gkour/israeli_law huggingface dataset:
חוק חוזה קבלנות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק חוזה קבלנות, תשל״ד–1974}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000655}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ד, 110|חוק חוזה קבלנות|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208384.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חוזה קבלנות מהו}}
{{ח:ת}} חוזה קבלנות הוא חוזה לעשיית מלאכה או למתן שירות בשכר כשהקבלן אינו עובדו של המזמין.

{{ח:סעיף|2|חיובי הצדדים}}
{{ח:ת}} הקבלן חייב לעשות את המלאכה או לתת את השירות והמזמין חייב לשלם את השכר, הכל לפי המוסכם בין הצדדים.

{{ח:סעיף|3|פגם}}
{{ח:תת|(א)}} לא היו המלאכה או השירות בהתאם למוסכם (להלן – פגם), על המזמין להודיע לקבלן על הפגם זמן סביר לאחר שגילה אותו או שהיה עליו לגלותו, ואם הפגם ניתן לתיקון – לתת לקבלן הזדמנות נאותה לתקנו.
{{ח:תת|(ב)}} אין המזמין זכאי להסתמך על הפגם –
{{ח:תתת|(1)}} אם לא קיים את המוטל עליו לפי סעיף קטן (א) זולת אם ידע הקבלן על הפגם;
{{ח:תתת|(2)}} אם בא הפגם מסיבה שהמזמין אחראי לה.

{{ח:סעיף|4|תרופות בשל פגם}}
{{ח:תת|(א)}} לא תיקן הקבלן את הפגם תוך זמן סביר לאחר שהמזמין עשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(א)}}, רשאי המזמין –
{{ח:תתת|(1)}} לתקן את הפגם ולדרוש מהקבלן החזרת הוצאותיו הסבירות;
{{ח:תתת|(2)}} לנכות מן השכר, כל עוד לא תוקן הפגם, את הסכום שבו פחת שווי המלאכה או השירות עקב הפגם לעומת השכר לפי המוסכם.
{{ח:תת|(ב)}} פגם שתיקונו דחוף עד שאין לדרוש מן המזמין שימתין לתיקונו בידי הקבלן, רשאי המזמין לתקנו כאמור בסעיף קטן (א)(1) גם בלי שעשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(א)}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא ניתן הפגם לתיקון, זכאי המזמין לניכוי מן השכר כאמור בסעיף קטן (א)(2).

{{ח:סעיף|5|זכות עכבון}}
{{ח:ת}} לקבלן תהא זכות עכבון על נכס שמסר לו המזמין לביצוע מלאכתו או למתן שירותו, כדי תשלום הסכומים המגיעים לו מן המזמין עקב עיסקת הקבלנות.

{{ח:סעיף|6|קבלת הנכס והעברת הסיכון}}
{{ח:תת|(א)}} נעשו המלאכה או השירות בנכס בידי הקבלן, חייב המזמין לקבלו במועד שהוסכם עליו, ובאין הסכם – תוך זמן סביר לאחר שהקבלן הודיע לו שגמר את המלאכה או השירות.
{{ח:תת|(ב)}} אבד או ניזק הנכס בעודו בידי הקבלן –
{{ח:תתת|(1)}} אחראי הקבלן, לענין {{ח:חיצוני|חוק השומרים|חוק השומרים, תשכ״ז–1967}}, כשומר שכר ששמירת הנכס אינה טפלה למטרה העיקרית של החזקתו;
{{ח:תתת|(2)}} פטור המזמין מתשלום השכר, זולת אם אבד או ניזק הנכס אחרי שהמזמין היה חייב לקבלו ומסיבה שהקבלן אינו אחראי לה.

{{ח:סעיף|7|שמירת תרופות}}
{{ח:ת}} אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מתרופה אחרת בשל הפרת חוזה.

{{ח:סעיף|8|תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק זה יחולו כשאין בדין אחר הוראות מיוחדות לענין הנדון, ובאין כוונה אחרת משתמעת מן ההסכם בין הצדדים.
{{ח:תת|(ב)}} על חוזה להספקת נכס שיש להפיקו או לייצרו והקבלן קיבל עליו לתת את עיקר החמרים הדרושים לכך, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק המכר|חוק המכר, תשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף|9|אי־תחולת המג׳לה}}
{{ח:ת}} בענינים שחוק זה דן בהם לא יחול הספר השני של המג׳לה.

{{ח:סעיף|10|עצמאות החוק}}
{{ח:ת}} בענינים שחוק זה דן בהם לא יחול {{ח:חיצוני|דברי המלך במועצה על ארץ-ישראל#סעיף 46|סימן 46 לדבר המלך במועצתו לארץ־ישראל 1922–1947}}.

{{ח:סעיף|11|תחילה והוראות מעבר}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום א׳ בחשון תשל״ה (17 באוקטובר 1974); על חוזה קבלנות שנעשה לפני תחילתו יוסיף לחול הדין הקודם.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ג׳ באב תשל״ד (22 ביולי 1974).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק חותם המדינה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק חותם המדינה, תש״י–1949}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000660}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״י, 15|חוק חותם המדינה|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208402.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חתימת החותם}}
{{ח:ת}} החתימה של חותם המדינה היא כדמות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת לחוק זה}}.

{{ח:סעיף|2|מסמכים שמטביעים עליהם את חותם המדינה}}
{{ח:ת}} אין להטביע את חותם המדינה על מסמך רשמי, אלא על פי הוראות הממשלה או על פי הוראות חוק.

{{ח:סעיף|3|דרך ההטבעה}}
{{ח:ת}} חותם המדינה יוטבע באחת משתי הדרכים:
{{ח:תת|(א)}} על גוף המסמך;
{{ח:תת|(ב)}} על דונג או על כל חומר אחר שיחובר לגוף המסמך.

{{ח:סעיף|4|הממונה על החותם}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על חותם המדינה.

{{ח:סעיף|5|עבירות}}
{{ח:תת|(א)}} מי שזייף חתימה של חותם המדינה או את חותם המדינה – דינו מאסר עד שבע שנים.
{{ח:תת|(ב)}} המייצר את חותם המדינה, נותן הזמנה לייצרו, מטביע אותו או משתמש בו שימוש אחר, שלא לפי הוראת שר המשפטים, דינו – מאסר עד שלוש שנים או קנס עד 1000 לירות או שני הענשים כאחד.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, המלה ”זייף“ תפורש מתוך סמוכין {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 414|לסעיף 332 לפקודת החוק הפלילי, 1936}}, ורואים חתימה או חותם כמסמך.

{{ח:סעיף|6|ביטול הוראות}}
{{ח:ת}} ההוראות בנוגע לחותם הרשמי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הפירושים|בפקודת הפירושים, 1945}}, הכלולות בכל חוק שהיה קיים ערב היכנס חוק זה לתקפו – בטלות.

