צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון), תשל״ו–1975}}
{{ח:קטע3||צו בדבר בשר טחון}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 178|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3409.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 752|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5420.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 831|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6489.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותינו לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 15|ו־15}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, ולפי כל דין אחר, אנו מצווים לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 325|סעיף 325(א)(11) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}, יראו צו זה כאילו הותקן מכוח {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|החוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית מטבחיים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות)|בתקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות), תשכ״ד–1964}}, ושהוצא לגביו רשיון לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, תשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית שחיטה לעופות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (בתי שחיטה לעופות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (בתי שחיטה לעופות), תש״ך–1960}}, ושהוצא לגביו רשיון לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, תשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעלי־חיים“ – בהמות כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (שחיטת בהמות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (שחיטת בהמות), תשכ״ד–1964}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקר“ – פר, פרה, שור, תאו, עגל, עגלה, כבשים ועזים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בשר“ – שרירי השלד של בעלי־חיים או של עוף שנשחטו בבית המטבחיים או בבית שחיטה לעופות, לפי הענין, והוחתמו כדין כראויים למאכל אדם וכן שרירי השלד של בקר שיובא מחוץ־לארץ כדין במצב קפוא, והכל בין טרי ובין מקורר או קפוא, טחון או בלתי טחון, קצוץ או בלתי קצוץ, כשהוא מפורק כדין והתמלאו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואיים להובלת בשר, דגים, עופות ומוצריהם)|תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואיים להובלת בשר, דגים, עופות ומוצריהם), תשל״ב–1971}}; למעט –
{{ח:תתת|(1)}} עצמות, שאריות מניקור בשר, ואיברים פנימיים;
{{ח:תתת|(2)}} בשר מבהמה שנשחטה שחיטה דחופה או שחיטת דחק כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות)|בתקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות), תשכ״ד–1964}};
{{ח:תתת|(3)}} בשר שהועבר ליצרן מקמעונאי;
{{ח:תתת|(4)}} גידים, כלי דם ופסציות שהוספו לבשר לפני טחינתו;
{{ח:תתת|(5)}} שרירי הראש, שרירי הזנב ושרירי הרגליים שמתחת לפרק הקפיצה ומתחת לשורש כף היד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפורק כדין“ –
{{ח:תתת|(1)}} הבשר פורק בתוך כתלי המפעל;
{{ח:תתת|(2)}} בשר שיובא מחוץ־לארץ מפורק ובמצב קפוא כדין;
{{ח:תתת|(3)}} בשר שפורק בעסק שניתן לגביו רשיון בר־תוקף והגיע למפעל מלווה בתעודה חתומה ביד רופא וטרינרי כראוי למאכל אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלבון מן הצומח“ – חומר מזון המופק מפולי סויה והמכיל לפחות חמישים ושנים אחוז חלבון בחומר היבש; לענין זה, ”חומר יבש“ – חומר המזון ללא המים המצויים בו, כפי שנקבע בתקן מס׳ 497 חלק 5 מינואר 1964;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הדפסה“ – הדפסה או הטבעה על אריזה או על תווית באותיות שאינן ניתנות למחיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל שירות המזון במשרד הבריאות ומנהל חטיבת המזון במשרד המסחר והתעשיה כאחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייצור“ – כל פעולה לייצור בשר טחון לרבות אריזתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – אדם שעסקו או חלק מעסקו טחינת בשר או אריזתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיטוי“ – תהליך של השמדת חיידקים באמצעים כימיים או פיזיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”העברה“ – העברה לאחר בכל דרך מדרכי ההעברה של הבעלות או של ההחזקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל“ – מקום שבו יצרן מייצר בשר טחון, לרבות מקום שבו הוא מחזיק בשר טחון או חמרי גלם הדרושים לייצורו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקי“ – נקי מכל זיהום הנראה לעין, הניתן למישוש או הנותן ריח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוחר“ – סיטונאי, קמעונאי או יצרן שעסקו או חלק מעסקו הוא סחר בבשר טחון, לרבות סוכנו של אדם כאמור לשיווק בשר טחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוף“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (בתי שחיטה לעופות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (בתי שחיטה לעופות), תש״ך–1960}}, למעט ראש העוף, הרגליים, הצואר ואיברים פנימיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צבע“ – לרבות כל חומר המכיל צבע מוסף, ולרבות צבע המופק מסלק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שומן“ – שומן של בעלי־חיים או של עוף, לפי הענין, בין טרי ובין מקורר או קפוא, טחון או בלתי טחון, קצוץ או בלתי קצוץ, למעט חלב של כליות, של כרס או של מעיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיווק“ – מכירה, אספקה או העברת הבעלות או ההחזקה בדרך אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שם היצרן“ – שם היצרן ומענו או סימנו המסחרי הרשום כדין, ובלבד שנכללו בו אותיות בעברית.

