חוק שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001400}} '''נוסח קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ד, 179|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_210234.pdf}}, {{ח:תיבה|VIII|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_ec_517965.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ז, 185|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209586.pdf}}, {{ח:תיבה|185|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209585.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ח, 43|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_303793.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 60|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_209584.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 102|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209583.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 86|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_209582.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 50|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209581.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 79|תיקון לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209759.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 234|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209261.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 106|תיקון מס׳ 18 לחוק שירות המדינה (גמלאות)|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209593.pdf}}, {{ח:תיבה|314|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209580.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 140|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209579.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 16|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209578.pdf}}.

'''נוסח משולב:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ה, 142|חוק שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) [נוסח משולב]|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_311022.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 88|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210539.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 44|תיקון מס׳ 26 לחוק שירות המדינה (גמלאות)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210624.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 10|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210681.pdf}}, {{ח:תיבה|58|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210742.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 48|תיקון לתיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210789.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 107|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211580.pdf}}, {{ח:תיבה|157|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211810.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 63|תיקון מס׳ 32 לחוק שירות המדינה (גימלאות)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210849.pdf}}, {{ח:תיבה|162|תיקון מס׳ 35 לחוק שירות המדינה (גימלאות)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211673.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 43|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 1997)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211373.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 80|חוק להגברת הצמיחה והתעסוקה ולהשגת יעדי התקציב לשנת הכספים 1998 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211461.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 34|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211581.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 122|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300186.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 495|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300400.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 420|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300493.pdf}}, {{ח:תיבה|599|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300552.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 194|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300607.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 56|חוק גיל פרישה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300990.pdf}}, {{ח:תיבה|134|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 126|חוק השבת קצבה לבן זוג שנישא בשנית ונישואיו השניים פקעו (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299625.pdf}}, {{ח:תיבה|417|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf}}, {{ח:תיבה|914|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299984.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 516|חוק שירות המילואים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300745.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 383|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (הליכים לעניין החלטות הנוגעות לחיילים בשירות קבע)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301114.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 186|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301268.pdf}}, {{ח:תיבה|388|תיקון מס׳ 25|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301217.pdf}}, {{ח:תיבה|789|תיקון מס׳ 26|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301247.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 462|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301476.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 229|תיקון מס׳ 54 לחוק שירות המדינה (גימלאות)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301617.pdf}}, {{ח:תיבה|713|חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303844.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1262|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348687.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 232|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 67|תיקון מס׳ 62 לחוק שירות המדינה (גמלאות)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_525593.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 165, 165|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2572039.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 210|תיקון מס׳ 35|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5526341.pdf}}, {{ח:תיבה|413|חוק להשגת יעדי התקציב וליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2025 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6133485.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 202|תיקון מס׳ 37|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1052354.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מבוא}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: גימלאות ושיעורן}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: חישוב המשכורת הקובעת ותקופת השירות}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: גימלאות פרישה}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: גימלאות לשאירים}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: גימלאות והכנסות ממקורות שונים}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: תקופות עבודה במקומות אחרים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: סדרי תביעה והחלטה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: סדרי תשלום}}

{{ח:פנימי|פרק ד1|פרק ד׳1: חייל חדש}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 1א|תוספת ראשונה א׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית: {{מוקטן|גיל פרישה ממוצע לנגדים}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית}}

{{ח:פנימי|לוחהשוואה|לוח השוואה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מבוא}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״א, תשס״ד־2, תשס״ח, תש״ע, תשע״ד־2|אחר=[1]}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בני זוג“ –
{{ח:תתת|(1)}} חייל או זכאי לקצבת פרישה, ואשתו לרבות הידועה בציבור כאשתו;
{{ח:תתת|(2)}} חיילת או זכאית לקצבת פרישה, ובעלה לרבות הידוע בציבור כבעלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן זוג לשעבר“, של חייל או חיילת, או של זכאי או זכאית לקצבת פרישה – אחד מהמפורטים להלן, שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי יועבר לו חלק מקצבת פרישה המגיעה לחייל או לחיילת שפרשו משירות:
{{ח:תתת|(1)}} מי שהיתה אשתו של החייל או של הזכאי לקצבת פרישה, לרבות מי שהיתה ידועה בציבור כאשתו;
{{ח:תתת|(2)}} מי שהיה בעלה של החיילת או של הזכאית לקצבת פרישה, לרבות מי שהיה ידוע בציבור כבעלה;
{{ח:תתת|(3)}} פרוד של קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גיל פרישת חובה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גימלה“ – קיצבה או מענק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התרת נישואין“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג#סעיף 2|בסעיף 2(ד) לחוק יחסי ממון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה רפואית“ – ועדה המוסמכת לקבוע את כשרם הרפואי של בני אדם המתקבלים לשירות קבע או המשרתים בו, וכן של זכאים לקיצבת פרישה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הנכים“ – {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל“ – חייל כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}} (בחוק זה – חוק השיפוט הצבאי), המשרת לפי התחייבות לשירות קבע למעט חייל חדש, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 67א|בסעיף 67א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני“ – {{ח:חיצוני|חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו|חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו, התשע״ד–2014}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק יחסי ממון“ – {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג|חוק יחסי ממון בין בני זוג, התשל״ג–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק משפחות החיילים“ – {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות בטחון“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|חוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד ההעברה“ – 45 ימים מהמועד שבו מסר הממונה או מי שהוא הסמיכו לכך הודעה בדבר רישום הערה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47ב|סעיף 47ב(ג)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד הפירוד“ – המועד שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק דין לאיזון, לפי העניין, כמועד שבו חל פירוד בין חייל או זכאי לקצבת פרישה ובין בן זוגו לשעבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממונה“ – מי שמונה לממונה על תשלום גימלאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מענק“ – תשלום חד פעמי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מענק שחרור“ – מענק המשתלם עקב שחרור משירות קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – חייל שכשרו לשירות נפגע פגיעה שאינה פגיעה ארעית וכתוצאה מן הפגיעה אינו מסוגל לשירות שבן גילו ומינו מסוגל לו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פירוד“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התרת נישואין;
{{ח:תתת|(2)}} קביעת הסדר איזון משאבים בידי בית משפט או בית דין על פי בקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג#סעיף 5א|סעיף 5א לחוק יחסי ממון}}, או קביעת הסדר אחר בידי בית משפט או בית דין לחלוקת רכוש בין בני זוג שנפרדו ובכלל זה לחלוקת קצבת פרישה ביניהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסק דין לאיזון“ – פסק דין לפי {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג#סעיף 5|סעיף 5(א) לחוק יחסי ממון}} בדבר חלוקת נכסים בין בני זוג שנפרדו בשל פקיעת נישואין עקב מותו של חייל או של זכאי לקצבת פרישה או פסק דין אחר לחלוקת רכוש בין בני זוג שנפרדו ובכלל זה לחלוקת קצבת פרישה ביניהם שניתן עקב מותו של חייל או של זכאי לקצבת פרישה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני“ – פסק דין שנקבעה בו, בין השאר, חלוקה של קצבת פרישה המגיעה לחייל שפרש משירות או לזכאי לקצבת פרישה, בין החייל או הזכאי לקצבת פרישה ובין בן זוגו לשעבר, בשל פירוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרוד של קבע“, של חייל או של זכאי לקצבת פרישה – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אשתו של החייל או של הזכאי לקצבת פרישה, שחלה בינה ובין החייל או הזכאי כאמור פרידה של קבע;
{{ח:תתת|(2)}} בעלה של החיילת או של הזכאית לקצבת פרישה, שחלה בינו ובין החיילת או הזכאית כאמור פרידה של קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון“ – פרוד של קבע, שנקבע בפסק דין לאיזון כי הוא היה זכאי לחלק מקצבת הפרישה שהיתה מגיעה לחייל שנפטר אילולא פטירתו או לחלק מקצבת הפרישה של זכאי לקצבת פרישה שנפטר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרידה של קבע“ – מצב שבו מתקיים לגבי בני זוג אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חלפה שנה מיום שנפתח אחד מההליכים המפורטים להלן ואותו הליך לא נסגר בתקופה האמורה:
{{ח:תתתת|(א)}} הליך להתרת נישואין;
{{ח:תתתת|(ב)}} תביעה לחלוקת רכוש בין בני זוג, לרבות תביעה לפירוק שיתוף במקרקעין המשותפים לבני הזוג לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}}, במסגרת הליכי פירוד בין בני הזוג;
{{ח:תתתת|(ג)}} תביעה לפסק דין הצהרתי בדבר זכויות בני הזוג ברכוש במסגרת הליכי פירוד בין בני הזוג;
{{ח:תתתת|(ד)}} בקשה לקביעת הסדר איזון משאבים בידי בית משפט או בית דין לפי {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג#סעיף 5א|סעיף 5א(א) לחוק יחסי ממון}} או לקביעת הסדר אחר בידי בית משפט או בית דין לחלוקת רכוש בין בני זוג שנפרדו ובכלל זה לחלוקת קצבת פרישה ביניהם;
{{ח:תתתת|(ה)}} בקשה לנקוט אמצעים לשמירת זכויות, לפי {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג#סעיף 11|סעיף 11 לחוק יחסי ממון}};
{{ח:תתת|(2)}} קיים קרע בין בני הזוג או שבני הזוג חיים בנפרד, אף אם תחת קורת גג אחת, במשך תקופה מצטברת של 20 חודשים לפחות מתוך תקופה רצופה של שנתיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודות הצבא“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרישה משירות“ – לרבות יציאה לקיצבה, מוות או פיטורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיצבה“ – סכום המשתלם מדי חודש –
{{ח:תתת|(1)}} לחייל שפרש משירותו (להלן – קיצבת פרישה);
{{ח:תתת|(2)}} לשאיריו של חייל או של זכאי לקיצבת פרישה (להלן – קיצבת שאיר);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרמטכ״ל“ – ראש המטה הכללי של צבא־הגנה לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השיעור להעברה“ – השיעור מקצבת הפרישה שנקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כשיעור שיועבר לבן הזוג לשעבר, או השיעור שנקבע בפסק דין לאיזון כשיעור שהיה מועבר לפרוד של קבע מקצבת הפרישה שהיתה מגיעה לזכאי לה אילולא נפטר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השיעור המשותף“ – השיעור המתקבל מחלוקת התקופה המשותפת שעד למועד הפירוד בתקופת השירות שעד למועד הפירוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות“ – שירות קבע וכל שירות אחר המקנה זכות לפי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות חובה“ – שירות צבאי שלא לפי התחייבות לשירות קבע, למעט שירות מילואים לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 6|סעיפים 6}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 7|ו־7 לחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות קבע“ – שירות צבאי לפי התחייבות לשירות קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה המשותפת“ – תקופה החלה בתקופת השירות, שנקבע לגביה בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק דין לאיזון, לפי העניין, כי נצברה במהלכה קצבת פרישה המשותפת לחייל או לזכאי לקצבת פרישה ולבן זוגו לשעבר.

{{ח:סעיף|2|שירות רצוף|אחר=[2]}}
{{ח:ת}} כל מקום שחוק זה מדבר בתקופת שירות, הכוונה היא לתקופת שירות רצופה.

{{ח:סעיף|3|תקופות שאינן מפסיקות רציפות|אחר=[3]}}
{{ח:ת}} רציפות בשירות אין רואים אותה כנפסקת מחמת העדרו של החייל משירותו לרגל אחת מאלה –
{{ח:תת|(1)}} חופשה או מנוחה שניתנו לפי כללי השירות;
{{ח:תת|(2)}} הפסקה שחלה בשירות ואין לחייל שליטה עליה;
{{ח:תת|(3)}} כל הפסקה אחרת שנקבעה בתקנות כבלתי מפסקת את רציפות השירות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (הפסקות שאינן מפסיקות את רציפות השירות)|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (הפסקות שאינן מפסיקות את רציפות השירות), תשי״ט–1958}}.}}

{{ח:סעיף|4|דין אי־חידוש התחייבות|אחר=[5א]}}
{{ח:ת}} חייל שנתמלאו בו אלה:
{{ח:תת|(1)}} נסתיימה תקופת השירות הנקובה בהתחייבותו לשירות קבע וההתחייבות לא חודשה לתקופה כל שהיא;
{{ח:תת|(2)}} הציע, במועד ובדרך שנקבעו בפקודות הצבא, לחדש את התחייבותו והרשות שהרמטכ״ל הסמיך לכך בפקודות הצבא הודיעה לחייל, כי אינה מוכנה לחדש את ההתחייבות, או לא השיבה על הצעת החייל תוך תקופה שנקבעה בפקודות הצבא,
{{ח:ת}} רואים אותו כמי שפוטר בתום תקופת השירות הנקובה בהתחייבות; אולם אם הציע החייל לחדש את ההתחייבות לשירות קבע לתקופה פלונית והרשות כאמור הודיעה לו על נכונותה לחדשה לתקופה אלמונית, ומשום כך לא חודשה ההתחייבות, לא יראו את החייל כמפוטר.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: גימלאות ושיעורן}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: חישוב המשכורת הקובעת ותקופת השירות}}

{{ח:סעיף|5|הגדרות|תיקון: תשע״ב, תשפ״ג|אחר=[5, 10]}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם שאינו עומד ברשות עצמו“ – מי שלא הגיע לגיל עשרים ואחת, או מי שהגיע לגיל עשרים ואחת אך אין לו הכנסה כדי מחייתו ואינו מסוגל לכלכל עצמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המשכורת השנתית“, לגבי חייל שפרש משירותו – המשכורת הקובעת של החייל במועד פרישתו כפול שנים עשר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – היום הראשון של שנת כספים או היום הראשון בחודש הרביעי, השביעי או העשירי של שנת כספים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד המעבר“ – יום י׳ בתמוז התשע״ב (30 ביוני 2012), ולעניין חישוב התוספות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א(ח) ו־(ט)}} – יום י׳ באב התשס״ט (31 ביולי 2009);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המשכורת הקובעת“, לגבי אדם פלוני בזמן פלוני – המשכורת, לרבות התוספות הקבועות, ולמעט רכיבי שכר מוחרגים, כמפורט להלן, לפי העניין, כפי שהיא מעודכנת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי פלוני שפרש משירות אחרי מועד המעבר – המשכורת, לרבות התוספות הקבועות, ולמעט רכיבי שכר מוחרגים המגיעה ערב פרישתו של פלוני מהשירות, לחייל שדרגתו כדרגה שהיתה לפלוני ערב פרישתו מהשירות;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי פלוני שפרש משירות לפני מועד המעבר – המשכורת, לרבות התוספות הקבועות, המגיעה במועד המעבר, לחייל שדרגתו כדרגה שהיתה לפלוני ערב פרישתו מהשירות;
{{ח:תתת|(3)}} על אף הוראות פסקאות (1) ו־(2), היה לפלוני, ערב פרישתו מהשירות, מינוי לתפקיד שצמודה לו דרגה העולה על דרגתו, תחושב משכורתו הקובעת בהתאם להוראות הפסקאות האמורות, לפי העניין, על פי הדרגה הצמודה לאותו תפקיד ולא על פי דרגתו;
{{ח:תתת|(4)}} על אף הוראות פסקאות (1) ו־(2), שולמה לאחר מועד המעבר, תוספת על משכורתו של חייל שמקורה בהסכם קיבוצי שהמדינה צד לו ונכרת לאחר מועד המעבר, בעד התקופה שלפני מועד המעבר, לא תובא התוספת האמורה בחשבון לעניין אותן פסקאות, אלא אם כן קבע שר הביטחון, בהסכמת שר האוצר, אחרת, בצו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משכורת קובעת משוקללת“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שמגיעה לו תוספת לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} – המשכורת הקובעת, בתוספת הסכום המתקבל מהכפלת התוספות לקצבה והתוספת לקצבה לפי חיקוק אחר ביחס שבין המשכורת הקובעת לבין הקצבה המגיעה למי שפרש כאמור או לשאירו;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שאינה מגיעה לו תוספת לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} – המשכורת הקובעת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב שכר מוחרג“ – רכיב שכר שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מגיע לחייל שדרגתו כדרגה שהייתה לפלוני ערב פרישתו מהשירות;
{{ח:תתת|(2)}} מקורו בהסכם קיבוצי שהמדינה צד לו, אשר נחתם ביום י״ב בסיוון התשפ״ג (1 ביוני 2023) ואילך (בהגדרה זו – ההסכם הקיבוצי);
{{ח:תתת|(3)}} נקבע בהסכם הקיבוצי כי הוא לא יובא בחשבון לצורך חישוב המשכורת הקובעת לעניין הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}};
{{ח:תתת|(4)}} הוא לא היה קיים ערב החתימה על ההסכם הקיבוצי; לעניין זה, רכיב שכר שבא במקום רכיב שכר אחר שהיה קיים ערב החתימה על ההסכם הקיבוצי ולא נכלל בחישוב המשכורת הקובעת ערב החתימה על ההסכם הקיבוצי, ייחשב כרכיב שכר שלא היה קיים ערב החתימה על ההסכם הקיבוצי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשימת הדירוגים הבסיסית“ – רשימת הדירוגים {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספות לקצבה“ – התוספות לקצבה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}} המגיעות למי שפרש מהשירות או לשאירו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספת לקצבה לפי חיקוק אחר“ – תוספת לקצבה המגיעה לפי חיקוק אחר, במועד המעבר, למי שפרש משירות או לשאירו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספת קבועה“ – תוספת המשתלמת על משכורתו היסודית של חייל, שהממשלה הכירה בה כתוספת קבועה לענין חוק זה, או לענין הוראה מסויימת שבחוק זה או לפיו.

{{ח:סעיף|6|עדכון המשכורת הקובעת|תיקון: תשע״ב, תשע״ד, תשפ״ה־2, תשפ״ו|אחר=[11]}}
{{ח:תת|(א)}} המשכורת הקובעת תעודכן בחודש ינואר של כל שנה (בסעיף זה – חודש העדכון), בעד קצבת חודש ינואר ואילך, לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הקודם.
{{ח:תת|(א1)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), מי שדורג ערב פרישתו בדירוג מהדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1א|בתוספת ראשונה א׳}} ופרש בתקופות כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1א|באותה תוספת}}, תעודכן משכורתו הקובעת לא יאוחר מיום כ״ט באדר א׳ התשע״ד (1 במרס 2014) גם בעדכון הנוסף החל לגביו, בעד קצבאות החודשים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1א|בתוספת האמורה}} ואילך.
{{ח:תת|(א2)}} בלי לגרוע מהוראות סעיפים קטנים (א) ו־(א1), שר הביטחון, בהסכמת שר האוצר, רשאי לקבוע, בצו –
{{ח:תתת|(1)}} כי בשל החלטות הממשלה מי שדורג ערב פרישתו בדירוג מהדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} ופרש מהשירות בתקופה שמיום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013) עד יום ב׳ בכסלו התש״ף (30 בנובמבר 2019), תעודכן משכורתו הקובעת בעד התקופה החל בחודש שייקבע בצו לעניין זה ואילך, בסכום או בשיעור שייקבע בו, בהתאם למועד הפרישה ולדירוג שבו דורג ערב הפרישה, ורשאי הוא לקבוע עדכון שונה לסוגי חיילים שונים; לעניין זה, ”החלטות הממשלה“ – {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/2017_dec2399|החלטת הממשלה מספר 2399 מיום י״ט בשבט התשע״ז (15 בפברואר 2017)}}, {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec4887_2020|והחלטת הממשלה מספר 4887 מיום י״ז באדר התש״ף (13 במרץ 2020)}};
{{ח:תתת|(2)}} בלי לגרוע מהוראות פסקה (1), כי בשל הסכם קיבוצי ארצי נוסף תעודכן משכורתו הקובעת של מי שדורג ערב פרישתו בדירוג מהדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} ופרש מהשירות בתקופה שמיום ד׳ בטבת התש״ף (1 בינואר 2020) עד יום כ״ב באדר ב׳ התשפ״ז (31 במרץ 2027), בעד התקופה החל בחודש שייקבע בצו לעניין זה ואילך, בסכום או בשיעור שייקבע בו, בהתאם למועד הפרישה ולדירוג שבו דורג ערב הפרישה, ורשאי הוא לקבוע עדכון שונה לסוגי חיילים שונים; לעניין זה, ”הסכם קיבוצי ארצי נוסף“ – הסכם קיבוצי (מסגרת) שנחתם ביום כ״ח בתמוז התשפ״ג (17 ביולי 2023), בין מדינת ישראל ומעסיקים אחרים בשירות הציבורי ובין הסתדרות העובדים הכללית החדשה, כפי שהוחל בצבא הגנה לישראל בהתאם {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec742-2023|להחלטת הממשלה מס׳ 742 מיום כ׳ בתמוז התשפ״ג (9 ביולי 2023)}};
{{ח:תתת|(3)}} כי תשלומים בשל עדכון המשכורת הקובעת לפי פסקה (1), בעד תקופה שקדמה למועד כניסתו לתוקף של צו לפי אותה פסקה, ישולמו בתוספת הפרשי הצמדה בשיעור שלהלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי תשלומים המשולמים בעד תקופה שהסתיימה לפני יום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) (בפסקה זו – המועד הקובע) – שיעור עליית המדד שפורסם ערב מועד התשלום לעומת המדד שפורסם בחודש ינואר 2024;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי תשלומים המשולמים בעד תקופה שמהמועד הקובע ועד ערב כניסתו לתוקף של הצו – שיעור עליית המדד שפורסם ערב התשלום לעומת המדד שפורסם בחודש שבעדו ניתן התשלום.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(א1), לגבי מי שערב פרישתו מהשירות דורג בדירוג הרופאים ופרש מהשירות לפני יום ח׳ בשבט התשע״ב (1 בפברואר 2012), ושיעור הניכוי בעד קצבת חודש ינואר 2013 ואילך, עולה על שיעור התוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011, המגיעה לו בעד אותו חודש, ככל שמגיעה, יופחת ההפרש שבין השיעורים האמורים משיעור העדכון לפי סעיפים קטנים (א) ו־(א1) בעד שנת 2012.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיפים קטנים (א) עד (ג) –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לחודש העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הקודם“ – מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לחודש העדכון הקודם, ולעניין העדכון הראשון –
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי מי שפרש מהשירות עד יום כ״ט בתמוז התשע״א (31 ביולי 2011) – מדד חודש דצמבר 2011;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי מי שפרש מהשירות אחרי יום כ״ט בתמוז התשע״א (31 ביולי 2011) – מדד החודש שבו פרש מהשירות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”העדכון הנוסף“, לגבי אדם פלוני – עדכון כמפורט להלן, בהתאם לדירוג שבו דורג אותו אדם או לאופן חישוב משכורתו הקובעת, לפי העניין, ערב פרישתו:
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, למעט דירוג כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 8|בפסקה (8) לרשימה האמורה}} – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום כ״ב בתמוז התשע״ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 1א חלק א|בחלק א׳ לתוספת ראשונה א׳}}, בהתאם למועד פרישתו; לעניין פסקה זו יקראו את {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 6|פסקה (6) לרשימת הדירוגים הבסיסית}} כך שבמקום ”ערב מועד המעבר“ יבוא ”ערב מועד הפרישה“;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 8|בפסקה (8) לרשימת הדירוגים הבסיסית}} – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום כ״ב בתמוז התשע״ג (30 ביוני 2013) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 1א חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת ראשונה א׳}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתתת|(3)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג הרופאים – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ג׳ באב התש״ע (14 ביולי 2010) עד יום כ״ט בתמוז התשע״א (31 ביולי 2011) – עדכון בשיעורים ממשכורתו הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 1א חלק ג|בחלק ג׳ לתוספת ראשונה א׳}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתתת|(4)}} לגבי מי שערב פרישתו מהשירות חושבה משכורתו הקובעת לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית – אם פרש מהשירות בתקופה שמיום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) עד יום ה׳ בטבת התשע״ב (31 בדצמבר 2011) – עדכון בשיעורים מהמשכורת הקובעת, הקבועים לגביו {{ח:פנימי|תוספת 1א חלק ד|בחלק ד׳ לתוספת ראשונה א׳}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור הניכוי“ – לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|פסקה (3) להגדרה ”שיעור הניכוי“ שבסעיף 6א(א)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א(ה)}}.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} בסעיף קטן זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לחודש העדכון;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד הקודם“ – מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לחודש העדכון הקודם, ולעניין העדכון הראשון –
{{ח:תתתתת|(1)}} לגבי מי שפרש מהשירות עד יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024) – מדד חודש דצמבר 2024;
{{ח:תתתתת|(2)}} לגבי מי שפרש מהשירות אחרי יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024) – מדד החודש שבו פרש מהשירות;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שיעור ההפחתה“ – ההפרש שבין שיעור העדכון הבסיסי לבין שיעור העדכון המופחת באותה שנה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שיעור ההפחתה המצטבר“ – סך כל שיעורי ההפחתה במצטבר, ולא יותר משיעור ההפחתה המצטבר המרבי;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שיעור ההפחתה המצטבר המרבי“ – 4.5% או שיעור כאמור בפסקה (2)(ו), לפי העניין;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שיעור העדכון הבסיסי“ – שיעור עדכון המשכורת הקובעת, בגובה עליית המדד החדש לעומת המדד הקודם, כפי שמחושב בכל שנה בהתאם לסעיף קטן (א);
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שיעור העדכון המופחת“ – הגבוה מבין שני אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} ההפרש שבין שיעור העדכון הבסיסי לבין שיעור ההפחתה המצטבר המרבי;
{{ח:תתתתת|(2)}} שיעור העדכון המופחת המזערי;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שיעור העדכון המופחת המזערי“ – 0.5% או שיעור העדכון הבסיסי, לפי הנמוך שבהם.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), החל מחודש ינואר 2026 יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המשכורת הקובעת תעודכן בחודש ינואר של כל שנה בעד קצבת חודש ינואר ואילך, לפי שיעור העדכון המופחת, עד לשנה שבה שיעור ההפחתה המצטבר הגיע לשיעור ההפחתה המצטבר המרבי (בסעיף קטן זה – השנה הקובעת); עלה המדד החדש לעומת המדד הקודם בשנה הקובעת על ההפרש שבין שיעור ההפחתה המצטבר המרבי לבין שיעור ההפחתה המצטבר עד אותה שנה, תעודכן המשכורת הקובעת בשנה הקובעת בשיעור העדכון הבסיסי, בניכוי ההפרש האמור;
{{ח:תתתת|(ב)}} החל מהשנה שלאחר השנה הקובעת, המשכורת הקובעת תעודכן לפי שיעור העדכון הבסיסי, ובמשך שלוש שנים ייווסף מדי שנה לשיעור עדכון הגמלה האמור, שיעור של 0.5%;
{{ח:תתתת|(ג)}} הייתה השנה הקובעת השנה הראשונה שבה עודכנה לפי סעיף קטן זה משכורתו הקובעת של זכאי לקצבת פרישה, ייווסף לשיעור העדכון הבסיסי בחודש ינואר בשנה לאחר מכן, שיעור של 1.5% ולא יחולו בעניינו הוראות פסקת משנה (ב);
{{ח:תתתת|(ד)}} החל מהשנה שלאחר השנה האחרונה שבה נערך עדכון לפי פסקאות משנה (ב) או (ג), לפי העניין, תעודכן הקצבה לפי שיעור העדכון הבסיסי;
{{ח:תתתת|(ה)}} הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על זכאי לקצבת פרישה שלא צורפו לקצבתו שיעורים לפי {{ח:פנימי|סעיף 14ב|סעיף 14ב}};
{{ח:תתתת|(ו)}} זכאי לקצבת פרישה שהשיעור שצורף לקצבתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 14ב|סעיף 14ב}} קטן מ־4.5% ועולה על 3%, יהיה שיעור ההפחתה המצטבר המרבי בעניינו שווה לשיעור שצורף לקצבתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 14ב|סעיף 14ב}}; ואולם, התוספות לשיעור העדכון הבסיסי לפי פסקאות משנה (ב) או (ג), לפי העניין, יהיו שוות במצטבר להפרש שבין השיעור שצורף לקצבתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 14ב|סעיף 14ב}} לבין 3%;
{{ח:תתתת|(ז)}} זכאי לקצבת פרישה שהשיעור שצורף לקצבתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 14ב|סעיף 14ב}} אינו עולה על 3%, יהיה שיעור ההפחתה המצטבר המרבי בעניינו שווה לשיעור שצורף לקצבתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 14ב|סעיף 14ב}}, ולא יחולו בעניינו פסקאות משנה (ב) או (ג);
{{ח:תתתת|(ח)}} זכאי לקצבת פרישה רשאי לפנות לממונה בבקשה לתיקון העדכון של משכורתו הקובעת, אם סבר כי העדכון נעשה בניגוד להוראות פסקת משנה (ה) או כי חל בעניינו האמור בפסקת משנה (ו) או (ז);
{{ח:תתתת|(ט)}} הגיש זכאי לקצבת פרישה בקשה לפי פסקת משנה (ח), יחליט הממונה בבקשה ויודיע על החלטתו לזכאי;
{{ח:תתתת|(י)}} בלי לגרוע מהוראות פסקת משנה (ח), היו ברשות הממונה נתונים על כך שמתקיים לגבי זכאי לקצבת פרישה האמור בפסקת משנה (ו) או (ז), יקבע כי אותה פסקה תחול לגביו וישלח לזכאי הודעה על כך.

