תקנות בית המשפט לענייני משפחה (סדרי דין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בית המשפט לענייני משפחה (סדרי דין), התשפ״א–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 1138|תקנות בית משפט לענייני משפחה (סדרי דין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9028.pdf}}, {{ח:תיבה|1346|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9052.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 558|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10443.pdf}}, {{ח:תיבה|1884|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10668.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 3462|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11277.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2550|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12035.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 26|סעיף 26(א)}} {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה|לחוק בית המשפט לענייני משפחה, התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), ולפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיפים 108}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 109|ו־109}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: סדרי דין כלליים בבית המשפט לענייני משפחה}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ב|סימן ב׳: סמכות מקומית}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ג|סימן ג׳: כתבי טענות ומסמכים}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ד|סימן ד׳: ניהול ההליך – הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ה|סימן ה׳: סעדים זמניים והוראות נוספות}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ו|סימן ו׳ – יישוב סכסוך מחוץ לכותלי בית המשפט והפניה ליחידות הסיוע שלצד בית המשפט לענייני משפחה}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ז|סימן ז׳ – הערעור}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: השתתפות ילדים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: אימוץ}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: הגדרות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: הכרזת בר־אימוץ}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: מסירת ילד}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: צו אימוץ}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: אימוץ בין־ארצי}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: החזרת ילדים חטופים לחוץ לארץ}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: היתר נישואין}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: התרת נישואין}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: ברית הזוגיות}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: שינוי שם}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: קביעת גיל}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: אבהות ואימהות}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: סדרי דין כלליים בבית המשפט לענייני משפחה}}
{{ח:קטע3|פרק א סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:סעיף|1|תחולת {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי}} יחולו על הליכים בבית משפט לענייני משפחה בשינויים המחויבים לפי העניין, אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות אלה; בית המשפט רשאי לסטות מהוראות סדר הדין האזרחי ולנהוג בדרך הנראית לו הטובה ביותר לעשיית משפט צדק לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 8|סעיף 8 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|עקרונות יסוד}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט לענייני משפחה אחראי על ניהול ההליך השיפוטי גם לשם צמצום ההתדיינות השיפוטית בין בעלי דין שהם בני משפחה במטרה להגיע לסיום הסכסוך ביניהם וכן ליישובו בדרכי שלום אם ניתן, ותוך התחשבות במכלול ההיבטים הקשורים לסכסוך המשפחתי.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, בהליכים המתנהלים בין בני משפחה, טרם קבלת החלטה בעניינו של ילד, ישקול בית המשפט את טובתו של הילד, ובכלל זה את מכלול זכויותיו, צרכיו והאינטרסים שלו, וכן את רצונו בהתחשב בגילו ובכשריו המתפתחים.

{{ח:סעיף|3|הגדרות ופרשנות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט“ – בית משפט לענייני משפחה שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 2|סעיף 2 לחוק}}, או בית משפט שלום כשהוא דן תובענות לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה|חוק למניעת אלימות במשפחה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם בין־לאומי“ – הסכם המנוי {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ברית הזוגיות לחסרי דת“ – {{ח:חיצוני|חוק ברית הזוגיות לחסרי דת|חוק ברית הזוגיות לחסרי דת, התש״ע–2010}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק גיל הנישואין“ – {{ח:חיצוני|חוק גיל הנישואין|חוק גיל הנישואין, התש״י–1950}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות“ – {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ״ב–1962}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק השמות“ – {{ח:חיצוני|חוק השמות|חוק השמות, התשט״ז–1956}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החוק להסדר התדיינויות“ – {{ח:חיצוני|חוק להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה|החוק להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה, התשע״ה–2014}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק למניעת אלימות במשפחה“ – {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה|חוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ״א–1991}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מרשם אוכלוסין“ – {{ח:חיצוני|חוק מרשם אוכלוסין|חוק מרשם אוכלוסין, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק קביעת גיל“ – {{ח:חיצוני|חוק קביעת גיל|חוק קביעת גיל, התשכ״ד–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד יחידת הסיוע“ לעניין {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}} – עובד סוציאלי מיחידת הסיוע שליד בית המשפט לענייני משפחה, שעבר הכשרה לשמיעת ילדים בבית המשפט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסול דין“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|בחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו ההקמה“ – {{ח:חיצוני|צו בית המשפט לענייני משפחה (הקמת יחידות סיוע, דרכי פעולתן וסדרי עבודתן)|צו בית המשפט לענייני משפחה (הקמת יחידות סיוע, דרכי פעולתן וסדרי עבודתן), התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קטין“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מרכזית“ – גוף שהוסמך לצורך ביצוע הסכם בין־לאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תביעה למזונות“ – תביעה לפי {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות)|חוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות), התשי״ט–1959}}, לרבות תביעה לפי {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות)#סעיף 2|סעיפים 2(א)}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות)#סעיף 3|או 3(א) שבו}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תובענה“ – לרבות בקשה המוגשת לבית משפט כהליך עיקרי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תצהיר“ – לרבות תצהיר שאישר נציג רשות מרכזית לצורך ביצוע הסכם בין־לאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות אכיפת פסקי חוץ“ – {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי (אכיפת פסקי חוץ)|תקנות סדר הדין האזרחי (אכיפת פסקי חוץ), התשמ״ד–1984}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הירושה“ – {{ח:חיצוני|תקנות הירושה|תקנות הירושה, התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות סדר הדין האזרחי“ – {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, התשע״ט–2018}}.

{{ח:סעיף|4|תחולת הוראות על תובענות בענייני משפחה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק א|פרק זה}} יחול על תובענות הנדונות בבית המשפט אם אינן סותרות את {{ח:פנימי|פרק ב|פרקים ב׳ עד י׳}} או חיקוק אחר.
{{ח:תת|(ב)}} תובענה בעניין קטין שהוגשה לבית משפט לנוער לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)|חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש״ך–1960}} (להלן בתקנה זו – חוק הנוער), והועברה לבית משפט לענייני משפחה לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 6|סעיף 6 לחוק}}, יחולו לגביה סדרי הדין שנקבעו לעניין {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)|חוק הנוער}}; ואולם אם בית המשפט ידון בתובענה האמורה יחד עם תובענה נוספת שבסמכותו, רשאי בית המשפט להחיל את סדרי הדין מתוך תקנות אלה באותו הדיון, מטעמים מיוחדים שיירשמו, אם ראה כי הדבר נדרש בשל הדיון המשותף בתובענות.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות אלה יחולו גם על תובענות לאכיפת פסק חוץ בענייני משפחה לפי {{ח:חיצוני|חוק אכיפת פסקי חוץ|חוק אכיפת פסקי חוץ, התשי״ח–1958}}, כל עוד לא נקבעו הוראות אחרות בעניינן {{ח:חיצוני|חוק אכיפת פסקי חוץ|בחוק האמור}} או בתקנות לפיו.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנות אלה, על כתב טענות שהוגש לפי הסכם בין־לאומי יחולו ההוראות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} תחול {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי (אכיפת פסקי חוץ)#סעיף 354|תקנה 354 לתקנות אכיפת פסקי חוץ}}, ואולם המבקש יהיה רשאי לצרף העתק מפסק החוץ שאישרה רשות מרכזית לפי הסכם בין־לאומי ולא תחול {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי (אכיפת פסקי חוץ)#סעיף 354|תקנה 354 לתקנות אכיפת פסקי חוץ}};
{{ח:תתת|(2)}} תחול {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי (אכיפת פסקי חוץ)#סעיף 355|תקנה 355 לתקנות אכיפת פסקי חוץ}}, ואולם המבקש יהיה רשאי להגיש לבית המשפט גם תרגום פסק החוץ לשפה העברית שאישרה רשות מרכזית לפי הסכם בין־לאומי;
{{ח:תתת|(3)}} צירפה הרשות המרכזית בישראל לפי הסכם בין־לאומי, לכתב הטענות כאמור תעודות חוץ שאישרה הרשות המרכזית של המדינה הזרה – ייחשבו התעודות מאומתות ולא יידרש אימות נוסף.

{{ח:סעיף|5|סמכות כללית של בית המשפט}}
{{ח:תת|(א)}} נקבע בתקנות אלה או בסדרי דין אחרים, זמן לעשיית דבר או להימנע מעשיית דבר, יחול האמור כל עוד בית המשפט לא הורה אחרת מטעמים מיוחדים.
{{ח:תת|(ב)}} מועד שהורה עליו בית המשפט לעשיית דבר שבסדרי הדין או שבנוהג, רשאי הוא לפי שיקול דעתו, ובאין הוראה אחרת בתקנות אלה, להאריכו מזמן לזמן או מטעמים מיוחדים שירשמו אף לקצרו.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ב|סימן ב׳: סמכות מקומית}}

{{ח:סעיף|6|מקום שיפוט|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} תובענה ראשונה בענייני משפחה שהצדדים לה הם בני זוג או הורים וילדיהם תוגש לבית המשפט שבתחום שיפוטו מצוי מקום מגוריהם המשותף, ואם אין להם מקום מגורים משותף – מקום מגוריהם המשותף האחרון בישראל, ובלבד שאחד הצדדים עדיין מתגורר באותו מקום מגורים; ואולם אם התובענה בעניינו של קטין, רשאי בית המשפט להורות על העברת הדיון בתובענה ובתיקים נוספים בין אותם צדדים, לבית משפט במקום אחר.
{{ח:תת|(ב)}} תובענה אחרת בענייני משפחה, לרבות תובענה שהצדדים לה הם בני זוג או הורים וילדיהם שלא נקבע לה מקום שיפוט לפי תקנת משנה (א), תוגש לבית המשפט שבתחום שיפוטו מצוי מקום מגורי התובע; תובענה הכוללת כמה תובעים, תוגש לבית משפט שבתחום שיפוטו מצוי מקום מגורי אחד מהם.
{{ח:תת|(ג)}} אם מקום מגורים כאמור בתקנת משנה (א) או (ב) באזור כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|בתוספת לחוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ״ז–1967}}, יראו כבית המשפט שבתחום שיפוטו מצוי מקום המגורים, את בית המשפט שתחום שיפוטו הוא הקרוב לאותו מקום מגורים.
{{ח:תת|(ד)}} תובענה חדשה נוספת בענייני משפחה תוגש לאותו בית משפט לענייני משפחה שדן בתובענה קודמת בין הצדדים, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת כאמור {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 6|בסעיף 6(ד) לחוק}}; החל בית משפט לדון בתובענה חדשה בענייני משפחה בלא שניתנה הוראה בעניין לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 6|סעיף 6(ד) לחוק}}, ונוכח לדעת כי בית משפט אחר דן בתובענה קודמת בעניינם, בין שהסתיים בה הדיון ובין שהיא עדיין תלויה ועומדת, יעביר את התובענה לאותו בית משפט שימשיך לדון בה מהשלב שאליו הגיע בית המשפט שהעבירה, אלא אם כן מצא, מטעמים מיוחדים שיירשמו, כי לשם בירור התובענה עליו לדון בה כאילו לכתחילה הובאה לפניו.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי בית המשפט לדון בתובענה שהגישה אישה השוהה במקלט או אדם שהוצא צו הגנה להגנתו, אם ראה לנכון לעשות כן מטעמים שיירשמו, אף אם מקום המגורים המשותף לא נמצא באזור השיפוט; בתקנת משנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקלט“ – מקלט לנשים מוכות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 7|בסעיף 7(ג)(5) לחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צו הגנה“ – צו לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה|חוק למניעת אלימות במשפחה}}.

{{ח:סעיף|7|מקום שיפוט}}
{{ח:ת}} במקומות אחרים תובענה שאין לה מקום שיפוט מתאים לפי תקנות אלה או לפי חיקוק אחר, תוגש לבית המשפט המוסמך בתל אביב.

{{ח:סעיף|8|העברה לבית}}
{{ח:ת}} משפט נשיא בית משפט שלום או סגן נשיא בית משפט לענייני משפחה, רשאי להורות שתובענה תועבר לבית משפט אחר, אם סבר שבנסיבות העניין מוטב כי הדיון יתקיים בבית משפט אחר, וזאת מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ג|סימן ג׳: כתבי טענות ומסמכים}}

{{ח:סעיף|9|פתיחת תיק}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה תובענה בין בני זוג או הורים וילדיהם וקיימת תובענה קודמת ביניהם, יצוין מועד הגשתה ויקושר התיק לתובענה הקודמת; התובענה תנותב לאותו שופט אלא אם כן הורה נשיא בית משפט השלום או סגן הנשיא לענייני משפחה, אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשו כמה תובענות בין אותם בעלי דין, שאינם בני משפחה הנזכרים בתקנת משנה (א), יקושרו אף הן לתובענות קודמות כאמור בתקנת משנה (א) וינותבו לאותו שופט אלא אם כן הורה נשיא בית משפט השלום או סגן הנשיא לענייני משפחה, אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} בתובענה חדשה נוספת בין בעלי דין האמורים בתקנות משנה (א) או (ב), יציין מביא ההליך את מספרם של התיקים האחרים בבית המשפט שבו נדונות התובענות הקודמות.
{{ח:תת|(ד)}} תובענה שכנגד או הודעת צד ג׳ תוגש בתיק נפרד ויצוין בה מספר התובענה שבשלה מוגשת התובענה או ההודעה, והיא תקושר לתובענה זו.

{{ח:סעיף|10|כתבי טענות – כללי}}
{{ח:ת}} על כתבי טענות המוגשים לבית המשפט, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק ג סימן א|סימן א׳}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק ג סימן ד|וסימן ד׳ בפרק ג׳ לחלק ב׳ לתקנות סדר הדין האזרחי}}, החלות על כתבי טענות המוגשים לבית משפט שלום, בשינויים המחויבים, אלא אם כן נקבע אחרת {{ח:פנימי|פרק א סימן ג|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף|11|כתב תביעה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} תובענה תיפתח במסירת כתב תביעה לבית המשפט; כתב התביעה יכלול הזמנת הנתבע לדין ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 1|טופס 1}} או {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 2|טופס 2 שבתוספת הראשונה}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}} –
{{ח:תתת|(1)}} אם הורה או אפוטרופסו של קטין, הגיש את התובענה בעניין קטין – יירשם בחלקו הראשון של כתב התביעה כי התביעה היא ”בעניין קטין“, תוך ציון פרטי הקטין לרבות תאריך לידה ומספר זהות; שמות הוריו או אפוטרופסיו ובעלי הדין האחרים יירשמו כתובעים או כנתבעים, לפי העניין, תוך ציון מעמדם המשפטי כלפי הקטין;
{{ח:תתת|(2)}} תובענה עצמאית של קטין לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 3|סעיף 3(ד) לחוק בית המשפט לענייני משפחה}}, תהיה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 2א|טופס 2א בתוספת הראשונה}} ויצוין בו גם שמם של ידיד קרוב או אפוטרופוס לדין, אם התובענה הוגשה באמצעותם;
{{ח:תתת|(3)}} אם התביעה היא למזונות בעד כמה תובעים, יפורטו בכתב התביעה צרכיו של כל תובע בנפרד.

