חוק-יסוד: משק המדינה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק־יסוד: משק המדינה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000049}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ה, 206|חוק־יסוד: משק המדינה|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208434.pdf}}, {{ח:תיבה|207|הוראות מעבר|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208433.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 170|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_208435.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 58|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_208436.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 26|חוק משק המדינה (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210251.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 32|חוק מבקר המדינה (הוראות מעבר)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210649.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 31|חוק שנת הכספים|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211706.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 40|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210906.pdf}}, {{ח:תיבה|224|חוק־יסוד: הממשלה|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210707.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 498|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299789.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 134|חוק־יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 ו־2010 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301021.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 550, 551|חוק־יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 ו־2010 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה) (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301201.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 52|תיקון מס׳ 2 לחוק־יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 עד 2012 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301538.pdf}}, {{ח:תיבה|70|תיקון מס׳ 3 לחוק־יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 עד 2012 ולשנת 2013 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301551.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 346|תיקון לחוק־יסוד: הממשלה|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301536.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 194|תיקון מס׳ 4 לחוק־יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 עד 2014 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_312983.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1182|חוק־יסוד: תקציב המדינה לשנים 2017 ו־2018 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348532.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 32|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_364293.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 16|תיקון מס׳ 10 והוראת שעה לשנת 2020|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_570695.pdf}}, {{ח:תיבה|46|תיקון מס׳ 10 והוראת שעה לשנת 2020 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_572953.pdf}}, {{ח:תיבה|230|תיקון מס׳ 10 והוראת שעה לשנת 2020 (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_576894.pdf}}, {{ח:תיבה|294|תיקון מס׳ 10 והוראת שעה לשנת 2020 (תיקון מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_578523.pdf}}, {{ח:תיבה|420|תיקון מס׳ 50 – הוראת שעה לחוק־יסוד: הכנסת|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_581313.pdf}}, {{ח:תיבה|436|תיקון מס׳ 10 והוראת שעה לשנת 2020 (תיקון מס׳ 5)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_582210.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 28|תיקון מס׳ 10 והוראת שעה לשנת 2020 (תיקון מס׳ 6)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_584149.pdf}}, {{ח:תיבה|252|תיקון מס׳ 11 והוראת שעה לשנת 2021|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_593948.pdf}}, {{ח:תיבה|368|תיקון מס׳ 51 לחוק־יסוד: הכנסת|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_603565.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 138|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2556568.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 278|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3739503.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י״פ תשע״ג, 214|הודעה על עדכון סכום}}, {{ח:תיבה|2504|הודעה על עדכון סכום}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 3128|הודעה על עדכון סכום}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 2978|הודעה על עדכון סכום}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 2945|הודעה על עדכון סכום}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 4704|הודעה על עדכון סכום}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 6512|הודעה על עדכון סכום}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 2996|הודעה על עדכון סכום}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 2619|הודעה על עדכון סכום}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2625|הודעה על עדכון סכום}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2936|הודעה על עדכון סכום}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 2508|הודעה על עדכון סכום|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11971.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2249|הודעה על עדכון סכום|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13036.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מסים, מילוות חובה ואגרות|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מסים, מילוות חובה ותשלומי חובה אחרים לא יוטלו, ושיעוריהם לא ישונו, אלא בחוק או על פיו; הוא הדין לגבי אגרות.
{{ח:תת|(ב)}} מסים, מילוות חובה, תשלומי חובה אחרים ואגרות המשתלמים לאוצר המדינה, ושיעוריהם לא נקבעו בגוף החוק ולא נקבעה בחוק הוראה שקביעתם בתקנות טעונה אישור הכנסת או ועדה מועדותיה, קביעתם בתקנות טעונה אישור מראש או תוך התקופה הקבועה לכך בחוק – בהחלטת הכנסת או בהחלטת ועדה מועדותיה שהכנסת הסמיכה לכך.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה החלטה (י״פ תש״ם, 538), לפיה ועדת הכספים מוסמכת לאשר תקנות הקובעות שיעורי מסים, מילוות חובה, תשלומי חובה אחרים ואגרות המשתלמים לאוצר המדינה, למעט אגרות כמפורט להלן; ועדת החוקה, חוק ומשפט מוסמכת לאשר תקנות הקובעות שיעורי אגרות המשתלמות לאוצר המדינה, לפי כל דין, בשל הליכים בבתי משפט, בבתי דין ובלשכות ההוצאה לפועל; והוא כשאין בחוק הוראה בדבר אישורן בכנסת או בועדה אחרת מועדותיה.}}

{{ח:סעיף|2|נכסי מדינה}}
{{ח:ת}} עסקאות בנכסי המדינה, רכישת זכויות וקבלת התחייבויות בשם המדינה ייעשו בידי מי שהוסמך לכך בחוק או על פיו.

