gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות הרופאים הווטרינרים (סדרי דין בוועדה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרופאים הווטרינרים (סדרי דין בוועדה), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 652|תקנות הרופאים הווטרינרים (סדרי דין בוועדה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5414.pdf}}, {{ח:תיבה|754|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5420.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 805|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6174.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#סעיף 21|סעיף 21(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים|לחוק הרופאים הווטרינרים, התשנ״א–1991}} (להלן – החוק), {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|וסעיף 108}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – הוועדה שמונתה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#סעיף 20|סעיף 20 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא וטרינר“ – רופא וטרינר שנגדו הוגשה קובלנה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#סעיף 19|סעיף 19 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר החקלאות.

{{ח:סעיף|2|הזמנה על ידי הוועדה}}
{{ח:ת}} הזמנת אדם להתייצב בפני הוועדה ולהעיד או להציג דבר, תהא ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|טופס 1 שבתוספת}}, ותימסר לו באופן אישי או תישלח אליו בדואר רשום.

{{ח:סעיף|3|כפיית התייצבות}}
{{ח:ת}} בקשה לכפות את התייצבותו של אדם בפני הוועדה לענין {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#סעיף 21|סעיף 21(ב) לחוק}} תהא ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 2|טופס 2 שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|4|גביית עדות על־ידי שלוח|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} בקשה לגבות עדות מחוץ לישראל לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 13|סעיף 13 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, תוגש בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק טו|לפרק כ׳ בתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}}; הרופא הווטרינר יהא המשיב בבקשה.

{{ח:סעיף|5|ייצוג על־ידי היועץ המשפטי לממשלה}}
{{ח:ת}} היועץ המשפטי לממשלה או נציגו רשאים לפתוח בהליכים בבית־המשפט לפי תקנות אלה בשם הוועדה.

{{ח:סעיף|6|פרוטוקול}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה תנהל פרוטוקול שישקף את דיוניה.
{{ח:תת|(ב)}} הפרוטוקול ינוהל בדרך שיורה היושב־ראש והוא יחתום עליו בתום כל ישיבה.
{{ח:תת|(ג)}} המסמכים שהוצגו לוועדה יצורפו לפרוטוקול ויהיו חלק בלתי נפרד ממנו.

{{ח:סעיף|7|נוכחות בעת הדיון}}
{{ח:ת}} בדיוני הוועדה לא יהיו נוכחים אלא חברי הוועדה, הרופא הווטרינר, עדים שהוזמנו, ומי שהיושב־ראש התיר את נוכחותו.

{{ח:סעיף|8|סודיות}}
{{ח:ת}} הדיונים בוועדה והעיון במסמכיה יהיו סודיים ותכנם יימסר לשר בלבד, זולת אם התיר יושב־ראש הוועדה לגלות מתוכנם.

{{ח:סעיף|9|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום העשירי לאחר פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ב|עוגן=תוספת טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1:''' הזמנה להתייצב ולהעיד או להציג דבר {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס :2''' בקשה לכפות ציות להוראות הוועדה, לפי {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#סעיף 21|סעיף 21 לחוק הרופאים הווטרינרים, התשנ״ב–1992}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}})}}

{{ח:חתימות|כ׳ בטבת התשנ״ב (27 בדצמבר 1991)}}
* '''דן מרידור'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרוקחים (איסור ביכרומאט הנתרן בתמיסת נתרן תת-כלורי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרוקחים (איסור ביכרומאט הנתרן בתמיסת נתרן תת־כלורי), התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 934|תקנות הרוקחים (איסור ביכרומאט הנתרן בתמיסת נתרן תת־כלורי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5117.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 62|סעיף 62(6)}} {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|לפקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ״א–1981}} (להלן – הפקודה), אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תמיסת נתרן תת־כלורי“ – כמשמעותה בתקן ישראלי 261;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיווק“ – העברה לאחר בכל דרך מדרכי ההעברה.

{{ח:סעיף|2|איסור הוספת נתרן ביכרומאט לתמיסת נתרן תת־כלורי}}
{{ח:ת}} לא יוסיף אדם נתרן ביכרומאט לשם ייצור תמיסת נתרן תת־כלורי.

{{ח:סעיף|3|איסור שיווק תמיסת נתרן תת־כלורי המכיל נתרן ביכרומאט}}
{{ח:ת}} לא ייבא אדם, לא ישווק ולא יחסין תמיסת נתרן תת־כלורי המכיל נתרן ביכרומאט בריכוז העולה על חלק אחד במיליון (מיליגרם אחד בקילוגרם אחד).

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ׳ בניסן התשמ״ח (7 באפריל 1988).

{{ח:חתימות|כ״ו בשבט התשמ״ח (14 בפברואר 1988)}}
* '''שושנה ארבלי־אלמוזלינו'''
שרת הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרוקחים (הגבלת פיזור רעלים וכימיקאלים מזיקים מכלי טיס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרוקחים (הגבלת פיזור רעלים וכימיקאלים מזיקים מכלי טיס), תשל״ט–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 1003|תקנות הרוקחים (הגבלת פיזור רעלים וכימיקאלים מזיקים מכלי טיס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3971.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1114|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5446.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 62|סעיף 47}} {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|לפקודת הרוקחים}}, והסמכות לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 70|סעיף 70}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}}, שנטלתי לעצמי לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 34|סעיף 32 לחוק־יסוד: הממשלה}}, {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 37|וסעיף 8 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, ולאחר התייעצות עם שר החקלאות, שר העבודה והרווחה, שר התעשיה, המסחר והתיירות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|בפקודת בריאות העם, 1940}}, למעט מבנה בשטח חקלאי, המשמש לעבודה, בעת שלא מצויים בו בני אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רעל“ ו”כימיקאל מזיק“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|בפקודת הרוקחים}}.

{{ח:סעיף|2|הגבלות פיזור רעלים וכימיקאלים מזיקים מכלי טיס|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} לא יפזר אדם, במישרין או בעקיפין, רעל או כימיקאל מזיק מכלי טיס –
{{ח:תת|(1)}} מעל בית או במרחק של 120 מטרים ממנו;
{{ח:תת|(2)}} מעל דרך או במרחק 12 מטרים ממנה;
{{ח:תת|(3)}} כאשר הרוח נושבת מכיוון השטח המיועד לריסוס לכיוון בית או דרך; כיוון הרוח ייבדק לפני הריסוס ובמהלכו על ידי אבוקת עשן דולקת בשטח.