{{ח:סעיף|7|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות חותם המדינה|תקנות חותם המדינה, תשל״ד–1974}}.}}

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}
{{ח:קטע3||דמות חתימתו של חותם המדינה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Israel seal.png|400px|link=]]}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ז׳ בכסלו תש״י (28 בנובמבר 1949).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
* '''חיים ווייצמן'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק חינוך מיוחד (הוראת שעה – חרבות ברזל) (הארכת זכאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק חינוך מיוחד (הוראת שעה – חרבות ברזל) (הארכת זכאות), התשפ״ד–2023}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2211611}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ד, 118|חוק חינוך מיוחד (הוראת שעה – חרבות ברזל) (הארכת זכאות)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3539074.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הארכת זכאות לשירותי חינוך מיוחדים – הוראת שעה}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק חינוך מיוחד|בחוק חינוך מיוחד, התשמ״ח–1988}} (להלן – חוק חינוך מיוחד), תלמיד עם צרכים מיוחדים שנקבעה בעבורו זכאות לשירותי חינוך מיוחדים, בהחלטת ועדת זכאות ואפיון או בהחלטת ועדת השגה שניתנו באחת משנות הלימודים התשפ״א עד התשפ״ג (להלן – התלמיד), יהיה זכאי לשירותי חינוך מיוחדים גם בשנת לימודים נוספת על שנות הלימודים שעליהן חלה ההחלטה; לעניין זה תיחשב תקופת הזכאות שנקבעה בהחלטה כתקופה של ארבע שנים לכל דבר ועניין, ובמהלכה יהיה מנהל מוסד חינוך פטור מהבאת עניינו של התלמיד לדיון חוזר.
{{ח:תתת|(2)}} אין בהוראת סעיף קטן (א) כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק חינוך מיוחד#סעיף 10|סעיף 10(ב) לחוק חינוך מיוחד}} לעניין קיום דיון חוזר בעניינו של התלמיד.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על תלמיד שהשנה הראשונה לזכאותו היא התשפ״ג או התשפ״ד וחלפו שלוש שנים מאז ההחלטה הקודמת בעניינו, ובשנת הלימודים העוקבת צפוי התלמיד לעבור מגן חובה לגיל חמש לבית הספר היסודי, מבית הספר היסודי לחטיבת הביניים, מבית הספר היסודי לחטיבה העליונה או מחטיבת הביניים לחטיבה העליונה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין תלמיד שסיים את חוק לימודיו במערכת החינוך.
{{ח:תת|(ד)}} משרד החינוך יודיע, ככל האפשר, להורי התלמידים על הארכת הזכאות לשירותי חינוך מיוחדים לפי חוק זה בתוך חודש מיום תחילתו של חוק זה; בהודעה יפורטו תקופת הארכת הזכאות, הזכות לבקש דיון חוזר בעניינו של התלמיד והדרך להגשת בקשה לדיון חוזר.
{{ח:תת|(ה)}} לכל מונח בחוק זה תהיה המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|חוק חינוך מיוחד|בחוק חינוך מיוחד}}.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ט בחשוון התשפ״ד (13 בנובמבר 2023).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''יואב קיש'''
שר החינוך
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק חסינות וזכויות (הכוח הרב-לאומי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק חסינות וזכויות (הכוח הרב־לאומי), התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000669}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ב, 30|חוק חסינות וזכויות (הכוח הרב־לאומי)|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_208400.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ההסכם“ – הפרוטוקול בין מדינת ישראל ובין הרפובליקה הערבית של מצרים בדבר הקמתם והחזקתם של הכוח והמקיפים הרב־לאומיים, שנחתם ביום ג׳ באב התשמ״א (3 באוגוסט 1981), והמסמכים הנלווים אליו, שפורסמו בכתבי אמנה 896, כרך 26, עמ׳ 631;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חסינויות וזכויות“ – חסינויות וזכויות על פי הוראה בהסכם שענינה סמכות השיפוט של בית המשפט או של רשות שיפוטית אחרת בישראל, אם לשלילתה, להגבלתה או לסיוגה, או המעניקה חסינות בפני מעצר, חיפוש, מאסר או פעולת אכיפה של פסק דין או של צו של בית משפט או של רשות שיפוטית אחרת, או המעניקה פטור ממסים או מתשלומי חובה אחרים, או המשחררת מחובת היתר על פי דין או המעניקה זכות יתר כלשהי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכוח הרב־לאומי“ – הכוח והמשקיפים הרב־לאומיים כמשמעותם בהסכם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אנשי הכוח הרב־לאומי“ – חברי הכוח הרב־לאומי כמשמעותם בהסכם.

{{ח:סעיף|2|צו בדבר חסינויות וזכויות}}
{{ח:ת}} שר החוץ ושר המשפטים כאחד רשאים לקבוע בצו חסינויות וזכויות שיוענקו לכוח הרב לאומי ולאנשי הכוח הרב־לאומי.

{{ח:סעיף|3|צו בדבר חסינויות וזכויות – הוראת שעה}}
{{ח:ת}} שר החוץ ושר המשפטים כאחד רשאים לקבוע בצו חסינויות וזכויות שיוענקו לאנשים ולגופים שיצויינו בצו, הפועלים למען כינון הכוח הרב־לאומי; צו כאמור יעמוד בתקפו שנה מיום תחילתו זולת אם בוטל קודם לכן.

{{ח:סעיף|4|אישור צווים המעניקים פטור ממסים}}
{{ח:ת}} צווים לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} המעניקים פטור ממסים או מתשלומי חובה אחרים יהיו בהסכמת שר האוצר.

{{ח:סעיף|5|אישור צווים}}
{{ח:ת}} צווים לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} יהיו באישור ועדה משותפת של ועדת החוקה, חוק ומשפט ושל ועדת החוץ והבטחון של הכנסת.

{{ח:סעיף|6|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר החוץ ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ב׳ בשבט התשמ״ב (26 בינואר 1982).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''יצחק שמיר'''
שר החוץ
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום בריאות הנפש

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום בריאות הנפש, התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2221490}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ד, 1118|חוק יום בריאות הנפש|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4712398.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה לקבוע יום ציון שנתי לשם הגברת הידע והמודעות של הציבור לתחום בריאות הנפש בכלל ולהיבטים הייחודיים והלאומיים של החברה בישראל בפרט, לרבות לשירותי סיוע, טיפול ושיקום, לשם קידום ההכרה בזכות של כל אדם לחוסן ולבריאות נפשיים ובזכותם של מתמודדי נפש להשתתפות שוויונית בכל תחומי החיים, ולשם צמצום דעות קדומות בתחום זה.

{{ח:סעיף|2|יום בריאות הנפש}}
{{ח:תת|(א)}} מדי שנה, ביום 10 באוקטובר, המועד שבו מצוין יום בריאות הנפש העולמי, יצוין בישראל יום בריאות הנפש (בחוק זה – יום בריאות הנפש).
{{ח:תת|(ב)}} חל יום בריאות הנפש ביום חג, מנוחה או שבתון, או ביום זיכרון או ציון ממלכתי, או ביום שלפני אחד הימים כאמור, יצוין יום זה ביום החול הראשון שאחרי אותו יום.

