חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע״ד–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001377}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ד, 92|חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301496.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1264|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348687.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 124|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366409.pdf}}, {{ח:תיבה|696|תיקון מס׳ 63 לחוק ניירות ערך|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382526.pdf}}, {{ח:תיבה|982|תיקון מס׳ 65 לחוק התקשורת (בזק ושידורים)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_387451.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 253|תיקון מס׳ 21 לחוק ההגבלים העסקיים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528392.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 176|חוק הגז הפחמימני המעובה|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_592903.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 963|תיקון מס׳ 76 לחוק התקשורת (בזק ושידורים)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_644019.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 360|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י״פ תשע״ה, 4076|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 3766|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 2661|הודעות}}, {{ח:תיבה|2661|הודעות}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 4194|הודעה}}, {{ח:תיבה|4459|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 6385|הודעה}}, {{ח:תיבה|7045|הודעה}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 2986|הודעה}}, {{ח:תיבה|3550|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 3161|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3472|הודעה}}, {{ח:תיבה|3811|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 3049|הודעה על עדכון סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11050.pdf}}, {{ח:תיבה|5695|הודעה על עדכון סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11288.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 3028|הודעה בדבר עדכון סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-12002.pdf}}, {{ח:תיבה|3271|הודעה בדבר עדכון סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-12023.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 3151|הודעה בדבר עדכון סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13141.pdf}}, {{ח:תיבה|3208|הודעה בדבר עדכון סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13150.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: שקילת שיקולי ריכוזיות כלל־משקית ושיקולי תחרותיות ענפית בהקצאת זכויות}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: שיקולי ריכוזיות כלל־משקית בהקצאת זכויות}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: שיקולי תחרותיות ענפית בהקצאת זכויות}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הגבלת השליטה בחברות במבנה פירמידלי}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הפרדה בין תאגידים ריאליים משמעותיים ובין גופים פיננסיים משמעותיים}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה לצמצום הריכוזיות“ – הוועדה שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבנקאות (רישוי)“ – {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התחרות הכלכלית“ – {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית|חוק התחרות הכלכלית, התשמ״ח–1988}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הסדרת העיסוק“ – {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות הממשלתיות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק חופש המידע“ – {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע|חוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ניירות ערך“ – {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התקשורת“ – {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|חוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על התחרות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית|בחוק התחרות הכלכלית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשימת הגופים הפיננסיים המשמעותיים“ – הרשימה שפרסמה הוועדה לצמצום הריכוזיות לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשימת הגורמים הריכוזיים“ – הרשימה שפרסמה הוועדה לצמצום הריכוזיות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשימת התאגידים הריאליים המשמעותיים“ – הרשימה שפרסמה הוועדה לצמצום הריכוזיות לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: שקילת שיקולי ריכוזיות כלל־משקית ושיקולי תחרותיות ענפית בהקצאת זכויות}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|2|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“, ”החזקה“ ו”שליטה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזקה בשיעור משמעותי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שליטה בתאגיד, שבידי המדינה, או אמצעי שליטה בתאגיד, שבהחזקת המדינה, אשר העברתם לאחר טעונה הליך לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות}}; לעניין פסקה זו, ”אמצעי שליטה“ – בשיעור של 20% לפחות מאותו סוג של אמצעי שליטה, ואם נדרש לפי דין או הסכם אישור מאת המדינה או מי מטעמה כתנאי להעברת אמצעי שליטה שבהחזקת המדינה לאחר – בשיעור של 5% לפחות מאותו סוג של אמצעי שליטה;
{{ח:תתת|(2)}} אישור הנדרש מאת המדינה או מי מטעמה, לפי דין או הסכם, להעברת שליטה בתאגיד או להעברת אמצעי שליטה בתאגיד כמשמעותם בפסקה (1), מהמחזיק בהם לאחר, גם אם השליטה או אמצעי השליטה אינם בידי המדינה או בהחזקתה, ובלבד שהתאגיד היה במועד כלשהוא בעבר חברה ממשלתית, חברת בת ממשלתית או חברה מעורבת, או תאגיד אחר שחלות עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות}}, לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 60|סעיף 60 לחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקצאה“, של זכות – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} מתן רישיון או מתן אישור כאמור בהגדרה ”רישיון“;
{{ח:תתת|(2)}} התקשרות בחוזה או מתן אישור כאמור בהגדרה ”חוזה“;
{{ח:תתת|(3)}} העברת החזקה בשיעור משמעותי או מתן אישור כאמור בהגדרה ”החזקה בשיעור משמעותי“;
{{ח:תת}} לעניין הגדרה זו, שיעור אמצעי השליטה יחושב על פי השיעור המצטבר של החזקות שיהיו בידי אדם לאחר העברת ההחזקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכות“ – רישיון, חוזה או החזקה בשיעור משמעותי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה ממשלתית“, ”חברת בת ממשלתית“, ”חברה מעורבת“ ו”רשות החברות הממשלתית“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוזה“ – התקשרות לביצוע הפעילות שהיא תחום מתחומי תשתית חיונית הנערכת בהליך לפי {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|חוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}}, לרבות אישור הנדרש לפי התקשרות כאמור להעברתה לאחר, כולה או חלקה, ובכלל זה אישור הנדרש לצורך העברת שליטה או אמצעי שליטה במתקשר או במחזיק בו לעניין שיעור של 5% לפחות מאותו סוג של אמצעי שליטה, שנוקט אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} חברה ממשלתית או תאגיד שהוקם בחוק, ובלבד שהממשלה לא קבעה פטור לגביהם בהחלטתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} ובכפוף לתנאי ההחלטה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאסדר“ – מי שמוענקת לו לפי דין סמכות הקצאה של זכות, לרבות שר משרי הממשלה ומי ששר אצל לו את סמכותו כאמור, ולעניין חוזה – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ועדת המכרזים העורכת או המאשרת את ההליך לפי {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|חוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}}, שבמסגרתו נערכת ההתקשרות, בין במכרז ובין בהליך אחר, אף אם ההליך או חלק ממנו טעון אישור של גורם אחר;
{{ח:תתת|(2)}} גורם אחר שאינו ועדת המכרזים, אם הוסמך לערוך הליך לפי {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|חוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}}, במקום ועדת המכרזים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא תשתית חיונית“ – נושא המנוי {{ח:פנימי|תוספת|בטור א׳ לתוספת}}, הכולל תחום תשתית חיונית אחד או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון“ – הרשאה, ובכלל זה רישיון, זיכיון או היתר, שתחום הפעילות שלגביו היא נדרשת הוא תחום תשתית חיונית, וכן אישור הנדרש לפי דין או הסכם להעברת הרשאה כאמור לאחר, כולה או חלקה, ובכלל זה אישור הנדרש כאמור לצורך העברת שליטה או אמצעי שליטה בבעל ההרשאה, לעניין שיעור של 5% לפחות מאותו סוג של אמצעי שליטה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיקולי ריכוזיות כלל־משקית“ – כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(ד)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחום תשתית חיונית“ – תחום פעילות שבו נעשה שימוש בתשתית חיונית או במשאב ציבורי או שבמסגרתו מוענק שירות חיוני לציבור, המנוי {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳ לתוספת}}.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: שיקולי ריכוזיות כלל־משקית בהקצאת זכויות}}

{{ח:סעיף|3|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם ריכוזי“ – גורם המנוי ברשימת הגורמים הריכוזיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקצאת זכות“, לגורם ריכוזי – הקצאה של זכות כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לגורם ריכוזי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(א)(1) או (3)}} – הקצאת זכות בתחום תשתית חיונית;
{{ח:תתת|(2)}} לגורם ריכוזי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(א)(2)}} ואשר לא מתקיים בו תנאי אחר לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א)}} – הקצאת זכות בתחום תשתית חיונית נוסף על התחום שבו היקף הפעילות המצטבר עולה על מחצית מכלל הפעילות באותו תחום, ובלבד שהתחום הנוסף כלול בנושא תשתית חיונית שונה מנושא התשתית החיונית שבה כלול התחום שבו היקף הפעילות המצטבר עולה על השיעור האמור;
{{ח:תתת|(3)}} לכל גורם ריכוזי – הקצאת החזקה בשיעור משמעותי.
{{ח:תת}} לעניין הגדרה זו, אם נקבעו לגבי תחום תשתית חיונית מסוים, {{ח:פנימי|תוספת|בטור ג׳ לתוספת}}, היקף פעילות מזערי או הגבלה אחרת לעניין הקצאה, יראו כהקצאת זכות באותו תחום, לעניין פסקאות (1) ו־(2) להגדרה זו, רק הקצאה של זכות בהיקף הפעילות המזערי לפחות או בהתאם להגבלה האחרת, שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת|בטור ג׳ לתוספת}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|4|רשימת הגורמים הריכוזיים|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה לצמצום הריכוזיות תפרסם ברשומות {{ח:חיצוני|http://www.mof.gov.il/Committees/CentralizationDecreaseCommittee/gormim.pdf|ובאתר האינטרנט של משרד האוצר}} את רשימת הגורמים הריכוזיים שתכלול את מי שמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אחד מבין שני אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} גוף פיננסי משמעותי;
{{ח:תתתתת|(2)}} תאגיד ריאלי משמעותי;
{{ח:תתתתת|(3)}} גורם בעל השפעה בתחום השידורים או העיתונות הכתובה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא משתייך לקבוצת מחזיקים, ובלבד שהיא כוללת לפחות אחד מהמנויים בפסקת משנה (א);
{{ח:תתת|(2)}} היקף הפעילות המצטבר שלו או של קבוצת המחזיקים שאליה הוא משתייך, בתחום תשתית חיונית, עולה על מחצית מכלל הפעילות באותו תחום;
{{ח:תתת|(3)}} הוא או קבוצת המחזיקים שאליה הוא משתייך בעלי זכות בלפחות ארבעה תחומי תשתית חיונית, באמצעות לפחות עשרה רישיונות או חוזים.
{{ח:תת|(ב)}} נקבעו לגבי תחום תשתית חיונית מסוים, {{ח:פנימי|תוספת|בטור ג׳ לתוספת}}, היקף פעילות מזערי או הגבלה אחרת לעניין בעל הזכות באותו תחום תשתית חיונית, יראו כבעל זכות באותו תחום, לעניין סעיף זה, רק את מי שבבעלותו זכות בהיקף הפעילות המזערי לפחות או בהתאם להגבלה האחרת, שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת|בטור ג׳ לתוספת}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} רשימת הגורמים הריכוזיים לא תכלול את המדינה, תאגיד שהוקם בחוק או רשות מקומית, ולעניין קבוצת מחזיקים – לא יראו במדינה בעלת שליטה.
{{ח:תת|(ד)}} הוועדה לצמצום הריכוזיות תגבש את רשימת הגורמים הריכוזיים בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הממונה על התחרות יקבע את הגורמים הריכוזיים, בין השאר על פי מידע שימסרו לו המאסדרים;
{{ח:תתת|(2)}} המאסדרים יעמידו לרשות הממונה על התחרות את המידע הדרוש לו לשם קביעת הגורמים הריכוזיים ואת המידע הנדרש לשם בחינת קביעתו לפי פסקה (3);
{{ח:תתת|(3)}} הממונה על התחרות יבחן את קביעתו לפי פסקה (1), אחת לשנה;
{{ח:תתת|(4)}} הממונה על התחרות ימסור את רשימת הגורמים הריכוזיים שקבע לפי פסקה (1), וכל עדכון שלה, לוועדה לצמצום הריכוזיות.
{{ח:תת|(ה)}} רשימת הגורמים הריכוזיים תכלול את שם הגורם הריכוזי, התנאי לפי סעיף קטן (א) שבשלו הוא כלול ברשימה, תחום התשתית החיונית הנוגע לעניין, וכל פרט נוסף שיקבע שר האוצר, בהתייעצות עם הממונה על התחרות ובאישור הממשלה, ובלבד שהרשימה לא תכלול מידע שאין למסרו לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק חופש המידע}}, ורשאית הוועדה לצמצום הריכוזיות שלא לכלול ברשימה האמורה מידע שאין חובה למסרו לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(ב) לאותו חוק}}.
{{ח:תת|(ו)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף פיננסי משמעותי“ – גוף פיננסי המנוי ברשימת הגופים הפיננסיים המשמעותיים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גורם בעל השפעה בתחום השידורים או העיתונות הכתובה“ – אחד מהמנויים להלן:
{{ח:תתתת|(1)}} עיתון יומי המופץ במרבית רחבי המדינה וכן כל אדם שהוא המוציא לאור של עיתון כאמור;
{{ח:תתתת|(2)}} בעל זיכיון לשידורים או בעל רישיון לשידורים לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, התש״ן–1990}} ({{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} – חוק הרשות השנייה);
{{ח:תתתת|(3)}} משדר ערוץ ייעודי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 6א|בסעיף 6א לחוק התקשורת}}, המשדר שידורי חדשות או תכניות בענייני היום;
{{ח:תתתת|(4)}} מפיק חדשות עצמאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 6כ2|בסעיף 6כ2(א)(1) לחוק התקשורת}};
{{ח:תתתת|(5)}} משדר ערוץ נושאי בנושא חדשות לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות#סעיף 13|סעיף 13 לחוק הפצת שידורים}};
{{ח:תתתת|(6)}} בעל רישיון כללי לשידורי כבלים לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#פרק ב1|פרק ב׳1 לחוק התקשורת}};
{{ח:תתתת|(7)}} בעל רישיון לשידורי טלוויזיה באמצעות לוויין לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#פרק ב2|פרק ב׳2 לחוק התקשורת}};
{{ח:תתתת|(8)}} בעל רישיון כללי לשידורים באמצעות תחנות השידור הספרתיות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות|בחוק הפצת שידורים}};
{{ח:תתתת|(9)}} בעל רישיון לשידור ערוץ חדשות בין־לאומי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 6כ3|בסעיף 6כ3(א) לחוק התקשורת}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפצת שידורים“ – {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות, התשע״ב–2012}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קבוצת מחזיקים“ – תאגיד, השולט בתאגיד או תאגיד בשליטת מי מהם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד ריאלי משמעותי“ – תאגיד ריאלי המנוי ברשימת התאגידים הריאליים המשמעותיים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|רשימת הגורמים הריכוזיים פורסמה לאחרונה בי״פ תשפ״ד מס׳ 12198, עמ׳ 5146.}}

