חוק מידע גנטי

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מידע גנטי, התשס״א–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000993}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״א, 62|חוק מידע גנטי|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300291.pdf}}, {{ח:תיבה|178|תיקון מס׳ 7 לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300342.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 44|ת״ט}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 500|תיקון לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף החשוד)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299677.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 736|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300726.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 959|תיקון מס׳ 3 לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301200.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 604|חוק להחלפת המונח מעביד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306572.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 832|תיקון מס׳ 18 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_340801.pdf}}, {{ח:תיבה|1263|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348687.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: בדיקה גנטית – רישוי ומתן ייעוץ גנטי}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: רישוי}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: ייעוץ גנטי}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: לקיחת דגימת DNA}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: לקיחת דגימת DNA עריכת בדיקה גנטית ושמירתה}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: מסירת תוצאת בדיקה גנטית}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: שמירת דגימת DNA}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: מסירת מידע גנטי}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: עריכת בדיקה גנטית לקטין, לאדם שמונה לו אפוטרופוס או לפסול דין, לשם אבחון וטיפול רפואי ולשם מחקר}}

{{ח:פנימי|פרק ה1|פרק ה׳1: עריכת בדיקה גנטית לקשרי משפחה}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: מניעת הפליה}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: שימוש במידע גנטי על ידי רשויות הביטחון}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: תיקונים עקיפים}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: תחילה, תחולה, הוראות מעבר והוראת שעה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|מטרת החוק}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה להסדיר עריכת בדיקות גנטיות ומתן ייעוץ גנטי ולהגן על זכות הנבדק לפרטיות לגבי המידע הגנטי המזוהה, והכל בלי לפגוע באיכות הטיפול הרפואי, במחקר הרפואי והגנטי, בקידום הרפואה ובהגנה על שלום הציבור.

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם שמונה לו אפוטרופוס“ – לרבות אדם שבית המשפט רשאי למנות לו אפוטרופוס, והוא אף אם עדיין לא הוברר אם התקיימו התנאים למינוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחראי על מחקר“ – מי שאחראי על מחקר שנעשה בו שימוש בדגימות DNA או בתוצאות של בדיקות גנטיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחראי על קטין, אדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול דין“ – הורה, לרבות הורה חורג, מאמץ ואפוטרופוס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקה גנטית“ – בדיקת דגימת DNA של אדם לשם אפיון והשוואה של רצפים של DNA;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקה גנטית לקשרי משפחה“ – בדיקה גנטית לקביעת ממצאים בדבר קשרי משפחה של אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקה גנטית למחקר“ – בדיקה גנטית הנעשית למטרות מחקר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית דין דתי“ – בית דין רבני, בית דין שרעי, בית דין של עדה נוצרית ובית דין דתי דרוזי, כמשמעותם על פי דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות ניסויים רפואיים“ – {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (ניסויים רפואיים בבני אדם)|תקנות בריאות העם (ניסויים רפואיים בבני אדם), התשמ״א–1980}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גנטיקאי קליני“ – בעל כשירות מקצועית מתאימה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(2)}} שהכיר בו המנהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דגימת DNA“ – דגימה ביולוגית של אדם הנלקחת במטרה להפיק ממנה DNA של אדם, במסגרת בדיקה גנטית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דגימת DNA מזוהה“ – דגימת DNA אשר מופיע עליה פרט מזהה של הנבדק, או שהפרטים הופרדו מהדגימה אך ניתן לחזור אליהם בכל דרך שהיא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהמנהל הסמיכו לענין חוק זה, כולו או חלקו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכמה מדעת“, ”ועדת אתיקה“, ”טיפול רפואי“, ”מטפל“, ”מידע רפואי“, ”רשומה רפואית“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה|בחוק זכויות החולה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה מייעצת“ – ועדת הלסינקי עליונה שמונתה לפי {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (ניסויים רפואיים בבני אדם)|תקנות ניסויים רפואיים}}, המדען הראשי של משרד המדע ונציג שר המדע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת המדע“ – הועדה לעניני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגנת הפרטיות“ – {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק זכויות החולה“ – {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה|חוק זכויות החולה, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יועץ גנטי“ – בעל כשירות מקצועית מתאימה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(3)}} שהכיר בו המנהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד מוכר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע גנטי מזוהה“ – כל מידע גנטי הנוגע לנבדק מסוים שמופיע עליו פרט מזהה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע גנטי“ – מידע הנובע מבדיקה גנטית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכון גנטי“ – מחלקה גנטית בבית חולים רשום לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם}}, ושיש בה מעבדה העורכת בדיקות גנטיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה לבדיקות גנטיות“ – מעבדה רפואית לעריכת בדיקות גנטיות שקיבלה רישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה רפואית“ – מעבדה רפואית הרשומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נבדק“ – אדם שממנו נלקחה או מיועדת להילקח דגימת DNA לצורך עריכת בדיקה גנטית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסול־דין“ ו”קטין“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|בחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ״ב–1962}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת בריאות העם“ – {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם, 1940}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת הרופאים“ – {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|פקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל״ז–1976}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרט מזהה“ – אחד מאלה: שם פרטי ושם משפחה, מספר זהות, מספר מזהה אחר שניתן על ידי רשות שלטונית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – מי שיש לו קרבת דם לנבדק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ראש בית דין דתי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין יהודים – נשיא בית הדין הרבני הגדול;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין בני עדה נוצרית – ראש בית הדין הגבוה של אותה עדה נוצרית;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין מוסלמים – נשיא בית הדין השרעי לערעורים;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין דרוזים – ראש בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא גנטיקאי“ – בעל כשירות מקצועית מתאימה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(1)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא מומחה“ – בעל כשירות מקצועית מתאימה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(4)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון“ – רישיון שניתן למעבדה לבדיקות גנטיות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוצאות בדיקה גנטית מזוהה“ – תוצאות של בדיקה גנטית אשר מופיע עליה פרט מזהה של הנבדק, או שהפרטים הופרדו מהתוצאות אך ניתן לחזור אליהם בכל דרך שהיא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הבריאות.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: בדיקה גנטית – רישוי ומתן ייעוץ גנטי}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:סעיף|3|לקיחת דגימת DNA ועריכת בדיקה גנטית|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לא תילקח דגימת DNA מזוהה מאדם, לא תיערך בדיקה גנטית ולא יינתן ייעוץ גנטי על פי תוצאות הבדיקה אלא בהתאם להוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} בדיקה גנטית תיערך במכון גנטי או במעבדה לבדיקות גנטיות; הוראת סעיף קטן זה לא תחול על בדיקה גנטית למחקר.
{{ח:תת|(ג)}} לא תיערך בדיקה גנטית למחקר אלא אם כן המחקר אושר לפי כל דין.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: רישוי}}

{{ח:סעיף|4|תנאים לרישיון למעבדה לבדיקות גנטיות}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי לתת רישיון לעריכת בדיקות גנטיות למעבדה רפואית, בתנאים שיקבע, ואם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המבקש הוא תושב ישראל או תאגיד הרשום בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} המבקש הוא בעל מקום ומכשור מתאימים ואמצעים אחרים לעריכת בדיקות גנטיות, כפי שקבע השר;
{{ח:תתת|(3)}} המבקש או מנהל המעבדה, לא הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין זה ראוי שיינתן לו רישיון;
{{ח:תתת|(4)}} מנהל המעבדה הוא רופא גנטיקאי או גנטיקאי קליני או בעל מקצוע רפואי אחר ובלבד שכל אחד מהם קיבל היתר מהמנהל לנהל מעבדה רפואית לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 36|סעיף 36 לפקודת בריאות העם}}.
{{ח:תת|(ב)}} מעבדה במכון גנטי העורכת בדיקות גנטיות ואשר מתקיימות לגביה הוראות סעיף קטן (א)(2) עד (4), בשינויים המחויבים, אינה טעונה רישיון לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|5|תוקפו של רישיון}}
{{ח:ת}} תוקפו של רישיון למעבדה לבדיקות גנטיות הוא לשלוש שנים, וניתן לשוב ולחדשו.

