פקודת היערות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת היערות}}
{{ח:קטע3||פקודה הבאה להגן על היערות וליצור ולנהל מקומות מיוחדים ליערות.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000870}} {{ח:תיבה|חא״י כרך א׳ פרק ס״א, עמ׳ 690|פקודת היערות|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563360.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1937, תוס׳ 1, 69|פקודת ההוצאה המתוקנת של החוקים (תקונים)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561094.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1942, תוס׳ 1, 31|תיקון}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}, {{ח:תיבה|39|פקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, 22|הודעה בדבר סמכויות השרים}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 1|חוק המעבר|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208911.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 140|תיקון מס׳ 2 לחוק השופטים|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209664.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 858|חוק הגנת הסביבה (המזהם משלם) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300127.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 82|תיקון מס׳ 89 לחוק התכנון והבנייה|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300837.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 130|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301343.pdf}}, {{ח:תיבה|262|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301394.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 37|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306588.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|בסעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|ו־15 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל סמכות שהיתה נתונה על פי החוק בידי מלך בריטניה או בידי הנציב העליון תהא נתונה לממשלה, וכל מקום בו נאמר בחוק ”פלשתינה (א״י)“ ייקרא מעתה ”ישראל“. פורסמה הודעה על הענקת סמכויות הנציב העליון לשר החקלאות (ע״ר תש״ח, 22). לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf|סעיף 2 לפקודת המטבע, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר ”פונט“ הכוונה היא ללירה ישראלית. לפי {{ח:חיצוני|חוק המעבר#סעיף 13|סעיף 13 לחוק המעבר, תש״ט–1949}}, כל מקום בו נאמר בחוק ”עתון רשמי“ ייקרא מעתה ”רשומות“. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209664.pdf|תיקון מס׳ 2 לחוק השופטים}}, כל מקום בו נאמר ”שופט שלום“ ייקרא מעתה ”שופט של בית משפט שלום“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|חלק א|חלק א׳ – הקדמה}}

{{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳ – אזורים שמורים ליערות}}

{{ח:פנימי|חלק ג|חלק ג׳ – הנהלת אזורים מיוחדים ליער}}

{{ח:פנימי|חלק ד|חלק ד׳ – אזורי יער סגורים}}

{{ח:פנימי|חלק ה|חלק ה׳ – הגנה על אילנות מוגנים ועצים בוגרים}}

{{ח:פנימי|חלק ו|חלק ו׳ – הפיקוח על אדמת יער פרטית}}

{{ח:פנימי|חלק ז|חלק ז׳ – עברות, עונשין ופרוצידורה}}

{{ח:פנימי|חלק ח|חלק ח׳ – שונות}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} פקודה זו תקרא {{ח:הערה|”}}פקודת היערות{{ח:הערה|“}}.

{{ח:קטע2|חלק א|חלק א׳ – הקדמה}}

{{ח:סעיף|2|פירוש|תיקון: תשע״ב, תשע״ה}}
{{ח:ת}} בפקודה זו יהיו למונחים הבאים הפירושים דלקמן מלבד אם ענין הכתוב יחייב פירוש אחר –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקר“ פירושו פר, שור, פרה, עגל, תאו, סוס, סיח, פרד, חמור, אתון, גמל, כבש, עז, חזיר, הם וולדותיהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדמת יער“ פירושה כל אדמה הנטועה אילנות, אחד הגדלים בדרך הטבע ואחד הנטועים בידי אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקיד היערות“ פירושו כל פקיד שיתמנה מזמן לזמן מטעם השר להוציא לפעל כל מטרה ממטרות פקודה זו אם על ידי שיכנהו בשמו או בשם משרתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוצרת יער“ פירושה הדברים דלקמן כשהם נמצאים באדמת יער או כשהם מובאים משם –
{{ח:תת}} קורות עץ, פחם עץ, שרף, נטף, גוטפרשה, שמן עצים, משחה טבעית, עשבים, מטפסים, עצי סכך, עלים, פירות, זרעים, שרשים, קלפת עץ, ליפים, קנים וכל חלקים אחרים או תוצרת מן האילנות והצמחים, כּבוּל (Peat), שכבת האדמה העליונה ומחצבים, פרט למחצבים בגדר כל פקודה המסדירה את ענין ניצולם של מחצבים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם“ כולל חברה, התאגדות או אגודה או כל עדת כפר או עדות כפר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ליטול“, בקשר עם תוצרת יערות, כולל כריתת קורות עץ או נטילתן וקיצוצה, צבירתה, לקיטתה והעברתה של כל תוצרת יער אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קורות עץ“ כוללות אילנות שנפלו או שנכרתו וכל עץ בין שגזרוהו או הקציעוהו לאיזה דבר ובין שלא גזרוהו או הקציעוהו לאיזה דבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אילן“ פירושו אילנות בכל פרקי גידולם, ודקלים, חזרן, שיחים, זרדים וגזעים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אילן מוגן“ – עץ זית, עץ חרוב או אילן המוגן לפי צו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”העתקה“ – עקירה של אילן מוגן או עץ בוגר משורשו ונטיעתו במקום אחר באופן שיבטיח את המשך צמיחתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כריתה“ – חיתוך הגזע המרכזי של אילן מוגן או עץ בוגר בלא הותרת בדים, וכן כל פעולה הגורמת או העלולה לגרום למותו של אילן מוגן או עץ בוגר, לרבות ריסוס, הרעלה, הסרת קליפת העץ, שריפת העץ, חיתוך שורשיו או בנייה בתוך תחום קוטר צמרתו או עקירה, למעט עקירה במהלך העתקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עץ בוגר“ – עץ שגובהו שני מטרים לפחות מעל פני הקרקע, וקוטר גזעו, הנמדד בגובה 130 סנטימטרים מעל פני הקרקע, הוא 10 סנטימטרים לפחות; ולעניין עץ במגרש שייעודו בתכנית בת תוקף הוא מגורים – קוטר גזעו הוא 20 סנטימטרים לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עץ פרי“ {{ח:הערה|-}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערך“, של אילן מוגן או עץ בוגר – שוויו של אילן מוגן או עץ בוגר, הנקבע, בין השאר, על פי מינו, גילו, נדירותו, מידותיו, מיקומו, ערכו הנופי, הסביבתי, האקולוגי וההיסטורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית“ – תכנית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 83ג|בסעיף 83ג לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר החקלאות ופיתוח הכפר.