{{ח:סעיף|5|שיקולי ריכוזיות בהקצאת זכות לגורם ריכוזי}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ב), מאסדר רשאי שלא להקצות זכות לגורם ריכוזי, לאחר שמצא כי סביר שלא תיגרם פגיעה של ממש לתחום שבו מוקצית הזכות ולהסדרת התחום האמור בשל אי־ההקצאה.
{{ח:תת|(ב)}} מאסדר המבקש להקצות זכות לגורם ריכוזי לא יעשה כן, ובכלל זה לא יאפשר לגורם ריכוזי להשתתף בהליך ההקצאה של זכות כאמור ולא יקבע תנאים המאפשרים את הקצאת הזכות לגורם ריכוזי, אלא לאחר ששקל שיקולי ריכוזיות כלל־משקית, בהתייעצות עם הוועדה לצמצום הריכוזיות.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} מי שמוסמך לפי הדין החל על ההקצאה לקבוע כללים בעניינה, רשאי, בדרך הקבועה באותו דין, לאחר ששקל שיקולי ריכוזיות כלל־משקית, בהתייעצות עם הוועדה לצמצום הריכוזיות, לקבוע בכללים שיבטאו שיקולי ריכוזיות כלל־משקית, הוראות ותנאים לעניין הקצאת הזכות לגורם ריכוזי, ובכלל זה לאסור הקצאה כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} נקבעו כללים לפי פסקה (1), רשאי המאסדר להקצות זכות לגורם ריכוזי כאמור בסעיף קטן (ב), בהתאם לכללים, אף בלא התייעצות עם הוועדה לצמצום הריכוזיות; הקצה המאסדר זכות לגורם ריכוזי כאמור בסעיף קטן (ב), בהסתמך על הכללים, בלא התייעצות עם הוועדה לצמצום הריכוזיות, ידווח לה על כך.
{{ח:תתת|(3)}} מצאה הוועדה לצמצום הריכוזיות כי הקצאה כאמור בסעיף קטן (ב), שנערכה בלא התייעצות עמה, מצדיקה בחינה חוזרת של הכללים לפי סעיף קטן זה מטעמים של צמצום הריכוזיות, תודיע על כך למאסדר, ותקוים היוועצות חוזרת בעניין הכללים.
{{ח:תתת|(4)}} תקופת תוקפם של כללים לפי סעיף קטן זה לא תעלה על שלוש שנים או על תקופה קצרה יותר שתיקבע בהם בהתאם להוראת הוועדה לצמצום הריכוזיות.
{{ח:תת|(ד)}} המאסדר, מי שמוסמך לקבוע כללים כאמור בסעיף קטן (ג), גם אם אינו המאסדר, וכן הוועדה לצמצום הריכוזיות, ישקלו בהתאם להוראות סעיפים קטנים (א) עד (ג), נוסף על כל שיקול אחר שעליהם לשקול לפי דין לעניין ההקצאה, שיקולים של מניעת הרחבת הפעילות של גורם ריכוזי, בשים לב לתחומי הפעילות הנוגעים לעניין ובהתחשב בזיקה ביניהם.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה יחולו על אף האמור בכל דין, ובלבד שהפעלת הסמכות לפיהן תיעשה באופן שיבטיח כי לא תיגרם פגיעה משמעותית ברווחת הצרכנים.

{{ח:סעיף|6|פנייה לוועדה לצמצום הריכוזיות לקבלת חוות דעתה}}
{{ח:תת|(א)}} מאסדר המבקש להקצות זכות לגורם ריכוזי, יפנה לוועדה לצמצום הריכוזיות, בכתב, בצירוף נימוקים, לשם התייעצות לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב)}}, בעת גיבוש התנאים המאפשרים את ההקצאה כאמור או בשלב אחר מוקדם ככל האפשר.
{{ח:תת|(ב)}} פנה המאסדר לוועדה לצמצום הריכוזיות לפי סעיף קטן (א), תודיע לו הוועדה, בכתב, בתוך 20 ימים, אם בכוונתה לייעץ לו בעניין ההקצאה נושא פנייתו.
{{ח:תת|(ג)}} הודיעה הוועדה לצמצום הריכוזיות למאסדר, בתוך התקופה האמורה בסעיף קטן (ב), כי בכוונתה לייעץ לו, תמסור לו את חוות דעתה בעניין אותה הקצאה, בכתב, מוקדם ככל האפשר ולא יאוחר מתום 60 ימים מיום מסירת ההודעה כאמור; חוות דעת הוועדה תכלול מסקנות מנומקות של בדיקותיה וכן המלצות מנומקות.
{{ח:תת|(ד)}} הוועדה לצמצום הריכוזיות תפרסם את חוות דעתה לפי סעיף זה {{ח:חיצוני|http://www.mof.gov.il/Committees/Pages/CentralizationDecreaseCommittee.aspx|באתר האינטרנט של משרד האוצר}}, ובלבד שהמידע שיפורסם לא יכלול מידע שאין למסרו לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק חופש המידע}}, ורשאית הוועדה שלא לכלול בפרסום כאמור מידע שאין חובה למסרו לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(ב) לאותו חוק}}.
{{ח:תת|(ה)}} לא הודיעה הוועדה לצמצום הריכוזיות על כוונתה לייעץ למאסדר בתוך התקופה האמורה בסעיף קטן (ב) או הודיעה שאין בכוונתה לייעץ כאמור, או לא מסרה למאסדר את חוות דעתה בתוך התקופה האמורה בסעיף קטן (ג), ימשיך המאסדר לקיים את הליכי ההקצאה של הזכות ולפעול בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב)}}, גם בלא התייעצות עם הוועדה, או לפעול בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)}}, אלא אם כן מצא המאסדר, מנימוקים מיוחדים, אחרת.
{{ח:תת|(ו)}} קבע הדין החל על ההקצאה מועדים להליך ההקצאה, לא יבואו ימי ההמתנה של המאסדר להודעתה או לחוות דעתה של הוועדה לצמצום הריכוזיות לפי סעיף זה במניין הימים הקבוע בדין כאמור.

{{ח:סעיף|7|גיבוש חוות דעת הוועדה לצמצום הריכוזיות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה לצמצום הריכוזיות תגבש את חוות דעתה לעניין {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, לאחר ששקלה את נימוקי המאסדר לעניין זה, ורשאית היא לבקש את עמדותיהם של מאסדרים נוספים, ככל שהעניין נוגע לתחום אחריותם; היתה חוות הדעת בעניינו של גורם ריכוזי שהוא תאגיד שחל עליו {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות}}, תבקש הוועדה גם את עמדתה של רשות החברות הממשלתיות.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה לצמצום הריכוזיות רשאית לבקש ממאסדרים מידע הדרוש לה לצורך תפקידה לפי {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן זה}}, נוסף על רשימת הגורמים הריכוזיים שמסר לה הממונה על התחרות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ד)(4)}}; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לחייב את הממונה על התחרות למסור לוועדה כל מידע נוסף.