{{ח:סעיף|3|תקציב המדינה|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ג, תשמ״ה, תש״ע־2, תשע״ד, תשע״ז, תשפ״א־3, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} תקציב המדינה ייקבע בחוק.
{{ח:תתת|(2)}} התקציב יהיה לשנה אחת ויביא את הוצאות הממשלה הצפויות והמתוכננות.
{{ח:תת|(ב)|(1)|(א)}} הממשלה תניח על שולחן הכנסת את הצעת חוק התקציב במועד שקבעה ועדת הכספים של הכנסת, אך לא יאוחר משישים ימים לפני תחילת שנת הכספים ולא מוקדם משישה חודשים לפני תחילת שנת הכספים.
{{ח:תתתת|(ב)|(1)}} על אף האמור בפסקת משנה (א), התקיימו הנסיבות כאמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 36א|בסעיף 36א(ב) לחוק־יסוד: הכנסת}} ולא התקבל חוק תקציב לפני תחילת שנת הכספים, תניח הממשלה את הצעת חוק התקציב על שולחן הכנסת במועד שקבעה ועדת הכספים של הכנסת, אך לא יאוחר משישים ימים לפני היום הקובע כאמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 36א|באותו סעיף}}, ולעניין תקופה זו לא יובאו בחשבון מועדי ישראל וערביהם כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 36א|באותו סעיף}}.
{{ח:תתתתת|(2)}} התקיים האמור בפסקת משנה (1), ובנסיבות אלה בלבד, רשאית הממשלה להניח על שולחן הכנסת יחד עם הצעת חוק התקציב כאמור בפסקת משנה (1), הצעת חוק תקציב לשנת הכספים שלאחריה אף אם מועד ההנחה מוקדם משישה חודשים לפני תחילתה של אותה שנת כספים.
{{ח:תתת|(2)}} הצעת חוק התקציב תהיה מפורטת.
{{ח:תתת|(3)}} הצעת התקציב המפורטת של משרד הבטחון והצעת התקציב המפורטת של גופים ביטחוניים שייקבעו לעניין זה בחוק לא יונחו על שולחן הכנסת אלא על שולחן ועדה משותפת של ועדת הכספים וועדת החוץ והבטחון של הכנסת.
{{ח:תתת|(4)}} להצעת חוק התקציב יצורף אומדן המקורות למימונו.
{{ח:תת|(ג)}} במקרה הצורך רשאית הממשלה להגיש בתוך שנת הכספים הצעת חוק תקציב נוסף.
{{ח:תת|(ד)}} נראה לממשלה כי חוק התקציב לא יתקבל לפני תחילת שנת הכספים, רשאית היא להגיש הצעת חוק תקציב ביניים.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר יגיש לכנסת מדי שנה דין וחשבון על ביצוע תקציב המדינה; פרטים ייקבעו בחוק.

{{ח:סעיף|3א|תקציב רב־שנתי|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תכין לקראת כל שנת כספים תכנית תקציב רב־שנתית שתכלול את הצעת חוק התקציב לשנה הקרובה וכן תכנית תקציב לשתי השנים הבאות אחריה.
{{ח:תת|(ב)}} הממשלה תניח על שלחן הכנסת את תכנית התקציב הרב־שנתית ביחד עם הצעת חוק התקציב.
{{ח:תת|(ג)}} כל הצעת חוק תקציב שתגיש הממשלה לכנסת תתבסס על תכנית התקציב הרב־שנתית שהוכנה והונחה על שולחן הכנסת לפי סעיף זה בשנה הקודמת.