{{ח:סעיף|6א|תוספות לקצבה|תיקון: תשע״ב, תשע״ד, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד השנתי“, לשנה מסוימת – שיעור עליית מדד חודש דצמבר של אותה שנה לעומת מדד חודש דצמבר של השנה שקדמה לה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוקבל לנושא משרה שיפוטית“ – מי שמשכורתו הקובעת חושבה, ערב מועד המעבר, לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קצבת הבסיס“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין תוספת שחיקה כאמור בסעיף קטן (ב) – הקצבה המגיעה לפי חוק זה למי שפרש משירות או לשאירו, בצירוף תוספת לקצבה לפי חיקוק אחר, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין תוספת בשל המדד לשנת 2008 כאמור בסעיף קטן (ג) – קצבת הבסיס כאמור בפסקה (1) בצירוף תוספת השחיקה המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תתתת|(3)}} לעניין תוספת בשל הסכמי שכר כאמור בסעיף קטן (ד) – קצבת הבסיס כאמור בפסקה (2) בצירוף תוספת בשל המדד לשנת 2008 המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תתתת|(4)}} לעניין תוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011 כאמור בסעיפים קטנים (ה) ו־(ו) – קצבת הבסיס כאמור בפסקה (3), בצירוף תוספת בשל הסכמי שכר המגיעה למי שפרש משירות או לשאירו, ככל שמגיעה לו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור הניכוי“ – כמפורט להלן, לפי העניין –
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים ברשימת הדירוגים הבסיסית – 2.25%;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי מוקבל לנושא משרה שיפוטית –
{{ח:תתתתת|(א)}} אם פרש מהשירות לפני שנת 2011 – 8.5%;
{{ח:תתתתת|(ב)}} אם פרש מהשירות במהלך שנת 2011 – 2.23%;
{{ח:תתתת|(3)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג הרופאים –
{{ח:תתתתת|(א)}} אם פרש עד יום כ״ט בתמוז התשע״א (31 ביולי 2011), יהיה שיעור הניכוי לפי התקופות והשיעורים כלהלן:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי קצבת חודש אוגוסט 2011 עד חודש ינואר 2012 – השיעור המתקבל מחלוקת הקצבה המגיעה לו בעד חודש אוגוסט 2011 בקצבה המגיעה לו בעד חודש יולי 2011, ומהמנה האמורה יופחת 1; לעניין הקצבאות האמורות לא יובאו בחשבון תוספת ביגוד ותוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011, ככל שהוא זכאי להן;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי קצבת חודש פברואר 2012 ואילך – הסך הכולל של השיעור האמור בפסקה (1) והשיעור המתקבל מחלוקת הקצבה המגיעה לו בעד חודש פברואר 2012 בקצבה המגיעה לו בעד חודש ינואר 2012, והפחתת 1 מהמנה האמורה; לעניין הקצבאות האמורות לא תובא בחשבון תוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011, ככל שהוא זכאי לה;
{{ח:תתתתת|(ב)}} אם פרש מיום א׳ באב התשע״א (1 באוגוסט 2011) עד יום ז׳ בשבט התשע״ב (31 בינואר 2012) – השיעור המתקבל מחלוקת הקצבה המגיעה לו בעד חודש פברואר 2012 בקצבה המגיעה לו בעד חודש ינואר 2012, ומהמנה האמורה יופחת 1; לעניין הקצבאות האמורות לא תובא בחשבון תוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011, ככל שהוא זכאי לה;
{{ח:תתתת|(4)}} לגבי מי שערב פרישתו דורג בדירוג המחקר הביטחוני –
{{ח:תתתתת|(א)}} אם פרש עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010) וערב פרישתו דורג בדרגה א׳ או א׳+, יהיה שיעור הניכוי לפי התקופות והשיעורים כלהלן:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי קצבת חודש ינואר 2011 עד חודש דצמבר 2011 – 2.8%;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי קצבת חודש ינואר 2012 ואילך – 5.6%;
{{ח:תתתתת|(ב)}} אם פרש עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010) וערב פרישתו דורג בדרגה ב׳ או ג׳ – יהיה שיעור הניכוי לפי התקופות והשיעורים כלהלן:
{{ח:תתתתתת|(1)}} לגבי קצבת חודש ינואר 2011 עד חודש דצמבר 2011 – 3.095%;
{{ח:תתתתתת|(2)}} לגבי קצבת חודש ינואר 2012 ואילך – 6.19%;
{{ח:תתתתת|(ג)}} אם פרש בין יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) ליום ה׳ בטבת התשע״ב (31 בדצמבר 2011) וערב פרישתו דורג בדרגה א׳ או א׳+, יהיה שיעור הניכוי לגבי קצבת חודש ינואר 2012 ואילך – 2.7237%;
{{ח:תתתתת|(ד)}} אם פרש בין יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) ליום ה׳ בטבת התשע״ב (31 בדצמבר 2011) וערב פרישתו דורג בדרגה ב׳ או ג׳, יהיה שיעור הניכוי לגבי קצבת חודש ינואר 2012 ואילך – 3.002%.
{{ח:תת|(ב)}} מי שפרש מהשירות לפני יום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008), וערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2012 ואילך בשיעורים מקצבת הבסיס הקבועים לגביו, לגבי אותן קצבאות, {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בחלק א׳ בתוספת השנייה}}, בהתאם למועד פרישתו (בסעיף זה – תוספת שחיקה).
{{ח:תת|(ג)}} מי שפרש מהשירות לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009), וערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2012 ואילך בשיעורים מקצבת הבסיס כמפורט להלן, הכל לפי העניין (בסעיף זה – תוספת בשל המדד לשנת 2008):
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שפרש לפני יום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008) – בשיעור ההפרש שבין המדד השנתי לשנת 2008 לבין השיעור בנקודות האחוז הקבוע לגביו {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השנייה}}, בהתאם למועד פרישתו;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שפרש מהשירות במהלך שנת 2008 – בשיעור עליית מדד חודש דצמבר 2008 לעומת מדד החודש שבו פרש מהשירות.
{{ח:תת|(ד)}} מי שפרש מהשירות עד יום י״ג בכסלו התש״ע (30 בנובמבר 2009) וערב פרישתו דורג בדירוג מהמפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|ברשימת הדירוגים הבסיסית}}, למעט הדירוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 4|בפרטים (4)}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 5|(5)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 6|ו־(6) לרשימה}}, תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2012 ואילך בשיעור 0.3% מקצבת הבסיס (בסעיף זה – תוספת בשל הסכמי שכר).
{{ח:תת|(ה)}} מי שפרש מהשירות לפני יום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012) תשולם לו או לשאירו, לפי העניין, תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2012 ואילך בשיעור מקצבת הבסיס השווה להפרש או לשיעור כמפורט בפסקאות (1) עד (4), ובלבד שהפרש כאמור הוא הפרש חיובי, והכל בהתאם למועד פרישתו (בסעיף זה – תוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011) –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שפרש לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) – ההפרש שבין מכפלת המדד השנתי לשנת 2009 במדד השנתי לשנת 2010 ובמדד השנתי לשנת 2011, לבין שיעור הניכוי;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שפרש במהלך שנת 2009 – ההפרש שבין מכפלת שיעור עליית מדד חודש דצמבר 2009 לעומת מדד החודש שבו פרש מהשירות, במדד השנתי לשנת 2010 ובמדד השנתי לשנת 2011, לבין שיעור הניכוי;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי מי שפרש במהלך שנת 2010 – ההפרש שבין מכפלת שיעור עליית מדד חודש דצמבר 2010 לעומת מדד החודש שבו פרש מהשירות, במדד השנתי לשנת 2011, לבין שיעור הניכוי;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי מי שפרש במהלך שנת 2011 – שיעור עליית מדד חודש דצמבר 2011 לעומת מדד החודש שבו פרש מהשירות, ואולם לגבי מי שערב פרישתו מהשירות דורג בדירוג הרופאים ופרש כאמור עד יום כ״ט בתמוז התשע״א (31 ביולי 2011) וכן לגבי מי שערב פרישתו מהשירות דורג בדירוג המחקר הביטחוני ולגבי מוקבל לנושא משרה שיפוטית – ההפרש שבין השיעור האמור לבין שיעור הניכוי.
{{ח:תת|(ו)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (ב) עד (ה), היה סך השיעורים של כל התוספות לקצבה המגיעות לפורש שערב פרישתו היה מדורג בדירוג מרשימת הדירוגים הבסיסית ופרש משירות לפני יום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012), או לשאירו, נמוך מ־5%, ייווסף לתוספת המגיעה לו או לשאירו לפי סעיף קטן (ה), בעד קצבת חודש ינואר 2012 ואילך, שיעור מקצבת הבסיס בגובה ההפרש שבין 5% לבין סך השיעורים כאמור; לעניין זה, ”התוספות לקצבה“ – התוספות לפי סעיפים קטנים (ב) עד (ה) וכן תוספת לקצבה שתינתן לפורש כאמור בסעיף קטן זה או לשאירו בעד התקופה שקדמה למועד פרישתו מהשירות, ככל שתיקבע לאחר מועד המעבר.
{{ח:תת|(ז)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (ב) עד (ו), תוספות לפי אותם סעיפים קטנים בעד קצבה מקצבאות חודש ינואר 2012 עד חודש דצמבר 2013 ישולמו בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} במועד תשלום קצבה מקצבאות חודש ינואר 2012 עד חודש דצמבר 2012 – ישולם שליש מכל אחת מהתוספות המגיעות בעד אותה קצבה;
{{ח:תתת|(2)}} במועד תשלום קצבה מקצבאות חודש ינואר 2013 עד חודש דצמבר 2013 – ישולמו שני שלישים מכל אחת מהתוספות המגיעות בעד אותה קצבה;
{{ח:תתת|(3)}} ההפרשים שבין מלוא התוספות בעד הקצבאות כאמור בפסקאות (1) ו־(2) לבין התוספות ששולמו במועד תשלום הקצבאות כאמור באותן פסקאות, ישולמו בתשלומים במהלך השנים 2015 עד 2017, כך שבכל שנה ישולם שליש מההפרשים כאמור, בתוספת שיעור עליית מדד החודש שבו משולם כל תשלום לעומת מדד החודש שבעדו שולמה אותה תוספת.
{{ח:תת|(ח)}} מי שזכאי לתוספת מהתוספות כאמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ו), יהיה זכאי לתוספת בשיעורים ובמועדים כאמור בסעיף קטן (ט) מסך התוספות המפורטות לגביו בפסקאות שלהלן ובעד הקצבאות כמפורט באותן פסקאות, לפי העניין –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שזכאי לתוספת שחיקה – תוספת השחיקה שהיתה משולמת לו בעד קצבת חודש יולי 2008 עד קצבת חודש דצמבר 2011, אילו סעיף קטן (ב) היה חל לגבי אותן קצבאות, ויחולו לעניין זה השיעורים הקבועים לגבי קצבאות אלה {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בחלק א׳ שבתוספת השנייה}};
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנת 2008 – תוספת בשל המדד לשנת 2008 שהיתה משולמת לו בעד קצבת חודש ינואר 2009 עד קצבת חודש דצמבר 2011, אילו סעיף קטן (ג) היה חל לגבי אותן קצבאות;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל הסכמי שכר – תוספת בשל הסכמי שכר שהיתה משולמת לו בעד קצבת חודש דצמבר 2009 עד קצבת חודש דצמבר 2011, אילו סעיף קטן (ד) היה חל לגבי אותן קצבאות;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011 כאמור בסעיף קטן (ה)(1) או (2) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2010 עד קצבת חודש דצמבר 2010 בסכום כמפורט להלן, לפי העניין, ואולם לגבי מוקבל לנושא משרה שיפוטית יופחת מהסכום האמור, בעד קצבת חודש מרס 2010 עד קצבת חודש דצמבר 2010, סכום השווה ל־0.61% מקצבת הבסיס –
{{ח:תתתת|(א)}} אם פרש לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) – המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם פרש במהלך שנת 2009 – שיעור עליית מדד חודש דצמבר 2009 לעומת מדד החודש שבו פרש מהשירות, כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס;
{{ח:תתת|(5)}} לגבי מי שזכאי לתוספת בשל המדד לשנים 2009 עד 2011 כאמור בסעיף קטן (ה)(1) עד (3) – תוספת בעד קצבת חודש ינואר 2011 עד קצבת חודש דצמבר 2011 בסכום כמפורט להלן, לפי העניין, ובלבד שהסכום כאמור הוא סכום חיובי, ואולם לגבי מי שדורג ערב פרישתו בדירוג מהמפורטים ברשימת הדירוגים הבסיסית או בדירוג הרופאים, יופחת מהתוספת האמורה סכום השווה לשיעור הניכוי בעד אותה קצבה כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס, ולגבי מוקבל לנושא משרה שיפוטית יופחת מהתוספת האמורה סכום השווה ל־4.51% מקצבת הבסיס –
{{ח:תתתת|(א)}} אם פרש לפני יום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) – המדד השנתי לשנת 2009 כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2010 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם פרש במהלך שנת 2009 – שיעור עליית מדד חודש דצמבר 2009 לעומת מדד החודש שבו פרש מהשירות, כשהוא מוכפל במדד השנתי לשנת 2010 ובקצבת הבסיס;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם פרש במהלך שנת 2010 – שיעור עליית מדד חודש דצמבר 2010 לעומת מדד החודש שבו פרש מהשירות, כשהוא מוכפל בקצבת הבסיס.
{{ח:תת|(ט)}} התוספות לפי סעיף קטן (ח) יהיו בשיעורים כמפורט בפסקאות שלהלן וישולמו במועדים כמפורט בהן:
{{ח:תתת|(1)}} סכום השווה ל־50% מסך התוספות לפי סעיף קטן (ח) ישולם בתשלומים במהלך השנים 2012 עד 2016, כך שבכל שנה ישולמו 20% מהסכום האמור בתוספת שיעור עליית מדד החודש שבו שולם כל תשלום כאמור לעומת מדד חודש ינואר 2012;
{{ח:תתת|(2)}} סכום השווה ל־55% מסך התוספות לפי סעיף קטן (ח) ישולם בתשלומים במהלך השנים 2012 עד 2021, כך שבכל שנה ישולמו 10% מהסכום האמור בתוספת שיעור המדד השנתי של השנה שקדמה לשנה שבה מבוצע התשלום.
{{ח:תת|(י)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ז) ו־(ט), נפטר מי שזכאי לתוספות כאמור באותם סעיפים קטנים, ישולם ליורשיו של אותו זכאי סכום חד־פעמי בגובה התשלומים לפי אותם סעיפים קטנים שטרם שולמו לזכאי שיהוונו לפי שיעור ריבית כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין תשלומים לפי סעיפים קטנים (ז)(3) ו־(ט)(1) – 0.64%;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין תשלומים לפי סעיף קטן (ט)(2) – 2.8%.
{{ח:תת|(י1)}} היה על הזכאי להשיב סכומים לתאגיד בנקאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, אילולא נפטר, בעד הלוואה שקיבל מהתאגיד הבנקאי בשל התשלומים לפי סעיפים קטנים (ז) ו־(ט), ינוכו הסכומים האמורים מהסכום החד־פעמי שישולם ליורשיו של אותו זכאי כאמור בסעיף קטן (י).
{{ח:תת|(יא)}} הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין קצבה של שאיר של זכאי לקצבת פרישה, הזכאי לקצבת פרישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, ויחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|אותו סעיף}} לעניין חישוב התוספות לקצבה כאמור בסעיף זה.

{{ח:סעיף|6ב|דין תוספות לקצבה|תיקון: תשע״ב, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} תוספת לקצבה המגיעה למי שפרש מהשירות או לשאירו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, וכן תוספת לקצבה לפי חיקוק אחר, יראו אותן כחלק מהקצבה לעניין {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיפים 20}}, {{ח:פנימי|סעיף 23|23(א)(2) ו־(3), (ב) עד (ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 23א|23א}}, {{ח:פנימי|סעיף 27|27}}, {{ח:פנימי|סעיף 28|28}}, {{ח:פנימי|סעיף 29|29}}, {{ח:פנימי|סעיף 31|31 עד 33}}, {{ח:פנימי|סעיף 54|54}}, {{ח:פנימי|סעיף 55|55}}, {{ח:פנימי|סעיף 61|61}} {{ח:פנימי|סעיף 67|ו־67}}, וכחלק מהקצבה {{ח:פנימי|סעיף 1|בהגדרה ”גמלה“ שבסעיף 1}} לעניין {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}}, {{ח:פנימי|סעיף 32|32}}, {{ח:פנימי|סעיף 35|35}}, {{ח:פנימי|סעיף 42א|42א}}, {{ח:פנימי|סעיף 43|43}}, {{ח:פנימי|סעיף 47|47}}, {{ח:פנימי|סעיף 53|53}}, {{ח:פנימי|סעיף 56|56 עד 60}} {{ח:פנימי|סעיף 62|ו־62 עד 65}}.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} תוספות לקצבה המשולמות כאמור בסעיפים קטנים (ז)(3) או (ט) יראו אותן לעניין הסעיפים האמורים בסעיף קטן (א), למעט לעניין {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיפים 27}} {{ח:פנימי|סעיף 29|ו־29}}, כחלק מהקצבה שבעדה הן משולמות, באותו מועד שבו הן משולמות בפועל;
{{ח:תתת|(2)}} תוספות לקצבה המשולמות כאמור בסעיפים קטנים (ז)(3) או (ט) יראו אותן לעניין {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיפים 27}} {{ח:פנימי|סעיף 29|ו־29}} כחלק מהקצבה שבעדה הן משולמות, אף ששולמו לאחר מועד תשלום הקצבה כאמור, וגם אם המענק לפי אותם סעיפים שולם לפני מועד המעבר כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}.

