חוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה), התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2013655}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ז, 364|חוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_367942.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 226|חוק שירותי תשלום|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528386.pdf}}, {{ח:תיבה|255|תיקון מס׳ 21 לחוק ההגבלים העסקיים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528392.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 14|תיקון לחוק שירותי תשלום|https://fs.knesset.gov.il/22/law/22_lsr_567887.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 224|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1104|תיקון מס׳ 31 לחוק הבנקאות (רישוי)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4712413.pdf}}, {{ח:תיבה|1493|תיקון מס׳ 13 לחוק הגנת הפרטיות|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4810658.pdf}}.

''דחיית תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ט, 1956|צו להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה) (דחיית מועד התחילה של סעיף 7ז לחוק הבנקאות (שירות ללקוח))|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8161.pdf}}. ''שינוי שיעורים וסכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 483|צו להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה) (שינוי השיעור והסכומים לעניין צמצום מסגרות אשראי לפי סעיף 9(ג) לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8904.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1858|צו להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה) (שינוי השיעור והסכומים לעניין צמצום מסגרות אשראי לפי סעיף 9(ג) לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9955.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 986|צו להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה) (שינוי השיעור והסכומים לעניין צמצום מסגרות אשראי לפי סעיף 9(ג) לחוק) [תשפ״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10542.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: תיקוני חקיקה}}

{{ח:סעיף|1|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים|בחוק מערכות תשלומים, התשס״ח–2008}}.}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: ק״ת תשע״ט, תשע״ט, תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|4|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|בחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|5|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: תחילה, תחולה, הוראות מעבר והוראות ראשונות}}

{{ח:סעיף|6|הגדרות|תיקון: תשע״ט, תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“, בתאגיד, ”בנק“, ”המפקח“ ו”שליטה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק בעל היקף פעילות רחב“, ”הנפקה“, של כרטיס חיוב ו”תפעול הנפקה“, של כרטיס חיוב – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 11ב|בסעיף 11ב לחוק הבנקאות (רישוי)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(2) לחוק זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק בעל היקף פעילות צר“ – בנק ששווי נכסיו אינו עולה ביום התחילה על 5% משווי הנכסים של כלל הבנקים בישראל; לעניין זה, ”שווי הנכסים“, של בנק – שווי נכסיו של הבנק כפי שמופיע במאזן הבנק בדוח הכספי השנתי האחרון שנערך על בסיס מאוחד על פי כללי חשבונאות מקובלים החלים עליו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראות ניהול בנקאי תקין“ – הוראות המפקח לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|סעיף 5(ג1) לפקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת כרטיסי חיוב“ – תאגיד שערב יום התחילה עסק בתפעול הנפקה של כרטיסי חיוב ובסליקה של עסקאות בכרטיסי חיוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוזה כרטיס אשראי“, ”חוזה כרטיס חיוב“, ”כרטיס אשראי“, ”כרטיס חיוב“ ו”מנפיק“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק כרטיסי חיוב|בחוק כרטיסי חיוב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק כרטיסי חיוב“ – {{ח:חיצוני|חוק כרטיסי חיוב|חוק כרטיסי חיוב, התשמ״ו–1986}} כנוסחו ערב תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|חוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד ההפרדה“ – המועד שבו בנק בעל היקף פעילות רחב הפסיק לשלוט ולהחזיק אמצעי שליטה בחברת כרטיסי חיוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנגיד“ – נגיד בנק ישראל שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 6|סעיף 6 לחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}}.

