gkour/israeli_law huggingface dataset:
רשיון יבוא ורשיון יצוא כללי (עסקאות טרנזיט מאושרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|רשיון יבוא ורשיון יצוא כללי (עסקאות טרנזיט מאושרות), תשל״ח–1978}}
{{ח:קטע3||רשיון בענין עסקות טרנזיט מאושרות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 1637|רשיון יבוא ורשיון יצוא כללי (עסקאות טרנזיט מאושרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3865.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 323|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4887.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת מק״ח תשמ״ח, 18|תיקון|https://olaw.org.il/meches/meches-0653.pdf}}, {{ח:תיבה|1748|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/meches/meches-0664.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|צו מתן רשיונות יבוא#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|צו מתן רשיונות יבוא|לצו מתן רשיונות יבוא, 1939}}, {{ח:חיצוני|צו מתן רשיונות יצוא#סעיף 3|וסעיף 3}} {{ח:חיצוני|צו מתן רשיונות יצוא|לצו מתן רשיונות יצוא, 1940}}, אני נותן רשיון זה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|רשיון יבוא ויצוא|תיקון: תשמ״ו, תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} טובין המיובאים לישראל לשם העברתם לחוץ לארץ כמות שהם מותרים ביבוא לישראל וביצוא מישראל, ובלבד שנרשמו על ידי רשות המכס לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 62|סעיף 62 לפקודת המכס}}, לשיטעון או למעבר.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על הטובין המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, המיוצאים לארצות הברית של אמריקה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על הטובין המפורטים בתוספת השלישית לצו יצוא חופשי (תיקון מס׳ 5), התשמ״ז–1987.

{{ח:סעיף|1א|תחולת הרשיון|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} צויין {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} מספרו של פרט בתעריף המכס, סעיף, סעיף קטן, או מספר פסקה של פרט כאמור (להלן – פרט מכס), יחולו הוראות הרשיון על הטובין המסווגים באותו פרט מכס.
{{ח:תת|(ב)}} צויין לצידו של פרט מכס {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} תיאור טובין, יחולו הוראות רשיון זה רק על אותם טובין.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} רשיון יבוא ורשיון יצוא כללי (עסקאות טרנזיט מאושרות), תשי״ט–1958 – בטל.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לרשיון זה ייקרא ”רשיון יבוא ורשיון יצוא כללי (עסקאות טרנזיט מאושרות), תשל״ח–1978“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשמ״ו, תשמ״ח}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} הפרט או הפרק	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} תיאור הטובין בתעריף המכס

39.18 {{ש}} 39.19 {{ש}} 39.21 {{ש}} 39.26 {{ש}} 48.14	בדים מצופים בחומר פלסטי

42.02	חפצי נסיעה, שקי קניות, ארנקים וכלי קיבול דומים, העשויים או כוללים בדי טקסטיל.

42.03	מוצרי הלבשה מעור שמרכיב הטקסטיל בהם לפי משקל הוא 50% ומעלה

פרקים 50 עד 63 {{ש}} למעט הפרטים הבאים: 50.01, 50.02, 50.03, 51.01, 51.02, 51.03, 52.01, 52.02, 52.03, 53.01, 53.05, 55.01, 55.02, 55.03, 55.04, 55.05, 55.06, 55.07.

64.06	גפות מבד או המכילות בד

94.04	כלי מיטה או מוצרים דומים המרופדים באמצעות קפיצים או על ידי מילוי בכל חומר שהוא (כגון מזרונים, כסתות, שמיכות פיק, כרים וכריות לסוגיהם) העשויים או מכילים בד טקסטילי

{{ח:חתימות|א׳ בסיון תשל״ח (6 ביוני 1978)}}
* '''יחזקאל אבולעפיה'''
מנהל המכס והבלו
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
רשיון יבוא כללי (בולים וחומר פילטלי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|רשיון יבוא כללי (בולים וחומר פילטלי), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||רשיון יבוא כללי לבולים וחומר פילטלי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1190|רשיון יבוא כללי (בולים וחומר פילטלי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3678.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|צו מתן רשיונות יבוא#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|צו מתן רשיונות יבוא|לצו מתן רשיונות יבוא, 1939}}, אני נותן רשיון זה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|יבוא מותר}}
{{ח:ת}} בלים וחומר פילטלי, המיובאים באמצעות הדואר על ידי תושב ישראל והמיועדים לאוסף האישי שלו וששוויים המסחרי במשלוחים לחודש אחד אינו עולה על 200 לירות, מותרים ביבוא לישראל.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} רשיון יבוא כללי (בולים וחומר פילטלי), תשל״ה–1974 – בטל.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לרשיון זה ייקרא ”רשיון יבוא כללי (בולים וחומר פילטלי), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|ד׳ באדר תשל״ז (22 בפברואר 1977)}}
* '''דוד לוי'''
רשות מוסמכת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
רשיון יצוא כללי (בולים וחומר פילטלי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|רשיון יצוא כללי (בולים וחומר פילטלי), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||רשיון יצוא כללי לבולים וחומר פילטלי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1190|רשיון יצוא כללי (בולים וחומר פילטלי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3678.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|צו מתן רשיונות יצוא#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|צו מתן רשיונות יצוא|לצו מתן רשיונות יצוא, 1940}}, אני נותן רשיון זה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|יצוא מותר}}
{{ח:ת}} בולים וחומר פילטלי המיוצאים באמצעות הדואר והמיועדים לאוסף האישי של המקבל וששווים המסחרי במשלוחים לחודש אחד אינו עולה על 200 לירות, מותרים ביצוא מישראל.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} רשיון יצוא כללי (בולים וחומר פילטלי), תשל״ה–1974 – בטל.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לרשיון זה ייקרא ”רשיון יצוא כללי (בולים וחומר פילטלי), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|ד׳ באדר תשל״ז (22 בפברואר 1977)}}
* '''דוד לוי'''
רשות מוסמכת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
רשיון כללי לסחורות במעבר

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|רשיון כללי לסחורות במעבר, תשכ״ח–1967}}
{{ח:קטע3||רשיון יבוא ורשיון יצוא כללי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 329|רשיון כללי לסחורות במעבר|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2141.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|צו מתן רשיונות יבוא#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|צו מתן רשיונות יבוא|לצו מתן רשיונות יבוא, 1939}}, {{ח:חיצוני|צו מתן רשיונות יצוא#סעיף 3|וסעיף 3}} {{ח:חיצוני|צו מתן רשיונות יצוא|לצו מתן רשיונות יצוא, 1940}}, אני נותן רשיון זה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} ברשיון זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סחורה“ – כל סחורה המותרת ביצוא לפי {{ח:חיצוני|צו יצוא חופשי|צו יצוא (סחורות מותרות ביצוא ללא רשיון מיוחד), תשכ״ב–1962}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח“ – השטח של ארץ ישראל ממערב לירדן שבו אינם חלים המשפט, השיפוט והמינהל של מדינת ישראל.

{{ח:סעיף|2|רשיון יבוא ויצוא}}
{{ח:ת}} סחורה המובאת למדינת ישראל מהשטח לשם העברתה לחוץ־לארץ, כמות שהיא, מותרת ביבוא וביצוא.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לרשיון זה ייקרא ”רשיון כללי לסחורות במעבר, תשכ״ח–1967“.