{{ח:סעיף|2|ייצור בשר טחון|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייצר אדם בשר טחון, לא יחזיקו ולא ישווקו אלא בהתאם להוראות צו זה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייצר אדם בשר טחון שאינו ראוי למאכל אדם, לא יחסין אותו ולא ישווק אותו.
{{ח:תת|(ג)}} לא ייצר אדם בשר טחון לא יחסין אותו ולא ישווקו אם נמצא בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חיידק מסוג סלמונלה ב־20 גרם;
{{ח:תתת|(2)}} יותר מ־1000 חיידקים מסוג סטפילוקוקים אוראוס קואוגולזה חיובית ב־1 גרם;
{{ח:תתת|(3)}} חומר זר או גוף אחר, חומר כימותרפויטי, חומר משמר, חומר טוקסי כלשהו או חומר אנטיביוטי.
{{ח:תת|(ד)}} לא יחסין אדם ולא ישווק בשר טחון אם עברו ששים יום מיום ייצורו.

{{ח:סעיף|3|בשר טחון לא טרי|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} בשר טחון שעברו ששים יום מיום ייצורו או שיוצר בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ג)}} רואים אותו כאינו ראוי למאכל אדם.

{{ח:סעיף|4|טחינת בשר}}
{{ח:ת}} לא יטחן אדם בשר אלא בחדר המיועד למטרה זו בלבד.

{{ח:סעיף|5|איסור שימוש בשקי עטיפה}}
{{ח:ת}} לא ישתמש יצרן בשקי עטיפה של בשר קפוא בעת ייצור בשר טחון לצורך כלשהו.

{{ח:סעיף|6|תהליך הייצור}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייצר אדם בשר טחון אלא בתהליך אחד רצוף.
{{ח:תת|(ב)}} היתה הפסקה בפעולות הייצור שארכה למעלה משעה אחת, יועבר הבשר למיתקן קירור שבו הטמפרטורה לא תעלה על 2 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף|7|החזקת בשר טחון}}
{{ח:תת|(א)}} לא יחזיק אדם בשר או בשר טחון אלא בכלים שלמים, נקיים ומחוטים, והעשויים בחומר שאינו מחליד ואינו עלול להזיק לבריאות.
{{ח:תת|(ב)}} לא יניח אדם כלים המכילים בשר או בשר טחון אלא על גבי מדפים מוגבהים מהרצפה.

{{ח:סעיף|8|כלי ייצור ואבזריהם}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם בשר טחון אלא בכלים ואבזרים נקיים, מחוטים ובלתי פגומים, העשויים מחומר שאינו עלול להזיק לבריאות.

{{ח:סעיף|9|השריית בשר במים לצרכי הכשרה}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישרה אדם בשר המיועד לטחינה במים אלא לצרכי הכשרה בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} טמפרטורת המים לצרכי הכשרה לא תעלה על 7 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף|10|הדחת בשר}}
{{ח:ת}} לא ידיח אדם בשר שנמלח אלא בדרכים האלה:
{{ח:תת|(1)}} הטבלתו במים זורמים שהטמפרטורה שלהם לא תעלה על 7 מעלות צלזיוס;
{{ח:תת|(2)}} שטיפתו שלוש פעמים במים כשהוא תלוי על וו.