{{ח:סעיף|7|תחילה ותחולה|תיקון: ק״ת תשע״ט, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה ביום פרסומו {{ח:הערה|(ביום 31.7.2017)}} ({{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} – יום התחילה), ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים#סעיף 15ב|סעיף 15ב(א) לחוק מערכות תשלומים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(3) לחוק זה}}, ביום ז׳ בסיוון התשע״ז (1 ביוני 2017);
{{ח:תתת|(2)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7ה|סעיף 7ה לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(3) לחוק זה}}, 18 חודשים מיום התחילה;
{{ח:תתת|(3)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7ו|סעיפים 7ו}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7ז|ו־7ז לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(3) לחוק זה}}, שנתיים מיום התחילה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|מועד תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7ז|סעיף 7ז לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}} נדחה ליום 31.1.2020 (ק״ת תשע״ט, 1956).}}
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בפסקאות (2) ו־(3), תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7ד|סעיפים 7ד עד 7ו לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(3) לחוק זה}}, לעניין בנק בעל היקף פעילות צר, שלוש שנים מיום התחילה;
{{ח:תתת|(5)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7ח|סעיף 7ח לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(3) לחוק זה}}, חודשיים מיום התחילה.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר, בהסכמת הנגיד, רשאי, בצו, לדחות את תחילתם של הסעיפים המפורטים בסעיף קטן (א)(2) או (3) בתקופה שלא תעלה על שנים עשר חודשים; דחייה כאמור יכול שתינתן לכלל התאגידים הבנקאיים או לסוג מסוים מהם.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|מועד תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7ז|סעיף 7ז לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}} נדחה ליום 31.1.2020 (ק״ת תשע״ט, 1956).}}
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 11ב|ובסעיף 11ב לחוק הבנקאות (רישוי)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(2) לחוק זה}}, רשאי בנק בעל היקף פעילות רחב ששלט או שהחזיק אמצעי שליטה בחברת כרטיסי חיוב ערב יום התחילה, להמשיך ולשלוט או להחזיק אמצעי שליטה באותה חברה עד תום ארבע שנים ושלושה חודשים מיום התחילה, ואם בתקופה האמורה פחת שיעור החזקותיו של הבנק באמצעי השליטה בחברה ל־40% או פחות ו־25% לפחות מאמצעי השליטה בחברה הונפקו לציבור – עד תום חמש שנים ושלושה חודשים מיום התחילה; על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 27|בסעיף 27 לחוק הבנקאות (רישוי)}}, שלט או החזיק בנק בעל היקף פעילות רחב אמצעי שליטה בתאגיד העוסק בתפעול הנפקה של כרטיסי חיוב או בסליקה של עסקאות בכרטיסי חיוב, בניגוד להוראות סעיף קטן זה, רשאי בית המשפט, למבקש המפקח או לבקשת התאגיד, למנות כונס נכסים למכירת אמצעי השליטה כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7ח|סעיף 7ח לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(3) לחוק זה}}, לא יחולו על שעבוד שנוצר ערב יום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7ח|סעיף 7ח}} כאמור בסעיף קטן (א)(5); לעניין זה, ”שעבוד שנוצר ערב יום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7ח|סעיף 7ח}}“ – למעט שעבוד שחודש לאחר יום התחילה כאמור, אלא אם כן הלקוח הוא היחיד הרשאי לחדשו.

{{ח:סעיף|8|תקנות והוראות ראשונות}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר והמפקח, לפי הענין, יקבעו תקנות והוראות ראשונות לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7ה|סעיפים 7ה עד 7ז לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(3) לחוק זה}}, הנדרשות לשם היערכות טכנולוגית של התאגידים הבנקאיים, לא יאוחר משישה חודשים מיום התחילה.
{{ח:תת|(ב)}} הנגיד יקבע כללים ראשונים לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36יב1|סעיף 36יב1 לחוק הבנקאות (רישוי)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(4) לחוק זה}}, לא יאוחר משלושה חודשים מיום התחילה.

