חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות), תשל״ה–1974}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000385}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ה, 14|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208568.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 134|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208570.pdf}}, {{ח:תיבה|238|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317336.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 70|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208572.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 277|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300257.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 418|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300807.pdf}}, {{ח:תיבה|426|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300881.pdf}}, {{ח:תיבה|618|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2162.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 328|תיקון מס׳ 7 לחוק מינהל מקרקעי ישראל|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301074.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 281|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2218.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 60|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301520.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1262|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348687.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 528|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382389.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 158|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 754|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 618|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 641|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 762|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 848|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 899|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1111|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 845|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 2236|הודעה}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 418|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1590|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1870|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9958.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 926|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10524.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1770|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11164.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1026|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11716.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ו, תשס״ח, תשס״ח־2, תשע״ז}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירה“ – חדר או מערכת חדרים למגורים, לעסק או לכל צורך אחר, לרבות חלקים מסוימים מהרכוש המשותף הצמודים להם כאמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 55|בסעיף 55(ג) לחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואה לרכישת דירה“ – הלוואה שתאגיד בנקאי, מבטח או תאגיד אחר נותן לצורך רכישת דירה ושלהבטחת החזרתה נרשמו משכנתה או משכון לגבי הזכויות במקרקעין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על הביטוח“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ליווי פיננסי“ – מימון לפרויקט בנייה על ידי תאגיד בנקאי או על ידי מבטח במסגרת הסכם ליווי בין המוכר לבין התאגיד הבנקאי או המבטח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכירה“ – לרבות שכירות לתקופה שלמעלה מעשרים וחמש שנים או יותר, לרבות התחייבות למכור או להחכיר כאמור או לגרום שיימכר או יוחכר כאמור, ולרבות פעולה באיגוד כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח מקרקעין, תשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוכר“ – מי שמוכר דירה שבנה או שעתיד לבנות בעצמו או על־ידי אדם אחר, על קרקע שלו או של זולתו, על מנת למכרה, לרבות מי שמוכר דירה שקנה אותה, על מנת למכרה, מאדם שבנה או שעתיד לבנות אותה כאמור, למעט מוכר דירה שלא בנה אותה בעצמו ולא קיבל מהקונה תמורה בעד מכירתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר הדירה“ – כל סכום שהקונה התחייב לשלם למוכר בחוזה המכר בקשר לרכישת הדירה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממונה“ – מי שמונה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ד|סעיף 3ד}} כממונה לעניין חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על שוק ההון“ – הממונה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח על הבנקים“, ו”הוראות ניהול בנקאי תקין“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|בסעיף 5 לפקודת הבנקאות, 1941}} (להלן – פקודת הבנקאות);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מימון לפרויקט בנייה“ – שיטת מימון שבה המוכר מנהל את כל הפעילות הכספית של פרויקט הבנייה שלו בחשבון בנק נפרד אחד המשמש למטרה זו בלבד (להלן – חשבון הליווי);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרויקט בנייה“ – בנייה של דירה או של בניין על ידי מוכר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד מלווה“ – תאגיד בנקאי או מבטח, לפי העניין, הנותן ליווי פיננסי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הבינוי והשיכון.

{{ח:סעיף|2|הבטחת כספי הקונה|תיקון: תשל״ו, תשס״ח, תשע״ו, תשע״ז}}
{{ח:ת}} לא יקבל מוכר מקונה, על חשבון מחיר הדירה, סכום העולה על שבעה אחוזים מהמחיר, אלא אם עשה אחת מאלה, והכל על אף האמור בחוזה המכר:
{{ח:תת|(1)}} מסר לקונה ערבות בנקאית להבטחת החזרתם של כל הכספים ששילם לו הקונה על חשבון המחיר, למעט רכיב המע״מ, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 3ג1|בסעיף 3ג1}}, הנכלל בכספים אלה, במקרה שלא יוכל להעביר לקונה בעלות או זכות אחרת בדירה כמוסכם בחוזה המכר, מחמת עיקול שהוטל על הדירה או על הקרקע שעליה היא נבנית או מחמת צו הקפאת הליכים, צו לקבלת נכסים, צו פירוק או צו למינוי כונס נכסים שניתנו נגד המוכר או נגד בעל הקרקע האמור, או מחמת נסיבות שבהן נוצרה מניעה מוחלטת למסור את ההחזקה בדירה, ואולם ביטול חוזה המכר כשלעצמו לא יהווה מניעה מוחלטת לעניין זה; השר, בהסכמת המפקח על הבנקים, רשאי לקבוע לעניין זה את נוסח הערבות הבנקאית;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (ערבות בנקאית)|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (ערבות בנקאית), התשע״א–2010}}.}}
{{ח:תת|(2)}} ביטח את עצמו אצל מבטח שאישר לעניין זה הממונה על שוק ההון, להבטחת החזרתם של כל הכספים ששילם לו הקונה על חשבון המחיר, למעט רכיב המע״מ, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 3ג1|בסעיף 3ג1}}, הנכלל בכספים אלה, בהתקיים הנסיבות כאמור בפסקה (1), והקונה צויין כמוטב על פי פוליסת הביטוח ודמי הביטוח שולמו מראש; שר האוצר, רשאי לקבוע לעניין זה את נוסח פוליסת הביטוח;
{{ח:תת|(3)}} שעבד את הדירה, או חלק יחסי מהקרקע שעליה היא נבנית, במשכנתה ראשונה לטובת הקונה או לטובת חברת נאמנות שאישר לכך השר, להבטחת החזרתם של כל הכספים ששילם לו הקונה על חשבון המחיר, בהתקיים הנסיבות כאמור בפסקה (1);
{{ח:תת|(4)}} רשם לגבי הדירה, או לגבי חלק יחסי של הקרקע שעליה היא נבנית, הערת אזהרה על מכירת הדירה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 126|סעיף 126 לחוק המקרקעין, תשכ״ט–1969}}, ובלבד שלא נרשמו לגביהם שעבוד, עיקול או זכות של צד שלישי שיש להם עדיפות על ההערה;
{{ח:תת|(5)}} העביר על שם הקונה את הבעלות או זכות אחרת בדירה, או בחלק יחסי מהקרקע שעליה היא נבנית, כמוסכם בחוזה המכר, כשהדירה או הקרקע נקיים מכל שיעבוד, עיקול או זכות של צד שלישי.