{{ח:קטע2|חלק ב|חלק ב׳ – אזורים שמורים ליערות}}

{{ח:סעיף|3|הגדרת אזורים מיוחדים ליערות|תיקון: תש״ט, תשע״ב}}
{{ח:ת}} יכול השר, במנשר שיפורסם ברשומות, להעמיד כל אדמות יער שאינן רכוש פרטי להשגחתה ולהנהלתה של הממשלה כאזורים מיוחדים ליער, ומשנתפרסם המנשר תחולנה הוראות פקודה זו על כל אדמות היער המפורטות בו.

{{ח:סעיף|4|אין להעביר כל זכות מבלי אשור|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(1)}} שום זכות באזור מיוחד ליער או על אזור כזה, שנהנו ממנה בפעם הראשונה מאז חדש יולי 1920 ואילך, או שייהנו ממנה מכאן ולהבא, אין לראותה כזכות שנרכשה כהלכה אלא אם כן נרכשה במתנה מאת הממשלה או עפ״י חוזה שנחתם על ידה או בשמה.
{{ח:תת|(2)}} אסור להעביר שום זכות באזור מיוחד ליער או על אזור כזה בדרך מתנה, חכירה, משכנתא או בדרך העברה אחרת מבלי אשור מאת השר:
{{ח:תת}} בתנאי שאם היתה זכות כזאת מחוברת לקרקע או לבנין אפשר למכרה או להעבירה בדרך אחרת יחד עם אותו בנין או אותה קרקע מבלי אשור כזה.

{{ח:קטע2|חלק ג|חלק ג׳ – הנהלת אזורים מיוחדים ליער}}

{{ח:סעיף|5|מעשים שאסור לעשותם באזורים מיוחדים ליער|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} לא יעשה אדם בעצמו ולא יגרום לאחר שיעשה ולא ירשה ביודעין לכל אדם שיעשה את אחד המעשים דלקמן בכל אזור מיוחד ליער אלא בהתאם לתנאי רשיון שניתן עפ״י פקודה זו או בתוקף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, דהיינו –
{{ח:תת|(א)}} ליטול תוצרת יער;
{{ח:תת|(ב)}} לעקור אילן משרשו, לשרפו, להסיר את קליפתו או את עליו או להשחיתו בדרך אחרת;
{{ח:תת|(ג)}} להבעיר כל עשב או דשא או להבעיר אש מבלי לנקוט באמצעי זהירות מספיקים כדי למנוע את התפשטותה;
{{ח:תת|(ד)}} להעלות עשן, או להבעיר אש בכל חלק מחלקי האזור המיוחד ליער שהעשן או הבערת האש אסורים בו עפ״י צו מאת השר, או בזמן שהעישון או הבערת האש אסורים בהם;
{{ח:תת|(ה)}} לרעות בקר או לתת להן להכנס לגבול האזור המיוחד ליער;
{{ח:תת|(ו)}} לחפור או להבקיע או לחרוש את האדמה;
{{ח:תת|(ז)}} להכנס לגבול כל חלק של אזור המיוחד ליער כשכניסה זו אסורה עפ״י צו מאת השר או שהיא אסורה למשך איזו תקופה המפורטת בצו מאת השר;
{{ח:תת|(ח)}} לבנות כל סכר על פני כל נהר או לעצור באופן אחר את זרמו של כל נהר או נחל; או
{{ח:תת|(ט)}} לגור בכל אזור המיוחד ליער או להקים בו כל בנין.

{{ח:סעיף|6|צבירת עצי בערה מותרת}}
{{ח:ת}} שום דבר האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}} לא יאסור את צבירתם והעברתם של עצים ושיחים יבשים מאזורים מיוחדים ליער, פרט לאזורי יער סגורים, על מנת שאותם עצים ושיחים ישמשו כעצי בערה בלבד לתושבי כפרים שהסכינו לספק לעצמם צרכם זה מן היערות הסמוכים לכפרם, ובלבד שאותם תושבים לא יעבירו משם שרשים או גזעים ולא יכרתו עצים מחוברים לקרקע ולא יקצצו ענפים.