{{ח:סעיף|9|הגבלות בתקופת המעבר לעניין בנק המנפיק כרטיסי חיוב|תיקון: ק״ת תשפ״א, ק״ת תשפ״ב, ק״ת תשפ״ג, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופה שמיום התחילה עד תום חמש שנים מהמועד האמור, ולגבי בנק בעל היקף פעילות רחב – מיום התחילה עד תום שלוש שנים ממועד ההפרדה או עד תום חמש שנים מיום התחילה, לפי המאוחר (להלן – תקופת המעבר) יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} על בנק המנפיק כרטיסי חיוב, שערב יום התחילה שלט או החזיק אמצעי שליטה בחברת כרטיסי חיוב, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הבנק יבצע את תפעול ההנפקה של כרטיסי החיוב שהוא מנפיק באמצעות חברה מתפעלת, ויאפשר לחברה המתפעלת להיות צד לחוזה כרטיס החיוב;
{{ח:תתתת|(ב)}} מתום שנתיים מיום התחילה ועד תום תקופת המעבר, לא יבצע הבנק באמצעות חברה מתפעלת אחת, תפעול הנפקה של יותר מ־52% מסך כרטיסי האשראי החדשים שהוא מנפיק ללקוחותיו; לעניין חישוב השיעור לפי פסקת משנה זו, לא יובא בחשבון כרטיס אשראי שהונפק על פי חוזה כרטיס אשראי שנחתם לפני יום התחילה וחודש במהלך תקופת המעבר לפי {{ח:חיצוני|חוק כרטיסי חיוב#סעיף 2|סעיף 2(ב) לחוק כרטיסי חיוב}}; שר האוצר, בהסכמת הנגיד ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי, בכל עת במהלך תקופת המעבר, לשנות בצו, לכלל הבנקים או לסוג מסוים מהם, את השיעור הקבוע בפסקה זו, אם מצא כי הדבר מוצדק לשם קידום התחרות בשוק האשראי;
{{ח:תתתת|(ג)}} התקשרות של בנק עם חברה מתפעלת לצורך ביצוע תפעול הנפקה לכרטיסי אשראי חדשים שהבנק מנפיק ללקוחותיו כאמור בסעיף קטן (ב), תיעשה לאחר עריכת הליך המקנה לכל חברה מתפעלת הזדמנות נאותה והוגנת להציע את שירותיה;
{{ח:תתת|(2)}} על בנק בעל היקף פעילות רחב המנפיק כרטיסי חיוב יחולו, נוסף על הוראות פסקה (1), הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} חלוקת הכנסות הנובעות מתפעול ההנפקה של כרטיסי חיוב ומפעילות הלקוחות בכרטיסי חיוב, בין הבנק לבין חברת כרטיסי החיוב (להלן – חלוקת ההכנסות), תהיה בהתאם להוראות שנקבעו לעניין זה בהסכם ההתקשרות ביניהם שהיה בתוקף ביום ט״ז בסיוון התשע״ה (3 ביוני 2015) (בסעיף זה – המועד הקובע), אלא אם כן הורה המפקח אחרת בהוראות ניהול בנקאי תקין; לא היה הסכם התקשרות בין הבנק לבין חברת כרטיסי החיוב במועד הקובע, תהיה חלוקת ההכנסות בהתאם להסכמת הצדדים, אלא אם כן הורה המפקח אחרת;
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} מתום שנה מיום התחילה ועד למועד שקבע שר האוצר, בשים לב להתפתחות התחרות בשוק תפעול ההנפקה, לא תסרב חברה מתפעלת להתקשר עם בנק או עם בעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}}, לשם תפעול הנפקה של כרטיס חיוב שמנפיק הבנק או בעל הרישיון, מטעמים בלתי סבירים.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה מתפעלת“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} חברת כרטיסי חיוב;
{{ח:תתתת|(2)}} חברה אחרת שהנגיד, בהסכמת שר האוצר, קבע בצו, בין השאר בשים לב לאיתנותה הפיננסית כמתפעלת הנפקה, כי הבנק רשאי לבצע באמצעותה תפעול הנפקה של כרטיסי חיוב;
{{ח:תתתת|(3)}} גוף אחר העוסק בתפעול הנפקה ומפוקח על פי דין לעניין פעילות זו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חידוש כרטיס אשראי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} חידוש חוזה כרטיס אשראי קיים לפי {{ח:חיצוני|חוק כרטיסי חיוב#סעיף 2|סעיף 2(ב) לחוק כרטיסי חיוב}};
{{ח:תתתת|(2)}} שינוי תנאים בחוזה כרטיס אשראי קיים;
{{ח:תתתת|(3)}} התקשרות עם לקוח שהוא צד לחוזה כרטיס אשראי קיים, בחוזה כרטיס אשראי חדש;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוזה כרטיס אשראי קיים“ – חוזה כרטיס אשראי שבו התקשר הבנק עם לקוח לפני יום התחילה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום עבודה“ – יום מימי השבוע, למעט יום שישי, יום מנוחה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א(א) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, וערב יום מנוחה כאמור, חול המועד ויום שבתון שנקבע בחיקוק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כרטיס אשראי קיים“ – כרטיס אשראי שהונפק לפי חוזה כרטיס אשראי קיים.