{{ח:סעיף|2א|החלפת ערובה|תיקון: תשל״ו, תשס״ח־2}}
{{ח:ת}} מוכר שהבטיח את כספי הקונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(1) או (2)}} יהיה רשאי להחליף את הערובה באחת מדרכי הערובה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(3), (4) או (5)}}, ובלבד שהושלמה בניית הדירה ונמסרה ההחזקה בה לקונה, והכל אם לא נקבע בחוזה המכר שהמוכר אינו רשאי להחליף את הערובה; אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (דרכי הוכחה בדבר השלמת בנייתה של דירה ומסירת חזקה בדירה)|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (דרכי הוכחה בדבר השלמת בנייתה של דירה ומסירת חזקה בדירה), התשפ״א–2021}}.}}

{{ח:סעיף|2א1|חובת יידוע בכתב|תיקון: תשס״ח, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימכור מוכר דירה לקונה, אלא אם כן הודיע לקונה בכתב, במועד חתימת חוזה המכר, על זכותו על פי חוק זה להבטחת הכספים ששולמו ועל הדרכים שנקבעו לפי החוק לעניין זה.
{{ח:תת|(ב)}} מוכר שלא התקשר עם תאגיד בנקאי או מבטח בהסכם למתן ליווי פיננסי, יודיע על כך לקונה בכתב, עד מועד חתימת חוזה המכר; השר רשאי לקבוע הוראות בדבר אופן ומועד מסירת ההודעה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הודעה בדבר העדר ליווי פיננסי)|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הודעה בדבר העדר ליווי פיננסי), התשפ״ב–2021}}.}}

{{ח:סעיף|2ב|הבטחת כספי קונה דירה על מקרקעי ישראל|תיקון: תשל״ו, תשמ״א, תשס״ט, תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} היתה הקרקע שעליה הדירה הנמכרת ממקרקעי ישראל כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: מקרקעי ישראל|בחוק־יסוד: מקרקעי ישראל}}, לא יהא המוכר חייב להבטיח את כספי הקונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} אלא לתקופה שתסתיים בהתמלא כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הושלמה בניית הדירה בהתאם לחוזה המכר;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (דרכי הוכחה בדבר השלמת בנייתה של דירה ומסירת חזקה בדירה)|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (דרכי הוכחה בדבר השלמת בנייתה של דירה ומסירת חזקה בדירה), התשפ״א–2021}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} נמסרה ההחזקה בדירה לקונה;
{{ח:תתת|(3)}} נחתם חוזה בין הקונה לבין רשות מקרקעי ישראל (להלן – הרשות) ובו התחייבה הרשות להביא לידי רישום הקונה כשוכר הדירה לתקופה שלמעלה מעשרים וחמש שנים כשהיא נקיה מכל שעבוד או התחייבות לשעבוד, מעיקול, ומכל זכות של צד שלישי, למעט שעבוד או התחייבות לשעבוד לחובת הקונה.
{{ח:תת|(ב)}} חוזה שנחתם בין הקונה לבין הרשות כאמור בפסקה (3) של סעיף קטן (א), בין יום כ״א בשבט תשל״ה (2 בפברואר 1975) לבין יום ב׳ בניסן תשל״ט (30 במרס 1979), יראו כאילו כלולה בו התחייבות הרשות כאמור בפסקה (3) האמורה.
{{ח:תת|(ג)}} חויבה הרשות לפצות את הקונה על אי מילוי התחייבויותיה על פי פסקה (3) של סעיף קטן (א), ישפה המוכר את הרשות זולת אם הוכיח כי הרשות היא האחראית לעילת הפיצוי.