{{ח:סעיף|7|חישוב תקופת השירות|אחר=[12]}}
{{ח:ת}} בחישוב תקופת השירות לצורך חוק זה יחולו כללים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תקופה שאינה עולה כדי חודש מלא אך עולה על חמישה עשר ימים, תיחשב כחודש מלא, ותקופה שאינה עולה על חמישה עשר ימים – לא תיחשב כלל;
{{ח:תת|(2)}} תקופה שאינה עולה כדי שנה תמימה, יחושב בה כל חודש מלא כאמור בפסקה (1), כחלק השנים עשר של השנה;
{{ח:תת|(3)}} אין מביאים בחשבון אלא תקופת שירות שמגיעה בעדה משכורת לחייל;
{{ח:תת|(4)}} חייל שתקופת שירותו הרצופה בשירות קבע נפסקה, מותר, לפי הוראות הרמטכ״ל או מי שהוא הסמיך לכך, להביא בחשבון את תקופת השירות שלפני ההפסקה בהתאם לכללים שנקבעו בתקנות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (חישוב תקופת שירות קבע שאינה רצופה)|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (חישוב תקופת שירות קבע שאינה רצופה), תשל״א–1971}}.}}

{{ח:סעיף|8|דין שירות חובה|תיקון: תשנ״ח|אחר=[13]}}
{{ח:ת}} על אף האמור בחוק זה, לגבי מי שהתגייס לשירות חובה עד יום ב׳ בטבת התשנ״ח (31 בדצמבר 1997), תובא לצורך חוק זה תקופת שירות החובה בחשבון תקופת השירות של חייל ששירת בשירות קבע לפחות עשר שנים או שהוצא לקיצבה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}.

{{ח:סעיף|9|תקופה ללא משכורת שמביאים אותה בחשבון|אחר=[13א]}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת העדר שאינה מפסיקה את רציפות השירות מביאים אותה בחשבון תקופת השירות על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(3)}}, אף אם לא הגיעה בעדה לחייל משכורת, אך שולמו בעדה, על ידיו או מטעמו ולשם רכישת זכות גימלה, תשלומים לאוצר המדינה, ששיעורם חושב לפי כללים שנקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), חייל אשר בתקופת העדר כאמור בסעיף קטן (א) עבד בשירות המדינה, תובא תקופת אותה עבודה בחשבון תקופת השירות, אם הוכיח להנחת דעתו של הממונה כי לא קיבל פיצויי פיטורים או הטבות פרישה אחרות וכי הוא אינו זכאי ולא יהיה זכאי לגימלה כל שהיא בעד תקופת עבודתו כאמור מלבד הגימלה שיקבל על פי הוראות חוק זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (תשלומים לענין סעיף 13א לחוק)|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (תשלומים לענין סעיף 13א לחוק), תשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: גימלאות פרישה}}

{{ח:סעיף|10|זכות לקיצבת פרישה|תיקון: תשנ״א, תשס״ד, תשס״ה־2, תש״ע, תשע״א, תשע״ב, תשע״ז|אחר=[14]}}
{{ח:תת|(א)}} אלה זכאים לקיצבת פרישה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שיצא לקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיפים 12}}, {{ח:פנימי|סעיף 12א|12א}} {{ח:פנימי|סעיף 13|או 13}};
{{ח:תתת|(2)}} מי שפוטר משירות קבע מחמת נכות כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים}} שלקה בה באותו שירות, אם דרגת נכות זו היא שלושים וחמישה אחוזים או יותר;
{{ח:תתת|(3)}} מי שפוטר משירות קבע לאחר תום חמש שנות שירות קבע מחמת נכות, וועדה רפואית, שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון#סעיף 51|סעיף 51 לחוק שירות בטחון}}, מצאה ערב פיטוריו שהוא בלתי כשר לשירות;
{{ח:תתת|(4)}} מי שפוטר משירות קבע מחמת אי־מילוי תפקידו כנדרש, מחמת תפקוד לקוי, או מחמת התנהגות החורגת מאמות המידה הנדרשות מחייל בשירות קבע בדרגתו או במעמדו, לאחר שהגיע לגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א|בחלק א׳ בתוספת השלישית}}, או יותר, לאחר תום עשר שנות שירות קבע;
{{ח:תתת|(5)}} מי שפוטר משירות קבע מסיבה שאינה מנויה בפסקאות (2) עד (4), לאחר שהשלים עשר שנות שירות קבע לפחות, והוא אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} קצין שהגיע לגיל 42;
{{ח:תתתת|(ב)}} נגד שהגיע לגיל 47;
{{ח:תתתת|(ג)}} נגד שהגיע לגיל 42, אם אישר ראש אגף כוח אדם בצבא הגנה לישראל שמתקיימים בו התנאים שקבע שר הביטחון, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדה משותפת לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת; תנאים כאמור ייקבעו כך שגיל הפרישה הממוצע לנגדים לא יפחת, בשנים הקבועות {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}}, מהגילאים הקבועים {{ח:פנימי|תוספת 4|באותה תוספת}}.
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (תנאים לפיטורים משירות קבע של נגדים שהגיעו לגיל 42 לפחות) (הוראת שעה)|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (תנאים לפיטורים משירות קבע של נגדים שהגיעו לגיל 42 לפחות) (הוראת שעה), התשע״ח–2018}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} מי שפוטר משירות קבע מחמת ביצוע עבירה שיש עמה קלון ושהורשע עליה בפסק דין חלוט, ולא היה בשעת ביצועה זכאי לצאת לקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, הרי בלי לגרוע מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19}}, רשאי הרמטכ״ל, בהחלטה מנומקת ובאישור שר הבטחון, להורות שהאדם אינו זכאי לגימלה, כולה או מקצתה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11|בדיקה רפואית|תיקון: תש״ע|אחר=[14א]}}
{{ח:ת}} בדיקה בידי הועדה הרפואית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}} תיערך לפי המבחנים שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון#סעיף 5|סעיף 5(ב) לחוק שירות בטחון}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון#סעיף 5א|וסעיפים 5א}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון#סעיף 5ב|5ב}} {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון#סעיף 7|ו־7 לחוק האמור}} יחולו על הבדיקה, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|12|יציאה לקיצבה לפי החלטת החייל|תיקון: תשס״ד, תשע״ב|אחר=[15]}}
{{ח:ת}} חייל רשאי לצאת לקיצבה –
{{ח:תת|(1)}} לאחר עשרים וחמש שנות שירות קבע;
{{ח:תת|(2)}} לאחר עשרים וחמש שנות שירות ובכללן לא פחות מעשר שנות שירות קבע, אם הגיע לגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השלישית}};
{{ח:תת|(3)}} לאחר עשר שנות שירות קבע אם הגיע לגיל ששים.

{{ח:סעיף|12א|יציאה מוקדמת לקצבה|תיקון: תשס״ה־2, תשע״ב, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} חייל שהסתיים שירותו לאחר ששירת עשר שנות שירות קבע, שאינו זכאי לקצבת פרישה לפי הוראות אחרות של חוק זה ושהתקיימו בו התנאים שנקבעו בפקודות הצבא, יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54(ג)}}; ואולם אם הופחתה, הותלתה או נשללה קצבתו של החייל, כולה או מקצתה, לפי הוראות חוק זה, לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 54|הסעיף האמור}} או תצומצם תחולתו, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שקיבל מענק שחרור, ואולם אם נקבע בפסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, ונרשמה הערה לפי {{ח:פנימי|סעיף 47ב|סעיף 47ב(א)}}, תידרש הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר של החייל לבחירת החייל בקבלת מענק שחרור, אלא אם כן נקבע בפסק הדין כי בן הזוג לשעבר ויתר על הדרישה לקבלת הסכמתו כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} מי שזכויותיו לגמלאות נשמרו לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיפים 38}} {{ח:פנימי|סעיף 42|או 42(ב)}} או לפי חוק אחר.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין {{ח:פנימי|סעיף 5|ההגדרה ”המשכורת הקובעת“ שבסעיף 5}}, ולעניין {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיפים 6 עד 6ב}}, יראו את מועד סיום השירות של מי שבחר בזכויות לגמלאות לפי סעיף זה, כמועד פרישתו מהשירות.

{{ח:סעיף|13|יציאה לקיצבה לפי החלטת הרמטכ״ל|תיקון: תשס״ד, תשע״א, תשע״ב, תשע״ז|אחר=[16]}}
{{ח:ת}} חייל ששירת בשירות קבע שמונה שנים לפחות והגיע לגיל 42 אם הוא קצין, ואם הוא נגד – גיל 47 או גיל 42 אם התקיימו בו התנאים לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(א)(5)(ג)}}, רשאי הרמטכ״ל להורות על יציאתו לקיצבה.

{{ח:סעיף|14|שיעור קיצבת הפרישה|תיקון: תשנ״א, תשנ״ב־2, תשפ״ו|אחר=[17]}}
{{ח:תת|(א)}} הזכאי לקיצבת פרישה תשולם לו כל ימי חייו קיצבה בסכום השווה לחלק השש מאות ממשכורתו הקובעת כפול במספר חדשי שירותו, ולגבי חייל זכאי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 14ב|בסעיף 14ב}} – בצירוף השיעורים ממשכורתו הקובעת המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 14ב|בסעיף האמור}}, והכול ובלבד שלא יעלה על שבעים אחוזים ממשכורתו זו ולא יפחת מעשרים אחוזים ממנה.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שועדה רפואית קבעה סמוך לפרישתו, כי הוא בעל דרגת נכות של חמישים אחוזים או יותר, וכן אדם שפוטר משירות קבע בגלל נכות בדרגה קטנה מזו, לא תפחת קיצבתו מעשרים אחוזים ממשכורתו הקובעת בצירוף שלושה פרומיל ממנה לכל אחוז מדרגת נכותו.
{{ח:תת|(ג)}} מי שנתקבל לשירות קבע כשהוא נכה, יראו כדרגת נכותו לענין סעיף זה את ההפרש שבין דרגת נכותו בזמן קבלתו לשירות קבע ובין דרגת נכותו בזמן פרישתו.
{{ח:תת|(ד)}} הזכאי לקיצבת פרישה בשל פיטוריו מחמת נכות, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים}}, שלקה בה בשירות קבע ודרגת נכותו היא שלושים וחמישה אחוזים או יותר, הברירה בידו לבחור באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} קיצבה לפי סעיף קטן (א) או (ב) ועל אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(ב) ו־(ג)}} – גם מלוא התגמולים והזכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}};
{{ח:תתת|(2)}} קיצבה של עשרים וחמישה אחוזים ממשכורתו הקובעת,
{{ח:תת}} ובלבד שלגבי זכאי כאמור שדרגת נכותו היא ששים אחוזים או יותר, קיצבתו ביחד עם התגמולים המגיעים לו לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}} לא יפחתו מחמישים אחוזים ממשכורתו הקובעת.

{{ח:סעיף|14א|הפחתת חלק מקצבת פרישה בשל פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני, נרשמה הערה לפי {{ח:פנימי|סעיף 47ב|סעיף 47ב}}, ומתקיימות הוראות {{ח:פנימי|סעיף 62א|סעיף 62א}} לעניין ההעברה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תופחת קצבת הפרישה המגיעה לזכאי לקצבת פרישה (בסעיף זה – הקצבה המלאה) בסכום השווה למכפלת הקצבה המלאה בשיעור הקבוע, בהתאם למינו של בן הזוג לשעבר, {{ח:חיצוני|חוק לחלוקת חיסכון פנסיוני בין בני זוג שנפרדו#תוספת|בתוספת לחוק לחלוקת חיסכון פנסיוני}} (בסעיף זה – סכום ההפחתה);
{{ח:תתת|(2)}} לאחר ביצוע ההפחתה כאמור בפסקה (1) והעברת הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 62א|סעיף 62א}} ייוותר בידי הזכאי לקצבת פרישה ההפרש שבין הסכום הנותר בידי הזכאי לקצבת פרישה לפני ההפחתה ובין מחצית סכום ההפחתה; בסעיף זה, ”הסכום הנותר בידי זכאי לקצבת פרישה לפני ההפחתה“ – ההפרש שבין הקצבה המלאה ובין הסכום שהיה מועבר לבן הזוג לשעבר אילולא ההפחתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 62א|סעיף 62א(א)(1)}};
{{ח:תתת|(3)}} לעניין התקופה שקדמה למועד העברת חלק מקצבת פרישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 62א|סעיף 62א}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הפחתה כאמור בפסקה (1) תבוצע בעד התקופה שהחל מהחודש שלאחר החודש הראשון שבו שולמה קצבה לזכאי לקצבת פרישה או החודש שבו חל מועד הפירוד, ואם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני מועד אחר לתחילת זכאות בן הזוג לשעבר לקבלת חלק בחיסכון הפנסיוני – החודש האמור, והכול לפי המאוחר;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההפחתות כאמור בפסקת משנה (א) יחושבו בתוספת שינוי המדד שפורסם לאחרונה לפני המועד שבו הופחת סכום כאמור לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני המועד שבו שולמה לזכאי לקצבת פרישה קצבה בתקופה האמורה בפסקת משנה (א), ויחולו לגביהן הוראות פסקה (2);
{{ח:תתת|(4)}} נפטר בן הזוג לשעבר, תבוצע מלוא ההפחתה כאמור בפסקה (1) מסכום הקצבה המלאה המשולמת לזכאי לקצבת פרישה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני כי האמור בו יחול רק לעניין העברת חלק מקצבת הפרישה לבן הזוג לשעבר ולא לעניין זכויות בן הזוג לשעבר לקבלת קצבה בשל פטירתו של החייל או של הזכאי לקצבת פרישה;
{{ח:תתת|(2)}} הבקשה לרישום פרטי פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי {{ח:פנימי|סעיף 47א|סעיף 47א}} הוגשה לממונה לאחר שחלפו שנתיים מהמועד שבו ניתן פסק הדין או לאחר החודש שקדם לחודש שבו החל החייל לקבל קצבת פרישה, לפי המאוחר.

{{ח:סעיף|14ב|שיעור קצבת הפרישה לחייל זכאי|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חייל זכאי“ – חייל שזכאי לקצבת פרישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(א)}}, שירת עשר שנים לפחות בשירות קבע ופרש מן השירות לאחר שהגיע לגיל 40;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חייל זכאי לתוספת לחימה“ – חייל זכאי שמתקיימים לגביו שני אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוא שירת תקופה של שש שנים לפחות במהלך שירותו בשירות קבע בעיסוק לחימה כמשמעותו בפקודות הצבא;
{{ח:תתתת|(2)}} שולמה בשכרו, במשך תשע שנים לפחות במהלך שירותו בשירות קבע, תוספת רמת פעילות א׳ או רמת פעילות גבוהה ממנה כהגדרתן בפקודות הצבא;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – יום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1052354.pdf|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (תיקון מס׳ 37), התשפ״ו–2026}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שירות בתנאי קבע“ – שירות צבאי שלא לפי התחייבות לשירות קבע, אם שירות זה מזכה את החייל בשכר המקביל לשכרם של חיילים המשרתים לפי התחייבות לשירות קבע.
{{ח:תת|(ב)}} לשיעור קצבתו של חייל זכאי, שביום התחילה טרם מלאו לו 40 שנים, יצורף החלק האלף ומאתיים ממשכורתו הקובעת בעבור כל חודש ששירת בשירות קבע, החל מהשנה האחת עשרה לשירותו בשירות קבע, ולא יותר משבעה אחוזים ממשכורתו הקובעת, בתוספת שיעורים אלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לחייל זכאי לתוספת לחימה – ארבעה אחוזים ממשכורתו הקובעת;
{{ח:תתת|(2)}} לחייל המפורט בפסקאות משנה (א) ו־(ב) – על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7(3)}}, שיעור בגובה החלק האלף ומאתיים ממשכורתו הקובעת בעד כל חודש בתקופות המפורטות באותה פסקת משנה, ובלבד שלא יעלו בסך הכול על שלושה אחוזים ממשכורתו הקובעת:
{{ח:תתתת|(א)}} לחייל זכאי לתוספת לחימה שתקופת שירותו בשירות קבע לא הייתה רציפה – בעד כל חודש שבו לא היה בשירות קבע, ממועד תחילת שירותו בשירות קבע ועד למועד יציאתו לקצבה;
{{ח:תתתת|(ב)}} לחייל זכאי ששירת במסלול עתודה אקדמית או עתודה טכנולוגית – בעד כל חודש שבו מועד גיוסו או המשך שירותו לאחר שהתגייס נדחו לשם לימודים בעתודה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} לשיעור קצבתו של חייל זכאי, שביום התחילה מלאו לו 40 שנים וטרם פרש מן השירות, יצורף אחד מהשיעורים המפורטים להלן, לפי הנמוך שבהם:
{{ח:תתת|(1)}} מחצית שיעור זכאותו לקצבה בעד תקופת שירותו בקבע;
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}}, החלק השש מאות ממשכורתו הקובעת לכל חודש מן החודשים שבהם לא שירת בשירות קבע מיום שהגיע לגיל 18 עד למועד יציאתו לקצבה, ושאינו נכלל בתקופות שלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} שירות בתנאי קבע;
{{ח:תתתת|(ב)}} תקופות שירות שצורפו לתקופת שירות הקבע בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיפים 36 עד 38}} והחייל זכאי בשלהן לקצבה;
{{ח:תתתת|(ג)}} תקופת העסקה כאזרח עובד בצבא הגנה לישראל, אף אם לא הובאה בחשבון על ידי החייל לצורכי זכאות לקצבה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיפים 36 עד 38}};
{{ח:תתתת|(ד)}} תקופת שירות בחופשה ללא תשלום, אף אם לא הובאה בחשבון על ידי החייל לצורכי זכאות לקצבה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(א)}};
{{ח:תתתת|(ה)}} תקופות שבהן נעדר חייל משירות ואשר בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון#סעיף 18|סעיף 18 לחוק שירות ביטחון}}, אינן נמנות לעניין חישוב משך השירות לשם מילוי חובת שירות סדיר;
{{ח:תתת|(3)}} סכום השיעורים המפורטים להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי חייל שלפני יום ה׳ בניסן התשע״ז (1 באפריל 2017) היה בדרגת רס״ן ומעלה או בדרגת סרן במינוי רס״ן ומעלה, ואם הוא נגד – בדרגת רס״ר ומעלה –
{{ח:תתתתת|(1)}} בעד כל חודש שירות בין גיל 40 לגיל 42 – החלק השלוש מאות ממשכורתו הקובעת;
{{ח:תתתתת|(2)}} בעד כל חודש שירות בין גיל 42 לגיל 45 – החלק השש מאות ממשכורתו הקובעת;
{{ח:תתתתת|(3)}} בעד כל חודש שירות בין גיל 45 לגיל 50 – החלק האלף ומאתיים ממשכורתו הקובעת; לא יצורף שיעור נוסף בעד תקופה ששירת החייל מעל גיל 50;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי חייל שקיבל דרגה או מינוי כאמור בפסקת משנה (א) ביום ה׳ בניסן התשע״ז (1 באפריל 2017) או במועד מאוחר יותר –
{{ח:תתתתת|(1)}} בעד כל חודש שירות בין גיל 40 לגיל 42 – החלק השלוש מאות ממשכורתו הקובעת;
{{ח:תתתתת|(2)}} בעד כל חודש שירות בין גיל 42 לגיל 43 – החלק השש מאות ממשכורתו הקובעת; לא יצורף שיעור נוסף בעד תקופה ששירת החייל מעל גיל 43.
{{ח:תת|(ד)}} לשיעור קצבתו של חייל זכאי, שביום התחילה מלאו לו 40 שנים וטרם פרש מן השירות, והוא ויתר על חופשת התארגנות לקראת פרישתו מן השירות או על חלקה, בהתאם להסדרים הקבועים בפקודות הצבא, יצורף גם החלק השש מאות ממשכורתו הקובעת בעבור כל חודש של חופשת התארגנות שעליו ויתר, ובלבד שהשיעור שיצורף לקצבתו לפי סעיף קטן זה ולפי סעיף קטן (ג) לא יעלה על השיעור שהיה מצורף לפי סעיף קטן (ג), אילולא הוויתור.
{{ח:תת|(ה)}} חייל זכאי שפוטר משירות קבע מחמת ביצוע עבירה שיש עימה קלון או מחמת התנהגות החורגת מאמות המידה המצופות מחייל בדרגתו ובמעמדו, לא יצורפו לקצבתו שיעורים כאמור בסעיף זה; ואולם, סבר הרמטכ״ל כי נסיבות מיוחדות מצדיקות זאת, רשאי הוא להורות כי יצורפו לקצבת החייל שיעורים כאמור, כולם או חלקם.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בהוראות אחרות בחוק זה, חייל שפרש מן השירות לפני יום התחילה, יהיה זכאי, החל ממועד יציאתו לקצבה, לשיעור השלמת תקופות שירות כפי שנקבע לו במועד פרישתו בהתאם לכללים לעניין זה שנהגו באותו מועד.

{{ח:סעיף|15|מענק נוסף לקיצבה|תיקון: תשע״א|אחר=[18]}}
{{ח:ת}} חייל שפוטר מהשירות והוא זכאי לקיצבת פרישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|פסקאות (2) עד (5) של סעיף 10(א)}}, וכן חייל שהרמטכ״ל הורה על יציאתו לקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} – ישולם לו, נוסף על הקיצבה, מענק השווה לחלק העשרים וארבעה של משכורתו השנתית כפול במספר שנות שירותו, ובלבד שהמענק לא יעלה על משכורתו השנתית.

{{ח:סעיף|16|שירות בטחוני|אחר=[18א]}}
{{ח:תת|(א)}} מי שפרש משירות קבע וזכאי לקיצבת פרישה ובחשבון תקופת שירותו כלולה תקופת שירות בטחוני, תשולם לו בעד תקופת שירותו הבטחוני קיצבה בשיעור השווה לשיעור שהיה מגיע לו אילו היתה זאת תקופת שירות קבע.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”שירות בטחוני“ – שירות שאדם שירת לפני הקמת צבא־הגנה לישראל, והוא נקבע בתקנות כשירות בטחוני ורשות שנקבעה לכך הכירה בו לפי התקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (שירות בטחוני)|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (שירות בטחוני), תשי״ח–1958}}.}}

{{ח:סעיף|17|קיצבה מוגדלת|אחר=[19]}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14(א)}}, מי שבחשבון תקופת שירותו כלולה תקופת שירות חובה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}}, תשולם לו קיצבה לפי כל שנות שירותו גם אם תעלה על שבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת, ובלבד שלא תעלה על שיעור זה בסכום השווה לחלק השש מאות ממשכורתו הקובעת כפול במספר החדשים של שירות החובה כאמור.

{{ח:סעיף|18|הגדלת תקופת השירות בתנאים מסויימים|תיקון: תשס״ב־2, תשס״ג|אחר=[53]}}
{{ח:תת|(א)}} חייל המשרת בתפקיד שהממשלה קבעה אותו כתפקיד מיוחד לענין חוק זה, תחושב תקופת שירותו בתפקיד זה כתקופה גדולה משהיתה למעשה ובשיעור שקבעה הממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} הרמטכ״ל רשאי, בתנאים שהממשלה קבעה, להורות כי לצורך קביעת כל זכות של חייל פלוני לפי חוק זה תחושב תקופת שירות הקבע ששירת אותו חייל בהיותו מעל לגיל ארבעים, כולה או מקצתה, כתקופה גדולה משהיתה למעשה ובשיעור שקבעה הממשלה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|הודעות בדבר קביעת תנאים להגדלת תקופת השירות|הודעות בדבר קביעת תנאים להגדלת תקופת השירות}}.}}

{{ח:סעיף|19|דין מי שגורש מן הצבא|אחר=[20]}}
{{ח:ת}} מי שנידון בידי בית דין צבאי לגירוש מן הצבא, לא יהיה זכאי לגימלה.