{{ח:סעיף|10|איסור רכישת אמצעי שליטה בחברת כרטיסי חיוב|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בנק לא ירכוש מבנק בעל היקף פעילות רחב אמצעי שליטה בחברת כרטיסי חיוב.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} אדם המחזיק יותר מ־5% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בחברת כרטיסי חיוב אחת, לא ישלוט בחברת כרטיסי חיוב נוספת ולא יחזיק בה יותר מ־5% מסוג מסוים של אמצעי שליטה; לעניין זה, יראו חברות כרטיסי חיוב שערב יום התחילה נשלטו בידי אותו אדם, כחברת כרטיסי חיוב אחת.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11|הוראת מעבר לעניין שימוש במידע שהגיע לחברת כרטיסי חיוב אגב ביצוע תפעול הנפקה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות כל דין, רשאית חברת כרטיסי חיוב, במהלך תקופת המעבר, לעשות שימוש בפרטי ההתקשרות של לקוח, ובהם בלבד, שהגיעו לידי החברה כדין לפני יום התחילה או במהלך תקופת המעבר אגב ביצוע הנפקה או תפעול הנפקה של כרטיסי חיוב בעבור בנק, לשם פנייה ללקוח לצורך הצעה למתן שירותים כמנפיק ופעילות נלווית לכך, או לצורך הצעה למתן אשראי ופעילות נלווית לכך, וזאת אף בלא שהלקוח נתן את הסכמתו; ביקש לקוח מחברת כרטיסי חיוב שלא ייעשה שימוש בפרטי ההתקשרות, לא תהיה רשאית החברה לעשות שימוש במידע האמור; בסעיף זה, ”פרטי התקשרות“ של לקוח – שם, מען ומספר טלפון.