{{ח:סעיף|6|סירוב לתת רישיון, ביטולו, הגבלתו או התלייתו}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי לסרב לתת רישיון או לבטלו, וכן להגבילו או להתלותו בתנאים שיראה לנכון, לאחר שנתן למבקש או לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו, אם נתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא התקיימה או חדלה להתקיים הוראה מהוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:תתת|(2)}} הופר תנאי מהותי מתנאי הרישיון שקבע המנהל;
{{ח:תתת|(3)}} הרישיון ניתן לו על יסוד מידע כוזב;
{{ח:תתת|(4)}} בית משפט קבע כי בעל הרישיון או מי מטעמו הפר הוראה לפי חוק זה, {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה|חוק זכויות החולה}}, {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם}}, {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות}} או {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|פקודת הרופאים}};
{{ח:תתת|(5)}} מבקש הרישיון, בעל הרישיון, מנהל המעבדה לבדיקות גנטיות או מי מעובדי המעבדה, הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה מן הראוי לסרב להעניק רישיון, לבטלו, להגבילו או להתלותו.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי להתלות טיפול בבקשה או להתלות רישיון או להתנות רישיון בתנאים שיראה לנכון, לאחר שנתן הזדמנות למי מהמנויים בפסקה (1) לטעון את טענותיו, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוגש נגד בעל הרישיון, מבקש הרישיון או מנהל המעבדה לבדיקות גנטיות כתב אישום בעבירה לפי חוק זה או לפי אחד החוקים המנויים בסעיף קטן (א)(4);
{{ח:תתת|(2)}} הוגשה קובלנה נגד אחד המנויים בפסקה (1) לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 41|סעיף 41 לפקודת הרופאים}};
{{ח:תתת|(3)}} הוגבל או הותלה רישיונו של אחד המנויים בפסקה (1), לפי הענין, לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 44א|סעיף 44א לפקודת הרופאים}}.
{{ח:תת|(ג)}} על החלטת המנהל לפי סעיף זה ניתן לערור לפני בית המשפט המחוזי, בתוך שלושים ימים מהיום שהובאה ההחלטה לידיעת העורר.
{{ח:תת|(ד)}} הורה המנהל על ביטול רישיון או התלייתו יקבע גם מה ייעשה בדגימות ה־DNA ורשאי הוא להורות, בין השאר, על העברתן למשרד הבריאות או לבעל רישיון אחר.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 25א|סעיף 25א לפקודת בריאות העם}} יחולו על מעבדה לבדיקות גנטיות ועל מכון גנטי והם ייחשבו לענין זה כמוסד רפואי הטעון רישום לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|הפקודה}}.

{{ח:סעיף|7|איסור העברת רישיון}}
{{ח:תת|(א)}} רישיון שניתן לפי חוק זה אינו ניתן להעברה.
{{ח:תת|(ב)}} העברת השליטה בתאגיד שהוא בעל רישיון טעונה אישור מראש ובכתב של המנהל, ורשאי המנהל לקבוע כי העברה כאמור טעונה רישיון חדש

{{ח:סעיף|8|אגרה}}
{{ח:ת}} השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע אגרה בעד –
{{ח:תת|(1)}} הגשת בקשה לרישיון ובעד חידוש הרישיון;
{{ח:תת|(2)}} עריכת בדיקת בטיחות;
{{ח:תת|(3)}} עריכת בדיקת איכות.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: ייעוץ גנטי}}

{{ח:סעיף|9|כשירות מקצועית מתאימה}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה בעל כשירות מקצועית מתאימה הוא אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} לענין רופא גנטיקאי – רופא בעל תואר מומחה בגנטיקה רפואית לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|פקודת הרופאים}};
{{ח:תת|(2)}} לענין גנטיקאי קליני – בעל תואר שלישי במדעי החיים ממוסד מוכר או תואר מקביל ממוסד מחוץ לישראל שאישר המנהל, בתחום דומה, וכן ניסיון של שנתיים בעבודה מעשית לאחר קבלת התואר במכון גנטי או במעבדה לבדיקות גנטיות, שהכיר בהם המנהל ואשר קיבל הכרה מהמנהל כגנטיקאי קליני;
{{ח:תת|(3)}} לענין יועץ גנטי – בעל תואר שני בגנטיקה של האדם ממוסד מוכר, או ממוסד מחוץ לישראל שאישר המנהל, שקיבל הכשרה מעשית במתן ייעוץ גנטי במעבדה לבדיקות גנטיות או במכון גנטי, שהכיר בהם המנהל ואשר קיבל הכרה מהמנהל כיועץ גנטי;
{{ח:תת|(4)}} לענין רופא מומחה – רופא בעל תואר מומחה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|פקודת הרופאים}}.

{{ח:סעיף|10|מתן ייעוץ גנטי}}
{{ח:ת}} לא יינתן ייעוץ גנטי והסבר בדבר המשמעות הרפואית־גנטית של תוצאות בדיקה גנטית שנערכה לנבדק אלא על ידי המנויים בפסקאות (1) עד (4) וכמפורט בהן:
{{ח:תת|(1)}} רופא גנטיקאי – הסבר וייעוץ גנטי כולל;
{{ח:תת|(2)}} גנטיקאי קליני – הסבר וייעוץ גנטי בכפוף לתנאי הכרתו על ידי המנהל;
{{ח:תת|(3)}} יועץ גנטי – הסבר וייעוץ גנטי בכפוף לתנאי הכרתו על ידי המנהל;
{{ח:תת|(4)}} רופא מומחה – הסבר וייעוץ רפואי־גנטי בתחום מומחיותו.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: לקיחת דגימת DNA}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: לקיחת דגימת DNA עריכת בדיקה גנטית ושמירתה}}

{{ח:סעיף|11|הסכמה מדעת}}
{{ח:תת|(א)}} לא תילקח דגימת DNA ולא תיערך בדיקה גנטית בלא קבלת הסכמה מדעת של הנבדק, והוראות {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה#פרק ד|פרק ד׳ לחוק זכויות החולה}}, יחולו בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} הסכמה מדעת ללקיחת דגימת DNA לשם עריכת בדיקת מחקר תינתן בכתב.

{{ח:סעיף|11א|בדיקה גנטית לקשרי משפחה בלא הסכמת נבדק|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} ציווה בית המשפט לענייני משפחה על עריכת בדיקה גנטית לקשרי משפחה בלא הסכמת נבדק לפי {{ח:פנימי|סעיף 28ו|סעיף 28ו}}, יינתן לנבדק הסבר בדבר אופן עריכת הבדיקה והשפעתה על גופו; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיפים 11}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 25|ו־25}} לא יחולו על בדיקה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} אין בצו כאמור בסעיף קטן (א) כדי לחייב בעל מקצוע רפואי לעשות פעולה שהנבדק מסרב בפניו לעשייתה.

{{ח:סעיף|12|מתן הסבר נוסף לענין דגימת DNA מזוהה}}
{{ח:תת|(א)}} לענין קבלת הסכמה מדעת לשם לקיחת דגימת DNA מזוהה ובדיקתה יינתן לנבדק נוסף על המפורט {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה#סעיף 13|בסעיף 13(ב) לחוק זכויות החולה}} ועל פי כל דין, הסבר בדבר המשמעות של עריכת בדיקה גנטית, לגביו ולגבי קרוביו.
{{ח:תת|(ב)}} לכל נבדק יינתן הסבר בכתב בדבר זכויותיו לענין לקיחת דגימת DNA ועריכת בדיקה גנטית לפי חוק זה ולפי כל דין, בנוסח שאישר המנהל.