{{ח:חתימות|י״ז בחשון תשכ״ח (20 בנובמבר 1967)}}
* '''דוד גולן'''
רשות מוסמכת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
רשימת מיזמי תשתית חיוניים מועדפים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|רשימת מיזמי תשתית חיוניים מועדפים}}
{{ח:קטע3||לפי {{ח:חיצוני|חוק לקידום תשתיות לאומיות|חוק לקידום תשתיות לאומיות, התשפ״ג–2023}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|י״פ תשפ״ד, 412|רשימת מיזמי תשתית חיוניים מועדפים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11688.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בהתאם {{ח:חיצוני|חוק לקידום תשתיות לאומיות#סעיף 42|לסעיף 42(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק לקידום תשתיות לאומיות|לחוק לקידום תשתיות לאומיות, התשפ״ג–2023}}, מתפרסמת בזה רשימת מיזמי התשתית החיוניים המועדפים:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=סעיף 1}}
{{ח:ת}} מטרו גוש דן;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=סעיף 2}}
{{ח:ת}} הארכת הרכבת לקריית שמונה ואילת;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=סעיף 3}}
{{ח:ת}} רכבות קלות גוש דן;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=סעיף 4}}
{{ח:ת}} רכבות קלות ירושלים;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=סעיף 5}}
{{ח:ת}} המסילה הרביעית באיילון;

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=סעיף 6}}
{{ח:ת}} תחמ״ג גוש דן;

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=סעיף 7}}
{{ח:ת}} תחנת כוח שורק;

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=סעיף 8}}
{{ח:ת}} אשכול קווי 400 שרון;

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=סעיף 9}}
{{ח:ת}} מיתקן פסולת נאות חובב;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=סעיף 10}}
{{ח:ת}} הרחבת מסילות החוף עד מפרץ חיפה.

{{ח:חתימות|י״ב בתשרי התשפ״ד (7 בספטמבר 2023)}}
* '''יוסי פוקס'''
מזכיר הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
שלטון צבא-הגנה לישראל בארץ-ישראל (מנשר מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|שלטון צבא־הגנה לישראל בארץ־ישראל (מנשר מס׳ 2)}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
ע״ר תש״ח, 115.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} בתוקף {{ח:חיצוני|מנשר שלטון צבא-הגנה לישראל בארץ-ישראל|הטלת שלטון צבא־הגנה לישראל בשטחים המוחזקים בארץ־ישראל}}, אני, דוד בן־גוריון, שר הבטחון, ממנה בזה בשם הפיקוד העליון של צבא־הגנה לישראל את {{ח:חיצוני|w:אלימלך אבנר|האלוף אלימלך אבנר (זליקוביץ)}} להיות מושל צבאי בשטחים המוחזקים הנזכרים {{ח:חיצוני|מנשר שלטון צבא-הגנה לישראל בארץ-ישראל|במנשר מס׳ 1 מיום כ״ח באב תש״ח (2 בספטמבר 1948)}}.

{{ח:חתימות|ניתן היום, כ״ח באב תש״ח (2 בספטמבר 1948)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
שלטון צבא-הגנה לישראל בירושלים (מנשר מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|שלטון צבא־הגנה לישראל בירושלים (מנשר מס׳ 2)}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
ע״ר תש״ח, 67.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף {{ח:חיצוני|מנשר שלטון צבא-הגנה לישראל בירושלים|הטלת שלטון צבא־הגנה לישראל בשטח המוחזק של ירושלים}}, אני, דוד בן־גוריון, שר הבטחון, ממנה בזה בשם הפיקוד העליון של צבא־הגנה לישראל, את {{ח:חיצוני|w:דב יוסף|ד״ר דוב (ברנרד) יוסף}} להיות מושל צבאי בשטח המוחזק של ירושלים.
{{ח:סוגר}}

{{ח:חתימות|ניתן היום, כ״ו בתמוז תש״ח (2 באבגוסט 1948).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנון המועצה לספריות ציבוריות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנון המועצה לספריות ציבוריות, תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||תקנון המועצה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1877|תקנון המועצה לספריות ציבוריות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3543.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות הספריות הציבוריות (המועצה)#סעיף 4|לתקנה 4(ג)}} {{ח:חיצוני|תקנות הספריות הציבוריות (המועצה)|לתקנות הספריות הציבוריות (המועצה), התשל״ו–1976}} (להלן – התקנות), קובעת המועצה תקנון זה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנון זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הספריות הציבוריות (המועצה)|בתקנות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יושב ראש“ – יושב ראש המועצה, ובהיעדרו ממלא מקומו הקבוע, שהשר מינה אותם מבין חברי המועצה.

{{ח:סעיף|2|התייעצות בכתב}}
{{ח:תת|(א)}} על הודעה שמסר היושב ראש לפי {{ח:חיצוני|תקנות הספריות הציבוריות (המועצה)#סעיף 4|תקנה 4(ב) לתקנות}} רשאי כל אחד מחברי המועצה להעיר הערותיו במכתב אל היושב ראש, ורשאי הוא גם לדרוש כינוס המועצה לשם דיון באותו ענין.
{{ח:תת|(ב)}} לא ביקש, תוך עשרה ימים מיום משלוח ההודעה, איש מחברי המועצה לכנס אותה, רואים את ההצעה כאילו נתקבלה בחיוב על דעת רוב חברי המועצה, אולם הערות שנמסרו בכתב לפי סעיף קטן (א) יובאו לידיעת השר.
{{ח:תת|(ג)}} דרש חבר המועצה לכנס אותה לדיון בענין שעליו מסר היושב ראש הודעה לפי סעיף קטן (א), יכנס היושב ראש את המועצה.

{{ח:סעיף|3|זימון}}
{{ח:ת}} היושב ראש ישלח באמצעות הדואר הזמנה לישיבת המועצה לפחות עשרה ימים לפני מועד הישיבה, ויפרט בה את השעה, את המקום ואת הענינים העומדים לדיון באותה ישיבה.

{{ח:סעיף|4|מנין חוקי}}
{{ח:ת}} ישיבת המועצה תהיה חוקית אם נתקיימה במועד שנקבע בהזמנה והשתתפו בה לפחות מחצית מספר חבריה; לא הופיעו מחצית חברי המועצה במועד שנקבע, תידחה הישיבה ברבע שעה, והיא תתקיים באותו מקום ותהיה חוקית בכל מספר של משתתפים.

{{ח:סעיף|5|סדרי דיון}}
{{ח:תת|(א)}} היושב ראש ינהל את ישיבות המועצה.
{{ח:תת|(ב)}} ההצבעה בישיבות המועצה היא אישית; לכל חבר קול אחד, וההכרעה בהצבעה היא ברוב קולות.
{{ח:תת|(ג)}} הצעות שהובאו להמלצת המועצה יירשמו בידי מזכיר שמינה היושב ראש; הצעות שנתקבלו, ובצדן דעות המיעוט תובאנה בפני השר ותישלחנה לידיעת כל חברי המועצה לא יאוחר מארבעה־עשר יום לאחר הישיבה.

{{ח:סעיף|6|ועדות משנה}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה רשאית למנות מבין חבריה ועדות משנה שידונו בנושאים שהמועצה תקבע.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה תמנה את היושבי ראש לועדות משנה.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת משנה תתכנס לפי הזמנת יושב ראש הועדה ועל זימונה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|7|מוזמנים}}
{{ח:ת}} המועצה וועדותיה רשאיות להזמין לישיבות אנשים שאינם חברי המועצה.