{{ח:סעיף|3|דרכי קיום}}
{{ח:ת}} יום בריאות הנפש יצוין, בין השאר –
{{ח:תת|(1)}} בדיון מיוחד במליאת הכנסת במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} או במועד סמוך לו; חל יום בריאות הנפש בפגרת הכנסת, רשאי יושב ראש הכנסת לקבוע מועד אחר לציון יום בריאות הנפש במליאת הכנסת;
{{ח:תת|(2)}} בבית הנשיא, כפי שיחליט נשיא המדינה;
{{ח:תת|(3)}} במערכת הבריאות, כפי שיחליט שר הבריאות;
{{ח:תת|(4)}} במשרד הרווחה והביטחון החברתי, במחלקות לשירותים חברתיים ברשויותהמקומיות ובמסגרת שירותי הרווחה הניתנים על ידי מי מטעמם, כפי שיחליט שר הרווחה והביטחון החברתי;
{{ח:תת|(5)}} במשרד החינוך ובמערכת החינוך, ככל שיחליט על כך שר החינוך;
{{ח:תת|(6)}} במשרד העבודה, במשרד הבינוי והשיכון, במשרד המשפטים, במשרד העלייהוהקליטה ובמשרד התרבות והספורט, כפי שיחליט השר הממונה על אותו משרד, לפי העניין;
{{ח:תת|(7)}} במוסד לביטוח לאומי, כפי שיחליט השר שהמוסד בתחום אחריותו;
{{ח:תת|(8)}} במערכת המשפט, כפי שיחליט נשיא הערכאה השיפוטית, לפי העניין;
{{ח:תת|(9)}} בצבא הגנה לישראל, כפי שיחליט ראש המטה הכללי של צבא הגנה לישראל או מי שהוא הסמיך לעניין זה;
{{ח:תת|(10)}} במשטרת ישראל, כפי שיחליט המפקח הכללי של המשטרה או מי שהוא הסמיך לעניין זה;
{{ח:תת|(11)}} ברשויות המקומיות, כפי שיחליט ראש הרשות המקומית, ובכלל זה בפעילות מטעם יחידת נוער ברשות חינוך מקומית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת נוער ומועצת תלמידים ונוער)|בחוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת נוער ומועצת תלמידים ונוער), התשע״א–2011}};
{{ח:תת|(12)}} בפעילות מסגרות החינוך הבלתי פורמלי, ככל שיחליטו על כך.

{{ח:סעיף|4|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר הבריאות ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י״ז בתמוז התשפ״ד (23 ביולי 2024).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''אוריאל בוסו'''
שר הבריאות
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום האחדות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום האחדות, התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2219234}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ד, 938|חוק יום האחדות|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4546350.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה לקבוע יום ציון לנושא האחדות, הלכידות החברתית והערבות ההדדית, בחברה הישראלית ובעם היהודי בתפוצות, ולעודד פעולות אשר יקדמו ערכים אלה, מתוך אמונה בחשיבות קבלת האחר ובכוחם של עם וחברה מאוחדים לחיזוק החוסן הלאומי וליצירת בסיס איתן וראוי לדורות הבאים.

{{ח:סעיף|2|יום האחדות}}
{{ח:תת|(א)}} מדי שנה ביום א׳ בסיוון יצוין יום האחדות (להלן – יום האחדות).
{{ח:תת|(ב)}} חל יום האחדות ביום חג, מנוחה או שבתון, או ביום זיכרון או ציון ממלכתי, או ביום שלפני או אחרי אחד הימים כאמור, יצוין יום זה ביום החול הראשון שאחרי אותו יום.

{{ח:סעיף|3|פעולות לציון יום האחדות}}
{{ח:ת}} יום האחדות יצוין, בין השאר –
{{ח:תת|(1)}} בדיונים מיוחדים במליאת הכנסת ובוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} או במועד סמוך לו; חל יום האחדות בפגרת הכנסת, רשאי יושב ראש הכנסת לקבוע מועד אחר לציון יום האחדות במליאת הכנסת;
{{ח:תת|(2)}} באירוע בישיבת הממשלה, אם תבחר הממשלה לעשות כן, במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} או במועד סמוך לו;
{{ח:תת|(3)}} באירוע בבית הנשיא, כפי שיחליט נשיא המדינה;
{{ח:תת|(4)}} במערכת החינוך, כפי שיחליט שר החינוך;
{{ח:תת|(5)}} בפעילות מטעם המשרד לשוויון חברתי וקידום מעמד האישה כפי שיחליט השר לשוויון חברתי וקידום מעמד האישה;
{{ח:תת|(6)}} בצבא הגנה לישראל, כפי שיחליט ראש המטה הכללי של צבא הגנה לישראל או מי שהוא הסמיך לעניין זה;
{{ח:תת|(7)}} בפעילות מטעם יחידת נוער ברשות חינוך מקומית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת נוער ומועצת תלמידים ונוער)|בחוק הרשויות המקומיות (מנהל יחידת נוער ומועצת תלמידים ונוער), התשע״א–2011}}, בדרך שתחליט לעשות כן;
{{ח:תת|(8)}} בפעילות מסגרות חינוך בלתי פורמלי, אם יבחרו לעשות כן;
{{ח:תת|(9)}} בפעילות המכינות הקדם־צבאיות, אם יבחרו לעשות כן.

{{ח:סעיף|4|תקציב}}
{{ח:ת}} למימון פעולות לפי חוק זה, יוקצה בחוק תקציב שנתי סכום בסעיף תקציב משרד החינוך; בסעיף זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק תקציב שנתי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סעיף תקציב“ – כהגדרתו בחוק תקציב שנתי.

{{ח:סעיף|5|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר החינוך ממונה על ביצועו של חוק זה.

{{ח:סעיף|6|תחולה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, יום האחדות יצוין החל בשנת התשפ״ה.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ז באייר התשפ״ד (4 ביוני 2024).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''יואב קיש'''
שר החינוך
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום הזיכרון ליצחק רבין

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום הזיכרון ליצחק רבין, התשנ״ז–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000679}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ז, 186|חוק יום הזיכרון ליצחק רבין|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211436.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|יום הזכרון ליצחק רבין}}
{{ח:תת|(א)}} י״ב בחשון, יום הירצחו של ראש הממשלה ושר הביטחון יצחק רבין, יהיה יום זיכרון ממלכתי; יום זה יצוין במוסדות המדינה, במחנות צה״ל ובבתי הספר.
{{ח:תת|(ב)}} חל י״ב בחשון ביום ששי או בשבת, יקוים יום הזיכרון ביום חמישי שלפניו.

{{ח:סעיף|2|דגל המדינה}}
{{ח:ת}} הדגלים במוסדות המדינה ובמחנות צה״ל יורדו לחצי התורן.

{{ח:סעיף|3|טקס הזיכרון}}
{{ח:ת}} ליד קברו של יצחק רבין, בהר הרצל, יתקיים טקס זיכרון.

{{ח:סעיף|4|מחנות צה״ל}}
{{ח:ת}} במחנות צה״ל תפורסם פקודת יום של ראש המטה הכללי.

{{ח:סעיף|5|בתי ספר}}
{{ח:ת}} בבתי הספר יצוין יום הזיכרון –
{{ח:תת|(1)}} בפעולות שבהן יועלו דמותו ופועלו של יצחק רבין;
{{ח:תת|(2)}} בפעולות שיוקדשו לחשיבות הדמוקרטיה בישראל ולסכנת האלימות לחברה ולמדינה.

{{ח:סעיף|6|תקנות}}
{{ח:ת}} שר החינוך התרבות והספורט ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ג׳ בתמוז התשנ״ז (8 ביולי 1997).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''דן תיכון'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום הזכרון לשואה ולגבורה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום הזכרון לשואה ולגבורה, תשי״ט–1959}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000681}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ט, 112|חוק יום הזכרון לשואה ולגבורה|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_210131.pdf}}, {{ח:תיבה|X|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_ec_517973.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 78|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_210130.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 122|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210128.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 88|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211388.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|כ״ז בניסן – יום הזכרון|תיקון: תשכ״א, תשנ״ז}}
{{ח:ת}} כ״ז בניסן הוא יום הזכרון לשואה ולגבורה, מוקדש, מדי שנה בשנה, להתייחדות עם זכר השואה שהמיטו הנאצים ועוזריהם על העם היהודי ועם זכר מעשי הגבורה ומעשי המרד בימים ההם.
{{ח:ת}} חל כ״ז בניסן בששי בשבוע, יקויים יום הזכרון בכ״ו בניסן של אותה שנה; חל כ״ז בניסן בראשון בשבוע, יקוים יום הזכרון בכ״ח בניסן של אותה שנה.
{{ח:ת}} תחילתו של יום הזכרון היא משקיעת החמה אור ליום כ״ז בניסן, כ״ו בניסן או כ״ח בניסן, הכל לפי הענין, וסיומו עם צאת הכוכבים למחרתו.

