חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה), התשס״ח–2007}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000725}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ח, 84|חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300854.pdf}}, {{ח:תיבה|796|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300913.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 152|תיקון מס׳ 170 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301069.pdf}}, {{ח:תיבה|264|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 161|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301268.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 47|חוק לשינוי נטל המס (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301335.pdf}}, {{ח:תיבה|583|תיקון מס׳ 11 לחוק הדואר|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf}}, {{ח:תיבה|674|תיקון מס׳ 194 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301421.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 638|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_323703.pdf}}, {{ח:תיבה|1093|תיקון מס׳ 55 לחוק עבודת נשים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_347844.pdf}}, {{ח:תיבה|1156|חוק הבטחת הכנסה (הוראת שעה ותיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348522.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 515, 515|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת התקציב 2019)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491980.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 134|חוק הבטחת הכנסה (הוראת שעה ותיקוני חקיקה) (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528241.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 1010|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (מענק סיוע לעצמאים)}}, {{ח:תיבה|1082|תיקון לתקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (מענק סיוע לעצמאים)}}, {{ח:תיבה|1222, 1230|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (מענק סיוע לעצמאים ולשכירים בעלי שליטה בחברת מעטים)}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ף, 244, 251|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים בענייני הליכי מס ומענקי סיוע (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה – תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_577630.pdf}}, {{ח:תיבה|303|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_578653.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 30|תיקון לחוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_584184.pdf}}, {{ח:תיבה|46|תיקון מס׳ 15 – הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_584321.pdf}}, {{ח:תיבה|274|תיקון מס׳ 4 לחוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_594593.pdf}}, {{ח:תיבה|338|תיקון לחוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_598473.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 67|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611567.pdf}}, {{ח:תיבה|257|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}, {{ח:תיבה|833|תיקון מס׳ 13 לחוק הדואר|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_622725.pdf}}, {{ח:תיבה|844|חוק הגדלת נקודות זיכוי להורים במס הכנסה והגדלת מענק עבודה (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_624898.pdf}}, {{ח:תיבה|981|חוק מענק סיוע לעסקים בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות זן אומיקרון של נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_644747.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 400|חוק הגדלת נקודות זיכוי להורים במס הכנסה והרחבת מענק עבודה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2656507.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 630|חוק סיוע להורים לילדים עד גיל שלוש (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4239836.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י״פ תשס״ח, 4822|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 5443|הודעה}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 3602|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 6712|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 4314|הודעה}}, {{ח:תיבה|7229|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 6930|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 8552|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 9488|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 8836|הודעה}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות ופרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: מענק לעובד שכיר}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: מענק לעצמאי}}

