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳}} לאמת חתימה על שטר.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה יצורפו מסמכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תכנית לצורכי רישום או תכנית תלת–ממדית לצורכי רישום, לפי העניין, הכוללת את המקרקעין שמבוצעת בהם פעולת התכנון, מאושרת בהתאם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק התכנון}} וחתומה בידי ושב ראש מוסד התכנון המאשר כתואמת את התכנית שקבעה את ההוראות בדבר פעולת התכנון;
{{ח:תתת|(2)}} תכנית לצורכי רישום או תכנית תלת–ממדית לצורכי רישום, לפי העניין, הכוללת את המקרקעין שמבוצעת בהם פעולת התכנון, ומאושרת ככשרה לרישום על פי {{ח:חיצוני|פקודת המדידות|פקודת המדידות}};
{{ח:תתת|(3)}} במקרקעין לא מוסדרים – טופס תיאור כללי של הקרקע המתייחס למקרקעין שמבוצעת בהם פעולת התכנון, חתום בידי מי שמוסמך לכך במרכז למיפוי ישראל;
{{ח:תתת|(4)}} סדר פעולות, הכולל את הפעולות המבוקשות לביצוע ולרישום על פי סדרן, בהתאמה לתכנית לצורכי רישום כאמור בפסקה (1), וכן הוראות בדבר ייחוד שעבוד או ייחוד זיקות הנאה, לפי הצורך; רשם רשאי לפטור מחובת הגשת מסמך כאמור, אם ראה כי בנסיבות המקרה ראוי וצודק לעשות כן;
{{ח:תתת|(5)}} כל מסמך אחר הדרוש למתן החלטה בבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} את התכניות לצורכי רישום המנויות בתקנת משנה (ב)(1) ו־(2) ניתן להגיש על גבי תשריט אחד.

{{ח:סעיף|66|רישום חלוקה חדשה|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} רישום חלוקה חדשה ייעשה על פי בקשה החתומה ביד יושב ראש מוסד התכנון שאישר את החלוקה, ויצורפו לה מסמכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סדר פעולות האיחוד והחלוקה, הכולל את פירוט הפעולות על פי סדרן בהתאמה לתכנית לצורכי רישום כאמור בפסקה (5) וכן הוראות בדבר ייחוד שעבוד וייחוד או ביטול זיקות הנאה, בהתאם לצורך;
{{ח:תתת|(2)}} הוראות ותשריט התכנית שקבעה את ההוראות בדבר האיחוד והחלוקה, ובכלל זה הוראות בדבר רישום זיקות הנאה ושעבודים אחרים, וכן הוראות ליצירת מגרש תלת־ממדי או איחוד וחלוקה של חלקה תלת–ממדית בתחום התכנית, הנושאים חותמת בדבר אישורם על ידי מוסד התכנון;
{{ח:תתת|(3)}} העתק טבלת ההקצאה או טבלת הקצאה והאיזון של התכנית שקבעה את ההוראות בדבר האיחוד והחלוקה, לפי העניין, הנושאת חותמת של מוסד התכנון בדבר אישורה;
{{ח:תתת|(4)}} תכנית לצורכי רישום או תכנית תלת–ממדית לצורכי רישום, לפי העניין, הכוללת את המקרקעין שמבוצעת בהם החלוקה החדשה, ומאושרת בהתאם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק התכנון}} והחתומה ביד יושב ראש מוסד התכנון כתואמת את התכנית שקבעה את ההוראות בדבר האיחוד והחלוקה;
{{ח:תתת|(5)}} תכנית לצורכי רישום או תכנית תלת–ממדית לצורכי רישום, הכוללת את המקרקעין שמבוצעת בהם החלוקה החדשה, ומאושרת ככשרה לרישום על פי {{ח:חיצוני|פקודת המדידות|פקודת המדידות}};
{{ח:תתת|(6)}} כל מסמך אחר הדרוש למתן החלטה בבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} את התכניות לצורכי רישום או התכניות התלת־ממדיות לצורכי רישום המנויות בתקנת משנה (א)(4) ו־(5) ניתן להגיש על גבי תשריט אחד.