{{ח:סעיף|2|דרכי קיום של יום הזכרון|תיקון: תשי״ט}}
{{ח:ת}} ביום הזכרון תהא בכל רחבי המדינה דומיה של שתי דקות בהן תשבות כל עבודה ותיפסק כל תנועה בדרכים; יקויימו אזכרות, עצרות עם, וטכסי התייחדות במחנות הצבא ובמוסדות החינוך; הדגלים על הבנינים הציבוריים יורדו לחצי התורן; תכניות השידורים ברדיו יביעו את ייחודו של היום, ובבתי השעשועים יעלו אך נושאים ההולמים את רוחו.

{{ח:סעיף|2א|סגירת בתי שעשועים ובתי קפה|תיקון: תשכ״א, תשל״ח}}
{{ח:ת}} ביום הזכרון לא יקויימו עינוגים ציבוריים ובערב יום הזכרון יהיו גם בתי הקפה סגורים.

{{ח:סעיף|2ב|עונשין|תיקון: תשכ״א}}
{{ח:ת}} העובר על {{ח:פנימי|סעיף 2א|סעיף 2א}}, דינו – קנס.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו עבירת קנס (יום הזכרון לשואה ולגבורה)|צו עבירת קנס (יום הזכרון לשואה ולגבורה), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|2ג|הגדרה|תיקון: תשכ״א}}
{{ח:ת}} בחוק זה, ”שעשוע“ – {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 3|כמשמעותו של ”שעשוע ציבורי“ בפקודת השעשועים הציבוריים, 1935}}.

{{ח:סעיף|3|הוראות לקיום יום הזכרון}}
{{ח:ת}} השר שיוסמך לכך על ידי הממשלה יתקין, בהתייעצות עם רשות הזכרון יד ושם, הוראות לקיום יום הזכרון בהתאם לחוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ט באדר תשי״ט (8 באפריל 1959).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום הניצחון על גרמניה הנאצית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום הניצחון על גרמניה הנאצית, התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2020920}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ז, 1147|חוק יום הניצחון על גרמניה הנאצית|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390429.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרת חוק זה לקבוע יום לציון ניצחון בעלות הברית על גרמניה הנאצית ולהנציח את זכר גבורת הלוחמים מקרב בעלות הברית, בדגש על גבורת הלוחמים היהודים.

{{ח:סעיף|2|יום ניצחון בעלות הברית על גרמניה הנאצית}}
{{ח:תת|(א)}} מדי שנה ביום 9 במאי יקוים יום לציון ניצחון בעלות הברית על גרמניה הנאצית (בחוק זה – יום הניצחון על גרמניה הנאצית).
{{ח:תת|(ב)}} חל 9 במאי ביום חג, מנוחה או שבתון, או ביום זיכרון או ציון ממלכתי, או ביום שלפני אחד הימים כאמור, יקוימו הפעילויות של יום הניצחון על גרמניה הנאצית ביום ראשון בשבוע שלאחר מכן.

{{ח:סעיף|3|דרכי קיום}}
{{ח:תת|(א)}} במחנות צה״ל ובבתי הספר יוקדש זמן ללימוד הנושאים הנוגעים למטרת חוק זה; שר החינוך רשאי להורות כי בבתי ספר מסוימים יום הניצחון על גרמניה הנאצית יצוין ביום כ״ו באייר.
{{ח:תת|(ב)}} הכנסת תקיים ישיבה ממלכתית לרגל יום הניצחון על גרמניה הנאצית.
{{ח:תת|(ג)}} הממשלה תעודד קיום פעילות להנחלת מורשת ניצחון בעלות הברית על גרמניה הנאצית.
{{ח:תת|(ד)}} יתקיים טקס מרכזי לרגל יום הניצחון על גרמניה הנאצית, לפי החלטת הממשלה.
{{ח:תת|(ה)}} שר העלייה והקליטה יארגן תהלוכת ניצחון ממלכתית שתיערך בירושלים לרגל יום הניצחון על גרמניה הנאצית.

{{ח:סעיף|4|תקציב שנתי להשתתפות בהחזקתם של חדרי הנצחה ברשויות המקומיות}}
{{ח:ת}} תקציב שנתי להשתתפות בהחזקתם של חדרי הנצחה ברשויות המקומיות לציון ניצחון בעלות הברית על גרמניה הנאצית, שתתקיים בהם פעילות לחינוך וללימוד בדבר חלקם של הלוחמים היהודים במלחמת העולם השנייה, ייקבע בחוק התקציב השנתי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}; התקציב להשתתפות כאמור יחולק לרשויות המקומיות לפי מבחנים שיקבע שר העלייה והקליטה לעניין זה; בסעיף זה, ”רשות מקומית“ – עירייה או מועצה מקומית.

{{ח:סעיף|5|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר העלייה והקליטה ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|6|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק זיכרון השואה והגבורה – יד ושם|בחוק זיכרון השואה והגבורה – יד ושם, התשי״ג–1953}}.}}

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ג׳ באב התשע״ז (26 ביולי 2017).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''סופה לנדבר'''
שרת העלייה והקליטה
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום העלייה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום העלייה, התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2004632}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ו, 934|חוק יום העלייה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_343926.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה לקבוע יום ציון שנתי להכרה בחשיבותה של העלייה לארץ ישראל כבסיס לקיומה של מדינת ישראל, להתפתחותה ולעיצובה כחברה רב־תרבותית, ולציון מועד הכניסה לארץ ישראל שאירע ביום י׳ בניסן.

{{ח:סעיף|2|מועד ציון יום העלייה}}
{{ח:תת|(א)}} יום העלייה יצוין מדי שנה ביום ז׳ בחשוון (להלן – יום העלייה).
{{ח:תת|(ב)}} חל יום העלייה ביום שישי, יצוין יום העלייה ביום רביעי שלפניו.

{{ח:סעיף|3|פעולות לציון יום העלייה}}
{{ח:תת|(א)}} יום העלייה יצוין –
{{ח:תתת|(1)}} בדיון מיוחד במליאת הכנסת ובוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת;
{{ח:תתת|(2)}} באירוע מיוחד בישיבת הממשלה;
{{ח:תתת|(3)}} בבית הנשיא;
{{ח:תתת|(4)}} במערכת החינוך, בצבא הגנה לישראל ובמשטרת ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} שר העלייה והקליטה רשאי לקבוע פעולות נוספות לציון יום העלייה, ובכלל זה פעולות שיתקיימו בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית לארץ ישראל וההסתדרות הציונית העולמית.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ט״ו בסיוון התשע״ו (21 ביוני 2016).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''סופה לנדבר'''
שרת העלייה והקליטה
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום העצמאות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום העצמאות, תש״ט–1949}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000682}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 10|חוק יום העצמאות|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208424.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״י, 105|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208425.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״א, 109|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208426.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ד, 80|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208427.pdf}}, {{ח:תיבה|VIII|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_ec_517956.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ז, 35|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208428.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ח, 90|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_210204.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 180|יובל לעצמאות ישראל – יום שבתון (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211497.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 312|חוק יום הזכרון לחללי מערכות ישראל ויום העצמאות (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299641.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ה׳ באייר – יום העצמאות|תיקון: תש״י, תשי״א, תשי״ד, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסת מכריזה בזה על יום ה׳ באייר כעל ”יום העצמאות“ שיוחג מדי שנה בשנה כחג המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} אם יום ה׳ באייר יחול בשבת, יוחג יום העצמאות ביום ג׳ באייר של אותה שנה. אם יום ה׳ באייר יחול ביום ששי בשבוע, יוחג יום העצמאות ביום ד׳ באייר של אותה שנה. אם יום ה׳ באייר יחול בשני בשבוע, יוחג יום העצמאות ביום ו׳ באייר של אותה שנה.
{{ח:תת|(ג)}} יום העצמאות יהיה יום שבתון.