{{ח:תת|(ב)}} ביקשה חברת כרטיסי חיוב לפנות ללקוח לראשונה בהתאם להוראות סעיף קטן (א), תיידע אותו בפנייתו הראשונה אליו, בדבר זכותו לבקש שלא ייעשה שימוש בפרטי ההתקשרות שלו.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי למנוע מחברת כרטיסי חיוב לעשות שימוש במידע שהגיע לידיה כדין לפני יום התחילה או במהלך תקופת המעבר, אם הלקוח נתן לה, לפני יום התחילה או במהלך תקופת המעבר, את הסכמתו לשימוש במידע בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|12|הוועדה לבחינת התחרות בשוק האשראי|תיקון: תשע״ט־2, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה הוועדה לבחינת התחרות בשוק האשראי (בסעיף זה – הוועדה) שתפעל בתקופה שמיום התחילה ועד תום שש שנים מהמועד האמור (בסעיף זה – תקופת עבודת הוועדה), ואלה חבריה:
{{ח:תתת|(1)}} המנהל הכללי של משרד האוצר ומנהל חטיבת המחקר בבנק ישראל, והם יהיו יושבי הראש של הוועדה;
{{ח:תתת|(2)}} הממונה על התקציבים במשרד האוצר;
{{ח:תתת|(3)}} הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון;
{{ח:תתת|(4)}} הממונה על התחרות;
{{ח:תתת|(5)}} המפקח על הבנקים;
{{ח:תתת|(6)}} הממונה על מערכות תשלומים בבנק ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} תפקידי הוועדה הם:
{{ח:תתת|(1)}} לעקוב אחר יישום הוראות חוק זה ולהמליץ על צעדים לשיפור ולהגברת התחרות בשוק האשראי;
{{ח:תתת|(2)}} לערוך בדיקות תקופתיות של מצב התחרות בשוק האשראי ולאתר חסמים בהתפתחות התחרות בשוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} להמליץ לעניין הפעלת הסמכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 11ב|סעיף 11ב(ד) לחוק הבנקאות (רישוי)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(2) לחוק זה}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה תפרסם, בתוך 90 ימים ממועד הקמתה, תבחינים מדידים לבחינת הצלחה בהגברת התחרות בשוק הבנקאות; התבחינים יפורסמו באתר האינטרנט של משרד האוצר.
{{ח:תת|(ד)}} בביצוע תפקידיה תביא הוועדה בחשבון, בין השאר, עניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התפתחות התחרות בשוק האשראי בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} השינוי שחל בהיקף האשראי הניתן בשוק האשראי בישראל מיום התחילה;
{{ח:תתת|(3)}} המחיר שמשלם לקוח בעד קבלת אשראי מגופים פיננסיים, פערי המחירים בין לקוחות מסוגים שונים ושיעור מעבר הלקוחות בין גופים פיננסיים מסוגים שונים;
{{ח:תתת|(4)}} שמירה על היציבות הפיננסית.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} על אף האמור בכל דין, תמסור רשות לוועדה, לבקשתה, מידע המצוי בידי הרשות והדרוש לוועדה לשם מילוי תפקידיה, למעט מידע פרטני הנוגע לגוף פיננסי מסוים או מידע אישי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), תמסור רשות לוועדה, לבקשתה, מידע פרטני הנוגע לגוף פיננסי מסוים, המצוי בידי הרשות והדרוש לוועדה לשם מילוי תפקידה לפי סעיף קטן (ב)(3), למעט מידע שיש בו כדי לזהות לקוח של הגוף הפיננסי.
{{ח:תתת|(3)}} חבר הוועדה רשאי לעשות שימוש במידע שהתקבל לפי סעיף קטן זה לצורך תפקידי הוועדה בלבד, ורשאי הוא לשם כך לגלותו לעובד רשות.
{{ח:תתת|(4)}} לא ישתמש אדם במידע האמור בסעיף קטן זה ולא יגלה מידע זה לאחר, אלא בהתאם להוראות פסקה (3); המגלה מידע או עושה שימוש במידע בניגוד להוראה זו, דינו – מאסר שנה.
{{ח:תתת|(5)}} לעניין זה, ”רשות“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} רשות שוק ההון ביטוח וחיסכון;
{{ח:תתתת|(ב)}} בנק ישראל, לעניין מידע המצוי בידי חטיבת הפיקוח על הבנקים והמחלקה הממונה על מערכות תשלומים;
{{ח:תתתת|(ג)}} רשות ניירות ערך;
{{ח:תתתת|(ד)}} רשות התחרות, לעניין מידע שנאסף מכוח סמכות הממונה על התחרות לפי {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית#סעיף 44א|סעיף 44א לחוק התחרות הכלכלית, התשמ״ח–1988}}, ולעניין מידע אחר שברשותה – אם סבר הממונה שמסירתו נדרשת לעבודת הוועדה ואינה עלולה לגרום נזק לביצוע תפקידי הרשות לפי דין.