{{ח:סעיף|8|שיקולי ריכוזיות בהליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות}}}}
{{ח:תת|(א)}} רשות החברות הממשלתיות תתייעץ עם הוועדה לצמצום הריכוזיות בטרם תגבש הרשות את חוות דעתה לממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 11|סעיף 11(ב) לחוק החברות הממשלתיות}}, לעניין הצעה לאשר החלטה של חברה ממשלתית הכלולה ברשימת הגורמים הריכוזיים, שבלעדיה לא תוכל החברה הממשלתית לפעול בתחום תשתית חיונית נוסף.
{{ח:תת|(ב)}} רשות החברות הממשלתיות תתייעץ עם הוועדה לצמצום הריכוזיות בטרם תגבש את חוות הדעת או התזכיר מטעמה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ב|סעיף 59ב לחוק החברות הממשלתיות}}, לעניין האפשרות להקצות זכות לגורם ריכוזי במסגרת הפרטה ולעניין התנאים לכך; חוות דעתה של הוועדה תצורף לחוות הדעת או לתזכיר של רשות החברות הממשלתיות, ויראו בהחלטת ההפרטה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ב|סעיף 59ב לחוק החברות הממשלתיות}} שהתקבלה בהתאם להוראות סעיף קטן זה, כהחלטה שהתקבלה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}.
{{ח:תת|(ג)}} רשות החברות הממשלתיות תתייעץ עם הוועדה לצמצום הריכוזיות בטרם תגבש את עמדתה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ח|סעיף 59ח(א) לחוק החברות הממשלתיות}}, לעניין הכרזה בצו כי למדינה אינטרס חיוני כאמור בפסקה (4) להגדרה ”אינטרס חיוני“ {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ח|שבאותו סעיף}}, ואולם אם כללה חוות דעתה של הוועדה לפי סעיף קטן (ב) גם חוות דעת לעניין הכרזה בצו כי למדינה אינטרס חיוני כאמור, לא תידרש היוועצות נוספת לעניין זה, לפי הוראות סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ד)}} נקבע בצו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ח|סעיף 59ח לחוק החברות הממשלתיות}}, כי למדינה אינטרס חיוני כאמור בסעיף קטן (ג), לא יאשרו השרים העברת שליטה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ט|סעיף 59ט לחוק האמור}} או העברת אמצעי שליטה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59י|סעיף 59י(א)(1) לאותו חוק}}, אלא לאחר התייעצות עם הוועדה לצמצום הריכוזיות; בסעיף זה, ”השרים“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ז|בסעיף 59ז לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ה)}} בהפעלת סמכויותיהם לפי סעיף זה ישקלו רשות החברות הממשלתיות, השרים והוועדה לצמצום הריכוזיות שיקולי ריכוזיות כלל־משקית, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5(ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7}} יחולו לעניין זה, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|9|שיקולי ריכוזיות בהליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|חוק תאגידי מים וביוב}}}}
{{ח:תת|(א)}} מועצת הרשות תתייעץ עם הוועדה לצמצום הריכוזיות בטרם תגבש את חוות דעתה לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 74|סעיפים 74}} {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 75|ו־75(ג) לחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}}, לעניין האפשרות להעביר שליטה או אמצעי שליטה בחברה לגורם ריכוזי ולעניין התנאים לכך; חוות דעתה של הוועדה תצורף לחוות הדעת של מועצת הרשות, ויראו באישור הממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 74|הסעיפים האמורים}}, שהתקבל בהתאם להוראות סעיף קטן זה, כאישור שהתקבל לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}; בסעיף זה ”מועצת הרשות“ ו”חברה“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}}.
{{ח:תת|(ב)}} בהפעלת סמכויותיהן לפי סעיף זה ישקלו מועצת הרשות והוועדה לצמצום הריכוזיות שיקולי ריכוזיות כלל־משקית, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5(ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7}} יחולו לעניין זה, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: שיקולי תחרותיות ענפית בהקצאת זכויות}}

{{ח:סעיף|10|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳}}|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכות“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, לרבות רישיון הנדרש לתחום פעילות שאינו תחום תשתית חיונית, ובלבד שמחמת טבעה של הזכות, ערכה הכלכלי או הדין החל עליה, מספר הפועלים בענף שלגביו היא מוקצית מוגבל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשימת הזכויות“ – רשימת הזכויות שפרסם הממונה על התחרות לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}.

{{ח:סעיף|11|שיקולי תחרותיות בהקצאת זכות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בהקצאת זכות ובקביעת התנאים באותה זכות יביא המאסדר בחשבון, נוסף על כל שיקול אחר שעליו לשקול לפי דין לעניין ההקצאה, שיקולים של קידום התחרותיות הענפית.
{{ח:תת|(ב)}} היתה הזכות האמורה בסעיף קטן (א) כלולה ברשימת הזכויות, לא יקצה מאסדר את הזכות האמורה אלא לאחר ששקל שיקולים של קידום התחרותיות הענפית כאמור בסעיף קטן (א), בהתייעצות עם הממונה על התחרות.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} מי שמוסמך לפי הדין החל על ההקצאה לקבוע כללים בעניינה, רשאי, בדרך הקבועה באותו דין, לאחר ששקל שיקולי תחרותיות ענפית כאמור בסעיף קטן (א), לקבוע, בכללים, הוראות ותנאים לעניין הקצאת הזכות שיש בהם כדי לקדם את התחרותיות הענפית.
{{ח:תתת|(2)}} היתה הזכות האמורה בפסקה (1) רישיון המנוי ברשימת הזכויות, אשר מחמת טבעו, ערכו הכלכלי או הדין החל עליו, מוענק לחמישה מבקשים שונים לפחות, מדי שנה בשנה, ונקבעו הכללים לפי אותה פסקה בהתייעצות עם הממונה על התחרות, רשאי המאסדר להקצות את הזכות, אף בלא התייעצות עם הממונה לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תתת|(3)}} תקופת תוקפם של כללים לפי סעיף קטן זה תיקבע בהם בהתאם להוראת הממונה על התחרות, ובלבד שלא תעלה על חמש שנים.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה יחולו על אף האמור בכל דין.

{{ח:סעיף|12|פנייה לממונה על התחרות לקבלת חוות דעתו ועבודת הממונה|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מאסדר המבקש להקצות זכות הכלולה ברשימת הזכויות, יפנה לממונה על התחרות, בכתב, בצירוף נימוקים, לשם התייעצות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)}}, בעת גיבוש התנאים להקצאה כאמור או בשלב אחר מוקדם ככל האפשר; על פנייה כאמור יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב) עד (ו)}}, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב)}} – התקופה שבה יודיע הממונה על התחרות אם בכוונתו לייעץ למאסדר תהיה 30 ימים;
{{ח:תתת|(2)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ג)}} – התקופה למתן חוות דעתו של הממונה על התחרות לא תעלה על 90 ימים מיום מסירת ההודעה כאמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(ב)}} על עבודת הממונה על התחרות יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|13|רשימת הזכויות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} סבר הממונה על התחרות כי להקצאת זכות עשויה להיות השפעה משמעותית על התחרות, רשאי הוא לכלול את הזכות ברשימת הזכויות החייבות בהתייעצות עמו לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)}}; הממונה על התחרות לא יכלול זכות ברשימה לפי סעיף קטן זה, אלא לאחר שהודיע, בכתב, למאסדר הממונה לפי דין על הקצאת הזכות כאמור, על כוונתו לעשות כן, כדי לאפשר למאסדר להמציא את עמדתו בכתב, בתוך 30 ימים, אם ביקש זאת המאסדר.
{{ח:תת|(ב)}} רשימת הזכויות לפי סעיף קטן (א) וכל עדכון שלה יפורסמו ברשומות ובאתר האינטרנט של רשות התחרות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|רשימת הזכויות לפי חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות|רשימת הזכויות לפי חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות}} (י״פ תשפ״ג, 8564).}}

{{ח:סעיף|14|שיקולי תחרותיות ענפית בהליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות}}|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} רשות החברות הממשלתיות תשקול, נוסף על כל שיקול אחר שעליה לשקול לפי דין, שיקולים של קידום התחרותיות הענפית, בטרם תגבש את חוות הדעת או התזכיר מטעמה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ב|סעיף 59ב לחוק החברות הממשלתיות}}, לעניין האפשרות להקצות זכות במסגרת הפרטה ולעניין התנאים לכך; היתה הזכות כלולה ברשימת הזכויות, תתייעץ רשות החברות הממשלתיות עם הממונה על התחרות לעניין השיקולים האמורים; חוות דעתו של הממונה תצורף לחוות הדעת או לתזכיר של רשות החברות הממשלתיות, ויראו בהחלטת ההפרטה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ב|סעיף 59ב לחוק החברות הממשלתיות}} שהתקבלה בהתאם להוראות סעיף קטן זה, כהחלטה שהתקבלה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} רשות החברות הממשלתיות תתייעץ עם הממונה על הגבלים עסקיים, לעניין שיקולים של קידום התחרותיות הענפית, בטרם תגבש את עמדתה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ח|סעיף 59ח(א) לחוק החברות הממשלתיות}}, לעניין הכרזה בצו כי למדינה אינטרס חיוני כאמור בפסקה (4) להגדרה ”אינטרס חיוני“ {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ח|שבאותו סעיף}}, לגבי הקצאה של זכות הכלולה ברשימה הזכויות; ואולם אם כללה חוות דעתו של הממונה לפי סעיף קטן (א) גם חוות דעת לעניין הכרזה בצו כי למדינה אינטרס חיוני כאמור, לא תידרש היוועצות נוספת לעניין זה, לפי הוראות סעיף קטן זה.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|15|דיווח שנתי לממשלה ולכנסת}}
{{ח:ת}} הוועדה לצמצום הריכוזיות תדווח לממשלה, אחת לשנה, על הליכים שהתקיימו לפי {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳}} בהתייעצות עמה וכן על שיקולים ששקלה לשם גיבוש חוות דעתה באותה תקופה (בסעיף זה – הדיווח השנתי), ותעביר את הדיווח השנתי, לאחר הגשתו לממשלה, לוועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:סעיף|16|שינוי {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}}}
{{ח:ת}} הוועדה לצמצום הריכוזיות תביא לפני הממשלה, אחת לשנתיים, את חוות דעתה והמלצתה בדבר הצורך בתיקון {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}; הממשלה רשאית, לאחר שקיבלה את חוות דעתה והמלצתה של הוועדה, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לשנות, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}.

{{ח:סעיף|17|החלטת הממשלה לעניין ההגדרה ”חוזה“|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} הממשלה רשאית לפטור, בהחלטה, באישור ועדת הכספים של הכנסת, חברות ממשלתיות או תאגידים שהוקמו בחוק, מתחולת {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקה (2) להגדרה ”חוזה“ שבסעיף 2}}; החלטה כאמור יכול שתהיה לעניין חברות ממשלתיות מסוימות או תאגידים מסוימים שהוקמו בחוק או סוג של חברות או תאגידים כאמור, ויכול שתהיה לעניין התקשרות, דרך כלל, או לעניין התקשרות מסוימת או סוג של התקשרויות; החלטת הממשלה לפי סעיף זה החלה לעניין חברה ממשלתית או תאגיד שהוקם בחוק, תתקבל לאחר שהונחה לפני הממשלה חוות דעתם של רשות החברות הממשלתיות וכן של הממונה על התחרות ושל הוועדה לצמצום הריכוזיות בעניין האמור; החלטת הממשלה תפורסם באתר האינטרנט של משרד האוצר.

{{ח:סעיף|18|דין הארכת תוקפה של זכות}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”הארכת תוקפה“, של זכות – הארכת תוקף רישיון או חוזה, או חידושם, או כל הליך אחר אף אם כינויו שונה, המאפשרים למחזיק בזכות לפעול תקופה נוספת על פיהם.
{{ח:תת|(ב)}} דין הארכת תוקפה של זכות כדין הקצאת זכות, ויחולו עליה הוראות {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳}} או {{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳ לפרק זה}}, לפי העניין, בהתקיים שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המחזיק בזכות שלגביה מבוקשת הארכת התוקף מחזיק בה תקופה העולה על עשר שנים, בין שנקבעה בהקצאה בודדת ובין שנצברה בכמה הקצאות;
{{ח:תתת|(2)}} הקצאת הזכות או הארכה קודמת של תוקפה לא נבחנו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}}, בעשר השנים שקדמו להארכת התוקף המבוקשת.
{{ח:תת|(ג)}} מאסדר הדן בבקשה להארכת תוקפה של זכות ישקול, בין מכלול השיקולים, את מאפייני ההליך להארכת תוקפה של הזכות הנדונה ונסיבותיו.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} לא יחולו על הארכת תוקפה של זכות שבהחזקת גורם ריכוזי הכלול ברשימת הגורמים הריכוזיים בשל כך שמתקיימת בו הוראת {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א)(2)}}, ובלבד שמתקיימת בו הוראת {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א)(2)}} בנושא תשתית חיונית אחד בלבד, ולא מתקיים בו תנאי אחר לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א)}}.
{{ח:תת|(ה)}} לעניין {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} יראו החלטה של מאסדר בבקשתו של בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו|חוק הרשות השנייה}}, לקבל רישיון לשידורי טלוויזיה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו#סעיף 71ד|סעיף 71ד}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו#סעיף 71ה|או 71ה לחוק האמור}}, כהארכת תוקפה של זכותו של בעל הזיכיון לשידורי טלוויזיה.