{{ח:סעיף|2|הוראות ראש הממשלה|תיקון: תשט״ז}}
{{ח:תת|(א)}} ראש הממשלה מוסמך להורות הוראות בדבר הנפת דגלים וקיום חגיגות־עם ביום העצמאות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(ג)}}, מוסמך ראש הממשלה להורות הוראות בדבר קיום עבודה ושירותים, שלדעתו אין להפסיקם ביום העצמאות, וכן את שעותיהם וסדריהם באותו יום.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|הוראות בדבר הנפת דגלים וקיום עבודה ושירותים ביום העצמאות|הוראות בדבר הנפת דגלים וקיום עבודה ושירותים ביום העצמאות}} (י״פ תשכ״א, 1147).}}

{{ח:סעיף|3|סמלי יום העצמאות|תיקון: תשי״ח}}
{{ח:ת}} ראש הממשלה רשאי בתקנות לקבוע סמלי יום העצמאות ולהסדיר את השימוש בהם.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ג בניסן תש״ט (12 באפריל 1949).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום השחרור וההצלה מגרמניה הנאצית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום השחרור וההצלה מגרמניה הנאצית, התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2072501}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ח, 660|חוק יום השחרור וההצלה מגרמניה הנאצית|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_501246.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה לקבוע יום שנתי לציון שחרורו והצלתו של העם היהודי מידי הצורר הנאצי בעקבות כניעת גרמניה הנאצית.

{{ח:סעיף|2|יום השחרור וההצלה מגרמניה הנאצית}}
{{ח:תת|(א)}} מדי שנה ביום כ״ו באייר יקוים יום לציון השחרור וההצלה מגרמניה הנאצית (להלן – יום השחרור וההצלה מגרמניה הנאצית).
{{ח:תת|(ב)}} חל יום השחרור וההצלה מגרמניה הנאצית ביום חג, מנוחה או שבתון, או ביום זיכרון או ציון ממלכתי, או ביום שלפני או אחרי אחד הימים כאמור, רשאית הממשלה לקבוע שיום השחרור וההצלה מגרמניה הנאצית יחול סמוך ליום כ״ו באייר.

{{ח:סעיף|3|פעולות לציון יום השחרור וההצלה מגרמניה הנאצית}}
{{ח:ת}} יום השחרור וההצלה מגרמניה הנאצית יצוין ברחבת הכותל המערבי בטקס אזכרה ותפילה לזכר הלוחמים היהודים שלחמו בנאצים, בצבאות בעלות הברית או בשורות הפרטיזנים ולוחמי הגטאות והודיה על שחרורו והצלתו של העם היהודי מידי הצורר הנאצי; המשרד לשירותי דת יהיה מופקד על עריכת הטקס.

{{ח:סעיף|4|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק יום הניצחון על גרמניה הנאצית|חוק יום הניצחון על גרמניה הנאצית, התשע״ז–2017}}.

{{ח:סעיף|5|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר לשירותי דת ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ב באייר התשע״ח (7 במאי 2018).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''דוד אזולאי'''
השר לשירותי דת
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום ירושלים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום ירושלים, התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000685}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ח, 180|חוק יום ירושלים|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211498.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|כ״ח באייר – יום ירושלים}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסת מכריזה בזה על יום כ״ח באייר כעל יום ירושלים שיוחג מדי שנה בשנה כחג המדינה וייקרא בשם ”יום ירושלים“.
{{ח:תת|(ב)}} יום ירושלים הוא יום בחירה; לצורך סעיף זה, ”יום בחירה“ – יום שהבחירה בידי העובד לצאת לחופשה או לעבוד; בחר העובד ביום חופשה, יובא היום במנין ימי החופשה שלו.
{{ח:תת|(ג)}} שר החינוך רשאי לקבוע פעילויות חינוכיות שייוחדו ליום ירושלים.

{{ח:סעיף|2|עצרת מרכזית}}
{{ח:ת}} ראש הממשלה מוסמך להורות על קיום עצרת מרכזית לפתיחת יום ירושלים.

{{ח:סעיף|3|הוראות ראש הממשלה}}
{{ח:ת}} ראש הממשלה רשאי לקבוע את סוגי העובדים, סוגי העבודות והשירותים שאין להפסיקם ביום ירושלים, כן רשאי הוא לקבוע את השעות וההסדרים שיחולו ביום זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות יום ירושלים (עבודות ושירותים שאין להפסיקם)|תקנות יום ירושלים (עבודות ושירותים שאין להפסיקם), התשנ״ח–1998}} (ק״ת תשנ״ח, 742).}}

{{ח:סעיף|4|סמלי יום ירושלים}}
{{ח:ת}} ראש הממשלה רשאי לקבוע סמלים ליום ירושלים ולהסדיר את השימוש בהם.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ה באדר התשנ״ח (23 במרס 1998).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''דן תיכון'''
יושב ראש הכנסת
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום לציון אירועי הפרהוד

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום לציון אירועי הפרהוד, התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2220348}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ד, 1060|חוק יום לציון אירועי הפרהוד|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4643077.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרת חוק זה לקבוע יום שנתי לציון אירועי הפרהוד, שבהם התחוללו פרעות וטבח ביהודי בגדד ונבזז רכושם, במהלך חג השבועות, ו׳ ו־ז׳ בסיוון התש״א (1 ו־2 ביוני 1941), כדי להנציח את זכר הקורבנות ולהנחיל לציבור את זיכרון אירועי הפרהוד כחלק מההיסטוריה של העם היהודי.

{{ח:סעיף|2|יום לציון אירועי הפרהוד}}
{{ח:תת|(א)}} מדי שנה, ביום החול הראשון שלאחר חג השבועות ואסרו חג, יקוים יום לציון אירועי הפרהוד וקורבנותיו (בחוק זה – יום לציון אירועי הפרהוד).
{{ח:תת|(ב)}} חל יום לציון אירועי הפרהוד ביום זיכרון או ציון ממלכתי או ביום שלפני אחד הימים האמורים, יקוימו הפעילויות של היום לציון אירועי הפרהוד ביום ג׳ בשבוע שלאחר מכן.