{{ח:סעיף|8|יזמת חברים}}
{{ח:ת}} כל חבר מחברי המועצה רשאי להציע שהמועצה תעלה לפני השר הצעות משלה ורשאי הוא לדרוש שתקדים לכך דיון; דרש שליש מחברי המועצה לקיים דיון, יזמן היושב ראש את המועצה בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}} ועל דיון כזה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|הסעיפים 4 עד 7}}.

{{ח:סעיף|9|שינוי}}
{{ח:ת}} תקנון זה ניתן לשינוי על פי החלטה של המועצה בישיבה שנכחו בה לפחות מחצית מחברי המועצה, ובהתייעצות עם שר החינוך והתרבות.

{{ח:סעיף|10|השם}}
{{ח:ת}} לתקנון זה ייקרא ”תקנון המועצה לספריות ציבוריות, תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|י״ז באייר התשל״ו (17 במאי 1976)}}
* '''קורט וורמן'''
יושב ראש המועצה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנון ועד החינוך

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנון ועד החינוך, תשל״ה–1974}}
{{ח:קטע3||תקנון לעבודת ועד החינוך}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 547|תקנון ועד החינוך|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3272.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 2299|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3570.pdf}}, {{ח:תיבה|2685|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3589.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1191|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6896.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 17|סעיף 17}} {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי|לחוק חינוך ממלכתי, תשי״ג–1953}}, ולאחר התייעצות בועד החינוך שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 12|סעיף 12 לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} בתקנון זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל הכללי“ – המנהל הכללי של משרד החינוך והתרבות.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|3|כינוס}}
{{ח:ת}} ועד החינוך יתכנס בירושלים לפי הזמנת המנהל הכללי במועד שיקבע.

{{ח:סעיף|4|זימון|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} הזמנה לישיבת ועד החינוך ישלח המנהל הכללי או מי מטעמו בדואר או בדואר האלקטרוני לפחות חמישה ימים לפני מועד הישיבה, ויצורף לה סדר היום של הישיבה.

{{ח:סעיף|5|התייעצות בכתב|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, תיעשה התייעצות עם ועד החינוך על דרך זו:
{{ח:תת|(1)}} המנהל הכללי ישלח לכל אחד מחברי הועד הצעה בכתב לגבי הענינים שבהם יש להיוועץ עם ועד החינוך לפי {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי|החוק}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|חוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.
{{ח:תת|(2)}} לא ביקש בתוך חמישה ימים מיום משלוח ההצעה לפי פסקה (1) שליש מחברי הועד בכתב לכנס את הועד לישיבה, רואים את ההצעה כאילו נתקבלה בחיוב.

{{ח:סעיף|6|סדרי ישיבות|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל הכללי או ממלא מקומו ינהל את ישיבות הועד.
{{ח:תת|(ב)}} ישיבת ועד חינוך תהיה חוקית אם נתקיימה במועד שנקבע בהזמנה והשתתפו בה לפחות מחצית מספר חבריו; אם במועד שנקבע כאמור לא הופיעו מחצית חברי הועד, תידחה הישיבה ברבע שעה והיא תתקיים באותו מקום ותהיה חוקית בכל מספר משתתפים.
{{ח:תת|(ג)}} הצעות שנתקבלו בכל ישיבה יירשמו בידי מזכיר שימנה המנהל הכללי והן יובאו בפני השר ויישלחו לכל חברי הועד לא יאוחר מעשרה ימים לאחר הישיבה.

{{ח:סעיף|7|מילוי מקומם של חברים}}
{{ח:תת|(א)}} חברותו של אדם בועד החינוך פוקעת בכל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נפטר;
{{ח:תתת|(2)}} התפטר בהודעה בכתב שמסר ליושב ראש;
{{ח:תתת|(3)}} נבצר ממנו למלא את תפקידו;
{{ח:תתת|(4)}} הורשע בעבירה שיש עמה קלון;
{{ח:תתת|(5)}} נעדר מישיבות הועד שלוש ישיבות רצופות שלא מסיבת שירות במילואים בצבא הגנה לישראל או מסיבת מחלה ולא הודיע מראש על כך ליושב ראש.
{{ח:תת|(ב)}} פקעה חברותו של חבר הועד, יבוא תחתיו אדם אחר שמינה השר, באישור הממשלה, מתוך אותו סוג של מועמדים שאליו השתייך החבר שחברותו פקעה.

{{ח:סעיף|8|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנון ועד החינוך, תשי״ג–1953 – בטל.

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} לתקנון זה ייקרא ”תקנון ועד החינוך, תשל״ה–1974“.

{{ח:חתימות|כ״ד בכסלו תשל״ה (8 בדצמבר 1974)}}
* '''אהרן ידלין'''
שר החינוך והתרבות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנון מועצת החינוך המשלב

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנון מועצת החינוך המשלב, התשע״ב–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 538|תקנון מועצת החינוך המשלב}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 13א|סעיף 13א(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 34|וסעיף 34}} {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי|לחוק חינוך ממלכתי, התשי״ג–1953}} (להלן – החוק), ולאחר היוועצות במועצה לחינוך ממלכתי משלב לפי {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 13א|סעיף 13א(ב) לחוק}}, בוועד החינוך לפי {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 14|סעיף 14 לחוק}} ובמועצה לחינוך ממלכתי–דתי לפי {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 15|סעיף 15 לחוק}}, אני מתקין תקנון זה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנון זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה“ – מועצת החינוך המשלב שהקים שר החינוך לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 13א|סעיף 13א(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל הכללי“ – המנהל הכללי של משרד החינוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יושב הראש“ – מי שהשר מינה ליושב ראש המועצה.

{{ח:סעיף|2|כינוס}}
{{ח:ת}} המועצה תתכנס לפי הזמנת השר או המנהל הכללי במועד ובמקום שיקבע השר או המנהל הכללי, במשרד החינוך או באחד ממחוזותיו.

{{ח:סעיף|3|זימון}}
{{ח:ת}} הזמנה לישיבת המועצה ישלח השר או המנהל הכללי או מי מטעמם בדואר, בפקסימילה, או בדואר אלקטרוני, שבעה ימים לפחות לפני מועד הישיבה, ויצורף לה סדר היום של הישיבה.

{{ח:סעיף|4|התייעצות}}
{{ח:ת}} השר ייוועץ במועצה באחת משתי הדרכים האלה:
{{ח:תת|(1)}} השר או המנהל הכללי או מי מטעמם יבקשו את חברי המועצה להתכנס לשם דיון בעניין מסוים שהשר מבקש להיוועץ במועצה לגביו, במשרד החינוך או באחד ממחוזותיו;
{{ח:תת|(2)}} השר או המנהל הכללי או מי מטעמם ישלח לכל אחד מהחברים הצעה בכתב לגבי העניינים שיש להיוועץ עם המועצה לפי {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי|החוק}}; לא ביקש בתוך שבעה ימים לפחות מיום משלוח ההצעה לפי פסקה זו שליש מחברי המועצה לכל הפחות לכנסה לדיון – רואים את ההצעה כאילו התקבלה בחיוב.