{{ח:סעיף|12|הרצאת פרטים}}
{{ח:תת|(א)}} לתובענה בין בני זוג לרבות אישור הסכם ביניהם, יצורף טופס הרצאת פרטים לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 3|טופס 3 שבתוספת הראשונה}}, אלא אם כן התובענה הוגשה יחד עם תובענה אחרת, שלה צורף טופס כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), לכתב תביעה למזונות –
{{ח:תתת|(1)}} תצורף הרצאת פרטים לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 4|טופס 4 שבתוספת הראשונה}}, אם הדבר מתאים לעניין; הגיש הורה תביעה למזונות קטין, יצרף ההורה להרצאת הפרטים פירוט של הכנסותיו בשנים עשר החודשים שקדמו להגשת התביעה, וכן פירוט על השווי הכספי המשוער של נכסיו;
{{ח:תתת|(2)}} בעל דין שלא מסר פרט בהרצאת הפרטים והפרט הוא בתחום ידיעתו האישית, יראוהו כמי שמודה בפרט שמסר בעל הדין שכנגד בעניין הנדון, ולעניין זה לא די בהכחשה סתמית;
{{ח:תתת|(3)}} בעל דין שלא צירף להרצאת הפרטים מסמך שהיה עליו לצרפו, יראוהו כמי שלא מסר פרטים הנוגעים לתוכן המסמך, והוא לא יורשה להביא ראיות לפרטים אלה אלא אם כן בית המשפט התיר לו, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לצרף את המסמך לאחר הגשת כתבי טענותיו;
{{ח:תתת|(4)}} פרטים שאינם בתחום ידיעתו האישית של בעל דין, יצהיר עליהם שהם נכונים לפי מיטב אמונתו, בציון היסוד לאמונתו, ואם אין בידו לעשות כן – יציין את הסיבה לכך;
{{ח:תתת|(5)}} על אף האמור בתקנה זו, רשאי בית המשפט, אם ראה שבעל דין אינו מקיים הוראה מהוראות {{ח:פנימי|פרק א|פרק זה}}, למחוק את כתב הטענות שלו או לצוות עליו לקיים את ההוראה בתוך זמן שיורה.

{{ח:סעיף|13|הגשת כתב הגנה}}
{{ח:תת|(א)}} כתב הגנה יוגש בתוך 30 ימים לאחר המצאת כתב התביעה לידי הנתבע.
{{ח:תת|(ב)}} בתביעה למזונות, לכתב ההגנה תצורף הרצאת פרטים לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 4|טופס 4 שבתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|14|כתבי טענות נוספים}}
{{ח:תת|(א)}} לאחר הגשת כתב הגנה לא יוגש כתב טענות נוסף אלא ברשות בית המשפט ולפי הוראותיו.
{{ח:תת|(ב)}} ניתנה רשות בית משפט להגשת כתב תביעה שכנגד, יחול {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק ג סימן ב|סימן ב׳ בפרק ג׳ לחלק ב׳ בתקנות סדר הדין האזרחי}}, ואולם כתב הגנה שכנגד יוגש בתוך 30 ימים.
{{ח:תת|(ג)}} ניתנה רשות בית משפט להגשת הודעת צד שלישי, יחול {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק ג סימן ג|סימן ג׳ בפרק ג׳ לחלק ב׳ לתקנות סדר הדין האזרחי}}, ואולם צד שלישי יגיש כתב הגנה בתוך 30 ימים מהיום שההודעה הומצאה לו.
{{ח:תת|(ד)}} אישר בית המשפט להגשת כתב טענות נוסף כאמור בתקנה זו, על כתב טענות זה יחולו שאר ההוראות {{ח:פנימי|פרק א|שבפרק זה}} החלות על כתב טענות.

{{ח:סעיף|15|סעדים בשל תביעות שונות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} תובענה בשל כל אחד מהעניינים המפורטים להלן תוגש בתביעה נפרדת, יהיה מספר הסעדים באותו עניין אשר יהיה:
{{ח:תתת|(1)}} תובענה כספית או רכושית, לרבות סעד הצהרתי, פירוק שיתוף בנכס וסעד לפי {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג|חוק יחסי ממון בין בני זוג, התשל״ג–1973}}; התובע יאחד בתובענה זו את כל עילות התביעה והסעדים כלפי אותו נתבע בשל אותה מסכת עובדתית;
{{ח:תתת|(2)}} תובענה למזונות ולמדור;
{{ח:תתת|(3)}} תובענה בעניין קטין לרבות בקשה להסדר שנושאה זמני שהות, חינוך, הבטחת קשר בין קטין להורהו או קרוב משפחה אחר, יציאת קטין מהארץ, וכל תובענה אחרת בין הורים בעניין ילדם הקטין, לפי {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות}};
{{ח:תתת|(4)}} תובענה אחרת לפי {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות}};
{{ח:תתת|(5)}} תובענה לאבהות או אימהות ובקשה לצו מידע גנטי לפי {{ח:חיצוני|חוק מידע גנטי#פרק ה1|פרק ה1 לחוק מידע גנטי, התשס״א–2000}};
{{ח:תתת|(6)}} תובענה להחזרת קטין חטוף;
{{ח:תתת|(7)}} תובענה לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה|חוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ״א–1991}}, ותובענה לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת הטרדה מאיימת|חוק למניעת הטרדה מאיימת, התשס״ב–2001}};
{{ח:תתת|(8)}} תובענה בעניין הכרזה על ילד כבר־אימוץ או למתן צו אימוץ;
{{ח:תתת|(9)}} תובענה בעניין התרת נישואין;
{{ח:תתת|(10)}} תובענה לפי {{ח:חיצוני|חוק ברית הזוגיות לחסרי דת#סעיף 2|סעיפים 2(7)}} {{ח:חיצוני|חוק ברית הזוגיות לחסרי דת#סעיף 11|ו־11 לחוק ברית הזוגיות לחסרי דת}};
{{ח:תתת|(11)}} תובענה לפי {{ח:חיצוני|חוק גיל הנישואין|חוק גיל הנישואין}};
{{ח:תתת|(12)}} תובענה לעניין קביעת גיל;
{{ח:תתת|(13)}} תובענה לשינוי שם, לפי {{ח:חיצוני|חוק השמות|חוק השמות}};
{{ח:תתת|(14)}} תובענה בענייני משפחה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבוררות|חוק הבוררות, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תתת|(15)}} תובענה לפי {{ח:חיצוני|חוק מרשם אוכלוסין#סעיף 19ה|סעיף 19ה(ב) לחוק מרשם אוכלוסין}};
{{ח:תתת|(16)}} תובענה לפי {{ח:חיצוני|חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד הילוד)|חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד הילוד), התשנ״ו–1996}};
{{ח:תתת|(17)}} תובענה לאכיפת פסק חוץ בענייני משפחה;
{{ח:תתת|(18)}} ערעור על החלטת רשם;
{{ח:תתת|(19)}} ערעור על החלטת רשם ההוצאה לפועל;
{{ח:תתת|(20)}} תובענה אחרת בענייני משפחה.
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), תובענות בעניינים המפורטים בפסקה (5) או תובענות בעניינים המפורטים בפסקה (7), ניתן להגיש בתובענה נפרדת או בתובענה יחדיו.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי, לבקשת בעל דין או מיוזמתו, לדון במאוחד בכמה תובענות בעניינים המפורטים בתקנת משנה (א), אם סבר כי יש בכך כדי לייעל את ההליכים.
{{ח:תת|(ג)}} תובענה בענייני ירושה תוגש לפי {{ח:חיצוני|תקנות הירושה#סעיף 12|תקנה 12 לתקנות הירושה}}.

{{ח:סעיף|16|אימות כתב טענות בתצהיר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} לכתבי הטענות שיוגשו יצורף תצהיר של כל אחד מבעלי הדין, שבו יאמת בעל הדין את העובדות שבכתב הטענות הידועות לו מידיעה אישית, אלא אם כן ביקש בעל הדין לפטור אותו מהגשת תצהיר ובית המשפט אישר זאת מטעמים מיוחדים שיירשמו; תצהיר כאמור יוגש לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 5|טופס 5 לתוספת הראשונה}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 178|ותקנה 178(א) לתקנות סדר הדין האזרחי}} לא תחול על תצהיר זה.
{{ח:תת|(ב)}} בתביעה למזונות, יצורף תצהיר גם להרצאת הפרטים.
{{ח:תת|(ג)}} אם בעל דין הוא פסול דין, ייתן אפוטרופוסו את התצהיר לאימות העובדות הידועות לו מידיעה אישית; אם בעל דין הוא אדם שמונה לו אפוטרופוס והוא מסוגל להבין את משמעות התצהיר ותוצאותיו, בעל הדין רשאי לתת את התצהיר בעצמו אף אם מונה לו אפוטרופוס, וכן רשאי אפוטרופסו לתת תצהיר לאימות עובדות הידועות לו כאפוטרופוס מידיעה אישית; בתקנת משנה זו, ”אפוטרופוס“ – לרבות מיופה כוח שמינה אדם בייפוי כוח מתמשך שנכנס לתוקפו לפי {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות}}.
{{ח:תת|(ד)}} אם בעל הדין קטין, ייתן את התצהיר אפוטרופסו או ידידו הקרוב אם הגיש תובענה בשם הקטין, לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 3|סעיף 3(ד) לחוק}}, ובלבד שהעובדות בכתב הטענות ידועות לו מידיעה אישית.
{{ח:תת|(ה)}} תצהיר שהוגש כאמור בתקנת משנה (א) לא יבוא במקום חקירה ראשית אלא אם כן בית המשפט הורה על כך, מטעמים שיירשמו.
{{ח:תת|(ו)}} ראה בית המשפט שנבצר מבעל דין לתת תצהיר או להיחקר על תצהירו, רשאי הוא, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להרשות לאדם אחר לתת תצהיר במקומו, ובלבד שאותו אדם יודע מתוך ידיעתו שלו את הפרטים הנוגעים לתובענה.

{{ח:סעיף|17|גילוי מסמכים מוקדם}}
{{ח:תת|(א)}} לכתב טענות יצרף בעל דין רשימה של כל המסמכים הנוגעים לעניינים השנויים במחלוקת בין הצדדים, בין שהם ברשותו ובין שאינם ברשותו.
{{ח:תת|(ב)}} בעל דין המגיש כתב טענות, יצרף העתק או תצלום של מסמך כאמור בתקנת משנה (א) המצוי ברשותו לכתב הטענות; אם מסמך כאמור אינו מצוי ברשותו, יציין בעל דין כאמור בתצהיר המאמת את כתב הטענות בידי מי, למיטב ידיעתו, הוא מצוי.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק ט|פרק ט׳ לחלק ב׳ לתקנות סדר הדין האזרחי}} לא יחול על תובענות בענייני משפחה; ואולם בית המשפט רשאי להרשות לבעל דין לשלוח שאלון לבעל דין אחר כאמור {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 56|בתקנה 56 לתקנות סדר הדין האזרחי}}; בית המשפט יורה את המועדים לעניין זה ותחול {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 56|התקנה האמורה}}.
{{ח:תת|(ד)}} לא צירף בעל דין מסמך כאמור בתקנות משנה (א) או (ב), רשאי בית המשפט לתת צו לגילוי מסמכים ולפעול לפי {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 60|תקנה 60 לתקנות סדר הדין האזרחי}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|18|בקשות בהליך|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 49|תקנה 49 לתקנות סדר הדין האזרחי}} בעניין רשימת בקשות, תחול על תובענה שהוגשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15(א)(1) או (ג)}}.
{{ח:תת|(ב)}} בקשת ביניים שתוגש במסגרת הליך משפטי, תוגש לבית המשפט בכתב ובה יצוין סוג התובענה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15}} שבמסגרתו הוגשה, ותאומת בתצהיר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנה 16}}.
{{ח:תת|(ב1)}} אם מונה אפוטרופוס לדין לקטין בהליך, שבמסגרתו הוגשה בקשת ביניים, יצורף האפוטרופוס לדין כמשיב לבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} בתום הדיון בכל בקשה, רשאי בית המשפט לפסוק את הוצאות הבקשה ועל מי הן חלות, בלא קשר לתוצאות ההליך העיקרי.

{{ח:סעיף|19|הוראות נוספות|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 33|מתקנה 33 לתקנות סדר הדין האזרחי}}, מסמך המנוי על רשימת המסמכים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} יועבר לעיונו של שופט שיחליט גם בדבר קבלתו.
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על האמור {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 33|בתקנה 33 לתקנות סדר הדין האזרחי}}, מזכירות בית המשפט תקבל מסמך לרישום, ובלבד שמתקיימות בו גם הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|תקנה 12(א) ו־(ב)(1) לתקנות אלה}}.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ד|סימן ד׳: ניהול ההליך – הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|20|דיון מקדמי בתובענה כספית או רכושית}}
{{ח:ת}} דיון מקדמי בין בעלי הדין כאמור {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 34|בתקנות 34 עד 36 לתקנות סדר הדין האזרחי}}, יחול בתובענה שהוגשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15(א)(1) או (ג)}} בכפוף {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 38|לתקנות 38}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 39|ו־39 לתקנות סדר הדין האזרחי}}.

{{ח:סעיף|21|ישיבת מהו״ת אזרחית}}
{{ח:תת|(א)}} על תובענה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15(ג)}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15(א)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה|שהחוק להסדר התדיינויות}} לא חל עליה, יחולו {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 37|תקנות 37 עד 39 לתקנות סדר הדין האזרחי}}, אלא אם כן הורה בית המשפט שבנסיבות העניין לא נדרש לקיים ישיבת מהו״ת; תקנה זו תחול בשינויים המחויבים ובשינוי זה: הממונה כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 37|בתקנה 37(א) לתקנות סדר הדין האזרחי}}, ימנה מגשר מהו״ת מתוך רשימת המגשרים בענייני משפחה כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (רשימת מגשרים)|בתקנות בתי המשפט (רשימת מגשרים), התשע״ח–2017}}, זולת במקרים חריגים שבהם נדרשת מומחיות מיוחדת של המגשר הקיימת רק ברשימת המגשרים שלא בענייני משפחה.
{{ח:תת|(ב)}} תקנה זו לא תחול על הליך שהוגש בהסכמת בעלי הדין, על תובענה לאכיפת הסכם או פסק דין, או על הליכי ביצוע לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 7|סעיף 7 לחוק}}.

{{ח:סעיף|22|קדם משפט|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 61|בתקנה 61 לתקנות סדר הדין האזרחי}}, רשאי בית המשפט להורות כי בהליך שלפניו לא תתקיים ישיבת קדם משפט; הורה בית המשפט כאמור, יורה על סדרים לניהול ההליך לרבות לעניין הגשת רשימת עדים ואופן דיון בבקשות בהליך.
{{ח:תת|(ב)}} האמור {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 61|בתקנה 61(ג1) לתקנות סדר הדין האזרחי}} לא יחול על תובענות הנדונות בבית המשפט.

{{ח:סעיף|23|התייצבות בעלי דין|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בדיון בתובענה לרבות בקדם משפט, יתייצבו בעלי הדין זולת אם בית המשפט הורה אחרת; דין אי־התייצבות של בעל דין כדין אי־התייצבות לפי {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 75|תקנה 75 לתקנות סדר הדין האזרחי}}.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בסעיף קטן (א) לא יחול על הליך שמתנהל לפי הסכם בין־לאומי, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|24|שינוי מועד דיון}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 175א|תקנה 175א לתקנות סדר הדין האזרחי}} יחולו בשינויים המחויבים, ובשינוי שלהלן: טעמים כגון קיום משא ומתן לפשרה או הליך גישור יכולים להוות, בכפוף לשיקול דעת בית המשפט, עילה מספקת לשינוי מועד דיון; הוראה זו לא תחול אם מצא בית המשפט שנעשה שימוש לרעה בעילה זו על ידי מי מבעלי הדין.