{{ח:סעיף|3|דרכי קיום}}
{{ח:ת}} ביום לציון אירועי הפרהוד –
{{ח:תת|(1)}} יתקיים טקס מרכזי לפי החלטת השר לשוויון חברתי וקידום מעמד האישה ובהתייעצות עם שר המורשת;
{{ח:תת|(2)}} הכנסת תקיים דיון מיוחד במליאת הכנסת במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} או במועד סמוך לו; חל יום לציון אירועי הפרהוד בפגרת הכנסת, רשאי יושב ראש הכנסת לקבוע מועד אחר לציון יום זה במליאת הכנסת;
{{ח:תת|(3)}} במוסדות החינוך יוקדש זמן ללימוד הנושאים הנוגעים למטרת חוק זה, ככל שיחליט על כך שר החינוך.

{{ח:סעיף|4|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר החינוך ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ו בסיוון התשפ״ד (2 ביולי 2024).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''יואב קיש'''
שר החינוך
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן, התשע״ד–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2002316}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ד, 585|חוק יום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303812.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|יום ציון – יהודי ארצות ערב ואיראן}}
{{ח:תת|(א)}} מדי שנה, ביום 30 בנובמבר, יקוים יום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן; ביום זה –
{{ח:תתת|(1)}} השר לאזרחים ותיקים יורה על קיום טקס מרכזי לפתיחתו;
{{ח:תתת|(2)}} שר החינוך יעודד קיום פעילות חינוכית בקשר ליום האמור;
{{ח:תתת|(3)}} שר החוץ יורה על קיום פעילויות, לרבות באמצעות נציגויות ישראל בחוץ לארץ, להגברת המודעות הבין־לאומית בקשר לפליטים היהודים יוצאי ארצות ערב ואיראן ולזכויותיהם לפיצוי; בפסקה זו, ”פליט יהודי יוצא ארצות ערב ואיראן“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לשמירה על זכויותיהם לפיצוי של פליטים יהודים יוצאי ארצות ערב ואיראן#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק לשמירה על זכויותיהם לפיצוי של פליטים יהודים יוצאי ארצות ערב ואיראן, התש״ע–2010}}.
{{ח:תת|(ב)}} חל 30 בנובמבר ביום שישי או שבת, יקוים היום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן ביום חמישי שלפניו.

{{ח:סעיף|2|דיון בכנסת}}
{{ח:ת}} הכנסת תקיים דיון מיוחד ביום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן; הדיון יתקיים במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} או במועד סמוך לו.

{{ח:סעיף|3|ביצוע}}
{{ח:ת}} השר לאזרחים ותיקים ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ה בסיוון התשע״ד (23 ביוני 2014).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''אורי אורבך'''
השר לאזרחים ותיקים
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום לציון מכתב 18 המשפחות היהודיות מגאורגיה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום לציון מכתב 18 המשפחות היהודיות מגאורגיה, התשפ״ה–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2229332}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ה, 336|חוק יום לציון מכתב 18 המשפחות היהודיות מגאורגיה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5765911.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה לקבוע יום לציון מכתבן של 18 משפחות יהודיות מגאורגיה, לוועדה לזכויות האדם באו״ם, מיום כ״ב באב התשכ״ט, בבקשה לסייע להן לקבל היתר לעלות לישראל (בחוק זה – מכתב 18 המשפחות), ולציון חלקו של המכתב האמור במאבק לעליית יהודים מברית המועצות לישראל.

{{ח:סעיף|2|יום לציון מכתב 18 המשפחות}}
{{ח:תת|(א)}} מדי שנה, ביום א׳ בכסלו יקוים יום לציון מכתב 18 המשפחות.
{{ח:תת|(ב)}} חל א׳ בכסלו ביום חג, מנוחה או שבתון, או ביום זיכרון או יום ציון ממלכתי, או ביום שלפני אחד הימים כאמור, יצוין יום לציון מכתב 18 המשפחות ביום שלישי בשבוע שלאחר מכן.

{{ח:סעיף|3|דרכי קיום}}
{{ח:ת}} יום לציון מכתב 18 המשפחות יצוין, בין השאר –
{{ח:תת|(1)}} בדיון מיוחד בכנסת, במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} או במועד סמוך לו; חל המועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} במהלך פגרת הכנסת, רשאי יושב ראש הכנסת לקבוע מועד אחר לציון יום זה בכנסת;
{{ח:תת|(2)}} בטקס מרכזי שתקיים הממשלה, ככל שתחליט על כך;
{{ח:תת|(3)}} בפעילות חינוכית־ערכית שתתקיים במוסדות החינוך, ככל שיחליט על כך שר החינוך.

{{ח:סעיף|4|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר המורשת ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ז בשבט התשפ״ה (25 בפברואר 2025).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''חיים כץ'''
ממלא מקום שר המורשת
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום לציון עליית יהודי תימן לישראל ולהנצחת זכרם של הנספים בדרך לישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום לציון עליית יהודי תימן לישראל ולהנצחת זכרם של הנספים בדרך לישראל, התשפ״ה–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2228206}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ה, 292|חוק יום לציון עליית יהודי תימן לישראל ולהנצחת זכרם של הנספים בדרך לישראל|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5630598.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|יום לציון עליית יהודי תימן לישראל ולהנצחת זכרם של הנספים בדרך לישראל}}
{{ח:תת|(א)}} מדי שנה, ביום ט״ו בכסלו, יקוים יום לציון עליית יהודי תימן לישראל ולהנצחת זכרם של הנספים בדרך לישראל (בחוק זה – יום לציון עליית יהודי תימן).
{{ח:תת|(ב)}} חל ט״ו בכסלו ביום חג, מנוחה או שבתון, או ביום זיכרון או יום ציון ממלכתי, או ביום שלפני אחד הימים כאמור, יצוין יום לציון עליית יהודי תימן ביום ראשון בשבוע שלאחר מכן.

{{ח:סעיף|2|דרכי קיום}}
{{ח:ת}} יום לציון עליית יהודי תימן יצוין, בין השאר –
{{ח:תת|(1)}} בדיון מיוחד בכנסת, במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} או במועד סמוך לו; חל המועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} במהלך פגרת הכנסת, רשאי יושב ראש הכנסת לקבוע מועד אחר לציון יום זה בכנסת;
{{ח:תת|(2)}} בכנס עיוני שיערוך משרד המורשת בנושא עליית יהודי תימן לישראל והנצחת זכרם של הנספים בדרך לישראל, ברוח ערכי המסורת והמורשת של יהדות תימן; הכנס ייערך במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} או במועד סמוך לו;
{{ח:תת|(3)}} בפעילות חינוכית־ערכית שתתקיים במוסדות החינוך, ככל שיחליט על כך שר החינוך.

{{ח:סעיף|3|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר המורשת ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ו׳ בשבט התשפ״ה (4 בפברואר 2025).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''חיים כץ'''
ממלא מקום שר המורשת
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום משפחות היתומים בישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום משפחות היתומים בישראל, התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2216821}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ד, 642|חוק יום משפחות היתומים בישראל|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4239860.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה לקבוע יום ציון שנתי לחיזוק מעמדן ולהעצמתן של משפחות האלמנים, האלמנות והילדים היתומים בישראל, ולבטא את מחויבות החברה בישראל לזכויותיהם המושתתות על ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.

{{ח:סעיף|2|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משפחת יתומים“ – משפחה שבה ילד אחד או יותר שטרם מלאו להם 18 שנים ואחד מהוריו או שניהם נפטרו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר התרבות והספורט.

{{ח:סעיף|3|יום ציון שנתי}}
{{ח:ת}} אחת לשנה, ביום כ״ה בכסלו, נר ראשון של חנוכה, יקוים יום לכבודן של משפחות היתומים בישראל (להלן – יום משפחות היתומים); חל יום משפחות היתומים ביום מנוחה או שבתון, יקוים יום משפחות היתומים ביום ב׳ שלאחר מכן.

