חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001123}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ט, 86|חוק סדרי השלטון והמשפט (ביטול החלת המשפט, השיפוט והמינהל)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211741.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 58|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300705.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 108|חוק הבחירות (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306609.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 453|תיקון מס׳ 67 לחוק הבחירות לכנסת|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_381805.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: אישור הכנסת}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: משאל עם}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: ביצוע}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: כללי|תיקון: תשע״א}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החלטת ממשלה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבחירות“ – {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התעמולה“ – {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)|חוק הבחירות (דרכי תעמולה), התשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח“ – שטח שחלים בו המשפט, השיפוט והמינהל של מדינת ישראל.

{{ח:סעיף|1א|תנאים לאשרור או לאישור הסכם|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה לא תאשרר הסכם הטעון אשרור ולא תחתום על הסכם שאינו טעון אשרור, שלפיו המשפט, השיפוט והמינהל של מדינת ישראל לא יחולו על שטח, לרבות הסכם הכולל התחייבות לעתיד והתחייבות המותנית בתנאים, אלא לאחר שההסכם אושר בידי הכנסת ובמשאל עם, לפי הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} החלטת הממשלה שלפיה המשפט, השיפוט והמינהל של מדינת ישראל לא יחולו עוד על שטח שלא בדרך של הסכם כאמור בסעיף קטן (א), טעונה אישור בידי הכנסת ובמשאל עם, לפי הוראות חוק זה, בשינויים המחויבים כאילו היתה הסכם כאמור.

{{ח:סעיף|1ב|חזרת הממשלה מהסכם|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} הגישה הממשלה הסכם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1א|בסעיף 1א}} ליושב ראש הכנסת, והודיעה לכנסת וליושב ראש ועדת הבחירות המרכזית כי היא חוזרת בה מכוונתה לאשרר את ההסכם או לחתום עליו, לא יובא ההסכם לאישור הכנסת או לא ייערך משאל עם במועד שנקבע לכך, לפי העניין.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: אישור הכנסת|תיקון: תשע״א}}

{{ח:סעיף|2|אישור הכנסת|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תגיש הסכם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1א|בסעיף 1א}} ליושב ראש הכנסת, אשר יניחו בלא דיחוי על שולחן הכנסת לצורך אישורו בכנסת; בתקופת פגרת הכנסת יכנס יושב ראש הכנסת את הכנסת לצורך הנחת ההסכם כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הכנסת יביא את ההסכם לאישור הכנסת לאחר שחלפו לפחות שבועיים ולכל היותר ארבעה שבועות מיום הנחתו על שולחן הכנסת, או תקופה ארוכה יותר שעליה הודיעה הממשלה ליושב ראש הכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} אישור הכנסת לפי סעיף זה יהיה ברוב חבריה.
{{ח:תת|(ד)}} יושב ראש הכנסת יודיע ליושב ראש ועדת הבחירות המרכזית, בלא דיחוי, על אישור הכנסת לפי סעיף זה, ויפרסם על כך הודעה ברשומות.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: משאל עם|תיקון: תשע״א}}

{{ח:סעיף|3|משאל עם|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} הסכם שאושר על ידי הכנסת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, טעון גם אישור במשאל עם, שיתקבל ברוב הקולות הכשרים של המשתתפים במשאל.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הסכם שהכנסת אישרה ברוב של שמונים חברי הכנסת, אינו טעון גם אישור במשאל עם.

{{ח:סעיף|4|המועד לעריכת משאל העם|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} אישרה הכנסת הסכם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, ייערך משאל העם ביום ג׳ האחרון שלפני תום 90 הימים מיום החלטת הכנסת, אלא אם כן החליטה הכנסת ברוב חבריה, בתוך חמישה ימים מיום האישור כאמור, על עריכת משאל העם במועד מאוחר יותר, אך לא יאוחר מעשרה ימים מהמועד הקבוע לעריכתו לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|5|בחירות לכנסת ומשאל העם|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, אישרה הכנסת הסכם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, ובתקופה שתחילתה 30 ימים מיום האישור וסיומה 120 ימים מאותו יום חל יום הבחירות לכנסת, ייערך משאל העם ביום הבחירות לכנסת.

