חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000458}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ו, 176|חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211736.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 84|חוק להחלפת המונח פקיד סעד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301220.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 941|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504281.pdf}}; {{ח:תיבה|בג״ץ 781/15|פסק־דין חלקי|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/15/810/007/V58&fileName{{=}}15007810_V58.pdf&type{{=}}4}}, {{ח:תיבה|בג״ץ 781/15|פסק־דין משלים|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/15/810/007/V73&fileName{{=}}15007810_V73.pdf&type{{=}}4}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 18|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783627.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: אישור הסכם לנשיאת עוברים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: מעמד הילד}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״א, תשע״ח, בג״ץ 781/15}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אם נושאת“ – אשה הנושאת הריון עבור הורים מיועדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הורים מיועדים“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הורים מיועדים שהם בני זוג“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אם מיועדת יחידה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם לנשיאת עוברים“ – הסכם בין הורים מיועדים לבין אם נושאת לפי מסכימה האם הנושאת לתעבר בדרך של השתלת ביצית מופרית ולשאת את ההריון עבור הההורים המיועדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלקה מוכרת“ – מחלקה בבית חולים, או מרפאה, שהכיר בהן המנהל הכללי של משרד הבריאות, בהודעה ברשומות ובתנאים שקבע, לצורך ביצוע פעולות רפואיות הקשורות בהפריה חוץ־גופית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרובת משפחה“ – אם, בת, נכדה, אחות, דודה ובת־דוד או בת־דודה, למעט קרבת משפחה בדרך של אימוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת האישורים“ – הועדה שמינה שר הבריאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים“ – עובד סוציאלי שמונה לענין חוק זה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(ג)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחסי הורות“ – מערכת חובות, זכויות וסמכויות הקיימת בין הורה לילדו לפי כל דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו הורות“ – צו בדבר אפוטרופסות של הורים מיועדים על ילד שנולד כתוצאה מביצוע הסכם לנשיאת עוברים וקיום יחסי הורות ביניהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט“ – בית משפט לעניני משפחה, ועד לכינונו – בית משפט מחוזי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב ישראל“ – אזרח ישראלי או בעל רישיון לישיבת קבע, המתגורר בישראל שלוש שנים לפחות מתוך חמש השנים שקדמו להגשת הבקשה לאישור הסכם לנשיאת עוברים לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, או 12 חודשים לפחות מתוך 18 החודשים שקדמו להגשת הבקשה כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/15/810/007/V73&fileName{{=}}15007810_V73.pdf&type{{=}}4|פסק הדין המשלים בבג״ץ 781/15}}, ההגדרות ”הורים מיועדים“, ”הורים מיועדים שהם בני זוג“ ו”אם מיועדת יחידה“ נמחקו ביום 11.1.2022; ראו פסקה 6 לפסה״ד בנוגע לפרשנות הוראות הסדרי הפונדקאות לאחר מחיקת ההגדרות.}}

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: אישור הסכם לנשיאת עוברים}}

{{ח:סעיף|2|הפריה חוץ־גופית והשתלת ביצית מופרית בהתאם להסכם לנשיאת עוברים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} לא יבצע אדם הפריה חוץ־גופית לשם השתלת ביצית מופרית באם נושאת ולא יבצע השתלת ביצית מופרית באם נושאת, אלא על פי הסכם לנשיאת עוברים שאישרה ועדת האישורים לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, בהתאם לתנאי האישור, ובהתקיים כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הביצית שבה נעשה שימוש במסגרת ביצוע ההסכם אינה של האם הנושאת;
{{ח:תת|(2)}} הזרע המשמש להפריה חוץ־גופית במסגרת ביצוע ההסכם הוא של האב המיועד, ולעניין אם מיועדת יחידה – הביצית שבה נעשה שימוש במסגרת ביצוע ההסכם היא שלה;
{{ח:תת|(3)}} ההפריה החוץ־גופית והשתלת הביצית המופרית נעשות במחלקה מוכרת.