{{ח:סעיף|3|הוראות מיוחדות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, רשאי השר לאיכות הסביבה לאחר התייעצות עם שר הבריאות ועם שר החקלאות –
{{ח:תתת|(1)}} להתיר בין בתנאים ובין בלעדיהם פיזור רעל או כימיקאל מזיק פלוני, שיקבע, מכלי טיס בעת היותו במרחק הקצר מהמרחקים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(1) ו־(2)}};
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע רעלים או כימיקאלים מזיקים שאסור לפזרם מכלי טיס;
{{ח:תתת|(3)}} לקבוע אזורים או מקומות שבהם ייאסר לחלוטין פיזור של רעלים וכימיקלים מזיקים מכלי טיס.
{{ח:תת|(ב)}} קביעות כאמור בתקנת משנה (א)(2) ו־(3) יפורסמו ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו, ”שר“ – לרבות מי שהסמיך בכתב מבין עובדי משרדו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|היתר לפיזור רעלים וכימיקאלים מזיקים מכלי טיס|היתר לפיזור רעלים וכימיקאלים מזיקים מכלי טיס}}.}}

{{ח:סעיף|4|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} תקנות אלה באות להוסיף על כל דין ולא לגרוע ממנו.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים יום לאחר פרסומן.

{{ח:חתימות|ט״ז באדר תשל״ט (15 במרס 1979)}}
* '''אליעזר שוסטק'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרוקחים (הפחתה של סכום עיצום כספי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרוקחים (הפחתה של סכום עיצום כספי), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 1423|תקנות הרוקחים (הפחתה של סכום עיצום כספי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7673.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 60ט|סעיף 60ט(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|לפקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ״א–1981}} (להלן – הפקודה), בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אם המפר חייב, לפי דין, במינוי רואה חשבון מבקר, אישור שנתן רואה חשבון המבקר שמונה כאמור, המבקר את הדוחות הכספיים השנתיים;
{{ח:תתת|(2)}} אישור שנתן רואה חשבון או אישור שנתן יועץ מס מייצג כי נתון פלוני תואם לאמור במסמך שהוגש במסגרת פעולת הייצוג של יועץ המס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יועץ מס מייצג“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס|בחוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס, התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות“ – כהגדרת ”מחזור עסקאות של עוסק“ {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רואה חשבון מבקר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}}.

{{ח:סעיף|2|הפחתת סכומי העיצום הכספי בשל התנהגות המפר}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי להפחית למפר את סכום העיצום הכספי, בשיעורים שלהלן, אם התקיימה אחת או יותר מנסיבות אלה:
{{ח:תת|(1)}} המפר לא הפר כל הוראה מהוראות {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|הפקודה}} או לפיה בחמש השנים שקדמו להפרה – 30%; לא הפר את אותה הוראה בשלוש השנים שקדמו להפרה – 20%;
{{ח:תת|(2)}} המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו ודיווח עליה לממונה – 40%;
{{ח:תת|(3)}} המפר נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה ולהקטנת הנזק, להנחת דעתו של הממונה – 30%.

{{ח:סעיף|3|הפחתה בשל נסיבות אישיות}}
{{ח:ת}} ראה הממונה, לגבי מפר שהוא יחיד, שההפרה נגרמה בשל נסיבות אישיות המצדיקות הפחתה של העיצום הכספי או שהתקיימו נסיבות אישיות קשות המצדיקות שלא למצות את הדין עם המפר, רשאי הוא להפחית למפר את סכום העיצום הכספי בשיעור של 40%.

{{ח:סעיף|4|הפחתה בשל כמה נסיבות}}
{{ח:ת}} התקיימו לגבי מפר כמה נסיבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} רשאי הממונה להפחית למפר מסכום העיצום הכספי את השיעורים המנויים לצד אותן נסיבות במצטבר, ובלבד ששיעור ההפחתה לא יעלה על 70% מסכום העיצום הכספי הקבוע בשל אותה הפרה.

{{ח:סעיף|5|הפחתה בשל התחשבות במחזור עסקאות}}
{{ח:תת|(א)}} מצא הממונה שסכום העיצום הכספי עולה על 5% ממחזור העסקאות של המפר, רשאי הוא להפחית את הסכום ל־5% ממחזור העסקאות שלו.
{{ח:תת|(ב)}} תקנת משנה (א) תחול בין אם הופחת סכום העיצום הכספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} ובין אם לאו.
{{ח:תת|(ג)}} מפר המבקש הפחתה של סכום העיצום הכספי לפי תקנה זו, יגיש לממונה אישור, לעניין גובה מחזור העסקאות שלו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כניסתו לתוקף של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_338812.pdf|החוק לתיקון פקודת הרוקחים (מס׳ 24), התשע״ו–2016}}.

{{ח:חתימות|ב׳ בסיוון התשע״ו (8 ביוני 2016)}}
* '''יעקב ליצמן'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרוקחים (מחירים אחידים לתרופות שנרקחו במיוחד ורישומם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרוקחים (מחירים אחידים לתרופות שנרקחו במיוחד ורישומם), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר דרך חישובם של מחירים אחידים לתרופות שנרקחו במיוחד על פי מרשם ורישומם}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 2337|תקנות הרוקחים (מחירים אחידים לתרופות שנרקחו במיוחד ורישומם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3745.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 114|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4717.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 62|סעיפים 47}} {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 63|ו־48(ו)}} {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|לפקודת הרוקחים}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחירון“ – מחירון של חמרי גלם רפואיים, כפי שאושר בידי הממונה וכפי תקפו באותה שעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריף“ – תעריף גמול הטרחה של רוקח, כפי שאושר בידי הממונה וכפי תקפו באותה שעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תרופה“ – תרופה שנרקחה במיוחד על פי מרשם לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 26|סעיף 23 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכשיר רפואי“ – סם באריזה סגורה המוכן לשימוש בידי צרכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממונה“ – מי ששר הבריאות מינה אותו להיות ממונה לענין {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים#פרק ד|פרק שני 1 לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}.

{{ח:סעיף|2|דרך חישוב מחיר אחיד|תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} המחיר האחיד לתרופה יהיה הסכום הכולל של מחירם של חמרי הגלם והתכשירים הרפואיים ששימשו להכנת אותה תרופה, לפי החישוב כלהלן:
{{ח:תת|(1)}} היתה כמותו של חומר גלם רפואי בתרופה פחות ממאה גרם – יחושב מחירו לפי הנקוב במחירון;
{{ח:תת|(2)}} היתה כמותו של חומר גלם רפואי בתרופה מאה גרם או יותר – יחושב מחירו לפי הנקוב במחירון בהפחתה של 20%;
{{ח:תת|(3)}} נעשה שימוש בהכנת תרופה בתכשיר רפואי – יחושב מחירו כך:
{{ח:תתת|(א)}} נעשה שימוש במלוא כמות התכשיר שבאריזה יהיה מחירו כמחיר מלוא האריזה שנקבע לו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 63|סעיף 48(א) לפקודה}};
{{ח:תתת|(ב)}} נעשה שימוש בחלק ממלוא כמות התכשיר שבאריזה – יהיה מחירו החלק היחסי של אותו חלק מהמחיר לקמעונאי של מלוא כמות התכשיר, כפי שנקבע {{ח:חיצוני|צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (מחירים מרביים לתכשירים שהם תכשירי מרשם)|בצו אספקה רפואית (מחירים מקסימליים), תשי״ב–1952}}, בתוספת 60%; ובלבד שמחיר החלק האמור לא יעלה על מחיר מלוא כמות התכשיר שבאריזה, כאמור בפסקה (1).