{{ח:סעיף|11|תנאים לייצור בשר טחון}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם, לא יחסין ולא ישווק בשר טחון אלא אם נתקיימו לגביו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} נמצאו בו לא יותר מ־25% שומן לפי משקל;
{{ח:תת|(2)}} הוא הוקפא מיד אחר האריזה במיתקן להקפאה המצוייד ברישום אוטומטי של הטמפרטורה, והטמפרטורה במרכז החבילה הגיעה ל־18 מעלות צלזיוס מתחת לאפס בזמן שלא עלה על 24 שעות משעת האריזה.

{{ח:סעיף|12|הטמפרטורה להחזקת בשר}}
{{ח:תת|(א)}} בשעת ייצור בשר טחון לא תעלה הטמפרטורה בחדרי העבודה על 16 מעלות צלזיוס.
{{ח:תת|(ב)}} לא יחזיק יצרן או סוחר בשר טחון ולא יחסין אותו אלא בטמפרטורה שאינה עולה על 18 מעלות צלזיוס מתחת לאפס.

{{ח:סעיף|13|סוגי בשר טחון}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם בשר טחון אלא אם הוא –
{{ח:תת|(1)}} מהסוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת בטור א׳}};
{{ח:תת|(2)}} בתרכובת כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת בטור ב׳}} ולפי השיעורים הנקובים לצדו של כל סוג בשר טחון.

{{ח:סעיף|14|איסור השימוש בצבע}}
{{ח:ת}} לא ישתמש יצרן בצבע לייצור בשר טחון.

{{ח:סעיף|15|סימון סוג הבשר הטחון}}
{{ח:תת|(א)}} לא יסמן יצרן על התווית או על השקיק בו ארוז בשר טחון את סוג הבשר הטחון אלא בשמות הנקובים {{ח:פנימי|תוספת פרט 1|בפרטים 1 עד 11 בטור א׳ בתוספת}}, לפי הענין (להלן – שם המוצר).
{{ח:תת|(ב)}} שם המוצר יסומן באותיות שוות בגודלן.

{{ח:סעיף|16|המשקל באריזה}}
{{ח:ת}} לא ישווק יצרן בשר טחון ולא יקבל סוחר בשר טחון ולא יחזיקו אלא אם הבשר הטחון ארוז בחבילה של 100 גרם, 250 גרם, 500 גרם או 1000 גרם נטו, או משקל אחר שהמנהל התירו בכתב.

{{ח:סעיף|17|שיווק וסימון}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישווק יצרן בשר טחון, לא יקבל סוחר בשר טחון ולא יחזיקו, אלא אם הבשר הטחון ארוז באריזה סגורה ונקיה העשויה מחומר שאינו עלול להזיק לבריאות, שקוף ובלתי חדיר לנוזלים, לשומנים ולצבעי הדפסה, ועל האריזה מודפסים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שם היצרן ומענו;
{{ח:תתת|(2)}} שם המוצר כאמור {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:תתת|(3)}} מצבו המקורי של הבשר;
{{ח:תתת|(4)}} תאריך הייצור;
{{ח:תתת|(5)}} ”ראוי לשימוש עד ליום . . . . . . . . . . . . .“ בתוספת התאריך האזרחי האחרון המותר לשימוש במוצר ובלבד שלא יעלה על 30 יום מיום הייצור;
{{ח:תתת|(6)}} סוג בעלי החיים או העוף ממנו הופק המוצר;
{{ח:תתת|(7)}} ההוראות:
{{ח:תתת}} ”ראוי למאכל רק כשנרכש במצב רפואי“;
{{ח:תתת}} ”מיועד למאכל אחרי טיגון או בישול יסודי“;
{{ח:תתת}} ”יש להחזיקו במצב קפוא עד השימוש“;
{{ח:תתת}} ”אין להכשיר {{ח:הערה|[צ״ל: להפשיר]}} ולהקפיא שנית“.
{{ח:תת|(ב)}} הפרטים לפי פסקאות (5) ו־(6) לסעיף קטן (א) יכול שיודפסו על גבי פתק קריא המוכנס לאריזה והניתן לקריאה קלה בזמן פתיחת החבילה.
{{ח:תת|(ג)}} לא יסמן אדם, לא ידפיס ולא יטביע כל אות על שקיק או על תוית בו ארוז בשר טחון, המכיל חלבון מן הצומח כמפורט {{ח:פנימי|תוספת פרט 2|בפריטים 2}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 3|3}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 5|5}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 6|6}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 8|8}}, {{ח:פנימי|תוספת פרט 9|9 לתוספת}}, בצבע, אלא אם הוא להנחת דעתו של המנהל ובלבד שלא יהיה צבע אדום או ורוד.