{{ח:סעיף|25|חוות דעת של מומחה בענייני משפחה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי, אף שלא בהסכמת בעלי הדין, למנות מומחה מטעמו, שיגיש לו חוות דעת בכתב בכל עניין הנוגע לענייני המשפחה; המומחה ייבחר מתוך רשימת המומחים, כמשמעותה {{ח:חיצוני|צו בית המשפט לענייני משפחה (הקמת יחידות סיוע, דרכי פעולתן וסדרי עבודתן)#סעיף 4|בסעיף 4 לצו ההקמה}}; בבחירת המומחה ייוועץ בית המשפט עם בעלי הדין; לא הגיעו בעלי הדין לידי הסכמה בדבר מינוי מומחה מסוים, יבחר בית המשפט את המומחה; מיד עם קבלת המינוי, יצהיר המומחה על זיקות אישיות העשויות להיות לו בנוגע להליך, לבעלי הדין או לבית המשפט; ההצהרה תהיה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 6|טופס 6 שבתוספת הראשונה}} ותומצא לבית המשפט ולבעלי הדין.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) בית המשפט רשאי למנות מומחה שלא מתוך רשימת המומחים, אם ראה כי המקצוע הנדרש של המומחה לא קיים ברשימת המומחים.
{{ח:תת|(ג)}} הורה בית המשפט על מינוי מומחה מטעמו, רשאי בעל דין להביא לפניו סוגי מסמכים הנוגעים לעניין לפי הוראות בית המשפט, בתוך ארבעה עשר ימים מיום מינויו.
{{ח:תת|(ד)}} המומחה יגיש לבית המשפט, בתוך ארבעים וחמישה ימים מיום מינויו, את חוות דעתו, לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#תוספת 1|הטופס שבתוספת הראשונה לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, ובו יציין את פרטיו של המומחה שעמו הוא התייעץ, כאמור {{ח:חיצוני|צו בית המשפט לענייני משפחה (הקמת יחידות סיוע, דרכי פעולתן וסדרי עבודתן)#סעיף 4|בסעיף 4(ה) לצו ההקמה}}.
{{ח:תת|(ה)}} בעל דין רשאי להגיש למומחה שאלות הבהרה, בכתב, על חוות דעתו בתוך ארבעה עשר ימים מיום שקיבל את חוות הדעת, והמומחה ישיב על השאלות, בכתב, בתוך ארבעה עשר ימים מיום שקיבל את השאלות.
{{ח:תת|(ו)}} מומחה שמינה בית המשפט לא יוזמן להיחקר על חוות דעתו אלא ברשות בית המשפט, לאחר שהוגשה בקשה מנומקת לחקור אותו בתוך ארבעה עשר ימים מיום קבלת התשובות לשאלות ההבהרה, למעט אם הורה בית המשפט כי בעל הדין יהיה רשאי לחקור את המומחה גם אם לא הגיש שאלות הבהרה.
{{ח:תת|(ז)}} בית המשפט יורה מי מבעלי הדין יישא בתשלום שכרו של המומחה שנבחר כאמור בתקנת משנה (א), ורשאי הוא להורות כי אחדים מבעלי הדין או כולם יישאו בתשלום שכרו; ואולם בתביעה נזיקית שהוגש בה כראיה פסק דין חלוט במשפט פלילי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 42א|סעיף 42א לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, בשל ביצוע עבירת מין או עבירת אלימות כלפי בן משפחה, יטיל בית המשפט את תשלום שכרו והוצאותיו של המומחה שמינה בית המשפט על הנתבע שהורשע, זולת אם שוכנע מטעמים מיוחדים כי קיימת הצדקה להטלתם על בעלי הדין או על מי מהם, ויורה מה תהיה ההשתתפות של כל אחד מהם בהוצאות כאמור.
{{ח:תת|(ח)}} בעל דין לא יגיש חוות דעת של מומחה מטעמו אלא לאחר שבית המשפט בחן אם לתת החלטה לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 8|סעיף 8(ג) לחוק}}.
{{ח:תת|(ט)}} תקנה זו תחול גם על בית משפט הדן בערעור או בבקשת רשות לערער.

{{ח:סעיף|26|שכר טרחה של מומחה}}
{{ח:תת|(א)}} שכרו לשעה של מומחה שמינה בית המשפט יהיה השכר המצוין ברשימת המומחים לצד שמו.
{{ח:תת|(ב)}} השכר שיפסוק בית המשפט למומחה לא יעלה על שכרו לשעה, כאמור בתקנת משנה (א) כפול במספר השעות המרבי שנקבע {{ח:חיצוני|צו בית המשפט לענייני משפחה (הקמת יחידות סיוע, דרכי פעולתן וסדרי עבודתן)|בצו ההקמה}}, ולעניין פסיכיאטר ורופא אחר – השכר הכולל בעד חוות דעת המצוין ברשימת המומחים לצד שמו.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט רשאי, בנסיבות מיוחדות ולפי בקשה בכתב ומראש של המומחה, להורות על שכר העולה על האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב), ובלבד שלא יעלה על 150% של השכר האמור בתקנת משנה (ב), אלא בהסכמת הצדדים.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט יחליט על שכר בעד חוות דעת מיוחדת של מומחה, שאינה מצוינת {{ח:חיצוני|צו בית המשפט לענייני משפחה (הקמת יחידות סיוע, דרכי פעולתן וסדרי עבודתן)|בצו ההקמה}}.
{{ח:תת|(ה)}} על מינוי מומחה לפי תקנות אלה, יחולו הוראות בדבר הפקדת הערובה להבטחת תשלום כאמור {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 92|בתקנה 92(ב) לתקנות סדר הדין האזרחי}}.

{{ח:סעיף|27|הזמנת עד מטעם בית המשפט}}
{{ח:תת|(א)}} נוסף על הוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק יג|פרק י״ג לחלק ב׳ בתקנות סדר הדין האזרחי}}, בית המשפט רשאי להזמין עד מטעמו אם הוא סבור שעדותו דרושה לצורך בירור המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי לחייב את בעלי הדין או מי מהם לשאת בתשלום הוצאותיו של עד שהוזמן כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|28|קבלת עדות}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי לקבל כראיה כל עדות שהובאה לפניו, אף אם אינה קבילה בבית משפט אחר.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט יקבע את ממצאיו לפי הראיות המסתברות יותר.
{{ח:תת|(ג)}} תקנה זו לא תחול על תובענה לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה|חוק הירושה, התשכ״ה–1965}}, שעילתה אינה סכסוך בתוך המשפחה.

{{ח:סעיף|29|קבלת מידע ממרשם האוכלוסין|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, מצא בית המשפט כי הדבר נדרש לצורך טיפול בבקשה, הוא רשאי מיוזמתו, או לבקשת צד, לתת צו המסמיך את המבקש לקבל מידע על כניסות ויציאות של בעל דין לתקופות שיורה ורשאי הוא להסמיך צד כאמור לצורך קבלת מידע על דבר הימצאותו של אדם בישראל במועד מסוים; בית המשפט יורה על קבלת מידע באמצעות {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 7|טופס 7 שבתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לפגוע באמור {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין#סעיף 29|בסעיפים 29}} {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין#סעיף 30|ו־30 לחוק מרשם האוכלוסין}} {{ח:חיצוני|תקנות מרשם האוכלוסין (קבלת פרטי רישום של נרשם)|ובתקנות מרשם האוכלוסין (קבלת פרטי רישום של נרשם), התשל״ה–1975}}, מצא בית המשפט כי הדבר נדרש לצורך טיפול בבקשה, הוא רשאי מיוזמתו, או לבקשת צד, לתת צו המסמיך את המבקש לקבל מפקיד הרישום ידיעה בנוגע לרישום נוכחי במרשם האוכלוסין לגבי מי מהצדדים, וכן תעודת לידה, תעודת פטירה, או תמצית מן המרשם לגבי מי מהצדדים או לגבי מי שהתביעה בעניינו.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ה|סימן ה׳: סעדים זמניים והוראות נוספות}}

{{ח:סעיף|30|תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק טו|פרק ט״ו לחלק ב׳ לתקנות סדר הדין האזרחי}} יחול על תובענות בענייני משפחה אם אינן סותרות {{ח:פנימי|פרק א סימן ה|סימן זה}}, בשינויים המחויבים ובשינויים שלהלן.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות אלה יחולו גם על הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה|חוק להסדר התדיינויות}}, כל עוד לא נקבעו הוראות אחרות בעניינם {{ח:חיצוני|חוק להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה|בחוק האמור}} או בתקנות לפיו.

{{ח:סעיף|31|מטרת הסעד הזמני}}
{{ח:ת}} מטרת הסעד הזמני יהיה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 94|בתקנה 94 לתקנות סדר הדין האזרחי}}; ואולם מטרתו של סעד זמני לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15(א)(2)}} שעניינו מזונות זמניים לקטין, או סעד זמני לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15(3)}} שעניינו זמני שהות זמניים, או סעד זמני אחר בעניין קטין לפי {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות}} היא להבטיח את טובתו של הקטין, את צרכיו ואת מימוש האחריות ההורית בתקופה הזמנית; סעד זמני שעניינו מזונות זמניים לאדם בגיר – מטרתו להבטיח את צרכיו של אותו אדם, לפי הדין החל בעניין.

{{ח:סעיף|32|התחייבות עצמית וערובה}}
{{ח:תת|(א)}} על סעדים זמניים תחול {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 96|תקנה 96 לתקנות סדר הדין האזרחי}}.
{{ח:תת|(ב)}} בית משפט הדן בבקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15(א)(2)}} שעניינו מזונות זמניים לקטין, או סעד זמני לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15(3)}} שעניינו זמני שהות זמניים, או סעד זמני אחר בעניין קטין לפי {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות}}, רשאי להורות על הגשת התחייבות עצמית או הפקדת ערובה, אם סבר שהדבר צודק וראוי בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ג)}} המבקש בקשה לצו עיכוב יציאה מהארץ במעמד צד אחד בתביעה למזונות או בקשה לצו עיכוב יציאה מהארץ נגד קטין לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|תקנה 35(ב)}}, פטור מהפקדת ערובה, זולת אם בית המשפט הורה אחרת מטעמים שיירשמו.

{{ח:סעיף|33|מזונות זמניים}}
{{ח:תת|(א)}} בעל דין שהגיש תביעה למזונות ומבקש שיפסקו לו מזונות זמניים יגיש בקשה לפסיקת מזונות זמניים (להלן בתקנה זו – הבקשה); בבקשה יפרט המבקש את טיעוניו, ויצרף תצהיר שבו יאמת את העובדות שביסוד הבקשה וכן האסמכתאות לבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה למזונות זמניים תוגש כבקשה לסעד ביניים, תצורף לתובענה שלגביה הוגשה, ותחול עליה {{ח:פנימי|סעיף 18|תקנה 18(ב) ו־(ג)}}.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט שהבקשה מצריכה תשובה, המשיב רשאי להשיב לה בתוך ארבעה עשר ימים מיום שהומצאה לו, או בתוך מועד אחר שהורה עליו בית המשפט; בתשובתו יפרט המשיב את טיעוניו כולל אסמכתאות, ויצרף לה תצהיר לאימות העובדות שביסוד התשובה.
{{ח:תת|(ד)}} הורה בית המשפט כי בקשה תידון בעל פה או שיש לחקור את המצהירים על תצהיריהם, יורה על מועד לדיון שיהיה לא יאוחר משלושים ימים מיום קבלת תשובת המשיב לבקשה; בית המשפט רשאי לתת סעד זמני חלקי עד למועד הדיון בבקשה, על יסוד הבקשה והתשובה.
{{ח:תת|(ה)}} החלטת בית המשפט בבקשה תינתן מוקדם ככל האפשר.

{{ח:סעיף|34|צו עיקול בתביעת מזונות}}
{{ח:תת|(א)}} צו עיקול בתביעת מזונות לא יעלה על סכום מזונות הנתבע לתקופה של שנתיים, זולת אם הורה בית המשפט אחרת, מטעמים מיוחדים שיירשמו; בית המשפט רשאי להאריך צו זה מזמן לזמן, אם ראה שהנסיבות מצדיקות לעשות כן.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן צו עיקול בתביעת מזונות וזכה התובע בתביעתו, יפקע הצו בתום חמש שנים מיום מתן פסק הדין, זולת אם הורה בית המשפט אחרת מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|35|הוראות שונות בדבר צו עיכוב יציאה מהארץ}}
{{ח:תת|(א)}} בתביעת מזונות, רשאי בית המשפט לתת צו עיכוב יציאה מן הארץ אם השתכנע כי קיים חשש סביר שהיעדרו של המשיב מן הארץ עלול להכביד על ביצוע פסק הדין.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה בקשה לצו עיכוב יציאה מן הארץ לקטין, רשאי בית המשפט לתת צו כאמור, אם שוכנע שקיים חשש סביר שהיעדרו של הקטין מן הארץ עלול לפגוע בשלומו של הקטין ובטובתו, לרבות בזכותו לשמירת קשר עם הורהו, או עלול להכביד או לסכל ביצוע החלטה שיפוטית.
{{ח:תת|(ג)}} עם מתן צו עיכוב יציאה מן הארץ נגד קטין, יורה בית המשפט על תוקפו; לא הורה בית המשפט על תוקף כאמור, יעמוד הצו בתוקפו עד מלאת לקטין שמונה עשרה שנים.

{{ח:סעיף|36|כונס נכסים}}
{{ח:תת|(א)}} כונס הנכסים ירשום הערת אזהרה בדבר מינויו על כל נכס שלגביו מתנהל פנקס לפי דין.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט יפסוק את שכרו של כונס נכסים; השכר שיפסוק לא יעלה על 4 אחוזים מתקבולי מימוש בדרך של מכירה, ולגבי ניהול נכס אחר, שאינו כרוך במכירה, לא יעלה על 2 אחוזים מתקבולי הכנסה.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ו|סימן ו׳ – יישוב סכסוך מחוץ לכותלי בית המשפט והפניה ליחידות הסיוע שלצד בית המשפט לענייני משפחה}}

{{ח:סעיף|37|הפניה ליחידת סיוע}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי להפנות את בעלי הדין ליחידת הסיוע, כדי שתיתן להם, בעצמה או באמצעות אחרים, שירותי אבחון, ייעוץ, גישור, או טיפול בענייני משפחה (להלן {{ח:פנימי|פרק א סימן ו|בסימן זה}} – ייעוץ).
{{ח:תת|(ב)}} הפנה בית המשפט את בעלי הדין ליחידת הסיוע, יעכב את ההליכים לתקופה של שלושים ימים.

{{ח:סעיף|38|חיסיון ביחידת סיוע}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט יסביר לבעלי הדין כי יחולו על הדברים שיימסרו על ידם ליחידת הסיוע כללי החיסיון הקבועים {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 5א|בסעיף 5א לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} הפנה בית המשפט ליחידת הסיוע לשם מתן חוות דעת על בעלי הדין או מי מהם, יסביר להם כי לא יחול חיסיון כלפי בית המשפט על דברים שיימסרו ליחידת הסיוע, לצורך מתן חוות הדעת.

