תקנות האגודות השיתופיות (בוררות בסכסוכים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות האגודות השיתופיות (בוררות בסכסוכים), תשל״ב–1972}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר בוררות בסכסוכים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 746|תקנות האגודות השיתופיות (בוררות בסכסוכים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2818.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 1182|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4249.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 969|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5034.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 146|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5145.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 323|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5571.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 65|סעיף 65}} {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|לפקודת האגודות השיתופיות}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|העברת הסכסוך לרשם}}
{{ח:ת}} כללו תקנות האגודה הוראה המסמיכה את הרשם ליישב סכסוכים על פי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 52|סעיף 52 לפקודה}}, יועבר הסכסוך לרשם על ידי אחד הצדדים לסכסוך; היתה האגודה התובעת – יועבר הסכסוך על פי החלטת רשויות האגודה בהתאם לתקנותיה; היו אחד מחברי הרשויות הנבחרות של האגודה או פקיד האגודה שהנו חבר בה צד לסכסוך – יועבר הסכסוך על ידי חבר מחברי האגודה.

{{ח:סעיף|2|סמכויות הרשם}}
{{ח:תת|(א)}} הרשם רשאי ליישב את הסכסוך בעצמו או להעבירו לבורר יחיד או לבוררים שמינה, או לשלושה בוררים שאחד מהם מינה הרשם והשניים האחרים מונו על ידי הצדדים לסכסוך, כל צד בורר אחד; לבורר שמינה הרשם תהיה דעה מכרעת.
{{ח:תת|(ב)}} החליט הרשם או נקבע בתקנות האגודה שיש להעביר את הסכסוך לבוררים שמינו הצדדים והרשם כאמור בתקנת משנה (א), רשאי הרשם לדרוש מכל צד לסכסוך לנקוב בשמו של הבורר שייצג אותו בסכסוך, תוך 15 יום מיום הדרישה; לא מילא אחד הצדדים לסכסוך אחר דרישת הרשם, רשאי הרשם על דעת עצמו למנות את הבורר, ודין בורר זה כדין בורר שמינה הצד שלא פעל לפי הדרישה.
{{ח:תת|(ג)}} התפטר או מת הבורר או אחד הבוררים שמינה הרשם או נבצר ממנו מכל סיבה שהיא לשבת בבוררות, ימנה הרשם בורר אחר במקומו.

{{ח:סעיף|2א|מינוי בורר בידי ברית סיוע או הרשם|תיקון: תשמ״א, תשמ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} אגודה שעל פי תקנונה יש ליישב סכסוכים הנוגעים לעסקיה בדרך של בוררות לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 52|סעיף 52(1) לפקודה}}, ולא נתמנה בורר בדרך האמורה בתקנות האגודה, תוך 30 ימים מהיום הקובע, תמנה את הבורר ברית הסיוע שהאגודה חברה בה.
{{ח:תת|(ב)}} לא מינתה ברית הסיוע בורר כאמור בתקנת משנה (א) תוך 30 ימים מיום שנדרשה לכך מאת צד לבוררות, או שצד כאמור התנגד לבורר שמינתה ברית הסיוע, או שאין האגודה חברה בברית סיוע, ימנה הרשם את הבורר.
{{ח:תת|(ג)}} ברית סיוע שלפי תקנונה עליה למנות בורר לאגודה החברה בה ולא נתמנה בורר כאמור תוך 30 ימים מיום שנדרשה לכך מאת צד לבוררות, ימנה הרשם את הבורר.
{{ח:תת|(ד)}} קבע תקנון אגודה מינוי אדם מסוים או תאגיד מסוים כבורר בסכסוכים ונפטר אותו אדם או שאינו כשיר לפעולה משפטית, או שהתאגיד חדל להתקיים, ימנה הרשם את הבורר.
{{ח:תת|(ה)|סוג=הגדרה}} בתקנה זו, ”היום הקובע“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי מינוי בורר בידי הצדדים לסכסוך – תאריך מסירת דרישה בכתב לצד השני;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי מינוי בורר בידי אדם או גוף אחרים – תאריך מסירת דרישה בכתב לאותו אדם או גוף;
{{ח:תתתת|(3)}} לגבי מינוי בורר בידי הרשם לפי תקנת משנה (ד) – יום מסירת דרישה לרשם למינוי הבורר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ברית סיוע“ – אגודה מרכזית שמטרתה העיקרית היא טיפול בייסוד אגודות ורישומן, הדרכתן, סיוע לפעולתן, שיתוף פעולה בין חבריה וחינוכן ברוח עקרונות האיגוד השיתופי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בורר“ – לרבות בורר מכריע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבוררות|בחוק הבוררות, התשכ״ח–1968}}.
{{ח:תת|(ו)}} אגודה שסווגה כמושב עובדים ונקבעה בתקנותיה הוראה שלפיה ייושבו סכסוכים הנוגעים לעסקי האגודה על ידי רשות או מוסד של תאגיד אחר בדרך של בוררות, ואותם רשות או מוסד חדלו מלהתקיים – בין אם אותו תאגיד הקים גוף אחר במקום אותם רשות או מוסד ובין אם לאו – ייושב הסכסוך על ידי בורר שהוסכם על ידי הצדדים. לא הגיעו הצדדים לידי הסכמה לגבי הבורר תוך חמישה עשר ימים מהיום שבו הגיש התובע את התביעה לנתבע ייושב הסכסוך על ידי בורר שנתמנה על ידי בית המשפט המוסמך על פי {{ח:חיצוני|חוק הבוררות|חוק הבוררות, התשכ״ח–1968}}, או על ידי בורר שנתמנה על ידי הרשם, הכל לפי בחירת התובע.