{{ח:סעיף|6|הזכות להשתתף במשאל העם|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} זכאי להשתתף במשאל העם מי שהיה זכאי להשתתף בבחירות לכנסת לו היו מתקיימות במועד עריכת משאל העם.

{{ח:סעיף|7|השאלה במשאל העם, פתקי ההצבעה והתוצאות|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} השאלה שתוצג לבוחר במשאל העם תהיה ”האם את/ה בעד או נגד ההסכם בין מדינת ישראל לבין [שמות הצדדים] שאישרה הכנסת ביום [תאריך אישור הכנסת]?“.
{{ח:תתת|(2)}} הביאה הממשלה לאישור הכנסת החלטה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1א|בסעיף 1א(ב)}}, תוצג לבוחר במשאל העם השאלה ”האם את/ה בעד או נגד החלטת הממשלה שמספרה [מספר ההחלטה] שאישרה הכנסת ביום [תאריך אישור הכנסת]?“.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית ישלים את הפרטים החסרים בשאלה האמורה בסעיף קטן (א)(1) או (2); השאלה בנוסחה המלא תוצג בכל תא הצבעה כפי שיקבע יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית.
{{ח:תת|(ג)}} פתקי ההצבעה במשאל העם יישאו את המילים ”בעד“ או ”נגד“.
{{ח:תת|(ד)}} היה מספר המצביעים בעד גדול ממספר המצביעים נגד – אושר ההסכם במשאל העם או אושרה ההחלטה במשאל העם, לפי העניין.

{{ח:סעיף|8|יום עריכת משאל העם – יום בחירה|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} יום עריכת משאל העם לפי חוק זה הוא יום בחירה; בחר העובד ביום כיום חופשה, יובא היום במניין ימי החופשה שלו; בסעיף זה, ”יום בחירה“ – יום שהבחירה בידי העובד לצאת בו לחופשה או לעבוד.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת הבחירות המרכזית רשאית לקבוע את סוגי העבודות והשירותים שאין להפסיקם ביום עריכת משאל העם ואת סוגי העובדים שהוראות סעיף קטן (א) לא יחולו עליהם, וכן רשאית היא לקבוע את השעות וההסדרים שיחולו ביום זה.

{{ח:סעיף|9|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות}}|תיקון: תשע״א, תשע״ה, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} משאל העם ייערך בדרך שבה נערכות הבחירות לכנסת, וועדת הבחירות המרכזית תהא אחראית על עריכתו.
{{ח:תת|(ב)}} על משאל העם יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות}} כאילו היה בחירות לכנסת, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה בהוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות}} המפורטות להלן, ככל שלא נקבעו בחוק זה הוראות אחרות באותו עניין:
{{ח:תת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת/משאל עם|בחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], תשכ״ט–1969 (התאמות לעריכת משאל עם)}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מכלליות האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), לעניין הוראות העונשין הקבועות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#פרק יא|בפרק י״א לחוק הבחירות}}, דין משאל העם כדין הבחירות לכנסת, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה בהוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות}} המפורטות להלן:
{{ח:תת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת/משאל עם|בחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], תשכ״ט–1969 (התאמות לעריכת משאל עם)}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} חל יום משאל העם ביום הבחירות לכנסת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}} יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פנקס הבוחרים, אזורי הקלפי, מקומות הקלפי והקלפיות שלפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות}} ישמשו גם לעניין משאל העם; ועדת הבחירות המרכזית, הוועדות האזוריות וועדות הקלפי שלפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות}} יפעלו גם לעניין משאל העם ולא יחול האמור בסעיף קטן (ב) לעניין הרכב ועדות הקלפי; והכל לפי המועדים שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|בחוק הבחירות}} לעניינים אלה;
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות}} יחולו לעניין הבחירות לכנסת, ובשינויים האמורים בסעיף קטן (א), בסעיף קטן (ב) בפסקאות (11), (13), (17) עד (20), (22), (23) למעט פסקת משנה (א)(1) שבה, (25), (26), (30), (32), (36), (37) ובסעיף קטן (ג) – לעניין משאל העם, והכל גם בשינויים אלה בהוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות}} המפורטים בסעיף קטן (ה).
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת/משאל עם ובחירות לכנסת|בחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], תשכ״ט–1969 (התאמות לעריכת משאל עם ובחירות לכנסת)}}.}}

