חוק האפוטרופוס הכללי

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק האפוטרופוס הכללי, תשל״ח–1978}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000176}} '''חוק קודם:''' {{ח:תיבה|ע״ר 1944, תוס׳ 1, 110|פקודת האפוטרופוס הכללי|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562064.pdf}}; {{ח:תיבה|1947, תוס׳ 1, 198|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562561.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ט, תוס׳ א׳, 112|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312734.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״י, 27|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_207914.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ד, 148|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_207913.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ח, 152|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_207911.pdf}}. '''חוק חדש:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ח, 61|חוק האפוטרופוס הכללי|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_207909.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 109|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_ec_317290.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 78|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_207908.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 423|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 239|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}, {{ח:תיבה|330|חוק מנהל מקרקעי ישראל|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301074.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 121|חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו־2014)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301574.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 159|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}.

''הארכת הוראת שעה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 2559|הארכת תוקף סעיפים בחוק האפוטרופוס הכללי ובחוק הסדרי המשפט והמינהל}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י״פ תשע״ד, 2647|הודעה על עדכון סכום לעניין ניהול ללא צו ניהול}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 2687|הודעה על עדכון סכום לעניין ניהול בלא צו ניהול}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 2592|הודעה על עדכון סכום לעניין ניהול בלא צו ניהול}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 4193|הודעה על עדכון סכום לעניין ניהול בלא צו ניהול}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 6968|הודעה על עדכון סכום לעניין ניהול ללא צו ניהול}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 3629|הודעה על עדכון סכום לעניין ניהול ללא צו ניהול}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 3160|הודעה על עדכון סכום לעניין ניהול ללא צו ניהול}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3156|הודעה על עדכון סכום לעניין ניהול ללא צו ניהול}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2964|הודעה על עדכון סכום לעניין ניהול ללא צו ניהול|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11045.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 2742|הודעה על עדכון סכום לעניין ניהול ללא צו ניהול|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11989.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2418|הודעה על עדכון סכום לעניין ניהול ללא צו ניהול|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13057.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס עזוב“ – נכס שנתקיימו בו אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא נמצא מי שרשאי ומסוגל לנהוג בו מנהג בעלים או לנהלו, או שבעלו אינו ידוע;
{{ח:תתת|(2)}} הנכס נמצא בארץ, ובנכס של אזרח ישראלי, של תושב ישראל, או של תאגיד הרשום בישראל או שהוקם בה – גם נכס שנמצא בחוץ לארץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעונין“ בנכס עזוב – מי שיש לו זכות באותו נכס או זיקה קיימת או צפויה בו, לרבות נושה של אדם כזה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט“ – בית משפט מחוזי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו ניהול“ – צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א)}}.

{{ח:סעיף|2|מינוי וסמכויות}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ימנה אפוטרופוס כללי, ורשאי הוא למנות משנה וסגן או סגנים לאפוטרופוס הכללי ולקבוע את סמכויותיהם.
{{ח:תת|(ב)}} האפוטרופוס הכללי מופקד על ניהולם של נכסים עזובים לפי הראות חוק זה; כן מוסמך הוא לבצע כל תפקיד אחר שקיבל על עצמו או שהוטל עליו על פי דין או החלטת ממשלה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|הממשלה הקימה {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/departments/topics/allowance_from_the_estates_committee/govil-landing-page|ועדה ציבורית לקביעת ייעודם של עיזבונות לטובת המדינה}} (החלטת ממשלה מס׳ 1498 מיום 1.4.1990); ועדת העיזבונות פרסמה {{ח:חיצוני|נוהל עבודת הוועדה הציבורית לקביעת ייעודם של עיזבונות לטובת המדינה והליך קבלת כספי ההקצבות|נוהל עבודת הוועדה}} המפרט הליך קבלת כספי ההקצבות.}}

{{ח:סעיף|3|תאגיד}}
{{ח:ת}} האפוטרופוס הכללי הוא תאגיד, כשר לכל חובה, זכות ופעולה משפטית.