{{ח:סעיף|3|גמול הטרחה של רוקח}}
{{ח:ת}} גמול הטרחה של רוקח בעד הכנת כל תרופה בשיעור המפורט בתעריף יווסף למחירה האחיד לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}.

{{ח:סעיף|4|רישום מחירים}}
{{ח:ת}} רוקח שרקח תרופה ירשום על המרשם או על העתק ממנו –
{{ח:תת|(1)}} את השם והמען של בית המרקחת בו נרקחה התרופה;
{{ח:תת|(2)}} את מחירם של כל חמרי הגלם והתכשירים הרפואיים שמהם הוכנה התרופה ואת סך גמול טרחתו;
{{ח:תת|(3)}} את מחיר האריזה – אם גבה בעדה מחיר נפרד.

{{ח:סעיף|5|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ח באב תשל״ז (1 בספטמבר 1977).

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הרוקחים (מחירים אחידים לתרופות שנרקחו במיוחד ורישומם), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|כ׳ בתמוז תשל״ז (6 ביולי 1977)}}
* '''אליעזר שוסטק'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרוקחים (פטור מסימון תמרוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרוקחים (פטור מסימון תמרוק), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 993|תקנות הרוקחים (פטור מסימון תמרוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6882.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 55ז|סעיף 55ז(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|לפקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ״א–1981}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור מסימון}}
{{ח:ת}} תמרוק אשר אורך חיי המדף שלו הוא מעל 30 חודשים, פטור מציון תקופת השימוש לאחר פתיחתו, על גביו וכן על גבי אריזתו או עטיפתו, אם נתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מיועד לשימוש חד־פעמי;
{{ח:תת|(2)}} הוא ארוז באריזת לחץ אשר מונעת כל מגע של תוכנו עם הסביבה החיצונית גם לאחר פתיחתו;
{{ח:תת|(3)}} איכותו אינה נפגמת והשימוש בו הוא בטיחותי למשך תקופה ארוכה מאוד.

{{ח:חתימות|י״ז באדר התש״ע (3 במרס 2010)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה ושר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרוקחים (תנאים לייצור, לייבוא ולשיווק סיגריה אלקטרונית, מחסנית וחומר מילוי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרוקחים (תנאים לייצור, לייבוא ולשיווק סיגריה אלקטרונית, מחסנית וחומר מילוי), התשע״ט–2019}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ט, 1772|תקנות הרוקחים (תנאים לייצור, לייבוא ולשיווק סיגריה אלקטרונית, מחסנית וחומר מילוי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8144.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3298|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10228.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 55ב|סעיפים 55ב(א)(1)}}, {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 62|62(10)}} {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 67|ו־67}} {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|לפקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ״א–1981}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''תקנות הרוקחים (תנאים לייצור, לייבוא ולשיווק סיגריה אלקטרונית, מחסנית וחומר מילוי), התשע״ט–2019 בוטלו ביום 29.6.2022.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מילוי“ – נוזל או חומר בצורה אחרת הנועד לשימוש בסיגריה אלקטרונית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסנית“ – אבזר המורכב על גבי סיגריה אלקטרונית, המכיל חומר מילוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סיגריה אלקטרונית“ – מוצר, ובכלל זה מוצר הדומה לסיגריה, לסיגר, למקטרת או לנרגילה, שאפשר להשתמש בו לצריכה של אדים המכילים ניקוטין, המופעל באמצעי אלקטרוני ומיועד לעישון, ויכול לשמש לצריכה חד־פעמית או לשימוש חוזר.

{{ח:סעיף|2|תנאים לעניין ריכוז ניקוטין בסיגריה אלקטרונית, מחסנית וחומר מילוי}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם, לא ייבא ולא ישווק סיגריה אלקטרונית, מחסנית או חומר מילוי, אם הם מכילים ניקוטין בריכוז העולה על 20 מיליגרם למיליליטר.

{{ח:סעיף|3|תנאים לעניין אריזה של חומר מילוי}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, לא ישווק אדם חומר מילוי אלא באריזה שנועדה למנוע פתיחה בידי ילדים, שבר או דליפה; לעניין תקנה זו, ”אריזה“ – לרבות סיגריה אלקטרונית ומחסנית.

{{ח:סעיף|4|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} לא יחול על סיגריה אלקטרונית, מחסנית או חומר מילוי שהם תכשיר הרשום בפנקס או תכשיר המשווק לפי היתר שנתן המנהל לפי הכללים שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 47א|סעיף 47א(ג) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|5|תחילה ושמירת דינים}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה 15 ימים מיום פרסומן.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות תקנות אלה אינן גורעות מהוראות שניתנו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#סעיף 55ד|סעיף 55ד לפקודה}}.

{{ח:חתימות|י׳ בטבת התשע״ט (18 בדצמבר 2018)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה ושר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשויות המקומיות (גמול השתתפות בישיבות לחברי מועצה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשויות המקומיות (גמול השתתפות בישיבות לחברי מועצה), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 877|תקנות הרשויות המקומיות (גמול השתתפות בישיבות לחברי מועצה)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (גמול השתתפות בישיבות לחברי מועצה)#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (גמול השתתפות בישיבות לחברי מועצה)|לחוק הרשויות המקומיות (גמול השתתפות בישיבות לחברי מועצה), התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“, ”חבר מועצה“ ”תאגיד עירוני“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (גמול השתתפות בישיבות לחברי מועצה)|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה מקומית לתכנון ובניה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק א סימן ג|בפרק א׳, סימן ג׳, לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}.

{{ח:סעיף|2|ישיבה מן המנין}}
{{ח:ת}} חבר מועצה יהיה זכאי לגמול השתתפות בעד ישיבה אחת מן המנין של מליאת המועצה בחודש, בסך של 200 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|3|ישיבות ועדות ותאגיד של מועצה}}
{{ח:ת}} חבר מועצה יהא זכאי לגמול השתתפות של 150 שקלים חדשים לישיבה של כל אחת מהועדות הבאות: ועדת ביקורת, ועדת כספים, ועדת הנהלה, ועדת מל״ח, ועדה מקומית לתכנון ובניה או ישיבה של הגוף המנהל של תאגיד של מועצה מקומית שיוסד בהתאם {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות#סעיף 146א|לסעיף 146א לצו המועצות המקומיות, התשי״א–1950}}, ובלבד שגמול כאמור ישולם בעד לא יותר משלוש ישיבות כאמור, בחודש.

{{ח:סעיף|4|תאגיד של עיריה}}
{{ח:ת}} חברי מועצת עיריה החברים בתאגיד עירוני, לא יהיו זכאים לגמול השתתפות לפי תקנות אלה, אלא ימשיכו לקבל גמול בעד השתתפותם בישיבות הגוף המנהל שלו, כולו או רובו בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות העיריות (כללים להסדרת שיעור גמול לנציגי עיריה בגוף המנהל בתאגיד עירוני)|לתקנות העיריות (כללים להסדרת שיעור גמול לנציגי עיריה בגוף המנהל בתאגיד עירוני), התש״ן–1990}}.