{{ח:סעיף|3א1|מנגנון התכנסות|תיקון: תשפ״ג, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הניחה הממשלה על שולחן הכנסת הצעת חוק תקציב לשנת הכספים שלאחריה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)(1)(ב)(2)}} (בסעיף זה – שנת התקציב), יחולו ההוראות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} בחוק התקציב לשנת התקציב ייקבע תקציב התאמות ששיעורו והוראות לעניין השימוש בו ייקבעו בחוק (בסעיף זה – תקציב התאמות); הממשלה תביא לאישור ועדת הכספים של הכנסת את הצעתה לשימוש בתקציב ההתאמות;
{{ח:תתת|(2)}} הממשלה, לפי הצעת שר האוצר, תגיש לכנסת עד 1 בנובמבר בשנה שקדמה לשנת התקציב, ולא מוקדם מ־15 באוקטובר בשנה שקדמה לשנת התקציב, דוח לעניין קיום או אי־קיום הפרש הוצאות או הפרש גירעון הצפויים בשנת התקציב (בסעיף זה – דוח הפרשים); הוראות לעניין הגשת דוח הפרשים והפרטים שייכללו בו ייקבעו בחוק;
{{ח:תתת|(3)}} שר האוצר ידווח לוועדת הכספים של הכנסת, לא יאוחר משישים ימים לפני הגשת דוח הפרשים, על המגמות הכלכליות והפיסקליות הצפויות בשנת התקציב;
{{ח:תתת|(4)}} צפוי בשנת התקציב, על פי דוח ההפרשים, הפרש הוצאות או הפרש גירעון, ועל פי הדוח האמור אין בשימוש בתקציב ההתאמות כדי לכסות את מלוא ההפרש האמור, יגיש שר האוצר לאישור הממשלה, יחד עם דוח ההפרשים, תוכנית לשם כיסוי יתרת ההפרש (בסעיף זה – תוכנית מאזנת); הוראות לעניין הכנת תוכנית מאזנת ופרטיה ייקבעו בחוק; הממשלה תאשר ותגיש לכנסת ולוועדת הכספים של הכנסת את התוכנית המאזנת יחד עם אישור דוח ההפרשים;
{{ח:תתת|(5)}} בוצעו הפעולות לפי התוכנית המאזנת עד 1 בדצמבר בשנה שקדמה לשנת התקציב, ולא נותר הפרש גירעון או הפרש הוצאות, תאשר זאת הממשלה בהחלטה שתיתן עד המועד האמור, ותניח את אישורה על שולחן הכנסת עד 1 בדצמבר בשנה שקדמה לשנת התקציב;
{{ח:תתת|(6)}} לא בוצעו פעולות לפי התוכנית המאזנת, או בוצעו רק חלק מהן עד 1 בדצמבר בשנה שקדמה לשנת התקציב ונותר הפרש גירעון או הפרש הוצאות, יחולו ההוראות האלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} נותר הפרש גירעון – יופחת סכום ההוצאה הממשלתית המותרת לפי חוק התקציב לשנת התקציב בסכום הפרש הגירעון שנותר; הממשלה, לפי הצעת שר האוצר, תביא לאישור ועדת הכספים של הכנסת תוכנית להפחתת ההוצאה הממשלתית המותרת לפי פסקה זו עד 1 בדצמבר בשנה שקדמה לשנת התקציב;
{{ח:תתתת|(ב)}} נותר הפרש הוצאות – הממשלה, לפי הצעת שר האוצר, תביא לאישור ועדת הכספים של הכנסת תוכנית להפחתת סעיפי ההוצאה בחוק התקציב לשנת התקציב לשם כיסוי הפרש ההוצאות שנותר, עד 1 בדצמבר בשנה שקדמה לשנת התקציב;
{{ח:תתתת|(ג)}} הוראות לעניין התוכנית שתוגש לפי פסקת משנה (א) או (ב) ואישור ועדת הכספים של הכנסת ייקבעו בחוק;
{{ח:תתת|(7)}} ועדת הכספים של הכנסת רשאית להציע לשר האוצר שינויים בתוכנית להפחתת ההוצאה הממשלתית המותרת כאמור בפסקה (6)(א) או (ב), עד 15 בדצמבר בשנה שקדמה לשנת התקציב; הציעה הוועדה כאמור, תביא הממשלה לאישור הוועדה, לאחר ששקלה את הצעות הוועדה כאמור, תוכנית להפחתת ההוצאה הממשלתית המותרת עד 24 בדצמבר בשנה שקדמה לשנת התקציב;
{{ח:תתת|(8)}} לא אישרה ועדת הכספים של הכנסת את התוכנית שהגישה הממשלה לפי פסקה (6)(א) או (ב) או לפי פסקה (7), יופחתו סכומי ההוצאה בסעיפי התקציב בחוק התקציב, באופן שווה, בגובה הפרש הגירעון או הפרש ההוצאות שנותר כאמור בפסקה (6), לפי העניין, לשם כיסוי ההפרש שנותר;
{{ח:תתת|(9)}} ועדת הכספים של הכנסת רשאית להניח על שולחן הכנסת את מסקנותיה מדיוניה כאמור בפסקאות (1), (3), (4) ו־(6) עד (8); הוראות בעניין הדיון בעניין זה בכנסת ייקבעו בחוק.