{{ח:סעיף|2ג|הודעה בדבר מחיקת רישום שעבוד|תיקון: תשע״ד, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – תאגיד בנקאי שהמציא ערבות בנקאית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(1)}}, בין שהוא תאגיד מלווה ובין שאינו תאגיד מלווה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – מבטח שהמציא פוליסת ביטוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(2)}}, בין שהוא תאגיד מלווה ובין שאינו תאגיד מלווה.
{{ח:תת|(ב)}} מוכר יפנה בכתב לתאגיד בנקאי או למבטח, לפי העניין, בדרישה שימציא הודעה בכתב, בנוסח {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}, ולפיה שעבוד או התחייבות לשעבוד, שניתנו לטובת התאגיד הבנקאי או המבטח לא ימומשו מתוך הדירה ורישומם יימחק, בהתאם לתנאים האמורים בהודעה (בסעיף זה – ההודעה); פנייה כאמור תיעשה בתוך 30 ימים מאחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ממועד התשלום הראשון ששילם קונה באמצעות פנקס שוברים אם הערבות הבנקאית או פוליסת הביטוח ניתנו על ידי תאגיד בנקאי או מבטח, שהוא תאגיד מלווה;
{{ח:תתת|(2)}} ממועד הוצאת ערבות בנקאית ראשונה אם ניתנה על ידי תאגיד בנקאי שאינו תאגיד מלווה;
{{ח:תתת|(3)}} ממועד הוצאת פוליסת הביטוח על ידי מבטח שאינו תאגיד מלווה.
{{ח:תת|(ג)}} פנה המוכר לתאגיד הבנקאי או למבטח כאמור בסעיף קטן (ב), ימסור לו התאגיד הבנקאי או המבטח את ההודעה בתוך 30 ימים ממועד פניית המוכר אליו; עם פנייתו לתאגיד הבנקאי או למבטח, יודיע על כך המוכר לקונה, ועם קבלת ההודעה מהתאגיד הבנקאי או המבטח יעבירה לקונה.

{{ח:סעיף|3|סייג לתשלומים|תיקון: תשס״ח־2}}
{{ח:ת}} על אף האמור בחוזה המכר, לא יקבל מוכר מקונה תשלומי כספים על חשבון מחיר הדירה, בשיעורים העולים על השיעורים שקבע השר בתקנות, אלא אם כן כספים אלה הובטחו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(1) או (2)}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (סייג לתשלומים על חשבון מחיר דירה)|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (סייג לתשלומים על חשבון מחיר דירה), תשל״ה–1975}}.}}

{{ח:סעיף|3א|תשלום הוצאות על ידי המוכר|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} כל תשלומי העמלות וההוצאות הכרוכות בהבטחת כספי הקונה, לפי חוק זה (להלן – ההוצאות), יחולו על המוכר.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו, אם על פי חוזה המכר על המוכר לשלם את ההוצאות בשביל הקונה, והמבטח או נותן הערבות הבנקאית, לפי הענין, הוציא קבלה על שם הקונה.

{{ח:סעיף|3א1|הפרשי הצמדה|תיקון: תשס״ח־2}}
{{ח:ת}} כספים שהובטחו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(1) או (2)}}, יוצמדו בהתאם לשיטת ההצמדה שעליה הוסכם בחוזה המכר לגבי מחיר הדירה; לא נקבעה בחוזה המכר שיטת הצמדה כאמור, יוצמדו הכספים שהובטחו למדד תשומות הבניה שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מן המדד שפורסם לאחרונה לפני תשלומם בידי הקונה עד המדד שפורסם לאחרונה לפני החזרתם לקונה במקרה מהמקרים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(1)}}.