{{ח:סעיף|13|מחקר}}
{{ח:ת}} על מחקר שנעשה בו שימוש רק בדגימות DNA בלתי מזוהות או על מחקר שנעשה בו שימוש בדגימות DNA קיימות שהפרטים המזהים הופרדו מהן באופן שלא ניתן, בכל דרך שהיא לחזור אליהם, והמחקר אושר לפי כל דין, לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיפים 11}} {{ח:פנימי|סעיף 12|ו־12}}.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: מסירת תוצאת בדיקה גנטית}}

{{ח:סעיף|14|מסירת תוצאת בדיקה גנטית}}
{{ח:תת|(א)}} תוצאות בדיקה גנטית יימסרו, בהתאם להוראת הנבדק, לנבדק או למי שהורה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), רשאי מטפל להחליט שלא למסור לנבדק תוצאות בדיקה גנטית שנערכה לו, מלאות או חלקיות, אם ידיעתן עלולה לגרום נזק חמור לבריאותו הגופנית או הנפשית של הנבדק או לסכן את חייו; החליט המטפל כאמור יודיע מיד על החלטתו לועדת אתיקה ויצרף את התוצאות שלא נמסרו לנבדק ואת נימוקיו לאי־מסירתן, ולענין זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה#סעיף 18|סעיף 18 לחוק זכויות החולה}}.
{{ח:תת|(ג)}} ייעוץ גנטי והסבר בדבר המשמעות הרפואית־גנטית של תוצאות בדיקה גנטית שנערכה לנבדק יינתן לנבדק או למי שהורה, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: שמירת דגימת DNA}}

{{ח:סעיף|15|שמירת דגימת DNA}}
{{ח:תת|(א)}} דגימת DNA מזוהה ותוצאות בדיקה גנטית שנערכה לגביה, יישמרו בהתאם לכללים שקבע המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} בכללים כאמור בסעיף קטן (א) יקבע המנהל, בין השאר, הוראות בדבר משך הזמן המזערי שבו יישמרו הדגימות והתוצאות, ורשאי הוא לקבוע כללים לסוגים שונים של בדיקות גנטיות ותוצאותיהן, ובלבד שלענין –
{{ח:תתת|(1)}} דגימת DNA מזוהה שנלקחה לצורך טיפול רפואי לא יופרדו הפרטים המזהים מהדגימה;
{{ח:תתת|(2)}} דגימת DNA שנלקחה לצורך מחקר ותוצאות בדיקה גנטית שנערכה לגביה, יופרדו הפרטים המזהים מהדגימה ומתוצאות בדיקתה, אלא אם כן נתן הנבדק הסכמה בכתב לשמירת הדגימה או תוצאות בדיקתה, באופן מזוהה.
{{ח:תת|(ג)}} לענין סעיף קטן (ב)(2) יקבע המנהל, בהתייעצות עם הועדה המייעצת, נהלים לענין הפרדת הפרטים המזהים מדגימת DNA מזוהה, בכפוף לשיטות ולמטרות המחקר.
{{ח:תת|(ד)}} כללים לפי סעיף זה יפורסמו ברשומות.

{{ח:סעיף|16|מחיקת פרטים מזהים}}
{{ח:ת}} נבדק רשאי להורות בכתב על מחיקת הפרטים המזהים מדגימת DNA מזוהה שנלקחה או שתילקח ממנו או מתוצאת בדיקה גנטית שנערכה לגביה; מחיקה כאמור תיעשה באופן שלא יהא ניתן לחזור ולזהות, בכל דרך שהיא, את הנבדק.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: מסירת מידע גנטי}}

{{ח:סעיף|17|מאגר מידע גנטי מזוהה}}
{{ח:ת}} המחזיק מידע גנטי מזוהה במאגר מידע כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות}} חייב ברישומו לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|החוק האמור}}, והוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות}} יחולו ככל שאין בחוק זה הוראה אחרת לענין הנדון.

{{ח:סעיף|18|סודיות}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שהגיע אליו מידע גנטי הנוגע לנבדק, תוך מילוי תפקידו או במהלך עבודתו, ישמרו בסוד ולא יעשה בו כל שימוש, אלא אם כן קיבל את הסכמת הנבדק לכך, ולפיה.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון, אחראי על מחקר, מטפל ומי שנותן ייעוץ גנטי, מנהל מכון גנטי, מנהל מעבדה לבדיקות גנטיות ומי שנוטל חלק במחקר, ינקטו אמצעים סבירים הדרושים כדי להבטיח שעובדים הנתונים למרותם ישמרו על סודיות הענינים המובאים לידיעתם תוך מילוי תפקידם או במהלך עבודתם.

{{ח:סעיף|19|מסירת מידע לאחר}}
{{ח:ת}} בעל רישיון, אחראי על מחקר, מטפל ומי שנותן ייעוץ גנטי, מנהל מכון גנטי ומנהל מעבדה לבדיקות גנטיות רשאים למסור מידע גנטי לאחר, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה#סעיף 20|סעיף 20 לחוק זכויות החולה}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה#סעיף 20|סעיף קטן (א)(5) שבו}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|20|מסירת מידע לצורך טיפול בקרוב}}
{{ח:ת}} מטפל ומי שנותן ייעוץ גנטי רשאי למסור מידע גנטי למטפל אחר או לאדם אחר הנותן ייעוץ גנטי לצורך טיפול בקרוב של הנבדק אלא אם כן הודיע הנבדק על התנגדותו לכך; על אף התנגדותו של הנבדק ניתן למסור את המידע למטפל אחר אם ועדת האתיקה, לאחר ששמעה את הנבדק, שוכנעה בכל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מסירת המידע הגנטי אודות הנבדק נחוצה לשמירה על בריאותו של קרוב או לשיפור בריאותו, וכן למניעת מוות, מחלה או נכות חמורה של אותו קרוב, לרבות קרוב שטרם נולד;
{{ח:תת|(2)}} מסירת המידע הגנטי היא הדרך היחידה להשיג את האמור בפסקה (1);
{{ח:תת|(3)}} התועלת לקרוב במסירת המידע הגנטי למטפלו עולה על הנזק שייגרם לנבדק ממסירת המידע הגנטי, או שנימוקיו של הנבדק לאי מסירת המידע למטפלו של הקרוב אינם סבירים, בנסיבות הענין.

{{ח:סעיף|21|אופן מסירת מידע גנטי}}
{{ח:ת}} מסירת מידע גנטי לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} לא תיעשה אלא במידה הנדרשת לצורך הענין, ותוך הימנעות מרבית מחשיפת זהותו של הנבדק.

{{ח:סעיף|22|ויתור על סודיות}}
{{ח:תת|(א)}} לא יראו ויתור על סודיות רפואית לגבי רשומה רפואית או מידע רפואי כהסכמה למסירת מידע גנטי מזוהה.
{{ח:תת|(ב)}} הסכמה למסירת מידע גנטי תיעשה במפורש ובכתב.

{{ח:סעיף|23|מסירת מידע גנטי למטרות מחקר|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} מי שמחזיק מידע גנטי או מאגר מידע גנטי רשאי למסור את המידע שבידיו למטרות מחקר שאושר כדין, הוראה או פרסום בביטאון מדעי, אם התקיימו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} המידע הגנטי מועבר בלא כל פרט מזהה;
{{ח:תת|(2)}} הנבדק נתן הסכמה בכתב למסירת המידע הגנטי; בפרסום לפי פסקה זו לא ייחשף כל פרט מזהה של הנבדק אלא אם כן הוא נתן הסכמה מפורשת לכך, מראש ובכתב.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: עריכת בדיקה גנטית לקטין, לאדם שמונה לו אפוטרופוס או לפסול דין, לשם אבחון וטיפול רפואי ולשם מחקר|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}

{{ח:סעיף|24|עריכת בדיקה גנטית בקטין, באדם שמונה לו אפוטרופוס או בפסול דין|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} לא תילקח דגימת DNA מקטין שגילו פחות משש עשרה שנים, מאדם שמונה לו אפוטרופוס או מפסול דין, ולא תיערך בה בדיקה גנטית, אלא אם כן נתן האחראי על הקטין, האדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול הדין הסכמה לכך בכתב ונתקיים אחד מהתנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} התגלו אצל הקטין, האדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול הדין ממצאים המעידים על מחלה או מוגבלות שלצורך אבחונה נדרשת בדיקה גנטית;
{{ח:תת|(2)}} הבדיקה דרושה לשם בירור בדבר קיומו של גן נשאות של מחלה או מוגבלות שעל פי הערכה רפואית סבירה אפשר למנעה, לדחות את התפרצותה או לשפר או לקדם את מצבו של הקטין, האדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול הדין;
{{ח:תת|(3)}} הבדיקה דרושה לצורך אחת המטרות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27}};
{{ח:תת|(4)}} הבדיקה דרושה לצורכי מחקר שאושר כדין.