{{ח:סעיף|39|בקשה ליישוב סכסוך בעניין קביעת דרכי קשר בין הורי הורה לבין קטין}}
{{ח:תת|(א)}} בעניין קביעת דרכי קשר בין הורה הורהו של קטין לבין הקטין, לפי {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות#סעיף 28א|סעיפים 28א}} {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות#סעיף 28ב|ו־28ב לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות}}, תוגש בקשה ליישוב סכסוך לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 8|טופס 8 בתוספת הראשונה}} ובית המשפט יפנה את הצדדים ליחידת הסיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|תקנה 37}}.
{{ח:תת|(ב)}} הודיעה יחידת הסיוע שאליה הופנתה בקשה לפי תקנת משנה (א), לבית המשפט כי הצדדים לא הגיעו ליישוב הסכסוך בהסכמה, רשאי מגיש הבקשה להגיש תובענה בעניין.
{{ח:תת|(ג)}} הורה הורהו של קטין שהגיש בקשה כאמור בתקנת משנה (א), רשאי להגיש תובענה בעניין קביעת דרכי קשר בינו לבין הקטין בלא שהגיש תחילה בקשה ליישוב סכסוך אם בשנה שקדמה להגשת התובענה, הוגשה כבר בקשה ליישוב סכסוך כאמור בין אותם צדדים.

{{ח:סעיף|40|העברת עניין לייעוץ או לגישור}}
{{ח:ת}} הסכימו בעלי הדין, לפי הצעת יחידת הסיוע, לפנות לייעוץ או לגישור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 79ג|בסעיף 79ג לחוק בתי המשפט}}, תודיע על כך יחידת הסיוע לבית המשפט, והוא יורה על עיכוב ההליכים שלפניו לתקופה שיורה.

{{ח:סעיף|41|הפסקת הייעוץ או הגישור}}
{{ח:ת}} הפסיק בעל דין את הייעוץ או הגישור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 37|בתקנה 37}}, ונמסרה על כך הודעה בכתב לבית המשפט, יורה בית המשפט על חידוש ההליכים לפניו.

{{ח:סעיף|42|הסדר סכסוך}}
{{ח:ת}} הגיעו בעלי הדין להסכם בדבר הסדר הסכסוך, רשאי בית המשפט לאשר את ההסכם ולתת לו תוקף של פסק דין, בכפוף להוראות הדין.

{{ח:סעיף|43|אישור הסכם בענייני משפחה}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה תובענה לאישור הסכם או לשינוי הסכם בענייני משפחה לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה#סעיף 3|סעיף 3(ג) לחוק}}, יסביר בית המשפט לבעלי הדין, לפני אישור ההסכם, את משמעות הוראות ההסכם, ויברר שהם מבינים את הוראותיו ואת תוצאותיו וערכו אותו בהסכמה חופשית; אם ההסכם בעניינו של קטין יאשרו בית המשפט לאחר שנוכח כי ההסכם הוא לטובת הקטין.
{{ח:תת|(ב)}} ראה בית המשפט כי נבצר מבעל דין להתייצב לפניו, רשאי הוא לערוך את הבירור האמור בתקנת משנה (א) באמצעות בא כוחו או בדרך אחרת, מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ז|סימן ז׳ – הערעור}}

{{ח:סעיף|44|תחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק יז|פרק י״ז לחלק ב׳ לתקנות סדר הדין האזרחי}} יחול על כתב ערעור בענייני משפחה אם הוראותיו אינן סותרות {{ח:פנימי|פרק א סימן ז|סימן זה}}, בשינויים המחויבים ובשינויים שלהלן.

{{ח:סעיף|45|מועדים|תיקון: תשפ״א, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} המועד להגשת ערעור על פסק דין שניתן בבית המשפט לענייני משפחה הוא ארבעים וחמישה ימים מיום שהומצא פסק הדין.
{{ח:תת|(ב)}} המועד להגשת בקשת רשות לערער על החלטת בית המשפט לענייני משפחה, ועל החלטת בית משפט המחוזי בערעור או בבקשת רשות לערער, על פסק דין או החלטה של בית משפט לענייני משפחה, לפי עניין, הוא שלושים ימים מיום שהומצאו למבקש.
{{ח:תת|(ג)}} המועד להגשת ערעור על החלטת רשם בית המשפט או החלטת רשם ההוצאה לפועל הוא חמישה עשר ימים מהיום שהומצאה ההחלטה.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 137|תקנה 137 לתקנות סדר הדין האזרחי}} לא תחול.

{{ח:סעיף|46|תשובה בכתב לערעור}}
{{ח:תת|(א)}} הורה בית המשפט שלערעור או בית משפט לענייני משפחה לפי העניין, על הגשת תשובה בכתב לערעור כאמור {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 138|בתקנה 138 לתקנות סדר הדין האזרחי}}, תחול {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 140|תקנה 140}} בדבר תשובה בכתב והשלמה לסיכומים בכתב בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תשובה לערעור על פסק דין שהוגש לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|תקנה 45(א)}}, תוגש בתוך ארבעים וחמישה ימים;
{{ח:תתת|(2)}} תשובה לבקשת רשות לערער שהוגשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|תקנה 45(ב)}}, תוגש בתוך שלושים ימים;
{{ח:תתת|(3)}} תשובה לערעור שהוגש לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|תקנה 45(ג)}}, תוגש בתוך חמישה עשר ימים מיום המצאת החלטת בית המשפט.

{{ח:סעיף|47|הבטחת הוצאות המשיב}}
{{ח:תת|(א)}} כל עוד לא נקבע אחרת בכל דין, עם הגשת ערעור יפקיד המערער ערובה להבטחת הוצאות המשיבים בסכום הנקוב {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#תוספת 3|בתוספת השלישית לתקנות סדר הדין האזרחי}} וימציא להם הודעה על כך.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), בית המשפט רשאי להורות על פטור ממתן ערובה או על שינוי סכומה.
{{ח:תת|(ג)}} לא קיים המערער הוראה בדבר הערובה, רשאי בית המשפט להורות על מחיקת הערעור או על דחיית המועד להפקדתה.

{{ח:סעיף|47א|המצאת כתב ערעור|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} העתק של כתב הערעור בצירוף העתק ההחלטה שעליה מערערים יומצאו לכל אחד מן המשיבים ולאפוטרופוס לדין, אם מונה לקטין, זולת אם בית המשפט הורה אחרת.

{{ח:סעיף|48|הדיון בערעור}}
{{ח:ת}} על דיון בערעור תחול {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 138|תקנה 138 לתקנות סדר הדין האזרחי}}, ואולם הורה בית המשפט על קיום דיון בעל פה בערעור, בעת הדיון רשאי בית המשפט לאפשר לצד להשלים את טיעוניו בעל פה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: השתתפות ילדים}}

{{ח:סעיף|49|זכות הילד להישמע}}
{{ח:ת}} בית משפט הדן בתובענה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15(א)(3), (6), (11) ו־(13)}} הנוגעת לילד, ייתן לילד הזדמנות להביע את רגשותיו, את דעותיו ואת רצונותיו בעניין הנדון לפניו (להלן {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} – שמיעת הילד) וייתן להם משקל ראוי בהחלטתו, לפי גילו ולמידת בגרותו של הילד, אלא אם כן החליט בית המשפט, מנימוקים מיוחדים שיירשמו, שהילד לא יישמע, לאחר ששוכנע כי מימוש זכותו של הילד להישמע יגרום לילד פגיעה העולה על הפגיעה שתיגרם לו משלילתה.

{{ח:סעיף|50|החלטה על שמיעת הילד}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט יורה בקדם המשפט על שמיעת הילד ויפנה את הוריו ליחידת הסיוע באמצעות {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 9|טופס 9 שבתוספת הראשונה}}, אלא אם כן החליט כאמור {{ח:פנימי|סעיף 49|בתקנה 49}} כי הילד לא יישמע; לטופס יצורפו דברי הסבר המיועדים לילד ולהוריו על הליך שמיעת הילד ומטרתו.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראת תקנת משנה (א), רשאי בית המשפט להחליט על שמיעת הילד בכל שלב של הדיון.

{{ח:סעיף|51|אופן שמיעת הילד וגילו}}
{{ח:תת|(א)}} הילד ישמיע את דבריו לפני השופט הדן בעניין או לפני עובד יחידת הסיוע לפי תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט ישמע ילד שגילו שש שנים לפחות, וכן ילד שטרם מלאו לו שש שנים אם ראה בית המשפט לנכון לעשות כן, במקרה שבו אחיו הגדולים של הילד הוזמנו להשמיע את דברם או מטעם אחר.
{{ח:תת|(ג)}} ילד יישמע בלא נוכחות הוריו או באי כוחם.
{{ח:תת|(ד)}} ילד יישמע, ככל האפשר, בנפרד מאחיו, ורשאי בית המשפט או עובד יחידת הסיוע, לפי העניין, להחליט על שמיעת כמה אחים יחדיו.

{{ח:סעיף|52|פגישת הילד ביחידת הסיוע}}
{{ח:ת}} בפגישה עם עובד יחידת הסיוע יסביר העובד לילד, באופן המותאם לגילו ולמידת בגרותו, על זכותו להישמע לפני השופט הדן בתיק או לפני עובד יחידת הסיוע לפי בחירתו של הילד, על מטרת השמיעה, אופן התנהלותה ועל כללי החיסיון והגילוי שיחולו על הפגישה ועל השמיעה, לרבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|תקנה 56}}; כמו כן יסביר העובד לילד כי הוא רשאי לוותר על זכותו להישמע או לבחור להעביר את דבריו לשופט בכתב או באופן אחר באמצעות עובד יחידת הסיוע.

{{ח:סעיף|53|שמיעת הילד על ידי שופט|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בחר הילד להשמיע את דבריו לפני שופט, רשאי השופט להחליט לשמוע את הילד בנוכחות עובד יחידת הסיוע וכן רשאי הוא לאפשר נוסף עליו, גם נוכחות של האפוטרופוס לדין; תיערך תרשומת של עיקרי דבריו של הילד בלבד.

{{ח:סעיף|54|שמיעת הילד באמצעות עובד יחידת הסיוע}}
{{ח:ת}} בחר הילד להשמיע את דבריו לפני עובד יחידת הסיוע, יעביר העובד לבית המשפט תרשומת של הדברים שהילד ביקש למסור לבית המשפט, בצירוף התרשמותו המקצועית של העובד לגבי התנהגותו ומצבו של הילד בעת השמעת הדברים.

{{ח:סעיף|55|חיסיון דברי הילד}}
{{ח:ת}} התרשומת של בית המשפט או של עובד יחידת הסיוע וכן דברים שהילד מסר יישמרו בכספת בית המשפט או באופן מאובטח אחר, ויהיו חסויים בפני כל אדם, למעט בית המשפט שלערעור; בית המשפט ששמע את הילד לא יפרט בהחלטתו את דברי הילד, אלא אם כן הסכים הילד לגילוי הדברים, כולם או חלקם, ובית המשפט מצא כי יהיה בגילוי כדי לקדם את טובת הילד.

{{ח:סעיף|56|מתן החלטה בנוגע לילד}}
{{ח:ת}} השופט ימסור את עיקרי ההחלטה הנוגעים לילד ליחידת הסיוע והיא תמסור אותם לילד, באופן המותאם לגילו ולמידת בגרותו, ובכלל זה זימון הילד והוריו ליחידת הסיוע.

{{ח:סעיף|57|בחינת טובת הילד ושמיעתו באישור הסכם}}
{{ח:ת}} במעמד אישור ההסכם, יברר בית המשפט אם נשמע הילד, ואם ראה בית המשפט כי יש צורך בשמיעת הילד, רשאי בית המשפט להפנות את הורי הילד ליחידת הסיוע כדי שתיתן להורים מידע והדרכה לגבי שמיעת הילד והדרכים לממשה, ובכלל זה הזמנת הילד ליחידת הסיוע.

{{ח:סעיף|58|שמיעת הילד בבקשה ליישוב סכסוך או בהפניה ליחידות הסיוע}}
{{ח:ת}} הפנה בית המשפט את בעלי הדין ליחידת הסיוע מיוזמתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|תקנה 37}} או {{ח:חיצוני|תקנות להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה)#סעיף 2|תקנה 2 לתקנות להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה), התשע״ו–2016}}, רשאית יחידת הסיוע בהסכמת שני הוריו של הילד להזמין אותו להישמע לפניה; על דברי הילד יחולו הוראות החיסיון החלות על דברים הנאמרים ביחידת הסיוע, בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 38|בתקנה 38}} {{ח:חיצוני|צו בית המשפט לענייני משפחה (הקמת יחידות סיוע, דרכי פעולתן וסדרי עבודתן)#סעיף 3א|ובסעיף 3א לצו ההקמה}}.

{{ח:סעיף|59|שמיעת ילדים בהליכים אחרים}}
{{ח:ת}} אין באמור בתקנות אלה כדי לגרוע מסמכות בית המשפט לשמוע ילדים בכל הליך אחר המתנהל לפניהם, לפי כל דין.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: אימוץ}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: הגדרות כלליות}}

{{ח:סעיף|60|הגדרות {{ח:פנימי|פרק ג|לפרק ג׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק האימוץ“ – {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|חוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד“, ”מאומץ“ – מאומץ או מועמד להיות מאומץ, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאמץ“ – מאמץ או מועמד להיות מאמץ, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמותה מוכרת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28ג|בסעיף 28ג לחוק האימוץ}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}}“ – מי ששר העבודה והרווחה הסמיכו להיות עובד סוציאלי ראשי או עובד סוציאלי לעניין {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|חוק האימוץ}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מוסמכת של מדינת חוץ“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28יא|בסעיף 28יא לחוק האימוץ}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מרכזית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28ב|בסעיף 28ב לחוק האימוץ}}.

{{ח:סעיף|61|בקשה להכרזת ילד כבר־אימוץ}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה להכרזת ילד כבר־אימוץ ובקשה למתן צו אימוץ יוגשו, והדיון בהן יתנהל, לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} כתבי בי־דין ומסמכים לעניין הסכמת הורה לאימוץ או הכרזת ילד כבר־אימוץ יתויקו בתיק אחד, ולעניין הבקשה למתן צו אימוץ – בתיק שני; שני התיקים יהיו נפרדים וכל אחד מהם יישא מספר רישום נפרד, הקשר ביניהם יסומן בפנקס האימוצים בידי הרשם האמור {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 29|בסעיף 29 לחוק האימוץ}}; לא יעיין צד שאינו היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו באחד התיקים האמורים אלא אם כן קיבל רשות על כך מבית המשפט.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להורות שהדיון בשני התיקים יאוחד.

{{ח:סעיף|62|חקירה ותסקיר}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייתן בית משפט צו לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|חוק האימוץ}} או החלטה בערעור על צו כאמור, אלא לאחר שקיבל תסקיר בכתב מאת עובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי להורות לעובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} לערוך חקירה בכל נושא הנוגע לאימוץ ילדים שייראה לבית המשפט ולהגיש לו תסקיר בדבר ממצאי החקירה.