{{ח:סעיף|5|סדרי הישיבות}}
{{ח:תת|(א)}} השר או המנהל הכללי או מי מטעמם יבקשו את חברי המועצה להתכנס לשם דיון בעניין מסוים שהשר מבקש להיוועץ במועצה לגביו, במשרד החינוך או באחד ממחוזותיו.
{{ח:תת|(ב)}} ישיבת המועצה תהיה חוקית אם התקיימה במועד שנקבע בהזמנה והשתתפו בה לפחות מחצית מספר חבריה; אם במועד שנקבע כאמור לא הופיעו מחצית חבריה, תידחה הישיבה ברבע שעה והיא תתקיים באותו מקום ותהיה חוקית בכל מספר משתתפים.
{{ח:תת|(ג)}} פרוטוקול האסיפה, החלטות המועצה, המלצות והצעות שהתקבלו בישיבת המועצה, יירשמו בידי מי שימנה המנהל הכללי כמזכיר המועצה, והן יישלחו לשר ולכל חברי המועצה לא יאוחר מעשרה ימים לאחר מועד הישיבה.

{{ח:סעיף|6|מילוי מקומם של חברים}}
{{ח:תת|(א)}} חברותו של אדם במועצה פוקעת בכל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נפטר;
{{ח:תתת|(2)}} התפטר בהודעה בכתב שמסר ליושב ראש;
{{ח:תתת|(3)}} נבצר ממנו למלא את תפקידו;
{{ח:תתת|(4)}} הורשע בעבירה שיש עמה קלון;
{{ח:תתת|(5)}} נעדר מישיבות המועצה שלוש ישיבות רצופות שלא מסיבת שירות במילואים בצבא הגנה לישראל או מסיבת מחלה ולא הודיע מראש על כך ליושב ראש.
{{ח:תת|(ב)}} פקעה חברותו של חבר, יבוא תחתיו אדם אחר שמינה השר, ובלבד שמתקיימים התנאים המפורטים בהוראת {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 13א|סעיף 13א(א) לחוק}} במועצה בהרכבה החדש.

{{ח:חתימות|כ״ב בכסלו התשע״ב (18 בדצמבר 2011)}}
* '''גדעון סער'''
שר החינוך
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אוויר נקי (איכות אויר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אוויר נקי (איכות אויר), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 972|תקנות למניעת מפגעים (איכות אויר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5435.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 977|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7002.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים#סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים#סעיף 18|ו־18}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|לחוק למניעת מפגעים, התשכ״א–1961}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק אוויר נקי#סעיף 96|סעיף 96(1) לחוק אוויר נקי, התשס״ח–2008}}, יראו תקנות אלו כאילו הותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק אוויר נקי#סעיף 6|סעיף 6(א)(2) לחוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|זיהום אויר חזק או בלתי סביר}}
{{ח:ת}} זיהום אויר חזק או בלתי סביר הוא הימצאות חומר מן המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בטור א׳ בתוספת}} (להלן – מזהם) באויר, בריכוז ממוצע העולה על הריכוז שנקבע לצידו {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳ בתוספת}}, במדידה הנמשכת בפרק הזמן הנקוב לצידו {{ח:פנימי|תוספת|בטור ג׳}}.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4|שמירת הוראות ודינים}}
{{ח:ת}} אין בתקנות אלה משום אישור לפליטת מזהם בריכוז הקבוע {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} מקום שניתנו הוראות אחרות לפי {{ח:חיצוני|חוק אוויר נקי|החוק}}, ואין בהן כדי לגרוע מסמכויות לפי כל דין לענין מניעת זיהום אויר חזק או בלתי סביר.

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות למניעת מפגעים (איכות האויר), התשל״ב–1971 – בטלות.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנות 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריכוז במ״ג/מ״ק“ – כמות מזהם המבוטאת במיליגרם ליחידת נפח של מטר מעוקב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריכוז בטון/קמ״ר“ – כמות מזהם המבוטאת בטון ליחידת שטח של קילומטר מרובע.

{{ח:קטע3|תוספת חלק א|חלק א – מזהמים גזיים {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״א}}
{{ח:קטע3|תוספת חלק ב|חלק ב – מזהמים חלקיקיים מרחפים}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}

{{מוקטן|מס׳ סדורי}}	המזהם	ריכוז במ״ג/מ״ק	פרק זמן מדידה

נוסחה כימית

1.	{{ח:הערה|(בוטל)}}

2.	{{ח:הערה|(בוטל)}}

3.	{{ח:הערה|(בוטל)}}

4.	{{ח:הערה|(בוטל)}}

5.	{{דוכיווני|פוספאט {{ש}} {{מוקטן|(בחומר חלקיקי מרחף)}}|Phosphate {{ש}} {{מוקטן|(in Suspended Particulate Matter)}}}}	P2O5	0.250 {{ש}} 0.100 {{ש}} 0.040	חצי שעה {{ש}} 24 שעות {{ש}} 1 שנה

6.	{{ח:הערה|(בוטל)}}

7.	{{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:קטע3|תוספת חלק ג|חלק ג – מזהמים חלקיקיים שוקעים}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}

{{מוקטן|מס׳ סדורי}}	המזהם	ריכוז בטון/קמ״ר	פרק זמן מדידה

נוסחה כימית

1.	{{ח:הערה|(בוטל)}}

2.	{{דוכיווני|פוספאט|Phosphate}}	P2O5	0.25 {{ש}} 5.0	24 שעות {{ש}} 30 ימים

{{ח:חתימות|ו׳ בניסן התשנ״ב (9 באפריל 1992)}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה והשר לאיכות הסביבה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אומנה לילדים (הכשרת מפקחים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אומנה לילדים (הכשרת מפקחים), התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ז, 1046|תקנות אומנה לילדים (הכשרת מפקחים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7812.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק אומנה לילדים#סעיף 53|סעיפים 53}} {{ח:חיצוני|חוק אומנה לילדים#סעיף 68|ו־68}} {{ח:חיצוני|חוק אומנה לילדים|לחוק אומנה לילדים, התשע״ו–2016}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תכנית הכשרה מתאימה}}
{{ח:תת|(א)}} הכשרה מתאימה למועמד לשמש מפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק אומנה לילדים#סעיף 51|סעיף 51(א) לחוק}} תהיה בהתאם לתכנית הכוללת את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסברים על מטרות {{ח:חיצוני|חוק אומנה לילדים|החוק}} וחקיקה מתאימה נוספת, הוראות תקנון עובדים סוציאליים וחוזרי המנהל הכללי;
{{ח:תתת|(2)}} סמכויות מפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק אומנה לילדים|החוק}} לרבות המלצה לממונה על רישוי אומנה, פיקוח ובקרה כאמור {{ח:חיצוני|חוק אומנה לילדים#סעיף 51|בסעיף 51(ב) לחוק}};
{{ח:תתת|(3)}} הכרת תוכני קורס בחירה, מיון והכנה למשפחות אומנה ותהליכי בדיקת משפחות אומנה;
{{ח:תתת|(4)}} הכרת תפקידי גוף מפעיל ומנחה אומנה;
{{ח:תתת|(5)}} היכרות עם מכרזים והסכמי התקשרות הקשורים לאומנה;
{{ח:תתת|(6)}} היכרות עם החומר שפותח בקבוצות הלמידה בנושא אומנה, ובכלל זה החומר העיוני והכלים המעשיים;
{{ח:תתת|(7)}} היכרות עם אגפי המשרד השונים ושירותיו, לרבות שירות ילד ונוער, אגף לאנשים עם מוגבלות שכלית–התפתחותית, אגף שיקום, לפי העניין;
{{ח:תתת|(8)}} קורס ניהול זמן.
{{ח:תת|(ב)}} משך הכשרת מפקח יהיה כ־60 שעות, ואת ההכשרה יקיים המשרד.