{{ח:סעיף|25|הסכמה של קטין שמלאו לו שש עשרה שנים}}
{{ח:ת}} לא תילקח דגימת DNA מקטין שמלאו לו שש עשרה שנים ולא תיערך בה בדיקה גנטית, אלא אם כן נתקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} ניתן לקטין הסבר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}} בנוכחות האחראי עליו;
{{ח:תת|(2)}} האחראי על הקטין והקטין נתנו את הסכמתם בכתב ללקיחת הדגימה ולעריכת הבדיקה.

{{ח:סעיף|26|הוראות מיוחדות לענין הסכמה ופרטים מיוחדים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בהסכמה ללקיחת דגימת DNA ולעריכת בדיקה גנטית לצורך מחקר ייתן הקטין שמלאו לו שש עשרה שנים והאחראי עליו או האחראי על הקטין שטרם מלאו לו שש עשרה שנים, האדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול הדין, הוראות לענין שמירת הפרטים המזהים הפרדתם או מחיקתם.
{{ח:תת|(ב)}} קטין שמלאו לו שמונה עשרה שנים רשאי לבטל, לסייג או לשנות את ההסכמה שנתן או שניתנה לגביו באשר להשתתפותו במחקר בעת היותו קטין.

{{ח:סעיף|27|עריכת בדיקה גנטית בקטין, באדם שמונה לו אפוטרופוס או בפסול דין בעבור בן משפחה או בעבור אחר|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא תילקח דגימת DNA מקטין, מאדם שמונה לו אפוטרופוס, או מפסול דין, שלא לצורכי הקטין, האדם שמונה לו אפוטרופוס, או פסול הדין בהתאמה, ולא תיערך בה בדיקה גנטית, אלא לאחת המטרות המפורטות להלן, ואם נתן האחראי על הקטין, האדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול הדין הסכמה לכך בכתב – מלאו לקטין שש עשרה שנים תינתן גם הסכמתו בכתב:
{{ח:תתת|(1)}} מציאת התאמה גנטית בין הקטין, האדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול הדין לבין אדם אחר לצורך טיפול במחלתו של אותו אדם;
{{ח:תתת|(2)}} בירור בדבר קיומו של גן נשאות למחלה או למוגבלות אצל קרוב של הקטין, האדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול הדין שעל פי הערכה סבירה ניתן למנעה, לדחות את התפרצותה או לשפר או לקדם את מצבו של קרובו לרבות קרובו שטרם נולד;
{{ח:תת}} והכל בלי לגרום נזק בריאותי או נפשי לקטין, לאדם שמונה לו אפוטרופוס, או לפסול הדין.
{{ח:תת|(ב)}} עריכת בדיקה גנטית באדם שמונה לו אפוטרופוס או בפסול הדין בעבור אחר, שאינו קרובו, טעונה אישורו של בית המשפט לעניני משפחה.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים, באישור ועדת המדע, יתקין תקנות בתוך תשעה חודשים מיום פרסומו של חוק זה לענין סדרי דין בהליכים לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|28|מסירת תוצאות בדיקה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} תוצאות בדיקה שנערכה לקטין, לאדם שמונה לו אפוטרופוס או לפסול דין יימסרו לאחראי על הקטין, האדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול הדין בלבד ובהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} התברר כי הנבדק אינו נושא גן נשאות למחלה;
{{ח:תת|(2)}} התברר קיומה של מחלה, או גן נשאות למחלה, שבהערכה רפואית סבירה נראה שהתערבות או טיפול בשלב זה עשויה להביא למניעת המחלה, לדחיית התפרצותה או לשיפור במצב הקטין, האדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול הדין;
{{ח:ת}} והכל בלי לגרום נזק בריאותי או נפשי לקטין, לאדם שמונה לו אפוטרופוס או לפסול הדין.

{{ח:קטע2|פרק ה1|פרק ה׳1: עריכת בדיקה גנטית לקשרי משפחה|תיקון: תשס״ח}}

{{ח:סעיף|28א|עריכת בדיקה גנטית לקשרי משפחה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} לא תיערך בדיקה גנטית לקשרי משפחה ({{ח:פנימי|פרק ה1|בפרק זה}} – בדיקה) אלא לפי צו של בית משפט לענייני משפחה ({{ח:פנימי|פרק ה1|בפרק זה}} – בית המשפט), ובהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|28ב|הסכמה לעריכת בדיקה|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} לא יורה בית המשפט על עריכת בדיקה לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}}, אלא אם כן נתן הנבדק את הסכמתו לכך; היה הנבדק קטין, אדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול דין, נדרשת הסכמת האחראי עליו לעריכתה, ואם מלאו לקטין 16 שנים – נדרשת גם הסכמתו.
{{ח:תתת|(2)}} לא יורה בית המשפט על בדיקה לקטין, לאדם שמונה לו אפוטרופוס או לפסול דין אלא לאחר שמיעת עמדתו, בהתאם לגילו ולמידת בגרותו או ליכולותיו, לפי העניין, אלא אם כן שוכנע, מנימוקים שיירשמו, כי שמיעת עמדתו עלולה לפגוע בטובתו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), היה קטין הורה או שנטען לגביו כי הוא הורה (בסעיף קטן זה – קטין הורה), רשאי בית המשפט, מטעמים שיירשמו, הקשורים בטובת הקטין ההורה, להורות על עריכת הבדיקה בלא הסכמת האחראי על הקטין ובלא נוכחותו של האחראי בעת מתן ההסבר לקטין ההורה כאמור בסעיף זה, ובלבד שהקטין ההורה נתן את הסכמתו לעריכת הבדיקה.

{{ח:סעיף|28ג|בדיקה בעובר|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}}, לא יורה בית משפט על עריכת בדיקה בעובר אלא לאחר ששקל את הצורך בעריכת הבדיקה עוד בתקופת ההריון, והאישה הנושאת את העובר נתנה הסכמה מדעת לעריכת הבדיקה, לאחר שהוסברו לה הסיכונים שבעריכת הבדיקה, לה ולעובר; לא נתנה אישה כאמור את הסכמתה להיבדק, לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28ח|סעיף 28ח(ב)}}.

{{ח:סעיף|28ד|צו לעריכת בדיקה בנסיבות מיוחדות|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 28ה|סעיף 28ה}}, היתה אמו של קטין, אדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול דין רשומה במרשם האוכלוסין, על פי {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|חוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}}, כמי שהיתה נשואה, בתוך 300 ימים שלפני יום לידת הקטין, האדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול הדין, לאדם שממצאי הבדיקה עלולים לשלול את אבהותו או לקבוע את אבהותו של אדם זולתו או היה אדם רשום במרשם כאמור כאביו של קטין, אדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול דין וממצאי הבדיקה עלולים לשלול את אבהותו או לקבוע את אבהותו של אדם זולתו, לא יורה בית המשפט על עריכת הבדיקה, אלא אם כן שוכנע שיש בעריכתה צורך ממשי הגובר על פגיעה שעלולה להיגרם כתוצאה מהבדיקה.
{{ח:תת|(ב)}} בבוא בית המשפט להורות על עריכת בדיקה לפי סעיף קטן (א), יביא בחשבון, בין היתר, שיקולים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} קיומו של חשש לפגיעה בקטין, באדם שמונה לו אפוטרופוס או בפסול הדין, לרבות לפי דין דתי, כתוצאה מהבדיקה;
{{ח:תתת|(2)}} אפשרות לערוך את הבדיקה בדרך שתקבע את קשרי המשפחה כך שהפגיעה בזכויות הקטין, האדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול הדין, תצומצם או תימנע.