{{ח:סעיף|3|ועדת האישורים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות ימנה ועדת אישורים בת שבעה חברים שהרכבה:
{{ח:תתת|(1)}} שני רופאים בעלי תואר מומחה ביילוד ובגינקולוגיה;
{{ח:תתת|(2)}} רופא בעל תואר מומחה ברפואה פנימית;
{{ח:תתת|(3)}} פסיכולוג קליני;
{{ח:תתת|(4)}} עובד סוציאלי;
{{ח:תתת|(5)}} נציג ציבור שהוא משפטן;
{{ח:תתת|(6)}} איש דת, לפי דתם של הצדדים להסכם נשיאות עוברים.
{{ח:תת}} שר הבריאות ימנה יושב ראש לועדת האישורים מבין חבריה.
{{ח:תת|(ב)}} העובד הסוציאלי יתמנה בהתייעצות עם שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים; נציג הציבור שהוא משפטן יתמנה בהתייעצות עם שר המשפטים, ואיש הדת יתמנה בהתייעצות עם השר לעניני דתות; בהרכב ועדת האישורים יהיה ייצוג של שלושה חברים לפחות לבני כל אחד מהמינים, ואחד מבין חבריה לפחות, יהיה עובד המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} שר הבריאות ימנה ממלא מקום ליושב ראש ועדת האישורים מבין חבריה וממלאי־מקום לכל חברי ועדת האישורים, בכפוף להוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ג1)}} תקופת כהונתם של חברי ועדת האישורים תהיה ארבע שנים, ואפשר לשוב ולמנותם לתקופת כהונה אחת נוספת.
{{ח:תת|(ד)}} המנין החוקי בישיבות ועדת האישורים יהיה חמישה חברים וביניהם היושב־ראש.
{{ח:תת|(ה)}} החלטות ועדת האישורים יתקבלו ברוב קולות חבריה; ההחלטות ייערכו בכתב וייחתמו בידי היושב־ראש.
{{ח:תת|(ו)}} ישיבות ועדת האישורים יהיו סגורות; לא יפרסם אדם דברים שנאמרו או שנמסרו בישיבת ועדת האישורים, זולת לצורך ביצוע חוק זה או בקשר עם חקירה פלילית על עבירה לפיו.

{{ח:סעיף|4|בקשה לאישור הסכם|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לאישור הסכם לנשיאת עוברים תוגש לועדת האישורים בצירוף מסמכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הצעה בכתב להסכם נשיאת עוברים;
{{ח:תתת|(2)}} חוות דעת רפואית של רופא מומחה בדבר אי־היכולת של האם המיועדת להתעבר ולשאת הריון עקב ליקוי רפואי, או כי הריון עלול לסכן משמעותית את בריאותה;
{{ח:תתת|(3)}} חוות דעת רפואית של רופא מומחה ביילוד וגניקולוגיה מטעמה של האם הנושאת, בדבר התאמתה להליך לנשיאת עוברים, וכן חוות דעת רפואית של רופא מומחה אחר, מטעמם של ההורים המיועדים, בדבר התאמתם להליך כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} הערכה פסיכולוגית של פסיכולוג מטעמה של האם הנושאת, בדבר התאמתה להליך לנשיאת עוברים, וכן הערכה פסיכולוגית של פסיכולוג מטעמם של ההורים המיועדים, בדבר התאמתם להליך כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} אישור של פסיכולוג או עובד סוציאלי כי ההורים המיועדים קיבלו ייעוץ מקצועי מתאים, לרבות בדבר אפשרויות הורות אחרות;
{{ח:תתת|(6)}} ביקשו הצדדים להתקשר בהסכם נשיאת עוברים בעקבות הסכם תיווך בשכר, יוגש ההסכם לועדה בצירוף פרטי המתווך;
{{ח:תתת|(7)}} טופס ויתור על סודיות רפואית של הצדדים להסכם;
{{ח:תתת|(8)}} הסכמת ההורים המיועדים לקבלת מידע בעניינם מהמרשם הפלילי.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת האישורים תבחן את המסמכים שהוגשו לה לפי סעיף קטן (א) ותשמע את כל הצדדים להסכם; כן רשאית היא לדרוש מהצדדים כל חומר נוסף ולשמוע כל אדם אחר, כפי שתראה לנכון.