{{ח:סעיף|7|כפרים הזקוקים לתוצרת יער, פרט לעצי בערה, יפנו בבקשה כמותנה בפקודה}}
{{ח:ת}} תושבי כפרים שקבלו עד עתה תוצרת יער, פרט לעצים ושיחים מתים ויבשים שנצברו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 6|לסעיף הקודם}}, בתוקף כל זכות חוקית או מנהג, מאזורים המיוחדים ליער בתוך תחומי כפרם או סמוך לו, לצרכי בנין בתים ולצרכי בית וחקלאות, יוכלו להוסיף ולהשתמש באותם זכויות או מנהגים, בהתחשב עם התנאים הבאים –
{{ח:תת|(א)}} עליהם להגיש לפקיד היערות בקשה בכתב בדבר מתן רשות לצבור תוצרת יער כזאת, והבקשה תהא נתמכת בהצהרה מאת המוכתר האומרת שהבקשה היא הוגנת;
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה תכיל את הפרטים הבאים –
{{ח:תתת|(I)}} כמות תוצרת היער הדרושה, מינה ומהותה;
{{ח:תתת|(II)}} לצורך מה היא דרושה;
{{ח:תתת|(III)}} מהיכן רוצים לקבלה; וגם
{{ח:תתת|(IV)}} כמה זמן דרוש כדי להעבירה ממקומה;
{{ח:תת|(ג)}} לאחר שתערך חקירה ודרישה כהלכה ותובא בחשבון שאלת קיומו של היער, ייענה פקיד היערות לבקשה או ידחנה, כלה או מקצתה. ואם נענה לה, יתן רשיון בטופס הקבוע;
{{ח:תת|(ד)}} על בעל הרשיון להראות את רשיונו לבקורת מדי הדרשו בכך ע״י שוטר או פקיד יערות או פקיד אדמיניסטרטיבי;
{{ח:תת|(ה)}} אם אין בעל רשיון ממלא אחרי התנאים שנקבעו או אם אינו עושה כל מעשה שנקבע ברשיון, יכול פקיד יערות לבטל את רשיונו ואפשר להפקיע מידיו את תוצרת היער שביחס אליה לא מלא את התנאים או לא עשה את המעשה;
{{ח:תת|(ו)}} יכול פקיד יער למכור כל תוצרת יער שהופקעה עפ״י סעיף זה ודמי מכירתה יזקפו לזכות הממשלה.

{{ח:סעיף|8|מיצוי תוצרת יער ע״י אנשים אחרים ולמטרות אחרות}}
{{ח:ת}} פקיד יערות יכול לתת רשיון בו ירשה להוציא תוצרת־יער שלא ע״י האנשים או שלא לצורך המטרות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7}}, ולפי התנאים אשר יפורטו באותו רשיון.

{{ח:סעיף|9|מי חייב לסייע בכבוי דלקות}}
{{ח:ת}} כל הנהנה מאיזו זכות שהיא באזור המיוחד ליער שפרצה בו אש, ותושבי כל הכפרים בגבול חמשה קילומטרים ממקום האש, חייבים לסייע בכיבויה.

{{ח:סעיף|10|הוראות בנוגע לזכויות מרעה}}
{{ח:ת}} למרות כל האמור בפקודה זו, יכול פקיד יערות לתת רשיון להרשות בו את תושבי הכפרים או את בני השבטים הסמוכים לאזורים השמורים ליער לרעות בהם את בקרם בתנאים אלה –
{{ח:תת|(א)}} בכל שנה ושנה לא יאוחר מיום ידוע שיפורסם במקום ע״י פקיד היערות, יהא על מוכתר כל כפר או על שיך של שבט הרוצים לרעות את בקרם, להגיש לפקיד היערות הודעה בכתב המתארת את מספרו וטיבו של הבקר, והמקום בו הם רוצים לרעותן, ואם יש שטחים מתאימים, יוכל פקיד היערות ליתן רשיון בטופס הקבוע אשר יתאר את השטחים שמותר לרעות בהם את הבקר ולקבוע את הזמן שבו יוכלו הבקר לרעות;
{{ח:תת|(ב)}} בקר השייך לתושבי איזה כפר או שבט יעמוד להשגחתו של רועה אשר ישא אתו תמיד את הרשיון הנוגע לאותו בקר, ועליו להראותו כשידרש בכך ע״י פקיד יערות או שוטר או פקיד אדמיניסטרטיבי.

{{ח:סעיף|11|הוראות בנוגע למרעה בקר של זרים}}
{{ח:ת}} יכול פקיד יערות עפ״י הכרעת דעתו ליתן רשיונות לאנשים, מלבד לאלה הנזכרים {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף הקודם}}, לרעות בקר באזור השמור ליער ובלבד שישלמו את המסים הקבועים וימלאו אחרי התנאים שיפורטו ברשיון.

{{ח:סעיף|12|תוצרת יער שהוכחה עליה זכות בעלות פרטית}}
{{ח:ת}} כל מקום שהוכחה תביעה לבעלות על אדמת יער שהיתה נתונה להשגחתה ולהנהלתה של הממשלה כאזור מיוחד ליער, הרי כל הכנסה שנתקבלה מתוצרת היער של האדמה לפני שנקבעה הבעלות אין לגבותה חזרה מאת הממשלה.

{{ח:קטע2|חלק ד|חלק ד׳ – אזורי יער סגורים}}

{{ח:סעיף|13|אזורי יער סגורים|תיקון: [1934], תשע״ב}}
{{ח:ת}} אם נראה כי רצוי לאסור על הקהל להכנס לאזור המיוחד ליער או לחלק הימנו, לצורך שמירה מעולה יותר על קיומו של היער או לשם הגנה על העצים הרכים או לכל מטרה אחרת, יכול השר בצו להכריז את היער, שמקומו ותחומיו יתוארו באותו צו, או כל חלק הימנו, כאזור יער סגור, ואם אותו יער או חלק הימנו נמצאים בתחומי אדמת כפר, צריך להדביק מיד בכפר העתק מן הצו.