{{ח:תת|(א1)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), התרחש אירוע חריג ובלתי צפוי שיש לו השלכה פיסקלית משמעותית, המשפיעה במישרין על הנתונים שבבסיס דוח ההפרשים כאמור בפסקה (2) שבסעיף קטן (א), ובשל סמיכות האירוע והשפעותיו על מועד הגשת דוח ההפרשים לא ניתן להגיש במועד הקבוע באותה פסקה דוח הפרשים הכולל נתונים מעודכנים כנדרש בחוק, רשאית הממשלה, לפי הצעת שר האוצר, באישור הכנסת לאחר שקיבלה את המלצתה של ועדת הכספים של הכנסת, לדחות את המועד הקבוע באותה פסקה, בתקופה אחת שלא תעלה על 50 ימים (בסעיף קטן זה – תקופת הדחייה).
{{ח:תתת|(2)}} אישרה הכנסת את דחיית המועד כאמור בפסקה (1), יידחו בהתאמה יתר המועדים שנקבעו לפי סעיף קטן (א) (להלן – המועד הנדחה), ובלבד שהפחתה לפי פסקה (8) של אותו סעיף קטן תתבצע בתום תקופת הדחייה הנמנית החל מהמועד הקבוע {{ח:חיצוני|חוק ההתאמות הפיסקליות#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק ההתאמות הפיסקליות, התשפ״ג–2023}}; ואולם, אם החליטה הממשלה כי התוכנית המאזנת תכלול הצעת חוק תקציב נוסף לשנת התקציב, תונח הצעת חוק כאמור על שולחן הכנסת במועד שלא יפחת מ־30 ימים לפני תום תקופת הדחייה, ויחולו הוראות סעיף קטן (א) בשינויים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דוח הפרשים לפי פסקה (2) יוגש במועד הנדחה;
{{ח:תתתת|(ב)}} בפסקה (4), המילים ”יחד עם דוח ההפרשים“ ו”יחד עם אישור דוח ההפרשים“ – לא ייקראו;
{{ח:תתתת|(ג)}} פסקאות (5) עד (7) ו־(9) – לא ייקראו;
{{ח:תתתת|(ד)}} במקום פסקה (8) יקראו:
{{ח:תתתתת|”(8)}} לא בוצעו הפעולות לפי התוכנית המאזנת, כולן או חלקן, יופחתו במועד הנדחה סכומי ההוצאה בסעיפי התקציב בחוק התקציב, באופן שווה, בגובה הפרש הגירעון או הפרש ההוצאות, לפי העניין, לשם כיסוי ההפרש שנותר.“.
{{ח:תתת|(3)}} הכנסת תפרסם ברשומות הודעה על המועדים המעודכנים שנדחו לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרש גירעון“ – ההפרש שבין תחזית הגירעון לשנת התקציב לסכום הגירעון המותר לשנת התקציב, כפי שנקבע בחוק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרש הוצאות“ – ההפרש שבין תחזית ההוצאה הממשלתית לשנת התקציב לסכום ההוצאה הממשלתית המאושרת לשנת התקציב, כפי שנקבע בחוק.