{{ח:סעיף|19|{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} שנה מיום פרסומו של חוק זה (בסעיף זה – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} יחולו על הליכי הקצאה של זכות שיחלו ביום התחילה ואילך.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} לעניין שיקולי ריכוזיות כלל־משקית כאמור {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|בסימן ב׳}} יחולו על הליכי הקצאה של זכות בחברה שהופרטה, שהחלו ביום פרסומו של חוק זה; בסעיף קטן זה, ”הקצאה של זכות בחברה שהופרטה“ – מתן אישור להעברת שליטה או אמצעי שליטה, כאמור בהגדרה ”החזקה בשיעור משמעותי“ או {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(ד)}}, והכל גם אם הצו לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ח|סעיף 59ח(א) לחוק החברות הממשלתיות}}, שבו נקבע כי למדינה אינטרס חיוני כאמור בפסקה (4) להגדרה ”אינטרס חיוני“ {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ח|שבאותו סעיף}}, הוצא לפני יום פרסומו של חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} יחולו על הליכי הארכת תוקפה של זכות החל מתום שלוש שנים מיום התחילה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הגבלת השליטה בחברות במבנה פירמידלי}}

{{ח:סעיף|20|פרשנות {{ח:פנימי|פרק ג|לפרק ג׳}}}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברת שכבה“ – חברה או חברת חוץ שהן תאגיד מדווח, למעט חברה או חברת חוץ שאין אינטרס ציבורי לסווג אותה כחברת שכבה והיא מסוג שקבעו שר המשפטים ושר האוצר, בהתייעצות עם רשות ניירות ערך ובאישור ועדת הכספים של הכנסת; לעניין זה יראו חברת איגרות חוב שהיא תאגיד מדווח כחברת שכבה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברת שכבה ראשונה“ – חברת שכבה הנשלטת בידי אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} בעל שליטה שאינו חברת שכבה;
{{ח:תתתת|(2)}} בעל שליטה שהוא חברת שכבה שאינה נשלטת בידי בעל שליטה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברת שכבה שנייה“ – חברת שכבה הנשלטת בידי חברת שכבה ראשונה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכונס הרשמי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 8א|בפקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}; לעניין {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, לחברת שכבה המחזיקה אמצעי שליטה בחברת שכבה אחרת ייוחסו גם החזקות באמצעי שליטה בחברת השכבה האחרת בידי מי שהוא בעל השליטה הן בחברת השכבה המחזיקה והן בחברת השכבה האחרת, והכול בהתאם להוראות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}}, ככל שנקבעו.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מונח אחר {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} תהיה המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, אלא אם כן נקבע במפורש אחרת.

{{ח:סעיף|21|איסור על חברת שכבה שנייה לשלוט בחברת שכבה אחרת}}
{{ח:ת}} לא תשלוט חברת שכבה שנייה בחברת שכבה אחרת.

{{ח:סעיף|22|סמכות לגבי חברת שכבה השולטת שליטה אסורה בחברת שכבה אחרת}}
{{ח:תת|(א)}} שלטה חברת שכבה בחברת שכבה אחרת בניגוד להוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, ימנה בית המשפט המחוזי, לפי בקשה כאמור בסעיף קטן (ב), נאמן מטעם בית המשפט, אשר יוקנו לו אמצעי השליטה בחברת השכבה האחרת המוחזקים בניגוד להוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} לצורך מכירתם.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה למינוי נאמן לפי סעיף קטן (א) תוגש לבית המשפט בידי הכונס הרשמי, ויכול שתוגש בידי בעל מניה או נושא משרה בחברת השכבה הנשלטת בניגוד להוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}; הוגשה הבקשה בידי בעל מניה או נושא משרה כאמור, יהיה הכונס הרשמי צד להליך; בפעולותיו לפי סעיף קטן זה יפעל הכונס הרשמי בהתייעצות עם רשות ניירות ערך.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט ימנה לנאמן לפי סעיף זה עורך דין או רואה חשבון, ואולם הוא רשאי, בנסיבות מיוחדות, בהמלצת הכונס הרשמי, למנות לנאמן אדם בעל הכשרה מקצועית אחרת, הדרושה, לדעת בית המשפט, למילוי התפקיד.
{{ח:תת|(ד)}} לא ימנה בית המשפט לנאמן אדם שקשריו עם אחת מחברות השכבה האמורות בסעיף קטן (א), מעמדו בחברה כאמור או כלפיה או עיסוקיו האחרים, עלולים ליצור ניגוד עניינים עם מילוי תפקידו כנאמן.
{{ח:תת|(ה)}} נאמן שמונה לפי סעיף זה יפעל בכל הנוגע לשימוש בזכויות הנובעות מאמצעי השליטה ולמכירתם לפי הנחיות בית המשפט, ולא יהיה רשאי לקבל הוראות בעניין זה ממי שהחזיק באמצעי השליטה בניגוד להוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} או מכל גורם אחר; הנאמן רשאי לבקש מבית המשפט להורות, בין השאר –
{{ח:תתת|(1)}} כי הצבעה מכוח אמצעי השליטה שהוחזקו בניגוד להוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, שנערכה לפני מינוי הנאמן, לא תובא במניין הקולות באותה הצבעה;
{{ח:תתת|(2)}} על ביטול מינויו של דירקטור שנגרם בידי אדם שהחזיק באמצעי השליטה האמורים;
{{ח:תתת|(3)}} על ביטול עסקה או התקשרות של חברת השכבה הנשלטת בניגוד להוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, עם בעל השליטה בה או עם אדם אחר שלבעל השליטה יש בה עניין אישי, אם ביצוע העסקה או ההתקשרות טרם הושלם בידי שני הצדדים, והכול בתנאים שיקבע בית המשפט;
{{ח:תתת|(4)}} על ביטול של חלוקת דיבידנד שנערכה לפני מינוי הנאמן אם נעשתה שלא לטובת החברה, והכל בתנאים שיקבע בית המשפט.
{{ח:תת|(ו)}} בית המשפט יקבע את תפקידי הנאמן וסמכויותיו, ככל שלא נקבעו לפי סעיף זה, וכן חובות דיווח של הנאמן לבית המשפט, אחת לשנה לכל הפחות, לגבי פעילותו כאמור בסעיף קטן (ה).
{{ח:תת|(ז)}} חברות השכבה האמורות בסעיף קטן (א) ונושאי משרה בהן יסייעו לנאמן ככל הנדרש לשם ביצוע תפקידיו לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ח)}} בית המשפט יקבע את שכרו של הנאמן, שישולם מתוך תמורת המכירה של אמצעי השליטה או בדרך אחרת שיקבע בית המשפט.
{{ח:תת|(ט)}} מצא בית המשפט, מנימוקים שיירשמו, כי מינוי נאמן לפי סעיף זה אינו אפשרי או אינו מתאים בנסיבות העניין, רשאי הוא להורות כי אמצעי השליטה המוחזקים בניגוד להוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} לא יקנו זכויות כלשהן (בסעיף קטן זה – אמצעי שליטה רדומים), כל עוד אמצעי השליטה הרדומים מוחזקים כאמור.
{{ח:תת|(י)}} שלטה חברת שכבה בחברת שכבה אחרת בניגוד להוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, וכל עוד לא מינה בית המשפט נאמן לפי הוראות סעיפים קטנים (א) עד (ד) או החליט כאמור בסעיף קטן (ט), לא יקנו אמצעי השליטה בחברת השכבה האחרת המוחזקים בידיה זכויות הצבעה כלשהן באסיפה הכללית של חברת השכבה האחרת.
{{ח:תת|(יא)}} בתום ארבע שנים ממועד מינוי הנאמן לפי סעיף זה, יגיש הנאמן לבית המשפט דיווח המפרט את כלל פעילותו בכל הנוגע לשימוש בזכויות הנובעות מאמצעי השליטה ולמכירתם לפי הנחיות בית המשפט; בית המשפט רשאי לקבוע הוראות נוספות ומועדים בכל הנוגע למכירת אמצעי השליטה, לרבות לעניין זהות הנאמן.

{{ח:סעיף|23|תקנות לעניין ההגדרה ”שליטה“}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ושר האוצר, בהתייעצות עם רשות ניירות ערך ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאים לקבוע, לעניין ההגדרה ”שליטה“ {{ח:פנימי|סעיף 20|שבסעיף 20(א)}}, הוראות בדבר ייחוס החזקות באמצעי שליטה בחברת שכבה, ובכלל זה הוראות בדבר אופן ייחוס ההחזקות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (סוג של חברה שאינה חברת שכבה והוראות לעניין ייחוס שליטה)|תקנות לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (סוג של חברה שאינה חברת שכבה והוראות לעניין ייחוס שליטה), התשע״ד–2014}}.}}