{{ח:חתימות|ג׳ באייר התשנ״ו (22 באפריל 1996)}}
* '''חיים רמון'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשויות המקומיות (מנהל יחידת הנוער ומועצת תלמידים ונוער) (תנאים בדבר השכלה וניסיון למנהל יחידת נוער)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשויות המקומיות (מנהל יחידת הנוער ומועצת תלמידים ונוער) (תנאים בדבר השכלה וניסיון למנהל יחידת נוער), התשע״ב–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 97|תקנות הרשויות המקומיות (מנהל יחידת הנוער ומועצת תלמידים ונוער) (תנאים בדבר השכלה וניסיון למנהל יחידת נוער)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7047.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1081|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7370.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת הנוער ומועצת תלמידים ונוער)#סעיף 4|סעיפים 4(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת הנוער ומועצת תלמידים ונוער)#סעיף 10|ו־10}} {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת הנוער ומועצת תלמידים ונוער)|לחוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת הנוער ומועצת תלמידים ונוער), התשע״א–2011}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המינהל“ – מינהל חברה ונוער במשרד החינוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל הכללי“ – המנהל הכללי של משרד החינוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תואר אקדמי מוכר“ – תואר של מוסד מוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}} (להלן – חוק המועצה להשכלה גבוהה), או תואר שהוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 28א|סעיף 28א לחוק המועצה להשכלה גבוהה}}, או תואר ממוסד להשכלה גבוהה בחוץ לארץ שניתן לגביו אישור שקילות מאת האגף להערכת תארים ודיפלומות מחוץ לארץ שבמשרד החינוך.

{{ח:סעיף|2|תנאי כשירות למנהל יחידת נוער|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימונה ולא יכהן אדם כמנהל יחידת נוער כאמור {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת הנוער ומועצת תלמידים ונוער)#סעיף 4|בסעיף 4(א)(3) לחוק}} אלא אם כן התקיימו לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא בעל תואר אקדמי מוכר;
{{ח:תתת|(2)}} הוא בעל ניסיון מקצועי של 3 שנים בתפקידים של הוראה או הדרכה, במערכת החינוך או בתחום החינוך הבלתי פורמלי, בתנועות הנוער, בשירות לאומי או בשירות צבאי, או במערכת החינוך העל־תיכונית או במערכת ההשכלה הגבוהה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא בעל ניסיון מקצועי של שנה אחת לפחות, בתפקיד ניהולי, הכרוך בהפעלה של כוח אדם ותקציבים, במערכת החינוך או בתחום החינוך הבלתי פורמלי, או במערכת החינוך העל־תיכונית או במערכת ההשכלה הגבוהה;
{{ח:תתת|(4)}} הציג אישור כתוב מהמינהל ולפיו עבר קורס הכשרה למנהל יחידת נוער, כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}} ואולם מי שלא התקיים בו האמור בפסקה זו, רשאי להתמנות למנהל יחידת הנוער ולכהן בתפקיד זה במשך 18 חודשים או עד להשלמת קורס ההכשרה, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו, ”ניסיון מקצועי“ – ניסיון מקצועי שצבר האדם בעת היותו בגיר.

{{ח:סעיף|3|קורס הכשרה למנהל יחידת נוער}}
{{ח:תת|(א)}} המינהל או מי מטעמו יארגן, אחת לשנה לפחות, קורס הכשרה למנהל יחידת נוער, בהיקף של 188 שעות לכל הפחות, ורשאי המינהל לכלול בתכנית הקורס הכשרה מעשית.
{{ח:תת|(ב)}} לקורס יתקבל מי שעבר תהליך מיון, שיבצע המינהל או מי מטעמו, לפי נהלים שיכין ויפרסם המנהל הכללי.

{{ח:חתימות|כ״ה בתשרי התשע״ב (23 באוקטובר 2011)}}
* '''גדעון סער'''
שר החינוך
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך) (כשירות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך) (כשירות), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 426|תקנות הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך) (כשירות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6221.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך)#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך)|לחוק הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת חינוך), התשס״א–2001}} (להלן – החוק), לאחר שמיעת נציגי הרשויות המקומיות, ובאישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל הכללי“ – המנהל הכללי של משרד החינוך, או מי שהוא הסמיכו לצורך תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – לרבות מי שהשר הסמיכו לצורך תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישיבה גבוהה“ – מוסד תורני לבוגרי החינוך העל יסודי ולבוגרי ישיבות קטנות, המתוקצב או הנתמך על ידי המדינה, והתלמידים לומדים בו מערכת לימודים תורנית, שבועית, מלאה, של שבע שעות ביום לפחות, במשך חמישה ימים בשבוע או יותר (להלן – תכנית מלאה), והשר הכיר בו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כולל“ – מוסד תורני לבוגרי ישיבות גבוהות, המתוקצב או הנתמך על ידי המדינה, שבו חמישה תלמידים לפחות, והתלמידים לומדים בו תכנית מלאה, והשר הכיר בו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד מוכר“ – מוסד להשכלה גבוהה שהוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון הוראה קבוע“ – רישיון שנותן המנהל הכללי לעובדי הוראה, לרשות רישיון עיסוק בהוראה, ורישיון למורה מוסמך, כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות החינוך#חלק ג|בחלק ג׳ לתקנות החינוך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת הוראה“ – תעודה לעובדי הוראה, שנותן מוסד להכשרת עובדי הוראה בישראל, בית ספר לחינוך של מוסד מוכר, או מוסד להכשרת מורים בחו״ל, ובלבד שהשר הכיר במוסד כאמור לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת הסמכה“ – תעודה שנותן המנהל הכללי לעובדי הוראה, שהשלימו את השכלתם בפדגוגית על סמך השתתפות בקורסים ועמידה בבחינות, בהתאם להוראות המנהל הכללי.

{{ח:סעיף|2|כשירות}}
{{ח:ת}} לא ימונה אדם למנהל מחלקת חינוך, ולא יכהן ככזה, אלא אם כן נתקיימו בו כל אלה לפחות:
{{ח:תת|(1)}} הוא בעל תואר אקדמי מוכר של מוסד מוכר או של מוסד להשכלה גבוהה בחו״ל שהכיר בו השר לענין זה, או מי שנתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} בידו שתי סמיכות לרבות מרבנים שהכירה בהם לצורך זה הרבנות הראשית בישראל;
{{ח:תתת|(ב)}} בידו אישור שלמד תכנית מלאה בישיבה גבוהה או בכולל שש שנים לפחות לאחר הגיעו לגיל שמונה עשרה;
{{ח:תתת|(ג)}} עבר שלוש בחינות לפחות מתוך מכלול הבחינות שמקיימת הרבנות הראשית לישראל.
{{ח:תת|(2)}} הוא בעל תעודת הוראה, תעודת הסמכה, או רישיון הוראה קבוע;
{{ח:תת|(3)}} הוא בעל ניסיון מקצועי כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} במבקש להתמנות למנהל מחלקת חינוך במועצה מקומית או במועצה אזורית – שלוש שנים, כמנהל מוסד חינוך, או בעל תפקיד ניהולי במוסד חינוך או במערכת החינוך (להלן – תפקיד ניהול חינוכי);
{{ח:תתת|(ב)}} במבקש להתמנות למנהל מחלקת חינוך בעיריה –
{{ח:תתתת|(1)}} שבה לא יותר מ־100,000 תושבים – ארבע שנים, כמנהל מוסד חינוך, או בעל תפקיד ניהול חינוכי;
{{ח:תתתת|(2)}} שבה יותר מ־100,000 תושבים – חמש שנים, כמנהל מוסד חינוך, או בעל תפקיד ניהול חינוכי.