{{ח:סעיף|3ב|אי קבלת חוק תקציב|תיקון: תשנ״ב־2, תשע״ד, תש״ף, תש״ף־2, תש״ף־3, תש״ף־4, תש״ף־5, תש״ף־6, תשפ״א, תשפ״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא נתקבל חוק התקציב לפני תחילתה של שנת הכספים, יחולו ההוראות שלהלן לגבי שנת התקציב ההמשכי:
{{ח:תתת|(1)}} הממשלה תהיה רשאית להוציא את ההוצאות כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} כל חודש, סכום השווה לחלק השנים עשר מההוצאה הממשלתית המותרת לשנה הקודמת או מתקרת ההוצאה הממשלתית לשנה הקודמת, כשהן צמודות לשיעור הגידול באוכלוסייה, לפי הנמוך;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוצאה המותנית בהכנסה, בהתאם להוראות שייקבעו בחוק;
{{ח:תתתת|(ג)}} הוצאה של מפעלים עסקיים שפעלו בשנת הכספים הקודמת, בהתאם להוראות שייקבעו בחוק;
{{ח:תתתת|(ד)}} החזר חובות קרן שאינו החזר חובות כאמור למוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תתתת|(ה)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תתת|(2)}} הממשלה תהיה רשאית להתחייב בגבולות הסכומים כמפורט להלן, ובלבד שלא יהיה בהתחייבויות כאמור כדי להגדיל את ההוצאה באותה שנה מעבר לסכום ההוצאה בתקציב המשכי:
{{ח:תתתת|(א)}} סכום ההרשאה להתחייב, בהתאם להוראות שייקבעו בחוק;
{{ח:תתתת|(ב)}} סכום ההוצאה בתקציב המשכי, הסכום להוצאה המותנית בהכנסה והסכום להוצאה של מפעלים עסקיים, כאמור בפסקאות משנה (א) עד (ג) של פסקה (1), בהתאם להוראות שייקבעו בחוק;
{{ח:תתתת|(ג)}} סכום עודף שנותר בסעיפי התקציב בחוק התקציב הקודם, בהתאם להוראות שייקבעו בחוק;
{{ח:תתת|(3)}} הממשלה תהיה רשאית למלא משרות במספר שלא יעלה על מספר המשרות הנקוב בחוק התקציב הקודם.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(פקע).}}
{{ח:תת|(א2)}} {{ח:הערה|(פקע).}}
{{ח:תת|(ב)}} כספים לפי סעיף קטן (א)(1)(א) עד (ג) ייועדו קודם כל לקיום התחייבויות המדינה מכוח חוק, חוזים ואמנות; ביתרת הכספים כאמור תשתמש הממשלה רק להפעלת שירותים חיוניים ופעולות שנכללו בחוק התקציב הקודם לרבות כאלה שנכללו באמצעות שינויים תקציביים (בסעיף קטן זה – שירותים חיוניים ופעולות קודמות); התחייבויות הממשלה לפי סעיף קטן (א)(2) יהיו רק לשירותים חיוניים ופעולות קודמות.
{{ח:תת|(ב1)}} תכנית הכוללת את פירוט הוצאות הממשלה הצפויות והמתוכננות לפי סעיף זה תונח בידי משרד האוצר על שולחן הממשלה ותוגש לוועדת הכספים של הכנסת לא יאוחר מחודש מתחילתה של שנת תקציב המשכי; פירוט ההוצאות לעניין משרד הביטחון והגופים הביטחוניים יונח על שולחן הוועדה המשותפת של ועדת הכספים וועדת החוץ והביטחון של הכנסת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 18|בסעיף 18 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}; שר האוצר ידווח לוועדת הכספים של הכנסת, אחת לחודש, על הוצאות הממשלה לפי תכנית כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} אין לשנות סעיף זה אלא ברוב חברי הכנסת.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוצאה ממשלתית“ – ההוצאה הממשלתית, נטו, לרבות מתן אשראי, ולמעט החזר חובות קרן בלבד שאינו החזר חובות כאמור למוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ההוצאה הממשלתית המותרת“, לשנת כספים מסוימת – סכום ההוצאה הממשלתית המותרת לפי חוק התקציב לאותה שנה, ואם לא התקבל לגבי השנה האמורה חוק התקציב – סכום ההוצאה הממשלתית המותרת לפי חוק־יסוד זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום ההוצאה בתקציב המשכי“ – הסכום השנתי הכולל של ההוצאה הממשלתית כאמור בסעיף קטן (א)(1)(א);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור הגידול באוכלוסייה“ – ממוצע שיעורי הגידול באוכלוסייה בישראל שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשלוש השנים שקדמו לשנה הקודמת לשנת התקציב ההמשכי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שנת תקציב המשכי“ – שנת כספים שעד לתחילתה לא התקבל חוק התקציב לאותה שנה, ואם התקבל חוק התקציב במהלך אותה שנה – החלק משנת הכספים שמתחילתה ועד לקבלת חוק התקציב כאמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקרת ההוצאה הממשלתית“, לשנת כספים מסוימת – סכום ההוצאה הממשלתית המרבי שניתן, לפי חוק, לקבוע לאותה שנה בחוק התקציב, בניכוי סכום ההוצאה הממשלתית באותה שנה שאינו מובא בחשבון כחלק מסכום ההוצאה הממשלתית המרבי שניתן לפי חוק לקבוע בחוק התקציב בשנה שלאחריה.