{{ח:סעיף|24|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}}.}}

{{ח:סעיף|25|{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} – תחילה, הוראות מעבר והחלה על שותפויות}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף להוראות סעיפים קטנים (ב) עד (ט), תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} ביום פרסומו של חוק זה (בסעיף זה – יום הפרסום).
{{ח:תת|(ב)}} תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24 לחוק זה}} 30 ימים מיום הפרסום.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21}} –
{{ח:תתת|(1)}} חברה שהיתה ביום הפרסום חברת שכבה שנייה, וכל עוד היא חברה כאמור, רשאית להמשיך לשלוט בחברת שכבה אחרת עד תום שש שנים מיום הפרסום, אם שלטה בה לפני יום הפרסום (בסעיף זה – חברת שכבה אחרת);
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), חברת שכבה אחרת רשאית להמשיך לשלוט בחברת שכבה נוספת רק עד תום ארבע שנים מיום הפרסום אם שלטה בה לפני יום הפרסום.
{{ח:תת|(ד)}} בתקופה שתחילתה שישה חודשים מיום הפרסום (בסעיף קטן זה – יום התחילה) ועד תום התקופות הקבועות בסעיף קטן (ג), יחולו על חברת שכבה אחרת הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רוב חברי הדירקטוריון יהיו דירקטורים בלתי תלויים;
{{ח:תתת|(2)}} מספר הדירקטורים החיצוניים המזערי יהיה מחצית ממספר חברי הדירקטוריון, לאחר שהופחת ממנה אחד, בעיגול כלפי מעלה, ולא פחות משניים; על מינוי הדירקטורים החיצוניים יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#תוספת 1 פרט 7|פרט 7 לתוספת הראשונה בחוק החברות}}; שר המשפטים, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע מספר דירקטורים חיצוניים מזערי נמוך יותר לעניין סוגי חברות שכבה אחרת, ובלבד שלא יפחת משליש ממספר חברי הדירקטוריון;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (הקלות לעניין מספר הדירקטורים החיצוניים)|תקנות לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (הקלות לעניין מספר הדירקטורים החיצוניים), התשע״ד–2014}}.}}
{{ח:תתת|(3)}} דירקטורים חיצוניים שמינוים נדרש לפי סעיף קטן זה ימונו בחברה ציבורית על ידי אסיפה כללית שתכונס לא יאוחר מתום שלושה חודשים מיום התחילה; ואולם דירקטור חיצוני שכיהן ערב יום התחילה ימשיך לכהן עד תום תקופת כהונתו, והוא יבוא במניין הדירקטורים שמינוים נדרש לפי הוראות פסקה (2), ובלבד שעל מינויו לתקופה נוספת יחולו הוראות סעיף קטן זה;
{{ח:תתת|(4)}} חדלה חברה להיות חברת שכבה אחרת, ימשיכו הדירקטורים החיצוניים המכהנים בה לפי הוראות פסקה (2) לכהן עד תום תקופת כהונתם לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 245|סעיף 245 לחוק החברות}}.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} הפרה חברת שכבה אחרת את החובה למנות דירקטורים חיצוניים או דירקטורים בלתי תלויים שמינוים נדרש לפי סעיף קטן (ד) במשך למעלה מתשעים ימים, ולעניין דירקטורים חיצוניים ראשונים כאמור בסעיף קטן (ד)(3) – במשך למעלה מתשעים ימים מהמועד האחרון לכינוס אסיפה כללית לפי אותו סעיף קטן, רשאית רשות ניירות ערך להטיל עליה עיצום כספי בסכום הבסיסי, והכול אלא אם כן ההפרה נובעת מהעדר הרוב הדרוש למינוי באסיפה הכללית; לעניין זה, ”הסכום הבסיסי“ – הסכום הקבוע לגבי אותה חברה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#תוספת 6 פרט 1|בפרט 1 לתוספת השישית לחוק ניירות ערך}}.
{{ח:תתת|(2)}} על עיצום כספי לפי סעיף קטן זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 363ב|סעיפים 363ב}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 363ג|ו־363ג לחוק החברות}}.
{{ח:תת|(ו)}} בתקופה שתחילתה שלושים ימים מיום הפרסום ועד תום התקופות הקבועות בסעיף קטן (ג), לפי העניין, הסדר שחברת שכבה עשתה לקיום הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, יחייב את החברה ואת כל בעלי המניות או בעלי ניירות הערך הניתנים להמרה או למימוש למניות או את כל מחזיקי אגרות החוב, לפי העניין, גם אם לא התקבלה הסכמה כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 350|בסעיף 350(ט) לחוק החברות}}, ובלבד שמתקיים האמור בסעיף קטן (ז) או (ח); הוראות סעיף קטן זה וסעיפים קטנים (ז) ו־(ח) יחולו על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 350|סעיף 350(ט) לחוק החברות}}.
{{ח:תת|(ז)|(1)}} הוראות סעיף קטן (ו) יחולו על הסדר שעניינו הצעה לרכישת כלל המניות בחברת שכבה, שאינן מוחזקות בידי בעל השליטה, בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דירקטוריון החברה שאת מניותיה מוצע לרכוש יחווה את דעתו בדבר הוגנות ההסדר המוצע; הדירקטוריון יגלה גם כל עניין אישי שיש לכל אחד מהדירקטורים בהסדר המוצע או הנובע ממנו;
{{ח:תתתת|(ב)}} בעלי מניות המחזיקים יותר מחמישים אחוזים מהמניות שאינן מוחזקות בידי מי שיש לו עניין אישי בקבלת ההצעה הסכימו להסדר;
{{ח:תתתת|(ג)}} בית המשפט אישר את ההסדר לאחר ששוכנע, בין השאר על יסוד הערכת שווי החברה שהגיש מומחה מטעמו או מטעם הצדדים הנוגעים לעניין, כי ההסדר הוגן וצודק ביחס לבעלי מניות שלא הסכימו לו, ובכלל זה כי התמורה שהוצעה בעבור המניות משקפת את שווין ההוגן.
{{ח:תתת|(2)}} בחברה שניירות ערך שלה הניתנים להמרה או למימוש למניות של אותה חברה רשומים למסחר בבורסה, לא יאושר הסדר כאמור בפסקה (1), אלא אם כן הוא כולל רכישה של כלל ניירות הערך כאמור שאינם מוחזקים בידי בעל השליטה, ויחולו לעניין זה הוראות פסקה (1)(א) ו־(ב), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ח)}} הוראות סעיף קטן (ו) יחולו על הסדר שעניינו פדיון מוקדם של כלל איגרות החוב מסדרה או מסדרות שהנפיקה החברה, אם בית המשפט אישר את ההסדר לאחר ששוכנע כי ההסדר הוגן וצודק ביחס לכל סוג איגרות חוב, ובכלל זה שהתמורה בעבור איגרות החוב משקפת את שווין ההוגן; לעניין זה, ”שווי הוגן“ – הגבוה מבין אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שווי השוק של יתרת איגרות החוב שבידי הציבור, על פי מחיר הנעילה הממוצע של איגרות החוב בשלושים ימי המסחר שקדמו למועד קבלת החלטת הדירקטוריון בדבר הפדיון המוקדם;
{{ח:תתת|(2)}} הערך המתואם של איגרות החוב, שייקבע לפי סכום הערך הנקוב של איגרות החוב בתוספת הפרשי הצמדה וריבית שנצברו עד ליום התשלום בפועל בהתאם לתנאי איגרות החוב;
{{ח:תת}} ואולם בית המשפט רשאי, מנימוקים מיוחדים שיירשמו, לקבוע שווי גבוה יותר לאחר ששוכנע, בין השאר וככל הנדרש על יסוד הערכת שווי החברה שהגיש מומחה מטעמו או מטעם הצדדים הנוגעים לעניין, כי התקיימו נסיבות מיוחדות שבשלן השווי כאמור אינו משקף את שווי איגרות החוב.
{{ח:תת|(ט)}} שר המשפטים ושר האוצר, בהתייעצות עם רשות ניירות ערך ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאים לקבוע כי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} החלות לעניין חברת שכבה, יחולו גם לעניין שותפות המציעה יחידת השתתפות לציבור כפי שיקבעו, ותחילתו של {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} לעניין שותפויות תהיה ביום כניסתן לתוקף של תקנות לפי סעיף קטן זה.

{{ח:סעיף|26|הוראות לעניין מגבלות אשראי|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר או מי שהוא הסמיך לעניין זה ונגיד בנק ישראל או מי שהוא הסמיך לעניין זה יקבעו הוראות לעניין מגבלות על אשראי שיינתן לתאגיד או לקבוצה עסקית בידי גופים פיננסיים, במצטבר, בהתחשב בין השאר בחבות של כל תאגיד או בסך החבות של הקבוצה העסקית, לפי העניין; בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קבוצה עסקית“ – בעל שליטה והחברות בשליטתו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף פיננסי“ – גוף מוסדי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}, תאגיד בנקאי ותאגיד עזר כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}}, ובעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36ט|בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי)}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר ונגיד בנק ישראל רשאים לקבוע כי הוראות לפי סעיף קטן (א) יחולו גם על קבוצות לווים ועל חברות קשורות שמתקיימים בהם תנאים כפי שיקבעו.

{{ח:סעיף|27|הוראות ראשונות לעניין מגבלות אשראי}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הוראות ראשונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}} ייקבעו בתוך שנה מיום פרסומו של חוק זה.
{{ח:תתת|(2)}} שר האוצר ונגיד בנק ישראל, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאים להאריך את התקופה לקביעת הוראות ראשונות בתקופה אחת נוספת של שנה.
{{ח:תת|(ב)}} מיום פרסומו של חוק זה ועד למועד קביעת ההוראות כאמור בסעיף קטן (א), ידווחו שר האוצר ונגיד בנק ישראל לוועדת הכספים של הכנסת, אחת לשלושה חודשים, על ההתקדמות בגיבושן.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הפרדה בין תאגידים ריאליים משמעותיים ובין גופים פיננסיים משמעותיים}}

{{ח:סעיף|28|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}|תיקון: תשע״ו, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“ ו”שליטה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף פיננסי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} גוף מוסדי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:תתת|(2)}} חברה שייעודה הנפקת מוצרי מדדים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הסדרת העיסוק}};
{{ח:תתת|(3)}} מנהל קרן להשקעות משותפות בנאמנות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תתת|(4)}} מנהל תיקים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הסדרת העיסוק}};
{{ח:תתת|(5)}} בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36ט|בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:תתת|(6)}} תאגיד בנקאי ותאגיד עזר כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:תתת|(6א)}} חברת תשלומים כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ״ג–2023}};
{{ח:תתת|(7)}} גוף אחר המספק שירותים פיננסיים, שקבע שר האוצר בהסכמת נגיד בנק ישראל, בהתייעצות עם יושב ראש רשות ניירות ערך ובאישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו תקנות לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (גוף פיננסי), התשפ״א–2020, לפיהן תאגיד הרשום במרשם החתמים כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 2|בתקנה 2 לתקנות ניירות ערך (חיתום), התשס״ז–2007}}, הוא גוף פיננסי.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על שוק ההון“ – הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד ריאלי“ – תאגיד שאינו גוף פיננסי.

{{ח:סעיף|29|רשימת הגופים הפיננסיים המשמעותיים|תיקון: תשפ״ג, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה לצמצום הריכוזיות תפרסם ברשומות {{ח:חיצוני|http://www.mof.gov.il/Committees/CentralizationDecreaseCommittee/finance.pdf|ובאתר האינטרנט של משרד האוצר}} את רשימת הגופים הפיננסיים המשמעותיים, שתכלול גופים פיננסיים שמתקיים בהם אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שווי כלל נכסיו של הגוף הפיננסי עולה על 40 מיליארד שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2024, 44,431,235,204.75 ש״ח)}}; לעניין זה יחושב שווי כלל הנכסים של גוף פיננסי כשווי כלל הנכסים שלו ושל כל הגופים הפיננסיים שבשליטתו ושבשליטת השולט בו, ולעניין השולט יחד עם אחרים – ייוחס שווי כלל הנכסים כאמור לכל אחד ואחד מהשולטים בנפרד; לעניין פסקה זו לא יראו במדינה בעלת שליטה;
{{ח:תתת|(2)}} הוועדה לצמצום הריכוזיות תפרסם ברשומות {{ח:חיצוני|http://www.mof.gov.il/Committees/CentralizationDecreaseCommittee/finance.pdf|ובאתר האינטרנט של משרד האוצר}} את רשימת הגופים הפיננסיים המשמעותיים, שתכלול גופים פיננסיים ששווי כלל הנכסים של כל אחד מהם עולה על 40 מיליארד שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 45,996,907,302.44 ש״ח)}}; לעניין זה יחושב שווי כלל הנכסים של גוף פיננסי כשווי כלל הנכסים שלו ושל כל הגופים הפיננסיים שבשליטתו ושבשליטת השולט בו, ולעניין השולט יחד עם אחרים – ייוחס שווי כלל הנכסים כאמור לכל אחד ואחד מהשולטים בנפרד; לעניין פסקה זו {{ח:הערה|[צ״ל: סעיף קטן זה]}} לא יראו במדינה בעלת שליטה.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה לצמצום הריכוזיות תגבש את רשימת הגופים הפיננסיים המשמעותיים לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} קביעת הגופים הפיננסיים שמתקיים בהם האמור בסעיף קטן (א)(1) תיעשה בידי הממונה על שוק ההון, המפקח על הבנקים ויושב ראש רשות ניירות ערך;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} =הממונה על שוק ההון, המפקח על הבנקים ויושב ראש רשות ניירות ערך ימסרו את רשימת הגופים הפיננסיים שקבעו לפי פסקה (1), וכל עדכון שלה, לוועדה לצמצום הריכוזיות.
{{ח:תת|(ג)}} רשימת הגופים הפיננסיים המשמעותיים תכלול את שם הגוף הפיננסי והשולט בו.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”שווי כלל הנכסים“, של גוף פיננסי – שווי כלל הנכסים של הגוף הפיננסי והנכסים המנוהלים על ידו, לרבות הנכסים המנוהלים על ידו בעבור גופים פיננסיים אחרים, ולגבי תאגיד בנקאי – שווי כלל הנכסים כפי שמופיע במאזן התאגיד הבנקאי בדוח הכספי האחרון שנערך על בסיס מאוחד, ובלבד שבכלל הנכסים כאמור של גוף פיננסי מסוים לא יימנה אותו נכס יותר מפעם אחת; לעניין זה שווי כלל הנכסים לעניין גוף פיננסי מסוים יחושב לפי הוראות שהורה הגורם המפקח לפי דין על פעילותו של אותו גוף פיננסי.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|רשימת הגופים הפיננסיים המשמעותיים פורסמה לאחרונה בי״פ תשפ״ד מס׳ 12216, עמ׳ 6124.}}