{{ח:סעיף|5|אישור הסכם|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת האישורים רשאית, לאחר ששקלה את מכלול הנתונים מחוות הדעת, המסמכים והדברים שהושמעו בפניה, לאשר את ההסכם לנשיאת עוברים, או לאשרו בתנאים, אם שוכנעה כי התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} האם הנושאת וההורים המיועדים הם תושבי ישראל;
{{ח:תתת|(1א)}} מתקיימים באם הנושאת כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} היא אינה נשואה, ואולם ועדת האישורים רשאית לאשר התקשרות עם אם נושאת שהיא אישה נשואה, אם הוכח להנחת דעתה כי לא עלה בידי ההורים המיועדים, במאמץ סביר, להתקשר בהסכם לנשיאת עוברים עם אם נושאת שאינה נשואה;
{{ח:תתתת|(ב)}} היא אינה קרובת משפחה של אחד מההורים המיועדים;
{{ח:תתתת|(ג)}} היא הרתה וילדה בעבר שלא כאם נושאת, והילדים שילדה כאמור אינם נמצאים מחוץ למשמורתה בהתאם לצו שנתן בית משפט לפי דין;
{{ח:תתתת|(ד)}} היא ילדה ארבע לידות לכל יותר;
{{ח:תתתת|(ה)}} בעת אישור ההסכם לנשיאת עוברים מלאו לה 22 שנים וטרם מלאו לה 39 שנים;
{{ח:תתתת|(ו)}} היא לא היתה אם נושאת יותר מפעמיים ולא ילדה כאם נושאת ביותר מלידה אחת;
{{ח:תתת|(1ב)}} היתה האם הנושאת נשואה – הוסברו לבן זוגה, בשפה המובנת לו, השלכות ההליך לנשיאת עוברים והסיכונים הכרוכים בביצועו; בן הזוג של האם הנושאת רשאי להביע את עמדתו לפני ועדת האישורים והיא תובא לפני ההורים המיועדים בטרם אישור ההסכם לנשיאת עוברים;
{{ח:תתת|(1ג)}} מתקיימים לגבי ההורים המיועדים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בעת אישור ההסכם לנשיאת עוברים מלאו להם 18 שנים ולאחד מהם לפחות טרם מלאו 54 שנים; ואולם ועדת האישורים רשאית, במקרים מיוחדים שיירשמו, לאשר הסכם לנשיאת עוברים אף אם לא מתקיים לגבי ההורים המיועדים התנאי לעניין הגיל המרבי כאמור בפסקת משנה זו; אין בהוראות פסקת משנה זו כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק תרומת ביציות#סעיף 11|סעיף 11 לחוק תרומת ביציות, התש״ע–2010}};
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי הורים מיועדים שהם בני זוג – אין להם יותר משני ילדים משותפים, ולגבי אם מיועדת יחידה – אין לה יותר משני ילדים גנטיים; לעניין זה, ”ילד“ – בין שנולד לאם נושאת כתוצאה מביצוע הסכם לנשיאת עוברים ובין שלא;
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|צו הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) (הגדלת מספר הילדים המרבי ומסירת מידע) (הוראת שעה)|צו הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) (הגדלת מספר הילדים המרבי ומסירת מידע) (הוראת שעה), התשפ״ה–2025}}, בתקופה של שנה מיום 11.3.2025, לגבי הורים מיועדים שילדם נפטר או הורה מיועד יחיד שילדו נפטר, יראו כאילו המספר המרבי של הילדים המשותפים לעניין הורים מיועדים והמספר המרבי של הילדים הגנטיים לעניין אם מיועדת יחידה הוא שלושה.}}