{{ח:סעיף|67|הוראות כלליות}}
{{ח:תת|(א)}} היו המקרקעין שמבוצעת בהם פעולת תכנון או חלוקה החדשה, לפי העניין, מוחכרים או משועבדים במשכנתה או בזיקת הנאה או בזכות קדימה, או כפופים להערה שנרשמה, יפרט הרשם את הפרטים בדבר רישומן של זכויות או הערות כאמור בחלקה או בחלקות שייווצרו לאחר רישום פעולת התכנון או החלוקה החדשה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} היו המקרקעין שמבוצעת בהם פעולת התכנון או החלוקה החדשה, לפי העניין, רשומים בפנקס הבתים המשותפים, יפרט מפקח את הפרטים בדבר רישומו או תיקונו של צו הרישום בפנקס הבתים המשותפים, והוא רשאי להורות על הגשת תשריט מתוקן של הבית המשותף, בחלקה או בחלקות שייווצרו לאחר רישום פעולת התכנון או החלוקה החדשה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} הוקצו מקרקעין לפי טבלת הקצאה ואיזון, לפי טבלת הקצאה, או בהתאם לפעולת התכנון, לפי העניין, וקודם לרישום פעולת התכנון או החלוקה החדשה הועברה לאחר הבעלות בהם, כולה או חלקה, ונרשמה בפנקסי המקרקעין, יבוא הבעלים הרשום בפנקסי המקרקעין במקום הבעלים הרשום בטבלאות האמורות, והחלוקה החדשה תירשם בהתאם, וכפי שיורה הרשם.
{{ח:תת|(ד)}} בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימן זה}}, משראה רשם כי הומצאו כל המסמכים הדרושים לרישום פעולת התכנון או החלוקה החדשה, וכי אין מניעה לרישומה, ירשום את פעולת התכנון או החלוקה החדשה כפי שאושרה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן יא|סימן י״א: ביטול רישומים}}

{{ח:סעיף|68|מחוברים שנרשמו בנפרד מהקרקע}}
{{ח:ת}} ראה רשם כי מבנים או נטיעות רשומים בנפרד מן הקרקע על שם אדם אחד, יורה על ביטול הרישום וירשום את המבנים או הנטיעות והקרקע כיחידה אחת.

{{ח:סעיף|69|מיזוג זכויות}}
{{ח:ת}} ראה רשם כי זכות במקרקעין מוזגה בזכות אחרת שבאותם המקרקעין, רשאי הוא למזג את הרישומים.

{{ח:סעיף|70|ביטול זכות רשומה}}
{{ח:ת}} מפקח רשאי, על פי בקשת צד מעוניין או על פי הודעת רשם, ולאחר שנתן הזדמנות לכל אדם שזכותו עלולה להיפגע מכך להביא לפניו את טענותיו וראיותיו, לבטל רישום בפנקסים, אם נוכח שהזכות הרשומה פקעה, בין מכוח דין ובין משום שהסתיימה התקופה שנקבעה לתוקפו של הרישום ובין בשל מאורע שנקבע כמפקיע תוקפו של רישום.