{{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1: מענק סיוע לעצמאי בתקופת ההתמודדות עם נגיף הקורונה – פעימה ראשונה {{ח:הערה|(פקע)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ג2|פרק ג׳2: מענק סיוע לעצמאי – פעימה שנייה, ומענק סיוע לשכיר בעל שליטה, בתקופת ההתמודדות עם נגיף הקורונה {{ח:הערה|(פקע)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ג3|פרק ג׳3: מענקי סיוע לעצמאי ולשכיר בעל שליטה בחברת מעטים, בעד תקופות הזכאות, לשם סיוע בהתמודדות עם נגיף הקורונה {{ח:הערה|(פקע)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: תיקונים עקיפים – דיווח מקוון}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: תחילה, תחולה והוראות שעה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות ופרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות ופרשנות|תיקון: תשע״א, תשע״ב־2, תשע״ב־3, תשע״ו, תשע״ו־2, תשע״ח־2, ק״ת תש״ף, ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2, תש״ף־3, תשפ״ב־3, תשפ״ב־4, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל שליטה“ ו”קרוב“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בן זוג“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה חודשית ממוצעת“ – סך כל הכנסת העבודה של עובד בשנת המס, כשהוא מחולק במספר חודשי העבודה בפועל, ואם היתה לעובד בשנת המס הכנסה מעסק או ממשלח יד – סך כל הכנסת העבודה בתוספת סך כל הכנסתו מעסק או ממשלח יד באותה שנת מס, כשהסכום המתקבל מחולק במספר חודשי ההכנסה בפועל; לעניין זה, ”חודשי ההכנסה בפועל“ – 12 חודשים, ולגבי מי שפתח עסק או מי שהחל לעסוק במשלח יד במהלך שנת מס או שחדל לעסוק בעסקו או במשלח ידו במהלך שנת מס, לגבי אותה שנת מס – חודשי העבודה בפועל, בצירוף מספר החודשים שבהם העסק היה פעיל ושאינם חופפים לחודשי העבודה בפועל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מעסק או משלח יד“ – הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.8|או (8) לפקודה}} לאחר הניכויים שהותרו ממנה לפי כל דין ולפני הקיזוזים והפטורים שהותרו ממנה לפי כל דין, לרבות דמי לידה המשתלמים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ג סימן ג|סימן ג׳ בפרק ג׳ לחוק הביטוח הלאומי}} וגמלה לשמירת הריון המשתלמת לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ג סימן ה|סימן ה׳ בפרק ג׳ לחוק האמור}} ולרבות תגמול בעד ימי שירות במילואים המשתלם לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יב|פרק י״ב לחוק הביטוח הלאומי}}, ואולם במקרה שבו סכום ההכנסה כאמור נמוך מאפס יראו את סכום ההכנסה כאפס; לעניין זה, ”ניכויים“ – למעט ניכויים כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(1)}} ניכוי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 17.5א|סעיפים 17(5א)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 20א|20א(א)(1)(ב)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47|47}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47א|ו־47א לפקודה}};
{{ח:תתתת|(2)}} ניכוי שהותר לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 32|סעיף 32(14)(ב) לפקודה}};
{{ח:תתתת|(3)}} ניכוי שהותר לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכויים מהכנסות משקיעים בסרט בישראל)|תקנות מס הכנסה (ניכויים מהכנסות משקיעים בסרט בישראל), התש״ן–1990}};
{{ח:תתתת|(4)}} ניכוי שהותר לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (כללים לחישוב המס בשל החזקה ומכירה של יחידות השתתפות בשותפות לחיפושי נפט)|תקנות מס הכנסה (כללים לחישוב המס בשל החזקה ומכירה של יחידות השתתפות בשותפות לחיפושי נפט), התשמ״ט–1988}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה נוספת“ – הכנסה שהיא אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} קצבה שהיא הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.5|סעיף 2(5) לפקודה}}, למעט קצבה המשתלמת לעובד בשל נכותו, בשל אבדן כושר עבודתו או בשל מותו של בן זוגו;
{{ח:תתתת|(2)}} גמלה המשתלמת מאת המוסד לביטוח לאומי, לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה סימן ד|סימן ד׳ לפרק ה׳}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ו|פרק ו׳ לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתתת|(3)}} תשלום או הכנסה אחרים שקבע שר האוצר, בהסכמת שר הרווחה והשירותים החברתיים ושר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה נוספת ממוצעת“ – סך כל ההכנסות הנוספות בשנת מס כשהוא מחולק ב־12;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסת עבודה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}}, למעט הכנסת עבודה שניתן לראותה גם כהכנסה נוספת או כהכנסה כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(1)}} קצבה שהיא הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.5|סעיף 2(5) לפקודה}}, המשתלמת לעובד בשל נכותו או בשל אבדן כושר עבודתו;