{{ח:סעיף|20|דין זכאי לקיצבת פרישה שחזר לשירות|אחר=[21]}}
{{ח:תת|(א)}} זכאי לקיצבת פרישה שחזר לשירות קבע, יהיה רשאי להודיע בכתב, תוך שנים עשר חדשים מיום שחזר לשירות, אך לא לאחר פרישתו מהשירות החוזר, כי במקום זכותו לקיצבה בעד שירותו הקודם הוא בוחר בצירוף תקופת שירותו הקודם לתקופת שירותו החוזר.
{{ח:תת|(ב)}} הודיע חייל כאמור בסעיף קטן (א), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} זכותו לקיצבה בעד שירותו הקודם בטלה מיום שחזר לשירות, והוא חייב להחזיר לאוצר המדינה, בשיעורים שנקבעו בתקנות, את סכומי הקיצבה שקיבל בעד התקופה שבה שירת שירות חוזר;
{{ח:תתת|(2)}} תקופת שירותו הקודם תצורף לתקופת שירותו החוזר;
{{ח:תתת|(3)}} קיבל החייל בעד פרישתו מהשירות הקודם מענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} ופרש מהשירות החוזר בנסיבות שאף הן מזכות אותו במענק (להלן – המענק השני), תקופת השירות הקודם לא תובא בחשבון בחישוב השיעור של המענק השני, והמענק השני ביחד עם המענק שקיבל בעת פרישתו מהשירות הקודם לא יעלה על המשכורת השנתית;
{{ח:תתת|(4)}} היוון הזכאי חלק מקיצבתו בעד שירותו הקודם, יראו, בחישוב הקיצבה שתגיע לו אחרי פרישתו מהשירות החוזר, את תקופת שירותו הקודם כמופחתת בשיעור שבו היוון את הקיצבה כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} המשכורת הקובעת, לענין חישוב הקיצבה שתגיע לאחר הפרישה מהשירות החוזר, תחושב לפי דרגתו של החייל בזמן פרישתו הראשונה או האחרונה, לפי הדרגה הגבוהה יותר; היתה, המשכורת הקובעת שלפיה חושבה קיצבתו של החייל בזמן פרישתו הראשונה גבוהה מן המשכורת הקובעת בעת פרישתו משירותו החוזר, תחושב הקיצבה לפי המשכורת הקובעת הגבוהה יותר.
{{ח:תת|(ג)}} סעיף זה יחול גם על מי שזכאי לקיצבה לרגל פרישה מכל שירות אחר מטעם המדינה שנתקבל לשירות קבע, כאילו היה שירותו האחר שירות לפי חוק זה, וכאילו המענק והקיצבה שקיבל בזכות השירות האחר, הם מענק וקיצבה לפי חוק זה, לפי הענין.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: גימלאות לשאירים}}

{{ח:סעיף|21|שאירים|תיקון: תשע״ד־2|אחר=[4]}}
{{ח:ת}} אלה הם שאיריו של נפטר, לענין חוק זה –
{{ח:תת|(1)}} מי שהיתה אשתו בשעת מותו, לרבות מי שהיתה ידועה בציבור כאשתו וגרה עמו אותה שעה ולמעט מי שבשעת מותו היתה פרודה של קבע שלו, או מי שהיה בעלה בשעת מותה, לרבות מי שהיה ידוע בציבור כבעלה וגר עמה אותה שעה ולמעט מי שבשעת מותה היה פרוד של קבע שלה (להלן – בן־זוג);
{{ח:תת|(1א)}} בן זוגו לשעבר;
{{ח:תת|(1ב)}} פרוד של קבע שלו שניתן לגביו פסק דין לאיזון;
{{ח:תת|(2)}} ילדו, ילדו החורג וילדו המאומץ שאינם עומדים ברשות עצמם, וכן נכדו שאינו עומד ברשות עצמו ושכל פרנסתו עליו (להלן – יתום);
{{ח:תת|(3)}} בן משפחה אחר אשר תלותו בנפטר היתה סיבה להגדלת משכורתו או קיצבתו האחרונה של הנפטר לפני מותו; אם במות הנפטר לא היה להרכב המשפחה השפעה על שיעור המשכורת או הקיצבה – בן משפחה אשר תלותו בנפטר הוכרה לפי כללים שנקבעו בתקנות (להלן – תלוי).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (הכרת תלות בנפטר)|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (הכרת תלות בנפטר), תשכ״ה–1965}}.}}

{{ח:סעיף|22|קיצבה לשאיריו של חייל שנפטר|תיקון: תשמ״ט־2, תשע״ד־2|אחר=[22]}}
{{ח:תת|(א)}} חייל שנפטר בזמן שירות קבע והוא שירת בו לפחות שלוש שנים – תשולם לשאיריו, כל תקופת הזמן המפורשת בסעיף זה, קיצבה באחוזים ממשכורתו הקובעת, והם:
{{ח:תתת|(1)}} לבן זוג, כל עוד לא נישא –
{{ח:תתתת|(א)}} באין אחרי הנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה – ארבעים אחוזים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הותיר אחריו הנפטר, במועד פטירתו, בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (1א) –
{{ח:תתתתת|(1)}} עד החודש שבו היה מגיע החייל לגיל פרישת חובה אילולא נפטר (בסעיף זה – החודש הקובע) – ארבעים אחוזים;
{{ח:תתתתת|(2)}} החל בחודש שלאחר החודש הקובע – ההפרש שבין ארבעים אחוזים למכפלת השיעור להעברה בארבעים אחוזים;
{{ח:תתת|(1א)}} לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק הדין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, החל בחודש שלאחר החודש הקובע וכל עוד לא נישא בן הזוג לשעבר או הפרוד של קבע – מכפלת השיעור להעברה בארבעים אחוזים;
{{ח:תתת|(2)}} ליתומים, כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם ויש בן־זוג הזכאי לקיצבה – עשרה אחוזים לכל יתום בתוספת חמישה אחוזים לכלל היתומים, אף אם אין יותר מיתום אחד;
{{ח:תתת|(3)}} ליתומים, כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם ואין בן־זוג הזכאי לקיצבה – חמישה עשר אחוזים לכל יתום בתוספת חמישה עשר אחוזים לכלל היתומים, אף אם אין יותר מיתום אחד;
{{ח:תתת|(4)}} לתלויים, כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם – עשרה אחוזים לכל אחד; ובאין אחרי הנפטר בן־זוג ויתום הזכאים לקיצבה – חמישה עשר אחוזים לכל אחד.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף קטן (א)(2) עד (4), יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.

{{ח:סעיף|23|קיצבה לשאירים הזכאים לתגמולים|תיקון: תשמ״ט־2, תשע״ב, תשע״ד־2, תשע״ט|אחר=[23]}}
{{ח:תת|(א)}} חייל שנפטר בזמן שירות קבע ושאיריו זכאים מחמת פטירתו לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}} או לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש״ל–1970}} (בסעיף זה – תגמולים), יהיו שאיריו זכאים לקיצבה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בן־זוג כל עוד לא נישא ויתומים כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם, יהיו זכאים לקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}} אף אם החייל שירת בשירות קבע פחות משלוש שנים;
{{ח:תתת|(2)}} כל עוד בן־הזוג או היתומים זכאים לתגמולים, תנוכה מקיצבתם מחצית הקיצבה או מחצית התגמולים, ואם זכותם לתגמולים הומרה לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 30|סעיף 30 לחוק משפחות החיילים}} – מחצית הקיצבה או מחצית התגמולים שהיו זכאים להם אילולא הומרה זכותם כאמור, לפי הסכום הקטן יותר;
{{ח:תתת|(3)}} היה סך כל הקיצבאות המגיעות לבן־הזוג וליתומים בצירוף התגמולים המגיעים להם עולה על המשכורת הקובעת המשוקללת של החייל שנפטר, ינוכה הסכום העודף מקיצבתם;
{{ח:תתת|(4)}} לענין פסקה (3), לא תובא בחשבון התגמולים התוספת לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 14|סעיף 14(1) לחוק משפחות החיילים}}, ובזכאי לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 9|סעיף 9(ב) לאותו חוק}} – לא יבוא בחשבון ההפרש שבין אותם תגמולים לבין התגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 9|סעיף 9(א) לאותו חוק}};
{{ח:תתת|(5)}} תלויים, כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם, יהיו זכאים לקיצבה של עשרה אחוזים מהמשכורת הקובעת של החייל, לכל תלוי.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נישא בן־זוג הזכאי לקיצבה לפי סעיף זה, ינוכה מקיצבת כל יתום, כל עוד אינו עומד ברשות עצמו, שליש קיצבתו או מחצית התגמולים, לפי הסכום הקטן יותר.
{{ח:תת|(ג)}} קיצבה לשאיר לפי סעיף קטן (א) תשולם כל עוד לא חדל אותו שאיר להיות זכאי לתגמולים; המיר שאיר את זכותו לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 30|סעיף 30 לחוק משפחות החיילים}}, תשולם לו אותה הקיצבה משך כל הזמן שבו היה זכאי לתגמולים אלמלא הומרה זכותו זו כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} שאירים הזכאים לקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}} ולפי סעיף זה, הברירה בידם לבחור באחת מהן; לא היתה בחירת כל השאירים אחידה, יכריע הממונה.
{{ח:תת|(ה)}} השאיר אחריו הנפטר יותר מבן־זוג אחד או שבן־הזוג והיתומים אינם סמוכים על שולחן אחד, או שהתלויים אינם סמוכים כך, יקבע הממונה את אופן חלוקתה של הקיצבה בהתחשב עם מצבם של השאירים ועם כל הסכם שביניהם.
{{ח:תת|(ו)}} לעניין סעיף זה, יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, שזכאי לתגמולים, כבן זוג.

{{ח:סעיף|23א|קיצבה ומענק|תיקון: תשמ״ז, תשס״ד, תשע״ב, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} חייל שנפטר בזמן שירות קבע לאחר שירות צבאי של חמש עשרה שנים לפחות, הברירה בידי שאיריו לבחור בקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}} או בקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}} שהיתה משתלמת להם אילו יצא הנפטר לקיצבה ביום פטירתו, בתוספת המענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} שהיה משתלם לו במקרה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} שאיריו של חייל כאמור בסעיף קטן (א), הזכאים מחמת פטירתו לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}}, הברירה בידיהם לבחור בקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}} או בקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32(ה)}} שהיתה משתלמת להם אילו יצא הנפטר לקיצבה ביום פטירתו ובחר בקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(א)}} בתוספת המענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} שהיה משתלם לו במקרה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} המענק שישולם לשאיריו של חייל כאמור בסעיף קטן (א), שבזמן פטירתו טרם הגיע לגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ג|בחלק ג׳ בתוספת השלישית}}, יהיה, על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), שיעור באחוזים מן המענק שהיה משתלם לנפטר אילו יצא לקיצבה ביום פטירתו, לפי שנות שירותו, כמפורט להלן:
{{ח:תת}}

שנות שירות	אחוזים

עשרים ואחת	15

עשרים ושתיים	30

עשרים ושלוש	50

עשרים וארבע	75

עשרים וחמש ויותר	100

{{ח:תת|(ד)}} השאיר אחריו הנפטר יותר מבן זוג אחד או שבן הזוג והיתומים אינם סמוכים על שולחן אחד או שהתלויים אינם סמוכים כך או נחלקו הדעות בין השאירים בדבר הבחירה, יעשה הממונה את הבחירה לפי סעיפים קטנים (א) ו־(ב) ואם לפי בחירה זו יגיע גם מענק, יחלק אותו הממונה בין השאירים, הכל בהתחשב במצבם ובכל הסכם שביניהם; לעניין זה, יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.
{{ח:תת|(ה)}} לא השאיר הנפטר אחריו שאירים יהיו יורשיו זכאים למענק לפי סעיפים קטנים (א) או (ב) שהיה משתלם לנפטר אילו יצא לקיצבה ביום פטירתו, בכפוף להוראות סעיף קטן (ג).

{{ח:סעיף|24|מענק לרגל פטירתו של חייל|תיקון: תשמ״ט־2, תשע״ד־2|אחר=[24]}}
{{ח:תת|(א)}} חייל שנפטר בזמן שירות קבע לאחר ששירת בו פחות משלוש שנים ושאיריו אינם זכאים לקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}}, ישולם להם מענק בשיעור שתקבע הממשלה, ובלבד שלא יעלה על משכורתו השנתית של הנפטר.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר קביעת שיעור המענק לרגל פטירתו של חייל|הודעה בדבר קביעת שיעור המענק לרגל פטירתו של חייל}} (י״פ תשי״ח, 940).}}
{{ח:תת|(ב)}} המענק ישולם לבן־זוגו וליתומיו של הנפטר, ובאין אחריו לא בן־זוג ולא יתומים – לשאיריו האחרים.
{{ח:תת|(ג)}} אופן חלוקת המענק בין השאירים ייקבע בתקנות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (חלוקת מענק בין שאירים)|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (חלוקת מענק בין שאירים), תשי״ח–1958}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”שאיר“ – למעט בן זוג לשעבר, ופרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון.

{{ח:סעיף|25|קיצבה לשאיריו של זכאי לקיצבת פרישה|תיקון: תשס״ה־2, תשע״ב, תשע״ד־2|אחר=[25]}}
{{ח:תת|(א)}} זכאי לקיצבת פרישה שנפטר – תשולם לשאיריו כל תקופת הזמן המפורשת בסעיף זה קיצבה באחוזים מהקיצבה שהיתה מגיעה לזכאי אילולא נפטר, והם:
{{ח:תתת|(1)}} לבן־זוג, אם היה בן־זוגו לפחות שלוש שנים שקדמו לפטירתו או נולד להם ילד –
{{ח:תתתת|(א)}} באין אחרי הזכאי לקצבת פרישה שנפטר בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה, וכל עוד לא נישא בן הזוג – שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת המשוקללת של הנפטר;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הותיר אחריו הזכאי שנפטר, במועד פטירתו, בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (1א), וכל עוד לא נישא בן הזוג – ההפרש שבין שישים אחוזים מהקצבה שהיתה מגיעה לנפטר בלא הפחתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 14א|סעיף 14א(א)}}, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת המשוקללת של הנפטר, למכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים;
{{ח:תתת|(1א)}} לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק הדין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 36 חודשים לפחות ולא מתקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 14א|בפסקאות (1) או (2) של סעיף 14א(ב)}}, וכל עוד לא נישא בן הזוג לשעבר או הפרוד של קבע – מכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים; לעניין זה, לגבי בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, יראו את הקצבה שהיתה מגיעה לזכאי אילולא נפטר, כקצבה המלאה שממנה מופחת סכום ההפחתה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14א|בסעיף 14א(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} ליתומים, כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם ויש בן־זוג הזכאי לקיצבה – חמישה עשר אחוזים לכל יתום;
{{ח:תתת|(3)}} ליתומים, כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם ואין בן־זוג הזכאי לקיצבה – חמישה עשר אחוזים לכל יתום בתוספת עשרים וחמישה אחוזים לכלל היתומים, אף אם אין יותר מיתום אחד;
{{ח:תתת|(4)}} לתלויים, כל עוד אינם עומדים ברשות עצמם ואין אחרי הנפטר לא בן־זוג ולא יתום הזכאים לקיצבה – עשרים אחוזים לכל אחד.
{{ח:תת|(א1)}} לעניין סעיף קטן (א)(2) עד (4), יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.
{{ח:תת|(ב)}} קיצבה שהיתה מגיעה לזכאי אילולא נפטר, כאמור ברישה של סעיף קטן (א), היא הקיצבה שהיה מקבל אותה סמוך לפני פטירתו אילולא הוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיפים 31}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33}} {{ח:פנימי|סעיף 54|ו־54(ב)}} בצירוף תוספות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, ככל שהיה זכאי להן.
{{ח:תת|(ג)}} הופחתה או נשללה מקצתה של קיצבתו של זכאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 59|59}}, {{ח:פנימי|סעיף 64|64(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 67|או 67}}, יראו כקיצבתו שהיתה מגיעה לו אילולא נפטר את הקיצבה כאמור בסעיף קטן (ב) כפי שהופחתה או נשללה; ואם נשללה כאמור כולה – לא תשולם קיצבה לשאירים.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על שאיריו של מי שבחר בזכויות לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 12א|סעיף 12א}} ונפטר בטרם היה זכאי לה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54(ג)}}, ולענין זה תבוא במקום הקצבה שהיתה מגיעה לזכאי אילולא נפטר – הקצבה שהיתה מגיעה לו אילו במועד הפטירה כבר היה זכאי לה.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (ד) –
{{ח:תתת|(1)}} לבן זוג של מי שבחר בזכויות לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 12א|סעיף 12א}} ונפטר בטרם היה זכאי לה לפי האמור {{ח:פנימי|סעיף 54|בסעיף 54(ג)}}, והותיר אחריו, במועד פטירתו, בן זוג לשעבר או פרוד של קבע הזכאים לקצבה לפי פסקה (2), תשולם, כל עוד לא נישא, קצבה באחוזים מהקצבה שהיתה מגיעה לנפטר אם במועד הפטירה היה כבר זכאי לה, בהתאם למפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} עד החודש שבו היה מגיע הנפטר לגיל פרישת חובה אילולא נפטר (בסעיף זה – החודש הקובע) – שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת המשוקללת של הנפטר;
{{ח:תתתת|(ב)}} החל בחודש שלאחר החודש הקובע – ההפרש שבין שישים אחוזים, אך לא יותר מארבעים אחוזים ממשכורתו הקובעת המשוקללת של הנפטר, למכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים;
{{ח:תתת|(2)}} לבן זוג לשעבר, או לפרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, של מי שבחר בזכויות לקצבה כאמור בפסקה (1) ונפטר כאמור באותה פסקה, תשולם, כל עוד לא נישא, קצבה בסכום השווה למכפלת השיעור להעברה בשישים אחוזים מהקצבה שהיתה מגיעה לנפטר אם במועד הפטירה היה כבר זכאי לה, שממנה מופחת סכום ההפחתה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14א|בסעיף 14א(א)}}, אם נקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני או בפסק הדין לאיזון, לפי העניין, כי משך התקופה המשותפת הוא 120 חודשים לפחות, ואולם לא תשולם לבן הזוג לשעבר או לפרוד של קבע קצבה כאמור אלא החל מהחודש שלאחר החודש הקובע.

{{ח:סעיף|26|קיצבת שאיר ששיעורה נקבע בידי הממונה|תיקון: תשע״ד־2|אחר=[27]}}
{{ח:תת|(א)}} בכל אחד מהמקרים המנויים להלן ישולמו לשאיריו של נפטר, במקום הקיצבאות בשיעורים שנקבעו {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיפים 22}}, {{ח:פנימי|סעיף 23|23}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25}} {{ח:פנימי|סעיף 32|או 32(ה)}}, קיצבאות בשיעורים שיקבע הממונה בהתחשב עם מצבם של השאירים ועם כל הסכם שביניהם, ובלבד שסך כל הקיצבאות שיקבע לא יעלה על השיעור המרבי או על סך כל הקיצבאות שהיו מגיעות לשאיריו אילולא הוראת סעיף זה, לפי הסכום הקטן יותר; ואלה המקרים:
{{ח:תתת|(1)}} סך כל הקיצבאות המגיעות לשאיריו של נפטר עולה על השיעור המרבי;
{{ח:תתת|(2)}} הנפטר השאיר אחריו יותר מבן־זוג אחד, או יתומים מבני־זוג אחדים, או שהיתומים אינם סמוכים על שולחן אחד.
{{ח:תת|(ב)}} חל {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(א)(3)}}, ישולמו לבן־הזוג וליתומים, במקום הקיצבאות בשיעורים שנקבעו {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23}}, קיצבאות בשיעורים שיקבע הממונה בהתחשב עם מצבם של בן־הזוג והיתומים ועם כל הסכם שביניהם, ובלבד שסך כל הקיצבאות שישולמו לכלל השאירים לא יעלה על השיעור המרבי, או על סך כל הקיצבאות שהיו מגיעות לשאיריו אילולא הוראות סעיף זה, לפי הסכום הקטן יותר.
{{ח:תת|(ב1)}} לעניין סעיף זה, יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג, ואולם האמור בסעיף קטן (א) לא יחול אם השאיר אחריו הנפטר בן זוג אחד ובן זוג לשעבר אחד או בן זוג אחד ופרוד של קבע אחד שניתן לגביו פסק דין לאיזון.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”השיעור המרבי“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי שאיריו של חייל – שבעים אחוזים מהמשכורת הקובעת של החייל, ואם כלולה בחשבון תקופת שירותו תקופת שירות חובה – הקיצבה שהיתה מגיעה לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(1)}} אילולא נפטר;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי שאיריו של זכאי לקיצבת פרישה – שבעים וחמישה אחוזים מקיצבתו של הזכאי, ולגבי בן־זוג של זכאי כאמור משיותר מיתום אחד סמוך על שולחנו וכל עוד שני יתומים כאמור לפחות זכאים לקיצבה – תשעים אחוזים מקיצבתו של הזכאי.

{{ח:סעיף|27|מענק לבן זוג שנישא|תיקון: תש״ס, תשס״א, תשס״ה, תשע״ד|אחר=[28]}}
{{ח:תת|(א)}} בן־זוג שהוא זכאי לקיצבה ונישא – ישולם לו מענק כסכום הקיצבה שהיה זכאי לה אילולא נישא, כמפורט בסעיף קטן (ד) כפול שלושים ושש, ולגבי בן־זוג שבגלל האמור {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיפים 26}} {{ח:פנימי|סעיף 28|או 28}} משלמים לו קיצבה בשיעור מופחת או שאין משלמים לו קיצבה, תיחשב כקיצבה לענין זה הקיצבה שהיה זכאי לה אילולא הוראות הסעיפים האמורים.
{{ח:תת|(ב)}} לענין קביעת המענק המגיע לפי סעיף קטן (א) לבן־זוג {{ח:פנימי|סעיף 23|שסעיף 23}} חל עליו, לא ינוכה כל סכום לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(א)(2)}}.
{{ח:תת|(ג)}} שולם מענק לבן־זוג לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(א)}}, תנוכה מחצית ממנו מהמחצית הראשונה של המענק המשולם לפי סעיף קטן (ד), והמחצית השניה ממנו תנוכה מהמחצית השניה של המענק המשולם לפי סעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ד)}} מחצית המענק לפי סעיף זה תשולם לבן־זוג עם הגשת בקשתו לכך, אך לא לפני הנישואין, והיא תחושב על בסיס שיעור הקיצבה שהיה זכאי לה לאחרונה לפני הנישואין; המחצית השניה תשולם לו בתום שנתיים לאחר הנישואין, והיא תחושב על בסיס שיעור הקיצבה שהיתה משתלמת לו אותה שעה אילולא נישא.
{{ח:תת|(ה)}} פקעו הנישואין השניים, תשולם לבן הזוג מיום פקיעת הנישואין אותה קיצבה שהיתה משתלמת לו אותה שעה, אילולא נישא; אולם אם כבר שולם לו מענק או מחציתו לפי סעיף זה, יופחת מן הקיצבה סכום השווה לסכום המענק שקיבל, ובלבד שלא יופחת בשום חודש סכום העולה על שליש ממנה.
{{ח:תת|(ו)}} פקעה זכותו של בן־הזוג לקיצבה לפני שסך כל ההפחתות לפי סעיף קטן (ה) הגיע כדי שיעור המענק שקיבל, תהיה היתרה חוב של בן־הזוג או של עזבונו לאוצר המדינה.
{{ח:תת|(ז)}} לעניין סעיף זה –
{{ח:תתת|(1)}} יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג;
{{ח:תתת|(2)}} ”פקיעה“ – לרבות במות בן הזוג.