{{ח:סעיף|4|נציגים}}
{{ח:תת|(א)}} האפוטרופוס הכללי רשאי לבצע תפקיד מתפקידיו גם באמצעות אדם שלא מבין עובדי המדינה שהוא ממונה עליהם (להלן – נציג), ורשאי הוא לאצול לנציג סמכות מסמכויותיו לגבי נכס מסויים ולשלם לו את שכרו.
{{ח:תת|(ב)}} נציג יפעל לפי הוראות האפוטרופוס הכללי ובפיקוחו, אך אין בכך או בתשלום שכרו על פי סעיף קטן (א) כדי ליצור יחסי עובד ומעביד בין הנציג לבין האפוטרופוס הכללי או המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} האפוטרופוס הכללי רשאי, לפני מינויו של נציג או אחרי כן, לדרוש שהנציג ישעבד נכסים או יתן ערובה להבטחת מילוי תפקידו וחובותיו, ורשאי הוא בכל עת לדרוש מן הנציג ערובה נוספת או לשחרר ערובה שניתנה, כולה או מקצתה.

{{ח:סעיף|5|חובת הודעה וחקירה}}
{{ח:תת|(א)}} מי שמחזיק בנכס עזוב או בנכס שיש לו יסוד להניח שהוא עזוב, וכן עובד ציבורי שנודע לו על נכס כזה אגב מילוי תפקידו, חייב להודיע על כך לאפוטרופוס הכללי ולמסור לו את הפרטים הידועים לו על הנכס.
{{ח:תת|(ב)}} נודע לאפוטרופוס הכללי – דרך הודעה לפי סעיף קטן (א) או בדרך אחרת – על נכס שיש יסוד להניח שהוא נכס עזוב, יערוך חקירה כדי לברר אם יש מקום לניהולו לפי חוק זה, והוא יהיה מוסמך לאסוף ראיות לשם כך.
{{ח:תת|(ג)}} מצא האפוטרופוס הכללי בחקירתו שיש מקום לניהולו של נכס עזוב לפי חוק זה, יפנה אל בית המשפט בבקשה למתן צו ניהול או ינהלו לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}.

{{ח:סעיף|6|צו ניהול וצו זמני}}
{{ח:תת|(א)}} לפי בקשה של האפוטרופוס הכללי, של מעונין או של היועץ המשפטי לממשלה, רשאי בית המשפט לצוות על האפוטרופוס הכללי לנהל נכס עזוב מסויים או את הנכסים העזובים של פלוני או של עזבונו.
{{ח:תת|(ב)}} לא תקובל בקשתו של מעונין לפי סעיף קטן (א) אלא אם הוכח שהודיע לאפוטרופוס הכללי בכתב לפחות 30 יום קודם לכן על כוונתו להגישה.
{{ח:תת|(ג)}} היה לאפוטרופוס הכללי יסוד להניח כי נכס מסויים הוא נכס עזוב, רשאי בית המשפט, על פי בקשת האפוטרופוס הכללי, לצוות על נקיטת אמצעים לשמירת הנכס או הזכויות בו, לרבות עיכוב זמני של פעולות בנכס, ניהולו הזמני בידי האפוטרופוס הכללי ומכירת נכס פסיד, ככל שייראה לבית המשפט.

{{ח:סעיף|7|ניהול ללא צו ניהול|תיקון: תשע״ג, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} נכסים עזובים ששוויים אינו עולה על 50,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2013; בשנת 2025, 58,660 ש״ח)}} או על סכום אחר שקבע שר המשפטים בצו באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי האפוטרופוס הכללי לנהלם גם ללא צו ניהול.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום האמור בסעיף קטן (א) יתעדכן ב־1 בינואר בכל שנה, בהתאם לשיעור עליית מדד המחירים לצרכן הידוע ביום האמור לעומת המדד האמור שהיה ידוע ב־1 בינואר בשנה שקדמה לו, ויעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של עשרה שקלים חדשים; האפוטרופוס הכללי יפרסם ברשומות הודעה על הסכום המעודכן.