{{ח:סעיף|4|ציון יום משפחות היתומים}}
{{ח:תת|(א)}} יום משפחות היתומים יצוין, בין השאר –
{{ח:תתת|(1)}} בכנסת, בדיון מיוחד לציון יום משפחות היתומים במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}} או במועד סמוך לו; הדיון יתקיים במליאת הכנסת ולפחות בוועדה אחת מוועדות הכנסת כפי שתקבע ועדת הכנסת;
{{ח:תתת|(2)}} בדיון מיוחד אצל האפוטרופוס הכללי ביום משפחות היתומים או במועד סמוך לו; הדיון יתקיים בשיתוף משרדי הממשלה וגורמים אחרים העוסקים בקידום זכויותיהם וצורכיהם של משפחות היתומים בישראל, אלמנים, אלמנות וילדים יתומים, ומייצגים את ענייניהם; האפוטרופוס הכללי ידווח לוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת בכתב על מסקנותיו מהדיון האמור, בתוך חודש ממועד קיומו;
{{ח:תתת|(3)}} בבית הנשיא, כפי שיחליט נשיא המדינה ביום משפחות היתומים או במועד סמוך לו.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי להורות על דרכים נוספות בתחומי הפעילות של משרדו לציון יום משפחות היתומים, לשם הטמעת ערכה וחשיבותה של אחריות הקהילה למשפחות היתומים ולשם הגשמת מטרות חוק זה, והכול בכפוף לתקציב ייעודי שיוקצה לכך מאוצר המדינה.

{{ח:סעיף|5|ביצוע}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ט׳ באדר ב׳ התשפ״ד (19 במרץ 2024).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''מכלוף מיקי זוהר'''
שר התרבות והספורט
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יום ציון לאומי לתרומתה ולפועלה של העדה הדרוזית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום ציון לאומי לתרומתה ולפועלה של העדה הדרוזית, התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2072516}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ח, 680|חוק יום ציון לאומי לתרומתה ולפועלה של העדה הדרוזית|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_501307.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרת חוק זה לקבוע יום לאומי לציון פועלה של העדה הדרוזית ותרומתה למדינת ישראל בבניין הארץ, בחיזוק הביטחון ובעיצוב פני החברה הישראלית כחברה שוויונית ומגוונת.

{{ח:סעיף|2|יום לאומי לעדה הדרוזית}}
{{ח:תת|(א)}} מדי שנה, ביום 1 במרס, היום שבו החל בשנת 1956 גיוס החובה של בני העדה הדרוזית לצבא הגנה לישראל, יקוים יום לאומי לציון פועלה של העדה הדרוזית ותרומתה למדינת ישראל (בחוק זה – יום לאומי לעדה הדרוזית).
{{ח:תת|(ב)}} חל 1 במרס ביום חג, מנוחה או שבתון, ביום זיכרון או ציון ממלכתי או ביום שלפני אחד הימים כאמור, יקוימו הפעילויות של היום הלאומי לעדה הדרוזית ביום ראשון בשבוע שלאחר מכן.

{{ח:סעיף|3|דרכי קיום}}
{{ח:תת|(א)}} במחנות צה״ל יוקדש זמן ללימוד הנושאים הנוגעים למטרת חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} יתקיים טקס מרכזי לרגל היום הלאומי לעדה הדרוזית; משרד הביטחון יהיה מופקד על עריכת הטקס.
{{ח:תת|(ג)}} הכנסת תקיים ישיבה ממלכתית לרגל היום הלאומי לעדה הדרוזית, במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} או במועד סמוך לו.
{{ח:תת|(ד)}} בית הנשיא יציין את היום הלאומי לעדה הדרוזית במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} או במועד סמוך לו.

{{ח:סעיף|4|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר הביטחון ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ט״ו בסיוון התשע״ח (29 במאי 2018).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''אביגדור ליברמן'''
שר הביטחון
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק ייצוג גופים ציבוריים שענינם בשמירת איכות הסביבה (תיקוני חקיקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק ייצוג גופים ציבוריים שענינם בשמירת איכות הסביבה (תיקוני חקיקה), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2023224}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ג, 118|חוק ייצוג גופים ציבוריים שענינם בשמירת איכות הסביבה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300615.pdf}}, {{ח:תיבה|208|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300614.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 331|תיקון מס׳ 7 לחוק מינהל מקרקעי ישראל|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301074.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} חוק זה בא להוסיף נציגים של גופים ציבוריים שענינם בשמירת איכות הסביבה לועדות שהוקמו על פי חוק, במטרה לתת דגש בועדות אלה לשיקולים סביבתיים, וזאת כדי להגן ולשמור על איכות נאותה של הסביבה ולמנוע פגיעה בסביבה.

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מניעת זיהום הים (הטלת פסולת)|בחוק מניעת זיהום הים (הטלת פסולת), התשמ״ג–1983}}.}}

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מניעת זיהום הים ממקורות יבשתיים|בחוק מניעת זיהום הים ממקורות יבשתיים, התשמ״ח–1988}}.}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}.}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק רשות מקרקעי ישראל|בחוק רשות מקרקעי ישראל, התש״ך–1960}}.}}

{{ח:סעיף|6|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המים|בחוק המים, התשי״ט–1959}}.}}

{{ח:סעיף|7|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות)|בחוק למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות), התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:סעיף|8|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק רשויות נחלים ומעיינות|בחוק רשויות נחלים ומעיינות, התשכ״ה–1965}}.}}

{{ח:סעיף|9|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק אזורים חופשיים לייצור בישראל|בחוק אזורים חופשיים לייצור בישראל, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|10|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|בחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ״ח–1988}}.}}

{{ח:סעיף|11|שינוי {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}}}
{{ח:ת}} השר לאיכות הסביבה רשאי, בצו, באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}.

{{ח:סעיף|12|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה בתום שישים ימים מיום פרסומו.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע3|תוספת חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|http://adamteva.org.il|אדם טבע ודין – אגודה ישראלית להגנת הסביבה}};

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|http://teva.org.il|החברה להגנת הטבע}};

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|http://sviva.net|חיים וסביבה – ארגון הגג לשוחרי איכות הסביבה}}.

{{ח:קטע3|תוספת חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|http://kkl.org.il|הקרן הקיימת לישראל}}.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ח׳ בכסלו התשס״ג (13 בנובמבר 2002).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (סמכויות שיפוט והוראות אחרות) (תיקוני חקיקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (סמכויות שיפוט והוראות אחרות) (תיקוני חקיקה), התשנ״ה–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000691}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ה, 58|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (סמכויות שיפוט והוראות אחרות) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211074.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 37|חוק יישום הסכם הביניים בדבר הגדה המערבית ורצועת עזה (סמכויות שיפוט והוראות אחרות) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211269.pdf}}, {{ח:תיבה|384|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_ec_317843.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: סמכות שיפוט ועזרה משפטית}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: שחרור אסירים וחסינות מהעמדה לדין}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הוצאה מישראל}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:סעיף|1|מטרת החוק}}
{{ח:ת}} חוק זה מטרתו ליישם את ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו, שנחתם בקהיר בין מדינת ישראל לבין ארגון השחרור הפלסטיני, ביום כ״ג באייר התשנ״ד (4 במאי 1994) והמסמכים שנלוו אליו, וכן להסדיר עניינים הכרוכים ביישום כאמור.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: סמכות שיפוט ועזרה משפטית}}

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשנ״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|תקנות-שעת-חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|בתקנות־שעת־חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ״ח–1967}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: שחרור אסירים וחסינות מהעמדה לדין}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הוצאה מישראל}}

{{ח:סעיף|5|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|בחוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}}.}}

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ט בטבת התשנ״ה (1 בינואר 1995).