{{ח:סעיף|63|מינוי מומחה}}
{{ח:תת|(א)}} מינוי מומחה לעניין {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25(א)}} ייעשה בתוך חמישה עשר ימים מיום מתן ההחלטה על מינוי המומחה, בין אם הגיעו בעלי הדין לידי הסכמה בדבר מינוי המומחה ובין אם לאו.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להאריך את המועד להגשת חוות דעת מומחה כאמור בתקנת משנה (א) לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25(ד)}} לתקופה שלא תעלה על חמישה עשר ימים.

{{ח:סעיף|64|תקופת פגרה תובא}}
{{ח:ת}} במניין הימים בהליכים המתנהלים לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, תובא גם תקופת פגרה של בית המשפט במניין הימים שנקבעו בתקנות אלה, או שנקבעו בידי בית המשפט, אלא אם כן הורה בית המשפט, לפי העניין, הוראה אחרת.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: הכרזת בר־אימוץ}}

{{ח:סעיף|65|מקום שיפוט}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה להכרזת ילד כבר־אימוץ תוגש לבית המשפט לענייני משפחה שבאזור שיפוטו מצוי הילד או מקום מגוריהם של הוריו, ואולם אם קיים חשש שבנסיבות העניין עלולה הגשה כאמור להביא לגילוי פרט שאסור לגלותו לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 34|סעיף 34 לחוק האימוץ}}, יכול שהבקשה תוגש לבית המשפט לענייני משפחה בירושלים, ואם הגשת בקשה לבית משפט בירושלים עלולה להביא לגילוי פרט כאמור, יכול שהבקשה תוגש לבית משפט לענייני משפחה בתל אביב.
{{ח:תת|(ב)}} תקנת משנה (א) תחול גם על כל בקשה אחרת לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|חוק האימוץ}}.

{{ח:סעיף|66|הגשת בקשה ותסקיר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה להכרזת ילד כבר־אימוץ תוגש בידי היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו, במספר עתקים מספיק בשביל בית המשפט ולשם המצאה למשיבים.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה יפורטו שמו של הילד, שמם ומענם של הוריו – אם הדבר אפשרי, הנימוקים להכרזת הקטין כבר־אימוץ וכן נימוקים בדבר צמצום או אי־צמצום תוצאי האימוץ.
{{ח:תת|(ג)}} לבקשה יצורף תסקיר מאת עובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} הכולל ידיעות מלאות, ככל האפשר, לעניין הפרטים הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 10|בטופס 10 לתוספת הראשונה}} והמראות כי התמלאו התנאים הדרושים להכרזה; כמו כן יצורפו לבקשה המסמכים הדרושים לשם הוכחת העובדות המצוינות בתסקיר; אין צורך לצרף לבקשה תצהיר לשם אימות העובדות האמורות.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט רשאי להורות על הגשת תגובת המשיב בכתב לבקשה.

{{ח:סעיף|67|המשיבים}}
{{ח:תת|(א)}} כל הורה שלא הסכים לאימוץ יהיה משיב לבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} הורה שנפטר או שאין אפשרות סבירה לזהותו או למצאו, אין צורך לציינו בכתב הבקשה כמשיב, ורשאי בית המשפט להורות, לפי בקשת המבקש, אם יהיה משיב במקום ההורה האמור ומי יהיה משיב זה.

{{ח:סעיף|68|המצאה אל מחוץ לתחום המדינה}}
{{ח:תת|(א)}} התיר בית המשפט להמציא אל מחוץ לתחום המדינה בקשה להכרזת ילד כבר־אימוץ או החלטה בבקשה כאמור, תומצא למשיב הודעה, בצירוף תרגומה לשפת המשיב, על דבר הגשת הבקשה או ההחלטה, לפי העניין, ויצוין בהודעה מען שבו יכול המשיב לקבל העתק של הבקשה או ההחלטה לפי העניין עם תרגומה לשפת המשיב, והכול אלא אם כן הורה בית המשפט על תחליף המצאה.
{{ח:תת|(ב)}} התיר בית המשפט להמציא החלטה על הכרזת ילד כבר־אימוץ רשאי בית המשפט להורות כי אין בכך כדי לעכב את ביצועה.

{{ח:סעיף|69|סייג לפרסום}}
{{ח:ת}} הודעה ברבים לא תפורסם הודעה ברבים הנוגעת לבקשה להכרזת ילד כבר־אימוץ, אלא אם כן הורה על כך בית המשפט, ולא יורה בית המשפט על פרסום כאמור אלא אם כן ראה שיש צורך בכך כדי לגלות את עקבותיו של הורה או כדי לתת הזדמנות להורה להביע את דעתו בדבר האימוץ; בהודעה כאמור לא יפורש שמו של הילד אלא אם כן הורה על כך בית המשפט.

{{ח:סעיף|70|קביעת מועדי דיון ומתן החלטות}}
{{ח:תת|(א)}} עם הגשת בקשה להכרזת ילד כבר־אימוץ ייקבע מועד לשמיעתה שיהיה בתוך שלושים ימים מיום הגשתה.
{{ח:תת|(ב)}} עם הגשת ערעור על החלטה בבקשה להכרזת ילד כבר־אימוץ או על החלטה בערעור, ייקבע מועד לשמיעתו שיהיה בתוך שלושים ימים מיום הגשתו; הוגשה בקשת רשות לערער על החלטה בערעור, תינתן החלטה או ייקבע מועד לשמיעתה בתוך שלושים ימים מיום הגשתה.
{{ח:תת|(ג)}} בתום הדיון בערעור על החלטה בבקשה להכרזת ילד כבר־אימוץ או על ההחלטה בערעור ייתן בית המשפט את החלטתו; לא החליט בית המשפט בתום הדיון כאמור תינתן החלטתו בהקדם האפשרי ולא יאוחר מתום שלושה חודשים מיום הגשת הערעור.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט רשאי לדחות מועדים לפי תקנה זו ולחזור ולדחותם, ובלבד שתקופת הדחייה לא תעלה על שבעה ימים, אלא מנימוקים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|71|שמיעת אפוטרופוס והורי הורים}}
{{ח:ת}} נפטר אחד מהורי הילד או שניהם, יזמין בית המשפט את הורי הנפטר כדי לשמוע את דעתם לעניין האימוץ.

{{ח:סעיף|72|דיון בצמצום תוצאי אימוץ}}
{{ח:תת|(א)}} לבקשת היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו או המשיב, ידון בית המשפט בשאלה אם טובת הקטין, בנסיבות המקרה, מצדיקה צמצום של תוצאי האימוץ, ויורה בצו להכרזתו של הקטין כבר־אימוץ אם טובת הקטין מצדיקה צמצום של תוצאי האימוץ אם לאו, ואם כן – באילו דרכים.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייתן בית המשפט צו כאמור בתקנת משנה (א) אלא לאחר שנתן ליועץ המשפטי לממשלה ולאפוטרופוס לדין אם התמנה, הזדמנות להביע את דעתם על הצמצום ולא יורה על המשך קיומה של חובה, זכות או סמכות בין הקטין לבין הורו או קרובו, אלא לאחר שנתן להורה או לקרוב הזדמנות להביע את דעתו על כך.

{{ח:סעיף|73|שכר עורך דין ממונה ועדים}}
{{ח:ת}} לעניין שכר והוצאות של עורך דין שמינה בית המשפט לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 24|סעיף 24(ב) לחוק האימוץ}} ושל עדים, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הסיוע המשפטי#תוספת 1|התוספות הראשונה}} {{ח:חיצוני|תקנות הסיוע המשפטי#תוספת 2|והשנייה לתקנות הסיוע המשפטי, התשל״ג–1973}}.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: מסירת ילד}}

{{ח:סעיף|74|בקשה לאישור פעולה דחופה}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה למתן צו המאשר פעולת עובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 12|סעיף 12(ג) לחוק האימוץ}} יכול שתוגש בידי היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו או בידי עובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה יפורשו שמו של הילד ופרטי הנסיבות שחייבו את הפעולה, ויצורף לה תצהיר מאת עובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} לאימות העובדות המשמשות יסוד לבקשה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: צו אימוץ}}

{{ח:סעיף|75|מקום השיפוט}}
{{ח:ת}} בקשה למתן צו אימוץ תוגש לבית המשפט לענייני משפחה שבאזור שיפוטו מצוי מקום מגוריו של המאמץ.

{{ח:סעיף|76|בקשה למתן צו אימוץ}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה למתן צו אימוץ תוגש בידי המאמץ לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 11|טופס 11 לתוספת הראשונה}} או בדומה לו, כשהיא חתומה ביד המאמץ ומאושרת בתצהיר.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה תוגש בשלושה עותקים ורשאי בית המשפט לצוות על המאמץ להגיש עותקים נוספים.

{{ח:סעיף|77|המשיב}}
{{ח:ת}} היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו יהיה המשיב לבקשת צו אימוץ.

{{ח:סעיף|78|למי יומצאו עותקי הבקשה}}
{{ח:ת}} בית המשפט ימציא עותקים של הבקשה –
{{ח:תת|(1)}} ליועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו;
{{ח:תת|(2)}} לעובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} שמונה לעובד סוציאלי מחוזי באזור שיפוטו של בית המשפט.

{{ח:סעיף|79|תסקיר עובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} כתשובה לבקשה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הומצאה לעובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 78|תקנה 78}}, יערוך העובד הסוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} לבית המשפט תסקיר הכולל ידיעות מלאות ככל האפשר לעניין הפרטים הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 12|בטופס 12 בתוספת הראשונה}}, ורשאי העובד הסוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} לכלול בו גם פרטים נוספים, אם נראה לו שיש בהם עניין להחלטה על האימוץ.
{{ח:תת|(א1)}} העתק תסקיר כאמור בתקנת משנה (א) יוגש באמצעות היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו.
{{ח:תת|(ב)}} היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו ימציא תסקיר כאמור בסעיף קטן (א), לבית המשפט בצירוף מסמכים המעידים על התקיימות התנאים המנויים {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 8|בסעיף 8 לחוק האימוץ}}.

{{ח:סעיף|80|תסקיר נוסף|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי להורות לעובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} לערוך תסקיר נוסף, בין לגבי הפרטים הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 12|בטופס 12 לתוספת הראשונה}} ובין לגבי פרטים נוספים; העובד הסוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} ימסור את התסקיר הנוסף ליועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו שיגישו לבית המשפט בתוך המועד שיורה.

{{ח:סעיף|81||תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|82|חזרה מבקשת אימוץ}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי להרשות למאמץ לחזור בו מבקשתו לצו אימוץ, כל עוד לא ניתן הצו, ובתנאים שיורה.

{{ח:סעיף|83|הוראה בדבר משמורתו של המאומץ|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} חזר בו המאמץ מבקשתו או נדחתה הבקשה או בוטל צו האימוץ, צו המסירה או צו הביניים, יורה בית המשפט על מקום השמתו של הילד.

{{ח:סעיף|84|צמצום תוצאי האימוץ}}
{{ח:תת|(א)}} לא יצמצם בית המשפט את תוצאי האימוץ, אלא אם כן הורה בית המשפט בצו להכרזת הקטין כבר־אימוץ, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 72|בתקנה 72}}, כי לטובת הקטין יש לצמצם את תוצאי האימוץ בדרכים שהורה בצו.
{{ח:תת|(ב)}} הורה בית המשפט בצו להכרזתו של הקטין כבר־אימוץ כי לטובת הקטין יש לצמצם את תוצאי האימוץ, רשאי בית המשפט הדן בצו האימוץ לדון מחדש בצמצום תוצאי האימוץ ובדרכים לביצועו, אם ראה, בעצמו או לבקשת היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו, כי בשל נסיבות חריגות שיירשמו, טובת הקטין מחייבת לעשות זאת.
{{ח:תת|(ג)}} לא ייתן בית המשפט החלטה בדיון מחדש לפי תקנת משנה (ב) ולא יורה על המשך קיומה או על ביטולה של חובה, זכות או סמכות, בין הקטין לבין הורו או קרובו, אלא לאחר שנתן ליועץ המשפטי לממשלה או לבא כוחו, למאמץ, לאפוטרופוס לדין, אם התמנה, להורה או לקרוב, הזדמנות להביע את דעתם על כך.

{{ח:סעיף|85|נוסח צו האימוץ}}
{{ח:ת}} צו האימוץ ייערך לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 13|טופס 13 לתוספת הראשונה}} או בדומה לו ככל האפשר, ולפי {{ח:חיצוני|חוק השמות#סעיף 5|סעיף 5 לחוק השמות}}; ואולם אם ראה בית המשפט לצמצם את תוצאי האימוץ או להורות על המשך קיומה של חובה, זכות או סמכות בין המאומץ לבין הורו או קרובו, ייווספו לנוסח {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 13|שבטופס}} הוראות בית המשפט לעניינים האמורים.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: אימוץ בין־ארצי}}

{{ח:סעיף|86|הגדרות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|לסימן ה׳ בפרק ג׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמותה מוכרת“ – העמותה המוכרת שטיפלה באימוץ הבין־ארצי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו אימוץ“ – צו אימוץ של ילד ממדינת חוץ.

{{ח:סעיף|87|בקשה למתן צו אימוץ}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה למתן צו לאימוץ, תוגש בידי מאמץ לבית המשפט לענייני משפחה שבאזור שיפוטו מצוי מקום מגוריו של המאמץ, כשהיא ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 14|טופס 14 לתוספת הראשונה}}, חתומה ביד המאמץ ונתמכת בתצהיר.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה תוגש בארבעה עותקים, ורשאי בית המשפט לצוות על המאמץ להגיש עותקים נוספים.

{{ח:סעיף|88|המשיב}}
{{ח:ת}} העמותה המוכרת והיועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו יהיו המשיבים לבקשה.

{{ח:סעיף|89|למי יומצאו עותקי הבקשה}}
{{ח:ת}} עותקי הבקשה יומצאו –
{{ח:תת|(1)}} ליועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו;
{{ח:תת|(2)}} לעמותה המוכרת;
{{ח:תת|(3)}} לעובד סוציאלי ראשי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק האימוץ}}.

{{ח:סעיף|90|תסקיר וחוות דעת כתשובה לבקשה}}
{{ח:תת|(א)}} הומצאה לעמותה מוכרת בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 89|תקנה 89(2)}}, תמסור העמותה לבית המשפט –
{{ח:תתת|(1)}} חוות הדעת שהוכנה מטעמה לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28יא|סעיפים 28יא}} {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28יד|ו־28יד לחוק האימוץ}}, בצירוף אישורה כי התמלאו כל הדרישות לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28יב|סעיף 28יב(א) לחוק האמור}} וכן המסמכים המנויים {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28יב|באותו סעיף}}, כשהם מאומתים ביד נציג דיפלומטי או קונסולרי של מדינת החוץ בישראל ומתורגמים לעברית, והתרגום מאושר ביד נוטריון;
{{ח:תתת|(2)}} חוות דעת על קליטת הילד בבית המאמץ, שבה יפורט אם אימוצו של הילד אינו נוגד את טובת הילד.
{{ח:תת|(ב)}} הומצאה לעובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 89|תקנה 89(3)}}, ימסור העובד הסוציאלי לבית המשפט תסקיר שבו חוות דעת על קליטת הילד בבית המאמץ, ויפורט אם אימוצו של הילד, אינו נוגד את טובת הילד.

{{ח:סעיף|91|תסקיר נוסף}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי להורות לעובד הסוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} לחקור חקירה נוספת, לגבי הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 90|בתקנה 90}} ולהגיש תסקיר נוסף בתוך מועד שיורה.