{{ח:סעיף|3ב|ליווי פיננסי לפרויקט בנייה|תיקון: תשס״ח, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד מלווה ומוכר שהתקשרו בהסכם למתן ליווי פיננסי יפעלו בדרך זו בלבד לעניין פרויקט הבנייה נושא ההסכם.
{{ח:תת|(ב)}} הסכם הליווי של פרויקט בנייה בין התאגיד המלווה לבין המוכר יכלול את חובתם לפעול לפי הסדר השוברים בלבד בהתאם להוראות סעיף זה, וכן פרטים נוספים כפי שיקבע המפקח על הבנקים {{ח:חיצוני|http://www.boi.org.il/he/BankingSupervision/SupervisorsDirectives/Pages/nihultakin.aspx|בהוראות ניהול בנקאי תקין}} – לגבי תאגיד מלווה שהוא תאגיד בנקאי, או כפי שיקבע הממונה על שוק ההון בהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 2|סעיף 2(ב) לחוק הפיקוח על הביטוח}} – לגבי תאגיד מלווה שהוא מבטח.
{{ח:תת|(ג)}} התאגיד המלווה יפיק פנקס שוברים לתשלום בעבור כל דירה בפרויקט הבנייה, ימסור אותו למוכר ויפקיד תשלומים בעבור הדירה, לרבות תשלומים שהעביר תאגיד שנתן לקונה הלוואה לרכישת דירה, לחשבון הליווי באמצעות פנקס השוברים בלבד; השוברים יכללו פרטים כפי שיקבע המפקח על הבנקים או הממונה על שוק ההון בהוראות כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} המוכר ימסור את פנקס השוברים לקונה ויקבל באמצעותו בלבד את התשלומים שישלם הקונה בעבור הדירה; תשלום באמצעות שובר מהווה הוראה בלתי חוזרת של המוכר לתאגיד המלווה להמציא ערבות בנקאית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(1)}} או פוליסת ביטוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(2)}}, לטובת הקונה.
{{ח:תת|(ה)}} תאגיד מלווה ימציא ערבות בנקאית או פוליסת ביטוח בשל הסכום ששילם הקונה לפי הסדר השוברים, למעט רכיב המע״מ כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 3ג1|בסעיף 3ג1}} הנכלל בכספים אלה, בתוך 14 ימי עסקים מיום ששולם כאמור או יוודא כי ניתנה בטוחה אחרת לטובת הקונה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}; אין בהוראה זו כדי לגרוע מאחריותו של תאגיד בנקאי או מבטח לפי כל דין.

{{ח:סעיף|3ג|חובת תאגיד שנתן הלוואה לרכישת דירה|תיקון: תשס״ח, תשס״ח־3, תשע״ז}}
{{ח:ת}} נתן תאגיד בנקאי, מבטח או תאגיד אחר הלוואה לקונה לרכישת דירה, חייב הוא –
{{ח:תת|(1)}} להודיע לקונה בכתב על הוראות חוק זה ועל זכויותיו להבטחת הכספים ששולמו למוכר בעבור הדירה;
{{ח:תת|(2)}} להעביר את כספי ההלוואה למוכר רק לאחר שווידא כי ניתנה בטוחה לטובת הקונה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} או התחייבות בכתב של המוכר למתן בטוחה כאמור.

{{ח:סעיף|3ג1|שעבוד ראשון של זכות המוכר לקבלת החזר רכיב המע״מ|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} נתן מוכר בטוחה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(1) או (2)}}, תהיה זכותו לקבלת החזר רכיב המע״מ ששולם, במקרה של מימוש הבטוחה, משועבדת בשעבוד ראשון לטובת המדינה; לעניין זה, ”רכיב המע״מ“ – מס הערך המוסף הנכלל במחיר הדירה, בשיעור החל לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, במועד כל תשלום מאת הקונה למוכר.

{{ח:סעיף|3ג2|השבת רכיב המע״מ בעת מימוש בטוחה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בטוחה“ – ערבות בנקאית או פוליסת ביטוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(1) או (2)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רכיב המע״מ“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 3ג1|בסעיף 3ג1}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הקרן“ – הקרן שהוקמה לפי סעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ב)}} מומשה בטוחה בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(1) או (2)}}, תשיב הקרן לקונה, באמצעות התאגיד הבנקאי או המבטח שהמציא את הבטוחה, סכום בגובה רכיב המע״מ לגבי כל תשלום מאת הקונה למוכר אשר בשלו ניתנה הבטוחה, בתוספת הפרשי הצמדה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א1|בסעיף 3א1}} על הכספים שהובטחו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(1) או (2)}}, בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התאגיד הבנקאי או המבטח יפנה, לא יאוחר משבעה ימים ממועד המימוש, בבקשה לקבל מהקרן סכום בגובה רכיב המע״מ;
{{ח:תתת|(2)}} בתוך 14 ימים ממועד פניית התאגיד הבנקאי או המבטח כאמור בפסקה (1), יועבר הסכום בגובה רכיב המע״מ מהקרן לתאגיד הבנקאי או למבטח;
{{ח:תתת|(3)}} עם קבלת הסכום בגובה רכיב המע״מ מהקרן יעבירו התאגיד הבנקאי או המבטח לידי הקונה.
{{ח:תת|(ג)}} החשב הכללי של משרד האוצר יקים, במשרד האוצר, קרן שמטרתה השבת סכומים בגובה רכיב המע״מ לקונים, בעת מימוש בטוחות, בהתאם להוראות סעיף זה; הודעה בדבר הקמת הקרן תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} החשב הכללי, בהסכמת המפקח על הבנקים והממונה על שוק ההון, יתקין את תקנון הקרן; בתקנון כאמור ייקבעו, בין השאר, הוראות בדבר פעולות הקרן, נוהלי הגשת בקשות לקרן והטיפול בהן וסדרי עבודתה של הקרן; תקנון הקרן יפורסם באתר האינטרנט של משרד האוצר.