{{ח:חתימות|כ״ה בטבת התשס״ג (30 בדצמבר 2002)}}
* '''לימור לבנת'''
שרת החינוך
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשויות המקומיות (משמעת) (בית הדין – ניהולו, החזקתו והוצאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשויות המקומיות (משמעת) (בית הדין – ניהולו, החזקתו והוצאות), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 867|תקנות הרשויות המקומיות (משמעת) (בית הדין – ניהולו, החזקתו והוצאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6669.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1181|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7017.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (משמעת)#סעיף 21|סעיפים 21}} {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (משמעת)#סעיף 26|ו־26}} {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (משמעת)|לחוק הרשויות המקומיות (משמעת), התשל״ח–1978}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300601.pdf|סעיף 15 לחוק הרשויות המקומיות (משמעת) (תיקון מס׳ 3), התשס״ג–2002}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”בית הדין“ – בית הדין למשמעת של עובדי הרשויות המקומיות שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (משמעת)#סעיף 2|סעיף 2 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|מקום מושב בית הדין|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} מקום מושבו של בית הדין יהיה באזור, ואולם רשאי אב בית הדין לקבוע כי הדיון בתובענה פלונית יתקיים בתחום רשות מקומית אחרת.

{{ח:סעיף|3|סדרי ניהול ואחזקה}}
{{ח:ת}} בית הדין ינוהל ויוחזק בהתאם לתקציב שייקבע בידי המנהל הכללי של משרד הפנים בהתייעצות עם נציגי הרשויות המקומיות, מדי שנה, ועל פי הנהלים המקובלים במשרד הפנים.

{{ח:סעיף|4|שכרם וכפיפותם של עובדי בית הדין}}
{{ח:תת|(א)}} עובדי בית הדין יהיו כפופים לאב בית הדין.
{{ח:תת|(ב)}} שכרם של עובדי בית הדין יהיה כשכרם של עובדי רשויות מקומיות, במשרות שרמתן תיקבע בידי המנהל הכללי של משרד הפנים בהתייעצות עם נציגי הרשויות המקומיות.

{{ח:סעיף|5|שכרו של אב בית הדין וממלא מקומו}}
{{ח:ת}} שכרו של אב בית הדין או ממלא מקומו ייקבע בידי המנהל הכללי של משרד הפנים בהתייעצות עם נציגי הרשויות המקומיות, בהתחשב בשכר הנהוג ברשויות המקומיות.

{{ח:סעיף|6|חלוקת הוצאות}}
{{ח:תת|(א)}} הוצאות החזקתו של בית הדין, כפי שנקבעו בתקציב המאושר, יחולקו בכל שנה בין הרשויות המקומיות באופן יחסי למספר המשרות כפי שנקבעו בדוחות הכספיים האחרונים המאושרים של הרשות המקומית בשנה החולפת.
{{ח:תת|(ב)}} השר יודיע בכל שנה לכל אחת מהרשויות המקומיות את שיעור השתתפותה במימון הוצאות החזקתו של בית הדין.

{{ח:סעיף|7|ביטול}}
{{ח:ת}} בטלים –
{{ח:תת|(1)}} צו הרשויות המקומיות (משמעת) (תחום האזור של בית דין אזורי), התשל״ט–1979;
{{ח:תת|(2)}} תקנות הרשויות המקומיות (משמעת) (חלוקת הוצאות בין הרשויות האזוריות), התשמ״ב–1981.

{{ח:חתימות|י״א באדר א׳ התשס״ח (17 בפברואר 2008)}}
* '''מאיר שטרית'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשויות המקומיות (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשויות המקומיות (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה), התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 331|תקנות הרשויות המקומיות (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4192.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (משמעת)#סעיף 26|סעיף 26}} {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (משמעת)|לחוק הרשויות המקומיות (משמעת), התשל״ח–1978}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/רשויות מקומיות#סעיף 50|וסעיף 50}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/רשויות מקומיות|לחוק שירות המדינה (משמעת), התשכ״ג–1963}}, כפי שהותאם {{ח:חיצוני|תקנות הרשויות המקומיות (משמעת) (התאמת הוראות)|בתקנות הרשויות המקומיות (משמעת) (התאמת הוראות), התשל״ט–1979}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מועד ודרך למסירת הודעה על השתכרות}}
{{ח:תת|(א)}} עובד רשות מקומית שהושעה מעבודתו והוא עובד מחוץ לשירות הרשות המקומית, יודיע על השתכרותו לכל חודש בתקופת ההשעיה.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה כאמור בתקנת משנה (א), תימסר בכתב לראש הרשות המקומית או לפי שהוא הסמיך לכך, תוך חמישה ימים מתום החודש שעבורו נמסרת ההודעה.
{{ח:תת|(ג)}} ראש הרשות המקומית רשאי לקבוע טופס למסירת ההודעה האמורה בתקנה זו.

{{ח:חתימות|י״ג בכסלו התשמ״א (21 בנובמבר 1980)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשויות המקומיות (תשלומים בעד ביקורת חשבונות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשויות המקומיות (תשלומים בעד ביקורת חשבונות), התשנ״ד–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ד, 1081|תקנות הרשויות המקומיות (תשלומים בעד ביקורת חשבונות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5609.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 228|סעיף 228}} {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|לפקודת העיריות}}, {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 34|סעיף 34}} {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|לפקודת המועצות המקומיות}}, {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 18|וסעיף 18}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|לחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עיריה, מועצה מקומית, או איגוד ערים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הפנים או מי שהוא הסמיך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רואה חשבון“ – רואה חשבון לעיריות שנתמנה לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 216|סעיף 216 לפקודת העיריות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביקורת חשבונות“ – ביקורת החשבונות של רשות מקומית לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 216|סעיף 216 לפקודת העיריות}}, {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 34|סעיף 34 לפקודת המועצות המקומיות}} או {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)#סעיף 44|סעיף 44 לצו איגוד ערים (הוראות אחידות), התשל״ז–1977}}, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המשרד“ – משרד הפנים.

{{ח:סעיף|2|תשלומים בעד ביקורת חשבונות}}
{{ח:תת|(א)}} רשות מקומית שנערכה בה ביקורת חשבונות תשלם למשרד את עלות הוצאות הביקורת כפי שהוציא המשרד בהתאם לדרישה שהגיש לה חשב המשרד, תוך 30 ימים מיום הגשת הדרישה.
{{ח:תת|(ב)}} לפי בקשת רשות מקומית, רשאי השר להורות שהוצאות ביקורת החשבונות, כאמור בתקנת משנה (א), ישולמו מתקציב המשרד, אם, לדעתו, הנסיבות מחייבות זאת.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה בשנת הכספים 1994.