{{ח:סעיף|28ה|צו לעריכת בדיקה בנסיבות של חשש לממזרות לפי דין תורה|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} ראה בית המשפט, בעצמו או לפי טענתו של בעל דין, ולאחר ששמע את עמדת היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו בעניין, כי ממצאי הבדיקה עלולים לפגוע בכשרותו לפי דין תורה לנישואין של קטין, חסוי, לרבות אדם שמונה לו אפוטרופוס, עובר, או פסול דין, עקב חשש לממזרות לפי דין תורה, יפנה לנשיא בית הדין הרבני הגדול לקבלת חוות דעתו בעניין החשש האמור ובדבר האפשרות לערוך את הבדיקה באופן שימנע את הפגיעה; הפנייה תיעשה בלא ציון שמות ופרטים מזהים.
{{ח:תתת|(2)}} נשיא בית הדין הרבני הגדול יעביר את חוות דעתו כאמור בפסקה (1) ליועץ המשפטי לממשלה; היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו יביא לפני בית המשפט את עמדתו בעניין לאחר שקיבל את חוות הדעת האמורה.
{{ח:תתת|(3)}} פנה בית המשפט לנשיא בית הדין הרבני הגדול לפי פסקה (1) לעניין בדיקה בעובר, יעביר נשיא בית הדין הרבני הגדול את חוות דעתו ליועץ המשפטי לממשלה כאמור באותה פסקה בתוך חמישה ימי עבודה, והיועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו יביא לפני בית המשפט את עמדתו בעניין לפי פסקה (2) בתוך חמישה ימי עבודה מיום שקיבל את חוות הדעת האמורה.
{{ח:תתת|(4)}} נוכח בית המשפט, לאחר שהיועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו הביא לפניו את עמדתו לעניין עריכת בדיקה כאמור בפסקה (2), כי ממצאי הבדיקה עלולים לפגוע בכשרותו של קטין, אדם שמונה לו אפוטרופוס, עובר או פסול דין, כאמור בפסקה (1), וכי אין דרך לערוך את הבדיקה באופן שימנע את הפגיעה, לא יורה על עריכת הבדיקה, אלא אם כן מצא כי יש צורך בעריכת הבדיקה לשם מניעת סכנה לחיי אדם או נכות חמורה בלתי הפיכה לאדם.
{{ח:תת|(ב)}} ראה בית המשפט כי ממצאי הבדיקה עלולים לפגוע בכשרותו לפי דין תורה לנישואין של בגיר, עקב חשש לממזרות לפי דין תורה, וכי אין דרך לערוך את הבדיקה באופן שימנע את הפגיעה, לא יורה על עריכת הבדיקה אלא לאחר שהפנה את בעלי הדין ליחידת הסיוע לשם קבלת הסבר בדבר המשמעות של עריכת הבדיקה, לגביו ולגבי קרוביו; בסעיף קטן זה, ”יחידת הסיוע“ – יחידת הסיוע שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 5|סעיף 5 לחוק בית המשפט לענייני משפחה, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|28ו|בדיקה בלא הסכמת הנבדק|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 28ב|בסעיף 28ב}}, רשאי בית המשפט לצוות על עריכת בדיקה, למעט בדיקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28ד|סעיף 28ד}}, גם בלא הסכמת הנבדק, אם נוכח כי התקיימו התנאים לעריכתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28א|סעיף 28א}}, {{ח:פנימי|סעיף 28ד|28ד}} {{ח:פנימי|סעיף 28ה|או 28ה}}, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בית המשפט שוכנע כי יש סיכוי סביר לנכונות טענות המבקש בדבר קשרי המשפחה הנטענים;
{{ח:תתת|(2)}} ניתנה לנבדק הזדמנות להשמיע את התנגדותו למתן הצו.
{{ח:תת|(ב)}} לא יורה בית המשפט על עריכת בדיקה כאמור בסעיף קטן (א), לקטין, לאדם שמונה לו אפוטרופוס או לפסול דין, אם הוא או האחראי עליו לא נתנו את הסכמתם לעריכת הבדיקה, אלא אם כן מינה לו עורך דין או אפוטרופוס לדין אשר ייצגו בהליכים שלפניו, ככל שהקטין, האדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול הדין אינו מיוצג על ידי עורך דין מטעמו.
{{ח:תת|(ג)}} לא יורה בית המשפט על עריכת בדיקה לפי סעיף זה אלא בדרך של בדיקה חיצונית; לעניין זה, ”בדיקה חיצונית“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לקיחת דגימת תאים מחלקה הפנימי של הלחי;
{{ח:תתת|(2)}} לקיחת דגימת רוק;
{{ח:תתת|(3)}} לקיחת דגימת שיער, לרבות שורשיו, ולמעט שיער מחלקים מוצנעים של הגוף;
{{ח:תתת|(4)}} לקיחת דגימה חיצונית אחרת שיקבע השר, בצו, לאחר התייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת המדע.
{{ח:תת|(ד)}} ציווה בית המשפט על עריכת בדיקה לפי הוראות סעיף זה, יכול שהבדיקה תיערך בדרך שאינה בדיקה חיצונית, אם הנבדק נתן את הסכמתו לכך.

{{ח:סעיף|28ז|אופן עריכת הבדיקה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, בדיקה לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}} תיערך בדרך ובמקום שיבטיחו שמירה מרבית על כבוד האדם, על פרטיותו ועל בריאותו, ובמידה המועטה האפשרית של אי־נוחות.
{{ח:תת|(ב)}} בדיקה תיערך אך ורק במכון גנטי או במעבדה לבדיקות גנטיות, בישראל, שהמנהל הכיר בהם, בהודעה ברשומות, לצורך ביצוע בדיקות לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), רשאי בית המשפט, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להורות כי בדיקה תיערך במעבדה שאינה בישראל, ובלבד ששוכנע כי מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אין מכון גנטי או מעבדה לבדיקות גנטיות בישראל שהוכרו לפי סעיף קטן (ב) שניתן לערוך בהם את הבדיקה;
{{ח:תתת|(2)}} אותה מעבדה מקיימת, בקירוב המרבי, את התנאים לפי חוק זה לרישוי מעבדה לבדיקות גנטיות ולהכרה לצורך ביצוע בדיקות לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}};
{{ח:תתת|(3)}} יש אפשרות, במידת הצורך, לחקור את עורך הבדיקה על אופן עריכתה, ולהבטיח את שמירת הראיות על אופן עריכתה ועל ממצאיה.

{{ח:סעיף|28ח|סירוב להיבדק|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} סירב אדם להיבדק לאחר מתן צו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28ו|בסעיף 28ו}}, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת בזיון בית משפט#סעיף 6|סעיף 6 לפקודת בזיון בית משפט}}; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על קטין, אדם שמונה לו אפוטרופוס או פסול דין.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי להסיק מסירובו של אדם להיבדק כל מסקנה הנראית לו מוצדקת בנסיבות העניין, לרבות בדבר קביעת קשרי המשפחה הנטענים כלפי אותו אדם.

{{ח:סעיף|28ט|מסירת תוצאות בדיקה, אי־גילוי ואיסור פרסום|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}, נערכה בדיקה לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}}, לא יימסרו תוצאותיה אלא לבית המשפט שהורה על עריכתה.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 68|סעיפים 68(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 70|ו־70 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, רשאי בית המשפט, לאחר שהובאה לפניו עמדת היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו בעניין –
{{ח:תתת|(1)}} לאסור את גילוין או את פרסומן של תוצאות הבדיקה, את גילוי שמו של מי שבעניינו נערכה הבדיקה או כל דבר אחר העשוי להביא לזיהויו, ואת תוכנם של מסמכים שהוגשו לו באותו עניין;
{{ח:תתת|(2)}} לא לגלות לבעלי הדין, כולם או חלקם, את תוצאות הבדיקה.