{{ח:סעיף|92|מסירת העתק תסקיר וחוות דעת}}
{{ח:תת|(א)}} העתק תסקיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 90|תקנה 90(ב)}} ולפי {{ח:פנימי|סעיף 91|תקנה 91}} והעתקים של חוות הדעת לפי {{ח:פנימי|סעיף 90|תקנה 90(א)}}, יימסרו ליועץ המשפטי לממשלה או לבא כוחו.
{{ח:תת|(ב)}} העתק תסקיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 90|תקנה 90(ב)}} ולפי {{ח:פנימי|סעיף 91|תקנה 91}}, יימסר לעובד הסוציאלי הראשי.

{{ח:סעיף|93|סייג למתן צו אימוץ}}
{{ח:ת}} לא ייתן בית המשפט צו אימוץ אלא לאחר שראה כי הילד סמוך על שולחן המאמץ, שישה חודשים לפחות לפני מתן הצו; מניין תקופה זו יחל ביום שהמאמץ קיבל את הילד לביתו.

{{ח:סעיף|94|פקיעת אפוטרופסות}}
{{ח:ת}} נתן בית המשפט צו אימוץ, יורה על פקיעת האפוטרופסות של העמותה המוכרת על הילד, אלא אם כן החליט אחרת, מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|95|נוסח צו אימוץ}}
{{ח:ת}} צו האימוץ ייערך לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 13|טופס 13 לתוספת הראשונה}} או בדומה לו ככל האפשר.

{{ח:סעיף|96|אמצעים להגנה על שלום הילד}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה למתן צו המאשר לרשות המרכזית לפעול לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28כא|סעיף 28כא(א) לחוק האימוץ}}, יכול שתוגש בידי היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו או בידי עובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה יפורטו שמו של הילד ופרטי הנסיבות שחייבו את הפעולה, ויצורף לה תצהיר של עובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק}} לאימות העובדות המשמשות יסוד לבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} לא תוגש בקשה לפי תקנת משנה (א), אלא לאחר התייעצות עם העמותה המוכרת.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: החזרת ילדים חטופים לחוץ לארץ}}

{{ח:סעיף|97|הגדרות {{ח:פנימי|פרק ד|לפרק ד׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק אמנת האג“ – {{ח:חיצוני|חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים)|חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים), התשנ״א–1991}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הסעד“ – {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים), התשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערעור על פסק דין“ – ערעור על פסק דין בתביעה או בערעור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תביעה“ – תובענה להחזרת ילד מחוץ לישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים)|חוק אמנת האג}}.

{{ח:סעיף|98|בית המשפט שאליו תוגש התובענה}}
{{ח:ת}} תביעה תוגש לבית המשפט שבתחום שיפוטו מצוי הילד; אם המקום לא ידוע לתובע יחולו {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנות 6 עד 8}}.

{{ח:סעיף|99|מען להמצאה למדינה}}
{{ח:ת}} המען להמצאת כתבי בי־דין לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} לרשות המרכזית יהיה המחלקה הבין־לאומית בפרקליטות המדינה.

{{ח:סעיף|100|כתב התביעה}}
{{ח:תת|(א)}} התביעה תוגש בתצהיר לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 15|טופס 15 שבתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לתביעה יצורפו –
{{ח:תתת|(1)}} החלטה או הסכם מאומתים, בדבר זכותו של התובע שהילד יהיה במשמורתו או העתק מאומת שלהם;
{{ח:תתת|(2)}} כל מסמך אחר לביסוס התביעה, לרבות תעודה בדבר הדין הנוהג במקום מגוריו הרגיל של הילד;
{{ח:תתת|(3)}} תצהיר מאת כל אדם שהוא עד נדרש לדעת התובע.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16}} תחול על תצהיר שיוגש לפי תקנה זו.
{{ח:תת|(ד)}} לא הגיש התובע איזה מן המסמכים האמורים בתקנת משנה (ב), לרבות העדר אימות כאמור, ידון בית המשפט בתביעה, ואולם רשאי הוא לתת לכך משקל בהחלטתו.

{{ח:סעיף|101|המשיב לתביעה}}
{{ח:ת}} בכתב התביעה יצוין כמשיב לתביעה, מי שלדעתו של התובע מחזיק בילד ומי שהוא צד מעוניין.

{{ח:סעיף|102|בקשה לסעד ביניים}}
{{ח:תת|(א)}} עם הגשת התביעה, יכול התובע להגיש כל בקשה לסעד ביניים.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט יחליט בבקשה לסעד ביניים עם הגשתה במעמד צד אחד, בעניינים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} צו עיכוב יציאה מן הארץ נגד הילד או נגד מי שמחזיק בו;
{{ח:תתת|(2)}} צו האוסר על יציאתו של הילד ממקום המפורט בצו;
{{ח:תתת|(3)}} צו להפקדת כל דרכון ותעודת מעבר על שם הילד או שהילד רשום בו;
{{ח:תתת|(4)}} צו המורה למשטרת ישראל לחקור את נסיבות החטיפה, לאתר את מקום הימצאו של הילד ולסייע לעובד סוציאלי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|חוק הסעד}}, להביא את הילד לפני בית המשפט;
{{ח:תתת|(5)}} צו המופנה לרשויות שיפוטיות או מינהליות אחרות, שלא לדון בעניינו של הילד לפי {{ח:חיצוני|חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים)#תוספת פרט 16|סעיף 16 בתוספת לחוק אמנת האג}};
{{ח:תתת|(6)}} כל צו שלדעתו ימנע פגיעה נוספת בילד או בזכויות של צדדים מעוניינים או שיבטיח את החזרתו מרצון של הילד או למען יישוב מחלוקות בדרכי שלום.
{{ח:תת|(ג)}} המבקש ימציא לרשות המרכזית העתק צו לפי תקנת משנה (ב)(4).

{{ח:סעיף|103|המצאת כתב תביעה}}
{{ח:ת}} פקיד בית המשפט או מי שבית המשפט הסמיך בכתב לעניין זה, ימציא למשיב הודעה על מועד הדיון בתביעה, והעתק מן התביעה ומצורפיה, וכן כל צו שבית המשפט נתן, בסמוך, ככל האפשר, לקביעת מועד הדיון בתביעה, הכול כפי שיורה בית המשפט.

{{ח:סעיף|104|תשובת המשיב}}
{{ח:תת|(א)}} תשובת המשיב תוגש בתוך שלושה עשר ימים מיום שהומצאה למשיב הודעה על מועד הדיון בתביעה ולא יאוחר מיומיים לפני מועד הדיון בתביעה, לפי המוקדם; המשיב יצרף לתשובה תצהיר וכל מסמך שבא לבסס את תשובתו, וכן תצהיר מאת כל אדם שהוא עד נדרש לדעת המשיב; {{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16}} תחול על תצהיר שיוגש לפי תקנה זו.
{{ח:תת|(ב)}} תשובת המשיב תוגש לבית המשפט והעתק ממנה ומצורפיה יומצאו, בו ביום, ואם הדבר בלתי אפשרי, סמוך ככל האפשר, במישרין לבעלי הדין האחרים.

{{ח:סעיף|105|מועד הדיון בתביעה}}
{{ח:ת}} הדיון בתביעה יתקיים לא יאוחר מחמישה עשר ימים ממועד הגשת התביעה.

{{ח:סעיף|106|הזמנת עדים וחקירתם}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש בעל דין לחקור את מי שהצהיר מטעם בעל הדין שכנגד, או לזמן עדים מטעמו שלטענתו לא היה ניתן להגיש את עדותם בתצהירים, רשאי בית המשפט שלא להתיר את החקירה או את מתן העדות אם לא ראה צורך בכך לשם בירור העובדות והזמנתם אינה ניתנת להיעשות באופן מיידי.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי לדרוש, מטעמים מיוחדים שיירשמו, שבעל דין יתייצב לחקירה או להורות על דרך אחרת לחקירה.
{{ח:תת|(ג)}} חקירת העדים ומתן העדות לפי תקנות משנה (א) ו־(ב) יתקיימו לא יאוחר מחמישה ימים לאחר הדיון הראשון.
{{ח:תת|(ד)}} לא התייצב לחקירה מצהיר, לרבות בעל דין שהצהיר, לא ידחה בית המשפט את התביעה וידון בה לגופה, ורשאי הוא לתת לכך משקל בפסק הדין.
{{ח:תת|(ה)}} אם הילד בגיל וברמת בגרות שמן הראוי להביא בחשבון את השקפותיו, לא יחליט בית המשפט בתביעה לפני שישמע אותו, אלא אם כן לא ראה בית המשפט צורך בכך מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|107|הדיון בתביעה}}
{{ח:תת|(א)}} במועד הדיון רשאי בית המשפט לתת צו להחזרת הילד לאלתר למקום מגוריו הרגיל, ואף לפי צד אחד, ובלבד שההזמנה לדיון הומצאה למשיב או לבא כוחו; לא התייצב התובע לדיון והמשיב התייצב, לא ידחה בית המשפט את התביעה וידון בה לגופה.
{{ח:תת|(ב)}} עם מתן הצו לפי תקנת משנה (א) ייתן בית המשפט הוראות לאופן ביצוע החזרת הילד, לרבות מתן הוראות לעובד סוציאלי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|חוק הסעד}} ולמשטרת ישראל.
{{ח:תת|(ג)}} הדיון בתביעה לא יעוכב אף אם מתנהל דיון בעניין הנוגע לילד לפני רשות שיפוטית אחרת, {{ח:פנימי|סעיף 109|ותקנה 109}} תחול על תקנה זו.

{{ח:סעיף|108|ראיות נוספות}}
{{ח:תת|(א)}} לפני מתן פסק הדין, רשאי בית המשפט, כאמור {{ח:חיצוני|חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים)#תוספת פרט 15|בסעיף 15 לתוספת לחוק אמנת האג}}, לדרוש מהתובע להמציא לו החלטה או קביעה מרשויות המדינה שבה נמצא מקום מגוריו הרגיל של הילד, כי הרחקתו או אי־החזרתו נעשתה שלא כדין כאמור {{ח:חיצוני|חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים)#תוספת פרט 3|בסעיף 3 בתוספת לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} טען המשיב כי החזרת הילד תחשוף אותו לנזק כאמור {{ח:חיצוני|חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים)#תוספת פרט 13|בסעיף 13(ב) בתוספת לחוק אמנת האג}}, או כי החזרת הילד פוגעת בעקרונות המפורטים {{ח:חיצוני|חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים)#תוספת פרט 20|בסעיף 20 בתוספת לחוק האמור}}, יביא ראיות ברורות ומשכנעות לביסוס טענתו, ורשאי בית המשפט לדרוש ממנו להביא ראיות נוספות לשם כך.
{{ח:תת|(ג)}} ראה בית המשפט כי נדרשת חוות דעת מומחה לצורך הכרעה בעניין שלפניו, ימנה בית המשפט מומחה לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25}}; חוות דעת המומחה תוגש בתוך ארבעה עשר ימים מיום החלטת בית המשפט למנותו או בתוך מועד אחר שיורה בית המשפט בהתחשב בחובה לתת פסק דין בתוך שישה שבועות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 110|בתקנה 110}}.

{{ח:סעיף|109|צו שנתנה רשות שיפוטית אחרת}}
{{ח:ת}} ניתנו צו או החלטה בנוגע לילד בידי רשות שיפוטית אחרת כאמור {{ח:חיצוני|חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים)#תוספת פרט 17|בסעיף 17 בתוספת לחוק אמנת האג}}, לא יביא בית המשפט בחשבון את עצם עובדת מתן הצו או ההחלטה, ואולם רשאי הוא להתחשב בנימוקים להחלטה או לצו בשיקוליו בעניין החזרת הילד.

{{ח:סעיף|110|החלטת בית המשפט בתביעה}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט ייתן פסק דין מנומק בתביעה לא יאוחר משישה שבועות מהיום שבו הוגשה התביעה.
{{ח:תת|(ב)}} חלפו שישה שבועות מיום הגשת התביעה וטרם נתן בית המשפט פסק דין כאמור בתקנת משנה (א), ייתן על כך הודעה מנומקת לסגן נשיא בית המשפט והוא יודיע לנשיא בית המשפט העליון; מנהל בתי המשפט יעביר לרשות המרכזית, לפי בקשתה, מידע על סיבות העיכובים במתן פסקי דין לפי החוק.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט להחזיר את הילד למקום מגוריו הרגיל, והתקיימו או עשויים להתקיים הליכים בעניינו של הילד לפני רשות שיפוטית אחרת, יורה בית המשפט בהחלטתו בעניין אותם הליכים כאמור {{ח:חיצוני|חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים)#תוספת פרט 16|בסעיף 16 לתוספת לחוק אמנת האג}}.

{{ח:סעיף|111|ערעור}}
{{ח:תת|(א)}} ערעור על פסק דין ועל החלטה אחרת יוגש לא יאוחר משבעה ימים מיום המצאת פסק הדין או ההחלטה לידי המערער; כתב הערעור יימסר בידי המערער במישרין לבעלי הדין האחרים ביום הגשתו לבית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} המועד שייקבע לדיון בערעור על פסק הדין יהיה לא יאוחר מעשרה ימים מהיום שבו הוגש הערעור, ועל החלטה אחרת – לא יאוחר משבעה ימים; עיקרי טיעון מטעם בעלי הדין יוגשו לבית המשפט לא יאוחר מיומיים לפני הדיון בערעור והעתק מהם יימסר במישרין לבעלי הדין האחרים ביום הגשתם לבית המשפט.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט שלערעור ייתן החלטה בערעור על פסק דין לא יאוחר משלושים ימים מיום הגשת הערעור, ובערעור על החלטה אחרת – בתוך עשרה ימים.
{{ח:תת|(ד)}} ערעור על החלטה אחרת לא יעכב את הדיון בתביעה.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 131|תקנה 131 לתקנות סדר הדין האזרחי}} לעניין ביטול פסק הדין שניתן לפי צד אחד לא תחול על פסק דין לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|112|פטור מערובה}}
{{ח:ת}} רשות שיפוטית לא תדרוש ערובה, התחייבות עצמית או ערבות של צד ג׳ לתשלום הוצאות הכרוכות בהליכים לפי האמנה, לרבות בקשות ביניים במסגרת התביעה והליכים לפי {{ח:פנימי|סעיף 111|תקנה 111}}.

{{ח:סעיף|113|הוצאות התובע}}
{{ח:ת}} נתן בית המשפט פסק דין להחזרת הילד, רשאי בית המשפט להטיל על המשיב את הוצאותיו של התובע, לרבות הוצאות נסיעה, הוצאות הכרוכות באיתור הילד והוצאות הכרוכות בהחזרת הילד, וזאת בלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק יח|פרק י״ח לחלק ב׳ לתקנות סדר הדין האזרחי}}.

{{ח:סעיף|114|שפת המסמכים}}
{{ח:ת}} מסמכים שהוגשו לבית המשפט שאינם בעברית ילוו בתרגום מאושר לעברית, ואולם רשאי בית המשפט לפטור בעל דין מתרגום מסמך משפה אחרת לעברית; אין באמור כדי לפגוע בזכותו של בעל דין אחר לקבל, לפי בקשתו, תרגום של המסמך לעברית.