{{ח:סעיף|2|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} מי שעבר הכשרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, שקיים המשרד או מי מטעמו, לפני תחילתן של תקנות אלה יראו אותו כאילו עבר הכשרה מתאימה לפי תקנות אלה.

{{ח:חתימות|כ״ה בטבת התשע״ז (23 בינואר 2017)}}
* '''חיים כץ'''
שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אזור סחר חפשי באילת (קביעת מקום באזור אילת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אזור סחר חפשי באילת (קביעת מקום באזור אילת), התשמ״ח–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 638|תקנות אזור סחר חפשי באילת (קביעת מקום באזור אילת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5015.pdf}}, {{ח:תיבה|1220|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5049.pdf}}. {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 2|תקנות אזור סחר חפשי באילת (קביעת מקום באזור אילת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5056.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק אזור סחר חפשי באילת (פטורים והנחות ממסים)#סעיף 18|סעיף 18(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק אזור סחר חפשי באילת (פטורים והנחות ממסים)|לחוק אזור סחר חפשי באילת (פטורים והנחות ממסים), התשמ״ה–1985}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אנו קובעים לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מקום}}
{{ח:ת}} אזור התעשיה באילת המסומן בצבע אדום במפה {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}, יהיה ”מקום“ לענין מתן הטבות מס לפי {{ח:חיצוני|חוק אזור סחר חפשי באילת (פטורים והנחות ממסים)#סעיף 18|סעיף 18(ג) לחוק}} (להלן – מקום), ובלבד שהוא מוקף גדר להנחת דעתו של המנהל.

{{ח:סעיף|2|הטבות מס למפעל מאושר}}
{{ח:תת|(א)}} יינתנו למפעל מאושר הטבות מס הניתנות למיזם מורשה באזור נמל חפשי באילת, והכל בכפוף להגבלות, התנאים וההוראות המינהליות החלים על מיזם מורשה {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים|שבחוק אזורי נמל חפשיים, התשכ״ט–1969}}, או על פיו; וכן בכפוף לתקנות שיתקין שר האוצר לענין זה, לפי {{ח:חיצוני|חוק אזור סחר חפשי באילת (פטורים והנחות ממסים)#סעיף 18|סעיף 18(א) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|תקנות אזורי נמל חפשיים (פעולות בטובין וסדרי פיקוח עליהם)|תקנות אזורי נמל חפשיים (פעולות בטובין וסדרי פיקוח עליהם), התשל״א–1971}}, יחולו, בשינויים המחוייבים לפי הענין, לגבי מפעל מאושר במקום. לענין תקנה זו, ”מפעל מאושר“ – מפעל שאושר כמפעל מאושר לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}, הנמצא במקום.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Eilat free trade zone.png|600px|link=]]}}

{{ח:חתימות|ד׳ בשבט התשמ״ז (3 בפברואר 1987)}}
* '''משה נסים'''
שר האוצר
* '''אריאל שרון'''
שר התעשיה והמסחר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אזורי נמל חפשיים (אגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אזורי נמל חפשיים (אגרות), תשל״א–1971}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר אגרות באזור נמל חפשי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 420|תקנות אזורי נמל חפשיים (אגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2654.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים#סעיף 30|סעיף 30}} {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים|לחוק אזורי נמל חפשיים, תשכ״ט–1969}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 27|סעיף 21}} {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|לחוק רשות הנמלים, תשכ״א–1961}}, {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 12|וסעיפים 10}} {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 60|ו־17}} {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים|לפקודת הנמלים}}, על פי הצעת רשות הנמלים ובאישור הממשלה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרות באזור חפשי}}
{{ח:ת}} בעד שירותים ופעולות המבוצעים באזור נמל חפשי או במיתקניו, ישולמו האגרות החלות אותה שעה בנמל שבו נמצא האזור החפשי.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות אזורי נמל חפשיים (אגרות), תשל״א–1971“.

{{ח:חתימות|ז׳ בטבת תשל״א (4 בינואר 1971)}}
* '''שמעון פרס'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אזורי נמל חפשיים (פטור ממסים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אזורי נמל חפשיים (פטור ממסים), תשל״ב–1972}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור ממס}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 1029|תקנות אזורי נמל חפשיים (פטור ממסים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2836.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 1568|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4635.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים#סעיף 17|סעיף 17}} {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים|לחוק אזורי נמל חפשיים, תשכ״ט–1969}}, ועל פי המלצת המועצה לאזורי נמל חפשיים, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיזם מורשה“ – למעט מיזם מורשה שאושר לפי {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים#סעיף 16|סעיף 16 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס הכנסה“ – מס הכנסה, למעט מס חברות ומס ריווח הון.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס הכנסה|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} הכנסה חייבת של מיזם מורשה תהא פטורה ממס הכנסה בשבע השנים המתחילות מהשנה שבה היתה לו לראשונה הכנסה חייבת.

{{ח:סעיף|3|פטור ממס רכוש}}
{{ח:ת}} נכסי מיזם מורשה יהיו פטורים ממס רכוש המוטל לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|חוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ״א–1961}}.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות אזורי נמל חפשיים (פטור ממסים), תשל״ב–1972“.

{{ח:חתימות|כ״ב בניסן תשל״ב (6 באפריל 1972)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אזורי נמל חפשיים (פטור ממסים) (אילת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אזורי נמל חפשיים (פטור ממסים) (אילת), התשמ״ה–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 1899|תקנות אזורי נמל חפשיים (פטור ממסים) (אילת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4855.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 962|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4937.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים#סעיף 17|סעיף 17}} {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים|לחוק אזורי נמל חפשיים, התשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), על פי המלצת המועצה לאזורי נמל חפשיים, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האזור“ – אזור הנמל החפשי באילת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס“ – מס הכנסה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה) למעט מס רווח הון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס רווח הון“ – מס רווח הון כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה|בחלק ה׳ לפקודה}} או מס שבח מקרקעין המוטל לפי {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|חוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}} (להלן – חוק מס שבח) לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום אינפלציוני“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}} או {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח}}, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס רכוש“ – מס רכוש כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|בחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}, וההיטל המוטל על רכוש לפי {{ח:חיצוני|חוק היטל על רכוש (הוראת שעה)|חוק היטל על רכוש (הוראת שעה), התשמ״ה–1985}}.

{{ח:סעיף|2|פטור או הנחה ממס|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסה של מיזם מורשה באזור תהא פטורה ממס בשבע השנים המתחילות בשנה שבה היתה לו לראשונה הכנסה חייבת.
{{ח:תת|(ב)}} החל בשנה הראשונה שלאחר התקופה האמורה בתקנת משנה (א) ואילך, תהא ההכנסה החייבת של מיזם מורשה חייבת במס חברות בשיעור של 30 אחוזים בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} על דיבידנד המשתלם מתוך הכנסה חייבת כאמור בתקנות משנה (א) או (ב), ישולם מס בשיעור של 15 אחוזים בלבד.