{{ח:סעיף|28י|העברת תוצאות בדיקה לבית דין דתי|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} על אף החלטת בית משפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 28ט|סעיף 28ט(ב)(1)}}, רשאי בית דין דתי הדן בעניין שבסמכותו על פי כל דין, להורות לבעל דין להגיש לו תוצאות בדיקה שנערכה לפי צו של בית משפט בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}}, ובלבד שהתקיימו כל התנאים הנדרשים לשם מתן צו לעריכת בדיקה על ידי בית הדין, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28יד|בסעיף 28יד}}; הורה בית דין דתי להגיש לו תוצאות בדיקה כאמור, אין בכך כדי לגרוע מהחלטת בית המשפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 28ט|סעיף 28ט(ב)(1)}} כלפי כל גורם אחר.
{{ח:תת|(ב)}} על אף החלטת בית משפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 28ט|סעיף 28ט(ב)(2)}}, תוצאות בדיקה שניתנה לגביה החלטת בית משפט כאמור לא יהיו חסויות בפני בית דין רבני הדן בעניינם של בעלי דין בעניין שבסמכותו על פי כל דין, ובלבד שהתקיימו כל התנאים הנדרשים לשם מתן צו לעריכת בדיקה על ידי בית הדין, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28יד|בסעיף 28יד}}; אין בהוראה זו כדי לגרוע מהחלטת בית המשפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 28ט|סעיף 28ט(ב)(2)}} כלפי בעלי הדין שבעניינם ניתנה.

{{ח:סעיף|28יא|שימוש בדגימת DNA ובתוצאות בדיקה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} לא יעשה אדם שימוש בדגימת DNA ששימשה לבדיקה, או בתוצאות בדיקה, אלא למטרה שלשמה נערכה הבדיקה.

{{ח:סעיף|28יב|תוצאות בדיקה שנערכה בלא צו|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} תוצאות בדיקה שנערכה בלא צו שנתן בית משפט או בית דין דתי לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}} או שנערכה בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 28ז|סעיף 28ז(ב) או (ג)}}, לא יובאו לפני בית משפט, בית דין דתי או כל ערכאה שיפוטית אחרת, ולא יהיו קבילות כראיה.

{{ח:סעיף|28יג|דינה של קביעה של בית משפט או של בית דין לפי בדיקה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} קביעה שקבע בית משפט לפי בדיקה לא תחייב בית דין דתי, וקביעה שקבע בית דין דתי לפי בדיקה לא תחייב בית משפט או בית דין דתי אחר; בסעיף זה, ”בית משפט“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.

{{ח:סעיף|28יד|תחולת {{ח:פנימי|פרק ה1|הפרק}} על בתי הדין הדתיים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28א|סעיף 28א}}, רשאי גם בית דין דתי, בעניין שבסמכותו על פי כל דין, ליתן צו לעריכת בדיקה בעניין שנדון לפניו, אם כל הנבדקים נתנו את הסכמתם לבדיקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28ב|סעיף 28ב}} והתקיימו כל התנאים האמורים {{ח:פנימי|פרק ה1|בפרק זה}}; כל ההוראות החלות על בית המשפט ועל קביעותיו לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}} יחולו על בית הדין הדתי.
{{ח:תת|(ב)}} צו לפי סעיף קטן (א) יינתן באישור מראש של ראש בית הדין הדתי הדן בעניין.

{{ח:סעיף|28טו|העברת תוצאות בדיקה לבית משפט|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} על אף החלטת בית דין דתי לפי {{ח:פנימי|סעיף 28ט|סעיף 28ט(ב)(1)}}, רשאי בית משפט להורות לבעל דין להגיש לו תוצאות בדיקה שנערכה לפי צו של בית הדין הדתי בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}}, ובלבד שהתקיימו כל התנאים הנדרשים לשם מתן צו לעריכת בדיקה על ידי בית המשפט, כאמור {{ח:פנימי|פרק ה1|בפרק זה}}; הורה בית משפט להגיש לו תוצאות בדיקה כאמור, אין בכך כדי לגרוע מהחלטת בית הדין הדתי לפי {{ח:פנימי|סעיף 28ט|סעיף 28ט(ב)(1)}} כלפי כל גורם אחר.
{{ח:תת|(ב)}} על אף החלטת בית דין דתי לפי {{ח:פנימי|סעיף 28ט|סעיף 28ט(ב)(2)}}, לא יהיו תוצאות בדיקה כאמור חסויות בפני בית משפט הדן בעניינם של בעלי דין כאמור, ובלבד שהתקיימו כל התנאים הנדרשים לשם מתן צו לעריכת בדיקה על ידי בית המשפט, כאמור {{ח:פנימי|פרק ה1|בפרק זה}}; אין בהוראה זו כדי לגרוע מהחלטת בית הדין הדתי לפי {{ח:פנימי|סעיף 28ט|סעיף 28ט(ב)(2)}} כלפי בעלי הדין שבעניינם ניתנה.

{{ח:סעיף|28טז|המצאה ליועץ המשפטי לממשלה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} העתק מכל בקשה לעריכת בדיקה לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}} וכן בקשה להעברת תוצאות בדיקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 28י|סעיפים 28י}} {{ח:פנימי|סעיף 28טו|ו־28טו}}, יומצא ליועץ המשפטי לממשלה או לבא כוחו.

{{ח:סעיף|28יז|סדרי דין|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי לקבוע סדרי דין בהליכים לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק זה}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מידע גנטי (עריכת בדיקה גנטית לקשרי משפחה, תיעוד ושמירת תוצאותיה)|תקנות מידע גנטי (עריכת בדיקה גנטית לקשרי משפחה, תיעוד ושמירת תוצאותיה), התש״ע–2010}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: מניעת הפליה}}

{{ח:סעיף|29|מניעת הפליה בתעסוקה|תיקון: תשס״א, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק לא ידרוש מעובד או ממועמד לעבודה (בסעיף זה – עובד) מידע גנטי או לעבור בדיקה גנטית.
{{ח:תת|(ב)}} דרש מעסיק מעובד מידע גנטי או לעבור בדיקה גנטית, בניגוד להוראות סעיף קטן (א), לא יפגע בעובד מחמת סירובו למסור מידע גנטי או לערוך בדיקה גנטית לענין קבלה לעבודה, קידום בעבודה, תנאי עבודה או פיטורים.
{{ח:תת|(ג)}} לא יעשה מעסיק שימוש במידע גנטי או בתוצאה של בדיקה גנטית של עובד לרבות לענין קבלה לעבודה, קידום בעבודה, תנאי עבודה או פיטורים.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} לשם שמירה על בריאותו של העובד רשאי השר, בהתייעצות עם שר העבודה והרווחה ובאישור ועדת המדע, ועל אף הוראות סעיף קטן (א), לקבוע מקומות עבודה שבהם לצורך סוגי עבודה מסוימים נחוצה בדיקה גנטית.
{{ח:תתת|(2)}} קבע השר כאמור בפסקה (1), רשאי מעסיק, על אף הוראות סעיף קטן (א), לדרוש ממועמד לעבודה, לאחר שהודיע לו שהתקבל לעבודה וטרם תחילת עבודתו, לעבור בדיקה גנטית שתיערך תוך שמירה מרבית על פרטיותו; לאור תוצאות הבדיקה הגנטית שנערכה ינקוט המעסיק, ככל הניתן, בכל האמצעים הדרושים כדי לאפשר למועמד לעבודה לעבוד באותו מקום עבודה, תוך שמירה על בריאותו.
{{ח:תתת|(3)}} בתקנות לפי פסקה (1) יכול שייקבעו הוראות לענין דרכי עריכתן של בדיקות גנטיות, דרכי השימוש בתוצאות הבדיקה הגנטית וכן לענין האמצעים הנדרשים להגנה על בריאות העובד.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה יחולו, לענין מעסיק ועובד, בשינויים המחויבים, ולפי הענין, גם על מעסיק בפועל, על עובד של קבלן כוח אדם המועסק אצל מעסיק בפועל ועל אדם המועמד להעסקה כאמור; בסעיף קטן זה, ”מעסיק בפועל“ ו”קבלן כוח אדם“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}}.