{{ח:תתתת|(ג)}} ההורים המיועדים לא הורשעו, בישראל או מחוץ לישראל, בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה יש חשש של ממש לפגיעה משמעותית בטובת הילד שייוולד; מתנהל נגד אחד ההורים המיועדים הליך פלילי, בישראל או מחוץ לישראל, בקשר לעבירה כאמור, רשאית ועדת האישורים לדחות את החלטתה לפי סעיף קטן זה עד לסיום ההליך; לעניין זה, ”הליך פלילי“ – החל בפתיחה בחקירה על פי דין;
{{ח:תתת|(1ד)}} האם הנושאת היא בת דתה של האם המיועדת; ואולם אם כל הצדדים להסכם הם לא־יהודים, רשאית ועדת האישורים לסטות מהוראות פסקה זו בהתאם לחוות דעת של איש הדת חבר הוועדה;
{{ח:תתת|(1ה)}} מתקיימים התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(1) ו־(2)}};
{{ח:תתת|(1ו)}} בהסכם לנשיאת עוברים נקבעו הוראות שלפיהן ההפריה החוץ־גופית לשם השתלת ביצית מופרית באם הנושאת, השתלת הביצית המופרית באם הנושאת, נשיאת ההיריון בעבור ההורים המיועדים והלידה, ייעשו בישראל; ואולם ועדת האישורים רשאית לאשר כי חלק מנשיאת ההיריון ייעשה מחוץ לישראל אם יש טעמים המצדיקים זאת ובהתאם לתנאים שתקבע;
{{ח:תתת|(1ז)}} כל הצדדים עשו את ההסכם לנשיאת עוברים בהסכמה ומרצון חופשי ובהבינם את משמעותו ותוצאותיו.
{{ח:תתת|(2)}} לא קיים חשש לפגיעה בבריאות האם הנושאת ונקבע בהסכם לנשיאת עוברים כי לא ייעשו יותר משישה ניסיונות להשתלת הביציות המופרות באם הנושאת;
{{ח:תתת|(2א)}} לא קיים חשש לפגיעה בטובת הילד שייוולד;
{{ח:תתת|(3)}} לא נכללו בהסכם לנשיאת עוברים תנאים הפוגעים או המקפחים את זכויות הילד שייוולד או את זכויות אחד מהצדדים.
{{ח:תת|(ב)}} אישרה ועדת האישורים הסכם לנשיאת עוברים, יחתמו עליו הצדדים בפניה; כל שינוי בהסכם טעון אישור הועדה.
{{ח:תת|(ב1)}} דחתה ועדת האישורים בקשה לאישור הסכם לנשיאת עוברים, תנמק בכתב את החלטתה; דחתה בקשה כאמור בשל תנאי הנוגע להורים המיועדים, תדון ועדת האישורים בבקשה נוספת שיגישו אותם הורים מיועדים רק לאחר שחלפו שנתיים לפחות ממועד דחיית הבקשה, אלא אם כן חל שינוי מהותי בעובדות, בנסיבות או בתנאים ששימשו יסוד להחלטת הוועדה כאמור.
{{ח:תת|(ב2)}} חל שינוי בפרטים שמסרו האם הנושאת או ההורים המיועדים לוועדת האישורים וטרם הושתלה הביצית המופרית באם הנושאת בהתאם להסכם לנשיאת עוברים, יודיעו על כך לוועדת האישורים בהקדם האפשרי.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת האישורים רשאית לשוב ולדון באישור שנתנה אם חל שינוי מהותי בעובדות, בנסיבות או בתנאים ששימשו יסוד להחלטתה וכל עוד לא הושתלה הביצית המופרית באם הנושאת בהתאם להסכם לנשיאת עוברים.