{{ח:סעיף|115|אימות מסמכים}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, ובלי לגרוע מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 100|בתקנות 100}} {{ח:פנימי|סעיף 114|ו־114}}, כל מסמך אחר שיוגש לבית המשפט, אין לדרוש לגביו אימות נוטריוני, דיפלומטי או קונסולרי.

{{ח:סעיף|116|הכרה בהחלטות חוץ}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי בפסק הדין להביא בחשבון בשיקוליו, החלטה שיפוטית או מינהלית שניתנה במדינה שבה נמצא מקום מגוריו הקבוע של הילד, גם אם לא התמלאו התנאים לכך לפי {{ח:חיצוני|חוק אכיפת פסקי חוץ#סעיף 11|סעיף 11 לחוק אכיפת פסקי חוץ, התשי״ח–1958}}.

{{ח:סעיף|117|הארכת מועדים}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}}, לא יאריך בית המשפט מועד שנקבע {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}} מטעמים מיוחדים שיירשמו, אלא באישור נשיא בית המשפט שדן בתביעה או בערעור.

{{ח:סעיף|118|בקשה לאכיפת זכות ביקור בישראל}}
{{ח:ת}} על תביעה לאכיפת זכות ביקור לגבי ילד הנמצא בישראל יחולו ההוראות החלות על תביעה לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, בשינויים המחויבים לפי העניין.

{{ח:סעיף|119|בקשה בדרך קבלת החלטה בדבר הרחקה שלא כדין}}
{{ח:ת}} הטוען כי ילד הורחק ממנו או לא הוחזר אליו שלא כדין, רשאי להגיש בקשה לקבלת החלטה בדבר הרחקה או אי־החזרה שלא כדין, לפי {{ח:חיצוני|חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים)#תוספת פרט 15|סעיף 15 לתוספת לחוק אמנת האג}}, וזאת בין אם הייתה דרישה של הרשות המרכזית או בית משפט במדינת החוץ שאליה הורחק הילד ובין אם לאו.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: היתר נישואין}}

{{ח:סעיף|120|בקשה להיתר נישואים}}
{{ח:ת}} בבקשה להיתר נישואין לפי {{ח:חיצוני|חוק גיל הנישואין#סעיף 5א|סעיף 5א לחוק גיל הנישואין}}, יהיה המשיב היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: התרת נישואין}}

{{ח:סעיף|121|הגדרות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית הדין הדתי“ – בית הדין הדתי הנוגע בדבר כאמור {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין-לאומית)#סעיף 3|בסעיף 3(א) לחוק התרת נישואין}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התרת נישואין“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין-לאומית)#סעיף 6|בסעיף 6 לחוק {{ח:הערה|[צ״ל: התרת נישואין]}}}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התרת נישואין“ – {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין-לאומית)|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין־לאומית), התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תובענה“ – תובענה להתרת נישואין.

{{ח:סעיף|122|צורת התובענה ותוכנה}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה לבית המשפט תובענה בידי בן זוג, יהיה בן הזוג האחר הנתבע בה; הוגשה התובענה בידי שני בני הזוג – לא יצוין בה נתבע.
{{ח:תת|(ב)}} התובענה תוגש בשלושה עותקים ותכיל פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמו של כל אחד מבני הזוג, דתו, ואם הוא נוצרי – העדה הדתית שאליה הוא משתייך, אזרחותו או אזרחויותיו, מספר הזהות או מספר הדרכון שלו, מקום מושבו ומענו; אם לבני הזוג ילדים קטינים משותפים – ייכללו בתובענה פרטים כאמור גם לגביהם;
{{ח:תתת|(2)}} מקום מושבם המשותף האחרון של בני הזוג;
{{ח:תתת|(3)}} תאריך טקס או טקסי הנישואין של בני הזוג, מקום עריכתם והדין שלפיהם נערכו;
{{ח:תתת|(4)}} הנימוקים שבעובדה ושבחוק שעליהם מתבססת התובענה;
{{ח:תתת|(5)}} אם התובענה נסמכת על דין חוץ, תצורף לה חוות דעת של מומחה לדין החוץ, המבססת את העילה להתרת הנישואין.

{{ח:סעיף|123|צירוף מסמכים}}
{{ח:ת}} לתובענה יצורפו מסמכים אלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 16|טופס 16 שבתוספת הראשונה}}, ממולא בידי התובע, בצירוף מסמכים המעידים על דתו של כל אחד מבני הזוג;
{{ח:תת|(2)}} תצהיר לאימות העובדות הכלולות בתובענה, ואם הוגשה בידי שני בני הזוג – תצהיר של שניהם; אם התובענה להכריז על ביטול הנישואין מעיקרם, יצורף לה תצהיר של אדם אחר לאימות העובדות שעליהן היא מתבססת;
{{ח:תת|(3)}} תעודות הנישואין של בני הזוג, אם הן מצויות בידי התובע או העתק צילומי מאומת שלהן, או תמצית רישום מאושרת של הנישואין ממדינת החוץ שבה נערכו;
{{ח:תת|(4)}} העתק או תמצית מאושרת מן הרישום לפי {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|חוק מרשם האוכלוסין}}, לגבי התובע, לרבות תיקונים שנעשו ברישום ושאינם שינויי מען;
{{ח:תת|(5)}} תרגום לעברית של כל מסמך מצורף הכתוב בשפה אחרת, כשהוא מאושר.

{{ח:סעיף|124|המצאה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה התובענה בידי אחד מבני הזוג בלבד, והוא מבקש להמציא כתב טענות מחוץ לתחום המדינה, יגיש בקשה בכתב לשם קביעת דרך ביצוע ההמצאה, ובתצהיר התומך בבקשה יפורטו העובדות המבססות את עילת התביעה, העובדות המבססות את התקיימות אחת הזיקות המנויות {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין-לאומית)#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק התרת נישואין}}, ופירוט המקום שבו נמצא הנמען או ייתכן שנמצא; בית המשפט רשאי להורות שבנסיבות העניין אין להמציא את המסמכים מחוץ לתחום המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} הורה בית המשפט על דרך ביצוע המצאת כתב התביעה כאמור, יצרף התובע לכתב התביעה, על מצורפיו, תרגום מאושר שלהם לשפת הארץ שאליה יומצאו.

{{ח:סעיף|125|כתב הגנה}}
{{ח:תת|(א)}} כתב הגנה יוגש בשלושה עותקים, ואם הנתבע מתנגד לתובענה הוא יפרט בו את נימוקיו.
{{ח:תת|(ב)}} הנתבע יצרף לכתב ההגנה –
{{ח:תתת|(1)}} מסמך ערוך לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 17|טופס 17 שבתוספת הראשונה}} שמילא ומסמכים המעידים על דתו, אם התובע לא צירף אותם;
{{ח:תתת|(2)}} תצהיר לאימות העובדות הכלולות בו;
{{ח:תתת|(3)}} העתק או תמצית מאושרת מן הרישום לפי {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|חוק מרשם האוכלוסין}}, לגבי הנתבע, לרבות תיקונים שנעשו ברישום, שאינם שינויי מען;
{{ח:תתת|(4)}} חוות דעת של מומחה אחר לדין החוץ, אם רצה הנתבע לחלוק על פרטים הכלולים בחוות הדעת של המומחה לדין החוץ שהגיש התובע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 122|בתקנה 122(ב)(5)}};
{{ח:תתת|(5)}} כל מסמך אחר שבידו לביסוס טענותיו, אם לא צורף בידי התובע;
{{ח:תתת|(6)}} תרגום לעברית של כל מסמך מצורף הכתוב בשפה אחרת, כשהוא מאושר.
{{ח:תת|(ג)}} הנתבע יעביר עותק מכתב ההגנה ומהמסמכים שצורפו לו.

{{ח:סעיף|126|פנייה לבית דין דתי}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט יפנה לראש בית הדין הדתי על יסוד כתבי הטענות, או אם ראה צורך בכך, לאחר חקירת המצהירים על תצהיריהם.
{{ח:תת|(ב)}} פנייה כאמור בתקנת משנה (א) תישלח ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 18|טופס 18 שבתוספת הראשונה}}, בצירוף המסמכים האמורים בו; הודעה על הפנייה תישלח לצדדים.
{{ח:תת|(ג)}} מצא בית המשפט כי לא התקיימו התנאים האמורים {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין-לאומית)#סעיף 3|בסעיף 3(א) לחוק התרת נישואין}} לצורך פנייה לבית הדין הדתי, או כי התקיימו התנאים לדיון בבית המשפט לפי {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין-לאומית)#סעיף 3|סעיף 3(ד) לחוק האמור}}, ישלח הודעה על כך לצדדים, בצירוף קביעת בית הדין הדתי לפי {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין-לאומית)#סעיף 3|סעיף 3(ד) לחוק האמור}}, אם הייתה, ויקבע מועד לדיון.

{{ח:סעיף|127|הודעה על העברת התובענה לבית דין דתי}}
{{ח:ת}} הועברה התובענה לבית דין דתי לפי {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין-לאומית)#סעיף 3|סעיף 3(ג) לחוק {{ח:הערה|[צ״ל: התרת נישואין]}}}}, ישלח בית המשפט הודעה על כך לצדדים וליועץ המשפטי לממשלה, בצירוף הקביעה של בית הדין הדתי לפי {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין-לאומית)#סעיף 3|הסעיף האמור}}.

{{ח:סעיף|128|הדיון בתובענה}}
{{ח:תת|(א)}} הוגש לבית המשפט הסכם גירושין, יברר בית המשפט אם הוא נעשה מרצון חופשי, יבדוק את ההסכם לפי הדין החל עליו, ורשאי הוא לאשר את ההסכם.
{{ח:תת|(ב)}} לא הוגש לבית המשפט הסכם גירושין יחליט בית המשפט בענייני התרת הנישואין לפי הדין החל לפי {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין-לאומית)|חוק התרת נישואין}}.

{{ח:סעיף|129|פסק דין להתרת נישואין}}
{{ח:ת}} בתתו פסק דין לעניין התרת נישואין רשאי בית המשפט להורות מהו המועד שבו רואים את בני הזוג כפנויים לעניין עבירת ריבוי נישואין; לא עשה כן – רואים את בני הזוג כפנויים רק משעה שפסק הדין הוא חלוט.

{{ח:סעיף|130|בקשה לנשיא בית המשפט העליון}}
{{ח:תת|(א)}} בקשת בן זוג או שני בני הזוג מנשיא בית המשפט העליון לקבוע סמכות שיפוט לפי {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין-לאומית)#סעיף 3|סעיף 3(ה) לחוק התרת נישואין}}, תהיה בכתב ותוגש לפי {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 50|תקנה 50 לתקנות סדר הדין האזרחי}}; הבקשה האמורה תוגש בתוך ארבעה עשר ימים מיום המצאת ההודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 127|תקנה 127}}, ויצורפו לה העתקים מכתבי הטענות בתובענה ומהודעות בית המשפט, והמסמכים שצורפו להם.
{{ח:תת|(ב)}} החליט נשיא בית המשפט העליון, לאחר שעיין בבקשה כאמור בתקנת משנה (א) שאין היא מצריכה תשובה, יידחנה מיד.
{{ח:תת|(ג)}} החליט נשיא בית המשפט העליון שהבקשה כאמור בתקנת משנה (א) מצריכה תשובה –
{{ח:תתת|(1)}} ימציא המבקש עותק מן הבקשה לבן זוגו וליועץ המשפטי לממשלה, ויחולו {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 50|תקנות 50 עד 52 לתקנות סדר הדין האזרחי}} בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת|(2)}} תומצא הודעה על הגשת הבקשה לבית הדין הדתי שאליו הועברה התובענה לפי {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין-לאומית)#סעיף 3|סעיף 3(ג) לחוק התרת נישואין}}, ורשאי הנשיא להורות לבית הדין לעכב את המשך הדיון בה עד להחלטתו בעניין סמכות השיפוט; החלטה כאמור תומצא גם לבני הזוג.
{{ח:תת|(ד)}} בקשת היועץ המשפטי לממשלה לקבוע את סמכות השיפוט לפי {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין-לאומית)#סעיף 3|סעיף 3(ה) לחוק התרת נישואין}} תהיה בכתב, ויחול עליה {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: ברית הזוגיות}}

{{ח:סעיף|131|בקשה ליישוב סכסוך להתרת ברית נישואין}}
{{ח:ת}} בקשה ליישוב סכסוך לפי {{ח:חיצוני|חוק ברית הזוגיות לחסרי דת#סעיף 11|סעיף 11(א) לחוק ברית הזוגיות}} תוגש לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 19|טופס 19 שבתוספת הראשונה}}, ותצורף לה הרצאת פרטים לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 3|טופס 3 בתוספת האמורה}} מאומת בתצהיר.

{{ח:סעיף|132|בקשה בעניינו של פסול דין או מי שמונה לו אפוטרופוס}}
{{ח:ת}} בקשה בעניינו של פסול דין או מי שמונה לו אפוטרופוס לאישור כי הוא מסוגל לתת הסכמה מדעת לבוא בברית הזוגיות לפי {{ח:חיצוני|חוק ברית הזוגיות לחסרי דת#סעיף 2|סעיף 2(7) לחוק ברית הזוגיות}} ובקשה בעניינו של אדם כאמור להתיר את ברית הזוגיות לפי {{ח:חיצוני|חוק ברית הזוגיות לחסרי דת#סעיף 10|סעיף 10(א) לחוק ברית הזוגיות}}, יומצא –
{{ח:תת|(1)}} לפסול הדין או למי שמונה לו אפוטרופוס;
{{ח:תת|(2)}} לאפוטרופוס שמונה לו;
{{ח:תת|(3)}} ליועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו;
{{ח:תת|(4)}} למי שבית המשפט הורה להמציא לו.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: שינוי שם}}

{{ח:סעיף|133|בקשה לשינוי שמו של קטין או פסול דין}}
{{ח:תת|(א)}} בבקשה לשינוי שמו של קטין או של אדם שמונה לו אפוטרופוס או שבית המשפט רשאי למנות לו אפוטרופוס לפי {{ח:חיצוני|חוק השמות#סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:חיצוני|חוק השמות#סעיף 14|או 14 לחוק השמות}}, יהיה המשיב היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו; הורה של קטין שאיננו מבקש בבקשה יצורף אליה כמשיב.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט הבא לאשר שינוי שם של קטין לפי תקנת משנה (א), כשאחד מהוריו או שניהם נפטרו, יזמין, אם אפשר, את הורי הנפטר וייתן להם הזדמנות להשמיע את טענותיהם לעניין שינוי השם; ואולם רשאי בית המשפט שלא להזמינם אם נראה הדבר מוצדק בנסיבות העניין.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: קביעת גיל}}

{{ח:סעיף|134|הגדרה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ט|בפרק זה}}, ”הבקשה“ – בקשה לקביעת גילו של אדם, לרבות גיל מזערי, גיל מרבי ומתח גילים – או לשינויה.

{{ח:סעיף|135|מקום השיפוט והגשת הבקשה}}
{{ח:תת|(א)}} הבקשה תוגש לבית המשפט לענייני משפחה שבאזור שיפוטו מצוי מקום מגוריו של מי שמבקשים את קביעת גילו; באין לו מקום מגורים בישראל, תוגש הבקשה לבית המשפט לענייני משפחה בתל־אביב–יפו.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה תוגש במספר עותקים מספיק בשביל בית המשפט ולשם המצאה לכל המשיבים, ובלבד שיהיו שני עותקים בשביל היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו.