{{ח:סעיף|17א|בשר בקר טחון שאינו קפוא|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17}}, רשאי יצרן בעל היתר על פי {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תנאי ייצור נאותים)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תנאי ייצור נאותים), התשנ״ג–1993}}, לייצר, להוביל, לשווק ולאחסן בשר בקר טחון שאינו קפוא, ובלבד שקיבל אישור מאת מנהל שירותי המזון והתזונה במשרד הבריאות או מאת מי שהוא הסמיכו, בכתב, לענין סעיף זה (להלן – מנהל השירות), ובהתאם לתנאי האישור, לרבות לענין חומרי גלם, קיום פיקוח וטרינרי, בדיקות מעבדה, דרישות ייצור, סימון, הובלה, סחר, אחסון ושיווק; ואולם רשאי מנהל השירות להתנות תנאים שבהתקיימם יהיה מותר לטחון בשר בקר במקום לצורך מכירתו ישירות לצרכן.
{{ח:תת|(ב)}} לא יחזיק אדם בשר טחון שאינו קפוא אלא אם כן קוימו לגביו הוראות סעיף זה; בשר טחון שאינו קפוא שלא קוימו לגביו הוראות סעיף זה, יראו כבשר שאינו ראוי למאכל אדם.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף 36 לתנאים המיוחדים לאטליזים וחנויות למכירת בשר ומוצרי בשר, סעיפים קטנים (ב) עד (ד) – בטלים.

{{ח:סעיף|18|איסור פתיחת חבילה}}
{{ח:ת}} לא יפתח אדם חבילת בשר טחון אחרי סגירתה לפי צו זה אלא לשם צריכה.

{{ח:סעיף|19|שיטות בדיקה}}
{{ח:תת|(א)}} הבדיקה לצורך קביעת קיומם של התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(ג)}} תיעשה בהתאם לשיטות המצויינות בהצעת תקן 885 או כל תקן ישראלי שיבוא במקומו.
{{ח:תת}} הצעת התקן מופקדת לעיון במכון התקנים הישראלי, רמת־אביב, תל־אביב; במשרד המסחר והתעשיה, רחוב אגרון, ירושלים; בלשכות המחוזיות של משרד המסחר והתעשיה; במשרד הבריאות בירושלים, ובכל לשכת בריאות מחוזית, בשעות שהמשרדים האמורים פתוחים לקהל.
{{ח:תת|(ב)}} הבדיקה לצורך קביעת אחוז השומן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(א)(1)}} תיעשה בהתאם לתקן ישראלי 497, חלקים 1, 2, 3 ו־4 מדצמבר 1963 וחלקים 5 ו־6 מינואר 1964, המופקדים לעיון במכון התקנים הישראלי וביתר המקומות כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|20|שמירה על תנאים סניטריים}}
{{ח:ת}} לא ישתמש יצרן לצורך ייצור בשר טחון, החסנתו, הובלתו או שיווקו, אלא במקום ובציוד נקיים המתאימים מבחינה תברואית ומוחזקים בהתאם לכך; לענין זה, ”ציוד“ – כל חפץ, רהיט, בגדי עבודה, מכשיר, מכונה או כל דבר אחר.