{{ח:סעיף|30|רשימת התאגידים הריאליים המשמעותיים|תיקון: תשע״ט, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה לצמצום הריכוזיות תפרסם ברשומות {{ח:חיצוני|http://www.mof.gov.il/Committees/CentralizationDecreaseCommittee/taagidim.pdf|ובאתר האינטרנט של משרד האוצר}} את רשימת התאגידים הריאליים המשמעותיים, שתכלול תאגידים ריאליים שמתקיים בהם אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מחזור המכירות הקובע של התאגיד הריאלי עולה על 6 מיליארד שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 6,899,536,095.35 ש״ח)}}, או על 2 מיליארד שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 2,299,845,365.11 ש״ח)}} בשוקי מונופולין; לעניין זה מחזור המכירות של תאגיד ריאלי יחושב כסך מחזור המכירות שלו, של השולט בו ושל כל התאגידים הריאליים שבשליטתו ושבשליטת השולט בו, ולעניין השולט יחד עם אחרים – ייוחס כל מחזור המכירות כאמור לכל אחד ואחד מהשולטים בנפרד; בפסקה זו, ”שוק מונופולין“ – שוק שבו התאגיד הריאלי, השולט בו או תאגיד ריאלי שבשליטתו או שבשליטת השולט בו הוכרז כבעל מונופולין לפי {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית#סעיף 26|סעיף 26 לחוק התחרות הכלכלית}}, ובלבד שמחזור המכירות של מי שהוכרז כבעל מונופולין כאמור באותו שוק עולה על 300 מיליון שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 344,976,804.77 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} האשראי הקובע של התאגיד הריאלי עולה על 6 מיליארד שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 6,899,536,095.35 ש״ח)}}; לעניין זה האשראי הקובע של תאגיד ריאלי יחושב כסך האשראי הקובע שלו, של השולט בו ושל כל התאגידים הריאליים שבשליטתו ושבשליטת השולט בו, ולעניין השולט יחד עם אחרים – ייוחס סך האשראי הקובע כאמור לכל אחד ואחד מהשולטים בנפרד.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף קטן (א) לא יראו במדינה בעלת שליטה.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה לצמצום הריכוזיות תגבש את רשימת התאגידים הריאליים המשמעותיים לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)|(א)}} קביעת התאגידים הריאליים שמתקיים בהם האמור בסעיף קטן (א)(1), תיעשה בידי הממונה על התחרות, בין השאר, על פי מידע שימסרו לו הגופים המפקחים לפי דין על תחום פעילותם של התאגידים הריאליים, ככל שישנם, ועל פי מידע שיימסר לו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42}}; הגופים המפקחים יעמידו לרשות הממונה על התחרות את המידע הדרוש לו לשם קביעה כאמור.
{{ח:תתתת|(ב)}} מצא הממונה על שוק ההון, המפקח על הבנקים או יושב ראש רשות ניירות ערך כי התנאי האמור בסעיף קטן (א)(1), מתקיים בתאגיד ריאלי שהוא, השולט בו או המחזיק ביותר מחמישה אחוזים מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו, מחזיק אמצעי שליטה או שולט בגוף פיננסי, לפי העניין, שבפיקוחו, המנוי ברשימת הגופים הפיננסיים המשמעותיים, או מבקש להחזיק אמצעי שליטה או לשלוט בגוף פיננסי כאמור, לפי העניין, יודיע על כך לממונה על התחרות.
{{ח:תתתת|(ג)}} הממונה על התחרות ימסור את רשימת התאגידים שקבע כאמור וכל עדכון שלה לוועדה לצמצום הריכוזיות.
{{ח:תתת|(2)}} קביעת התאגידים הריאליים שמתקיים בהם האמור בסעיף קטן (א)(2) תיעשה באחת מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בידי הוועדה לצמצום הריכוזיות – בדרך כמפורט להלן:
{{ח:תתתתת|(1)}} היה לוועדה לצמצום הריכוזיות יסוד סביר להניח כי בתאגיד ריאלי מסוים עשוי להתקיים התנאי האמור בסעיף קטן (א)(2), תפנה לתאגיד הריאלי או לשולט בו בדרישה לקבל תצהיר לעניין התקיימות התנאי האמור;
{{ח:תתתתת|(2)}} פנתה הוועדה לצמצום הריכוזיות כאמור בפסקת משנה (1), ימסור לה התאגיד הריאלי או השולט בו, לפי העניין, תצהיר שבו יציין אם מתקיים בתאגיד הריאלי התנאי האמור בסעיף קטן (א)(2), בצירוף אישור מאת רואה חשבון;
{{ח:תתתתת|(3)}} הצהיר התאגיד הריאלי או השולט בו כי מתקיים בתאגיד הריאלי התנאי האמור בסעיף קטן (א)(2), תקבע אותו הוועדה לצמצום הריכוזיות כתאגיד ריאלי משמעותי;
{{ח:תתתת|(ב)}} בידי הממונה על שוק ההון, המפקח על הבנקים או יושב ראש רשות ניירות ערך – אם מצא כי התנאי האמור בסעיף קטן (א)(2), מתקיים בתאגיד ריאלי שהוא, השולט בו או המחזיק ביותר מחמישה אחוזים מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו, מחזיק אמצעי שליטה או שולט בגוף פיננסי, לפי העניין, שבפיקוחו, המנוי ברשימת הגופים הפיננסיים המשמעותיים, או מבקש להחזיק אמצעי שליטה או לשלוט בגוף פיננסי כאמור, לפי העניין; מצא הממונה על שוק ההון, המפקח על הבנקים או יושב ראש רשות ניירות ערך כי מתקיים התנאי כאמור, יודיע על כך לוועדה לצמצום הריכוזיות.
{{ח:תת|(ד)}} רשימת התאגידים הריאליים המשמעותיים תכלול את שם התאגיד הריאלי והשולט בו.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אשראי“ – אשראי שקיבל אדם מגוף פיננסי בישראל או מתאגיד בישראל שבשליטת גוף פיננסי כאמור וכן איגרות חוב שהנפיק אדם בישראל לרבות באמצעות תאגיד שבשליטתו, למעט אשראי שקיבל או איגרות חוב שהנפיק לצורך אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} רכישת שליטה בגוף פיננסי, או רכישת אמצעי שליטה נוספים בגוף הפיננסי לאחר רכישת השליטה בו;
{{ח:תתתת|(2)}} רכישת פעילות של גוף פיננסי;
{{ח:תתתת|(3)}} מימון מיזם ציבורי בשיתוף המגזר הפרטי, המבוצע בישראל, שלהסכם המימון שלו ניתן אישור הגורם הציבורי האחראי על המיזם; לעניין זה, ”גורם ציבורי“ – הממשלה או חברה ממשלתית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות}}, המשמשת זרוע לביצוע המיזם הציבורי על פי החלטת הממשלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אשראי קובע“ – יתרת האשראי שאדם חב בו בסוף שנת הכספים הקודמת בהתאם לדרך החישוב שתורה הוועדה לצמצום הריכוזיות, ולגבי תאגיד שערך דוח כספי שנתי לגבי אותה שנת כספים – יתרת האשראי נטו המופיעה במאזן שבאותו דוח, ולעניין זה יראו אשראי נטו כאשראי המופיע במאזן בניכוי מזומנים, שווי מזומנים ופיקדונות בתאגידים בנקאיים; ואולם אם שוכנעה הוועדה לצמצום הריכוזיות כי יתרת האשראי בשנת הכספים הקודמת אינה מייצגת את פעילותו של אותו אדם – יתרת האשראי כאמור בסוף אחת משתי שנות הכספים שקדמו לשנת הכספים הקודמת או ממוצע יתרות האשראי כאמור של שלוש השנים האמורות, לפי קביעת הוועדה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזור מכירות קובע“ – סכום התקבולים מכל מקור וסוג שהתקבלו בישראל בשנת הכספים הקודמת, בהתאם לדוח הכספי השנתי שנערך לגבי אותה שנה, ואם לא נערך דוח כאמור – בהתאם לדרך החישוב שיורה הממונה על התחרות; ואולם אם שוכנע הממונה על התחרות כי סכום התקבולים שהתקבל כאמור בשנת הכספים הקודמת אינו מייצג את פעילות מקבל התקבולים – סכום התקבולים כאמור שהתקבל באחת משתי שנות הכספים שקדמו לשנת הכספים הקודמת או ממוצע סכומי התקבולים כאמור של שלוש השנים האמורות, לפי קביעת הממונה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שולט“, בתאגיד ריאלי – לרבות מחזיק בדבוקת שליטה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, בתאגיד ריאלי שבו אין בעל שליטה אחר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|רשימת התאגידים הריאליים המשמעותיים פורסמה לאחרונה בי״פ תשפ״ד מס׳ 12199, עמ׳ 5617.}}

{{ח:סעיף|31|עדכון סכומים}}
{{ח:ת}} הסכומים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיפים 29(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 30|ו־30(א)}} יעודכנו ב־16 בינואר של כל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד הידוע ב־16 בינואר של השנה הקודמת; הוועדה לצמצום הריכוזיות תפרסם ברשומות הודעה על הסכומים המעודכנים לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|32|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|33|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}.}}

{{ח:סעיף|34|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|35|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|36|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות|בפקודת הבנקאות, 1941}}.}}