{{ח:סעיף|8|צו ניהול לאדם זולת האפוטרופוס הכללי|תיקון: תשל״ט}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח בית המשפט שבנסיבות הענין רצוי שנכס עזוב ינוהל בידי אדם זולת האפוטרופוס הכללי ושניהולו בידי אותו אדם אינו עלול לפגוע בנכס או בזכויות של מעונינים, רשאי בית המשפט לתת צו המטיל את ניהול הנכס על אותו אדם, ובלבד שהסכים לכך.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי לתת צו לפי סעיף קטן (א) אם מלכתחילה ואם אחרי שניתן צו ניהול או צו ניהול זמני על פי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ג)}}, ורשאי הוא להתנות את הצו במתן ערובה לניהולו התקין של הנכס ובתנאים אחרים, הכל כפי שמצא לנכון.
{{ח:תת|(ג)}} אדם שניתן לו צו ניהול לפי סעיף זה חייב להגיש לאפוטרופוס הכללי דין וחשבון על ניהול הנכס כפי שיורה האפוטרופוס הכללי ולפחות אחת לשנה, ולמסור לאפוטרופוס הכללי מידע מלא לפי דרישתו; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|10(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 11|ו־11 עד 16}} יחולו, בשינויים המחוייבים, גם על אדם כזה.

{{ח:סעיף|9|דרך ניהול|תיקון: תשמ״ג, תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} האפוטרופוס הכללי חייב לכנס את הנכסים שבניהולו, למהלם ולעשות בהם מה שעשוי, לדעתו, להועיל למעונינים בהם, ובין השאר, אחת לחמש שנים מיום תחילת ניהולו של נכס כאמור, ייזום הליך של חקירה ובדיקה לאיתור בעלי הזכויות בנכס, במטרה להשיב את הנכס לבעלי הזכויות בו, ובמסגרתו יבצע את הפעולות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} יפרסם הודעה לציבור באתר האינטרנט של משרד המשפטים שתכלול את סוג הנכס ואת שמו של בעל הזכויות האחרון בנכס;
{{ח:תתת|(2)}} יפנה לרשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול במשרד הפניים ולרשם לענייני ירושה לשם בירור מידע שיכול לסייע באיתורם של בעלי הזכויות בנכס.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל האפוטרופוס הכללי את נכסי עזבונו של פלוני, רשאי הוא לסלק מתוכם, לפי שיקול דעתו, את ההוצאות הכרוכות בהלוויתו, בקבורתו, בהצבת מצבה על קברו וכן באזכרתו לפי הנהוג בנסיבות הענין.
{{ח:תת|(ג)}} פעולות אלה טעונות אישור מראש של בית המשפט:
{{ח:תתת|(1)}} פעולה שתקפה תלוי ברישום בפנקס המתנהל על פי חוק;
{{ח:תתת|(2)}} מכירת נכס ששוויו המוערך עולה על 88,000 שקלים חדשים או על סכום אחר שקבע שר המשפטים בתקנות באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(ב)}} יחולו לעניין עדכון הסכום כאמור בפסקה זו.

{{ח:סעיף|10|השקעת כספים|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} לענין סעיף זה ימנה שר המשפטים ועדת השקעות בהרכב זה:
{{ח:תתת|(1)}} בא כוח שר המשפטים – יושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} בא כוח שר האוצר;
{{ח:תתת|(3)}} בא כוח נגיד בנק ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת ההשקעות תקבע את סדרי דיוניה ועבודתה, במידה שלא נקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ג)}} היו בין הנכסים שבניהול האפוטרופוס הכללי כספים, בין מלכתחילה ובין עקב מימוש של נכסים אחרים, והכספים אינם דרושים לצרכי הניהול השוטפים, חייב האפוטרופוס הכללי להחזיקם או להשקיעם, כדרוש לשם שמירת הקרן והבטחת פירות, בדרך של הפקדתם בפיקדון נושא תשואה שינוהל במשרד האוצר בהתאם למנגנון השקעה שקבע שר המשפטים בתקנות לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(א)(3)}} או באחת הדרכים שקבעה ועדת ההשקעות לפי אותן תקנות, והכול על פי קווים מנחים ושיקולים לבחירת הדרך להשקעת הכספים שנקבעו בתקנות אלה, או בדרך שהורה בית המשפט.
{{ח:תת|(ד)}} כספים כאמור שבאו מנכסים שונים רשאי האפוטרופוס הכללי להשקיע במשותף, בלי לייחס את ההשקעה לנכסים מסויימים, באחת הדרכים שקבעה ועדת ההשקעות.
{{ח:תת|(ה)}} רווחים מהשקעה משותפת, בניכוי הוצאותיה, ייזקפו לזכותו של כל נכס שממנו באו הכספים, והפסדי ההשקעה ייזקפו לחובת הנכס, הכל כשיעור שיתופו בהשקעה, לפי סכום ולפי זמן.
{{ח:תת|(ו)}} האפוטרופוס הכללי ימציא לועדה לעניני ביקורת המדינה של הכנסת, לא יאוחר מששה חדשים לאחר תום שנת הכספים, דין וחשבון כספי על פעולות ההשקעה המשותפת בשנת הכספים שחלפה.