{{ח:סעיף|28|קיצבה לבן־זוג בהתחשב עם גילו|תיקון: תשע״ד־2|אחר=[32]}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בסעיפים אחרים בחוק זה –
{{ח:תתת|(1)}} בן־זוג שאין עמו יתום, {{ח:פנימי|סעיף 23|וסעיפים 23}} {{ח:פנימי|סעיף 32|או 32(ה)}} אינם חלים עליו והוא עומד ברשות עצמו – לא תשולם לו קיצבת שאיר כל עוד לא הגיע לגיל ארבעים וחמש;
{{ח:תתת|(2)}} בן־זוג שאין עמו יתום, {{ח:פנימי|סעיף 23|וסעיפים 23}} {{ח:פנימי|סעיף 32|או 32(ה)}} חלים עליו והוא עומד ברשות עצמו – לא תשולם לו קיצבת שאיר כל עוד לא הגיע לגיל שלושים וחמש;
{{ח:תתת|(3)}} ילדם של הנפטר ובן־זוגו, שנולד אחרי פטירת אביו, רואים אותו, לענין זכויות בן־הזוג לפי סעיף זה, כאילו היה בחיים בשעת הפטירה.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף זה, יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג.

{{ח:סעיף|29|מענק לבן־זוג במקום קיצבה|תיקון: תשע״ד־2|אחר=[33]}}
{{ח:תת|(א)}} בן־זוג שאינו מקבל קיצבת שאיר בגלל האמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}} או {{ח:פנימי|סעיף 25|בפסקה (1) לסעיף 25(א)}} לגבי תקופת הנישואין – ישולם לו מענק שסכומו כסכום הקיצבה שהיה זכאי לה, אילולא האמור בסעיפים אלה, כפול שנים עשר, ובן־הזוג כאמור {{ח:פנימי|סעיף 23|שסעיפים 23}} {{ח:פנימי|סעיף 32|או 32(ה)}} חלים עליו, ישולם לו מענק שסכומו כסכום קיצבה זו כפול שלושים; אולם לבן־זוג שאינו מקבל קיצבת שאיר בגלל האמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}}, יהיה המענק –
{{ח:תתת|(1)}} אם הגיע במות הנפטר לגיל ארבעים ושלוש – מכפלת מחצית הקיצבה האמורה במספר החדשים שנותרו עד שיגיע לגיל ארבעים וחמש;
{{ח:תתת|(2)}} אם הגיע במות הנפטר לגיל שלושים ושתים וחצי {{ח:פנימי|סעיף 23|וסעיפים 23}} {{ח:פנימי|סעיף 32|או 32(ה)}} חלים עליו – מכפלת הקיצבה האמורה במספר החדשים שנותרו עד שיגיע לגיל שלושים וחמש.
{{ח:תת|(ב)}} לענין קביעת המענק המגיע לפי סעיף קטן (א) לבן־זוג {{ח:פנימי|סעיף 23|שסעיף 23}} חל עליו, לא ינוכה כל סכום לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(א)(2)}}.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין סעיף קטן (א) יראו בן זוג לשעבר, או פרוד של קבע שניתן לגביו פסק דין לאיזון, כבן זוג, ויחולו הוראות סעיף קטן (א) בשינוי זה: במקום ”תקופת הנישואין“ יקראו ”התקופה המשותפת“.

{{ח:סעיף|30||תיקון: תשע״ד־2|אחר=[33א]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: גימלאות והכנסות ממקורות שונים}}

{{ח:סעיף|31|הגבלת גימלאות־כפל|תיקון: תשנ״א־2, תשע״ב|אחר=[29]}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גימלאות כפל“ – שתי קיצבאות או יותר לפי חוק זה, או קיצבה אחת או יותר לפיו בצירוף אחת או יותר מגימלאות אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(2)}} קיצבה או תשלום דומה המשתלמים מאוצר המדינה לפי חוק אחר או לפי הסכם או הסדר, למעט גימלה לפי חוקי השיקום כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32}};
{{ח:תתתת|(3)}} קיצבה או תשלום דומה המשתלמים לפי חוק אחר או הסכם או הסדר מקופה ציבורית שקבעה הממשלה לעניין סעיף זה, או מקרן פנסיה או מקרן תגמולים שהקופה הציבורית קשורה בהן לצורך קיצבה או תשלום כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} היה אדם זכאי לגימלאות כפל וסך כולן, לרבות אותו חלק מהן שהיוון, עלה על שבעים אחוזים מהמשכורת הקובעת, ואם כלולה בחשבון תקופת שירותו תקופת שירות חובה – על הקיצבה הנקבעת לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}, תופחת הקיצבה לפי חוק זה או אחת משתי הקיצבאות או יותר לפיו, לפי הענין, בסכום שבו עודף סך כל גימלאות הכפל של שבעים אחוזים מהמשכורת הקובעת או על הקיצבה הנקבעת לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}, לפי הענין; הוראה זו לא תחול על קיצבת יתום ועל קיצבה המגיעה מכוח שירות בממשלת ארץ־ישראל שלא לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)|חוק שירות המדינה (גימלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (ב) לא יחולו לגבי בן־זוג הזכאי לגימלאות כפל, כאשר האחת היא קיצבת שאיר עקב פטירת בן־זוגו והשניה היא קיצבת פרישה.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} על אף האמור בכל חוק אחר, אם היה הזכאי לקיצבה לפי חוק זה זכאי לקיצבה מופחתת לפי חוק אחר בשל קיצבה לפי חוק זה (בסעיף זה – הקיצבה לפי החוק האחר) תהיה ההפחתה של כל קיצבה בשיעור שיחסו לסכום הכולל שיש להפחית, אילו היתה ההפחתה נעשית על פי הוראות סעיף קטן (ב), הוא כיחס כל קיצבה וקיצבה אל הסכום הכולל של הקיצבאות לפני ההפחתה.
{{ח:תתת|(2)}} היתה הקיצבה לפי החוק האחר קיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)|חוק שירות המדינה (גימלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}, ומשתלמת מאוצר המדינה, יחולו הוראות מיוחדות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לא ינהגו לפי פסקה (1) ולפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)#סעיף 32|סעיף 32 של אותו חוק}};
{{ח:תתתת|(ב)}} הקיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)|אותו חוק}} לא תעלה על הסכום שבו עודף הסכום הכולל שהיה משתלם לזכאי לפי סעיפים קטנים (ב) ו־(ג) לולא הוראות פסקה זו, על קיצבה לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ה)}} המשכורת הקובעת, לענין סעיף זה, תהא המשכורת הקובעת המשוקללת שלפיה מחושבת כל קיצבה לפי חוק זה או המשכורת שלפיה מחושבות הגימלאות האחרות, לפי המשכורת הגבוהה יותר; לא היו הגימלאות האחרות מחושבות על בסיס משכורת, תיקבע המשכורת לענין זה בהתאם לעקרונות שלפיהם מחושבת המשכורת הקובעת.

{{ח:סעיף|32|גימלה לפי חוק זה ולפי חוקי השיקום|אחר=[30]}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוקי השיקום“ – {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}}, {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}}, {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|חוק נכי המלחמה בנאצים, התשי״ד–1954}}, {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולת איבה, התש״ל–1970}}, וכל חוק אחר ששר הבטחון יכריז עליו כעל חוק שיקום לענין סעיף זה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|שר הבטחון הכריז על {{ח:חיצוני|חוק תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת|חוק תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת, תשכ״ה–1965}} כעל חוק שיקום (י״פ תשכ״ז, 1044).}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גימלה לפי חוקי השיקום“ – תגמולים, הענקה, מענק, וכל תשלום חוזר או חד־פעמי אחר המגיעים לפי חוקי השיקום.
{{ח:תת|(ב)}} הזכאי עקב מאורע אחד לגימלה לפי חוק זה ולגימלה לפי חוקי השיקום, הברירה בידו לבחור באחת מהן.
{{ח:תת|(ג)}} בחר בגימלה לפי חוק זה, יהיה זכאי לקבל גם עשרים וחמישה אחוזים מהגימלה לפי חוקי השיקום ואת כל שאר הזכויות המגיעות לפיהם, אולם מי שבחר בקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ד)(2)}} או זכאי לקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}}, יהיה רשאי לקבל את מלוא התגמולים נוסף לקיצבה לפי סעיפים אלה ואין רואים קיצבה זו כהכנסה לענין חוקי השיקום.
{{ח:תת|(ד)}} הזכאי שלא עקב מאורע אחד לגימלה לפי חוק זה ולגימלה לפי חוקי השיקום, זכאי לקבל את שתי הגימלאות גם יחד.
{{ח:תת|(ה)}} בן־זוג ויתומים של זכאי לקיצבת פרישה שנפטר, והם זכאים מחמת פטירתו לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים}} או שהמירו את זכותם לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 30|סעיף 30 לחוק האמור}}, יהיו זכאים, על אף האמור בהוראות האחרות של סעיף זה, למחצית קיצבתם לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}, אם אותו זכאי, אילולא נפטר, היה זכאי לקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ד)(2)}}, ולרבע מהקיצבה האמורה – בכל מקרה אחר; בנוסף לקיצבה יהיו זכאים למלוא התגמולים זולת אם הומרו לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 30|סעיף 30 לחוק האמור}}, ואין רואים את הקיצבה כהכנסה לענין חוקי השיקום.

{{ח:סעיף|33|קיצבה ומשכורת מקופת הציבור|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ב, תשס״ד, תשע״א־2, תשע״ב, תשפ״ה|אחר=[31]}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מקופת הציבור“ – משכורת מאוצר המדינה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קיצבה רגילה“ – קיצבה שהיתה מגיעה אלמלא הוראות סעיף זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה כוללת“ – הכנסה מקופת הציבור בצירוף הקיצבה הרגילה.
{{ח:תת|(ב)}} זכאי לקצבה, להוציא בן זוג הזכאי לקצבת שאיר, שחזר לשירות קבע או שהוא עובד בשירות צבא הגנה לישראל, והכנסתו הכוללת ממשכורת ומקצבה עולה על המשכורת הקובעת המשוקללת, תשולם לו קצבה בשיעור שני שלישים מהקצבה הרגילה או בשיעור הקצבה הרגילה בניכוי שליש מהסכום שבו עודפת ההכנסה הכוללת על המשכורת הקובעת המשוקללת, לפי הסכום הגבוה יותר; לא עלתה ההכנסה הכוללת כאמור על המשכורת הקובעת המשוקללת, לא תפחת קצבתו מכוח סעיף זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|חל לעניין קצבה המשולמת בעד החל מאפריל 2025):}} זכאי לקצבה, להוציא בן זוג הזכאי לקצבת שאיר, שחזר לשירות קבע והכנסתו הכוללת ממשכורת ומקצבה עולה על המשכורת הקובעת המשוקללת, תשולם לו קצבה בשיעור שני שלישים מהקצבה הרגילה או בשיעור הקצבה הרגילה בניכוי שליש מהסכום שבו עודפת ההכנסה הכוללת על המשכורת הקובעת המשוקללת, לפי הסכום הגבוה יותר; לא עלתה ההכנסה הכוללת כאמור על המשכורת הקובעת המשוקללת, לא תפחת קצבתו מכוח סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} זכאי לקיצבת פרישה שהיוון חלק מקיצבתו, ייעשה החישוב לענין סעיף קטן (ב) כאילו הוא מקבל קיצבה מלאה, ורק לאחר שתופחת הקיצבה עקב קבלת הכנסה מקופת הציבור ינוכה ממנה חלק הקיצבה שהיוון.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על זכאי לקיצבת פרישה שהגיע לגיל הקבוע לגביו בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השלישית}}.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|34|גימלה ומענק שחרור|תיקון: תשמ״ט, תש״ן, תשס״ד, תשס״ה־2, תשע״ב|אחר=[33ב]}}
{{ח:תת|(א)}} חייל או שאירו הזכאים בגלל פרישת החייל לגימלה לפי חוק זה, לא יהיו זכאים בגלל אותה עילה למענק שחרור אלא בנסיבות ובתנאים המפורטים בסעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} מי שאינו זכאי לקיצבה לפי חוק זה, בגלל בחירתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32}}, ומגיע לו מענק שחרור, לא תבוא בחשבון שיעורו של המענק כל תקופת שירות שלאחר חמש שנות שירותו הראשונות.
{{ח:תת|(ג)}} הוראת סעיף קטן (א) תחול אף אם ויתר הזכאי על גימלתו, או אף אם הגימלה אינה משתלמת לו עקב ההוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|שבסעיפים 10}}, {{ח:פנימי|סעיף 12א|12א}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}}, {{ח:פנימי|סעיף 28|28}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33}}, {{ח:פנימי|סעיף 54|54(ב) או (ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 57|57}}, {{ח:פנימי|סעיף 60|60}}, {{ח:פנימי|סעיף 61|61}}, {{ח:פנימי|סעיף 64|64(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 64|64(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 67|ו־67}}.
{{ח:תת|(ד)}} חייל שנתקיימו בו שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקופת שירותו בפועל היתה 35 שנים לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} הוא זכאי לקיצבת פרישה בשיעור המרבי או שהיה זכאי לה לולא נסתיים שירותו בפטירתו, יהיו הוא או שאיריו, לפי הענין, זכאים למענק שחרור, אף אם פרש מהשירות מרצון, בשל תקופת השירות העודפת על תקופת השירות המזכה אותו בקיצבה בשיעור המרבי, או שהיתה מזכה אותו כך לולא נסתיים שירותו בפטירתו, או על 35 שנים של שירות בפועל, הכל לפי הארוכה שביניהן.
{{ח:תת|(ה)}} חייל שנתקיימו בו ארבעה אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא פרש מהשירות לאחר שהגיע לגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השלישית}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא זכאי לגימלאות כפל לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31(א)(2) או (3)}}, או לקיצבת פרישה בנסיבות שחלים עליהן {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיפים 37}} {{ח:פנימי|סעיף 38|או 38}}, או היה זכאי להן לולא נסתיים שירותו בפטירתו;
{{ח:תתת|(3)}} תקופת שירותו בפועל, בין שחוק זה חל עליו ובין שחוק זה אינו חל עליו, אך תקופת השירות מובאת בחשבון על פי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}}, ותקופת עבודתו אצל מעביד אחר שחל עליו {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}}, וכן תקופת עבודתו שעליה איננו זכאי לקיצבה לפי חוק זה אלא לקיצבה או לתשלום כיוצא בה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31(א)(2) או (3)}}, מצטרפות ביחד לתקופה של 35 שנים לפחות;
{{ח:תתת|(4)}} הוא זכאי לקיצבה בשיעור המרבי בשל הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיפים 37}} {{ח:פנימי|סעיף 38|או 38}}, או על פיהם, או בשל האמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31(ב)}}, או שהיה זכאי לה לולא נסתיים שירותו בפטירתו.
{{ח:תת}} יהיו הוא או שאיריו, לפי הענין, זכאים למענק שחרור, אף אם פרש מהשירות מרצון, כשל תקופת השירות העודפת על התקופות המזכות אותו בקיצבה בשיעור המרבי או שהיו מזכות אותו כך לולא נסתיים שירותו בפטירתו, או על 35 שנים של שירות ועבודה כאמור בפסקה (3), הכל לפי הארוכה שביניהן (להלן – תקופת השירות העודפת).
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בסעיף קטן (ה), אם על פי הסכם או הוראה בחוק, מופחת שיעור הקיצבה המשתלם מטעם מעביד קודם בחלק משיעור הקיצבה שהיתה מגיעה לחייל בשל תקופת השירות העודפת אילולא ההגבלה בדבר השיעור המרבי, לא ישולם מענק שחרור בעד אותו חלק של התקופה העודפת שלגביו הופחתה הקיצבה כאמור.
{{ח:תת|(ז)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור מרבי“ – השיעור המרבי של קיצבת הפרישה שהיה משתלם לחייל שפרש ושאין עוד להגדילו על ידי דחיית הפרישה למועד אחר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת שירות בפועל“ – לרבות –
{{ח:תתתת|(1)}} תקופת עבודה במוסד מוכר שצורפה לתקופת שירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36 לחוק זה}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)#סעיף 83|סעיף 83 לחוק שירות המדינה (גימלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}};
{{ח:תתתת|(2)}} תקופת העדר משירות המובאת בחשבון מכח האמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9 לחוק זה}} או {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)#סעיף 11|סעיף 11(4) לחוק שירות המדינה (גימלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}, ולמעט שירות סדיר לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|חוק שירות בטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}}.

{{ח:סעיף|35|מענק במקום גימלה|תיקון: תשמ״ט־2|אחר=[33ג]}}
{{ח:תת|(א)}} חייל שנפטר לאחר שלוש שנות שירות קבע, רשאים שאיריו, אם שוכנע הממונה כי הבחירה היא לטובתם, לבחור, במקום בכל הגימלאות האחרות המגיעות להם לפי חוק זה, בסכום הגבוה מבין אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}} כאילו שירת החייל פחות משלוש שנים;
{{ח:תתת|(2)}} מענק שחרור בשל כל תקופת שירותו של החייל.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בסעיף קטן (א)(2) לא יחול על שאיר שבחר בגימלה לפי חוקי השיקום, בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(ב)}}.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: תקופות עבודה במקומות אחרים}}

{{ח:סעיף|36|דין עבודה במוסד מוכר|אחר=[52]}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שפרש ממוסד מוכר ועבר לשירות קבע, תיחשב עבודתו באותו מוסד כשירות לענין חוק זה, ותקופת עבודתו במוסד תצורף, כולה או מקצתה, לתקופת שירותו בשירות קבע, הכל לפי כללים ותנאים שנקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”מוסד מוכר“ – מוסד או ארגון או חלק מגוף כזה, שהממשלה אישרה כמוסד מוכר לענין סעיף זה, באשר תפקידיו, כולם או מקצתם, הפכו לשירות משירותי המדינה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (הכרת עבודה במוסד מוכר כשירות)|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (הכרת עבודה במוסד מוכר כשירות), תשי״ח–1958}}.}}

{{ח:סעיף|37|העברה מסוג שירות למשנהו|אחר=[52א]}}
{{ח:ת}} מי שהיה בשירות מטעם המדינה בתפקיד שחוק זה לא חל עליו ועבר לשירות קבע – ייחשב שירותו הקודם כשירות לענין חוק זה ותקופת שירותו הקודם תצורף, כולה או מקצתה, לתקופת שירות הקבע, בהתחשב עם כל תשלום או זכות שרכש לרגל פרישתו משירותו הקודם, הכל לפי כללים ותנאים שנקבעו בתקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (חישוב תקופת שירות בתפקיד שהחוק לא חל עליו)|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (חישוב תקופת שירות בתפקיד שהחוק לא חל עליו), תשל״ט–1979}}.}}

{{ח:סעיף|38|הסכם עם מעביד|תיקון: תשנ״א|אחר=[52ב]}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון רשאי להתקשר עם מעביד בהסכם כללי או מיוחד לאדם ששמו נקוב בהסכם, שלפיו תקופת עבודתו, כולה או מקצתה, של העובר משירות הקבע לעבודה אצל המעביד או להיפך, תבוא בחשבון לענין זכויות לגימלאות, כולן או מקצתן, מן המדינה לפי חוק זה או מן המעביד שלא לפי חוק זה, וכן מקצתן מזו ומקצתן מזה, הכל לפי תנאים שיראו לקבוע בהסכם, לרבות תשלום ותחולה למפרע.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א), דין הסכם כאמור עם קרן פנסיה או קרן תגמולים, שעובדי המעביד קשורים בה או המשרתת את עובדי המעביד – כדין הסכם עם המעביד.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”תקופת עבודה“ – תקופת שירות בשירות הקבע או תקופת עבודה אצל המעביד.

{{ח:סעיף|39|זכויות לפי הסכם|תיקון: תשנ״א|אחר=[52ג]}}
{{ח:תת|(א)}} הסכם לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}} דינו, לענין הזכויות של האדם שההסכם חל עליו ושל שאיריו, כדין הסכם שאף הם צד בו, ודין גימלאות המגיעות לאדם לפי ההסכם מאוצר המדינה – כדין גימלאות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} מי שפרש משירות הקבע ועבר לעבוד אצל מעביד ואותה פרישה מהווה עילה לתשלום גימלה לפי חוק זה על השירות שממנו פרש, יהא זכאי לגימלה זו בלבד; אולם –
{{ח:תתת|(1)}} אם העובד הודיע לממונה בכתב, תוך התקופה שנקבעה בהסכם הכללי, כי הוא בוחר בזכויותיו לפי אותו הסכם, יהא זכאי רק לזכויות אלה;
{{ח:תתת|(2)}} הביא הממונה את ההסכם לידיעת העובד בדרך שנקבעה בתקנות, יהיה העובד זכאי לזכויותיו לפי ההסכם בלבד, זולת אם הודיע לממונה תוך הזמן ובדרך שנקבעו בתקנות, כי הוא בוחר בזכויותיו לפי חוק זה ולא לפי ההסכם.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל (גימלאות) (דרך הבאת הסכם כללי לידיעה והודעה על בחירת זכויות)|תקנות שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל (גימלאות) (דרך הבאת הסכם כללי לידיעה והודעה על בחירת זכויות), התשנ״ו–1996}}.}}

{{ח:סעיף|40|תנאי הסכם מיוחד|תיקון: תשנ״א|אחר=[52ד]}}
{{ח:ת}} לא יתקשר שר הבטחון בהסכם מיוחד לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}} אלא בהסכמת האדם שההסכם חל עליו; השר יקבע בתקנות את התנאים שבהם מותר להתקשר בהסכמים כאמור, ובלבד שלא יתנו על הסכמת האדם.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות) (תנאים להסכם מיוחד)|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות) (תנאים להסכם מיוחד), התשנ״ו–1996}}.}}

{{ח:סעיף|41|אצילת סמכויות|אחר=[52ה]}}
{{ח:ת}} שר הבטחון רשאי לאצול מסמכויותיו להתקשר בהסכם מיוחד לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}}.

{{ח:סעיף|42|הסכם בדבר רציפות זכויות|תיקון: תשנ״א|אחר=[52ו]}}
{{ח:תת|(א)}} עבר אדם מעבודה אצל מעביד לשירות הקבע ולא חל על העברתו זו הסכם לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}}, יהא מותר, לענין זכויותיו וזכויות שאיריו לפי חוק זה, כולן או מקצתן, להביא בחשבון את תקופת עבודתו של אותו אדם במקום עבודתו הקודם, כולה או מקצתה, הכל לפי תנאים וכללים שנקבעו בתקנות, לרבות תשלום ותחולה למפרע.
{{ח:תת|(ב)}} עבר אדם משירות הקבע לעבודה אצל מעביד ולא חל על העברתו הסכם לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}}, רשאי שר הבטחון להתקשר איתו בהסכם שלפיו ישולמו לו או לשאיריו גימלאות, בעד תקופת שירותו בשירות הקבע כולה או מקצתה, הכל לפי תנאים וכללים שנקבעו בתקנות, לרבות תשלומי העובד לאוצר המדינה ותחולה למפרע.

{{ח:סעיף|42א|מניעת גימלאות כפל|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיפים 37 עד 42}} לא יהא אדם זכאי לגימלה בקשר לתקופה אחת, גם לפי חוק זה וגם מן המעביד האחר או מן המדינה שלא לפי חוק זה, והברירה בידו.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: סדרי תביעה והחלטה}}

{{ח:סעיף|43|ממונים על תשלום גימלאות|אחר=[6]}}
{{ח:ת}} שר הבטחון ימנה אדם אחד או יותר לממונים על תשלום גימלאות; הודעה על מינוי ממונה ועל מענו תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|44|ועדות ערעור|אחר=[7]}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ימנה ועדות ערעור לצורך חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת ערעור תהיה של שלושה, שאחד מהם לפחות יהיה חייל.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על מינוי ועדת ערעור ועל מענה תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|45|סמכויות עזר|אחר=[8]}}
{{ח:ת}} לממונה ולועדת ערעור יהיו כל הסמכויות שאפשר להעניקן לועדת חקירה לפי {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 9|סעיפים 9 עד 11}} {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 27|וסעיף 27(ב) לחוק ועדות חקירה, התשכ״ט–1968}}.