{{ח:סעיף|37|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|38|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|39|{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}} – תחילה והוראות מעבר|תיקון: תשע״ו, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוראות איסור שליטה“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 32א|סעיף 32א לחוק הפיקוח על הביטוח}}, {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 35ב|סעיף 35ב לחוק הבנקאות (רישוי)}}, {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 23ב2|סעיף 23ב2 לחוק השקעות משותפות בנאמנות}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 4א|וסעיף 4א לחוק הסדרת העיסוק}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיפים 32(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35|35(5)}}, {{ח:פנימי|סעיף 37|37(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 38|ו־38(1) לחוק זה}}, בהתאמה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוראות איסור החזקה“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 36|סעיף 36(ד) לחוק הפיקוח על הביטוח}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 26|סעיף 26 לחוק הפיקוח על קופות גמל}}, {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 24א|סעיף 24א לחוק הבנקאות (רישוי)}}, {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 62|וסעיף 62(ב1) לחוק השקעות משותפות בנאמנות}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיפים 32(7)}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33(3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35|35(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 37|ו־37(4) לחוק זה}}, בהתאמה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוראות מניעת ניגוד עניינים“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 41ט|סעיף 41ט(א1) לחוק הפיקוח על הביטוח}}, {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 11א1|סעיף 11א1 לפקודת הבנקאות}}, {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 16|סעיף 16(א2) לחוק השקעות משותפות בנאמנות}}, {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 24ב1|וסעיף 24ב1 לחוק הסדרת העיסוק}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיפים 32(9)}}, {{ח:פנימי|סעיף 36|36(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 37|37(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 38|ו־38(2) לחוק זה}}, בהתאמה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה מנהלת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות גמל}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנהל קרן“ – מנהל קרן להשקעות משותפות בנאמנות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד החזקה בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום הפרסום“ – יום פרסומו של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}} ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014).
{{ח:תת|(ג)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 32|סעיפים 32(ב3) לחוק הפיקוח על הביטוח}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 9|ו־9(ב1) לחוק הפיקוח על קופות גמל}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיפים 32(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 33|ו־33(1) לחוק זה}}, בהתאמה, תשעה חודשים מיום הפרסום; ואולם מי שערב יום התחילה של הסעיפים האמורים היה בעל יותר מהיתר אחד, שניתן לו כדין, לשלוט במבטח בעל רישיון כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 15|בסעיף 15(א1) לחוק הפיקוח על הביטוח}} או בחברה מנהלת, יהיה רשאי להמשיך ולשלוט בהתאם לאותם היתרים, במשך 15 חודשים מיום התחילה האמור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בהוראות איסור שליטה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 10|ובסעיף 10(א) לחוק הפיקוח על קופות גמל}}, תאגיד ריאלי משמעותי, השולט בתאגיד ריאלי משמעותי או המחזיק יותר מחמישה אחוזים מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו, אשר ערב יום הפרסום החזיק כדין אמצעי שליטה בגוף פיננסי משמעותי או בתאגיד החזקה בנקאית השולט בגוף פיננסי כאמור בשיעור העולה על הקבוע בסעיף קטן (ב) של כל אחת מהוראות איסור השליטה, או שלט כדין בגוף פיננסי משמעותי, לפי העניין, רשאי להמשיך ולהחזיק באותם אמצעי שליטה או לשלוט כאמור עד תום שש שנים מיום הפרסום, ובלבד שאם מחזור המכירות הקובע או האשראי הקובע של התאגיד הריאלי או שווי כלל הנכסים של הגוף הפיננסי גדלו מעבר למחזור, לאשראי או לשווי, לפי העניין, שהיו ערב יום הפרסום, הגידול כאמור לא נבע מרכישה של תאגיד ריאלי או גוף פיננסי אחר, ממיזוג עם תאגיד או גוף כאמור או מרכישת פעילות של תאגיד או גוף כאמור; לעניין סעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף פיננסי משמעותי“ – כהגדרתו בסעיף קטן (א) של כל אחת מהוראות איסור השליטה, לפי העניין, לרבות גוף פיננסי שהפך לגוף פיננסי משמעותי לאחר יום הפרסום;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שולט“ – כהגדרתו בסעיף קטן (א) של כל אחת מהוראות איסור השליטה, לפי העניין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד ריאלי משמעותי“ – כהגדרתו בסעיף קטן (א) של כל אחת מהוראות איסור השליטה, לפי העניין, לרבות תאגיד ריאלי משמעותי שהפך לתאגיד ריאלי משמעותי לאחר יום הפרסום.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (ד), תאגיד ריאלי משמעותי, השולט בתאגיד ריאלי משמעותי או המחזיק יותר מחמישה אחוזים מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו, אשר ערב יום הפרסום החזיק כדין אמצעי שליטה בגוף פיננסי משמעותי או בתאגיד החזקה בנקאית השולט בגוף פיננסי משמעותי בשיעור העולה על הקבוע בסעיף קטן (ב) של כל אחת מהוראות איסור השליטה, לרבות כפי שהוחלו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 10|בסעיף 10(א) לחוק הפיקוח על קופות גמל}}, או שלט כדין בגוף פיננסי משמעותי, לפי העניין, יהיה רשאי לרכוש תאגיד ריאלי אחר, להתמזג עם תאגיד ריאלי אחר או לרכוש פעילות של תאגיד ריאלי אחר, ובלבד שאם פעל כאמור יהיה רשאי להמשיך ולהחזיק אמצעי שליטה בגוף פיננסי משמעותי או בתאגיד החזקה בנקאית השולט בגוף פיננסי משמעותי בשיעור העולה על הקבוע בסעיף קטן (ב) של כל אחת מהוראות איסור השליטה, לרבות כפי שהוחלו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 10|בסעיף 10(א) לחוק הפיקוח על קופות גמל}} או לשלוט בגוף פיננסי משמעותי עד תום ארבע שנים מיום הפרסום; לעניין סעיף קטן זה, ”גוף פיננסי משמעותי“, ”שולט“ ו”תאגיד ריאלי משמעותי“ – כהגדרתם בסעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ו)}} לא היה תאגיד ריאלי משמעותי או השולט בו רשאי להמשיך ולהחזיק באותם אמצעי שליטה או לשלוט כאמור בסעיפים קטנים (ד) או (ה), יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}}, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסמכויות המוקנות לכונס הרשמי יהיו נתונות לממונה על שוק ההון, המפקח על הבנקים או יושב ראש רשות ניירות ערך, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} אמצעי השליטה שיוקנו לנאמן יהיו בתאגיד הריאלי המשמעותי, בגוף הפיננסי המשמעותי או בתאגיד החזקה בנקאית השולט בגוף פיננסי משמעותי, לפי בחירת השולט בתאגיד הריאלי המשמעותי;
{{ח:תתת|(3)}} במקום סעיף קטן (ב) יקראו:
{{ח:תתתת|”(ב)}} בקשה למינוי נאמן לפי סעיף קטן (א) תוגש לבית המשפט בידי הממונה על שוק ההון, המפקח על הבנקים או יושב ראש רשות ניירות ערך, לפי העניין.“
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור בהוראות איסור החזקה, ובלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ד), מבטח, חברה מנהלת, תאגיד בנקאי או מנהל קרן אשר ערב יום הפרסום החזיקו כדין אמצעי שליטה בתאגיד ריאלי משמעותי או במבטח, לפי העניין, בשיעור העולה על הקבוע בהוראות איסור ההחזקה, רשאים להמשיך ולהחזיק באותם אמצעי שליטה עד תום שש שנים מיום הפרסום.
{{ח:תת|(ח)|(1)}} על אף האמור בהוראות מניעת ניגוד עניינים, אדם המכהן כדין ערב יום הפרסום כדירקטור בגוף פיננסי משמעותי, ובמועד האמור הוא שולט בתאגיד ריאלי משמעותי, קשור לשולט כאמור או נושא משרה בתאגיד ריאלי משמעותי, רשאי להמשיך בכהונתו עד תום שנתיים מיום הפרסום.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), מי שמכהן כאמור באותה פסקה כדירקטור בגוף פיננסי משמעותי והוא שולט בתאגיד ריאלי משמעותי המחזיק אמצעי שליטה או השולט בגוף הפיננסי המשמעותי כדין לפי הוראות סעיפים קטנים (ד) או (ה), קשור לשולט כאמור או נושא משרה בתאגיד הריאלי המשמעותי, רשאי לכהן כדירקטור בגוף הפיננסי המשמעותי, מעבר לשנתיים האמורות בפסקה (1), כל עוד התאגיד הריאלי המשמעותי או השולט בו רשאי להמשיך ולהחזיק או לשלוט בגוף הפיננסי לפי הוראות סעיפים קטנים (ד) או (ה).
{{ח:תתת|(3)}} לעניין סעיף קטן זה, ”אדם הקשור לשולט“, ”גוף פיננסי משמעותי“, ”שולט“, בתאגיד ריאלי משמעותי ו”תאגיד ריאלי משמעותי“ – כהגדרתם בכל אחת מהוראות מניעת ניגוד עניינים.
{{ח:תת|(ט)}} חבר ועדה מכהן שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36ג|סעיף 36ג(ב) לחוק הבנקאות (רישוי)}}, לפני יום הפרסום, יכהן עד לאחר האסיפה השנתית שלאחר האסיפה השנתית הבאה, ובלבד שתקופת כהונתו לא תעלה על שנתיים.
{{ח:תת|(י)|(1)}} בתום שש שנים מיום הפרסום יוקם צוות לבחינת יישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, והשפעתו של {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} על מידת הריכוזיות במשק.
{{ח:תתת|(2)}} חברי הצוות יהיו ראש המועצה הלאומית לכלכלה הפועלת לפי החלטת הממשלה, יושב ראש רשות ניירות ערך, המפקח על הבנקים, הממונה על התחרות, המנהל הכללי של משרד האוצר והממונה על שוק ההון.
{{ח:תתת|(3)}} הצוות יגיש את מסקנותיו והמלצותיו לוועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|40|הוועדה לצמצום הריכוזיות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה ועדה לצמצום הריכוזיות, ואלה חבריה:
{{ח:תתת|(1)}} הממונה על התחרות, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} המנהל הכללי של משרד האוצר או ראש אגף במשרד האוצר הממלא תפקיד של ראש אגף כלכלה אם שר האוצר מינה אותו כחבר הוועדה;
{{ח:תתת|(3)}} ראש המועצה הלאומית לכלכלה הפועלת לפי החלטת הממשלה, או אחד מסגניו אם ראש הממשלה מינה אותו כחבר הוועדה.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה לצמצום הריכוזיות תקבע את סדרי עבודתה, ואולם קיומה, סמכויותיה, תוקף החלטותיה או פעולותיה לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקום של חבר מחבריה או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו.

{{ח:סעיף|41|בקשה לתיקון או להשלמת מידע ברשימות}}
{{ח:ת}} אדם שעיין במידע שעליו ברשימת הגופים הפיננסיים המשמעותיים, ברשימת התאגידים הריאליים המשמעותיים או ברשימת הגורמים הריכוזיים, ומצא כי אינו נכון, שלם, ברור או מעודכן (בסעיף זה – מידע שגוי), רשאי לפנות לוועדה לצמצום הריכוזיות בבקשה לתקן את המידע השגוי או למחקו; סברה הוועדה כי יש להיעתר לבקשה, תעדכן את הרשימה בהתאם; סברה הוועדה כי יש לדחות את הבקשה, תודיע על כך למבקש התיקון; היה גורם אחר אחראי על קביעת המידע נושא הפנייה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 29|29(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 30|או 30(ג)}}, תפנה הוועדה לאותו גורם לשם קבלת עמדתו בבקשה, ותחליט בה בהתאם לעמדה כאמור.

{{ח:סעיף|42|חובת מסירת מידע לממונה על התחרות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} כל אדם חייב, לפי דרישת הממונה על התחרות או מי שהוא הסמיך לכך מבין עובדי המדינה, למסור לו את הידיעות, המסמכים, הפנקסים ושאר התעודות שלדעת הממונה יש בהם כדי להבטיח או להקל את ביצוע סמכויותיו לפי חוק זה; לעניין זה, ”מסמך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית#סעיף 45|בסעיף 45(ג) לחוק התחרות הכלכלית}}.