{{ח:סעיף|71|ביטול רישום בידי הצדדים|תיקון: תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} רישום ניתן לביטול על פי בקשת הצדדים, ובלבד שחתמו על שטר ביטול בדרך שחותמים על שטר עסקה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} מפקח רשאי להורות על ביטולו של הרישום על פי בקשתו של בעל הזכות המתבטלת בלבד, אם ראה כי בנסיבות המקרה יהיה זה צודק ויעיל לעשות כן, ובתנאים שהורה;
{{ח:תתת|(2)}} רשם רשאי להורות על ביטול הרישום של משכנתה על פי בקשת בעל המשכנתה שהוא תאגיד בנקאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|72|הפקעת משכנתה בעקבות הפקדה}}
{{ח:תת|(א)}} ממשכן המבקש לפדות את חובו על ידי הפקדת המגיע ממנו בידי הרשם והפקעת המשכנתה, כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 89|בסעיף 89 לחוק}}, יגיש לרשם בקשה על כך ויצרף לה:
{{ח:תתת|(1)}} שטר המשכנתה או העתק מאושר שלו;
{{ח:תתת|(2)}} ראיות לסירובו של בעל המשכנתה לקבל את החוב מהממשכן, או לאי־יכולתו של הממשכן לסלק את החוב לבעל המשכנתה אף שנקט צעדים סבירים לעשות כן;
{{ח:תתת|(3)}} ראיה על סכום החוב וכל סכום אחר המגיע לבעל המשכנתה לפי תנאיה או המחאה להנחת דעתו של הרשם.
{{ח:תת|(ב)}} הממשכן יפקיד על פי הוראת הרשם את המגיע ממנו לפי תקנת משנה (א)(3) לפי הוראות החשב הכללי במשרד האוצר או מי שהוא הסמיכו לכך.
{{ח:תת|(ג)}} רשם ימסור הודעה לבעל המשכנתה על ההפקדה ויזמינו להופיע בלשכה לקבלת המופקד ולחתימת שטר פדיון המשכנתה בתוך תקופה שנקבעה בהודעה ושלא תפחת מחמישה עשר ימים; לא היה מענו של בעל המשכנתה ידוע לרשם, יפרסם הרשם את ההודעה בשני עיתונים יומיים, ויכול הרשם לפטור מחובת הפרסום כאמור אם ראה שבנסיבות המקרה יהיה זה צודק ויעיל לעשות כן.
{{ח:תת|(ד)}} הופיע בעל המשכנתה בתוך התקופה שנקבעה בהודעה, ישלם לו הרשם את המגיע לו ויחתימו על שטר פדיון המשכנתה; לא הופיע כאמור או שהופיע אך סירב לחתום על השטר, וראה הרשם כי אין מניעה להפקעת המשכנתה, לא בדין ולא בתנאי המשכנתה או ברישום בפנקסים, יורה על הפקעתה ומחיקתה בהתאם לכך.

{{ח:סעיף|73|מחיקת עיקולים}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה למחיקת עיקול כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 157א|בסעיף 157א לחוק}} יגיש מי שהעיקול נרשם לזכותו (בתקנה זו – הזוכה) או בעל הזכות המעוקלת.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה יצורפו מסמכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} העתק מהודעת העיקול מאושר כמתאים למקור על ידי לשכת הרישום;
{{ח:תתת|(2)}} הוגשה הבקשה על ידי בעל הזכות המעוקלת בלבד – כתב הסכמה החתום ביד הזוכה, מאומת בידי עורך דין בדרך שמאמתים שטר עסקה, או תצהיר של בעל הזכות המעוקלת המפרט את הסיבות שבעטיין לא היה ניתן לקבל את הסכמת הזוכה, לרבות הניסיונות שנעשו לאתר את מענו;
{{ח:תתת|(3)}} כל מסמך אחר הדרוש, להנחת דעתו של הרשם, למתן החלטה בבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} החליט הרשם למחוק את העיקול, ישלח הודעה על כך לזוכה, ארבעים וחמישה ימים לפחות לפני המחיקה; החליט הרשם כאמור על סמך בקשה שלא צורף לה כתב הסכמה כאמור בתקנת משנה (ב), בשל חוסר אפשרות לאתר את הזוכה, והשתכנע הרשם כי נעשו מאמצים סבירים לאתר את מענו, יורה הרשם על פרסום הודעה כאמור בשני עיתונים יומיים, ארבעים וחמישה ימים לפחות לפני המחיקה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: עררים}}

{{ח:סעיף|74|התקופה לערר לממונה}}
{{ח:תת|(א)}} התקופה להגשת ערר לממונה על החלטת רשם או מפקח, כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 121|בסעיף 121 לחוק}}, היא חמישה עשר ימים מן היום שנמסרה ההחלטה לעורר, ואם לא נמסרה לו – מן היום שהגיעה לידיעתו.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי, מטעמים שיירשמו, להאריך את המועד הקבוע בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|75|סיכומים נוספים}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי לבקש מכל צד בערר שיגיש לו סיכומים נוספים של טענותיו בכתב או בעל פה, בנושאים שהממונה יורה, נוסף על החומר שהיה לפני הרשם או המפקח.
{{ח:תת|(ב)}} סיכומים נוספים שהוגשו כאמור בתקנת משנה (א), יובאו לידיעת שאר הצדדים בערר, ואם הם מוגשים בעל פה לא יישמעו אלא אם כן הוזמנו שאר הצדדים להיות נוכחים בעת השמעתם, וניתנה להם ההזדמנות להעיר את הערותיהם.