{{ח:קטע2|חלק ה|חלק ה׳ – הגנה על אילנות מוגנים ועצים בוגרים|תיקון: תשע״ב}}

{{ח:סעיף|14|הסמכות להכריז אילנות כאילנות מוגנים|תיקון: [1934], תשע״ב}}
{{ח:ת}} השר, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(ד)}} ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת רשאי להכריז בצו שאילנות המפורטים בו בצו יהיו מוגנים בכל ישראל או בכל מחוז או חלק של מחוז דרך כלל או לתקופה שתפורט בו בצו, ומשיצא הצו הזה יהא אסור לכל אדם לכרות אילנות כאלה או להעתיק את עציהם של אותם האילנות אלא עפ״י רשיון שינתן עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}; השר יבחן מעת לעת את הצורך בעדכון הצו.

{{ח:סעיף|15|איסור כריתה, העתקה או הובלה של אילן מוגן או עץ בוגר בלי רישיון|תיקון: [1934], תשס״ט, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא יכרות אדם אילן מוגן או עץ בוגר ולא יעתיקו וכן לא יוביל אדם אילן מוגן או עץ בוגר או חלק מהם, שלגביהם קבע השר כי הובלתם טעונה רישיון, והכל אלא אם כן קיבל תחילה רישיון לכך מפקיד היערות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות היערות (רישיון כריתה והובלה לעצי הדר ועצי אבוקדו או חלקיהם)|תקנות היערות (רישיון כריתה והובלה לעצי הדר ועצי אבוקדו או חלקיהם), התשפ״ב–2022}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} מידע על החלטות בעניין רישיונות כריתה או העתקה שניתנו לפי סעיף זה יפורסם טרם מועד כניסתם לתוקף של הרישיונות, באתר האינטרנט של משרד החקלאות ופיתוח הכפר או באתר האינטרנט של פקיד היערות שנתן את הרישיון האמור, ויהיה פתוח לעיון הציבור במשרד של פקיד היערות שנתן את הרישיון; השר רשאי לקבוע הוראות לעניין פרטי המידע שיפורסם, אופן פרסום המידע וכן דרכי פרסום נוספות.
{{ח:תת|(ג)}} השר, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת כאמור בסעיף קטן (ד) ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי לקבוע בצו סוגי מקרים שבהם כריתה או העתקה, בכל שטח המדינה או באזור מוגדר, לא יהיו טעונות רישיון לפי סעיף זה, אם נוכח כי אין צורך ציבורי בקבלת רישיון כאמור, בין השאר בשל סוג האילן המוגן או העץ הבוגר או מיקומו, ורשאי הוא לקבוע חובות, הגבלות ותנאים שיחולו על מי שמבצע כריתה או העתקה כאמור; לעניין זה, ”צורך ציבורי“ – לרבות חשיבות נופית, סביבתית, אקולוגית והיסטורית.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו היערות (פטור מרישיון)|צו היערות (פטור מרישיון), התשפ״ג–2023}}.}}
{{ח:תת|(ד)|(1)}} השר ימנה ועדה מייעצת אשר תמליץ לשר לעניין מתן צו לפי סעיף קטן (ג) {{ח:פנימי|סעיף 14|וסעיף 14}}, ואלה חבריה:
{{ח:תתתת|(א)}} שני נציגי השר, מבין עובדי משרדו, אחד מהם יהיה פקיד היערות – והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתתת|(ב)}} נציג השר להגנת הסביבה מבין עובדי משרדו;
{{ח:תתתת|(ג)}} שני נציגי הקרן הקיימת לישראל, מבין עובדיה הממונים על תחום הייעור;
{{ח:תתתת|(ד)}} נציג הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים, מבין עובדיה;
{{ח:תתתת|(ה)}} חבר סגל אקדמי במוסד להשכלה גבוהה בעל מומחיות בתחום הייעור, האקולוגיה או הבוטניקה; לעניין זה, ”מוסד להשכלה גבוהה“ – מוסד שהוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}};
{{ח:תתתת|(ו)}} נציג ציבור בעל מומחיות בתחום הייעור, האקולוגיה או הבוטניקה, לפי המלצת הגופים המנויים {{ח:חיצוני|חוק ייצוג גופים ציבוריים שעניינם בשמירת איכות הסביבה (תיקוני חקיקה)#תוספת חלק א|בחלק א׳ לתוספת לחוק ייצוג גופים ציבוריים שעניינם בשמירת איכות הסביבה (תיקוני חקיקה), התשס״ג–2002}}.
{{ח:תתת|(2)}} היו הדעות שקולות, יהיה ליושב ראש הוועדה המייעצת קול נוסף.
{{ח:תתת|(3)}} בישיבות הוועדה המייעצת רשאי להיות נוכח נציג של הארגון היציג של הקבלנים בישראל, כמשקיף בלבד.
{{ח:תתת|(4)}} המלצות הוועדה המייעצת יפורסמו באתר האינטרנט של משרד החקלאות ופיתוח הכפר ויהיו פתוחות לעיון הציבור במשרד הראשי של המשרד.