{{ח:סעיף|43|הפרה של חובת מסירת מידע – עונשין ועיצום כספי|תיקון: תשע״ט, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שלא מסר ידיעה, מסמך, פנקס או תעודה אחרת, בהתאם לדרישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42}}, דינו – מאסר שנה או קנס שהוא פי עשרה מהקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, וקנס נוסף שהוא פי עשרה מהקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(ג) לאותו חוק}}, לכל יום שבו נמשכת העבירה, ואם הוא תאגיד – כפל הקנס האמור או הקנס הנוסף, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} הפר אדם דרישה למסור ידיעה, מסמך, פנקס או תעודה אחרת, שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42}}, רשאי הממונה על התחרות להטיל עליו עיצום כספי, בסכום של עד 300,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 345,310 ש״ח)}}; היה המפר תאגיד והיה לו, בשנה שקדמה לשנת הכספים שבה בוצעה ההפרה, מחזור מכירות בסכום העולה על 10 מיליון שקלים חדשים, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי בשיעור של עד 3% ממחזור המכירות כאמור, ובלבד שסכום העיצום לא יעלה על 8 מיליון שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2013; בשנת 2025, 9,208,380 ש״ח)}}; לעניין זה, ”מחזור מכירות“ – כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית#סעיף 17|סעיף 17 לחוק התחרות הכלכלית}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} על עיצום כספי לפי סעיף קטן (ב) יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית#סעיף 50ה|סעיפים 50ה עד 50טז לחוק התחרות הכלכלית}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|44|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר ממונה על ביצועו של חוק זה, למעט {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים ממונה על ביצועו של {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות לעניין {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}}, למעט כללים לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 11|ו־11}}, טעונות את אישור הממשלה ואת אישור ועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:סעיף|45|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.}}

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|ההגדרות ”נושא תשתית חיונית“ ו”תחום תשתית חיונית“ שבסעיף 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|ההגדרה ”הקצאת זכות“ לגורם ריכוזי שבסעיף 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|וסעיף 4(א)(1)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}

נושא תשתית חיונית	תחום תשתית חיונית	היקף פעילות מזערי או הגבלה אחרת לעניין ההגדרה ”הקצאת זכות“, לגורם ריכוזי {{ח:פנימי|סעיף 3|שבסעיף 3}}	היקף פעילות מזערי או הגבלה אחרת לעניין קביעת בעל זכות כגורם ריכוזי לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א)(1)}}

1. שירותי בזק {{ח:הערה|(תיקון: תשפ״ב)}}	1.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 4|סעיף 4 לחוק התקשורת}}, למתן שירות בזק באמצעות רשת בזק שאינה מערכת רדיו טלפון נייד, שמספר המשתמשים בה עולה על הקבוע לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 2|סעיף 2(ב)(2) לחוק האמור}}.	—

2. דואר	2.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון כללי לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 5א|סעיף 5א לחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}.	—

3. שידורים {{ח:הערה|(תיקון: תשע״ז, תשפ״ב)}}	3.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש זיכיון לשידורים או רישיון לשידורים לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, התש״ן–1990}}.	—

3.2 תחום הפעילות שלגביו נדרש אחד מרישיונות אלה: {{ש}} (1) רישיון כללי לשידורי כבלים, לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#פרק ב1|פרק ב׳1 לחוק התקשורת}}; {{ש}} (2) רישיון לשידורי טלוויזיה באמצעות לוויין לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#פרק ב2|פרק ב׳2 לחוק התקשורת}}.	—

3.3 {{ח:הערה|(נמחק).}}	—

3.4 תחום הפעילות שלגביו נדרש אחד מאלה: {{ש}} (1) רישיון לשידורו של ערוץ נושאי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות#סעיף 13|סעיף 13 לחוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות, התשע״ב–2012}} ({{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} – חוק הפצת שידורים); {{ש}} (2) היתר להפעלת תחנות שידור ספרתיות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות|חוק הפצת שידורים}}; {{ש}} (3) מינוי לגורם מפעיל פרטי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות|חוק הפצת שידורים}}; {{ש}} (4) רישיון כללי לשידורים באמצעות תחנות השידור הספרתיות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות|חוק הפצת שידורים}}.	—

4. הפקת מים	4.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון הפקה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 23|סעיף 23 לחוק המים, התשי״ט–1959}} ({{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} – חוק המים), לעניין התפלת מי־ים.	התפלת מי־ים בשיעור מזערי המהווה 15% לפחות מסך הכמויות המרביות השנתיות שקבועות בהסכמים להתפלת מי־ים בין כלל בעלי הרישיונות למדינה.

4.2 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון הפקה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 23|סעיף 23 לחוק המים}}, לעניין הפקת מים שאינה התפלת מי־ים ואינה הפקת מי־קולחין.	הפקת מים, שאינה התפלת מי־ים ואינה הפקת מי־קולחין, בשיעור מזערי המהווה 20% לפחות מסך ההפקה השנתית שאינה מי־ים מותפלים או מי־קולחין.

4.3 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון הפקה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 23|סעיף 23 לחוק המים}}, לעניין מי־קולחין.	הפקת מי־קולחין בשיעור מזערי המהווה 20% לפחות מסך ההפקה השנתית של מי קולחין.

5. תאגיד מים וביוב	5.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון לעסוק בפעילות חיונית לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 14|סעיף 14 לחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}}.	עיסוק בפעילות חיונית לגבי מי־ביוב המהווים 15% לפחות מסך כמות מי־הביוב המטופלים על ידי תאגידי מים וביוב.

6. משק החשמל	6.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון לניהול המערכת לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|חוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}} ({{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} – חוק משק החשמל).	—

6.2 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון הולכה לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|חוק משק החשמל}}.	—

6.3 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון חלוקה לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|חוק משק החשמל}}.	רישיון החלוקה עניינו בהקמה, בהחזקה או בהפעלה של 1% לפחות מרשת החלוקה של כלל בעלי רישיונות החלוקה או במתן שירותי חלוקה ל־1% לפחות ממספר צרכני החשמל.

6.4 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון ייצור לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|חוק משק החשמל}}.	רישיון הייצור עניינו בהקמה ובהפעלה של תחנת כוח לייצור חשמל בהיקף העולה על 175 מגה וואט, המתחברת לרשת החשמל של בעל רישיון הולכה לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|חוק משק החשמל}}.

7. נפט	7.1 תחום הפעילות שלגביו מוענק אחד מאלה, לפי {{ח:חיצוני|חוק הנפט|חוק הנפט, התשי״ב–1952}} ({{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} – חוק הנפט): {{ש}} (1) זכות נפט כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הנפט|בחוק הנפט}}; {{ש}} (2) היתר מוקדם, ובלבד שניתנת עמו זכות קדימה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנפט#סעיף 7א|סעיף 7א לחוק הנפט}}.	הקצאת זכות הנפט היא למי שבמועד ההקצאה אין לו זכות נפט אחרת לגבי אותו שטח.

8. מחצב מסוג מסוים	8.1 תחום הפעילות שלגביו מוענק לגבי המחצב מאותו סוג, אחד מאלה לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכרות|פקודת המכרות}}: {{ש}} (1) רישיון חיפוש או זכות כרייה, כמשמעותם לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכרות|פקודת המכרות}}; {{ש}} (2) זכות יחיד או זכות בכורה להשיג רישיון לחיפוש לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכרות#סעיף 17|סעיף 17 לפקודת המכרות}}.	הקצאת רישיון החיפוש, זכות הכרייה, ההיתר לחיפוש או ההיתר לחקירה היא למי שבמועד ההקצאה אין לו רישיון, זכות או היתר כאמור באותו שטח.

9. חציבה של סוג מחצב מסוים	9.1 תחום הפעילות שלגביו מוענק רישיון חיצוב, לגבי אותו סוג מחצב, לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכרות#סעיף 109|סעיף 109 לפקודת המכרות}}.	—

10. משק הדלק	10.1 תחום הפעילות של חברת דלק הרשומה במרשם חברות הדלק לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001)#סעיף 12|סעיף 12 לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001), התשס״א–2001}} ({{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} – חוק ההסדרים לשנת 2001).	—

10.2 זיקוק של דלק כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2001)#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק ההסדרים לשנת 2001}}.	—

11. גז פחמימני מעובה {{ח:הערה|(תיקון: תשפ״א)}}	11.1 תחום הפעילות שלגביו נדרשרישיון ספק גז לפי {{ח:חיצוני|חוק הגז הפחמימני המעובה|חוק הגז הפחמימני המעובה, התשפ״א–2020}} ({{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} – חוק הגפ״מ), ובלבד שפעילות שיווק נכללת בתחום הפעילות על פי הרישיון.	—

11.2 פעילות הקמה או הפעלה של מיתקן גז טעון היתר המשמש לאחסון גז שלגביה נדרש רישיון ספק גז לפי {{ח:חיצוני|חוק הגז הפחמימני המעובה|חוק הגפ״מ}}.	—

11.3 {{ח:הערה|(נמחק).}}	—

12. משק הגז הטבעי	12.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון הולכה לפי {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|חוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}} ({{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} – חוק משק הגז הטבעי).	—

12.2 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון חלוקה לפי {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|חוק משק הגז הטבעי}}.	—

12.3 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון למיתקן גט״ן לפי {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|חוק משק הגז הטבעי}}.	—

12.4 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון אחסון לפי {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|חוק משק הגז הטבעי}}.	—

12.5 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון שיווק לפי {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|חוק משק הגז הטבעי}}.	—

13. זיכיון ים המלח	13.1 תחום הפעילות שעליו חל {{ח:חיצוני|חוק זיכיון ים המלח|חוק זיכיון ים המלח, התשכ״א–1961}}.	—

14. משאב טבע אחר	14.1 שימוש וניצול של משאב טבע שאינו מנוי בפרט אחר {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} – לגבי כל סוג של משאב טבע בנפרד.	—

15. שדות תעופה	15.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון להפעלת שדה תעופה לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 31|סעיף 31 לחוק הטיס, התשע״א–2011}}.	—

16. קווי שירות באוטובוסים	16.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון קו להפעלת קו שירות באוטובוסים, לפי {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#חלק ה פרק 2|פרק שני בחלק ה׳ לתקנות התעבורה, התשכ״א–1961}}.	אורכם הכולל בקילומטרים של קווי השירות שלגביהם חל רישיון הקו הוא 5% לפחות מאורך כלל קווי השירות באוטובוסים שלגביהם ניתנו רישיונות קו.

17. מסילות ברזל מקומיות	17.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש זיכיון להפעלת מסילת ברזל מקומית לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 46א|סעיף 46א לפקודת מסילות הברזל [נוסח חדש], התשס״א–2001}} ({{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} – פקודת מסילות הברזל).	—

18. מסילות ברזל שאינן מסילות ברזל מקומיות	18.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש אחד מאלה: {{ש}} (1) אישור הפעלה או ניהול של מסילת ברזל שאינה מסילת ברזל מקומית, לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 48|סעיף 48 לפקודת מסילות הברזל}}; {{ש}} (2) צו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 48א|סעיף 48א לפקודת מסילות הברזל}}.	—

19. ספנות ונמלים	19.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש כתב הסמכה להיות חברת נמל או תאגיד מורשה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 10|סעיף 10 לחוק רשות הספנות והנמלים, התשס״ד–2004}}.	—

20. כבישים	20.1 תחום הפעילות הנוגע להחזקת כביש ומתן שירות בו או להפעלת כביש ומתן שירות בו, לרבות – {{ש}} (1) תחום הפעילות שלגביו חל {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל), התשנ״ה–1995}}; {{ש}} (2) תחום הפעילות שלגביו חל {{ח:חיצוני|חוק כבישי אגרה (מנהרות הכרמל)|חוק כבישי אגרה (מנהרות הכרמל), התשנ״ה–1995}}; {{ש}} (3) תחום הפעילות שלגביו חל {{ח:חיצוני|חוק נתיבים מהירים|חוק נתיבים מהירים, התש״ס–2000}}.	—

21. מחסני מסוף מטענים אווירי	21.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון מחסן מסוף מטענים אווירי לפי {{ח:חיצוני|תקנות המכס|תקנות המכס, התשכ״ו–1965}}.	—

22. מערכות סליקה פנסיוניות מרכזיות	22.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון להפעלת מערכת סליקה פנסיונית מרכזית לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים), התשס״ה–2005}}.	—

23. מערכת למסחר בניירות ערך {{ח:הערה|(תיקון: תשע״ז־2)}}	23.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון לפתיחה וניהול של מערכת למסחר בניירות ערך לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 45|סעיף 45 לחוק ניירות ערך}}	—

24. מערכת לסליקת עסקאות בניירות ערך {{ח:הערה|(תיקון: תשע״ז־2)}}	24.1 תחום הפעילות שלגביו נדרש רישיון לפתיחה ולניהול של מערכת סליקה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 50א|סעיף 50א לחוק ניירות ערך}}	—

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ו׳ בטבת התשע״ד (9 בדצמבר 2013).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''יאיר לפיד'''
שר האוצר
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]