{{ח:סעיף|6|תשלומים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת האישורים רשאית לאשר תנאים בהסכם בדבר תשלומים חודשיים לאם הנושאת לכיסוי הוצאות ממשיות, הכרוכות בביצוע ההסכם, לרבות הוצאות עבור ייעוץ משפטי ודמי ביטוח, וכן לפיצוי על ביטול זמן, סבל, אובדן הכנסה או הפסד זמני של כושר השתכרות, או כל פיצוי סביר אחר.
{{ח:תת|(ב)}} צד להסכם לנשיאת עוברים בישראל או המבקש להיות צד להסכם כאמור, לא יקבל ולא ייתן, תמורה, בכסף או בשווה כסף, בעד ביצוע ההסכם כאמור, למעט תשלומים שאישרה ועדת האישורים לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|7|התקשרות בהסכם לנשיאת עוברים וביצועו|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} לא יתקשר אדם בהסכם לנשיאת עוברים שלא אושר בידי ועדת האישורים לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, ולא יבצע אדם הסכם שלא אושר כאמור או שלא בהתאם להוראות ההסכם שאושר או לתנאי האישור.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: מעמד הילד}}

{{ח:סעיף|8|תחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} יחול על הריון ולידת ילד שנולד על־פי הסכם לנשיאת עוברים שאושר בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}}.

{{ח:סעיף|9|הודעה לעובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} הורים מיועדים ואם נושאת יודיעו לעובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים על מקום הלידה ועל תאריך הלידה המשוער בתום החודש החמישי להריונה של האם הנושאת; ההודעה תכלול פרטים שייקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} מיד עם הלידה ולא יאוחר מעשרים וארבע שעות לאחר מכן יודיעו ההורים המיועדים או האם הנושאת לעובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים על לידת הילד.

{{ח:סעיף|10|משמורת, אפוטרופסות ומסירה|תיקון: תשע״א, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} עם לידתו יהיה הילד במשמורת ההורים המיועדים ויחולו עליהם כלפיו האחריות והחובות של הורה כלפי ילדו.
{{ח:תת|(ב)}} עובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים שייקבע לכך על ידי עובד סוציאלי ראשי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20(ג)}} יהיה, בכפוף להוראות סעיף קטן (א), האפוטרופוס הבלעדי על הילד משעת לידתו ועד למתן צו הורות או עד למתן צו אחר הקובע את מעמדו של הילד.
{{ח:תת|(ג)}} מסירת הילד על ידי האם הנושאת למשמרות ההורים המיועדים תהיה בנוכחות העובד הסוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים ובסמוך לאחר הלידה ככל הניתן; לא ימסור אדם למשמורת ולא יקבל למשמורת ילד שנולד לאם נושאת כתוצאה מביצוע הסכם לנשיאת עוברים שלא בנוכחות עובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים כאמור בסעיף קטן זה.

{{ח:סעיף|11|צו הורות|תיקון: תשע״א, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} תוך שבעה ימים מיום לידת הילד יגישו ההורים המיועדים בקשה למתן צו הורות; לא הגישו ההורים המיועדים בקשה כאמור, תוגש בקשה על ידי עובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים באמצעות נציג היועץ המשפטי לממשלה.
{{ח:תת|(א1)}} הוגשה בקשה לפי סעיף קטן (א) וסבר עובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים, כי קיים חשש לפגיעה בטובת הילד שבעניינו הוגשה הבקשה או נודע לעובד סוציאלי כאמור כי האם הנושאת מתכוונת להגיש בקשה לחזור בה מההסכם לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}, יודיע על כך לבית המשפט ובית המשפט לא יחליט בבקשה אלא לאחר קבלת תסקיר מאת העובד הסוציאלי; בית המשפט רשאי לדרוש קבלת תסקיר כאמור בסעיף קטן זה בכל עת לפני ההחלטה בבקשה, אם ראה צורך בכך.
{{ח:תת|(ב)}} מצא בית המשפט כי הילד שבעניינו הוגשה בקשה לפי סעיף קטן (א) נולד כתוצאה מביצוע הסכם לנשיאת עוברים שנעשה ואושר בהתאם להוראות חוק זה, ייתן צו הורות להורים המיועדים, אלא אם כן נוכח, לאחר קבלת תסקיר עובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים שהוגש לפי סעיף קטן (א1), כי הדבר נוגד את טובת הילד; נוכח בית המשפט כאמור ייתן צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}.

