פקודת המטבע

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת המטבע, תש״ח–1948}}
{{ח:קטע4||מס׳ 19 לשנת תש״ח–1948}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000879}} {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א, 39|פקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ד, 201|חוק בנק ישראל|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208077.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ט, 193|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208936.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 46|תיקון מס׳ 2 [צ״ל: תיקון מס׳ 3]|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_208937.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 136|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208938.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 130|חוק מטבע השקל|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208942.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מועצת המדינה הזמנית מחוקקת בזה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208938.pdf|חוק לתיקון פקודת המטבע (מס׳ 4), תשכ״ט–1969}} (להלן – תיקון מס׳ 4) היה אמור להיכנס לתוקף במועד שועדת הכספים של הכנסת תחליט עליו על פי הצעת נגיד בנק ישראל שאושרה על־ידי הממשלה. החלטה זו לא התקבלה מעולם ותיקון מס׳ 4 לא קיבל תוקף. ביום 13.5.1980 התקבל בכנסת {{ח:חיצוני|חוק מטבע השקל|חוק מטבע השקל, תש״ם–1980}} שהחליף את הפקודה וייתר את ההוראה בדבר החלפת המטבע.}}
{{ח:מפריד}}
'''פקודת המטבע, תש״ח–1948 – בוטלה''' ביום ה׳ באדר תש״ם (22 בפברואר 1980), לפי {{ח:חיצוני|חוק מטבע השקל#סעיף 10|סעיף 10(א) לחוק מטבע השקל, תש״ם–1980}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|יחידת המטבע|תיקון: תשי״ט, תשכ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} יחידת המטבע תהא הלירה הישראלית.
{{ח:תת|(ב)}} החלק המאה של הלירה יהיה אגורה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל ממועד כניסתו לתוקף של תיקון מס׳ 4):}}
{{ח:תת|(א)}} יחידת המטבע יהיה השקל.
{{ח:תת|(ב)}} החלק המאה של השקל יהיה אגורה.

{{ח:סעיף|2|השואת מונחי המטבע|תיקון: תשי״ט, תש״ך, תשכ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מקום בו נאמר, נכתב או נרמז, בעבר או בעתיד, לצורך כל מטרה, פונט או פונט פלשתינאי (א״י) או לירה ארץ־ישראלית או לירה א״י או לא״י או לירה, ייחשב הדבר כמכון ללירה ישראלית, בלתי אם הותנה במפורש על הוראה זו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל ממועד כניסתו לתוקף של תיקון מס׳ 4):}}
{{ח:תת}} בכל מקום בו נאמר בכתב ברמז, בעבר או בעתיד, לצורך כל מטרה, לירה ישראלית או לירה יראו כאילו נאמר בו שקל זולת אם הותנה במפורש על הוראה זו.
{{ח:תת|(ב)}} כל מקום בו נאמר בכתב או ברמז, בעבר או בעתיד, לצורך כל מטרה, סכום כלשהו במילים או בפרוטות, יראו כאילו נאמר בו סכום אגורות השווה לחלק העשירי של סכום הפרוטות או המילים.
{{ח:תת|(ג)}} היה סך־כל הסכום המשתלם על פי דין מסתיים בשבר אגורה, יחושב שבר שהוא חצי אגורה או יותר כאגורה שלמה ושבר שהוא פחות מחצי אגורה יימחק.

{{ח:סעיף|3|הפקעת מטבעות מזוייפים|תיקון: תשי״ד, תשי״ט}}
{{ח:ת}} נגיד בנק ישראל, או עובד הבנק שהורשה לכך על ידיו, יפקיע, תמורת תשלום פיצויים או בלעדיו, הכל לפי ראות עיניו, ויהא רשאי להשמיד כל מטבע – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, תשי״ד–1954}} – שהוא לדעתו מזוייף.

{{ח:סעיף|4|ביטול|תיקון: תשי״ד, תשי״ט}}
{{ח:ת}} בטלים –
{{ח:תת|(1)}} פקודת שטרי הכסף;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב בחוק להחלפת שטרי בנק ומילווה חובה, תשי״ב–1952.}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשי״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשי״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשי״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשי״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשי״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:חתימות|י״א באב תש״ח (16 באוגוסט 1948)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''פליכס רוזנבליט'''
שר המשפטים
* '''אליעזר קפלן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]