{{ח:סעיף|15א|תנאים למתן רישיון ותנאים ברישיון|תיקון: תשס״ט, תשע״ב, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייתן פקיד היערות רישיון לכרות אילן מוגן או עץ בוגר, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(א)}}, אלא לאחר ששקל, בין השאר את תכלית הבקשה ואת מצבו, גילו, נדירותו, מידותיו, מיקומו וערכו הנופי, הסביבתי, האקולוגי וההיסטורי של האילן המוגן או העץ הבוגר שלגביו מתבקש הרישיון כאמור, ונוכח כי אין להותירו במקומו או להעתיקו כאמור בסעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ב)}} ברישיון כאמור בסעיף קטן (א), יקבע פקיד היערות בתנאי הרישיון כי על בעל הרישיון לנטוע, במקום ובמועד שעליהם יורה, עץ או עצים אחרים במקום העץ הבוגר או האילן המוגן שייכרת, שערכם שווה לערך העץ הבוגר או האילן המוגן כאמור, כפי שחושב לפי סעיף קטן (ה)(1) (בסעיף זה – נטיעה חלופית); סבר פקיד היערות כי בשל תנאים סביבתיים או נסיבות מיוחדות לא ניתן לבצע נטיעה חלופית, יקבע בתנאי הרישיון כי על בעל הרישיון לשלם היטל כספי בשיעור ובאופן כפי שנקבע לפי הסעיף הקטן האמור; לעניין קביעת מועד הנטיעה יביא בחשבון פקיד היערות, אם ביקש זאת מבקש הרישיון, את מועדה של שנת שמיטה.
{{ח:תת|(ב1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), השר, לאחר התייעצות עם השר להגנת הסביבה ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי לקבוע, בהתאם לתכליות של בקשות לרישיון כריתה של אילן מוגן או עץ בוגר, לנסיבותיהן ולתועלותיהן הציבורית והסביבתית, סוגי מקרים שבהם יינתן פטור מנטיעה חלופית או מתשלום היטל כספי או סוגי מקרים שבהם יוטל חיוב בנטיעה של עץ או עצים אחרים בערך נמוך מערך העץ הבוגר או האילן המוגן כפי שחושב לפי סעיף קטן (ה)(1) (בסעיף זה – נטיעה חלופית מופחתת) או בתשלום היטל כספי מופחת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות היערות (רישיון כריתה והובלה לעצי הדר ועצי אבוקדו או חלקיהם)|תקנות היערות (רישיון כריתה והובלה לעצי הדר ועצי אבוקדו או חלקיהם), התשפ״ב–2022}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} לא ייתן פקיד היערות רישיון להעתיק אילן מוגן או עץ בוגר, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(א)}}, אלא לאחר ששקל, בין השאר, את תכלית הבקשה ואת מצבו, גילו, נדירותו, מידותיו, מיקומו וערכו הנופי, הסביבתי, האקולוגי וההיסטורי של האילן המוגן או העץ הבוגר שלגביו מתבקש הרישיון כאמור, ונוכח כי אין להותירו במקומו; ברישיון כאמור יקבע פקיד היערות תנאים להעתקה, לפי סעיף קטן (ה)(2).
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכותו של פקיד היערות להתנות מתן רישיון כריתה או העתקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(א)}} בהפקדת ערובה על ידי בעל הרישיון להבטחת עמידתו בתנאי הרישיון או מסמכותו לקבוע תנאים אחרים ברישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|אותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ה)}} השר, לאחר התייעצות עם השר להגנת הסביבה ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, יקבע הוראות לעניין סעיף זה, לרבות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} האופן שבו יחשב פקיד היערות את ערכו של אילן מוגן או עץ בוגר, לעניין נטיעה חלופית, וכן – בהסכמת שר האוצר – שיעור ההיטל הכספי שישולם אם לא ניתן לבצע נטיעה חלופית, אופן ומועד תשלומו, דרכי הצמדתו ודרכי גבייתו של ההיטל הכספי;
{{ח:תתת|(2)}} תנאים להעתקת אילן מוגן או עץ בוגר, ובכלל זה אופן ביצוע ההעתקה וסוגי העתקה;
{{ח:תתת|(3)}} כללים ואמות מידה למתן רישיון כריתה ורישיון העתקה;
{{ח:תתת|(4)}} הוראות ותנאים לעניין גובה ערובה כאמור בסעיף קטן (ד), תקופתה, תנאיה, הצמדתה ואופן תשלומה.

{{ח:קטע2|חלק ו|חלק ו׳ – הפיקוח על אדמת יער פרטית}}

{{ח:סעיף|16|הגנה על אדמות יער פרטיות למטרות מיוחדות|תיקון: [1934], תשע״ב}}
{{ח:תת|(1)}} יכול השר, כשהוא מוצא זאת לראוי לטובת הצבור, להרשות בצו לפקיד יערות להעמיד להגנתו אדמות יער שהן קנין פרטי, כשנראה שהשמדת העצים באותן אדמות מפחיתה או עלולה להפחית את הספקת המים או שהיא מזיקה למצב החקלאי של הקרקעות הסמוכות או שהיא מסכנת את ההספקה המתמדת של תוצרת היער לבני הכפרים הנמצאים בשכנות לאותן אדמות.
{{ח:תת|(2)}} כל הפעולות הדרושות להגנת אדמות יער כאלה, ואשר תקבענה ע״י פקיד היערות שהחלטתו תהא החלטת גמר, יוצאו לפועל ע״י בעל אדמת היער או על חשבונו, והלה ישלם חזרה לממשלה את כל ההוצאות ההוגנות שהוציאה לצורך זה.
{{ח:תת|(3)}} כל עוד אדמת יער נתונה להגנתה של הממשלה, יהא דינה כדין מקום המיוחד ליער בגדר כל הוראה מהוראות פקודה זאת.