{{ח:סעיף|3|פטור או הנחה ממס רווח הון}}
{{ח:תת|(א)}} מיזם מורשה באזור יהא פטור ממס רווח הון על הסכום האינפלציוני.
{{ח:תת|(ב)}} מכירת זכות במיזם מורשה באזור בידי תושב חוץ שרכישתה היתה במטבע חוץ, פטורה ממס רווח הון.

{{ח:סעיף|4|פטור ממס רכוש}}
{{ח:ת}} נכסי מיזם מורשה באזור יהיו פטורים ממס רכוש.

{{ח:סעיף|5|מניעת כפל הטבות}}
{{ח:תת|(א)}} מיום תחילתן של תקנות אלה לא יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות אזורי נמל חפשיים (פטור ממסים)|תקנות אזורי נמל חפשיים (פטור ממסים), התשל״ב–1972}}, על מיזם מורשה באזור.
{{ח:תת|(ב)}} מיזם מורשה באזור שאושר לפי {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים#סעיף 16|סעיף 16 לחוק}} זכאי לפטורים ולהנחות ממס המוענקים לפי תקנות אלה ואינם מוענקים מכוח {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים#סעיף 16|סעיף 16 האמור}}.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ט״ו באלול התשמ״ה (1 בספטמבר 1985).

{{ח:חתימות|ג׳ באלול התשמ״ה (20 באוגוסט 1985)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אזורי נמל חפשיים (פרסום אישור מיזם מורשה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אזורי נמל חפשיים (פרסום אישור מיזם מורשה), תשל״א–1971}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פרסום אישור מיזם מורשה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 1608|תקנות אזורי נמל חפשיים (פרסום אישור מיזם מורשה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2741.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים#סעיף 14|סעיפים 14}} {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים#סעיף 28|ו־28}} {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים|לחוק אזורי נמל חפשיים, תשכ״ט–1969}}, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת דרך לפרסום אישור}}
{{ח:ת}} אישור מפעל כמיזם מורשה על פי {{ח:חיצוני|חוק אזורי נמל חפשיים#סעיף 13|סעיף 13 לחוק}} יפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות אזורי נמל חפשיים (פרסום אישור מיזם מורשה), תשל״א–1971“.

{{ח:חתימות|ב׳ באלול תשל״א (23 באוגוסט 1971)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
* '''שמעון פרס'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות איגודי ערים (הדרך והמועד להגשת נימוקי התנגדות לתיקון צו מקים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות איגודי ערים (הדרך והמועד להגשת נימוקי התנגדות לתיקון צו מקים), תשכ״ו–1966}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הדרך והמועד להגשת נימוקי התנגדות לתיקון הוראות בצו מקים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ו, 2515|תקנות איגודי ערים (הדרך והמועד להגשת נימוקי התנגדות לתיקון צו מקים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1908.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 16א|סעיפים 16א(א)}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 18|ו־18}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|לחוק איגודי ערים, תשט״ו–1955}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגשת נימוקי התנגדות}}
{{ח:ת}} לא הסכימה רשות מקומית שבתחום איגוד ערים לתיקון הוראות הצו המקים את האיגוד, רשאית היא להגיש לממשלה את נימוקיה, בשני עותקים, באמצעות שר הפנים תוך ארבעים יום מהמועד שבו הודיע לה השר על מסירת דבר אי־הסכמתה לתיקון הוראות הצו המקים לממשלה.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות איגודי ערים (הדרך והמועד להגשת נימוקי התנגדות לתיקון צו מקים), תשכ״ו–1966“.

{{ח:חתימות|י״ח בתמוז תשכ״ו (6 ביולי 1966)}}
* '''חיים משה שפירא'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות איגודי ערים (עריכת תקציבים וניהול חשבונות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות איגודי ערים (עריכת תקציבים וניהול חשבונות), תשל״ב–1972}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר עריכת תקציבים וניהול חשבונות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 1060|תקנות איגודי ערים (עריכת תקציבים וניהול חשבונות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2840.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 11|סעיפים 11}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 18|ו־18}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|לחוק איגודי ערים, תשט״ו–1955}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|עריכת תקציב}}
{{ח:ת}} על עריכת תקציב בידי איגוד ערים יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הרשויות המקומיות (הכנת תקציבים)|תקנות הרשויות המקומיות (הכנת תקציבים), תשל״א–1971}}, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|2|ניהול חשבונות}}
{{ח:ת}} על ניהול חשבונות בידי איגוד ערים יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הרשויות המקומיות (הנהלת חשבונות)|תקנות הרשויות המקומיות {{ח:הערה|(}}הנהלת חשבונות), תשט״ו–1955}}, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות איגודי ערים (עריכת תקציבים וניהול חשבונות), תשל״ב–1972“.

{{ח:חתימות|י״ג בניסן תשל״ב (28 במרס 1972)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אימוץ ילדים (בדיקת כשירות מבקש)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אימוץ ילדים (בדיקת כשירות מבקש), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 304|תקנות אימוץ ילדים (בדיקת כשירות מבקש)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5873.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28ח|סעיף 28ח(א)(8)}} {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם הועדה המייעצת לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28ו|סעיף 28{{ח:הערה|(}}ו{{ח:הערה|)}} לחוק}} ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 36|סעיף 36(א) לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הערכת מסוגלות}}
{{ח:ת}} עמותה מוכרת תקבל, לצורך קביעת כשירותו של מבקש להיות הורה מאמץ, חוות דעת בכתב להערכת המסוגלות של מבקש ומשפחתו לאמץ ילד באימוץ בין־ארצי (להלן – הערכת מסוגלות).

{{ח:סעיף|2|חוות דעת של הפסיכולוג}}
{{ח:תת|(א)}} הערכת מסוגלות תיערך בידי פסיכולוג כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות אימוץ ילדים (בעלי מקצוע בעמותה מוכרת)|בתקנות אימוץ ילדים (בעלי מקצוע בעמותה מוכרת), התשנ״ח–1998}}.
{{ח:תת|(ב)}} חוות הדעת של הפסיכולוג תפרט את הבדיקות שעליהן הסתמך הפסיכולוג לצורך הערכת המסוגלות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ג׳ בטבת התשנ״ח (1 בינואר 1998).

{{ח:חתימות|א׳ בטבת התשנ״ח (30 בדצמבר 1997)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אימוץ ילדים (בעלי מקצוע בעמותה מוכרת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אימוץ ילדים (בעלי מקצוע בעמותה מוכרת), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 304|תקנות אימוץ ילדים (בעלי מקצוע בעמותה מוכרת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5873.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28כג|סעיף 28כג(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|עובד סוציאלי}}
{{ח:תת|(א)}} עובד סוציאלי לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28כג|סעיף 28כג(א)(3) לחוק}} והיה בעל עשר שנות ניסיון לפחות בטיפול בילדים או בטיפול משפחתי.
{{ח:תת|(ב)}} עלה מספר הבקשות שמטפלת בהן עמותה מוכרת בשנה מסוימת על 50, תעסיק העמותה עובד סוציאלי נוסף לכל 50 בקשות נוספות או חלק מהן, שהוגשו באותה שנה.