{{ח:סעיף|3ד|מינוי הממונה, ניהול רישום ובירור פניות ציבור|תיקון: תשס״ח, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה ממונה מבין עובדי משרדו, לעניין דירות שהוראות חוק זה חלות על מכירתן.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה ינהל רישום שיפורטו בו שם קונה הדירה, שם המוכר, פרטי המקרקעין, נותן הבטוחה וסוג הבטוחה שניתנה לטובת הקונה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} בכפוף להוראות סעיף קטן (ד), הממונה יברר פניות ציבור לעניין חוק זה, לרבות לעניין הפרת הוראות החוק על ידי מוכר.
{{ח:תתת|(2)}} מצא הממונה שפניית ציבור היתה מוצדקת, יודיע על כך לפונה ולמוכר; הממונה יפרט בהודעתו את ממצאי הבירור ואת הדרכים לתיקון הליקויים שמצא (להלן – ממצאי הבירור).
{{ח:תתת|(3)}} מצא הממונה שפניית ציבור לא היתה מוצדקת או שאין היא ראויה לבירור, יודיע על כך לפונה.
{{ח:תתת|(4)}} החלטותיו של הממונה בבירור פניית ציבור וממצאי הבירור –
{{ח:תתתת|(א)}} לא יהיה בהם כדי להעניק לפונה או לאדם אחר זכות או סעד בבית משפט או בבית דין שלא היו לו לפני כן;
{{ח:תתתת|(ב)}} לא יהיה בהם כדי למנוע מהפונה או מאדם אחר להשתמש בזכות אחרת או לבקש סעד אחר שהוא זכאי להם, ואולם אם נקבע לכך מועד בחיקוק, לא יוארך המועד על ידי הגשת הפנייה לממונה או בירורה.
{{ח:תת|(ד)}} קיבל הממונה פניית ציבור בעניין הנוגע לתאגיד בנקאי יעבירה לבירור המפקח על הבנקים; המפקח יברר את הפנייה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 16|סעיף 16 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}}, ואם מצא כי היתה מוצדקת, יודיע על כך לפונה, לתאגיד הבנקאי וכן לממונה; על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 16|הסעיף האמור}}, המפקח יפרט בהודעתו כאמור את ממצאי הבירור ואת הדרכים לתיקון הליקויים שמצא.
{{ח:תת|(ה)}} קיבל הממונה פניית ציבור בעניין הנוגע למבטח יעבירה לבירור הממונה על שוק ההון; הממונה על שוק ההון יברר את הפנייה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 60|סעיפים 60 עד 62 לחוק הפיקוח על הביטוח}}, ואם מצא כי היתה מוצדקת, יודיע על כך לפונה, למבטח וכן לממונה; הממונה על שוק ההון יפרט בהודעתו כאמור את ממצאי הבירור ואת הדרכים לתיקון הליקויים שמצא.

{{ח:סעיף|3ה|חובת דיווח של מוכר לממונה|תיקון: תשס״ח, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מוכר ימסור לממונה את הפרטים האלה לגבי מכירה של כל דירה בפרויקט בנייה שלו: שם קונה הדירה, שם המוכר, פרטי המקרקעין, נותן הבטוחה וסוג הבטוחה שניתנה לטובת הקונה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר יקבע בתקנות את המועד למסירת הפרטים כאמור בסעיף קטן (א), ורשאי הוא בתקנות כאמור לקבוע פרטים נוספים שעל המוכר למסור לממונה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (דיווח לממונה)|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (דיווח לממונה), התשע״ט–2019}}.}}

{{ח:סעיף|3ו|סמכויות פיקוח|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} לצורך מילוי תפקידיו, רשאי הממונה –
{{ח:תת|(1)}} לדרוש מכל אדם או גוף הנוגע בדבר למסור לו ידיעות ומסמכים המתייחסים למכירה של דירות על פי חוק זה;
{{ח:תת|(2)}} להיכנס למקום המשמש מוכר ולבצע ביקורת על קיום הוראות לפי חוק זה, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים בלבד אלא על פי צו של בית משפט.

{{ח:סעיף|3ז|סמכויות הממונה לגבי מוכר או תאגיד מפר|תיקון: תשס״ח, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מצא הממונה כי מוכר הפר את חובתו להבטיח את כספי הקונים כנדרש לפי חוק זה, יתריע על כך בכתב לפני המוכר, ויודיע על כך לקונה ולמפקח על הבנקים או לממונה על שוק ההון, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} מצא הממונה כי תאגיד שאינו תאגיד בנקאי או מבטח שנתן הלוואה לרכישת דירה, הפר את חובותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיף 3ג}}, יהיו נתונות לו הסמכויות הנתונות למפקח על הבנקים ולממונה על שוק ההון לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ח|סעיף 3ח}}.