{{ח:סעיף|11|פרטה וחשבונות}}
{{ח:תת|(א)}} האפוטרופוס הכללי יערוך פרטה וינהל חשבונות לגבי הנכסים שבניהולו; שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות הוראות לענין עריכת הפרטה וניהול החשבונות וביקורתם.
{{ח:תת|(ב)}} רישומים שנעשו בחשבונות האמורים במהלך הרגיל של פעולות האפוטרופוס יהיו ראיה לכאורה לאמור בהם.

{{ח:סעיף|12|הוצאות הניהול}}
{{ח:תת|(א)}} הוצאות ניהולו של נכס, לרבות תשלומי חובה החלים עליו על פי כל דין ושכר האפוטרופוס הכללי (להלן בסעיף זה – הוצאות הניהול), יחולו על הנכס, אם לא הורה בית המשפט שיחולו, כולן או מקצתן, על נכס אחר או על אדם פלוני.
{{ח:תת|(ב)}} האפוטרופוס הכללי רשאי לקזז את הוצאות הניהול שהוציא בקשר עם נכס מסויים כנגד הכנסות שקיבל מנכס אחר של אותו בעל המנוהל בידו.
{{ח:תת|(ג)}} האפוטרופוס הכללי יגבה את הוצאות הניהול מתוך הנכסים; ההוצאות יהיו שעבוד ראשון של הנכסים.

{{ח:סעיף|13|עיון במסמכים}}
{{ח:תת|(א)}} מעונין בנכס פלוני רשאי לעיין במסמכים שפירט בבקשתו והנוגעים לאותו נכס, פרט לתרשומות ולהתכתבות פנימית, זולת אם היה האפוטרופוס הכללי סבור שהבקשה הוגשה שלא בתום לב; מי שרשאי לעיין במסמך, רשאי גם לקבל העתק ממנו.
{{ח:תת|(ב)}} האפוטרופוס הכללי אינו חייב להציג בהליך משפטי מסמך הנוגע לנכס או לניהולו, אלא לפי צו של בית המשפט.

{{ח:סעיף|14|הוראות בית המשפט}}
{{ח:ת}} לפי בקשה של האפוטרופוס הכללי, של מעונין או של היועץ המשפטי לממשלה, ואף מיוזמתו הוא, רשאי בית המשפט לתת לאפוטרופוס הכללי הוראות בכל הנוגע למילוי תפקידו וכן בענין מתן הענקות לאדם הזכאי למזונות מבעל נכס עזוב ומתן הלוואות לבן־זוג או לקרובי משפחה של בעל הנכס.