{{ח:סעיף|76|התקופה לערעור לבית המשפט}}
{{ח:תת|(א)}} התקופה לערעור לבית המשפט המחוזי על החלטת הממונה, כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 122|בסעיף 122 לחוק}}, היא חמישה עשר ימים מיום שנמסרה ההחלטה למערער, ואם לא נמסרה לו – מן היום שבו הגיעה לידיעתו.
{{ח:תת|(ב)}} ניתנה החלטה בערר לפי {{ח:פנימי|פרק ד|סימן זה}}, ואין עוד ערעור עליה, יעביר אותה הממונה לרשם והרשם יפעל לפי ההחלטה, ככל הנדרש.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: בתים משותפים ובתים שאינם רשומים כבתים משותפים}}
{{ח:קטע3|פרק ה סימן א|סימן א׳: יישוב סכסוכים}}

{{ח:סעיף|77|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תביעה“ – הליך משפטי לפני מפקח להכרעה בסכסוך לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#פרק ו סימן ד|סימן ד׳ של פרק ו׳}} {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#פרק ו1|ופרק ו׳1 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות סדר הדין האזרחי“ – {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}}.

{{ח:סעיף|78|החלת סדר הדין האזרחי}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי}} יחולו, בשינויים המחויבים, על סדרי הדין בהליך לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן זה}} בכל עניין שלא נקבעה לגביו הוראה אחרת {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק}} או בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|79|מקום הגשת התביעה}}
{{ח:ת}} התביעה תוגש למפקח הממונה על הלשכה שרשום בה או עשוי להירשם בה הבית כבית משותף.

{{ח:סעיף|80|פרטי כתב התביעה}}
{{ח:ת}} כתב התביעה יכיל את הפרטים כאמור {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|בתקנות סדר הדין האזרחי}}, וכן פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} כתובת הבית;
{{ח:תת|(2)}} מספר הגוש והחלקה;
{{ח:תת|(3)}} מספר המבנים בבית;
{{ח:תת|(4)}} מספר הדירות בכל מבנה;
{{ח:תת|(5)}} מספר הכניסות.

{{ח:סעיף|81|צירוף תקנון לכתב התביעה בבית שאינו רשום כבית משותף}}
{{ח:ת}} לכתב תביעה בסכסוך בבית שאינו רשום כבית משותף יצורפו בין השאר עותק של התקנון המוסכם, כאשר התביעה מבוססת על תקנון מוסכם בין בעלי הדירות.

{{ח:סעיף|82|מיזוג}}
{{ח:ת}} מפקח רשאי למזג תביעות התלויות ועומדות לפניו, לדון בהן במשותף ולתת החלטה אחת בכולן, אם התביעות נוגעות לאותו בית משותף או לאותו בית שאינו רשום כבית משותף.

{{ח:סעיף|83|התקופה לערעור}}
{{ח:ת}} התקופה לערעור לבית המשפט המחוזי על החלטת המפקח לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן זה}} היא ארבעים וחמישה ימים מן היום שהומצאה בו ההחלטה למערער.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: ניהול ופיקוח}}

{{ח:סעיף|84|רישום תקנון לבית משותף}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לרישום תקנון מוסכם לבית משותף או לשינוי הוראות התקנון, תוגש למפקח בין אגב בקשה לרישום הבית בפנקס הבתים המשותפים או לתיקון הרישום ובין בבקשה נפרדת.
{{ח:תת|(ב)}} כל חתימה על בקשה לפי תקנה זו תאומת בדרך שמאמתים חתימה על שטר עסקה.
{{ח:תת|(ג)}} ראה המפקח, כי עורכי התקנון זכאים לבקש את רישום התקנון או השינוי, וכי אין מניעה לרישום התקנון או השינוי, יאשר את הבקשה ויורה על רישום התקנון או השינוי בפנקס הבתים המשותפים ועל תיקון הצו, לפי העניין.