{{ח:חתימות|כ״א בסיון התשנ״ד (31 במאי 1994)}}
* '''יצחק רבין'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (דרכי תיקון רשימת הממונה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (דרכי תיקון רשימת הממונה), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 1461|תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (דרכי תיקון רשימת הממונה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7678.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 114|סעיף 114(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|לחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”נכס מקרקעין“ ו”רשימת הממונה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 101|בסעיף 101(א)(3) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הוספת נכס ברשימת הממונה}}
{{ח:תת|(א)}} ראה הממונה על הנכסים כי נכס מקרקעין לא נכלל ברשימת הממונה, יוסיף את הנכס האמור לרשימת הממונה, ובלבד שהודיע לרשות המקומית על הכוונה להוסיף את הנכס האמור לרשימה, 45 ימים קודם להוספה.
{{ח:תת|(ב)}} ראתה רשות מקומית כי הנכס האמור לא שימש את שירותי הכבאות, רשאית היא לפנות לשר האוצר בתוך 30 ימים מיום שנמסרה לה ההודעה בבקשה שלא להוסיף את הנכס לרשימת הממונה.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר יכריע בעניין לאחר שנתן לרשות המקומית הזדמנות להשמיע את טענותיה.

{{ח:סעיף|3|הסרת נכס מרשימת הממונה}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה על הנכסים יסיר מרשימת הממונה נכס אשר נכלל בה אם לאחר בדיקה שערך נמצא כי לא מדובר בנכס מקרקעין אשר יש לכלול ברשימת הממונה.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה על הנכסים יודיע לרשות המקומית על הסרת הנכס מרשימת הממונה.

{{ח:חתימות|י״א בניסן התשע״ו (19 באפריל 2016)}}
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (הדרגות והתקן של יחידות הכבאים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (הדרגות והתקן של יחידות הכבאים), תשל״ו–1976}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר ארגון ותקן של יחידות כבאים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1576|תקנות שירותי הכבאות (הדרגות והתקן של יחידות הכבאים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3523.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 47|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3598.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1431|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5464.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 998|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5536.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ב, 748|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301466.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ז, 44|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7721.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 1150|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7967.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 13|הסעיפים 4}}, {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 13|7}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 128|ו־35}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|לחוק שירותי הכבאות, תשי״ט–1959}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|תקנות שירותי הכבאות (הדרגות והתקן של יחידות הכבאים), תשל״ו–1976 הותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הכבאות|חוק שירותי הכבאות, תשי״ט–1959}}; לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 147|סעיף 147(א)(14) ו־(ב)(1) לחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}}, {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3 לתקנות}} יעמדו בתוקפן לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|החוק האמור}}.}}
{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|ההגדרה ”כבאי מתנדב“ לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הכבאות|חוק שירותי הכבאות, תשי״ט–1959}} הוחלפה בהגדרה ”מתנדב“ לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1||תיקון: תשל״ז, ס״ח תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2|כינויי דרגות|תיקון: תשל״ז, תשנ״ב, תשנ״ג, תשע״ז, תשע״ח}}
{{ח:ת}} אלה כינויי הדרגות של כבאים וכבאים מתנדבים לפי הדרגה הגבוהה ביותר ומטה:
{{ח:תת|(1)}} רב טפסר;
{{ח:תת|(1א)}} טפסר;
{{ח:תת|(1ב)}} תת־טפסר;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(3)}} טפסר משנה;
{{ח:תת|(3א)}} סגן טפסר;
{{ח:תת|(3ב)}} רב רשף;
{{ח:תת|(4)}} רשף;
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(6)}} להב;
{{ח:תת|(7)}} להב משנה;
{{ח:תת|(8)}} רב־סמל ראשון כבאי;
{{ח:תת|(9)}} רב־סמל כבאי;
{{ח:תת|(10)}} סמל כבאי;
{{ח:תת|(11)}} רב־כבאי;
{{ח:תת|(12)}} כבאי ראשון;
{{ח:תת|(13)}} כבאי.

{{ח:סעיף|3|סימני דרגות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} השר יקבע צורת סימני הדרגות, אופן ההענקה והענידה.

{{ח:סעיף|4||תיקון: ס״ח תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: ס״ח תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|6||תיקון: ס״ח תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: ס״ח תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: ס״ח תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|9||תיקון: ס״ח תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|10||תיקון: ס״ח תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|י״ד בניסן תשל״ו (14 באפריל 1976)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (סוגי פעולות או אירועים שניתן להקצות להם כבאים וציוד בתשלום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (סוגי פעולות או אירועים שניתן להקצות להם כבאים וציוד בתשלום), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 1134|תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (סוגי פעולות או אירועים שניתן להקצות להם כבאים וציוד בתשלום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7656.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 36|סעיף 36(ב)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|לחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סוגי פעולות או אירועים}}
{{ח:ת}} סוגי הפעולות או האירועים שניתן להקצות להם כבאים וציוד בתשלום בכפוף לתנאים שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|בחוק}} הם אלה:
{{ח:תת|(1)}} אירוע תרבות;
{{ח:תת|(2)}} אירוע בידור;
{{ח:תת|(3)}} אירוע שבו מתקיימת פעילות ספורט, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הספורט|בחוק הספורט, התשמ״ח–1988}};
{{ח:תת|(4)}} יריד, קרקס או פסטיבל;
{{ח:תת|(5)}} טקס, עצרת, אסיפה, תהלוכה, משמרת מחאה או הפגנה;
{{ח:תת|(6)}} ליווי מטען בדרך, לרבות חומרים מסוכנים;
{{ח:תת|(7)}} התקהלות של 50 אנשים ומעלה;
{{ח:תת|(8)}} אירוע שבו נדרשת הקצאת כבאים וציוד בתשלום כמענה להעדר זמני של סידורי כבאות דרושים בנכס, לרבות אמצעי בטיחות אש, בהחלטה בכתב עם נימוקים חריגים ובאישור מפקד מחוז או סגנו;
{{ח:תת|(9)}} אירוע או פעולה שאינם נמנים בפסקאות (1) עד (8) אשר הנציב, באישור השר, סבר כי בשל חשש להתרחשות אירוע כבאות והצלה יש לשקול להקצות להם כבאים וציוד בתשלום.