{{ח:סעיף|10|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)|חוק התעמולה}}|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)|חוק התעמולה}}, כפי שהן חלות לקראת בחירות לכנסת ובתקופות הקבועות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)|בחוק האמור}}, יחולו לקראת משאל עם, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה בהוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)|חוק התעמולה}} המפורטות להלן:
{{ח:תת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)/משאל עם|בחוק הבחירות (דרכי תעמולה), התשי״ט–1959 (התאמות לעריכת משאל עם)}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף קטן (א), לעניין הוראות עונשין וצווים, הקבועות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)#סעיף 17|בסעיפים 17}}, {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)#סעיף 17א|17א}}, {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)#סעיף 17ב|17ב}} {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)#סעיף 17ג|ו־17ג לחוק התעמולה}}, דין משאל העם כדין הבחירות לכנסת בשינויים המחויבים ובשינויים אלה בהוראות המפורטות להלן בחוק התעמולה:
{{ח:תת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)/משאל עם|בחוק הבחירות (דרכי תעמולה), התשי״ט–1959 (התאמות לעריכת משאל עם)}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} חל יום משאל העם ביום הבחירות לכנסת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}} –
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)|חוק התעמולה}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)#סעיף 5|סעיף 5 שבו}}, יחולו על כל תעמולה הנעשית בידי מפלגה המתמודדת בבחירות, סיעה או רשימת מועמדים, מטעמן או למענן, בין אם עסקה התעמולה בבחירות לכנסת ובין אם עסקה במשאל העם;
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)|חוק התעמולה}}, בשינויים האמורים בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), יחולו על תעמולה לקראת משאל העם, הנעשית בידי אדם או גוף שאינו מנוי בפסקה (1), ובלבד שאין בה משום תעמולה למען מפלגה או רשימת מועמדים מסוימת או למען מועמד מסוים;
{{ח:תתת|(3)}} סמכויות יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)#סעיף 17ג|סעיף 17ג לחוק התעמולה}}, בשינויים האמורים בסעיף קטן (ב), יחולו גם בקשר לתעמולת בחירות.

{{ח:סעיף|11|סמכות יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} התעורר ספק בקשר להחלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות}} או הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)|חוק התעמולה}} לעניין משאל העם, יכריע בדבר יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית, ביוזמתו או על פי בקשה של חבר ועדת הבחירות המרכזית.

{{ח:סעיף|12|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים)|חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים)}}|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים)#סעיף 1|סעיף 1(4) לחוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים), התשי״ט–1956}}, יראו את משאל העם לפי חוק זה כאילו היה בחירות לכנסת.

{{ח:סעיף|13|עבירת בחירות לעניין מאסר על־תנאי|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 52|פסקאות (1) ו־(3) להגדרה ”עבירת בחירות“ שבסעיף 52(ב)(2) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, יראו עבירת בחירות גם עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת/משאל עם|חוק הבחירות}} או עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות (דרכי תעמולה)/משאל עם|חוק התעמולה}}, כפי שהוחלו לעניין משאל העם לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|14|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי תשלומים בתקופת בחירות|חוק מיסוי תשלומים בתקופת בחירות}}|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק מיסוי תשלומים בתקופת בחירות|חוק מיסוי תשלומים בתקופת בחירות, התשנ״ו–1996}}, יראו את משאל העם לפי חוק זה כאילו היה בחירות לכנסת.

{{ח:סעיף|15||תיקון: תשע״א, תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: ביצוע|תיקון: תשע״א}}

{{ח:סעיף|16|ביצוע|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} שר הפנים ממונה על ביצועו של חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ח׳ בשבט התשנ״ט (25 בינואר 1999).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''דן תיכון'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]