{{ח:סעיף|15|סיום הניהול|תיקון: תשמ״ג, תשס״ה, תשס״ט, תשס״ט־2, ק״ת תשע״ח, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} האפוטרופוס הכללי ינהל נכס עד שיתייצב אדם ויוכיח להנחת דעתו שהוא רשאי לקבלו, או שהוברר לאפוטרופוס הכללי שהנכס חדל להיות נכס עזוב, או שהתקיימו הוראות סעיף קטן (ג1).
{{ח:תת|(ב)}} הגיע ניהולו של נכס לפי צו ניהול לסיומו, או שנתברר שלא היה מקום לתת עליו צו ניהול, יתן האפוטרופוס הכללי לבית המשפט דין וחשבון וימסור לו את החשבונות המתייחסים לאותו נכס, כשהם מבוקרים כפי שנקבע בתקנות; אחריותו של האפוטרופוס הכללי לגבי הנכס תסתיים ביום שבו בית המשפט אישר את הדין וחשבון, ואם הנכס נמסר בדרך שנקבעה בתקנות – ביום המסירה כפי שאישרו בית המשפט מראש או למפרע, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ג)}} נמשך ניהולו של נכס, שהוא נכס של נספה שואה או נכס מקרקעין, לפי חוק זה חמש עשרה שנה ושוכנע בית המשפט, לפי דו״ח מאת האפוטרופוס הכללי, שאין הצדקה להמשיך בניהול, רשאי בית המשפט לצוות שהאפוטרופוס הכללי יעביר את הנכס לקנין המדינה, ולתת לו תעודת שחרור.
{{ח:תת|(ג1)|(1)}} נמשך ניהולו של נכס שאינו נכס של נספה השואה או נכס מקרקעין, לפי חוק זה, 15 שנים, יעביר האפוטרופוס הכללי את הנכס לקניין המדינה, ובלבד שבטרם יעביר את הנכס כאמור, יבצע את הפעולות המנויות בפסקאות משנה (א) עד (ד) להלן; האפוטרופוס הכללי יתחיל בביצוע הפעולות האמורות לא יאוחר מתום 14 שנים מתחילת ניהול הנכס כאמור, ויבצע אותם במשך תקופה של שנה לפחות:
{{ח:תתתת|(א)}} יפרסם הודעה לציבור בשני עיתונים יומיים נפוצים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 1א|בסעיף 1א לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, ובאתר האינטרנט של משרד המשפטים, על הכוונה להעביר את הנכס לקנין המדינה; בהודעה לציבור יוזמנו בעלי הזכויות בנכס להגיש בקשות בקשר אליו, בתוך תקופה שיקבע; ההודעה תכלול גם את סוג הנכס ואת שמו של בעל הזכויות האחרון בנכס; שר המשפטים רשאי לקבוע פרטים נוספים שייכללו בהודעה וכן את דרכי פרסומה;
{{ח:תתתת|(ב)}} ייזום הליך של חקירה ובדיקה וכן יפעל בשקידה סבירה לאיתור בעלי הזכויות בנכס, במטרה להשיב את הנכס לבעלי הזכויות בו; במסגרת החקירה והבדיקה, יפנה האפוטרופוס הכללי לגופים במדינה אשר עשוי להיות להם מידע שיכול לסייע באיתורם של בעלי הזכויות בנכס, לרבות למינהל האוכלוסין במשרד הפנים, לרשם לעניני ירושה, לרשויות המס, ולמוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תתתת|(ג)}} יעשה פעולות נוספות שקבע שר המשפטים;
{{ח:תתתת|(ד)}} יגיש לבית המשפט דין וחשבון על פעולותיו לפי פסקה זו.
{{ח:תתת|(2)}} שוכנע בית המשפט כי לא היה ניתן לאתר את בעלי הזכויות בנכס, על אף שהאפוטרופוס הכללי פעל בשקידה סבירה במילוי חובותיו, יאשר בית המשפט את הדין וחשבון שהגיש האפוטרופוס הכללי כאמור בפסקה (1)(ד); בית המשפט רשאי להורות לאפוטרופוס הכללי כל הוראה שימצא לנכון לגבי הנכס, לרבות על עשיית פעולות נוספות לאיתור בעלי הזכויות בנכס, בטרם יאשר את הדין וחשבון שהגיש האפוטרופוס הכללי כאמור, על אף שהנכס הועבר לקנין המדינה; אותרו בעלי הזכויות בנכס, יורה בית המשפט על החזרת הנכס מקנין המדינה או על החזרת שוויו כפי שהיה ביום העברתו לקנין המדינה, והכל בתוספת ריבית שקלית, והמדינה תיתן להם את הנכס אם הוא עדיין בידיה, או את שוויו כאמור, לפי בחירתם, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על נכס עזוב המנוהל בידי האפוטרופוס הכללי לפי צו ירושה אשר על פיו היה בין היורשים נעדר.