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ח בטבת התשנ״ה (21 בדצמבר 1994).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק יסודות המשפט

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יסודות המשפט, תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000696}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ם, 163|חוק יסודות המשפט|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208451.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 638|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_499371.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מקורות משפט משלימים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} ראה בית המשפט שאלה משפטית הטעונה הכרעה, ולא מצא לה תשובה בדבר חקיקה, בהלכה פסוקה או בדרך של היקש, יכריע בה לאור עקרונות החירות, הצדק, היושר והשלום של המשפט העברי ומורשת ישראל.

{{ח:סעיף|2|ביטול {{ח:חיצוני|דברי המלך במועצה על ארץ ישראל#סעיף 46|סימן 46 לדבר המלך במועצתו}} ושמירת דינים}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|דברי המלך במועצה על ארץ-ישראל#סעיף 46|סימן 46 לדבר המלך במועצתו לארץ־ישראל, 1922–1947}} – בטל.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף קטן (א) כדי לפגוע במשפט שנקלט בארץ לפני תחילת חוק זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|להלן נוסח {{ח:חיצוני|דברי המלך במועצה על ארץ-ישראל#סעיף 46|סימן 46}} טרם ביטולו:}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|בתי המשפט האזרחיים ישפטו בהתאם לחוק העותומני שהיה נוהג בארץ ישראל ביום 1 בנובמבר, 1914, ובהתאם לאותם החוקים העותומנים המאוחרים יותר שהוכרז עליהם או שיוכרז עליהם במודעה רשמית בעל חוקים בני תקף, ובהתאם לאותם דברי מלך במועצה ולפקודות ולתקנות הנוהגים בארץ־ישראל בתאריך {{ח:חיצוני|דברי המלך במועצה על ארץ-ישראל|דבר מלך זה}} או אשר ינהגו או יוחקו בעתיד; ובהתחשב עם החוקים, דברי המלך, הפקודות והתקנות האלה ובמקרים שאלה לא יהיו נוהגים לגבם, ישפטו בתי המשפט האזרחיים בהתאם ליסודות החוק המקובל ולעיקרי הצדק הנוהגים באנגליה, ובהתאם לסמכויות הנתונות לבתי משפט שלום ולשופטי שלום באנגליה ובהתאם לפרוצידורה ולמנהגים המקובלים אצל בתי משפט שלום ושופטי שלום כאלו לפי גבולות השיפוט והסמכויות שלהם באותו תאריך, ובמדה שאותם הסמכויות, הפרוצידורה והמנהגים שונו או תוקנו או הוחלפו בכל הוראות אחרות לפני תאריך דבר מלך זה או לאחריו; בתנאי שהחוק המקובל ועיקרי הצדק המוזכרים לעיל יהיו תמיד נוהגים בארץ־ישראל רק במדה שתנאי ארץ־ישראל ותנאי תושביה וגבולות שיפוט הממשלה ירשו זאת ובהתחשב עם אותם ההגבלות שתנאי המקום יחייבו אותן.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י׳ באב תש״ם (23 ביולי 1980).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''שמואל תמיר'''
שר המשפטים
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק לא תעמוד על דם רעך

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לא תעמוד על דם רעך, התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000709}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ח, 245|חוק לא תעמוד על דם רעך|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211515.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חובת הצלה והושטת עזרה}}
{{ח:תת|(א)}} חובה על אדם להושיט עזרה לאדם הנמצא לנגד עיניו, עקב אירוע פתאומי, בסכנה חמורה ומיידית לחייו, לשלמות גופו או לבריאותו, כאשר לאל־ידו להושיט את העזרה, מבלי להסתכן או לסכן את זולתו.
{{ח:תת|(ב)}} המודיע לרשויות או המזעיק אדם אחר היכול להושיט את העזרה הנדרשת, יראוהו כמי שהושיט עזרה לענין חוק זה; בסעיף זה, ”רשויות“ – משטרת ישראל, מגן דוד אדום ושירות הכבאות.

{{ח:סעיף|2|החזר הוצאות ותשלומי נזק}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק עשיית עושר ולא במשפט#סעיף 5|סעיף 5 לחוק עשיית עושר ולא במשפט, התשל״ט–1979}}, יחולו גם כאשר המזכה פעל מכוח חובתו על פי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}}.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי לחייב את מי שגרם לסכנה שהניצול נקלע אליה, לרבות את הניצול עצמו אם גרם לסכנה זו, לשפות את מי שהושיט עזרה בהתאם לחובתו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}} על ההוצאות והתשלומים הסבירים שהוציא.

{{ח:סעיף|3|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}}, אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות כל דין.

{{ח:סעיף|4|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1 לחוק זה}}, דינו – קנס.

{{ח:סעיף|5|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה בתום 90 ימים מפרסומו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ח בסיון התשנ״ח (22 ביוני 1998).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''צחי הנגבי'''
שר המשפטים
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''דן תיכון'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק לביטול המג'לה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לביטול המג׳לה, התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000712}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ד, 156|חוק לביטול המג׳לה|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210224.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ביטול {{ח:חיצוני|w:המג'לה|המג׳לה}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|w:המג'לה|המג׳לה}} – בטלה.

{{ח:סעיף|2|שמירת דינים}}
{{ח:תת|(א)}} אין בחוק זה כדי לגרוע מהוראת חוק המקיימת, לענין מיוחד, תקפה של הורָאה מהוראות {{ח:חיצוני|w:המג'לה|המג׳לה}}.
{{ח:תת|(ב)}} חוק זה לא יתפרש כאילו בא לגרוע מתקפו של דין שלפיו דן בית דין שרעי.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ג בסיון התשמ״ד (13 ביוני 1984).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק לביטול העדכון של שכר חברי הכנסת בשנת 2021 (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לביטול העדכון של שכר חברי הכנסת בשנת 2021 (הוראת שעה), התשפ״א–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2149841}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״א, 94|חוק לביטול העדכון של שכר חברי הכנסת בשנת 2021 (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_590494.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברי הכנסת“ – חברי הכנסת שאינם שרים או סגני שרים, ובכלל זה יושב ראש הכנסת, ראש האופוזיציה, סגני יושב ראש הכנסת ויושבי ראש ועדות הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השכר הממוצע“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|2|הוראת שעה לשנת 2021}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין, בשנת 2021 לא יעודכן שכרם של חברי הכנסת לפי השינוי בשכר הממוצע.

{{ח:סעיף|3|עדכון השכר בשנת 2022}}
{{ח:ת}} לשם חישוב העדכון של שכר חברי הכנסת ביום כ״ח בטבת התשפ״ב (1 בינואר 2022) יובא בחשבון השכר הממוצע שפורסם בשנת 2020, במקום השכר הממוצע שפורסם בשנת 2021.

{{ח:סעיף|4|ביצוע}}
{{ח:ת}} יושב ראש הכנסת ממונה על ביצוע הוראות חוק זה.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ז׳ בכסלו התשפ״א (23 בנובמבר 2020).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]