{{ח:סעיף|3ח|סמכויות המפקח על הבנקים והממונה על שוק ההון לגבי תאגיד בנקאי או מבטח שהפר את חובותיו|תיקון: תשס״ח, תשע״ז}}
{{ח:ת}} מצא המפקח על הבנקים או הממונה על שוק ההון כי תאגיד בנקאי או מבטח, לפי העניין, שהוא תאגיד מלווה, הפר את חובותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ב|סעיף 3ב}}, או שתאגיד בנקאי או מבטח, לפי העניין, שנתן הלוואה לקונה לרכישת דירה, הפר את חובותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיף 3ג}}, רשאי הוא, בלי לגרוע מסמכויותיו על פי כל דין, להורות לתאגיד הבנקאי או למבטח לתקן את ההפרה, וכן רשאי הוא להורות על הדרכים לתיקונה, כפי שימצא לנכון.

{{ח:סעיף|3ט|דיווח שנתי מטעם הממונה|תיקון: תשס״ח, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יגיש לשר ולוועדת הכספים של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון על פעולותיו, על ביצוע הוראות לפי חוק זה וכן דיווח על ממצאי הבירור, לרבות על ממצאי הבירור שהמפקח על הבנקים או הממונה על שוק ההון העביר אליו; בדין וחשבון יפורטו גם שמות מוכרים שהפרו הוראות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, דין וחשבון כאמור בסעיף קטן (א) יהיה פתוח לעיון הציבור במשרדי הממונה או בכל דרך אחרת שקבע השר.

{{ח:סעיף|4|עונשין|תיקון: תשס״ח, תשס״ח־2, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} העושה אחת מאלה, דינו קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (להלן – חוק העונשין):
{{ח:תתת|(1)}} לא יידע את הקונה בדבר זכותו על פי חוק זה להבטחת הכספים ששילם, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2א1|סעיף 2א1}};
{{ח:תתת|(1א)}} קיבל מקונה תשלומי כספים על חשבון מחיר הדירה, בלי שהובטחו הכספים בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}};
{{ח:תתת|(2)}} לא דיווח לממונה על פרטי עסקאות מכר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ה|סעיף 3ה}}.
{{ח:תת|(ב)}} העושה אחת מאלה, דינו – מאסר שנה או כפל הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}:
{{ח:תתת|(1)}} קיבל על חשבון מחיר הדירה, סכום העולה על שבעה אחוזים מהמחיר בלי שהובטחו הכספים בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:תתת|(2)}} לא מסר לקונה את פנקס השוברים או קיבל תשלומים שלא באמצעות פנקס השוברים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ב|סעיף 3ב(ד)}}.
{{ח:תת|(ג)}} העושה אחת מאלה, דינו – כפל הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}:
{{ח:תתת|(1)}} לא הפיק פנקס שוברים או לא הפקיד את התשלומים באמצעות פנקס השוברים בחשבון הליווי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ב|סעיף 3ב(ג)}};
{{ח:תתת|(2)}} לא המציא ערבות בנקאית או פוליסת ביטוח או לא וידא כי ניתנה בטוחה אחרת, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ב|סעיף 3ב(ה)}};
{{ח:תתת|(3)}} לא יידע את הקונה בדבר זכויותיו להבטחת הכספים ששולמו למוכר או לא וידא כי ניתנה בטוחה לקונה או התחייבות בכתב של המוכר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיף 3ג}}.
{{ח:תת|(ד)}} הורשע מוכר בעבירה לפי סעיפים קטנים (א) או (ב), רשאי בית המשפט לפסול אותו מהשתתפות במכרזים לפי {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|חוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}}, שעורכים המדינה או תאגיד ממשלתי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|בחוק האמור}}, לתקופה שלא תעלה על חמש שנים.
{{ח:תת|(ה)}} הורשע מוכר שהוא קבלן לעבודות הנדסה בנאיות, כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות|בחוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות, התשכ״ט–1969}} (בחוק זה – חוק רישום קבלנים), בעבירה לפי סעיפים קטנים (א) או (ב), רשאי בית המשפט לפסול אותו לרישום בפנקס, ואם נרשם – לבטל את רישומו, הכל לתקופה שיקבע בית המשפט.

{{ח:סעיף|4א|אחריות נושא משרה בתאגיד|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א) או (ב)}} על ידי התאגיד או עובד מעובדיו; המפר הוראה זו, דינו – מחצית הקנס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(א) או (ב)}}, לפי העניין; בסעיף זה, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בתאגיד ושותף, למעט שותף מוגבל או פקיד מטעם התאגיד האחראי על התחום שבו בוצעה העבירה.
{{ח:תת|(ב)}} הורשע תאגיד בעבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א) או (ב)}}, חזקה היא כי נושא משרה בתאגיד הפר את חובתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|הסעיף האמור}}, אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