{{ח:סעיף|136|המשיבים}}
{{ח:תת|(א)}} בבקשת אדם המבקש קביעת גילו יהיה המשיב היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשת אדם המבקש קביעת גילו של אדם אחר יהיו המשיבים האדם שמבקשים קביעת גילו והיועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו.
{{ח:תת|(ג)}} בבקשת היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו יהיה המשיב האדם שמבקשים קביעת גילו.
{{ח:תת|(ד)}} אדם העלול להיפגע על ידי החלטת בית המשפט יצוין בבקשה כמשיב.

{{ח:סעיף|137|המשיבים בבקשת יוצאי צבא}}
{{ח:ת}} על המצאה של בקשות שחלות עליהם {{ח:חיצוני|תקנות קביעת גיל (סוגי בקשות לפי סעיף 7 לחוק)|תקנות קביעת גיל (סוגי בקשות לפי סעיף 7 לחוק), התשל״ה–1975}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} אם המבקש יוצא צבא כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|בחוק שירות ביטחון, התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, המשרת בשירות סדיר או נמנה עם כוחות המילואים, תומצא הבקשה לשליש הראשי של צבא הגנה לישראל;
{{ח:תת|(2)}} אם המבקש מיועד לשירות ביטחון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|בחוק האמור בפסקה (1)}}, תומצא הבקשה לראש מרכז גיוס באגף כוח אדם של צבא הגנה לישראל.

{{ח:סעיף|138|צירוף משיבים להליך}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי לצוות על צירוף משיבים נוספים.

{{ח:סעיף|139|בקשות קודמות לקביעת גיל}}
{{ח:ת}} בבקשה יציין המבקש את מטרת הבקשה, ואם הוגשו לבית משפט בקשות לקביעת גילו לפני שהוגשה הבקשה הנדונה יפרט אותן ואת ההחלטות שניתנו בהן.

{{ח:סעיף|140|צירוף תצהיר ומסמכים}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש קביעת גילו יצרף לבקשתו תצהיר לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 20|טופס 20 לתוספת הראשונה}} וכן תעודות אלה או תצלומים מהן:
{{ח:תתת|(1)}} תעודת לידה של המבקש, וכן דרכון, תעודה או פנקס שרשום בהם תאריך לידתו;
{{ח:תתת|(2)}} תעודת נישואין או תעודת גירושין שלו, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} תעודות לידה של ילדיו;
{{ח:תתת|(4)}} כל מסמך אחר שברשותו שניתן ללמוד ממנו מהו גילו;
{{ח:תתת|(5)}} לגבי מבקש שנולד בארץ – אישור מלשכת מרשם התושבים שבה מוחזק תיק המרשם שלו, שאין בפנקס הלידות רישום לידה שלו בשנה הרשומה בתיק המרשם כשנת לידתו.
{{ח:תת|(ב)}} אם אין בידי המבקש להמציא את התעודות המתאימות המפורטות בתקנת משנה (א)(1) עד (3) – ייתן הסבר לכך.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט רשאי בכל עת לדרוש מהמבקש שייתן בתצהיר פרטים נוספים ומפורטים יותר.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: אבהות ואימהות}}

{{ח:סעיף|141|המצאה ליועץ המשפטי לממשלה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} העתק של כתב תובענה לאבהות או לאימהות ושל כל כתב הגנה בתובענה כאמור, יומצא ליועץ המשפטי לממשלה או לבא כוחו.

{{ח:סעיף|142|הצדדים להליך|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בתובענה לקביעת אבהות או אימהות הצדדים להליך יהיו הורהו של הילד וההורה הנטען של הילד; ואולם ראה המבקש כי בן משפחה מדרגה ראשונה של הילד נדרש לצורך בירור הבקשה, הוא רשאי לצרפו כצד להליך.

{{ח:סעיף|142א|תובענה לקביעת אבהות|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} תובענה לקביעת אבהות תוגש לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 21|טופס 21 שבתוספת הראשונה}} ויכול שתוגש יחד עם בקשה לצו עריכת בדיקה גנטית לקשרי משפחה לפי {{ח:חיצוני|חוק מידע גנטי|חוק מידע גנטי, התשס״א–2000}}, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15(א)(5)}}, וכן יכול שתוגש בקשה לצו לעריכת בדיקה גנטית {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 21|בטופס 21}}, אף בלא תובענה לקביעת אבהות.

{{ח:סעיף|143|צירוף מסמכים|תיקון: תשפ״ג, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש יצרף לתובענה תצהיר לאימות טענותיו העובדתיות וכן את המסמכים האלה לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} הודעת לידת חי של הילד, אם הוא נולד בישראל ולא נרשם במרשם האוכלוסין;
{{ח:תתת|(2)}} תעודת לידה מאומתת כדין, אם הילד נולד מחוץ לישראל;
{{ח:תתת|(3)}} העתק מסמכי הזיהוי של מגיש הבקשה ושל הילד נושא הבקשה; וכן העתק מסמכי הזיהוי של צדדים נוספים לבקשה, אם ניתן;
{{ח:תתת|(4)}} מסמכים נוספים לפי העניין כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1 טופס 21|בטופס 21 שבתוספת {{ח:הערה|הראשונה}}}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה תובענה לקביעת אבהות או אימהות טרם הלידה, תצורף הודעת לידת חי או תעודת לידה מאומתת כדין, לפי העניין, לאחר הלידה וטרם מתן פסק הדין.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב), רשאי בית המשפט, מטעמים מיוחדים שיירשמו, ובלבד שהוכח להנחת דעתו כי אין אפשרות לקבל תעודת לידה במדינת חוץ בנסיבות העניין, לאשר למבקש להגיש מסמכים חלופיים כפי שיורה בהחלטתו, המעידים על דבר הלידה, מועדה, מיקומה, זהות הנולד ופרטי ההורים במדינת המקור.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: שונות}}

{{ח:סעיף|144|מניין הימים}}
{{ח:תת|(א)}} המועד הקובע לתחילת מניין הימים לפרק הזמן שנקבע בתקנות אלה הוא יום המצאת המסמך, למעט אם נקבע אחרת בתקנות אלה; אם ניתנה החלטה במעמד בעלי הדין, יימנה המועד ממועד הדיון.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות אחרות בתקנות אלה, תקופת פגרה של בית המשפט לא תובא במניין הימים שנקבעו בתקנות אלה או שקבע בית המשפט, זולת אם בית המשפט הורה אחרת.

{{ח:סעיף|145|תחילה והוראת מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה, למעט האמור בתקנת משנה (ב), ביום תחילתן של {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, התשע״ט–2018}}, כאמור {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 180|בתקנה 180(ג) לתקנות סדר הדין האזרחי}} והן יחולו על הליכים שנפתחו ביום התחילה או לאחריו.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתה של {{ח:פנימי|סעיף 19|תקנה 19}} ובכלל זה החלת {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 33|תקנה 33 לתקנות סדר הדין האזרחי}}, ביום י״ט בניסן התשפ״א (1 אפריל 2021) (להלן – תחילה מאוחרת).
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 180|מתקנה 180(ג) לתקנות סדר הדין האזרחי}}, על הליכים שנפתחו ערב יום התחילה יחולו תקנות אלה למעט {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנות 10}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20}} {{ח:פנימי|סעיף 21|ו־21}}, ולמעט {{ח:פנימי|פרק א סימן ז|סימן ז׳ בפרק א׳}}; ואולם {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#סעיף 33|תקנה 33 לתקנות סדר הדין האזרחי}} תחול אף על הליכים שנפתחו ערב יום התחילה המאוחרת.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|(לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12}}, {{ח:פנימי|סעיף 13|13}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 29|29}}, {{ח:פנימי|סעיף 39|39}}, {{ח:פנימי|סעיף 50|50}}, {{ח:פנימי|סעיף 66|66(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 76|76}}, {{ח:פנימי|סעיף 79|79}}, {{ח:פנימי|סעיף 80|80}}, {{ח:פנימי|סעיף 85|85}}, {{ח:פנימי|סעיף 87|87}}, {{ח:פנימי|סעיף 95|95}}, {{ח:פנימי|סעיף 100|100}}, {{ח:פנימי|סעיף 123|123}}, {{ח:פנימי|סעיף 125|125}}, {{ח:פנימי|סעיף 126|126}}, {{ח:פנימי|סעיף 131|131}}, {{ח:פנימי|סעיף 140|140}})}}}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1:''' הזמנה לדין בתביעה בין בני משפחה (למעט תביעת מזונות) {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2:''' הזמנה בתביעה למזונות {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ג|עוגן=תוספת 1 טופס 2א}}
{{ח:ת}} '''טופס 2א:''' טופס לתביעה עצמאית של קטין {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 3}}
{{ח:ת}} '''טופס 3:''' הרצאת פרטים בתובענה בין בני זוג (למעט תביעת מזונות) {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 12|תקנה 12}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ג, תשפ״ג־2|עוגן=תוספת 1 טופס 4}}
{{ח:ת}} '''טופס 4:''' הרצאת פרטים בתביעת מזונות {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 12|תקנה 12}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ג|עוגן=תוספת 1 טופס 5}}
{{ח:ת}} '''טופס 5:''' תצהיר לכתב טענות {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 16|תקנה 16}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 6}}
{{ח:ת}} '''טופס 6:''' הצהרת מומחה מטעם בית המשפט {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25(א)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 7}}
{{ח:ת}} '''טופס 7:''' צו לקבלת מידע מרשות האוכלוסין {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 29|תקנה 29}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ד|עוגן=תוספת 1 טופס 8}}
{{ח:ת}} '''טופס 8:''' בקשה ליישוב סכסוך בעניין קביעת דרכי קשר בין הורי הורה לבין קטין {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 39|תקנה 39}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 9}}
{{ח:ת}} '''טופס 9:''' הפניית הורים ליחידת הסיוע לשם שמיעת הילד {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 50|תקנה 50}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 10}}
{{ח:ת}} '''טופס 10:''' פרטים לתסקיר בבקשה להכרזת ילד כבר־אימוץ {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 66|תקנה 66}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 11}}
{{ח:ת}} '''טופס 11:''' בקשה למתן צו אימוץ {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 76|תקנה 76}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 12}}
{{ח:ת}} '''טופס 12:''' פרטים לתסקיר עובד סוציאלי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק האימוץ}} כתשובה לבקשה למתן צו אימוץ {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 79|תקנה 79}}, {{ח:פנימי|סעיף 80|80}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 13}}
{{ח:ת}} '''טופס 13:''' צו אימוץ {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 85|תקנה 85}}, {{ח:פנימי|סעיף 95|95}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 14}}
{{ח:ת}} '''טופס 14:''' בקשה למתן צו לאימוץ ילד ממדינת חוץ {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 87|תקנה 87}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ד|עוגן=תוספת 1 טופס 15}}
{{ח:ת}} '''טופס 15:''' תביעה להחזרת ילד חטוף או לאכיפת זכויות ביקור {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 100|תקנה 100}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 16}}
{{ח:ת}} '''טופס 16:''' תצהיר נלווה לתובענה להתרת נישואין לפי {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין לאומית)|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין לאומית), התשכ״ט–1969}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 123|תקנה 123}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 17}}
{{ח:ת}} '''טופס 17:''' תצהיר נלווה לכתב הגנה בתובענה להתרת נישואין לפי {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין לאומית)|חוק שיפוט בענייני התרת נישואין (מקרים מיוחדים וסמכות בין לאומית), התשכ״ט–1969}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 125|תקנה 125}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 18}}
{{ח:ת}} '''טופס 18:''' פניה לבית דין דתי לעניין הצורך בגירושין לפי הדין הדתי {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 126|תקנה 126}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 19}}
{{ח:ת}} '''טופס 19:''' בקשה ליישוב סכסוך להתרת ברית הזוגיות {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 131|תקנה 131}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 טופס 20}}
{{ח:ת}} '''טופס 20:''' תצהיר בבקשה לקביעת גיל {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 140|תקנה 140}})}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ג־2|עוגן=תוספת 1 טופס 21}}
{{ח:ת}} '''טופס 21:''' בקשה לצו לעריכת בדיקה גנטית לקשרי משפחה ולמתן פסק דין הצהרתי לאבהות {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 142א|תקנה 142א}})}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 19|תקנה 19}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} בקשה לסעד זמני או ביטולו המוגשים במסגרת ההליך והתשובה לה;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} בקשה לעיכוב הליכים או לעיכוב ביצוע החלטה והתשובה לה;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} בקשה לגביית עדות מוקדמת והתשובה לה;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 2 פרט 4}}
{{ח:ת}} בקשה למינוי אפוטרופוס לצורך התערבות רפואית דחופה וכן בקשה למתן הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות#סעיף 67ו|סעיף 67ו(ב)(4) לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות}}, במקרה של מחלוקת בין אדם לאפוטרופסו בעניין רפואי או אישי מהותי;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 2 פרט 5}}
{{ח:ת}} בקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה|החוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ״א–1991}};

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 2 פרט 6}}
{{ח:ת}} בקשה לצו למניעת הטרדה מאיימת לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת הטרדה מאיימת|חוק למניעת הטרדה מאיימת, התשס״ב–2001}};

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 2 פרט 7}}
{{ח:ת}} בקשות לסעדים דחופים בענייני אימוץ, ובכלל בקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 12|סעיף 12(ג) לחוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}};

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 2 פרט 8}}
{{ח:ת}} תובענה בעניין החזרתו של קטין חטוף, לרבות תובענה לפי {{ח:חיצוני|חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים)|חוק אמנת האג (החזרת ילדים חטופים), התשנ״א–1991}};

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 2 פרט 9}}
{{ח:ת}} בקשות לצו עריכת בדיקה גנטית לקשרי משפחה לפי {{ח:חיצוני|חוק מידע גנטי|חוק מידע גנטי, התשס״א–2000}} לקטין שנולד במסגרת הליך פונדקאות שהתבצע מחוץ לישראל;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 2 פרט 10}}
{{ח:ת}} בקשה לצו הורות לפי {{ח:חיצוני|חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד)#סעיף 11|סעיף 11 לחוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), התשנ״ו–1996}}.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|ההגדרה {{מוקטן|”}}הסכם בין־לאומי{{מוקטן|“}} בתקנה 3}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} אמנה בדבר גביית מזונות בחו״ל, שנחתמה בניו יורק ביום י״א בתמוז התשט״ז (20 ביוני 1956) ונכנסה לתוקף בישראל ביום כ״ה באייר התשי״ז (26 במאי 1957).

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} מזכר הבנות בין ממשלת ארצות הברית של אמריקה ובין ממשלת מדינת ישראל לשיתוף פעולה לאכיפת תשלום מזונות ילדים מיום י״ב בשבט התשס״ט (5 בפברואר 2009).

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}} מזכר הבנות בין ממשלת מחוז מניטובה של קנדה עם ממשלת מדינת ישראל בדבר שיתוף פעולה באכיפת חיובי מזונות, שנחתם ביום כ״א באייר התשפ״א (3 במאי 2021) וביום ו׳ בתמוז התשפ״א (16 ביוני 2021).

{{ח:חתימות|ט׳ בטבת התשפ״א (24 בדצמבר 2020)}}
* '''אבי ניסנקורן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]