{{ח:סעיף|2|פסיכולוג}}
{{ח:ת}} עמותה מוכרת תעסיק פסיכולוג מומחה בתחום פסיכולוגיה קלינית כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים#סעיף 8|בסעיף 8(ב) לחוק הפסיכולוגים, התשל״ז–1977}}, שיש לו חמש שנות ניסיון לפחות בטיפול במשפחה ובילדים.

{{ח:סעיף|3|רופא}}
{{ח:ת}} עמותה מוכרת תעסיק רופא בעל תואר מומחה ברפואת המשפחה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות)|תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות), התשל״ג–1973}}, שהוא בעל שלוש שנות ניסיון לפחות.

{{ח:סעיף|4|ביקורת פנימית}}
{{ח:ת}} הביקורת הפנימית של מבקר הפנים שמעסיקה העמותה המוכרת לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28כג|סעיף 28כג(א)(3) לחוק}} תכלול גם דין וחשבון שנתי על תיפקודם של מנהלי העמותה ושל בעלי המקצוע בה, על פי כל הוראות {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|החוק}}, התקנות והכללים על פיו.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ג׳ בטבת התשנ״ח (1 בינואר 1998).

{{ח:חתימות|א׳ בטבת התשנ״ח (30 בדצמבר 1997)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אימוץ ילדים (הסכמת הורה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אימוץ ילדים (הסכמת הורה), התשע״ב–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 14|תקנות אימוץ ילדים (הסכמת הורה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7039.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 9|סעיף 9(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ובתוקף סמכות שר המשפטים לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 10|סעיף 10(א) לחוק}} מותקנות תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הסכמת הורה למסירת ילדו לאימוץ}}
{{ח:ת}} הסכמת הורה למסירת ילדו לאימוץ לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 8א|סעיף 8א(א) לחוק}} תהיה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|טופס 1 שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|הסכמת הורה למסירת ילדו לאימוץ הניתנת מחוץ לישראל}}
{{ח:ת}} הסכמת הורה למסירת ילדו לאימוץ הניתנת מחוץ לישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 9א|סעיף 9א(1) לחוק}} תהיה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 2|טופס 2 שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|3|בקשה לביטול הסכמת הורה או לחזרה ממנה}}
{{ח:תת|(א)}} הורה המבקש לבטל את הסכמתו לאימוץ ילדו או לחזור בו ממנה לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 10|סעיף 10(א) לחוק}}, יגיש לבית המשפט בקשה ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 3|טופס 3 שבתוספת}} ב־3 עותקים.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט ימציא העתקי הבקשה –
{{ח:תתת|(1)}} ליועץ המשפטי לממשלה;
{{ח:תתת|(2)}} לעובד סוציאלי ראשי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 36|בסעיף 36 לחוק}}.
{{ח:תת|(ג)}} לבקשה יצורף תצהיר לאימות עובדות היסוד שעליהן נסמכת הבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} היועץ המשפטי לממשלה יהיה המשיב לבקשה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1:''' כתב הסכמת הורה למסירת ילדו לאימוץ {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2:''' כתב הסכמת הורה למסירת ילדו לאימוץ – מחוץ לישראל {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 3}}
{{ח:ת}} '''טופס 3:''' בקשה לביטול או חזרה מהסכמה לאימוץ לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 10|סעיף 10(א) לחוק האימוץ}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}})}}

{{ח:חתימות|ט׳ באלול התשע״א (8 בספטמבר 2011)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
* '''משה כחלון'''
שר הרווחה והשירותים החברתיים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אימוץ ילדים (כללי פרסום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אימוץ ילדים (כללי פרסום), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 302|תקנות אימוץ ילדים (כללי פרסום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5873.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28לב|סעיף 28לב}} {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 48(א) לחוק־יסוד: הממשלה}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|איסור פרסום}}
{{ח:ת}} עמותה מוכרת לא תפרסם –
{{ח:תת|(1)}} תמונות של ילדים המוצגים כמועמדים לאימוץ, בין אם הם מועמדים לאימוץ בפועל ובין אם לאו.
{{ח:תת|(2)}} שמות של ילדים המועמדים לאימוץ או כל פרט אחר שעלול להביא לזיהוים.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ג׳ בטבת התשנ״ח (1 בינואר 1998).

{{ח:חתימות|א׳ בטבת התשנ״ח (30 בדצמבר 1997)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
* '''צחי הנגבי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אימוץ ילדים (תשלומים מרביים לעמותה מוכרת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אימוץ ילדים (תשלומים מרביים לעמותה מוכרת), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 303|תקנות אימוץ ילדים (תשלומים מרביים לעמותה מוכרת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5873.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 926|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6676.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים#סעיף 28לג|סעיף 28לג}} {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|לחוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 48(א) לחוק־יסוד: הממשלה}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שירותים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} עמותה מוכרת רשאית לגבות תשלומים, בעד השירותים המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} חוות דעת של עובד סוציאלי, לרבות ביקורים והתייעצויות, הן לשם בדיקת כשירותו של מבקש לאמץ ילד באימוץ בין־ארצי (להלן – המבקש), והן לאחר מסירת ילד למבקש;
{{ח:תת|(2)}} חוות דעת של פסיכולוג וכן ייעוץ או טיפול, הן לשם בדיקת כשירותו של המבקש והן לאחר מסירת ילד למבקש;
{{ח:תת|(3)}} חוות דעת רפואית על אודות המבקש, לרבות בדיקות רפואיות וייעוץ מקצועי;
{{ח:תת|(3א)}} אישור רפואי לפי {{ח:חיצוני|תקנות הכניסה לישראל (בקשה לאישור כניסתו לישראל של ילד באימוץ בין-ארצי)#סעיף 2|תקנה 2(ב) לתקנות הכניסה לישראל (בקשה לאישור כניסתו לישראל של ילד באימוץ בין־ארצי), התשנ״ח–1998}}, שניתן בידי רופא העמותה;
{{ח:תת|(4)}} חוות דעת משפטית, בדבר מילוי דרישות {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|החוק}} ובדיקת תוקפם של מסמכים הנדרשים לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|החוק}};
{{ח:תת|(5)}} ליווי המבקש במדינת החוץ לרבות העמדת מתורגמן והוצאות נסיעה במדינת החוץ הנדרשות לצורך הליך האימוץ והכנת הילד לקראת האימוץ;
{{ח:תת|(6)}} שירותים אחרים הנדרשים, על פי הדין בישראל, לצורך האימוץ הבין־ארצי;
{{ח:תת|(6א)}} שירותים או הליכים אחרים הנדרשים במדינת החוץ לצורך האימוץ הבין־ארצי;
{{ח:תת|(7)}} שירותי משרד שמספקת העמותה המוכרת, לרבות תפעולה השוטף של העמותה.

{{ח:סעיף|2|סכומים מרביים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} התשלומים המרביים שעמותה מוכרת רשאית לגבות בעד השירותים וההוצאות שהוציאה בפועל בישראל ובמדינת החוץ, למעט הוצאות טיסה והוצאות שהייה של המבקש במדינת החוץ, לא יעלו על סכום השווה ל־22,000 יורו.
{{ח:תת|(ב)}} עמותה מוכרת לא תגבה ממבקש תשלומים אלא בישראל.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו, ”תשלומים“ – לרבות בדרך של נתינת מתנה או תרומה.