{{ח:סעיף|3|העברת בוררים מתפקידם}}
{{ח:ת}} רשאי הרשם להעביר בורר מתפקידו, בין שמינהו צד לסכסוך ובין שמינהו הרשם, אם נתגלה שהבורר אינו ראוי לאמון הצדדים, או אם התנהגותו של הבורר במהלך הבוררות גורמת לעינוי דין.

{{ח:סעיף|4|הזמנת צדדים ועדים}}
{{ח:תת|(א)}} הבוררים רשאים להזמין צד לסכסוך או עדים למתן עדות או להמצאת מסמכים, כפי שרשאי בית המשפט בתובענה שהוגשה לפניו; באישור הרשם רשאים הם לפסוק לעדים שכר והוצאות ולהטילם על צד לסכסוך.
{{ח:תת|(ב)}} נקבע תאריך לדיון בבוררות, ישלח הבורר הזמנה לצדדים ולעדים, אם למתן עדות ואם להצגת מסמכים; ההזמנה תפרט את המועד ואת המקום שבו תתקיים הבוררות, ואם נדרש המוזמן להציג מסמך – יתואר המסמך בהזמנה בדיוק סביר ויפורט בה שהמוזמן רשאי לגרום להצגת המסמך בלי שיבוא להציגו בעצמו.

{{ח:סעיף|5|המצאת הזמנה ומסירת מסמכים|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מותר למסור הזמנה בדואר רשום עם אישור מסירה ורשאי הבורר לראות את ההזמנה לעד כאילו הומצאה כדין ואת התאריך המסומן באישור המסירה כתאריך המסירה.
{{ח:תת|(ב)}} מסמך בענין הבוררות שנשלח לבורר או לצד לסכסוך בדואר רשום עם אישור מסירה, רואים אותו כאילו נמסר לנמען בתאריך הרשום באישור המסירה.

{{ח:סעיף|6|הזמנה להציג מסמך}}
{{ח:ת}} מי שהוזמן להציג מסמך בלבד, רואים אותו כאילו נענה להזמנה, אם הביא לידי הצגת המסמך, אף אם לא בא בעצמו להציגו.

{{ח:סעיף|7|זכויותיו וחובותיו של עד}}
{{ח:ת}} עד המעיד בבוררות חייב לענות תשובות מלאות ונכונות על כל השאלות שנשאל מלבד אם יש בהן כדי להפלילו.