{{ח:סעיף|46|סדרי דין ודיני ראיות|אחר=[9]}}
{{ח:ת}} הממונה וועדת ערעור לא יהיו קשורים בסדרי הדין ובדיני הראיות, אלא יפעלו בדרך שיראוה כמועילה ביותר לבירור השאלות העומדות להחלטתם.

{{ח:סעיף|47|תביעות|תיקון: תשע״ד־2|אחר=[35]}}
{{ח:תת|(א)}} התובע גימלה יגיש תביעה לממונה.
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), ניתן פסק דין לאיזון, יהיה הפרוד של קבע רשאי להגיש תביעה לקצבת שאירים, רק אם מתקיימים לגבי פסק הדין כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נקבע בו כי התקופה המשותפת מסתיימת לא יאוחר מהמועד שבו חלה הפרידה של קבע;
{{ח:תתת|(2)}} נקבע בו כי אילולא פטירתו של החייל או של הזכאי לקצבת פרישה היתה קצבת הפרישה מחלוקת בין החייל או הזכאי לקצבת פרישה ובין הפרוד של קבע, באופן שהיה מועבר לפרוד של קבע שיעור קבוע מסך קצבת הפרישה שהיתה משולמת לחייל לאחר פרישתו או לזכאי לקצבת פרישה אילולא ההעברה האמורה, והשיעור האמור אינו עולה על מחצית מהשיעור המשותף.
{{ח:תת|(א2)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בן זוג לשעבר רשאי להגיש תביעה לקצבת שאירים, רק אם נרשמה הערה לפי {{ח:פנימי|סעיף 47ב|סעיף 47ב}} או שהתקיימו נסיבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 47א|בסעיף 47א(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יחליט על סמך התביעה אם תינתן הגימלה ובאיזו מידה תינתן, ישלח את החלטתו בדואר רשום לתובע, ויציין את נימוקיה ואת זכותו של התובע לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}}.

{{ח:סעיף|47א|בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני ומתקיימים לגבי פסק הדין התנאים כמפורט להלן, לפי העניין, רשאי בן הזוג לשעבר להגיש לממונה בקשה לרשום ברישומיו את פרטי פסק הדין:
{{ח:תתת|(1)}} נקבע בו כי התקופה המשותפת מסתיימת לא יאוחר ממועד הפירוד;
{{ח:תתת|(2)}} נקבע בו כי קצבת הפרישה תחולק בין החייל או הזכאי לקצבת פרישה ובין בן זוגו לשעבר באופן שהשיעור להעברה שיועבר לבן הזוג לשעבר יהיה שיעור קבוע מסך קצבת הפרישה שהיתה משולמת לזכאי לקצבת פרישה או שתשולם לחייל לאחר שיפרוש, אילולא ההעברה האמורה, והשיעור האמור אינו עולה על מחצית מהשיעור המשותף.
{{ח:תת|(ב)}} נפטר החייל או הזכאי לקצבת פרישה לפני שהגיש בן זוגו לשעבר בקשה לרישום פרטי פסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי סעיף קטן (א), יהיה בן הזוג לשעבר רשאי להגיש תביעה לקצבת שאירים לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}} גם בלי שהגיש בקשה לרישום פרטי פסק הדין לפי סעיף זה, ובלבד שמתקיימים לגבי פסק הדין התנאים המפורטים בסעיף קטן (א), ולעניין בן זוג לשעבר של זכאי לקצבת פרישה – גם טרם חלפו, במועד הגשת התביעה, שנתיים מהמועד שבו ניתן פסק הדין.

{{ח:סעיף|47ב|רישום הערה|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה לממונה בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני שמתקיימים לגביו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 47א|בסעיף 47א(א)}}, ירשום הממונה ברישומיו הערה בדבר פסק הדין, ויכלול בה, בין השאר, את כל אלה (בחוק זה – הערה):
{{ח:תתת|(1)}} הערכאה שנתנה את פסק הדין, משך התקופה המשותפת ומועד הפירוד;
{{ח:תתת|(2)}} השיעור להעברה;
{{ח:תתת|(3)}} אם נקבע בפסק הדין כי האמור בו יחול רק לעניין העברת שיעור מקצבת הפרישה לבן הזוג לשעבר ולא לעניין זכויות בן הזוג לשעבר לקצבה בשל פטירתו של החייל או של הזכאי לקצבת פרישה;
{{ח:תתת|(4)}} אם נקבע בפסק הדין כי התקופה המשותפת היא כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12א|בסעיף 12א(ב)(1)}}, ואם בן הזוג לשעבר ויתר על הדרישה לקבלת הסכמת לבחירת החייל בקבלת מענק שחרור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12א|באותו סעיף}};
{{ח:תתת|(5)}} אם נקבע בפסק הדין כי העברת חלק מהקצבה המלאה לבן הזוג לשעבר, במקרה שהחייל זכאי לקצבת פרישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10(א)(2) או (3)}} {{ח:פנימי|סעיף 12א|או 12א}}, תהיה בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע החייל לגיל אחר מגיל פרישת חובה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 62א|בסעיף 62א(ב)(2)(ב)}}, ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 12א|בסעיפים 12א(ב)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 62א|ו־62א(ג)(1)}}, ממועד קליטת בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני ברישומיו של הממונה ועד להחלטתו של הממונה בדבר רישום ההערה לא יבוצעו הפעולות המנויות בסעיפים האמורים ללא הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה או מי שהוא הסמיכו לכך ישלח לחייל או לזכאי לקצבת פרישה ולבן זוגו לשעבר, הודעה בדבר רישום ההערה בתוך 14 ימים ממועד הרישום, בדואר רשום או בדרך נוספת שקבע שר הביטחון לפי {{ח:פנימי|סעיף 47ג|סעיף 47ג}}.
{{ח:תת|(ד)}} לא יראו החלטה לפי סעיף זה בבקשה לרישום, כהחלטה לעניין {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}}.

{{ח:סעיף|47ג|תקנות לעניין רישום הערה|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:ת}} שר הביטחון, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בקשה לרישום של פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני לפי {{ח:פנימי|סעיף 47א|סעיף 47א}}, פרטיה והמסמכים שיצורפו אליה ובכלל זה אופן הגשת הבקשה ופרקי הזמן המרביים ממועד הגשת הבקשה ועד קליטתה וממועד קליטת הבקשה ועד רישום הערה לפי {{ח:פנימי|סעיף 47ב|סעיף 47ב}};
{{ח:תת|(2)}} אגרה בעד הגשת בקשה כאמור בפסקה (1); תקנות לפי פסקה זו יותקנו בהסכמת שר האוצר;
{{ח:תת|(3)}} הודעה על רישום הערה לפי {{ח:פנימי|סעיף 47ב|סעיף 47ב}}, דרכים נוספות למסירתה ושינוי המועדים למסירתה;
{{ח:תת|(4)}} דיווחים שיימסרו לבן זוג לשעבר שהגיש בקשה כאמור בפסקה (1), לרבות לעניין אופן מסירתם והמועדים למסירתם, וכן לעניין הפרטים שייכללו בדוחות, ובכלל זה פרטים לגבי גובה הקצבה המלאה לאחר הפחתה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14א|בסעיף 14א(א)}} והסכום המועבר לבן הזוג לשעבר מקצבת הפרישה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 62א|לסעיף 62א}}.

{{ח:סעיף|48|ערעור|אחר=[36]}}
{{ח:תת|(א)}} תובע הרואה עצמו נפגע מהחלטה של הממונה, רשאי לערער עליה לפני ועדת ערעור (להלן – הועדה) תוך ששים ימים מיום שבו הגיעה אליו החלטת הממונה, אולם רשאית הועדה להאריך לו את תקופת הערעור הארכה שלא תעלה על ששים ימים.
{{ח:תת|(ב)}} הערעור יוגש לועדה בכתב בשני עותקים; הועדה תשלח עותק אחד לממונה.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה רשאית לאשר את החלטת הממונה או לשנותה, או להחליט החלטה אחרת במקומה.
{{ח:תת|(ד)}} תובע שהגיש ערעור לועדה רשאי להתייצב לפניה, הוא או בא כוחו, כדי לטעון את טענותיו.
{{ח:תת|(ה)}} הועדה תיתן נימוקים להחלטתה.
{{ח:תת|(ו)}} יושב ראש הועדה ישלח בדואר רשום העתק החלטת הועדה לתובע ולממונה.
{{ח:תת|(ז)}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות בדבר סדרי הגשת הערעור ובדבר סדרי הדין בו, במידה שלא נקבעו בחוק זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (סדרי דין בערעור על החלטת הממונה)|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (סדרי דין בערעור על החלטת הממונה), תשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|49|ערעור לבית המשפט|אחר=[37]}}
{{ח:תת|(א)}} התובע או הממונה רשאי, תוך שלושים ימים מיום שהגיעה אליו החלטת ועדת הערעור, לערער עליה בשאלה משפטית לבית המשפט המחוזי.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט הדן בערעור רשאי לאשר את החלטת הועדה או להחזירה לועדה, או להחליט החלטה אחרת במקומה על סמך העובדות שקבעה הועדה.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות בדבר סדרי הגשת ערעור וסדרי הדין בערעור לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ד)}} פסק דין של בית המשפט המחוזי בערעור לפי חוק זה הוא סופי ואינו ניתן לערעור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (ערעור בפני בית המשפט המחוזי)|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (ערעור בפני בית המשפט המחוזי), תשי״ז–1956}}.}}

{{ח:סעיף|50|החלטות חדשות|אחר=[38]}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי להחליט החלטה חדשה בכל ענין אף אם כבר ניתנה בה החלטה סופית לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}} {{ח:פנימי|סעיף 49|או 49}}, אם נוכח כי ההחלטה הושגה על ידי עבירה פלילית או אם נתגלה על סמך ראיות חדשות שלא היו לפני נותן ההחלטה הקודמת, כי אותה החלטה בטעות יסודה; לענין ערעור יהיה דין ההחלטה כדין כל החלטה אחרת, אולם ההחלטה החדשה לא תבוצע אלא כתום התקופה להגשת ערעור עליה לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}}, ואם הוגש ערעור – עד שועדת הערעור תורה לבצעה, בין בהחלטה הסופית ובין בהחלטת ביניים.

{{ח:סעיף|51|דין החלטת הרמטכ״ל|אחר=[54]}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיפים 47}}, {{ח:פנימי|סעיף 48|48}}, {{ח:פנימי|סעיף 49|49}} {{ח:פנימי|סעיף 50|ו־50}}, יהיה דין החלטה לפי חוק זה, של הרמטכ״ל או של מי שהוא הסמיך, כדין החלטת הממונה, וכל האמור בסעיפים אלה לגבי הממונה ייקרא לענין זה כאילו מדובר ברמטכ״ל או במי שהוא הסמיך.

{{ח:סעיף|52|בדיקות רפואיות של נכים|אחר=[51א]}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שדרגת נכותו קובעת את שיעור קיצבתו, רשאי הממונה להורות לו שייבדק בדיקה נוספת בידי ועדה רפואית לשם קביעת דרגת נכותו מחדש, אם עברו לפחות ששה חדשים מהיום שדרגת נכותו נקבעה לאחרונה.
{{ח:תת|(ב)}} אדם כאמור רשאי לדרוש שייבדק בידי הועדה הרפואית לשם קביעת דרגת נכותו מחדש אם עברו לפחות ששה חדשים מהיום שנקבעה דרגת נכותו לאחרונה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: סדרי תשלום}}

{{ח:סעיף|53|גימלאות מאוצר המדינה|אחר=[39]}}
{{ח:ת}} הגימלאות ישולמו מאוצר המדינה.

{{ח:סעיף|54|מאימתי משלמים קיצבה|תיקון: תשנ״ז, תשס״ה־2, תשע״א, תשע״ב, תשע״ד־2, תשע״ז|אחר=[40]}}
{{ח:תת|(א)}} קיצבה תשולם ביום הראשון של כל חודש החל בחודש השני שאחרי החודש שבו נולדה העילה לקצבה; נולדה העילה לקצבה לפני יום כ״ב בטבת התשנ״ז (1 בינואר 1997), תשולם הקצבה החל בחודש הראשון שאחרי החודש שבו נולדה העילה.
{{ח:תת|(א1)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), תשלום בעד עדכון המשכורת הקובעת בשל חודש ינואר בכל שנה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}, ישולם לא יאוחר ממועד תשלום קצבת חודש פברואר של אותה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} חייל שיצא לקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(1)}} לפני שהגיע לגיל 50 אם הוא קצין ו־55 אם הוא נגד, תשולם לו קיצבת פרישה על אף האמור בסעיף קטן (א), מהחודש המתחיל אחרי היום שבו יגיע לגיל האמור, אולם אם קבעה הועדה הרפואית, כי אין הפורש מסוגל להשתכר כדי מחייתו מחוץ לשירות – תשולם הקיצבה מהחודש המתחיל אחרי היום שבו נולדה העילה לקיצבה, ואם אי־כשרו להשתכר כאמור התחיל לאחר מכן – מהחודש המתחיל אחרי יום תחילת אי־כשרו.
{{ח:תת|(ג)}} חייל שבחר בזכויות לגמלאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 12א|סעיף 12א}}, תשולם לו קצבת פרישה, על אף האמור בסעיף קטן (א), מהחודש המתחיל אחרי היום שבו הגיע לגיל פרישת חובה; ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} אם פרש החייל לפני הגיעו לגיל פרישת חובה, מכל עבודה או משלח יד, מסיבות מצב בריאות לקוי, והחל לקבל עקב פרישה זו קצבה מכוח חיקוק, הסכם קיבוצי או חוזה עבודה, תשולם לו קצבת פרישה לפי חוק זה מהחודש שבו החל לקבל את הקצבה עקב הפרישה האמורה וכל עוד משתלמת לו הקצבה האמורה;
{{ח:תתת|(2)}} אם פרש החייל מכל עבודה או משלח יד לפני הגיעו לגיל פרישת חובה, ואינו זכאי לקצבה לפי פסקה (1), תשולם לו קצבת הפרישה לפי חוק זה מהחודש המתחיל אחרי יום הפרישה מכל עבודה או משלח יד, אך לא לפני תום החודש שבו הגיע לגיל 60;
{{ח:תתת|(3)}} אם החייל אינו זכאי לקצבת פרישה לפי פסקאות (1) או (2), אך הוועדה הרפואית קבעה כי אינו מסוגל להשתכר כדי מחייתו מחוץ לשירות, תשולם לו קצבת הפרישה גם בתקופה שבה אינו זכאי לה לפי הפסקאות האמורות, החל מהחודש המתחיל אחרי יום תחילת אי־כושרו וכל עוד נמשך אי־כושרו האמור, או כל עוד רואים אותו כמובטל לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 163|סעיף 163 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|55|תשלום בעד תקופה שלפני הגשת בקשה|אחר=[41]}}
{{ח:ת}} לא תשולם קיצבה בעד תקופה העולה על ארבעה חדשים שלפני הגשת הבקשה לקיצבה, אולם הממונה רשאי להאריכה לתקופה שאינה עולה על שנתיים אם האיחור בהגשת הבקשה חל מסיבות שלדעת הממונה מצדיקות הארכה זו.

{{ח:סעיף|56|תשלום גימלה שלא לידי הזכאי|אחר=[42]}}
{{ח:תת|(א)}} גימלה תשולם לאדם שלו היא מגיעה, אולם גימלה המגיעה לאדם שמונה לו אפוטרופוס – תשולם לאפוטרופוס.
{{ח:תת|(ב)}} נוכח הממונה כי מתן גימלה לידיו של הזכאי אינו לטובתו או לטובת בני משפחתו שהוא חייב במזונותיהם, או כי מתן הגימלה לאפוטרופוס אינו לטובת הזכאי, רשאי הממונה, לאחר הודעה מוקדמת של חמישה עשר ימים לפחות, ליטול לידיו את הגימלה, כולה או מקצתה, ולהשתמש בה לטובת הזכאי או בני משפחתו, או להורות שאדם שהוא הסמיך לכך יעשה זאת.
{{ח:תת|(ג)}} החלטה לפי סעיף קטן (ב), אם לא בוטלה בערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיפים 48}} {{ח:פנימי|סעיף 49|ו־49}}, יפקע תוקפה –
{{ח:תתת|(1)}} משנתמנה אפוטרופוס לזכאי – אם לא היה לו אפוטרופוס בשעת מתן ההחלטה;
{{ח:תתת|(2)}} משאושר בידי בית משפט מוסמך האפוטרופוס הקודם או משנתמנה אחר במקומו – אם היה לזכאי אפוטרופוס.

{{ח:סעיף|57|התיישנות זכות התביעה|תיקון: תשפ״ה־2|אחר=[43]}}
{{ח:ת}} הזכות להגיש בקשה לגימלה המגיעה לשאיר תתיישן בתום ארבע שנים מיום שנולדה עילתה; הממונה רשאי להאריך תקופה זו, אם האיחור בהגשת הבקשה חל מסיבות שלמבקש לא היתה שליטה עליהן.

{{ח:סעיף|58|איסור צבירת תשלום|אחר=[44]}}
{{ח:ת}} זכאי שלא גבה כספי גימלה תוך שנתיים מיום שהועמדו לרשותו – רשאי הממונה להחליט שפקעה זכותו לקבלם.

{{ח:סעיף|59|מעשה מרמה|אחר=[45]}}
{{ח:ת}} הוכח כי אדם ניסה להשיג גימלה במרמה, תופחת בעשרים וחמישה אחוזים הגימלה שהוא זכאי לה.

{{ח:סעיף|60|שאיר שגרם למות המזכה|אחר=[45א]}}
{{ח:ת}} שאיר שגרם במתכוון ושלא כדין למותו של חייל או של זכאי לקיצבה או שהיה שותף לעבירה כזאת – לא תשולם גימלה שהוא זכאי לה בגלל מותו של אדם זה.

{{ח:סעיף|61|קיצבה לאדם במאסר|אחר=[46]}}
{{ח:ת}} נמצא אדם במאסר לפי פסק דין של בית משפט מוסמך שדן אותו למאסר של שלושה חדשים או יותר – לא תשולם לו כל קיצבה בעד הזמן שהוא במאסר.

{{ח:סעיף|62|העברת זכות לגימלה|תיקון: תשע״ד|אחר=[47]}}
{{ח:ת}} זכות לגימלה אינה ניתנת להעברה, לערבות, לשעבוד או לעיקול בכל דרך שהיא, אלא לשם תשלום מזונות המגיעים מהזכאי לגימלה לפי פסק דין של בית משפט או של בית דין מוסמך, ואם ביקש זאת הזכאי – גם לשם ביצוע תשלום אחר שנקבע בפקודות הצבא כי ניתן לעשות כן לגביו.

{{ח:סעיף|62א|העברת חלק מקצבת פרישה לבן זוג לשעבר|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 56|בסעיפים 56}} {{ח:פנימי|סעיף 62|ו־62}}, ניתן פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני ונרשמה הערה לפי {{ח:פנימי|סעיף 47ב|סעיף 47ב}}, יחולו, כל עוד בן הזוג לשעבר בחיים ההוראות כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} במועד שבו משולמת לזכאי לקצבת פרישה (בסעיף זה – זכאי) קצבת הפרישה, החל ממועד ההעברה, יועבר לבן זוגו לשעבר סכום מהקצבה המגיעה לזכאי (בסעיף זה – זכאי) קצבת הפרישה, החל ממועד ההעברה, יועבר לבן זוגו לשעבר סכום מהקצבה המגיעה לזכאי (בסעיף זה – הקצבה המלאה), השווה להפרש שבין מכפלת השיעור להעברה בקצבה המלאה ובין מחצית סכום ההפחתה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14א|בסעיף 14א(א)}}, ואם מתקיים סייג מהסייגים להפחתת קצבת הפרישה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14א|בסעיף 14א(ב)}} – סכום השווה למכפלת השיעור להעברה בקצבה המלאה (בסעיף זה – הסכום המועבר לבן זוג לשעבר);
{{ח:תתת|(2)}} ביקש זכאי להוון לסכום חד־פעמי שיעור מהסכום המועבר לבן זוגו לשעבר וניתנה הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר להיוון בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 69|סעיף 69(א)(2)(ג)}}, יועבר הסכום המועבר כאמור לבן זוגו לשעבר של הזכאי, במועד שבו משולם לזכאי הסכום המהוון באותו שיעור מהסכום הנותר בידי הזכאי.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} לא יועבר לבן זוג לשעבר של זכאי סכום כאמור בסעיף קטן (א)(1), אלא מהקצבה המלאה המגיעה לזכאי בעד החודש שלאחר רישום ההערה ואילך; הסכום האמור מהקצבה המלאה המגיעה לזכאי בעד החודש האמור ועד מועד ההעברה, לא ישולם לזכאי והוא יועבר לבן הזוג לשעבר במועד לתשלום הקצבה החל ממועד ההעברה;
{{ח:תתת|(2)}} לא יועבר לבן זוגו לשעבר של זכאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10(א)(2) או (3)}} {{ח:פנימי|סעיף 12א|או 12א}} סכום כאמור בסעיף קטן (א), אלא מהקצבה המלאה המגיעה לזכאי בעד אחד מהחודשים כמפורט להלן, לפי העניין, ואילך –
{{ח:תתת|(א)}} בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע הזכאי לגיל פרישת חובה;
{{ח:תתת|(ב)}} בעד החודש שלאחר החודש שבו הגיע הזכאי לגיל אחר שנקבע בפסק הדין לחלוקת חיסכון פנסיוני, ובלבד שאינו נמוך מגיל 60 או לגבי זכאי שהיו מתקיימים בו, אילולא יצא לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10(2) או (3)}} {{ח:פנימי|סעיף 12א|או 12א}}, התנאים לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(1) או (2)}} ליציאה לקצבה – מהגיל שבו היה יוצא לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(1)}} או מהגיל הקבוע לגביו, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השלישית}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} לא יועבר לבן זוג לשעבר של זכאי סכום כאמור בסעיף קטן (א), אם התקבל, עד המועד לתשלום הקצבה באותו חודש, צו של בית משפט המונע את ההעברה;
{{ח:תתת|(4)}} נמחקה ההערה על פי צו של הערכאה הראשונה, ואם הוגש ערעור על החלטתה – על פי צו של ערכאת הערעור, תופסק העברת הכספים מאותו מועד לבן הזוג לשעבר, והזכאי יהיה זכאי למלוא הקצבה שהיה זכאי לה לולא הוראות סעיף זה, בלא הפחתה;
{{ח:תתת|(5)}} נפטר בן הזוג לשעבר, ישולם לזכאי מאותו מועד הסכום שאמור היה להיות מועבר לבן הזוג לשעבר ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 14א|סעיף 14א(א)(4)}}.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הסכום המועבר לבן זוג לשעבר של זכאי מקצבת הפרישה המשולמת לו או מהסכום ההוני המלא, לא ניתן לשעבוד או להעברה לאחר בידי הזכאי, אלא בהסכמה בכתב של בן הזוג לשעבר ובכפוף להוראות כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} הסכום המועבר לבן זוג לשעבר של זכאי מקצבת הפרישה המשולמת לו או מהסכום ההוני המלא, יראו אותו, כל עוד לא נמחקה ההערה, לעניין עיקול לפי כל דין, בלבד, ככספים שלהם זכאי בן הזוג לשעבר;
{{ח:תתת|(3)}} יראו את כל הסכום המועבר לבן הזוג לשעבר כגמלה לעניין {{ח:פנימי|סעיף 62|סעיף 62}}.