{{ח:סעיף|12|תוצאות מתן צו הורות}}
{{ח:תת|(א)}} עם מתן צו הורות יהיו ההורים המיועדים הורים ואפוטרופסים בלעדיים על הילד והוא יהיה ילדם לכל דבר וענין.
{{ח:תת|(ב)}} אין בצו הורות כדי לפגוע בדיני איסור והיתר לעניני נישואין וגירושין.

{{ח:סעיף|13|חזרת אם נושאת מהסכם|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} ביקשה אם נושאת לחזור בה מהסכם לנשיאת עוברים ולהחזיק בילד, לא יאשר זאת בית המשפט אלא אם כן נוכח לאחר קבלת תסקיר עובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים, כי חל שינוי בנסיבות שיש בו כדי להצדיק חזרתה של האם הנושאת מהסכמתה, וכי אין בכך כדי לפגוע בטובת הילד.
{{ח:תת|(ב)}} לאחר מתן צו הורות לא יאשר בית המשפט חזרה מהסכם לנשיאת עוברים כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} אישר בית המשפט חזרת אם נושאת מהסכם לנשיאת עוברים, יקבע בצו את מעמד האם הנושאת כאם ואפוטרופא על הילד, והוא יהיה ילדה לכל דבר וענין; כן רשאי בית המשפט לקבוע בצו הוראות בדבר מעמד הילד ויחסיו עם ההורים המיועדים או עם אחד מהם.

{{ח:סעיף|14|צו לקביעת מעמד ילד|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} לא נתן בית המשפט צו הורות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)}} וביקשה אם נושאת את האפוטרופסות על הילד, יתן בית המשפט צו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(ג)}}, אלא אם כן נוכח, לאחר קבלת תסקיר עובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים, כי הדבר נוגד את טובת הילד.
{{ח:תת|(ב)}} לא נתן בית המשפט צו הורות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)}} והאם הנושאת לא ביקשה כי תוענק לה האפוטרופסות על הילד, או נוכח בית המשפט כי צו לפי סעיף קטן (א) נוגד את טובת הילד, רשאי הוא לקבוע בצו כל הוראה אחרת בדבר מעמד הילד כפי שימצא לנכון בנסיבות הענין.

{{ח:סעיף|15|החזר הוצאות}}
{{ח:ת}} נתן בית המשפט צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:פנימי|סעיף 14|או 14}} רשאי הוא לקבוע תשלום החזר הוצאות לכל אחד מהצדדים להסכם לנשיאת עוברים.