{{ח:סעיף|8|ביטול ההזמנה}}
{{ח:ת}} הוזמן עד על ידי בורר, רשאי הרשם, על פי בקשת עד, לבטל את ההזמנה אם ראה שהיא באה תוך שימוש לרעה בהליכי הבוררות.

{{ח:סעיף|9|דרכי גביית עדות}}
{{ח:תת|(א)}} עדותו של עד או של צד לסכסוך תיגבה בכתב ותירשם ביד הבורר או מי שהוא הורה.
{{ח:תת|(ב)}} הבורר יזהיר את העד, לפני שיעיד, כי עליו להעיד אמת, שאם לא כן יהא צפוי לעונש הקבוע בדין.

{{ח:סעיף|10|דיון בהעדר צד}}
{{ח:תת|(א)}} צד לסכסוך שהוזמן כדין לישיבה פלונית ולא התייצב, רשאי הבורר לדחות את הדיון או לדון באותה ישיבה בסכסוך בהעדרו; צד שנדרש לטעון טענותיו במועד שנקבע לכך ולא עשה כן, רשאי הבורר לדחות את הדיון או לפסוק בסכסוך בהעדרו.
{{ח:תת|(ב)}} הבורר לא יקיים ישיבה בהעדר צד אלא אם הזהיר אותו, בכתב או בעל־פה, שידון באותה ישיבה בהעדרו אם לא יתייצב.

{{ח:סעיף|11|חוות דעת של מומחה}}
{{ח:ת}} היתה הכרעת הסכסוך כרוכה בענין הטעון מומחיות, רשאי הבורר, בכל שלב משלבי הדיון ולאחר שנתן לצדדים הזדמנות נאותה לטעון טענותיהם, להורות על מסירת העניין לחוות דעתו של מומחה; עותק מחוות הדעת של המומחה יימסר לצדדים והם רשאים להתנגד לה ולדרוש את חקירת המומחה כאילו היה עד מטעם הבורר; הבורר רשאי שלא לשמוע עדויות של מומחים אחרים לעניין שהוא מסר למומחה, אם הודיע על כך מראש לצדדים והם לא התנגדו.

{{ח:סעיף|12|אחריות הבורר}}
{{ח:ת}} בורר שהסכים למינויו חייב לנהוג כלפי הצדדים בנאמנות.

{{ח:סעיף|13|סמכויות הבורר}}
{{ח:תת|(א)}} הבורר יפעל בדרך הנראית לו מועילה ביותר להכרעה צודקת ומהירה של הסכסוך ויפסוק לפי מיטב שפיטתו על פי החומר שבפניו; הבורר לא יהיה קשור בדיני הראיות או בסדרי הדין הנהוגים בבתי המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} הבורר רשאי לתת פסק הצהרתי, צו עשה או לא תעשה, צו ביצוע בעין וכל סעד אחר שבית המשפט מוסמך לתתו, וכן רשאי הוא, באישור הרשם, לתת פסקי ביניים המכריעים בנושא הבוררות חלקים חלקים.
{{ח:תת|(ג)}} הבורר רשאי להורות בדבר הוצאות הצדדים, לרבות שכר טרחת עורך־דין, ובדבר שכר הבורר והוצאותיו, כולם או מקצתם, והוא רשאי להורות על הפקדת סכומים אלה או על מתן ערובה לתשלומם; הצדדים חייבים לשלם לבורר שכרו והוצאותיו חלק בחלק, זולת אם הבורר הורה הוראה אחרת.

{{ח:סעיף|14|שכר הבורר}}
{{ח:תת|(א)}} הצדדים חייבים לשלם לבורר את שכרו והוצאותיו (להלן – השכר) במידה שאישר אותם הרשם, בסכומים או בחלקים ובמועדים שקבע הבורר, והוא כשאין כוונה אחרת משתמעת מהבוררות.
{{ח:תת|(ב)}} צד רשאי לשלם לבורר לחשבון שכרו כל סכום שצד אחר מפגר בתשלומו, ומשעשה כן זכאי הוא בכל עת לחזור אל הצד האחר ולהיפרע ממנו מה ששילם.