{{ח:תת|(ג2)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג1), לא עלה שוויו של נכס כאמור באותו סעיף קטן על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}, יעביר האפוטרופוס הכללי את הנכס לקניין המדינה, ובלבד שבטרם יעביר את הנכס כאמור, יבצע את הפעולות המנויות בפסקאות משנה (א) ו־(ב) להלן; האפוטרופוס הכללי יתחיל בביצוע הפעולות האמורות לא יאוחר מתום 14 שנים ושלושה חודשים מתחילת ניהול הנכס כאמור, ויבצע אותן במשך תקופה של תשעה חודשים לפחות:
{{ח:תתתת|(א)}} יפרסם הודעה לציבור באתר האינטרנט של משרד המשפטים על הכוונה להעביר את הנכס לקניין המדינה; הודעה כאמור תפרט גם את סוג הנכס ואת שמו של בעל הזכויות האחרון בנכס;
{{ח:תתתת|(ב)}} יפנה לגופים המפורטים בסיפה של סעיף קטן (ג1)(1)(ב), לשם איתור בעלי הזכויות בנכס;
{{ח:תתת|(2)}} האפוטרופוס הכללי יפרסם, אחת לחצי שנה, הודעה לציבור בשני עיתונים יומיים נפוצים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 1א|בסעיף 1א לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, בדבר כוונתו להעביר נכסים כאמור בסעיף קטן זה לקניין המדינה; בהודעה כאמור יצוין כי ניתן לעיין ברשימה של הנכסים המיועדים להעברה לקניין המדינה וברשימה של שמות בעלי הזכויות בנכסים, באתרי האינטרנט של משרד המשפטים ושל משרד האוצר;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף קטן זה לא יחולו לגבי נכס עזוב המנוהל בידי האפוטרופוס הכללי לפי צו ירושה אשר על פיו היה בין היורשים נעדר.
{{ח:תת|(ג3)}} {{ח:הערה|(פקע).}}
{{ח:תת|(ג4)}} {{ח:הערה|(פקע).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(לא חל על נכס מקרקעין):}} הועבר נכס לקניין המדינה לפי סעיפים קטנים (ג1), (ג2), (ג3) או (ג4), זכאי המעוניין לקבל מהמדינה –
{{ח:תתת|(1)}} אם הנכס עדיין בידי המדינה – את הנכס או את שוויו כפי שהיה ביום העברתו למדינה, בתוספת ריבית שקלית ובקיזוז הוצאות המדינה, לפי בחירתו;
{{ח:תתת|(2)}} אם הנכס אינו בידי המדינה – את שוויו כפי שהיה ביום העברתו למדינה בצירוף בתוספת ריבית שקלית ובקיזוז הוצאות המדינה; ואם היה הנכס, נכס מקרקעין – את אחד מאלה לפי בחירתו:
{{ח:תתתת|(א)}} שוויו של הנכס כפי שהיה ביום העברתו למדינה בצירוף ריבית כאמור ובקיזוז הוצאות המדינה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הועברו זכויות בנכס לאחר יום כ״ג בתמוז התשס״ט (15 ביולי 2009) – התמורה שנתקבלה מהעברת הזכויות, ואם השביחה המדינה את הנכס לפני מכירתו – בקיזוז הוצאות המדינה וההוצאות שהוציאה בקשר להשבחת הנכס, והכל בצירוף ריבית כאמור;
{{ח:תת}} על תוספת הריבית יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(לעניין נכס מקרקעין):}}
{{ח:תת}} העברת נכס לפי סעיפים קטנים (ג) או (ג1) אין בה כדי למנוע ממעונין לתבוע מהמדינה את הנכס או את שוויו כפי שהיה ביום העברתו למדינה, בתוספת ריבית שקלית, והמדינה תתן לו את הנכס, אם הוא עדיין בידיה, או את שוויו לפי בחירתו, על תוספת הריבית יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד1)}} שר המשפטים ידווח לוועדת הכלכלה של הכנסת, אחת לשנה, על יישום הוראותיו של סעיף זה על ידי האפוטרופוס הכללי.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הסדרי משפט ומינהל“ – {{ח:חיצוני|חוק הסדרי משפט ומינהל|חוק הסדרי משפט ומינהל [נוסח משולב], התש״ל–1970}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכס של נספה שואה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה)|בחוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה), התשס״ו–2006}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ריבית שקלית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}}.