{{ח:חתימות|א׳ בטבת התשנ״ח (30 בדצמבר 1997)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות אימות מסמכים (תביעות פיצויים מיוחדות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות אימות מסמכים (תביעות פיצויים מיוחדות), תשל״ד–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פקידי אימות לתביעות פיצויים מיוחדות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 1574|תקנות אימות מסמכים (תביעות פיצויים מיוחדות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3205.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק אימות מסמכים (תביעות פיצויים מיוחדות)#סעיף 6|סעיף 6}} {{ח:חיצוני|חוק אימות מסמכים (תביעות פיצויים מיוחדות)|לחוק אימות מסמכים (תביעות פיצויים מיוחדות), תש״י–1949}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הרשאה}}
{{ח:ת}} פקיד האימות יציין במסמכים שאותם הוא עורך, בהתאם לסמכויותיו על פי {{ח:חיצוני|חוק אימות מסמכים (תביעות פיצויים מיוחדות)#סעיף 3|סעיף 3 לחוק}}, את הפרטים של הודעת המינוי שלו שניתנה לפי {{ח:חיצוני|חוק אימות מסמכים (תביעות פיצויים מיוחדות)#סעיף 1|סעיף 1(ב) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|זהות הצדדים}}
{{ח:תת|(א)}} בפעולות המנויות {{ח:חיצוני|חוק אימות מסמכים (תביעות פיצויים מיוחדות)#סעיף 3|בסעיף 3(א) ו־(ב) לחוק}} חייב פקיד אימות לברר תחילה את זהותם של הצדדים הניצבים לפניו בדרכון או בתעודת זהות המניחה את דעתו של פקיד האימות.
{{ח:תת|(ב)}} פקיד האימות יציין באישורו על הפעולות האמורות את הדרך שבה הוכחה זהותו של הצד שניצב לפניו.

{{ח:סעיף|3|ציון עובדות מסויימות}}
{{ח:ת}} ניצב לפני פקיד האימות אדם שהוא אילם, חרש או עיוור, יציין פקיד האימות את העובדה באישורו ויציין איך נוכח לדעת שהאדם האמור הבין את תוכן המסמך.

{{ח:סעיף|4|קבלת הצהרה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יקבל פקיד אימות הצהרה בשבועה, הצהרה בהן צדק או כל הצהרה אחרת, אלא אם –
{{ח:תתת|(1)}} היא כתובה בשפה שפקיד האימות שולט בה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא נוכח שהמצהיר קרא אותה, או שאדם אחר קרא אותה באזני המצהיר או – אם המצהיר אינו יודע את שפת ההצהרה – היא תורגמה לו, להנחת דעתו של פקיד האימות, לשפה שהמצהיר יודע אותה;
{{ח:תתת|(3)}} המצהיר הבין את תוכן ההצהרה.
{{ח:תת|(ב)}} פקיד האימות יפרט באישורו את הדרך שבה נתמלאו הוראות תקנת משנה (א)(2) ו־(3).
{{ח:תת|(ג)}} בפעולה לפי {{ח:חיצוני|חוק אימות מסמכים (תביעות פיצויים מיוחדות)#סעיף 3|סעיף 3(א) לחוק}} ינהג פקיד אימות לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#תוספת 2|התוספת השניה לפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל״א–1971}}, אולם לגבי מסמך שיוגש לבית משפט או לרשות אחרת די בקיום הדינים המחייבים בנדון במדינת החוץ שבה נמצאים בית המשפט או הרשות.

{{ח:סעיף|5|תרגום ואישור תרגום}}
{{ח:ת}} פקיד אימות יציין באישור תרגום כי הוא שולט בשפה שבה ערוך המקור וכן בשפה שאליה תורגם, או שהתרגום נעשה בידי אדם אחר אשר שליטתו בשפות כאמור ידועה לפקיד האימות, ושהוא מהימן עליו.

{{ח:סעיף|6|אישור העתק}}
{{ח:ת}} באישור הנכונות של העתק יציין פקיד האימות שהמקור הוצג בפניו.

{{ח:סעיף|7|שינוי או מחיקה}}
{{ח:תת|(א)}} השתמש פקיד. האימות למתן האישור בטופס מודפס, ימחק בו את המילים הטעונות מחיקה, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} פקיד האימות יחתום בראשי תיבות של שמו על כל שינוי ומחיקה באישור.

{{ח:סעיף|8|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות אימות מסמכים (תביעות פיצויים מיוחדות), תשל״ד–1974“.

{{ח:חתימות|י״ט בתמוז תשל״ד (9 ביולי 1974)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות איסור אלימות בספורט (קביעת הכשרה נוספת למנהל אירוע ספורט)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות איסור אלימות בספורט (קביעת הכשרה נוספת למנהל אירוע ספורט), התשע״ח–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 452|תקנות איסור אלימות בספורט (קביעת הכשרה נוספת למנהל אירוע ספורט)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7908.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור אלימות בספורט#סעיף 4|סעיפים 4(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק איסור אלימות בספורט#סעיף 34|ו־34}} {{ח:חיצוני|חוק איסור אלימות בספורט|לחוק איסור אלימות בספורט, התשס״ח–2008}} (להלן – החוק), בהסכמת שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים והשר לביטחון הפנים ובהתייעצות עם שרת המשפטים, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עונת משחקים“ – תקופה שתחילתה ביום 1 באוגוסט של כל שנה וסיומה ביום 31 ביולי בשנה שאחריה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח עבודה ראשי“ – כמשמעו לפי {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|חוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי״ד–1954}}.

{{ח:סעיף|2|הכשרה נוספת}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהוסמך למנהל אירוע ספורט יידרש לעבור הכשרה נוספת כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אחת לשנה, הכשרה בהיקף של 10 שעות לפחות בנושא אבטחה, שאושרה בידי ראש חטיבת האבטחה באגף המבצעים במשטרת ישראל;
{{ח:תתת|(2)}} אחת לשנתיים, הכשרה בהיקף של 5 שעות לפחות בנושא בטיחות, שאושרה בידי מפקח עבודה ראשי.
{{ח:תת|(ב)}} על משתתפי הכשרה לפי תקנת משנה (א)(1) לעבור בהצלחה מבחן בכתב שייערך בידי חטיבת האבטחה באגף המבצעים במשטרת ישראל או מי מטעמה, ועל משתתפי הכשרה לפי תקנת משנה (א)(2) לעבור בהצלחה מבחן בכתב שייערך בידי מינהל הבטיחות והבריאות התעסוקתית במשרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים או מי מטעמו.

{{ח:סעיף|3|תחילה והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ג בטבת התשע״ח (31 בדצמבר 2017) (להלן – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} מי שלפני יום התחילה עבר בהצלחה את המבחנים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ב)}}, ייחשב כמי שעמד בתנאי ההכשרה הנדרשת לעונת המשחקים שתחילתה ביום י׳ באלול התשע״ז (1 באוגוסט 2017).
{{ח:תת|(ג)}} מי שלפני יום התחילה עבר בהצלחה מבחן אחד מבין המבחנים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ב)}}, ייחשב כמי שעבר בהצלחה את אותו מבחן לגבי עונת המשחקים שתחילתה ביום י׳ באלול התשע״ז (1 באוגוסט 2017).

{{ח:חתימות|ח׳ בטבת התשע״ח (26 בדצמבר 2017)}}
* '''מירי רגב'''
שרת התרבות והספורט
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]