{{ח:סעיף|4ב|הטלת עיצום כספי|תיקון: תשס״ח, תשע״ז, [ק״ת הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} על הפרת הוראות אלה בידי מוכר או תאגיד יטיל הממונה על המוכר או על התאגיד, לפי העניין, עיצום כספי בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4ג|סעיפים 4ג עד 4יג}} בסכום המפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} אי־דיווח של המוכר לממונה על מידע לגבי מכירה של דירה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ה|סעיף 3ה}} – עיצום כספי בסכום של 25,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2008; בשנת 2025, 32,250 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} מכירת דירה לקונה על ידי המוכר בלא יידוע בכתב של הקונה בדבר זכותו על פי חוק זה, בניגוד להוראת {{ח:פנימי|סעיף 2א1|סעיף 2א1}} – עיצום כספי בסכום של 50,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2008; בשנת 2025, 64,490 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} אי־יידוע קונה בדבר זכויותיו להבטחת הכספים ששולמו למוכר או אי־וידוא כי ניתנה בטוחה לטובת הקונה או התחייבות בכתב של המוכר למתן בטוחה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיף 3ג}} – עיצום כספי בסכום של 50,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2008; בשנת 2025, 64,490 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(4)}} אי־מסירת פנקס שוברים מהמוכר לקונה או קבלת תשלומים בעבור הדירה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ב|סעיף 3ב(ד)}} – עיצום כספי בסכום של 200,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2008; בשנת 2025, 257,950 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(5)}} קבלת סכום כסף העולה על שבעה אחוזים ממחיר הדירה, מהקונה על ידי המוכר, על חשבון מחיר הדירה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} – עיצום כספי בסכום של 400,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2008; בשנת 2025, 515,910 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על הפרת הוראות אלה בידי תאגיד בנקאי או מבטח, יטיל המפקח על הבנקים או הממונה על שוק ההון, על התאגיד הבנקאי או המבטח, הכל לפי העניין, עיצום כספי בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4יד|סעיף 4יד}} בסכום של מיליון שקלים חדשים:
{{ח:תתת|(1)}} אי־הפקת פנקס שוברי תשלום או אי־הפקדת תשלומים באמצעות פנקס השוברים בחשבון הליווי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ב|סעיף 3ב(ג)}};
{{ח:תתת|(2)}} אי־הוצאת ערבות בנקאית או פוליסת ביטוח או אי־וידוא של הוצאת בטוחה אחרת, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ב|סעיף 3ב(ה)}};
{{ח:תתת|(3)}} אי־יידוע הקונה בדבר זכויותיו להבטחת הכספים ששולמו למוכר או אי־וידוא כי ניתנה בטוחה לטובת הקונה או התחייבות בכתב של המוכר למתן בטוחה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיף 3ג}}.

{{ח:סעיף|4ג|הודעה על כוונת חיוב בעיצום כספי|תיקון: תשס״ח, תשס״ח־3}}
{{ח:ת}} היה לממונה יסוד סביר להניח כי מי שחלה עליו חובה לפי הוראת חיקוק המנויה {{ח:פנימי|סעיף 4ב|בסעיף 4ב}} הפר הוראה כאמור (להלן – המפר), רשאי הוא למסור לו הודעה על כוונה להטיל עליו עיצום כספי (בחוק זה – הודעה על כוונת חיוב); בהודעה כאמור יציין הממונה, בין השאר, את אלה:
{{ח:תת|(1)}} המעשה המהווה את ההפרה;
{{ח:תת|(2)}} שיעור העיצום הכספי והתקופה לתשלומו;
{{ח:תת|(3)}} זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני הממונה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4ד|סעיף 4ד}};
{{ח:תת|(4)}} שיעור התוספת על העיצום הכספי בהפרה נמשכת או חוזרת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4ז|סעיף 4ז}}.

{{ח:סעיף|4ד|טיעון בפני הממונה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב רשאי לטעון את טענותיו, בכתב, לפני הממונה, לעניין הכוונה להטיל את העיצום הכספי ולעניין שיעורו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה.

{{ח:סעיף|4ה|הודעת חיוב|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} טען מפר את טענותיו לפני הממונה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4ד|סעיף 4ד}}, יחליט הממונה, לאחר ששקל את הטענות שנטענו, אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4ח|סעיף 4ח}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} החליט הממונה לפי הוראות סעיף קטן (א) להטיל על המפר עיצום כספי, ימסור לו דרישה לשלם את העיצום הכספי (להלן – הודעת חיוב); בהודעת החיוב יציין הממונה, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן והתקופה לתשלומו.
{{ח:תתת|(2)}} החליט הממונה לפי הוראות סעיף קטן (א) שלא להטיל על המפר עיצום כספי, ימסור הודעה על כך למפר.
{{ח:תת|(ג)}} לא ביקש המפר לטעון את טענותיו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4ד|סעיף 4ד}}, בתוך 30 ימים מיום שנמסרה לו ההודעה על כוונת חיוב, יראו הודעה זו, בתום 30 הימים האמורים, כהודעת חיוב שנמסרה למפר במועד האמור.