{{ח:חתימות|כ״ד באדר ב׳ התשע״ו (3 באפריל 2016)}}
* '''גלעד ארדן'''
השר לביטחון הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (סמל הרשות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (סמל הרשות), התשע״ט–2019}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ט, 1766|תקנות הרשות הארצית לכבאות והצלה (סמל הרשות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8143.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 3|סעיפים 3(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 128|ו־128}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|לחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת הסמל}}
{{ח:ת}} סמל הרשות הארצית לכבאות והצלה יהיה כמתואר {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת}} [[Image:FireDepIsrael.svg|250px|link=]]

{{ח:חתימות|כ״ד בטבת התשע״ט (1 בינואר 2019)}}
* '''גלעד ארדן'''
השר לביטחון הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית (כשירות עובד שהוסמך לבקש מידע מרשות ציבורית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית (כשירות עובד שהוסמך לבקש מידע מרשות ציבורית), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 585|תקנות הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית (כשירות עובד שהוסמך לבקש מידע מרשות ציבורית)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית#סעיף 12|סעיפים 12}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית#סעיף 20|ו־20}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית|לחוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית, התשע״ו–2016}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבקש מידע“ – עובד הרשות שהשר הסמיכו לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית#סעיף 12|סעיף 12 לחוק}} לדרוש מידע או מסמך הדרושים לרשות לשם ביצוע תפקידיה.

{{ח:סעיף|2|תנאי כשירות נוספים והכשרה}}
{{ח:ת}} ההכשרה ותנאי הכשירות הנוספים שבהם נדרש לעמוד מבקש המידע הם:
{{ח:תת|(1)}} הוא בעל תואר אקדמי;
{{ח:תת|(2)}} הוא בעל ניסיון של שנתיים לפחות בעיסוק בפועל בתחום התכנון והבנייה או ההתחדשות העירונית;
{{ח:תת|(3)}} הוא עבר הדרכה בנושא {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}, ובנושא אבטחת מידע, לרבות לפי {{ח:חיצוני|תקנות הגנת הפרטיות (אבטחת מידע)|תקנות הגנת הפרטיות (אבטחת מידע), התשע״ז–2017}}, בידי בעלי תפקידים ברשות מרשויות המדינה הבקיאים בנושאים אלה.

{{ח:חתימות|א׳ בשבט התש״ף (27 בינואר 2020)}}
* '''יפעת שאשא–ביטון'''
שרת הבינוי והשיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (השתתפות במכרז לזיכיון לשידורי רדיו בערבית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (השתתפות במכרז לזיכיון לשידורי רדיו בערבית), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 788|תקנות הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (השתתפות במכרז לזיכיון לשידורי רדיו בערבית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6172.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו#סעיף 36|סעיף 36(ו)}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו|לחוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, התש״ן–1990}} (להלן – החוק), בהסכמת מועצת הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השתתפות במכרז לזיכיון לשידורי רדיו בערבית}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו#סעיף 41|בסעיף 41(ג)(1) לחוק}}, תאגיד שבעל ענין בו הוא גם בעל ענין בבעל זיכיון לשידורי טלוויזיה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו|החוק}}, רשאי להשתתף במכרז לזיכיון לשידורי רדיו בערבית, ובלבד שאותו בעל ענין אינו מחזיק ביותר מעשרים וארבעה אחוזים מסוג מסוים של אמצעי שליטה ואינו בעל שליטה בבעל זיכיון לשידורי טלוויזיה, ואינו מחזיק, במישרין או בעקיפין, ביותר מארבעים אחוזים מסוג מסוים של אמצעי שליטה בתאגיד האמור.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום פרסומן.

{{ח:חתימות|ט״ו בסיון התשס״ב (26 במאי 2002)}}
* '''ראובן ריבלין'''
שר התקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשות לפיקוח חקלאי (הבטחת מימון הפיקוח לענין עבירות על חיקוקי החקלאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשות לפיקוח חקלאי (הבטחת מימון הפיקוח לענין עבירות על חיקוקי החקלאות), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 725|תקנות הרשות לפיקוח חקלאי (הבטחת מימון הפיקוח לענין עבירות על חיקוקי החקלאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5340.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות לפיקוח חקלאי#סעיף 6|סעיפים 6(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות לפיקוח חקלאי#סעיף 26|ו־26(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות לפיקוח חקלאי|לחוק הרשות לפיקוח חקלאי, התשמ״ח–1988}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם מועצת הרשות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיקוח חקלאי“ – פיקוח של הרשות לפיקוח חקלאי לענין עבירות על חיקוקי החקלאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיקוקי החקלאות“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הרשות לפיקוח חקלאי|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר שעת עבודה“ – עלות שעה של פעילות ניידת פיקוח ובה שני פקחים, כולל פתיחת תיק וחקירה.

{{ח:סעיף|2|דמי פיקוח}}
{{ח:תת|(א)}} בעד פיקוח חקלאי ישולמו לרשות דמי פיקוח בשיעור של 48 שקלים חדשים לשעת עבודה (להלן – דמי הפיקוח).
{{ח:תת|(ב)}} סכום דמי הפיקוח ישתנה ב־1 בינואר, ב־1 באפריל, ב־1 ביולי וב־1 באוקטובר של כל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם, ולענין יום העדכון הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה – המדד שפורסם בחודש דצמבר 1990.

{{ח:סעיף|3|התחייבות}}
{{ח:ת}} מי שסמכות הפיקוח לענין עבירה על חיקוקי החקלאות היתה נתונה לו לפני קביעתה כעבירה שלענינה יופעל הפיקוח החקלאי ימציא לרשות, לפני התחלת הפעלתו של הפיקוח החקלאי, התחייבות בכתב לכיסוי דמי הפיקוח.

{{ח:חתימות|י׳ באדר התשנ״א (24 בפברואר 1991)}}
* '''רפאל איתן'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשות לשיקום האסיר (דרכי תיאום בין רשויות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשות לשיקום האסיר (דרכי תיאום בין רשויות), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״א, 1001|תקנות הרשות לשיקום האסיר (דרכי תיאום בין רשויות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6120.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות לשיקום האסיר#סעיף 29|סעיף 29}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות לשיקום האסיר|לחוק הרשות לשיקום האסיר, התשמ״ג–1983}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים ועם המועצה ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המחלקה לשירותים חברתיים“ – לשכת הסעד של רשות מקומית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|בחוק שירותי הסעד, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הרשות לשיקום האסיר|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת שחרורים“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שחרור על-תנאי ממאסר#סעיף 1|בסעיף 50 לחוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת שיקום“ – ועדה כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הרשות לשיקום האסיר (ועדה להכנת תכניות שיקום)#סעיף 1|בתקנה 1 לתקנות הרשות לשיקום האסיר (ועדה להכנת תכניות שיקום), התשמ״ז–1987}} (להלן – תקנות תכניות שיקום);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית שיקום“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הרשות לשיקום האסיר (ועדה להכנת תכניות שיקום)#סעיף 11|בתקנה 11 לתקנות תכניות שיקום}}.

{{ח:סעיף|2|בקשה לטיפול במשפחה}}
{{ח:ת}} הוגשה לרשות בקשה לטיפול במשפחתו של אסיר תעביר הרשות את הבקשה למחלקה לשירותים חברתיים שבתחומה מתגוררת המשפחה לטיפולה.

