תקנות המים (מניעת זיהום מים) (איסור הזרמת תמלחת למקורות מים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המים (מניעת זיהום מים) (איסור הזרמת תמלחת למקורות מים), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 897|תקנות המים (מניעת זיהום מים) (איסור הזרמת תמלחת למקורות מים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5905.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 989|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6339.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 20ד|סעיף 20ד(א)(2) ו־(3)}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, התשי״ט–1959}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם מועצת המים ועם שר הבריאות ושר התעשיה והמסחר, בידיעתה המוקדמת של ועדת הכלכלה של הכנסת ובאישורה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 48(א) לחוק־יסוד: הממשלה}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי תקנה 6 לתקנות המים (מניעת זיהום מים) (איסור הזרמת תמלחת למקורות מים) (תיקון), התשס״ד–2004, תקנות אלה אינן חלות על תמלחת שמקורה בריענון מחליפי יונים בבתי חולים, שצריכת המלח לריענונם קטנה משש טונות כלורידים לשנה או ארבע טונות נתרן לשנה.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחליף יונים“ – מיתקן או מיתקנים לריכוך ולהוצאת מינרלים ממים המסופקים למפעל, בשיטת חילוף יונים על גבי שרף, המייצר תמלחת בתהליך ריענונו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחליף יונים ביתי“ – מחליף יונים המיועד לשימוש ביתי, למעט מחליף יונים הנמצא במדיח כלים ביתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממונה“ – מי שהשר לאיכות הסביבה הסמיכו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת ביוב“ – מערכת המשמשת לאיסוף, טיפול וסילוק שפכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעל רשיון עסק, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|בחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}, של מפעל;
{{ח:תתת|(2)}} אדם שבבעלותו, בהשגחתו או בפיקוחו פועל מפעל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל“ – מקום שבו עושים מלאכה, מייצרים מוצרים או נותנים שירותים, באופן הגורם ליצירת תמלחת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקור מים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 20א|בסעיף 20א לחוק}}, למעט בריכת אידוי כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות המים (מניעת זיהום מים) (בריכת אידוי ואגירה)|בתקנות המים (מניעת זיהום מים) (בריכת אידוי ואגירה), התשנ״ז–1997}}, המשמשת לריכוז תמלחת לפני סילוקה לים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריענון“ – תהליך העברה של תמיסת מלח מרוכזת או חומצת מלח או סודה קאוסטית, דרך מחליף יונים, לצורך הכשרתו מחדש לפעילותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שרף“ – חומר המשמש לספיחת קטיונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תמלחת“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שפכים שמקורם בריענון מחליף יונים בכמות העולה על שלוש טונות כלורידים לשנה או שתי טונות נתרן לשנה;
{{ח:תתת|(2)}} שפכים המכילים מלח שמקורם בתהליך ייצור בתעשיית מזון או בורסקאות, הדורשים הוספת כלורידים או נתרן, בכמות העולה על שש טונות כלורידים לשנה או ארבע טונות נתרן לשנה, לכל סוג תמלחת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תמלחת טקסטיל“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תמלחת מזון ובורסקאות“ – שפכים שמקורם בתהליכי הכשרת בשר, ייצור חמוצים, שימורים וטחינה, ייצור גבינות מלוחות, ועיבוד דגים או עורות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תמלחת מחליף יונים“ – שפכים שמקורם בתמיסה המשמשת לריענון מחליף היונים יחד עם שטיפות בכמות של ארבעה נפחי שרף לפחות, המיועדות להדחת שאריות המלח לאחר הריענון.

{{ח:סעיף|2|חובת הפרדת זרמים}}
{{ח:ת}} מפעיל יפריד בין זרמי השפכים במפעלו כדי לבודד את התמלחת משאר שפכי המפעל.