{{ח:קטע2|חלק ז|חלק ז׳ – עברות, עונשין ופרוצידורה}}

{{ח:סעיף|17|עברות|תיקון: [1934], [1936], 1937, תש״ח־2, תשס״ח, תשע״ב}}
{{ח:תת|(1)}} כל העובר על הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} יאשם בעברה ויהא צפוי למאסר שנים עשר חודש או לקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (להלן – חוק העונשין) או לשני העונשין כאחד, ונוסף על כך יוכלו לצוות עליו לשלם אותם תשלומי נזק, ככל שיורה בית המשפט.
{{ח:תת|(2)}} כל הקונה תוצרת יער כשהוא יודע, או כשיש לו יסוד להאמין שאותה תוצרת יער לוקחה מאזור המיוחד ליער בנגוד להוראות פקודה זו, יאשם בעברה ויהא צפוי לאותם העונשין שנקבעו בסעיף קטן (1).
{{ח:תת|(3)}} כל המסרב לסייע בכבוי דליקה באזור המיוחד ליער, כדרוש {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}, יאשם בעברה ויהא צפוי למאסר ארבעה עשר יום או לקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין}} או לשני העונשין כאחד, ונוסף על כך יוכלו לשלול ממנו את זכותו באזור המיוחד ליער למשך תקופה שלא תעלה על שנה אחת.
{{ח:תת|(4)}} נמצאו בקר באזור המיוחד ליער כשלא ניתן ביחס אליהן רשיון עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, או כשלא היו נתונות להשגחת רועה, או שמציאותן באזור המיוחד ליער היא בנגוד לתנאי הרשיון, יאשם בעל הבקר בעברה ויהא צפוי לקנס של חמשים פרוטה לכל ראש בקר ונוסף על כך יהא אפשר לצוות עליו לשלם תשלומי נזק ככל שיורה בית המשפט.
{{ח:תת|(5)}} פרצה דליקה באזור המיוחד ליער והוכח שהיא פרצה מחמת רשלנותו של איזה רועה, יאשם הרועה בעברה ויהא צפוי למאסר שלשה חדשים או לקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין}} או לשני העונשין כאחד; ויהא אפשר לצוות על אנשי הכפר או על אנשי השבט או על האנשים שהעבידו את הרועה, הכל לפי הענין, לשלם אותם תשלומי נזק בעד ההיזק שנגרם ע״י האש, ככל אשר יורה בית המשפט.
{{ח:תת|(6)}} כל הנכנס שלא כדין לגבולו של אזור יער סגור, וכל הרועה בו בקר או נותן לבקר לרעות בו לאחר התפרסם הצו שעפ״י {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}, ולאחר הדבקת הצו עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 13|אותו הסעיף}}, כשהדבקת הצו נחוצה, יאשם בעברה ויהא צפוי לעונשים שנקבעו בסעיף קטן (1).
{{ח:תת|(7)}} הכורת אילן מוגן או עץ בוגר או מעתיקו שלא עפ״י רשיון שניתן ע״י פקיד יערות, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(7א)}} המוביל אילן מוגן או עץ בוגר או חלק מהם שלא על פי רישיון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(א)}}, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(8)}} {{ח:הערה|(הושמט).}}
{{ח:תת|(9)}} כל המרשה מתוך רשלנות לבהמות לגרום נזק לאילן, יאשם בעברה ויהא צפוי למאסר חמשה עשר יום או לקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין}} או לשני העונשין כאחד, ויהא אפשר לצוות על בעל הבהמות לשלם אותם תשלומי נזק בעד ההיזק שנגרם ככל אשר יורה בית המשפט, ואם היו הבהמות שייכות לבעלים שונים יהא אפשר לצוות על כל הבעלים, כלם כאחד וכל אחד ואחד מהם בפני עצמו, לשלם תשלומי נזק בעד ההיזק שנגרם ע״י אותן בהמות.
{{ח:תת|(10)}} כל העובר על תקנה שהתקינוה עפ״י פקודה זאת, יאשם בעברה ויהא צפוי למאסר ששה חדשים או לקנס של מאה לירה או לשני העונשין כאחד.
{{ח:תת|(11)}} העובר עבירה כאמור בסעיפים קטנים (1), (4), (5) או (7) באופן או בנסיבות מחמירות שכתוצאה מהם נגרם או עלול להיגרם נזק או פגיעה מהותית בסביבה, דינו – מאסר שלוש שנים או כפל הקנס שבית המשפט היה רשאי להטיל עליו לפי הוראות סעיף זה, בשל העבירה שבה הורשע, ואם נעברה העבירה על ידי תאגיד, דינו – כפל הקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(12)|(א)}} בשל עבירה שעבר אדם לפי סעיפים קטנים (1), (4), (5), (7) או (11), שכתוצאה ממנה השיג טובת הנאה או רווח, לעצמו או לאחר, רשאי בית המשפט להטיל עליו קנס בשיעור טובת ההנאה או הרווח שהשיג כאמור, נוסף על כל עונש אחר.
{{ח:תתת|(ב)}} לעניין סעיף קטן זה, ”טובת הנאה“ – לרבות הוצאה שנחסכה.
{{ח:תתת|(ג)}} אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 63|סעיף 63 לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|17א|אחריות נושא משרה|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(2) ו־(7)}} בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו; המפר הוראה זו, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}; לעניין סעיף זה, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בתאגיד, שותף, למעט שותף מוגבל, או אדם האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו נעברה העבירה.
{{ח:תת|(ב)}} נעברה עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(2) או (7)}} בידי תאגיד או בידי עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא המשרה בתאגיד הפר חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