{{ח:סעיף|15|הפחתת שכר והוצאות}}
{{ח:ת}} הרשם רשאי, על פי בקשת צד, להפחית שכר או הוצאות שקבע הבורר, אם ראה שהשכר או ההוצאות מוגזמים, ורשאי הוא לפי זה לצוות על החזרת סכומים ששולמו לחשבון השכר או ההוצאות: החלטתו של הרשם בעניין קביעת השכר וההוצאות תהיה סופית.

{{ח:סעיף|16|זכות עיכוב}}
{{ח:תת|(א)}} לא שולם לבורר שכרו, כולו או מקצתו, במועדו, רשאי הבורר לעכב את המשך הדיון או את מתן פסק הבוררות או מסירתו עד שישולם הסכום שבפיגור.
{{ח:תת|(ב)}} השתמש הבורר בסמכותו לפי תקנת משנה (א), רשאי הרשם להורות לבורר להמשיך בדיון או לתת את פסק הבוררות, או למסרו, הכל לפי העניין, בתנאי שהשכר, כולו או מקצתו, יופקד בחשבון של הרשם או שתינתן ערובה לתשלומו.

{{ח:סעיף|17|שכרו של בורר שהועבר מתפקידו}}
{{ח:ת}} בורר שהועבר מתפקידו, רשאי הרשם, על פי בקשת צד, לקבוע אם הוא זכאי לשכרו, כולו או מקצתו, אם לאו, ורשאי הרשם לפי זה לצוות על החזרת סכומים ששולמו לבורר לחשבון שכרו.

{{ח:סעיף|18|סיום הדיון ומתן פסק בבוררות|תיקון: תשמ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} הבורר חייב לסיים את הדיון בבוררות, להוציא פסק ולהמציאו לצדדים ולרשם תוך ששה חדשים מיום המינוי; הרשם רשאי, אם ראה טעם לכך, להאריך את התקופה האמורה; אי־הארכה בתום ששה החדשים לא תפגע בכשירות המינוי ובתוקפו של הפסק ובלבד שהרשם האריך את התקופה ושלח הודעה על כך לבורר.
{{ח:תת|(ב)}} הבורר רשאי לתקן בפסק כל טעות סופר.

{{ח:סעיף|19|פסק הבוררות}}
{{ח:תת|(א)}} פסק הבוררות יינתן בכתב וייחתם ביד הבורר בציון תאריך החתימה, ותצויין בו זכות הצדדים להשיג בפני הרשם תוך עשרה ימים.
{{ח:תת|(ב)}} בבוררות לפני בוררים אחדים, די בחתימת רובם אם צויין בפסק ששאר הבוררים אינם יכולים או אינם רוצים לחתום עליו.
{{ח:תת|(ג)}} הפסק יכיל את שמות הצדדים לסכסוך ומעניהם, הרצאה תמציתית של הסכסוך, השאלות שעמדו להכרעה, ממצאי הבורר לגבי העובדות המהותיות, טענות הצדדים וההחלטה.

{{ח:סעיף|20|זכות עיון בתיק הבוררות}}
{{ח:ת}} הרשם והבורר שהוא מינה יעמידו את תיק הבוררות לרשות הצדדים ובאי כוחם בכל עת סבירה, לעיון ולהעתקה.

{{ח:סעיף|21|שמירת תיק הבוררות}}
{{ח:ת}} עם סיום הדיון ומתן פסק הבוררות, יעביר הבורר את תיק הבוררות לרשם; הרשם ישמור את תיק הבוררות שבע שנים לאחר גמר הבוררות.

{{ח:סעיף|22|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על הוראות תקנות אלה, דינו – קנס 200 לירות או חודש מאסר.

{{ח:סעיף|23|ביטול}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב בתקנות האגודות השיתופיות, 1934.}}

{{ח:סעיף|24|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות האגודות השיתופיות (בוררות בסכסוכים), תשל״ב–1972“.

{{ח:חתימות|ו׳ באדר תשל״ב (21 בפברואר 1972)}}
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]