{{ח:סעיף|3|הפעלת תכנית שיקום}}
{{ח:תת|(א)}} תכנית שיקום שהועברה לועדת השחרורים לפי {{ח:חיצוני|תקנות הרשות לשיקום האסיר (ועדה להכנת תכניות שיקום)#סעיף 12|תקנה 12 לתקנות תכניות השיקום}} ושאישרה ועדת השחרורים, תובא בידי הרשות לידיעת הגופים הנוגעים בתכנית השיקום, אשר יפעלו על פיה.
{{ח:תת|(ב)}} נתגלה קושי בביצוע תכנית השיקום, לאחר שחרורו של האסיר מבית הסוהר, תחזיר הרשות את התכנית לדיון חוזר בועדת השחרורים.

{{ח:סעיף|4|תיאום בין גופים}}
{{ח:ת}} נקבע בתכנית השיקום כי יתקיים קשר טיפולי בין האסיר לבין גוף שאינו מחלקה לשירותים חברתיים, תתאם הרשות את המשך הטיפול בין אותו גוף לבין המחלקה לשירותים חברתיים.

{{ח:סעיף|5|שיקום תעסוקתי}}
{{ח:ת}} נכלל שיקום תעסוקתי בתכנית השיקום תהיה הרשות אחראית לתאם בין האסיר לבין שירות התעסוקה והאגף להכשרה מקצועית במשרד העבודה והרווחה כדי לסייע בידי האסיר למציאת פתרון תעסוקתי.

{{ח:סעיף|6|שיקום שלא לפי תכנית שיקום}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו בשינויים המחויבים גם לגבי סיוע שמעניקה הרשות לאסיר שלא על פי תכנית שיקום.

{{ח:סעיף|7|דיור}}
{{ח:ת}} הרשות רשאית לפנות לועדה המוסמכת לדון במקרים חריגים במשרד הבינוי והשיכון, לצורך מציאת פתרון דיור לאסיר ובני משפחתו.

{{ח:סעיף|8|מדריך שירותים}}
{{ח:ת}} הרשות תפרסם, אחת לשנתיים, מדריך שירותים מפורט לאסיר המשתחרר, אשר נוסחו יאושר בידי הגופים המיוצגים ברשות ובועדת השיקום, ואשר יובא לידיעת כל הגורמים האמורים להיכלל בו.

{{ח:סעיף|9|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ה בתמוז התשס״א (16 ביולי 2001).}}
* '''שלמה בניזרי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הרשות לשיקום האסיר (פיקוח על יחידים וגופים מתנדבים העוסקים בשיקום אסירים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הרשות לשיקום האסיר (פיקוח על יחידים וגופים מתנדבים העוסקים בשיקום אסירים), התש״ן–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ן, 535|תקנות הרשות לשיקום האסיר (פיקוח על יחידים וגופים מתנדבים העוסקים בשיקום אסירים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5260.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות לשיקום האסיר#סעיף 29|סעיף 29(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות לשיקום האסיר|לחוק הרשות לשיקום האסיר, התשמ״ג–1983}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תעודת מתנדב}}
{{ח:תת|(א)}} הרוצה לעסוק, בהתנדבות, בשיקום אסירים, במסגרת הרשות, יגיש בקשה על כך לרשות (להלן – המבקש), לשם קבלת תעודת מתנדב לתקופה שהיא תקבע.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות רשאית לתת לפונה תעודה וכן רשאית היא לחדשה מדי פעם.

{{ח:סעיף|2|מסירת פרטים וראיון}}
{{ח:ת}} הפונה ימסור לרשות את הפרטים שתדרוש הרשות ויופיע לראיון אצל מי שתקבע לכך הרשות.

{{ח:סעיף|3|תנאים לתעודה}}
{{ח:ת}} הרשות רשאית לסרב מתן תעודת מתנדב וכן להתנות מתן תעודת מתנדב או חידושה בתנאים, לרבות קבלת הדרכה והשתלמות מקצועית, הכל בהתאם להנחיות הרשות.

{{ח:סעיף|4|ביטול תעודה}}
{{ח:ת}} הרשות רשאית, לפי שיקול דעתה, לבטל תעודת מתנדב, אם נראה לה שראוי לעשות כן בנסיבות הענין.

{{ח:סעיף|5|אישור כניסה לבתי הסוהר}}
{{ח:ת}} על פי פניית הרשות ינפיק שירות בתי הסוהר למתנדב אישור כניסה לבית הסוהר שבו יפעל המתנדב בכפוף לכללי שירות בתי הסוהר.

{{ח:סעיף|6|פיקוח הרשות}}
{{ח:ת}} גוף של מתנדבים שמטרתו שיקום האסיר (להלן – גוף) יהיה בפיקוח הרשות; היה שיקום האסיר חלק ממטרותיו של הגוף, תפקח הרשות על הגוף לגבי אותו חלק מפעילותו הקשור בשיקום האסיר.

{{ח:סעיף|7|העסקת עובדים}}
{{ח:ת}} לא יעסיק גוף עובד במקצועות עבודה סוציאלית, פסיכולוגיה, חינוך, קרימינולוגיה, סוציולוגיה או פסיכיאטריה בשיקום האסיר, אלא אם כן קיבל לכך אישור מאת הרשות; הרשות רשאית לדרוש, כתנאי לאישורה, שעובד כאמור יעבור השתלמות והדרכה מקצועית בתחום שיקום אסירים, בין לפני מתן האישור ובין לאחריו, הכל לפי הנחיות הרשות.

{{ח:סעיף|8|ביטול אישור כאמור}}
{{ח:ת}} הרשות רשאית לבטל אישור שנתנה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 7|לתקנה 7}}, אם נראה לה כי מן הראוי לעשות כן בנסיבות הענין.

{{ח:סעיף|9|פיקוח ודיווח}}
{{ח:תת|(א)}} גוף יעביר לרשות אחת לשנה הצעת תקציב, מאזן וחשבון על פעולותיו וכן את שמותיהם, מספרי זהותם ומענם של בעלי זכות החתימה המוסמכים לחייב אותו.
{{ח:תת|(ב)}} גוף כאמור יעמיד לעיון הרשות, עם דרישתה, את כל המסמכים וספרי החשבונות שלו.
{{ח:תת|(ג)}} גוף ימסור לעובד הרשות שהסמיכו לכך מנהל הרשות (להלן – מפקח), את כל הפרטים והמסמכים שידרוש המפקח, לשם פיקוח על קיומן של הוראות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|10|פעולות מיוחדות}}
{{ח:ת}} לפני תכנון וביצוע פעולה שנועדה לטיפול בקבוצת אסירים העולה על חמישה, יודיע על כך הגוף לרשות, והתכנון והביצוע של הפעולה ייעשה תוך תיאום עם הרשות וקבלת ייעוץ והדרכה ממנה.

{{ח:סעיף|11|הלוואות}}
{{ח:ת}} גוף המפעיל קרן להלוואות או למענקים לאסיר משוחרר או למשפחתו ינהל את הקרן, בין השאר, לפי הנחיות שקבעה הרשות.

{{ח:חתימות|י׳ באדר התש״ן (7 במרס 1990)}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה ושר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]