{{ח:סעיף|21|סימון במלה יצוא}}
{{ח:ת}} לא יסמן אדם בשר טחון במלים ”יצוא“, ”סחורות יצוא“, ”איכות יצוא“, ”טיב יצוא“ או כיוצא באלה.

{{ח:סעיף|22|הסדרת הסחר}}
{{ח:ת}} לא יקבל אדם במהלך עסקו את הבעלות על בשר טחון או את ההחזקה בו, לא יחזיקו ולא יעבירו, אלא אם הוא מיוצר, ארוז ומסומן בהתאם להוראות צו זה.

{{ח:סעיף|23|החזקת חמרי אריזה}}
{{ח:ת}} לא יחזיק יצרן במפעלו חומר אריזה מסומן בשם שאינו שמו של אותו יצרן או שאינו מסומן בהתאם להוראות צו זה.

{{ח:סעיף|24|סייג}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23}} רשאי יצרן להחזיק במפעלו חומר אריזה שצויין עליו שמו של אדם אחר, אם אותו אדם הוא בעל התר לפי {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון מוצרים)#סעיף 3|סעיף 3(ב) לצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון מוצרים), תש״י–1950}} (להלן – צו סימון מוצרים).

{{ח:סעיף|25|שמירת דינים אחרים}}
{{ח:ת}} האמור בצו זה אינו בא לגרוע מכל דין אחר; היתה סתירה בין הוראות צו זה והוראות {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון מוצרים)|צו סימון מוצרים}}, יחולו הוראות צו זה.

{{ח:סעיף|26|ביטול}}
{{ח:ת}} בטלים:
{{ח:תת|(1)}} צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון), תשל״ב–1972;
{{ח:תת|(2)}} צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר עוף טחון), תש״ך–1960.

{{ח:סעיף|27|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה היא בתום ארבעה עשר יום מיום פרסומו.

{{ח:סעיף|28|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון), תשל״ו–1975“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17(ג)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}

שם המוצר לפי סוגיו	מקור החלבון באחוזים

% חלבון בשר מכלל החלבון	% חלבון מהצומח מכלל החלבון	מקור הבשר

{{ח:תת|1.}} בשר בקר טחון
100%	0	בקר

{{ח:תת|2.}} תערובת בשר בקר עם חלבון מן הצומח
50% לפחות	50% לכל היותר	בקר

{{ח:תת|3.}} תערובת חלבון מן הצומח עם בשר טחון
פחות מ־50%	יותר מ־50%	בקר

{{ח:תת|4.}} בשר בעלי־חיים טחון
100%	–	בעלי חיים אחרים למעט בקר

{{ח:תת|5.}} תערובת בשר בעלי חיים טחון עם חלבון מן הצומח
50% לפחות	50% לכל היותר	בעלי חיים אחרים למעט בקר

{{ח:תת|6.}} תערובת חלבון מן הצומח ובשר בעלי־חיים טחון
פחות מ־50%	יותר מ־50%	בעלי חיים אחרים למעט בקר

{{ח:תת|7.}} בשר עוף טחון
100%	–	עוף

{{ח:תת|8.}} תערובת בשר עוף טחון עם חלבון מן הצומח
50% לפחות	50% לכל היותר	עוף

{{ח:תת|9.}} תערובת חלבון מן הצומח ובשר עוף טחון
פחות מ־50%	יותר מ־50%	עוף

{{ח:חתימות|ז׳ בתשרי תשל״ו (12 בספטמבר 1975)}}
* '''ויקטור שם־טוב'''
שר הבריאות
* '''חיים בר־לב'''
שר המסחר והתעשיה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]