{{ח:סעיף|85|נציגויות נפרדות למבנים או לאגפים}}
{{ח:ת}} קבעו בעלי הדירות בתקנון נציגויות נפרדות ואסיפות כלליות נפרדות למבנים או לאגפים, יקבעו בו בעלי הדירות הוראות בדבר חלוקת הסמכויות בין הנציגות הכוללת ובין הנציגויות הנפרדות וכן את דרכי כינונן של הנציגות הכוללת והנציגויות הנפרדות.

{{ח:סעיף|86|סכסוך בבית משותף שנהרס}}
{{ח:ת}} ציווה המפקח, לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 60|סעיף 60(ב) לחוק}}, על בעל הדירה בבית משותף שנהרס להעביר את זכותו למי שקבעו בעלי הדירות המשקמים את הבית, או למי שציווה המפקח, ונתגלעו חילוקי דעות לגבי שווי הזכות, יקבע המפקח את שווי הזכות לאחר שקיבל חוות דעת מאת שמאי ממשלתי.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|87|ביטול סוגי מקרקעין}}
{{ח:ת}} הממונה יקבע את הנוהל למחיקת רישום סוגי מקרקעין שהיו קיימים מכוח החקיקה העותמנית.

{{ח:סעיף|88|אישור עסקאות במקרקעי יעוד|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 111|סעיף 111 לחוק}} לאשר עסקה במקרקעי ייעוד או התחייבות לעשות עסקה כאמור, תוגש בארבעה העתקים לממונה על המרשם; בבקשה יפורטו הייעוד שמשמשים לו המקרקעין, המניעים המחייבים אישור העסקה או ההתחייבות והצעדים הננקטים להבטחת ייעודם של המקרקעין; לבקשה יצורפו תשריט המקרקעין וטיוטת ההסכם או ההתחייבות לעשיית העסקה.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יעביר לשר שני עותקים מהבקשה עם צרופותיה, בצירוף הערותיו.
{{ח:תת|(ג)}} נתן השר את החלטתו בבקשה, יודיע אותה לממונה על המרשם.
{{ח:תת|(ד)}} בתקנה זו, ”השר“ – השר שקבעה הממשלה לצורך אישור עסקה או התחייבות כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 111|בסעיף 111 לחוק}}, אם קבעה, באופן כללי או לעניין מסוים.

{{ח:סעיף|89|החלטות בכתב}}
{{ח:ת}} כל החלטה או הוראה אחרת של הממונה, של מפקח או של רשם, תהיה בכתב ותכלול הנמקה ממצה.

{{ח:סעיף|90|טפסים}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי להורות על טפסים לבקשות, לשטרות, לצווים ולמסמכים אחרים הנערכים לעניין תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי להורות כי טופס מסוים יוגש לרישום על גבי נייר מיוחד שיורה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה רשאי להורות כי בקשה או מסמך יוגשו בצירוף עותק מהם כשהוא סרוק בסריקה ממוחשבת, כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות העדות (העתקים צילומיים)#סעיף 3|בתקנה 3 לתקנות העדות (העתקים צילומיים), התש״ל–1969}} (להלן – סריקה ממוחשבת) וחתום בחתימה אלקטרונית מאושרת.

{{ח:סעיף|91|עיון בפנקסים}}
{{ח:תת|(א)}} כל אדם המבקש לעיין בפנקסים יגיש בקשה לעיון שיצוינו בה, בין השאר, פרטי המקרקעין שלגביהם מבוקש העיון, וישלם את האגרה שנקבעה לכך.
{{ח:תת|(ב)}} עיון בפנקסים ייעשה באמצעות צפייה במידע על רישום נכס או זכות בפנקסי המקרקעין, לרבות באמצעות עיון מקוון באמצעות מחשב.