{{ח:סעיף|3|איסור הזרמת תמלחות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא יזרים מפעיל תמלחת ממפעלו לסביבה או למקור מים, לרבות למערכת ביוב של רשות מקומית, אלא כאמור בתקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי מפעיל להזרים תמלחת ממפעלו –
{{ח:תתת|(1)}} ישירות לים, או למערכת ביוב של רשות מקומית המסלקת שפכים לים או למערכת ביוב של רשות מקומית המתפילה את קולחיה ומסלקת את רכז ההתפלה באופן שאינו גורם לזיהום מקורות מים, הכל לפי היתר מכוח {{ח:חיצוני|חוק מניעת זיהום הים ממקורות יבשתיים|חוק מניעת זיהום הים ממקורות יבשתיים, התשמ״ח–1988}} (להלן – חוק מניעת זיהום ים), ובאופן שאינו מזהם מקורות מים;
{{ח:תתת|(2)}} בדרך של החדרה לתת הקרקע באמצעות קידוחים, על פי רשיון לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 44ב|סעיף 44ב לחוק}}, ובתנאי שלא נשקפת סכנה לזיהום מקורות מים;
{{ח:תתת|(3)}} למערכת ביוב, אם מקורה בשטיפות מחליף יונים, ובלבד שכמות המלח בשטיפות כאמור אינה עולה על חמישה אחוזים מכמות המלח ששימשה לריענון עצמו ובתנאי שהמוליכות החשמלית של מי שטיפות מחליף היונים אינה עולה על 4,500 מיקרומוהו לסנטימטר; הממונה רשאי להחליט על ערך אחר למוליכות החשמלית בהתקיים התנאים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} נפח השרף במחליף היונים עולה על 750 ליטר;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוכח, להנחת דעתו, כי כמות המלח בשטיפות המוזרמות לביוב אינה עולה על חמישה אחוזים מכמות המלח ששימשה לריענון עצמו.

{{ח:סעיף|3א|בקרה על תמלחת מחליף יונים|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} מפעיל המרענן מחליף יונים –
{{ח:תת|(1)}} יתקין מד למדידת כמות המים המטופלים במחליף יונים וכן מד מוליכות חשמלית המחובר לרשם או לאוגר נתונים ממוחשב בצנרת המנקזת את מי השטיפה ממחליף היונים;
{{ח:תת|(2)}} ימסור לממונה, על פי דרישתו, במועד ובאופן שיורה, דוח תקופתי חתום בידי המפעיל ובו פירוט של נתוני התפעול של מחליפי היונים כפי שיורה הממונה.

{{ח:סעיף|3ב|מחליף יונים ביתי|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} לא ישווק ולא יתקין אדם מחליף יונים ביתי.

{{ח:סעיף|4|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על הוראה מהוראות תקנות אלה, דינו – כאמור {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 20כא|בסעיף 20כא לחוק}}.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה לגבי –
{{ח:תת|(1)}} תמלחת שמקורה מחליפי יונים – שנים עשר חודשים מיום פרסומן;
{{ח:תת|(2)}} תמלחת מזון ובורסקאות – שמונה עשר חודשים מיום פרסומן;
{{ח:תת|(3)}} תמלחת שמקורה בתי חולים – שנתיים מיום פרסומן;
{{ח:תת|(4)}} תמלחת טקסטיל – ארבעים ושניים חודשים מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|6|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה לא יחולו על מפעל שהגיש בקשה להיתר להזרים תמלחת לים לפי {{ח:חיצוני|חוק מניעת זיהום הים ממקורות יבשתיים|חוק מניעת זיהום ים}} וטרם נמסרה לו החלטה בענין, או הגיש בקשה לדיון חוזר בהחלטה כאמור וטרם נענה ובלבד שהבקשה לדיון חוזר הוגשה תוך ארבעים וחמישה ימים מיום מסירת ההחלטה על הבקשה להיתר.

{{ח:חתימות|ט׳ בסיון התשנ״ח (3 ביוני 1998)}}
* '''רפאל איתן'''
השר לאיכות הסביבה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]