{{ח:סעיף|3ג|חקיקה הצריכה תקציב|תיקון: תשס״ג, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} הצעת חוק תקציבית לא תתקבל בכנסת אלא בקולותיהם של 50 חברי הכנסת לפחות; הרוב האמור דרוש בקריאה הראשונה, בקריאה השניה ובקריאה השלישית; ואולם אם הפכה הצעת חוק להצעת חוק תקציבית לאחר הקריאה הראשונה, דרוש הרוב האמור בקריאה השניה ובקריאה השלישית.
{{ח:תת|(ב)}} הסתייגות תקציבית לא תתקבל בכנסת אלא בקולותיהם של 50 חברי הכנסת לפחות; התקבלה הסתייגות תקציבית להצעת חוק לא תתקבל הצעת החוק בכנסת בקריאה השלישית אלא בקולותיהם של 50 חברי הכנסת לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} קביעת העלות התקציבית, לענין סעיף זה, של הצעת חוק או הסתייגות, תהיה של ועדה מועדות הכנסת הדנה באותה הצעת חוק או הסתייגות (להלן – הועדה); הועדה תקבע את העלות התקציבית על פי הערכת שר האוצר או מי שהוא הסמיך לכך, אלא אם כן הוכח להנחת דעתה, על פי הערכה אחרת שהוגשה לה, כי העלות התקציבית שונה מהערכת שר האוצר; הערכות לפי סעיף זה יוגשו בצירוף נתונים ואמדנים.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הצעת חוק תקציבית“ – הצעת חוק שמתקיימים בה כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} היא הוגשה שלא בידי הממשלה;
{{ח:תתתת|(2)}} בביצועה כרוכה עלות תקציבית של 5 מיליון שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2003; בשנת 2025, 7,028,639 ש״ח)}} או יותר, בשנת תקציב כלשהי;
{{ח:תתתת|(3)}} הממשלה לא נתנה את הסכמתה לעלות התקציבית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסתייגות תקציבית“ – הסתייגות להצעת חוק, שמתקיימים בה כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} בביצועה כרוכה עלות תקציבית של 5 מיליון שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2003; בשנת 2025, 7,028,639 ש״ח)}} או יותר, בשנת תקציב כלשהי;
{{ח:תתתת|(2)}} הממשלה לא נתנה את הסכמתה לעלות התקציבית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עלות תקציבית“ – הוצאה או התחייבות להוצאה מתקציב המדינה, או הפחתה של הכנסות המדינה אף אם ההוצאה או ההפחתה כאמור מלווה בהקטנה של הוצאה או התחייבות להוצאה מתקציב המדינה, או בהגדלה של הכנסות המדינה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוצאה מתקציב המדינה“, ”הפחתה של הכנסות המדינה“ – לרבות הוצאה מתקציבו של גוף מתוקצב או הפחתה של הכנסות גוף מתוקצב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף מתוקצב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.
{{ח:תת|(ה)}} הסכומים הנקובים בהגדרות ”הצעת חוק תקציבית“ ו”הסתייגות תקציבית“ בסעיף קטן (ד) יתעדכנו ב־1 בינואר של כל שנה לפי שיעור השינוי במדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על הצעת חוק שענינה פיזור הכנסת ועריכת בחירות.

{{ח:סעיף|4|שטרי כסף ומטבעות}}
{{ח:ת}} הדפסת שטרי כסף וטביעת מטבעות שישמשו הילך חוקי וכן הוצאתם יהיו על פי חוק.

{{ח:סעיף|5|בקורת|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} משק המדינה יעמוד לבקורת מבקר המדינה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ד באב תשל״ה (21 ביולי 1975).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי יסוד}}
{{מיזמים|ויקיפדיה=חוק יסוד: משק המדינה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]