{{ח:סעיף|18|תפיסת תוצרת יער חשודה, וכו׳|תיקון: [1928]}}
{{ח:ת}} יכול כל פקיד יערות וכל שוטר לתפוס כל תוצרת יער, מכשיר או אמצעי הובלה כשיש לו לפקיד או לשוטר יסוד מספיק להאמין שנעשתה בהם או כלפיהם עברה עפ״י פקודת היערות, ויוכלו לעכב את הנ״ל אצלם עד שבית המשפט או פקיד המוסמך להמיר עונש בכופר כסף בגלל עברה עפ״י פקודה זאת יורו כדת מה לעשות בדברים הללו.

{{ח:סעיף|19|הפקעת תוצרת יער וכו׳ והפקעת הרשיון או תעודת ההיתר|תיקון: [1928]}}
{{ח:ת}} נוסף על כל קנס או תקופת מאסר שיוטלו עפ״י פקודה זאת, יכול בית המשפט לצוות להפקיע את תוצרת היער, המכשיר או את אמצעי ההובלה; ויכול הוא לצוות עוד להפקיע את הרשיון או את תעודת ההיתר מידי האדם החייב בדין שהחזיק בהם עפ״י פקודה זאת.

{{ח:סעיף|20|מאסר אנשים חשודים|תיקון: תשכ״ד}}
{{ח:ת}} מותר לו לכל פקיד יערות לאסור בלא צו מאסר כל אדם שיש יסוד מספיק לחשוד בו שהיה מעורב באיזו עברה עפ״י פקודה זאת, כשאותו אדם מסרב לגלות את שמו ואת מענו או שהוא מוסר שם או מען שלדעת פקיד היערות הם כוזבים או כשיש יסוד להאמין שהוא ימלט:
{{ח:ת}} בתנאי שכל שנאסר כאמור לעיל יובא בלא דחיות יתירות לפני שופט של בית משפט שלום או לתחנת המשטרה הקרובה ביותר.

{{ח:סעיף|21|על מי הראיה בנוגע להחזקת תוצרת יער}}
{{ח:ת}} מי שנמצאה ברשותו תוצרת יער, עליו הראיה שהתוצרת לא ניטלה בניגוד לפקודה זאת.

{{ח:סעיף|22|דו״ח כתוב יקובל כחמר עדות|תיקון: [1928]}}
{{ח:ת}} לכשיובא אדם במשפט עפ״י פקודה זאת יהא מותר לקבל כעדות כל דו״ח חתום ע״י פקיד יערות, חוץ אם רוצה הנאשם שהפקיד יופיע כעד במשפט או אם בית המשפט רואה צורך בהופעתו לפניו.

{{ח:סעיף|23|הסמכות להמיר עונש עברה בכופר כסף|תיקון: [1928], תשע״ב}}
{{ח:ת}} יכול מנהל משרד החקלאות או כל פקיד יערות שאינו למטה ממדרגת משנה־למפקח, ושהשר יפה את כחו לכך, לקבל מכל אדם שיש לו יסוד מספיק לחשדו בעברה עפ״י פקודה זאת סכום כסף בתורת דמי פצוי בשל העברה שהוא חשוד בה, ואם נתפסו תוצרת יער, מכשיר או אמצעי הובלה שהעברה נעשתה בהם או כלפיהם, יהא רשאי להחרים את התוצרת, המכשיר או את אמצעי ההובלה, או לשחרר את הנ״ל לאחר תשלום שווים כפי שיוערך ע״י הפקיד או לאחר תשלום סכום פחות מזה או ללא כל תשלום: ומשנפרע תשלום כזה יפסיקו כל פעולות משפטיות נגד הנאשם בשל אותה עברה, ואם היה נתון במשמר, ישוחרר.

{{ח:סעיף|24|סמכותו של בית משפט לצוות לשלם פרס}}
{{ח:ת}} אם הוטל קנס על עברה עפ״י פקודה זאת, יוכל בית המשפט המטיל את הקנס לקצוב חלק הימנו, ולא יותר ממחציתו, בתורת פרס לאדם שעל יסוד הידיעות שמסר נתחייב העבריין בדין.

{{ח:קטע2|חלק ח|חלק ח׳ – שונות}}

{{ח:סעיף|25|קביעת תחנה לתוצרת יער|תיקון: [1934], תשע״ב}}
{{ח:תת|(1)}} יכול השר בצו לקבוע מקומות שיוגדרו באותו צו כתחנות שאליהן תובא כל תוצרת מאדמת יער לצרכי מסחר.
{{ח:תת|(2)}} הממשלה לא תהא אחראית לשום הפסד או נזק שיגרמו לתוצרת יער כשהיא נמצאת באותן תחנות.

{{ח:סעיף|25א|פרסום ודיווח|תיקון: תשס״ט, תשע״ב}}
{{ח:ת}} מנהל משרד החקלאות ופיתוח הכפר יפרסם, מדי שנה, לא יאוחר מיום 31 במרס, דין וחשבון בדבר רישיונות לכריתה, להעתקה ולהובלה של אילנות ועצים בוגרים לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 15|ו־15(א)}}, ויפורטו בו, בין השאר, מספר האילנות והעצים הבוגרים שכריתתם הורשתה, מיקומם, זהות מקבלי הרישיון, תנאי הרישיון לעניין נטיעה חלופית או תשלום היטל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15א|בסעיף 15א(ב)}}, והסיבות להתרת הכריתה או ההעתקה; הדין וחשבון יפורסם באתר האינטרנט של משרד החקלאות ופיתוח הכפר ויהיה פתוח לעיון הציבור במשרד הראשי של המשרד.