{{ח:תת|(ו)}} בתקופת עבודתה, תגיש הוועדה לממשלה, לוועדת הכספים ולוועדת הכלכלה של הכנסת, אחת לשישה חודשים, דין וחשבון על עבודתה והמלצותיה; הדין וחשבון יפורסם באתרי האינטרנט של משרד האוצר ושל בנק ישראל.
{{ח:תת|(ז)}} הוועדה תקבע את סדרי עבודתה.

{{ח:סעיף|13|הוראות מעבר לעניין מפעיל מערכת ממשק}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים#סעיף 15ב|בסעיף 15ב(א) ו־(ג) לחוק מערכות תשלומים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(3) לחוק זה}}, אדם אשר ערב יום התחילה שלט במפעיל או החזיק בו יותר מ־10% מסוג מסוים של אמצעי שליטה, יהיה רשאי להמשיך ולשלוט במפעיל או להחזיק, לפי העניין, באותם אמצעי שליטה, עד תום ארבע שנים מיום התחילה, ובלבד שאמצעי השליטה שהוא מחזיק מעל 10% לא יקנו לו, החל ביום התחילה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)(1)}}, זכויות במפעיל, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 1|בפסקאות (1) ו־(2) להגדרה ””אמצעי שליטה“, בתאגיד“}}.
{{ח:תת|(ב)}} מתום שנה מיום התחילה וכל עוד משתתפים במערכת הממשק שולטים או מחזיקים ב־50% או יותר מסוג מסוים של אמצעי שליטה במפעיל, או לא פועלת מערכת מבוקרת נוספת המהווה ממשק בין מנפיק לבין סולק לאישור עסקאות בכרטיסי חיוב, יחולו לעניין מינוי דירקטורים, כהונתם והפסקת כהונתם, הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא ימנה משתתף במערכת הממשק יותר מדירקטור אחד במפעיל;
{{ח:תתת|(2)}} רוב הדירקטורים במפעיל ימונו בידי האסיפה הכללית לפי הצעת הוועדה למינוי דירקטורים; היה המפעיל תאגיד בנקאי או הפך לחברה ציבורית, יהיה ניתן לכלול בין הדירקטורים שתציע הוועדה דירקטורים חיצוניים; לעניין זה, ”דירקטור חיצוני“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}} או כמשמעותו בהוראות ניהול בנקאי תקין בעניין דירקטוריון;
{{ח:תתת|(3)}} הוועדה למינוי דירקטורים תציע לאסיפה הכללית של המפעיל מועמדים לכהונת דירקטורים, לשם מינוים כאמור בפסקה (2), ועוד מועמד אחד נוסף לכל אחד מסוגי הכשירות שיש למנות: דירקטור חיצוני לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}}, ודירקטור אחר – שיתקיימו בכולם התנאים האמורים {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 11ה|בסעיף 11ה(ב) לפקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:תתת|(4)}} על דירקטור שיוצע בידי הוועדה למינוי דירקטורים, שאינו דירקטור חיצוני לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}}, ועל מינויו, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 239|סעיפים 239(ד)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 241|241}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 244|244}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 245|245(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 245|245(א3)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 245|245(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 246|246}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 247|247}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 249|ו־249 לחוק החברות}}.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה למינוי דירקטורים“ – הוועדה למינוי דירקטורים בתאגידים בנקאיים שמונתה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36א|סעיף 36א לחוק הבנקאות (רישוי)}}, שתמנה שלושה חברים כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36א|בסעיף קטן (ב)(1) ו־(2) שבאותו סעיף}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל“ ו”מערכת ממשק“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים#סעיף 15א|בסעיף 15א לחוק מערכות תשלומים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(3) לחוק זה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משתתף“ ו”מערכת מבוקרת“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים|בחוק מערכות תשלומים}}.

{{ח:סעיף|14|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע הוראות חוק זה.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ה בטבת התשע״ז (23 בינואר 2017).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]