{{ח:סעיף|92|קבלת נסחים}}
{{ח:תת|(א)}} כל אדם המבקש לקבל נסח מהרשום בפנקסים יגיש בקשה לרשם או בדרך אחרת שעליה יורה הממונה, שיצוינו בה, בין השאר, פרטי המקרקעין שלגביהם מבוקש נסח הרישום, וישלם את האגרה שנקבעה לכך.
{{ח:תת|(ב)}} קבלת הנסח יכול שתהיה במסירת תצלום, פלט או מסר אלקטרוני מאושרים בידי רשם או חתומים בחתימה אלקטרונית מאובטחת, כפי שיורה הממונה.
{{ח:תת|(ג)}} התקבל נסח מקוון החתום בחתימה אלקטרונית מאושרת, לא יראו פלט נייר שלו כהעתק נאמן של הנסח; פלט נייר כאמור של נסח לא יהיה קביל בכל הליך שיפוטי להוכחת זכויות במקרקעין.

{{ח:סעיף|93|עיון באוסף תעודות וקבלת עותקים מאושרים}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש לעיין במסמכים ששימשו יסוד לרישום בפנקס (להלן – אוסף תעודות) או לקבל עותק מאושר מהם, יגיש בקשה, ויפרט בה את העניין שיש לו באוסף התעודות.
{{ח:תת|(ב)}} ראה הרשם כי המבקש קשור במישרין לאוסף התעודות ושהעיון בו אינו עלול לפגוע באחר, יאשר את הבקשה ויפרט את התעודות שבהן רשאי המבקש לעיין או שמהן הוא רשאי לקבל עותק מאושר.
{{ח:תת|(ג)}} עותק מאושר מאוסף תעודות יכול שיינתן בצילום מאושר של המקור או בהעתק מקוון של התעודות לאחר שהן נסרקו בסריקה ממוחשבת ונחתמו בחתימה אלקטרונית מאובטחת.
{{ח:תת|(ד)}} לא יראו פלט נייר של העתק מקוון כאמור בתקנת משנה (ג), כהעתק נאמן למקור של אוסף התעודות, והוא לא יהיה קביל בכל הליך שיפוטי להוכחת זכויות במקרקעין.

{{ח:סעיף|94|העברה מרשם לרשם}}
{{ח:ת}} רשם רשאי, מטעמים מיוחדים, להעביר לרשם אחר את סמכותו לבצע את הרישום וכן את סמכותו לאמת את חתימתו של צד לעסקה.

{{ח:סעיף|95|תיקון טעויות}}
{{ח:ת}} רשם רשאי לצוות על תיקון טעויות סופר שקרו ברישום, לרבות טעויות כאמור שנפלו מחמת טעות במסמכים ששימשו יסוד לאותו רישום.

{{ח:סעיף|96|פרסום בעיתונים}}
{{ח:ת}} נדרש פרסום בעיתונים {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק}} או בתקנות אלה, לרבות בהחלטה של הממונה, מפקח או רשם, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הפרסום יהיה בשפה, בנוסח ובעיתונים כפי שיורה הממונה או מי שהוסמך להורות על הפרסום, לפי העניין.
{{ח:תת|(2)}} הפרסום ייעשה על ידי המבקש ועל חשבונו, זולת אם מי שמוסמך להורות על הפרסום קבע אחרת.

{{ח:סעיף|97|הוצאות}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, רשאי מפקח, לפי שיקול דעתו, בהליך כאמור {{ח:פנימי|פרק ג סימן ח|בסימנים ח׳}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ט|ו{{ח:הערה|־}}ט׳ בפרק ג׳ לעיל}}, לקבוע כי מבקש או מתנגד ישלמו הוצאות, לרבות שכר טרחת עורך דין, לטובת צד או צדדים אחרים בהליך.

{{ח:סעיף|98|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות המקרקעין (ניהול ורישום), התש״ל–1969 – בטלות.

{{ח:סעיף|99|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ו׳ בטבת תשע״ב (1 בינואר 2012), והן יחולו על בקשות שהוגשו ועל הליכים שהחלו לאחר יום התחילה.

{{ח:חתימות|י״ג בתשרי התשע״ב (11 באוקטובר 2011)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי מקרקעין}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]