{{ח:סעיף|26|תקנות|תיקון: [1928], [1934], תשע״ב, תשע״ה}}
{{ח:ת}} יכול השר להתקין תקנות לשם ההוצאה לפועל של מטרות הפקודה הזאת ותכליותיה, ובפרט לשם –
{{ח:תת|(א)}} מנוי פקידי יערות שיהא כחם יפה ליתן רשיונות עפ״י פקודה זאת ולבטלם, לקביעת טופס הרשיונות, מועדם ותנאיהם;
{{ח:תת|(ב)}} קביעת השיטות למיצוי תוצרת יער, השמוש בה והעתקתה מן המקומות המיוחדים ליער ומיערות השייכים לבעלים פרטיים;
{{ח:תת|(ג)}} איסור מכירתה, קניתה והוצאתה לחו״ל של תוצרת יער או של מין מסויים מתוצרת יער ע״י אדם שאין לו רשיון או תעודת היתר הניתנים עפ״י פקודה זאת;
{{ח:תת|(ד)}} קביעת האופן בו תוגשנה בקשות למתן רשיונות ותעודות היתר למכירת תוצרת יער, קניתה והוצאתה לחו״ל, וקביעת האנשים שאליהם תוגשנה אותן בקשות;
{{ח:תת|(ה)|(1)}} קביעת המסים שישולמו בשעת הגשת הבקשה לרשיונות ובשעת נתינתם; וכן פטור מאגרה לגופים שתפקידם ועיסוקם בייעור או בשמירת טבע; השר רשאי לקבוע פטור כאמור לקרן הקיימת לישראל ולרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים; תקנות לפי פסקה זו ייקבעו באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת;
{{ח:תתת|(2)}} תקנות לפי פסקת משנה (1) לעניין קביעת האגרות שישולמו לרשות מקומית שאותה קבע השר, בעד בקשה לרישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(א)}} המוגשת בתחום אותה רשות מקומית, ייקבעו לאחר התייעצות עם שר הפנים; אגרות שנקבעו בתקנות כאמור יחולו בתחומי אותה רשות מקומית, אלא אם כן קבעה הרשות המקומית בחוק עזר אגרות בשיעורים נמוכים יותר.
{{ח:תת|(ו)}} קביעת המסים שישולמו בעד תוצרת יער מאזורים המיוחדים ליער או בעד תוצרת יער שמיצו אותה מיערות פרטיים, לצרכי מסחר;
{{ח:תת|(ז)}} דרישה מאת בעלי הרשיונות להמציא רשימות וחשבונות ולהגיש את פנקסיהם לבקורת;
{{ח:תת|(ח)}} קביעת הוראות בדבר הנהלתם של אזורים המיוחדים ליער וההגנה עליהם;
{{ח:תת|(ט)}} הסדרת המעבר של כל תוצרת יער לתחנה קבועה וקביעת הוראות בדבר בדיקתה וסימונה של תוצרת יער כשהיא במעבר;
{{ח:תת|(י)}} הסדרת סימונם של קורות עץ וייצורם, שימושם והחזקתם של מכשירי הסימון.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות היערות|תקנות היערות}}.}}

{{ח:סעיף|27|הוראה בענין תקפם של מנשרים עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} ובענין צווים עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}|תיקון: 1942}}
{{ח:ת}} כל מנשר המכריז על קרקע כעל מקום המיוחד ליער, שניתן עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, בין לפני תאריך תקפו של סעיף זה ובין לאחר מכן, וכל צו עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} המכריז על מקום המיוחד ליער כעל אזור יער סגור, בין שניתן הצו לפני התאריך הנ״ל ובין שניתן לאחריו, רואין אותם כאילו ניתנו כדין ולפי החוק וכל תנאים שקדמו לאותו מנשר או לאותו צו רואין אותם כאילו מילאו אחריהם, עד שלא יוכח ההיפך מזה ע״י כל אדם הבא בטענה כזאת.

{{ח:סעיף|28|עדיפות|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} נדרש רישיון או היתר לפי חוק עזר של רשות מקומית לכריתת אילן מוגן או עץ בוגר, להעתקתו או להובלתו, לא יידרש רישיון כאמור ולא תיגבה אגרה בעד הגשת בקשה לרישיון כאמור, למעט אגרה שקבעה רשות מקומית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיף 26(ה)(2) סיפה}}, אלא לפי הוראות פקודה זו.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות פקודה זו כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ״ח–1998}}, ובכלל זה מחובת קבלת היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה#פרק 5|פרק חמישי לחוק האמור}} לעניין אילן מוגן או עץ בוגר שהוא ערך טבע מוגן כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|בחוק האמור}}.

{{ח:סעיף|29|הגבלות לעניין הסמכת פקיד יערות|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} לא יסמיך השר פקיד יערות בסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיפים 20}} {{ח:פנימי|סעיף 23|ו־23}}, אלא פקיד יערות שהוא עובד המדינה בהסמכה מפורשת לעניין סמכויות אלה.

{{ח:חתימות|1 במרץ 1926}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]