{{ח:סעיף|30|אבחנות לענין ביטוח}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”מבטח“ – מבטח או סוכן ביטוח, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|בחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, התשמ״א–1981}}, או קופת חולים, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}.
{{ח:תת|(ב)}} מבטח לא ישאל מבוטח או מועמד לביטוח (להלן – מבוטח) אם עבר בדיקה גנטית ולא יבקש ממבוטח תוצאות של בדיקה גנטית או לעבור בדיקה גנטית.
{{ח:תת|(ג)}} נוסף על הוראות סעיף קטן (ב) לא יעשה מבטח שימוש במידע גנטי מזוהה או בסירוב למסור לו מידע כאמור, כדי לסרב, לדחות או להתנות את הכיסוי הביטוחי של אדם להגדיל או להקטין את שיעור דמי הביטוח או להשפיע על תנאי הביטוח בדרך כלשהי.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(סעיף קטן זה פקע לפי {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51}}):}}
{{ח:תתת|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), הציע מבוטח לכרות חוזה ביטוח חיים, מחלה או נכות, בסכום העולה על הסכומים שקבע שר האוצר לכל ביטוח כאמור, רשאי המבטח לשאול את המבוטח אם עבר בדיקה גנטית לגבי מחלה שקבע שר הבריאות בשלוש השנים האחרונות לפני שהגיש את הצעתו והאם תוצאותיה ידועות לו;
{{ח:תתת|(2)}} התקיימו התנאים כאמור בפסקה (1), והציג המבוטח לפני המבטח את תוצאות הבדיקה רשאי המבטח, על אף הוראות סעיף קטן (ג), לעשות שימוש, כאמור באותו סעיף קטן, במידע הגנטי שנמסר לו;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות פסקאות (1) ו־(2) לא יחולו על אדם המבקש לבטח את עצמו בביטוח חיים כתנאי למשכנתא שנרשמה על נכס מגורים שבבעלותו למטרת רכישת נכס המגורים כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} מבטח שקיבל מידע גנטי כאמור בסעיף קטן (ד), לא יעבירו לאחר והשימוש שייעשה במידע יהא אך ורק לצורך כריתת חוזה הביטוח שלשמו נמסר המידע ויחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ו)}} תקנות לפי סעיף זה יותקנו באישור הועדה.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: שימוש במידע גנטי על ידי רשויות הביטחון|תיקון: תשס״ה}}

{{ח:סעיף|31|מונחים|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ז|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף ציבורי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 23|בסעיף 23 לחוק הגנת הפרטיות}} הפועל לאחת המטרות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשויות אכיפת החוק“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשויות הביטחון“ – צבא הגנה לישראל וכל גוף אחר שקבע שר המשפטים בצו;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|צו מידע גנטי (קביעת רשות ביטחון)|צו מידע גנטי (קביעת רשות ביטחון), התשע״ז–2017}} (ק״ת תשע״ז, 892), שירות הביטחון הכללי הוא רשות ביטחון לעניין {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שימוש“ – בדיקה גנטית, וכן כל פעולה המותרת לפי דין למטרות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(א)}} ולרבות כל פעולה המותרת ביחס לחומר חקירה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 74|בסעיף 74 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}.

{{ח:סעיף|32|שימוש בדגימת DNA ובתוצאות בדיקה גנטית|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} רשויות הביטחון רשאיות לעשות שימוש בדגימת DNA הנמצאת בידיהם כדין למטרות אלה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} לצורך זיהוי בהליך פלילי, בחקירה פלילית, לפענוח עבירות או למניעתן, לצורך גילוי עבריינים ותפיסתם לרבות לצורך העמדה לדין על כל הכרוך בכך (להלן – הליך פלילי);
{{ח:תתת|(2)}} לצורך איסוף מידע מודיעיני ומניעת פגיעה בביטחון המדינה;
{{ח:תתת|(3)}} לצורך זיהוי אלמונים וגופות או לאיתור ולזיהוי נפטרים, חללים, נעדרים או שבויים;
{{ח:תתת|(4)}} לצורך מחקר בקשר למטרות האמורות בפסקאות (1) עד (3);
{{ח:תתת|(5)}} לצורך מחקר אחר שאושר כדין ואך ורק בהסכמת הנבדק בכתב.
{{ח:תת|(ב)}} רשויות הביטחון רשאיות להעביר תוצאות של בדיקה גנטית שנערכה לפי סעיף קטן (א) בלא העברת דגימת ה־DNA לידי גוף ציבורי אחר לשימושו במסגרת מילוי תפקידו.

{{ח:סעיף|33|הרחבת תחולה|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} יחולו גם על תוצאות בדיקה גנטית שלא נערכה על ידי רשויות הביטחון אלא התקבלה אצלן כדין.

{{ח:סעיף|34|שמירת דגימת DNA ותוצאות בדיקתה|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} דגימת DNA או תוצאות בדיקה גנטית יישמרו בידי רשויות הביטחון בדרך שתבטיח את סודיותן.

{{ח:סעיף|35|מאגר מידע|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} על מאגר מידע המכיל תוצאות בדיקות גנטיות המוחזק בידי רשויות הביטחון יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות}}.
{{ח:תת|(ב)}} דין רשויות הביטחון כדין רשות ביטחון {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות}}.

{{ח:סעיף|36|תקנות לענין {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} השר יקבע תקנות לביצוע {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} –
{{ח:תת|(1)}} לענין רשויות הביטחון בהתייעצות עם שר הביטחון;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|37|תחולה – הוראות מיוחדות|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} על נטילת דגימת DNA ושימוש בה, שימוש בתוצאות של בדיקה גנטית, עריכת בדיקה גנטית, שמירת דגימת DNA ושמירת תוצאות של בדיקה גנטית, על ידי רשויות הביטחון, לצורך המטרות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32}}, לא יחולו הוראות חוק זה ויחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מסמכויות רשויות הביטחון לפי כל דין.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: עונשין}}

{{ח:סעיף|38|עבירות|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} העושה אחת מאלה, דינו – מאסר חמש שנים או קנס פי חמישה מהקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}:
{{ח:תתת|(1)}} מגלה או מוסר מידע או עושה בו שימוש בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(א)}} או בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיפים 19}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20}}, {{ח:פנימי|סעיף 21|21}}, {{ח:פנימי|סעיף 22|22}} {{ח:פנימי|סעיף 23|או 23}};
{{ח:תתת|(2)}} אינו נוקט אמצעים סבירים לשמירה על סודיות בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ב)}};
{{ח:תתת|(3)}} לוקח דגימת DNA מקטין שגילו פחות משש עשרה שנים, מאדם שמונה לו אפוטרופוס או מפסול דין או עורך בה בדיקה גנטית בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיפים 24}} {{ח:פנימי|סעיף 26|ו־26}};
{{ח:תתת|(4)}} לוקח דגימת DNA מקטין שמלאו לו שש עשרה שנים או עורך בדיקה גנטית בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיפים 25}} {{ח:פנימי|סעיף 26|ו־26}};
{{ח:תתת|(5)}} לוקח דגימת DNA מקטין, מאדם שמונה לו אפוטרופוס או מפסול דין שלא לצרכיו ושלא לאחת המטרות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27}} או בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 27|אותו סעיף}};
{{ח:תתת|(6)}} אינו מוסר תוצאות בדיקה שנערכה לקטין, לאדם שמונה לו אפוטרופוס או לפסול דין בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} או מוסר תוצאות בדיקה כאמור בניגוד לאותן הוראות;
{{ח:תתת|(7)}} עורך בדיקה גנטית לקשרי משפחה שלא לפי צו של בית משפט או של בית דין דתי, שניתן לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק ה׳1}};
{{ח:תתת|(8)}} מוסר תוצאות בדיקה גנטית לקשרי משפחה בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 28ט|סעיף 28ט(א)}};
{{ח:תתת|(9)}} מגלה או מפרסם דבר שגילויו או פרסומו נאסר על ידי בית משפט או בית דין דתי, לפי {{ח:פנימי|סעיף 28ט|סעיף 28ט(ב)}};
{{ח:תת|(ב)}} מי שעוסק בבדיקות גנטיות בלא רישיון או שלא בהתאם לתנאיו, דינו – מאסר שנתיים או קנס פי ארבעה מהקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ג)}} העושה אחת מאלה, דינו – מאסר שנה או קנס פי שלושה מהקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} אינו מוסר תוצאות בדיקה גנטית בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(א) או (ב)}} או מוסר תוצאות כאמור בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|אותם סעיפים קטנים}};
{{ח:תתת|(3)}} אינו נותן ייעוץ גנטי והסבר בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10}} {{ח:פנימי|סעיף 14|ו־14(ג)}} או נותן ייעוץ והסבר כאמור בניגוד להוראות אותם סעיפים;
{{ח:תתת|(4)}} אינו שומר דגימת DNA מזוהה ותוצאות בדיקה גנטית שנערכה לגביה בניגוד לכללים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}};
{{ח:תתת|(5)}} אינו מוחק פרטים מזהים של נבדק בניגוד להוראותיו או להוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}};
{{ח:תתת|(5א)}} עושה שימוש בדגימת DNA או בתוצאות בדיקה גנטית לקשרי משפחה שלא למטרה שלשמה נערכה הבדיקה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 28יא|סעיף 28יא}};
{{ח:תתת|(6)}} אינו מודיע למנהל על הפסקת פעילות בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}} או אינו פועל בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 43|אותו סעיף}} או הוראות המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ד)}}.
{{ח:תת|(ד)}} העושה אחת מאלה, דינו – מאסר שנה או קנס פי שישה מן הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}:
{{ח:תתת|(1)}} דורש מעובד או ממועמד לעבודה מידע גנטי או דורש ממנו לעבור בדיקה גנטית בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(א)}} או בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(ד)}};
{{ח:תתת|(2)}} פוגע בעובד לענין קבלה לעבודה, קידום בעבודה, תנאי עבודה או פיטורים בשל סירובו למסור מידע גנטי או לערוך בדיקה גנטית בנינוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(ב)}};
{{ח:תתת|(3)}} עושה שימוש במידע גנטי או בתוצאה של בדיקה גנטית לענין קבלה לעבודה, קידום בעבודה, תנאי עבודה או פיטורים בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(ג)}};
{{ח:תתת|(4)}} אינו נוקט את האמצעים הדרושים כדי לאפשר למועמד לעבודה לעבוד במקום עבודה תוך שמירה על בריאותו בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(ד)(2) סיפה}};
{{ח:תתת|(5)}} שואל מבוטח אם עבר בדיקה גנטית או מבקש ממבוטח תוצאות של בדיקה גנטית או מבקש ממנו לעבור בדיקה גנטית בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30(ב) או (ד)}};
{{ח:תתת|(6)}} עושה שימוש במידע גנטי מזוהה או בסירוב של אדם למסור לו מידע, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30(ג)}};
{{ח:תתת|(7)}} מעביר מידע גנטי לאחר בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30(ה)}}.