{{ח:סעיף|16|כשרות פעולות}}
{{ח:ת}} פעולה שנעשתה בתום לב בין האפוטרופוס הכללי לבין אדם אחר, מתוך הנחה שנכס פלוני הוא נכס עזוב, תעמוד בתקפה גם אם נתגלה לאחר מכן שהנכס לא היה עזוב.

{{ח:סעיף|17|סמכויות עזר}}
{{ח:תת|(א)}} האפוטרופוס הכללי רשאי לבקש מבית המשפט שיזמין ויחקור כל אדם בענינים השייכים לתחום פעולתו.
{{ח:תת|(ב)}} הודה אדם בחקירה לפי סעיף קטן (א) שהוא מחזיק בנכס עזוב, רשאי בית המשפט לצוות על אתר שימסור את הנכס לאפוטרופוס הכללי במועד ובתנאים שיקבע בית המשפט.
{{ח:תת|(ג)}} פרוטוקול של חקירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב)}} ולפי סעיפים קטנים (א) ו־(ב) יהיה קביל כראיה על תכנו בכל הליך משפטי שהאפוטרופוס הכללי צד בו.
{{ח:תת|(ד)}} דינו של מי שהוזמן לחקירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב)}} לענין הוצאותיו ושכרו ושל מי שהוזמן לחקירה לפי סעיף קטן (א) לכל ענין – כדין עד שהוזמן להעיד בבית משפט בהליך אזרחי.

{{ח:סעיף|18|עונשין}}
{{ח:תת|(א)}} אלה דינם מאסר שנה או קנס עשרת אלפים לירות:
{{ח:תתת|(1)}} מי שהפר ביודעין את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} מי שסרב או נמנע למסור מידע או מסמך שהוא נדרש למסרם לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} ואלה דינם מאסר שלוש שנים או קנס שלושים אלף לירות:
{{ח:תתת|(1)}} מי שלא מסר נכס עזוב לאפוטרופוס הכללי או לנציגו לפי דרישתם;
{{ח:תתת|(2)}} מי שתפס נכס, ניהלו, העבירו או מסרו לאדם זולת האפוטרופוס הכללי, או שטיפל בו בדרך אחרת ביודעו שהנכס עזוב או שחוק זה עשוי לחול עליו ובלי שהורשה לכך בדין.

{{ח:סעיף|19|תחולת הוראות}}
{{ח:תת|(א)}} לענין {{ח:חיצוני|חוק לתיקון סדרי הדין האזרחי (המדינה כבעל דין)#סעיף 8|סעיפים 8}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון סדרי הדין האזרחי (המדינה כבעל דין)#סעיף 9|ו־9 לחוק לתיקון סדרי הדין האזרחי (המדינה כבעל דין), תשי״ח–1958}}, {{ח:חיצוני|חוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה)#סעיף 2|וסעיפים 2 עד 4}}, {{ח:חיצוני|חוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה)#סעיף 8|8}} {{ח:חיצוני|חוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה)#סעיף 9|ו־9 לחוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה), תשי״ב–1952}}, דין האפוטרופוס הכללי כדין המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} האפוטרופוס הכללי או מי שפעל מכוחו לא ישאו באחריות לנזק שגרמו אם פעלו בהתאם להוראות בית המשפט או באישורו.

{{ח:סעיף|20|ניהול רכוש לפי חוק אחר|תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9(ב) עד 12}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}} {{ח:פנימי|סעיף 23|ו־23(ב) לחוק זה}} יחולו גם כשהאפוטרופוס הכללי מנהל נכסים לפי חוק אחר, כולל נכסים שניהל ערב תחילת חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} ניהל האפוטרופוס הכללי נכס של אדם לפי חוק אחר, ללא צו של בית המשפט, ואותו אדם נפטר, יראו מיום הפטירה את האפוטרופוס הכללי כמנהל הנכס על פי צו ניהול לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|21|רכוש של ”אויב“}}
{{ח:ת}} נכסים שערב תחילתו של חוק זה היו מוקנים לממונה על רכוש האויב לפי {{ח:חיצוני|פקודת המסחר עם האויב|פקודת המסחר עם האויב, 1939}}, יראו אותם מתחילת חוק זה כמשוחררים מהוראות {{ח:חיצוני|פקודת המסחר עם האויב|אותה פקודה}} וכאילו ניתן לגביהם צו ניהול.