{{ח:סעיף|63|זקיפת חובות על חשבון גימלה|אחר=[48]}}
{{ח:ת}} אוצר המדינה אינו רשאי לזקוף על חשבון גימלאות כספים המגיעים מן הזכאי אלא תביעות לסכומים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מפרעות שקיבל הזכאי מאוצר המדינה על חשבון גימלאות;
{{ח:תת|(2)}} מילוות שקיבל הזכאי מאוצר המדינה או שאוצר המדינה ערב להן;
{{ח:תת|(3)}} סכומים ששולמו מאוצר המדינה בטעות ולמעלה מן המגיע על חשבון משכורת או גימלאות או מענק שחרור;
{{ח:תת|(4)}} סכומים שהזכאי קיבל מצד שלישי על חשבון פיצויים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 64|בסעיף 64}}.

{{ח:סעיף|64|תביעות נגד צד שלישי|אחר=[49]}}
{{ח:תת|(א)}} היה המקרה שחייב את אוצר המדינה לתשלום גימלה לפי חוק זה משמש עילה גם לחייב צד שלישי בתשלום פיצויים לאותו זכאי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, או לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל״ה–1975}}, רשאי אוצר המדינה לתבוע מאותו צד שלישי פיצוי על גימלה ששילם או שהוא עתיד לשלמה, עד לגובה הפיצויים שחייב בהם הצד השלישי.
{{ח:תת|(ב)}} הזכאי לגימלה לפי חוק זה חייב להושיט כל עזרה ולנקוט כל פעולה סבירה כדי לסייע לאוצר המדינה במימוש זכותו לפי סעיף זה, ולא יעשה כל פעולה העלולה לפגוע בזכויות אוצר המדינה לפי סעיף זה או למנוע בעד מימושה; זכאי לגימלה שעבר על איסור לפי סעיף זה, או לא עשה את המוטל עליו לפיו, רשאי הממונה לשלול ממנו את הזכות לגימלה, כולה או מקצתה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} היה אוצר המדינה חייב בפיצויים האמורים, הברירה בידי הזכאי לבחור בגימלה או בפיצויים;
{{ח:תתת|(2)}} הגיש הזכאי תובענה נגד המדינה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל״ה–1975}}, תהיה הברירה כאמור בפסקה (1) בידי הזכאי עד לאחר מתן פסק הדין שאין עליו ערעור, ובפסק דין שיש עליו ערעור ולא הוגש – עד לאחר תום תקופת הערעור; בחר הזכאי בפיצויים, ינוכו מהם סכומי הגימלה ששולמו לו לפני בחירתו.
{{ח:תת|(ד)}} לענין {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 86|סעיף 86 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, רואים גימלה כזכות הנובעת מחוזה.

{{ח:סעיף|65|תשלום גימלה לפרנסת בני משפחה או בן זוג לשעבר|תיקון: תשע״ד־2|אחר=[50]}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בסעיפים הקודמים, כל אימת שנשללה מאדם זכות לגימלה או הופסק לו תשלומה בהחלטת הרמטכ״ל או הממונה, רשאים הרמטכ״ל או הממונה, לפי הענין, להורות שתשולם, כולה או מקצתה, למי שאותו אדם חייב בפרנסתם; ולעניין קצבת פרישה – גם לבן זוג לשעבר של אותו אדם שהיה מועבר לו חלק מהקצבה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 62א|סעיף 62א}} אילולא נשללה מאותו אדם הקצבה או הופסק לו תשלומה.
{{ח:תת|(ב)}} נפטר אדם כאמור, רשאי הרמטכ״ל או הממונה, לפי הענין, להורות שתשולם לשאיריו הקיצבה, כולה או מקצתה, שהיו זכאים לה אילולא נשללה הזכות לגימלה או הופסק תשלומה כאמור, ובלבד שהשאירים הגישו לממונה תביעה לכך תוך שנתיים מיום פטירתו של אותו אדם.

{{ח:סעיף|66|הוראה לצורך קביעת זכות לגימלה של בני משפחה|אחר=[51]}}
{{ח:ת}} מקום שאין משלמים קיצבה לשאיר בתוקף ההוראות {{ח:פנימי|סעיף 27|שבסעיפים 27}}, {{ח:פנימי|סעיף 28|28}}, {{ח:פנימי|סעיף 31|31}}, {{ח:פנימי|סעיף 32|32}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33}}, {{ח:פנימי|סעיף 35|35}}, {{ח:פנימי|סעיף 55|55}}, {{ח:פנימי|סעיף 57|57}}, {{ח:פנימי|סעיף 58|58}}, {{ח:פנימי|סעיף 60|60}}, {{ח:פנימי|סעיף 61|61}}, {{ח:פנימי|סעיף 64|64(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 64|או 64(ג)}} – ולא מטעם אחר, רואים אותו שאיר, לענין קביעת זכותם לגימלה של בני משפחה אחרים ושיעורה, כאילו היה זכאי לקיצבה.

{{ח:סעיף|67|דין נכה הנוהג שלא כראוי|תיקון: תשנ״א|אחר=[49א]}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי להפחית, להתלות או לשלול קיצבה ששיעורה נקבע לפי דרגת נכותו של הזכאי לה, אם אותו זכאי –
{{ח:תתת|(1)}} גרם לנכותו על ידי התנהגות רעה חמורה מצדו;
{{ח:תתת|(2)}} הפר ללא סיבה מספקת הוראה של הועדה הרפואית או של רופא שהיא הסמיכה לכך ושהיתה מכוונת להחיש את החלמתו או להפחית את דרגת נכותו;
{{ח:תתת|(3)}} נהג בדרך שמן המפורסמות היא שעלולה להעלות את דרגת נכותו או למנוע בעד החלמתו;
{{ח:תתת|(4)}} נמנע ללא סיבה מספקת מהתייצב לבדיקות של הועדה הרפואית שהוא חייב בהן לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה אינן גורעות מאחריותו הפלילית של הזכאי לקיצבה.

{{ח:קטע2|פרק ד1|פרק ד׳1: חייל חדש|תיקון: תשס״ד־2}}

{{ח:סעיף|67א|הגדרות|תיקון: תשס״ד־2, תשס״ה־3, תשע״א־3, תשע״ו, תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – יום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על קופות גמל“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות המדינה (גמלאות)“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל חדש“ – חייל, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק השיפוט הצבאי}}, שהתחייב לשירות קבע אחרי המועד הקובע, למעט חייל שהתחייב לשירות קבע לראשונה לפני המועד הקובע, והמשרת ברציפות מהמועד הקובע וחייל שהתקיים בו אחד התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 67ז|בפסקאות (1) עד (4) בסעיף 67ז}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת ביטוח“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת גמל לקצבה“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} קופת גמל לקצבה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות גמל}};
{{ח:תתת|(2)}} תכנית ביטוח מפני סיכון מקרה מוות או מפני סיכון אבדן כושר עבודה, שהתיר הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 40|סעיף 40(ב) לחוק האמור}}, לגבי מי שמופקדים בעדו גם כספים לקופת גמל לקצבה כאמור בפסקה (1);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצבת גישור“ – תשלום חודשי מאוצר המדינה לחייל חדש שישולם ביום הראשון של כל חודש, החל בחודש השני שאחרי החודש שבו הסתיים שירותו עד החודש שבו תחל להשתלם לו קצבה מקופת הגמל לקצבה שבה היה החייל החדש עמית, אך לא יאוחר ממועד הגיעו לגיל פרישת חובה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן חדשה מקיפה“ ו”קרן חדשה כללית“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן פנסיה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות קופות הגמל“ – {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|67ב|חייל חדש}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה לא יחולו על חייל חדש, ואולם יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|פרק ד1|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|67ג|ביטוח לחייל חדש|תיקון: תשס״ד־2, תשע״א־3}}
{{ח:ת}} חייל חדש יהיה עמית בקופת גמל לקצבה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ד1|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|67ד|הפרשות לקופת גמל לקצבה|תיקון: תשס״ד־2, תשע״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} בשל משכורתו של חייל חדש ישולמו, מדי חודש, החל בחודש ינואר 2004, לקופת גמל לקצבה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 67ה|בסעיף 67ה}} סכומים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מאוצר המדינה – סכום בשיעור מהמשכורת המבוטחת של החייל החדש, השווה לשיעור שמשלמת המדינה לקופת גמל לקצבה מהמשכורת המבוטחת של עובד חדש כאמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 107א|בסעיף 107א לחוק שירות המדינה (גמלאות)}} שלא חל עליו הסכם או חוזה;
{{ח:תתת|(2)}} ממשכורתו של החייל החדש – סכום בשיעור מהמשכורת המבוטחת של החייל החדש, השווה לשיעור שמנוכה מהמשכורת המבוטחת של עובד חדש כאמור בפסקה (1), או שיעור גבוה יותר עד לתקרה הקבועה על פי דין, אם ביקש זאת החייל החדש.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המשכורת המבוטחת“ – הרכיבים המשולמים לחייל חדש שהיו מובאים בחשבון בחישוב המשכורת הקובעת לחייל שחוק זה חל עליו, ובתוספת רכיבים שקבעו שר הביטחון ושר האוצר כאחד;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (רכיבים נוספים במשכורת מבוטחת של חייל חדש)|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (רכיבים נוספים במשכורת מבוטחת של חייל חדש), התשס״ו–2005}}.}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המשכורת הקובעת“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}.

{{ח:סעיף|67ה|קביעת קופת הגמל לקצבה של החייל החדש|תיקון: תשס״ד־2, תשע״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} חייל חדש רשאי לבחור, בכל עת, קופת גמל לקצבה שבה יהיה עמית ושאליה ישולמו הסכומים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 67ד|בסעיף 67ד}}, בכפוף להגבלות על צירוף עמיתים שנקבעו בתקנון קופת הגמל.
{{ח:תת|(ב)}} לא יאוחר מ־30 ימים לפני תחילת שירותו בשירות קבע, תימסר לחייל החדש הודעה שתכלול את כל האמור להלן:
{{ח:תתת|(1)}} זכותו לבחור בקופת גמל לקצבה לפי שיקול דעתו;
{{ח:תתת|(2)}} פרטים על האפשרויות הפנסיוניות השונות העומדות לפניו, ובכלל זה פרטים על קופת הגמל לקצבה שנבחרה כאמור בסעיף קטן (ג);
{{ח:תתת|(3)}} ההוראות שיחולו עליו אם לא יבחר קופת גמל לקצבה, כאמור בסעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ג)}} שר הביטחון, בהסכמת שר האוצר, יקבע קופת גמל לקצבה שבה יהיו עמיתים –
{{ח:תתת|(1)}} חייל חדש שבחר להיות עמית בה;
{{ח:תתת|(2)}} חייל חדש שלא בחר בקופת גמל לקצבה אחרת עד למועד תחילת התשלומים בשל משכורתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 67ד|בסעיף 67ד}}.

{{ח:סעיף|67ה1|כיסוי ביטוחי לסיכוני מוות ונכות לחייל חדש|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} חלק מהסכומים המשולמים על ידי צבא הגנה לישראל לקופת גמל לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 67ד|סעיף 67ד(א)(1)}}, בעבור חייל חדש שאינו מבוטח בכיסוי ביטוחי לסיכוני מוות או בכיסוי ביטוחי לסיכוני נכות, בקופת הגמל לקצבה שבה הוא עמית, ישויכו לצורך רכישת כיסויים ביטוחיים כאמור; שר הביטחון יקבע הוראות ליישום סעיף זה.

{{ח:סעיף|67ו|קצבת גישור|תיקון: תשס״ד־2, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון ושר האוצר (בסעיף זה – השרים), באישור ועדה משותפת לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת (בסעיף זה – הוועדה), יקבעו זכאות לקצבת גישור לחייל חדש שפוטר עד יום י״א בטבת התשפ״ו (31 בדצמבר 2025) ומתקיימים בו התנאים לפי סעיף קטן (ב), ואת תנאי קצבת הגישור; לעניין חייל חדש שהחל לשרת בשירות קבע לפני יום ג׳ בטבת התשע״ז (1 בינואר 2017) יכללו התקנות כאמור הוראות ותנאים בדבר תשלום סכום חד־פעמי נוסף על קצבת הגישור שישולם לקופת הגמל לקצבה של החייל החדש, סמוך לפני תחילת זכאותו לקצבה מקופת הגמל לקצבה.
{{ח:תת|(ב)}} מצא הרמטכ״ל כי מתקיימים בחייל חדש כאמור בסעיף קטן (א) כל אלה, יאשר כי תשולם לחייל קצבת גישור כאמור באותו סעיף קטן:
{{ח:תתת|(1)}} הוא פוטר משירות קבע מסיבה שאינה מנויה {{ח:פנימי|סעיף 10|בפסקאות (2) עד (4) של סעיף 10(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא השלים 15 שנות שירות קבע לפחות, ואם התקיים בו אחד מאלה – השלים עשר שנות שירות קבע לפחות:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא נגד;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא קצין שעד יום כ׳ בטבת התשע״ו (1 בינואר 2016) הוחלט שיימנה עם המשרתים במערך הקבע המובהק כמשמעותו בפקודות הצבא כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, זולת אם השתחרר ממועד זה ואילך משירות קבע ושב אליו במועד מאוחר יותר;
{{ח:תתתת|(ג)}} הרמטכ״ל החליט אחרת לגביו;
{{ח:תתת|(3)}} הוא הגיע לגיל הקבוע לגביו {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(א)(5)}};
{{ח:תתת|(4)}} פרישתו אינה חורגת ממכסת הפרישה השנתית שנקבעה לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018)#סעיף 29|סעיף 29(א)(8) לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018), התשע״ז–2016}}.
{{ח:תת|(ג)}} שר הביטחון יגיש לוועדה עד יום י״ט בשבט התשפ״א (1 בפברואר 2021) דיווח בדבר כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ממוצע הקצבאות ששולמו לפי חוק זה, ובכלל זה קצבת גישור, בכל אחת מהשנים 2017 עד 2020 לכלל הקצינים שפרשו בשנים אלה;
{{ח:תתת|(2)}} תוצאות סקרים בעניין הרצון להצטרף לשירות הקבע ושביעות רצון המשרתים בשירות קבע בשנים 2017 עד 2020, והשוואתן לתוצאות סקרים כאמור בשנים קודמות;
{{ח:תתת|(3)}} נתונים על אודות מאפייני כוח האדם בשירות הקבע ואיכותו;
{{ח:תתת|(4)}} הפעולות שננקטו והפעולות שיינקטו כדי להבטיח עמידה בתנאי סעיף קטן (ה)(1);
{{ח:תתת|(5)}} הערכה בדבר מידת היתכנות העמידה בתנאי סעיף קטן (ה)(1).
{{ח:תת|(ד)|(1)}} השתכנעה הוועדה מהנתונים שהוצגו לפניה כי התנאים המפורטים בסעיף קטן (ה)(1) צפויים להתקיים, תודיע על כך לשרים.
{{ח:תתת|(2)}} לא השתכנעה הוועדה מהנתונים שהוצגו לפניה כי התנאים המפורטים בסעיף קטן (ה)(1) צפויים להתקיים, תודיע על כך לשרים עד יום י״ח בניסן התשפ״א (31 במרס 2021), והם יציגו לוועדה עד יום כ״ג באב התשפ״א (1 באוגוסט 2021) תכנית חלופית להבטחת העמידה בתנאי אותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} מצאו השרים כי התקיימו כל התנאים שבפסקאות משנה (א) ו־(ב) שלהלן, יתקנו את התקנות לפי סעיף קטן (א), כך שהן יחולו גם לגבי חיילים חדשים שפוטרו משירות קבע לאחר יום י״א בטבת התשפ״ו (31 בדצמבר 2025) ומתקיימים בהם התנאים לפי סעיף קטן (ב), בשינויים שרשאים השרים לקבוע:
{{ח:תתתת|(א)}} ממוצע הקצבאות ששולמו לפי חוק זה, ובכלל זה קצבת גישור, מיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) עד יום י״א בטבת התשפ״ו (31 בדצמבר 2025), לכלל הקצינים שפרשו באותן שנים, לא עלה על 13,000 שקלים חדשים לחודש;
{{ח:תתתת|(ב)}} ממוצע הקצבאות ששולמו לפי חוק זה, ובכלל זה קצבת גישור, מיום א׳ בטבת התשפ״ה (1 בינואר 2025) עד יום י״א בטבת התשפ״ו (31 בדצמבר 2025), לכלל הקצינים שפרשו באותה שנה, לא עלה על 12,000 שקלים חדשים לחודש.
{{ח:תתת|(2)}} תקנות לפי סעיף קטן זה טעונות אישור של הוועדה ויובאו לאישורה עד יום י״ג בניסן התשפ״ו (31 במרס 2026).
{{ח:תת|(ו)}} מצא שר האוצר כי לא התקיימו התנאים שבפסקאות משנה (א) ו־(ב) של סעיף קטן (ה)(1), יקבע שר האוצר, באישור הוועדה, הסדר לתשלום קצבת גישור לחייל חדש שפוטר מיום י״ב בטבת התשפ״ו (1 בינואר 2026) ואילך ומתקיימים בו התנאים לפי סעיף קטן (ב), כך שממוצע תשלומי הקצבאות שמשולמים בכל שנה לקצינים שפורשים באותה שנה מכוח חוק זה והתקנות שיותקנו לפי סעיף קטן זה לא יעלה על 12,000 שקלים חדשים לחודש; תקנות לפי סעיף קטן זה יובאו לאישור הוועדה עד יום י״ג בניסן התשפ״ו (31 במרס 2026).
{{ח:תת|(ז)}} שר הביטחון יבחר עד יום ט״ו באב התשע״ז (7 באוגוסט 2017) קופת ביטוח, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות גמל}}, שבה יהיה מבוטח מי שמשולמת לו קצבת גישור, לשם תשלום קצבה לשאיריו כהגדרתם לפי תקנון קופת הביטוח במקרה של פטירתו, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם בשל פטירתו שאיריו אינם זכאים לקצבה ממקור אחר – קצבת שאירים;
{{ח:תתת|(2)}} אם משולמת לשאיר בשל הפטירה קצבה ממקור אחר – קצבה בסכום ההפרש שבין קצבת השאירים כאמור בפסקה (1) ובין הקצבה המשולמת לשאיר מהמקור האחר.
{{ח:תת|(ח)}} הסכומים הנקובים בסעיפים קטנים (ה) ו־(ו) יתעדכנו בהתאם לשינוי מדד השכר למשרת שכיר במשרדי הממשלה (ממשלה מרכזית) שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, לעומת המדד כאמור שהיה ידוע ביום י״ט בטבת התשע״ו (31 בדצמבר 2015).

{{ח:סעיף|67ז|סייג לתחולת {{ח:פנימי|פרק ד1|פרק זה}}|תיקון: תשס״ד־2, תשע״ז}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|פרק ד1|פרק זה}}, הוראות חוק זה יחולו, לפי הענין, על כל אחד מהמפורטים בפסקאות (1) עד (4), ולא יראו כל אחד מהם כחייל חדש:
{{ח:תת|(1)}} חייל חדש שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} במועד הקובע הוא היה מועסק אצל מעביד ששר האוצר התקשר עמו בהסכם לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}} (בפסקה זו – המעביד הקודם), והוראות הסכם זה חלו לגביו במועד האמור;
{{ח:תתת|(ב)}} לאחר המועד הקובע הוא החל לשרת כחייל חדש;
{{ח:תתת|(ג)}} לא היתה הפסקה בין עבודתו אצל המעביד הקודם לבין תחילת שירותו כחייל חדש;
{{ח:תתת|(ד)}} הוא לא יצא לקצבה עקב עבודתו אצל המעביד הקודם;
{{ח:תת|(2)}} מי שהיה חייל וחזר להיות חייל חדש, ובלבד שהוראות חוק זה חלו עליו לתקופה של עשר שנים לפחות ולא היתה הפסקה בשירותו לתקופה העולה על שנתיים;
{{ח:תת|(3)}} חייל חדש שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} במועד הקובע הוא היה חייל, או עובד המדינה, שוטר או סוהר כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|בחוק שירות המדינה (גמלאות)}};
{{ח:תתת|(ב)}} הוראות חוק זה או הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות)}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#פרק ט|פרק ט׳ שבו}}, לפי הענין, חלו עליו תקופה של ארבעים ושניים חודשים לפחות;
{{ח:תתת|(ג)}} לאחר המועד הקובע הוא החל לשרת כחייל חדש;
{{ח:תתת|(ד)}} לא היתה הפסקה העולה על שישה חודשים בין שירותו כאמור בפסקת משנה (א) לבין המועד שבו החל לשרת כחייל חדש;
{{ח:תתת|(ה)}} הוא לא יצא לקצבה עקב שירותו כאמור בפסקת משנה (א);
{{ח:תת|(4)}} חייל חדש שביום כ״ו בתמוז התשע״ו (1 באוגוסט 2016), לא היה מבוטח בכיסוי ביטוחי לסיכוני מוות או נכות, והמשיך שלא להיות מבוטח בכיסוי ביטוחי כאמור, ואשר התקיימו בו התנאים המזכים במענק או בקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10(א)(2) או (3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 22|22}}, {{ח:פנימי|סעיף 23|23}}, {{ח:פנימי|סעיף 23א|23א}} {{ח:פנימי|סעיף 24|או 24}}; הוראה זו תחול בתקופה שמיום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018)|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018), התשע״ז–2016}}, ועד יום ט״ו באב התשע״ז (7 באוגוסט 2017).

{{ח:סעיף|67ח|הסדרי מעבר לפנסיה צוברת לחייל|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה לא יחולו על חייל שנתקיימו בו התנאים המפורטים בפסקאות (1) ו־(2), ויראו אותו כחייל חדש:
{{ח:תת|(1)}} הוא הגיש בקשה להיות חייל חדש לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ד1|סימן {{ח:הערה|[צ״ל: פרק]}} זה}}, ובכלל זה ביקש כי הוראות חוק זה לא יחולו עליו;
{{ח:תת|(2)}} בקשתו אושרה בהתאם לתקנות שקבע שר הביטחון, בהסכמת שר האוצר, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לרבות לענין זכאות לרכוש ביטוח פנסיוני בעבור תקופות שירות שקדמו למועד הגשת הבקשה וזכאות לתגמול בשל התקופה האמורה.

{{ח:סעיף|67ט|חייל בתנאי קבע|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} שר הביטחון בהסכמת שר האוצר, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע כי לענין {{ח:פנימי|פרק ד1|סימן {{ח:הערה|[צ״ל: פרק]}} זה}} יראו חייל המשרת שירות בתנאי קבע אחרי המועד הקובע, כחייל חדש, ויחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|פרק ד1|סימן {{ח:הערה|[צ״ל: פרק]}} זה}}, באופן כללי או בתנאים, הכל כפי שקבע שר הביטחון כאמור; לענין זה, ”שירות בתנאי קבע“ – שירות צבאי שלא לפי התחייבות לשירות קבע, אם שירות זה מזכה את החייל בשכר המקביל לשכרם של חיילים המשרתים לפי התחייבות לשירות קבע.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (חיילים המשרתים שירות בתנאי קבע)|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (חיילים המשרתים שירות בתנאי קבע), התשס״ו–2005}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|68|עבירות|אחר=[55]}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שמסר במזיד לאדם המחליט בענין זכויותיו לפי חוק זה ידיעה כוזבת באותו ענין, דינו – מאסר ששה חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} אדם אשר במרמה או ביודעין, על ידי העלמת פרטים שיש להם חשיבות לענין, גרם למתן גימלה או להגדלתה, בין שהגיעה לידו ובין שהגיעה לידי אחר, דינו – מאסר שנתיים.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה אינן גורעות מאחריותו הפלילית של אדם לפי כל חיקוק אחר.