{{ח:סעיף|4ו|סכום מעודכן של העיצום הכספי|תיקון: תשס״ח, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת הודעת החיוב, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני הממונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4ד|בסעיף 4ד}} – ביום מסירת ההודעה על כוונת החיוב; הוגש ערר על החלטת הממונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4ה|סעיף 4ה}}, וועדת הערר הורתה על עיכוב תשלומו של העיצום הכספי – יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערר.
{{ח:תת|(ב)}} סכום העיצום הכספי יעודכן ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ביום ז׳ בתשרי התשס״ט (6 באוקטובר 2008); הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על סכום העיצום הכספי המעודכן לפי סעיף קטן (ב), תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|4ז|הפרה נמשכת והפרה חוזרת|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
{{ח:תת|(ב)}} בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי שהיה ניתן להטיל בשלה אילו היתה הפרה ראשונה, סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, ”הפרה חוזרת“ – הפרת הוראה המנויה {{ח:פנימי|סעיף 4ב|בסעיף 4ב}}, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה, שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או שבשלה הורשע.

{{ח:סעיף*|'4ח|סכומים מופחתים|תיקון: תשס״ח|עוגן=סעיף 4ח}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים בפרק זה, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר המשפטים, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהקבוע בפרק זה, בשיעורים שיקבע.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הפחתה של העיצום הכספי בידי הממונה)|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הפחתה של העיצום הכספי בידי הממונה), התשע״א–2011}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הפחתה של העיצום הכספי לתאגיד בנקאי)|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הפחתה של העיצום הכספי לתאגיד בנקאי), התשע״ב–2011}}.}}

{{ח:סעיף|4ט|המועד לתשלום העיצום הכספי|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} העיצום הכספי ישולם בתוך 30 ימים מיום מסירת הודעת החיוב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4ה|בסעיף 4ה}}.

{{ח:סעיף|4י|ריבית שקלית ודמי פיגורים|תיקון: תשס״ח, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא שולם עיצום כספי במועד, ייווספו עליו לתקופת הפיגור ריבית שקלית ודמי פיגורים, עד לתשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, בשינויים המחויבים; בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}.

{{ח:סעיף|4יא|גביה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו תחול {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}}.

{{ח:סעיף|4יב|שמירת אחריות פלילית|תיקון: תשס״ח, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום עיצום כספי לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה המנויה {{ח:פנימי|סעיף 4ב|בסעיף 4ב}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש נגד מפר כתב אישום בשל הפרת הוראה המנויה {{ח:פנימי|סעיף 4ב|בסעיף 4ב}}, לא יחויב בשלה בתשלום עיצום כספי, ואם שילם – יוחזר לו הסכום ששולם בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|4יג|ערר|תיקון: תשס״ח, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מי שנמסרה לו הודעת חיוב רשאי לערור לפני ועדת הערר שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 10|סעיף 10 לחוק רישום קבלנים}} (בסעיף זה – ועדת הערר); על ערר לפי סעיף זה יחולו ההוראות בדבר סמכויות עזר, סדרי דין וערעור מינהלי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות|החוק האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} הערר יוגש בתוך 30 ימים מיום שנמסרה הודעת החיוב.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהגשת ערר כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי אלא אם כן הורו הממונה או ועדת הערר אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} שולם העיצום הכספי והתקבל הערר, יוחזר העיצום הכספי בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו ועד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|4יד|הטלת עיצום כספי על תאגיד בנקאי או מבטח|תיקון: תשס״ח, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4ג|סעיפים 4ג עד 4יג}} יחולו על תאגיד בנקאי בשינויים אלה: סמכויות הממונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4ג|אותם סעיפים}} יהיו נתונות למפקח על הבנקים ועל הודעת חיוב יהיה ניתן לערער לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 14טו|סעיף 14טו לפקודת הבנקאות}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4ג|סעיפים 4ג עד 4יג}} יחולו על מבטח בשינויים אלה: סמכויות הממונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4ג|אותם סעיפים}} יהיו נתונות לממונה על שוק ההון, ועל הודעת חיוב יהיה ניתן לערער לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 92יב|סעיף 92יב לחוק הפיקוח על הביטוח}}.

{{ח:סעיף|5|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה לא יחולו על דירה שחוזה המכר לגביה נכרת לפני תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|6|ביצוע ותקנות|תיקון: תשל״ו, תשל״ו־2, תשס״ח}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו, לרבות תקנות הקובעות דרכי הוכחה בדבר השלמת בנייתה של דירה לענין {{ח:פנימי|סעיף 2א|סעיפים 2א}} {{ח:פנימי|סעיף 2ב|ו־2ב(1)}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (דרכי הוכחה בדבר השלמת בנייתה של דירה ומסירת חזקה בדירה)|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (דרכי הוכחה בדבר השלמת בנייתה של דירה ומסירת חזקה בדירה), התשפ״א–2021}}.}}

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום כ״א בשבט תשל״ה (2 בפברואר 1975).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2ג|סעיף 2ג}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הושמטה)}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ד׳ בכסלו תשל״ה (18 בנובמבר 1974).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''אברהם עופר'''
שר השיכון
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי מקרקעין}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]