{{ח:סעיף|16|רישום בפנקס|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיפים 11}}, {{ח:פנימי|סעיף 13|13}} {{ח:פנימי|סעיף 14|או 14}} יירשם בפנקס שינוהל בידי רשם שימנה שר המשפטים.
{{ח:תת|(ב)}} פרטי הרישום וצורתו ייקבעו בתקנות שיתקין שר המשפטים באישור ועדת הבריאות של הכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 30|סעיף 30 לחוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}}, יחולו לענין זה בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|17|סודיות הדיון}}
{{ח:ת}} דיון לפי חוק זה יהיה בדלתיים סגורות זולת אם ראה בית המשפט לקיימו בפומבי, ואולם רשאי בית המשפט להרשות לאדם או לסוגי בני אדם להיות נוכחים בשעת הדיון, כולו או מקצתו.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|18|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין הוראות חוק זה או בהסכם לנשיאת עוברים שאושר על־פיו כדי לפגוע בדרישה לפי כל דין לענין הצורך בהסכמה מדעת לטיפול רפואי, או כדי למנוע מאם נושאת לקבל טיפול רפואי או לבצע בה פעולה רפואית, לפי רצונה, לרבות הפסקת הריון לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק י סימן ב|סימן ב׳ בפרק י׳ לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף|19|עונשין|תיקון: תשע״א, תשע״ח}}
{{ח:ת}} מי שעשה אחד מאלה, דינו – מאסר שנה, ואם הוא תאגיד, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}:
{{ח:תת|(1)}} ביצע הפריה חוץ־גופית לשם השתלת ביצית מופרית באם נושאת או ביצע השתלת ביצית מופרית באם נושאת, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:תת|(2)}} קיבל או נתן תמורה בעד ביצוע הסכם לנשיאת עוברים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב)}};
{{ח:תת|(3)}} התקשר בהסכם לנשיאת עוברים שלא אושר בידי ועדת האישורים או ביצע הסכם שלא אושר כאמור או שלא בהתאם להוראות ההסכם שאושר או לתנאי האישור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}};
{{ח:תת|(4)}} מסר למשמורת או קיבל למשמורת ילד שנולד לאם נושאת כתוצאה מביצוע הסכם לנשיאת עוברים שלא בנוכחות עובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(ג)}}.

{{ח:סעיף|19א|סמכויות עובד סוציאלי|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} לעניין ביצוע התפקידים לפי חוק זה של עובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים)#סעיף 3|סעיפים 3 עד 6 לחוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים), התשט״ו–1955}}.

{{ח:סעיף|20|ביצוע, תקנות ומינוי עובדים סוציאליים לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים|תיקון: תשע״א, תשע״ח, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבריאות ממונה על ביצוע {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}} והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים ממונה על ביצוע {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} והוא רשאי, בהתייעצות עם שר המשפטים, להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) (הודעות, בקשות וצווים)|תקנות הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד) (הודעות, בקשות וצווים), התשנ״ח–1998}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים ימנה לענין חוק זה עובד סוציאלי ראשי וכן עובדים סוציאליים אשר יפעלו לפי הנחיות העובד הסוציאלי הראשי, בדרך כלל או לענין מסוים; חלק עובד סוציאלי על ההנחיות בעניין מסוים, ישוב העובד הסוציאלי הראשי ויכריע בדבר לאחר שקיים התייעצות בעניין זה עם העובד הסוציאלי ועם גופים אחרים שמצא לנכון.
{{ח:תת|(ד)}} שר הבריאות, באישור ועדת הבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע, בצו, כי המספר המרבי של הילדים המשותפים לעניין הורים מיועדים והמספר המרבי של הילדים הגנטיים לעניין אם מיועדת יחידה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)(1ג)(ב)}}, יהיה שלושה, ובלבד שצו כאמור לא יובא לאישור הוועדה לפני יום י״ד באב התשפ״ג (1 באוגוסט 2023).

{{ח:סעיף|20א|דיווח לוועדה|תיקון: תשע״ח, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} שר הבריאות ידווח לוועדת הבריאות של הכנסת, אחת לשנה על יישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}} בשנה שקדמה למועד הדיווח, לרבות מספר הבקשות לאישור הסכם לנשיאת עוברים שהוגשו לוועדת האישורים, מספר הבקשות שוועדת האישורים אישרה, מספר הילדים שנולדו במסגרת הסכם לנשיאת עוברים ומספר הילדים המשותפים או הילדים הגנטיים לגבי ההורים המיועדים שהגישו את הבקשות.

{{ח:סעיף|21|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}}.}}

{{ח:סעיף|22|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה|בחוק בית המשפט לעניני משפחה, התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|23|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח חדש], התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|24|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|בחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת יום ט״ז באדר התשנ״ו (7 במרס 1996).}}
* '''אפרים סנה'''
שר הבריאות
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''שמעון פרס'''
ראש הממשלה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]