תקנות התכנון והבניה (פטור מהיתר לעבודה לצורכי מרעה בקרקע חקלאית באזורים כפריים ותנאיו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (פטור מהיתר לעבודה לצורכי מרעה בקרקע חקלאית באזורים כפריים ותנאיו), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״א, 645|תקנות התכנון והבניה (פטור מהיתר לעבודה לצורכי מרעה בקרקע חקלאית באזורים כפריים ותנאיו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6095.pdf}}, {{ח:תיבה|675|תקנות התכנון והבניה (פטור מהיתר לעבודה לצורכי מרעה בקרקע חקלאית באזורים כפריים ותנאיו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6096.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|סעיפים 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 266|ו־266}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור כפרי“ – אזור שאינו בתחום עיריה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גדר מרעה“ – גדר שגובהה עד 150 ס״מ, הבנויה מעמודי ותילי מתכת והתוחמת שטח מרעה לשם החזקת בעלי חיים בתוך החלקה ומניעת כניסתם של בעלי חיים זרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרך מרעה“ – דרך עפר שרוחבה אינו עולה על 4 מטרים הנמצאת בתוך שטח מרעה ומקבילה לגדר מרעה והמשמשת לתנועת אדם, בעלי חיים במרעה וכלים חקלאיים, ולשם טיפול בעדרים ובגדרות מרעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היתר“ – היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ה|פרק ה׳ לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת ערר“ – ועדת ערר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 12א|סעיף 12א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבקש“ – מי שמבקש פטור מהיתר לפי תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכלאת שדה“ – מכלאה קבועה בשטח מרעה שבה ניתנים טיפולים וטרינריים לבעלי החיים במרעה ששטחה אינו עולה על דונם אחד, שאינה מקורה, הבנויה גדרות שגובהן עד שני מטרים, והעשויות צינורות מתכת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנע בקר“ – מכשול המונח על דרך מרעה החוצה גדר מרעה ושנועד להגביל תנועה חופשית של בקר וצאן אולם אינו מונע מעבר כלי רכב ממונעים או בני אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפה“ – מפה שהוכנה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – חלקה הרשומה בספרי המקרקעין לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}} (להלן – ספרי המקרקעין), ובהעדר רישום בספרי המקרקעין – קרקע תחומה לפי רשת קואורדינטות ברשת ישראל החדשה, כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות המודדים (מדידות ומיפוי)|בתקנות המודדים (מדידות ומיפוי), התשנ״ח–1998}}, ושבה מבוקש לבצע עבודה לצורכי מרעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודה לצורכי מרעה“ – התוויית דרכי מרעה ופריצתם, הקמת גדרות מרעה ומכלאות שדה, הנחת צינור מים בעבור העדרים והנחת מנע בקר – הכל לצורכי מרעה בקרקע חקלאית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עיריה“ – כמשמעה {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צינור מים“ – צינור להולכת מים, ממקור מים קרוב אל חלקות המרעה, למטרת הגמאת העדרים בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרקע חקלאית“ – קרקע שמותר לפי תכנית לעשות בה שימוש חקלאי כמשמעו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#תוספת 1 פרט 7|בסעיף 7 לתוספת הראשונה לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 1|בחוק}}.

{{ח:סעיף|2|פטור מהיתר לעבודה לצורכי מרעה בקרקע חקלאית}}
{{ח:ת}} עבודה לצורכי מרעה בקרקע חקלאית באזור כפרי, פטורה מהיתר ובלבד שנתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הנכס גדול מ־200 דונם;
{{ח:תת|(2)}} בנכס מותר לעשות שימוש חקלאי על פי הוראות תכנית תקפה;
{{ח:תת|(3)}} המבקש הכין מפה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} והיא אושרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}}.

{{ח:סעיף|3|עריכת מפה}}
{{ח:תת|(א)}} המפה תיערך בקנה מידה של 1:10,000 לפחות וייכללו בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי המבקש;
{{ח:תתת|(2)}} גוש וחלקה של הנכס ורשת קואורדינטות לפי רשת ישראל החדשה; נכס שאינו מוסדר לפי {{ח:חיצוני|פקודת הסדר זכויות במקרקעין|פקודת הסדר זכויות במקרקעין [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}} – לפי רשת קואורדינטות בלבד;
{{ח:תתת|(3)}} שטח הנכס וגבולותיו לפי הרישום בספרי המקרקעין;
{{ח:תתת|(4)}} הדרכים הגובלות עם הנכס;
{{ח:תתת|(5)}} קווי גובה;
{{ח:תתת|(6)}} השימושים המותרים בנכס על פי תכניות המיתאר הארציות והמחוזיות החלות עליו;
{{ח:תתת|(7)}} חץ הצפון;
{{ח:תתת|(8)}} קנה המידה שלפיו נערכה המפה;
{{ח:תתת|(9)}} תיאור וסימון של העבודה לצורכי מרעה בעבורה מבוקש הפטור.
{{ח:תת|(ב)}} המפה תיחתם –
{{ח:תתת|(1)}} בידי נציג שר החקלאות בועדה המחוזית שבמרחבה נמצא הנכס, אשר יחתום על המפה רק לאחר ששוכנע כי קוימו לגביה כל התנאים המפורטים בתקנות אלה;
{{ח:תתת|(2)}} בידי בעלי הזכויות בנכס שחתימתם דרושה על בקשה להיתר בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#סעיף 2א|לתקנה 2א לתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף|4|אישור המפה}}
{{ח:תת|(א)}} רשות הרישוי המקומית תאשר את המפה ותחתום עליה ובתנאי שקוימו לגביה התנאים בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} לא חתמה רשות הרישוי המקומית כאמור בתקנת משנה (א) בתוך חמישה עשר ימים מיום קבלת המפה במשרדי הרשות או סירבה לאשר כאמור, תועבר המפה לרשות הרישוי המחוזית ויהיו לה לענין זה כל הסמכויות של רשות הרישוי המקומית; לא נתנה רשות הרישוי המחוזית החלטה בנוגע למפה בתוך חמישה עשר ימים מהמועד שהמפה הוגשה לה, יראו את המפה מאושרת בידיה ובלבד שהיא ממלאת אחר כל דרישות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|5|חובת היוועצות בהתוויית ופריצת דרכים בגן לאומי או שמורת טבע}}
{{ח:ת}} רשות רישוי מקומית ורשות רישוי מחוזית לא יאשרו מפה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}}, הכוללת התווייתה או פריצתה של דרך בנכס, אם הנכס מצוי באזור שיועד בתכנית מיתאר ארצית כגן לאומי או כשמורת טבע, בטרם התייעצה עם הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים.

{{ח:סעיף|6|תוקפו של הפטור}}
{{ח:ת}} עבודה לצורכי מרעה תהא פטורה מהיתר כל עוד היא מבוצעת בהתאם למפה שאושרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}}.

{{ח:סעיף|7|שמירת המפה}}
{{ח:ת}} לאחר קבלת הפטור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} יעביר המבקש עותקים מהמפה לועדה המחוזית, לועדה המקומית, למינהל מקרקעי ישראל ולועדה לשמירה על קרקע חקלאית ושטחים פתוחים, אשר ישמרו על אותם עותקים.

{{ח:חתימות|כ״א בשבט התשס״א (14 בפברואר 2001)}}
* '''חיים רמון'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]