{{ח:סעיף|22|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} נכסים שעל פי צו לפי פקודת האפוטרופוס הכללי, 1944 (להלן – צו קודם), היו מוקנים לאפוטרופוס הכללי או שהיו בניהול שלו או של אדם אחר, יראו אותם מתחילת חוק זה כאילו ניתן לגביהם צו ניהול או צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(א)}}, לפי הענין, אולם התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(ג)}} תחושב מתחילת הצו הקודם.

{{ח:סעיף|22א|חישוב שכר האפוטרופוס הכללי|תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שכר האפוטרופוס הכללי שנקבע בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(א)(2)}} (להלן – השכר) יחושב –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי הנכסים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}} – מיום הקנייתם לממונה על רכוש האויב;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי נכסים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22}} שערב תחילתו של חוק זה היו מוקנים לאפוטרופוס הכללי או שהיו בניהול שלו – מיום מתן הצו הקודם;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי נכסים שערב תחילתו של חוק זה נוהלו בידי האפוטרופוס הכללי לפי חוק אחר – מתחילת הניהול.
{{ח:תת|(ב)}} שולמה לפני תחילת חוק זה לממונה על רכוש האויב או לאפוטרופוס הכללי אגרה בעד ניהול נכסים כאמור בסעיף קטן (א), ינוכה מהשכר סכום האגרה ששולם כאמור וכן הפרשי הצמדה על אותו סכום, שיחושבו לפי עליית מדד המחירים לצרכן, מהמדד שפורסם סמוך לפני תשלום האגרה עד המדד שפורסם סמוך לפני תשלום השכר.

{{ח:סעיף|23|ביצוע ותקנות|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו, לרבות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} שכר שרשאי האפוטרופוס הכללי לשלם לנציג שמינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} שכר שיש לשלם לאפוטרופוס הכללי בעד פעולותיו לפי חוק זה או לפי חוק אחר;
{{ח:תתת|(3)}} הדרכים והאופן להחזקתם או להשקעתם של הכספים בידי האפוטרופוס הכללי כדרוש לשם שמירת הקרן והבטחת הפירות, ובכלל זה קווים מנחים ושיקולים לבחירת הדרך להשקעת הכספים כאמור; תקנות לפי פסקה זו טעונות אישור של ועדת הכלכלה של הכנסת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האפוטרופוס הכללי (סדרי דין וביצוע)|תקנות האפוטרופוס הכללי (סדרי דין וביצוע), תשל״ח–1978}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האפוטרופוס הכללי (שכר)|תקנות האפוטרופוס הכללי (שכר), תשל״ח–1978}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מאבק בארגוני פשיעה (דרכי ניהול רכוש שחולט ומימושו)|תקנות מאבק בארגוני פשיעה (דרכי ניהול רכוש שחולט ומימושו), התשע״ב–2012}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האפוטרופוס הכללי (השקעת כספים)|תקנות האפוטרופוס הכללי (השקעת כספים), התשע״ד–2014}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט מוסמך להגדיל או להפחית שיעור של שכר שנקבע לפי סעיף קטן (א)(2) אם הנסיבות מצדיקות זאת.

{{ח:סעיף|24|ביטול}}
{{ח:ת}} פקודת האפוטרופוס הכללי, 1944 – בטלה.

{{ח:סעיף|25|תיקוני חוקים}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לטיפול בחולי נפש|בחוק לטיפול בחולי נפש, תשט״ו–1955}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההתיישנות|בחוק ההתיישנות, תשי״ח–1958}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|בחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, תשכ״ב–1962}}.}}

{{ח:סעיף|26|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה בתום ששה חדשים מיום פרסומו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום א׳ בשבט תשל״ח (9 בינואר 1978).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''שמואל תמיר'''
שר המשפטים
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]