{{ח:סעיף|69|ביצוע ותקנות|תיקון: תשע״ב, תשע״ד־2|אחר=[56]}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו ובכלל זה:
{{ח:תתת|(1)}} שיטת ההיוון של קיצבאות כשזה דרוש לצורך {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64}};
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (היוון קיצבאות ותביעות נגד צד שלישי)|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (היוון קיצבאות ותביעות נגד צד שלישי), התשנ״ז–1997}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} התנאים והשיטה שבהם יהיה מותר היוונה של כל קיצבה לרבות היוון קיצבה שאינה משתלמת עדיין למי שזכאי לה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54(ב)}}, ובלבד –
{{ח:תתתת|(א)}} שלא יותר היוון של למעלה מעשרים וחמישה אחוזים ממנה;
{{ח:תתתת|(ב)}} שהיוון של קצבת פרישה לא יביא בחישוב קצבת שאיריו של הזכאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}} לידי הפחתת קצבת השאירים;
{{ח:תתתת|(ג)}} שלא יותר היוון של שיעור מהסכום המועבר לבן הזוג לשעבר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 62א|בסעיף 62א}}, אלא אם כן ביקש הזכאי לקצבה להוון את אותו שיעור גם מהחלק מקצבת הפרישה שנותר לו לאחר ההעברה, ובעד אותה תקופה, וניתנה לכך הסכמתו בכתב של בן הזוג לשעבר;
{{ח:תתת|(3)}} הכללים והמבחנים לקביעת דרגת נכות בידי הועדה הרפואית;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (כללים ומבחנים לקביעת דרגת נכות)|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (כללים ומבחנים לקביעת דרגת נכות), התשנ״א–1990}}.}}
{{ח:תתת|(4)}} דינים וחשבונות, הצהרת ותעודות שמבקש גימלה או מקבלה חייב להגיש לשם מניעת תשלומי יתר ותשלומי כפל;
{{ח:תתת|(5)}} סדרי הגשת בקשות לגימלאות;
{{ח:תתת|(6)}} מועדים לעשיית כל פעולה לפי חוק זה, לרבות הגשת בקשות על פיו, במידה שלא נקבעו בחוק זה.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות הקבע בצבא-הגנה לישראל (גימלאות) (הגשת תביעות, הצהרות והודעות)|תקנות שירות הקבע בצבא־הגנה לישראל (גימלאות) (הגשת תביעות, הצהרות והודעות), תשי״ח–1958}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי סעיף קטן (א)(2) לעניין היוון לכל חיי הזכאי, טעונות אישור של ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת.

{{ח:סעיף|70|תחולה|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} לענין הבאת תקופת שירות החובה בחשבון תקופת השירות של חייל ששירת בשירות קבע לפחות עשר שנים או שהוצא לקצבה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}, יחול גם על מי שפרש משירות הקבע לפני יום א׳ בניסן התשל״ו (1 באפריל 1976), ואולם לא יינתן מכוח סעיף זה כל תשלום בעד התקופה שקדמה ל־1 בחודש שלאחר פרסומו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211581.pdf|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (תיקון מס׳ 11), התשנ״ט–1998}}.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, ההגדרה ”רשימת הדירוגים הבסיסית“)}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} הדירוג המינהלי;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} דירוג המח״ר;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} דירוג מח״ר מועדף;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} דירוג המהנדסים;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} דירוג ההנדסאים והטכנאים;

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} דירוג המשפטנים (לרבות סניגורים ציבוריים ולמעט מי שמשכורתו הקובעת חושבה ערב מועד המעבר לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית);

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} דירוג הרוקחים;

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 1 פרט 8}}
{{ח:ת}} דירוג הפיזיותרפיסטים;

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 1 פרט 9}}
{{ח:ת}} דירוג האחים והאחיות;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 1 פרט 10}}
{{ח:ת}} דירוג טכנאי הרנטגן;

{{ח:סעיף*|(11)||עוגן=תוספת 1 פרט 11}}
{{ח:ת}} דירוג צבא הגנה לישראל ייחודי;

{{ח:סעיף*|(12)||עוגן=תוספת 1 פרט 12}}
{{ח:ת}} דירוג מחקר ופיתוח צבאי;

{{ח:סעיף*|(13)||עוגן=תוספת 1 פרט 13}}
{{ח:ת}} דירוג הקצינים הטכניים.

{{ח:קטע2|תוספת 1א|תוספת ראשונה א׳|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|ההגדרה ”העדכון הנוסף“ שבסעיף 6(ג)}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 1א חלק א|חלק א׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|(פסקה (1) להגדרה ”העדכון הנוסף“)}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שיעור העדכון (באחוזים)

חודש הפרישה	קצבת חודש {{ש}} ינואר 2011	קצבת חודש {{ש}} ינואר 2012	קצבת חודש {{ש}} ינואר 2013	קצבת חודש {{ש}} יולי 2013

מינואר 2009 עד מרס 2010	{{מוקטן|מספר החודשים שחלפו מתחילת חודש ינואר 2009 עד תום החודש שבו חל מועד הפרישה, כשהוא ב־0.1488}}	0	0	0

אפריל 2010	2.25	0.1281	0	0

מאי 2010	2.25	0.2736	0	0

יוני 2010	2.25	0.4191	0	0

יולי 2010	2.25	0.5647	0	0

אוגוסט 2010	2.25	0.7102	0	0

ספטמבר 2010	2.25	0.8557	0	0

אוקטובר 2010	2.25	1.0013	0	0

נובמבר 2010	2.25	1.1468	0	0

דצמבר 2010	2.25	1.2924	0	0

ינואר 2011	0	1.4379	0	0

פברואר 2011	0	1.5834	0	0

מרס 2011	0	1.7115	0.0172	0

אפריל 2011	0	1.7115	0.1603	0

מאי 2011	0	1.7115	0.3033	0

יוני 2011	0	1.7115	0.4464	0

יולי 2011	0	1.7115	0.5895	0

אוגוסט 2011	0	1.7115	0.7326	0

ספטמבר 2011	0	1.7115	0.8757	0

אוקטובר 2011	0	1.7115	1.0188	0

נובמבר 2011	0	1.7115	1.1619	0

דצמבר 2011	0	1.7115	1.3049	0

ינואר 2012	0	0	1.4480	0

פברואר 2012	0	0	1.5911	0

מרס 2012	0	0	1.7342	0

אפריל 2012	0	0	1.8773	0

מאי 2012	0	0	2.0204	0

יוני 2012	0	0	2.1635	0

יולי 2012	0	0	2.1635	0.1569

אוגוסט 2012	0	0	2.1635	0.3137

ספטמבר 2012	0	0	2.1635	0.4706

אוקטובר 2012	0	0	2.1635	0.6275

נובמבר 2012	0	0	2.1635	0.7843

דצמבר 2012	0	0	2.1635	0.9412

מינואר 2013 עד יוני 2013	0	0	0	0.9412

{{ח:קטע3|תוספת 1א חלק ב|חלק ב׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|(פסקה (2) להגדרה ”העדכון הנוסף“)}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שיעור העדכון (באחוזים)

חודש הפרישה	קצבת חודש {{ש}} ינואר 2011	קצבת חודש {{ש}} ינואר 2012	קצבת חודש {{ש}} ינואר 2013	קצבת חודש {{ש}} יולי 2013

מינואר 2009 עד מרס 2010	{{מוקטן|מספר חודשים שחלפו מתחילת חודש ינואר 2009 עד תום החודש שבו חל מועד הפרישה, כשהוא מוכפל ב־0.2679}}	0	0	0

אפריל 2010	4.0500	0.2265	0	0

מאי 2010	4.0500	0.4840	0	0

יוני 2010	4.0500	0.7414	0	0

יולי 2010	4.0500	0.9988	0	0

אוגוסט 2010	4.0500	1.2563	0	0

ספטמבר 2010	4.0500	1.5137	0	0

אוקטובר 2010	4.0500	1.7711	0	0

נובמבר 2010	4.0500	2.0286	0	0

דצמבר 2010	4.0500	2.2860	0	0

ינואר 2011	0	2.5434	0	0

פברואר 2011	0	2.8009	0	0

מרס 2011	0	3.0583	0	0

אפריל 2011	0	3.2196	0.0931	0

מאי 2011	0	3.2196	0.3425	0

יוני 2011	0	3.2196	0.5919	0

יולי 2011	0	3.2196	0.8413	0

אוגוסט 2011	0	3.2196	1.0907	0

ספטמבר 2011	0	3.2196	1.3401	0

אוקטובר 2011	0	3.2196	1.5895	0

נובמבר 2011	0	3.2196	1.8389	0

דצמבר 2011	0	3.2196	2.0883	0

ינואר 2012	0	0	2.3377	0

פברואר 2012	0	0	2.5871	0

מרס 2012	0	0	2.8365	0

אפריל 2012	0	0	3.0859	0

מאי 2012	0	0	3.3353	0

יוני 2012	0	0	3.5847	0

יולי 2012	0	0	3.5847	0.1498

אוגוסט 2012	0	0	3.5847	0.2996

ספטמבר 2012	0	0	3.5847	0.4494

אוקטובר 2012	0	0	3.5847	0.5993

נובמבר 2012	0	0	3.5847	0.7491

דצמבר 2012	0	0	3.5847	0.8989

מינואר 2013 עד יוני 2013	0	0	0	0.8989

{{ח:קטע3|תוספת 1א חלק ג|חלק ג׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|(פסקה (3) להגדרה ”העדכון הנוסף“)}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שיעור העדכון (באחוזים)

מועד הפרישה	קצבת חודש אוגוסט 2011

מיום ג׳ באב התש״ע (14 ביולי 2010) עד יום ג׳ באלול התש״ע (13 באוגוסט 2010)	0.191

מיום ד׳ באלול התש״ע (14 באוגוסט 2010) עד יום ה׳ בתשרי התשע״א (13 בספטמבר 2010)	0.382

מיום ו׳ בתשרי התשע״א (14 בספטמבר 2010) עד יום ה׳ בחשוון התשע״א (13 באוקטובר 2010)	0.573

מיום ו׳ בחשוון התשע״א (14 באוקטובר 2010) עד יום ו׳ בכסלו התשע״א (13 בנובמבר 2010)	0.764

מיום ז׳ בכסלו התשע״א (14 בנובמבר 2010) עד יום ו׳ בטבת התשע״א (13 בדצמבר 2010)	0.955

מיום ז׳ בטבת התשע״א (14 בדצמבר 2010) עד יום ח׳ בשבט התשע״א (13 בינואר 2011)	1.146

מיום ט׳ בשבט התשע״א (14 בינואר 2011) עד יום ט׳ באדר א׳ התשע״א (13 בפברואר 2011)	1.337

מיום י׳ באדר א׳ התשע״א (14 בפברואר 2011) עד יום ז׳ באדר ב׳ התשע״א (13 במרס 2011)	1.528

מיום ח׳ באדר ב׳ התשע״א (14 במרס 2011) עד יום ט׳ בניסן התשע״א (13 באפריל 2011)	1.719

מיום י׳ בניסן התשע״א (14 באפריל 2011) עד יום ט׳ באייר התשע״א (13 במאי 2011)	1.910

מיום י׳ באייר התשע״א (14 במאי 2011) עד יום י״א בסיוון התשע״א (13 ביוני 2011)	2.101

מיום י״ב בסיוון התשע״א (14 ביוני 2011) עד יום י״א בתמוז התשע״א (13 ביולי 2011)	2.292

מיום י״ב בתמוז התשע״א (14 ביולי 2011) עד יום כ״ט בתמוז התשע״א (31 ביולי 2011)	2.483

{{ח:קטע3|תוספת 1א חלק ד|חלק ד׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|(פסקה (4) להגדרה ”העדכון הנוסף“)}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שיעור העדכון (באחוזים)

חודש הפרישה	קצבת חודש {{ש}} ינואר 2010	קצבת חודש {{ש}} ינואר 2011	קצבת חודש {{ש}} ינואר 2012

ינואר 2009	0.0511	0	0

פברואר 2009	0.1021	0	0

מרס 2009	0.1532	0	0

אפריל 2009	0.2042	0	0

מאי 2009	0.2553	0	0

יוני 2009	0.3063	0	0

יולי 2009	0.3574	0	0

אוגוסט 2009	0.4084	0	0

ספטמבר 2009	0.4595	0	0

אוקטובר 2009	0.5105	0	0

נובמבר 2009	0.5616	0	0

דצמבר 2009	0.6126	0	0

ינואר 2010	0	0.3234	0

פברואר 2010	0	0.6469	0

מרס 2010	0	0.9703	0

אפריל 2010	0	1.2938	0

מאי 2010	0	1.6172	0

יוני 2010	0	1.9407	0

יולי 2010	0	2.2641	0

אוגוסט 2010	0	2.5875	0

ספטמבר 2010	0	2.9110	0

אוקטובר 2010	0	3.2344	0

נובמבר 2010	0	3.5579	0

דצמבר 2010	0	3.8813	0

ינואר 2011	0	0	0.3185

פברואר 2011	0	0	0.6370

מרס 2011	0	0	0.9554

אפריל 2011	0	0	1.2739

מאי 2011	0	0	1.5924

יוני 2011	0	0	1.9109

יולי 2011	0	0	2.2293

אוגוסט 2011	0	0	2.5478

ספטמבר 2011	0	0	2.8663

אוקטובר 2011	0	0	3.1848

נובמבר 2011	0	0	3.5032

דצמבר 2011	0	0	3.8217

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק א|חלק א׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א(ב) ו־(ח)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

מועד פרישה	שיעור תוספת השחיקה באחוזים מקצבת הבסיס

בעד קצבת חודש יולי 2008 עד קצבת חודש מרס 2009	בעד קצבת חודש אפריל 2009 עד קצבת חודש מרס 2010	בעד קצבת חודש אפריל 2010 ואילך

עד יום ה׳ בטבת התשס״א (31 בדצמבר 2000)	5	9	12

מיום ו׳ בטבת התשס״א (1 בינואר 2001) עד יום "ז בטבת התשס״ב (31 2001)	5	9	11

מיום י״ז בטבת התשס״ב (1 בינואר 2002) עד יום כ״ו בטבת התשס״ג (31 בדצמבר 2002)	5	9	10

מיום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003) עד יום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003)	5	9	9

מיום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004) עד יום י״ט בטבת התשס״ה (31 בדצמבר 2004)	5	8	8

מיום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) עד יום ל׳ בכסלו התשס״ו (31 בדצמבר 2005)	5	7	7

מיום א׳ בטבת התשס״ו (1 בינואר 2006) עד יום י׳ בטבת התשס״ז (31 בדצמבר 2006)	5	6	6

מיום י״א בטבת התשס״ז (1 בינואר 2007) עד יום כ״ב בטבת התשס״ח (31 בדצמבר 2007)	5	5	5

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א(ג)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

מועד הפרישה	שיעור הניכוי מהמדד לשנת 2008 בנקודות האחוז

עד יום ה׳ בטבת תשס״א (31 בדצמבר 2000)	0.6

מיום ו׳ בטבת התשס״א (1 בינואר 2001) עד יום ט״ז בטבת התשס״ב (31 בדצמבר 2001)	0.55

מיום י״ז בטבת התשס״ב (1 בינואר 2002) עד יום כ״ו בטבת התשס״ג (31 בדצמבר 2002)	0.5

מיום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003) עד יום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003)	0.45

מיום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004) עד יום י״ט בטבת התשס״ה (31 בדצמבר 2004)	0.4

מיום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) עד יום ל׳ בכסלו התשס״ו (31 בדצמבר 2005)	0.35

מיום א׳ בטבת התשס״ו (1 בינואר 2006) עד יום י׳ בטבת התשס״ז (31 בדצמבר 2006)	0.3

מיום י״א בטבת התשס״ז (1 בינואר 2007) עד יום כ״ב בטבת תשס״ח (31 בדצמבר 2007)	0.25

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשס״ד, תשע״א, תשע״ב, תשע״ז}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10(א)(4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 23א|23א(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33}}, {{ח:פנימי|סעיף 34|34(ה)(1)}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק א|חלק א׳|תיקון: תשס״ד, תשע״א}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10(א)(4)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

חודש הלידה	גיל הזכאות (בשנים)

עד מרס 1964	40

אפריל עד אוגוסט 1964	40 ו־4 חודשים

ספטמבר 1964 עד אפריל 1965	40 ו־8 חודשים

מאי עד דצמבר 1965	41

ינואר עד אוגוסט 1966	41 ו־4 חודשים

ספטמבר 1966 עד אפריל 1967	41 ו־8 חודשים

מאי 1967 ואילך	42

{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק א1|חלק א׳1 {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק ב|חלק ב׳|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 12|סעיפים 12(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 33|33}}, {{ח:פנימי|סעיף 34|34(ה)(1)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

חודש הלידה	גיל הזכאות (בשנים)

עד מרס 1949	55

אפריל עד אוגוסט 1949	55 ו־4 חודשים

ספטמבר 1949 עד אפריל 1950	55 ו־8 חודשים

מאי עד דצמבר 1950	56

ינואר עד אוגוסט 1951	56 ו־4 חודשים

ספטמבר 1951 עד אפריל 1952	56 ו־8 חודשים

מאי 1952 ואילך	57

{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק ג|חלק ג׳|תיקון: תשס״ד, תשע״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 23א|סעיף 23א(ג)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

חודש הלידה	גיל הזכאות (בשנים)

עד מרס 1954	50

אפריל עד אוגוסט 1954	50 ו־4 חודשים

ספטמבר 1954 עד אפריל 1955	50 ו־8 חודשים

מאי עד דצמבר 1955	51

ינואר עד אוגוסט 1956	51 ו־4 חודשים

ספטמבר 1956 עד אפריל 1957	51 ו־8 חודשים

מאי 1957 ואילך	52

{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק ד|חלק ד׳ {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(א)(5)(ג)}})}}}}
{{ח:קטע3||גיל פרישה ממוצע לנגדים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

השנה	גיל הפרישה הממוצע לנגדים

2021	48

2022	49

2023	48

2024	49

2025	49

2026	50

2027	49

2028	49

2029	49

2030	50

2031	51

2032 ואילך	53

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א2)}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 5 פרט 1}}
{{ח:ת}} הדירוג המינהלי;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 5 פרט 2}}
{{ח:ת}} דירוג המח״ר;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 5 פרט 3}}
{{ח:ת}} דירוג המח״ר המועדף;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 5 פרט 4}}
{{ח:ת}} דירוג המהנדסים;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 5 פרט 5}}
{{ח:ת}} דירוג ההנדסאים והטכנאים;

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 5 פרט 6}}
{{ח:ת}} דירוג המשפטנים (לרבות סניגורים ציבוריים ולמעט מי שמשכורתו הקובעת חושבה לפי שכר של נושאי משרה שיפוטית);

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 5 פרט 7}}
{{ח:ת}} דירוג הרוקחים;

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 5 פרט 8}}
{{ח:ת}} דירוג הפיזיותרפיסטים;

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 5 פרט 9}}
{{ח:ת}} דירוג האחים והאחיות;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 5 פרט 10}}
{{ח:ת}} דירוג טכנאי הרנטגן;

{{ח:סעיף*|(11)||עוגן=תוספת 5 פרט 11}}
{{ח:ת}} דירוג צבא הגנה לישראל ייחודי;

{{ח:סעיף*|(12)||עוגן=תוספת 5 פרט 12}}
{{ח:ת}} דירוג מחקר ופיתוח צבאי;

{{ח:סעיף*|(13)||עוגן=תוספת 5 פרט 13}}
{{ח:ת}} דירוג הקצינים הטכניים.

{{ח:קטע2|לוחהשוואה|לוח השוואה}}

{{ח:סעיף*}}

הסעיף הקודם	הסעיף החדש	הסעיף הקודם	הסעיף החדש

1	{{ח:פנימי|סעיף 1|1}}	33	{{ח:פנימי|סעיף 29|29}}

2	{{ח:פנימי|סעיף 2|2}}	33א	{{ח:פנימי|סעיף 30|30}}

3	{{ח:פנימי|סעיף 3|3}}	33ב	{{ח:פנימי|סעיף 34|34}}

4	{{ח:פנימי|סעיף 21|21}}	33ג	{{ח:פנימי|סעיף 35|35}}

5	{{ח:פנימי|סעיף 5|5}}	35	{{ח:פנימי|סעיף 47|47}}

5א	{{ח:פנימי|סעיף 4|4}}	36	{{ח:פנימי|סעיף 48|48}}

6	{{ח:פנימי|סעיף 43|43}}	37	{{ח:פנימי|סעיף 49|49}}

7	{{ח:פנימי|סעיף 44|44}}	38	{{ח:פנימי|סעיף 50|50}}

8	{{ח:פנימי|סעיף 45|45}}	39	{{ח:פנימי|סעיף 53|53}}

9	{{ח:פנימי|סעיף 46|46}}	40	{{ח:פנימי|סעיף 54|54}}

10	{{ח:פנימי|סעיף 5|5}}	41	{{ח:פנימי|סעיף 55|55}}

11	{{ח:פנימי|סעיף 6|6}}	42	{{ח:פנימי|סעיף 56|56}}

12	{{ח:פנימי|סעיף 7|7}}	43	{{ח:פנימי|סעיף 57|57}}

13	{{ח:פנימי|סעיף 8|8}}	44	{{ח:פנימי|סעיף 58|58}}

13א	{{ח:פנימי|סעיף 9|9}}	45	{{ח:פנימי|סעיף 59|59}}

14	{{ח:פנימי|סעיף 10|10}}	45א	{{ח:פנימי|סעיף 60|60}}

14א	{{ח:פנימי|סעיף 11|11}}	46	{{ח:פנימי|סעיף 61|61}}

15	{{ח:פנימי|סעיף 12|12}}	47	{{ח:פנימי|סעיף 62|62}}

16	{{ח:פנימי|סעיף 13|13}}	48	{{ח:פנימי|סעיף 63|63}}

17	{{ח:פנימי|סעיף 14|14}}	49	{{ח:פנימי|סעיף 64|64}}

18	{{ח:פנימי|סעיף 15|15}}	49א	{{ח:פנימי|סעיף 67|67}}

18א	{{ח:פנימי|סעיף 16|16}}	50	{{ח:פנימי|סעיף 65|65}}

19	{{ח:פנימי|סעיף 17|17}}	51	{{ח:פנימי|סעיף 66|66}}

20	{{ח:פנימי|סעיף 19|19}}	51א	{{ח:פנימי|סעיף 52|52}}

21	{{ח:פנימי|סעיף 20|20}}	52	{{ח:פנימי|סעיף 36|36}}

22	{{ח:פנימי|סעיף 22|22}}	52א	{{ח:פנימי|סעיף 37|37}}

23	{{ח:פנימי|סעיף 23|23}}	52ב	{{ח:פנימי|סעיף 38|38}}

24	{{ח:פנימי|סעיף 24|24}}	52ג	{{ח:פנימי|סעיף 39|39}}

25	{{ח:פנימי|סעיף 25|25}}	52ד	{{ח:פנימי|סעיף 40|40}}

27	{{ח:פנימי|סעיף 26|26}}	52ה	{{ח:פנימי|סעיף 41|41}}

28	{{ח:פנימי|סעיף 27|27}}	52ו	{{ח:פנימי|סעיף 42|42}}

29	{{ח:פנימי|סעיף 31|31}}	53	{{ח:פנימי|סעיף 18|18}}

30	{{ח:פנימי|סעיף 32|32}}	54	{{ח:פנימי|סעיף 51|51}}

31	{{ח:פנימי|סעיף 33|33}}	55	{{ח:פנימי|סעיף 68|68}}

32	{{ח:פנימי|סעיף 28|28}}	56	{{ח:פנימי|סעיף 69|69}}

{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]