{{ח:סעיף|39|אחריות נושא משרה בתאגיד, ומעסיק}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}} בידי התאגיד אי בידי עובד מעובדיו; המפר הוראה זו, דינו – מאסר שישה חודשים או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}; לענין זה, ”נושא משרה“ – דירקטור, מנהל כללי, שותף פעיל או בעל תפקיד אחר בתאגיד, האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו נעברה העבירה.
{{ח:תת|(ב)}} נעברה עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}} בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא המשרה בתאגיד הפר את חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו, בשינויים המחויבים, גם על מעסיק לענין עבירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}} הנעברות בידי עובד מעובדיו.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|40|ועדה מייעצת}}
{{ח:ת}} הועדה המייעצת תעקוב אחר התפתחות הרפואה, המדע והביוטכנולוגיה בתחום המידע הגנטי תגיש לשר, מדי שנה, דין וחשבון, תייעץ לשר בענינים אלה, וכן תמליץ לשר בדבר הצורך בהתאמה ובשינוי של חוק זה, לאור ההתפתחויות האמורות והמידע הנובע מפרויקט מחקר גנום האדם.

{{ח:סעיף|41|דין וחשבון|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}} יגיש מדי שנה דין וחשבון לשר האוצר על ההתפתחויות בשוק הביטוח העולמי לאור התפתחות המחקר הגנטי לענין הוראות {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}}.

{{ח:סעיף|42|בא כוח של נבדק}}
{{ח:ת}} בכל מקום בחוק זה, שבו נקבעו הוראות לענין הסכמה מדעת, מסירת מידע לנבדק, מתן הסבר וייעוץ גנטי ומתן הוראות על ידי נבדק, רשאי הנבדק למנות בא כוח, לענין מענינים אלה, בדרך הקבועה לפי הוראת {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה#סעיף 16|סעיף 16 לחוק זכויות החולה}} ובהתאם לתנאים הקבועים לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה#סעיף 16|הסעיף האמור}}.

{{ח:סעיף|43|שינויים בפעילות בעל רישיון}}
{{ח:ת}} הפסיק בעל רישיון את פעילותו או שהוא עומד להפסיקה יודיע על כך למנהל בהקדם האפשרי ולא יאוחר משלושים ימים לפני מועד הפסקת הפעילות, ויעביר את דגימות ה־DNA שברשותו ואת תוצאות הבדיקות הגנטיות על פי הוראות המנהל, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ד)}}.

{{ח:סעיף|44|ביצוע ותקנות|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי, באישור ועדת המדע להתקין תקנות לביצועו וכן רשאי הוא כאמור, ובהסכמת שר המשפטים, להתקין תקנות לעניין תעריפים מרביים לעריכת בדיקות גנטיות לקשרי משפחה לפי {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק ה׳1}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מידע גנטי (תעריף מרבי לבדיקה גנטית לקשרי משפחה)|תקנות מידע גנטי (תעריף מרבי לבדיקה גנטית לקשרי משפחה), התש״ע–2010}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} תקנות ראשונות לפי חוק זה יוגשו לועדה בתוך תשעה חודשים מיום פרסומו.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי, לאחר התייעצות עם השר ובאישור ועדת המדע, לקבוע הוראות לעניין אופן התיעוד של מהלך בדיקה גנטית לקשרי משפחה, שמירת תוצאותיה והעברתן לבית משפט לענייני משפחה או לבית דין דתי, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה1|פרק ה׳1}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מידע גנטי (עריכת בדיקה גנטית לקשרי משפחה, תיעוד ושמירת תוצאותיה)|תקנות מידע גנטי (עריכת בדיקה גנטית לקשרי משפחה, תיעוד ושמירת תוצאותיה), התש״ע–2010}}.}}

{{ח:סעיף|45|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה באות להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן, וזאת ככל שלא נקבעו לענין הנדון הוראות מיוחדות בחוק זה.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: תיקונים עקיפים}}

{{ח:סעיף|46|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה|בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ״ח–1988}}.}}

{{ח:סעיף|47|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|בחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: תחילה, תחולה, הוראות מעבר והוראת שעה}}

{{ח:סעיף|48|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה, שנה מיום פרסומו.

{{ח:סעיף|49|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} מי שערב פרסומו של חוק זה עסק בעריכת בדיקות גנטיות או במתן ייעוץ גנטי, יהיה רשאי להמשיך בעיסוק האמור למשך שנתיים נוספות מיום תחילתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} נלקחה מנבדק דגימת DNA מזוהה לפני תחילתו של חוק זה, ניתן לערוך בה מחקר ובלבד שהופרדו ממנה הפרטים המזהים, בכל דרך שהיא, והוראות החוק לענין קבלת הסכמה מדעת לא יחולו על דגימה זו, אלא אם כן נתן הנבדק, בעת מתן הסכמתו ללקיחת הדגימה הוראה אחרת, ובלבד שהופרדו ממנה, בכל דרך שהיא, הפרטים המזהים.

{{ח:סעיף|50|תחולה|תיקון: תשס״ה, תשע״א}}
{{ח:ת}} חוק זה יחול גם על המדינה, ואולם, לענין רשויות הביטחון יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}} בלבד; ולעניין משטרת ישראל או גוף ציבורי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי)|בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי), התשנ״ו–1996}}, לגבי נתוני זיהוי ואמצעי זיהוי שניטלו או שנמסרו להם לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי)|החוק האמור}}, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי)|החוק האמור}}, בלבד.

{{ח:סעיף|51|הוראת שעה|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} תוקפו של {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30(ד)}}, שלוש שנים מיום פרסומו של חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט״ז בכסלו התשס״א (13 בדצמבר 2000).}}
* '''אהוד ברק'''
ראש הממשלה
* '''רוני מילוא'''
שר הבריאות
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]