{{ח:תתתת|(2)}} קצבת אבדן כושר עבודה; לעניין זה, ”אבדן כושר עבודה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בפסקה (3א) להגדרה ”הכנסה מיגיעה אישית“ שבסעיף 1 לפקודה}};
{{ח:תתתת|(3)}} גמלה המשתלמת מאת המוסד לביטוח לאומי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}, שאינה מנויה בפסקה (2) להגדרה ”הכנסה נוספת“, למעט דמי לידה המשתלמים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ג סימן ג|סימן ג׳ בפרק ג׳ לחוק הביטוח הלאומי}} וגמלה לשמירת היריון המשתלמת לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ג סימן ה|סימן ה׳ בפרק ג׳ לחוק האמור}} ולמעט תגמול בעד ימי שירות במילואים המשתלם לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יב|פרק י״ב לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חודש עבודה בפועל“ – לרבות תקופת חופשה שנתית, תקופת מחלה, תקופת שבתון, תקופת לידה והורות שבעדה משתלמים דמי לידה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ג סימן ג|סימן ג׳ בפרק ג׳ לחוק הביטוח הלאומי}}, תקופת שמירת היריון שבעדה משתלמת גמלה לששמירת היריון לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ג סימן ה|סימן ה׳ בפרק ג׳ לחוק הביטוח הלאומי}}, ותקופת שירות מילואים ולמעט חודש שבשלו שולמו דמי אבטלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ז|פרק ז׳ לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חשבון בנק“ – לרבות חשבון סילוקים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|בסעיף 88א(א) לחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, המתנהל בחברה הבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יא|בסעיף 88יא לחוק האמור}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חשבון בנק“ – {{ח:הערה|(החל מהיום הקובע לתחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|חוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}}, ביום 31.12.2026):}} לרבות חשבון סילוקים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|בסעיף 88א(א) לחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, המתנהל בחברה הבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק האמור}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ילד“ – מי שטרם מלאו לו 19 שנים במהלך שנת המס שבשלה נתבע מענק לפי חוק זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודה}}, לרבות סגן המנהל ששר האוצר מינה אותו לעניין חוק זה, כולו או חלקו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – יחיד שהוא תושב ישראל, שמלאו לו 21 שנים ושהיתה לו הכנסת עבודה, בשנת המס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – קרוב כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בפסקאות (1), (3) ו־(4) להגדרה ”קרוב“ שבסעיף 88 לפקודה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שנת המס העוקבת“ – שנת המס שלאחר שנת המס שבשלה נתבע מענק לפי {{ח:פנימי|פרק א|פרק זה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תושב ישראל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}}, לרבות אזרח ישראלי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3א|בסעיף 3א לפקודה}}, שהוא תושב אזור כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3א|בסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מונח אחר בחוק זה תהיה המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}}, אלא אם כן נאמר במפורש אחרת.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: מענק לעובד שכיר|תיקון: תשע״ו}}

{{ח:סעיף|2|זכאות למענק לעובד|תיקון: תשס״ח, [י״פ הודעות], תשע״ו, תשע״ח־2, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} עובד שלו ילדים בשנת המס או עובד ללא ילדים שמלאו לו 55 שנים בשנת המס, שהכנסתו החודשית הממוצעת, באותה שנת מס, היא כמפורט בפסקאות שלהלן, לפי העניין, יהיה זכאי, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3 עד 7}}, למענק בעד כל חודש עבודה בפועל בשנת המס שלא קיבל בו הכנסת עבודה מאת קרובו, בסכומים המפורטים באותן פסקאות {{ח:הערה|(כל הסכומים מעודכנים ליוני 2017)}}:
{{ח:תת|(1)}} לעובד שלו ילד אחד או שני ילדים או לעובד ללא ילדים שמלאו לו 55 שנים –
{{ח:תתת|(א)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 2,060 שקלים חדשים ופחותה מ־3,580 שקלים חדשים – סכום של 80 שקלים חדשים בתוספת 16.1% מחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 2,060 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(ב)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת היא בין 3,580 שקלים חדשים ל־4,780 שקלים חדשים – סכום של 330 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(ג)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 4,780 שקלים חדשים ואינה עולה על 6,210 שקלים חדשים – סכום של 330 שקלים חדשים, בניכוי 23% מחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 4,780 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(2)}} לעובד שלו שלושה ילדים לפחות –
{{ח:תתת|(א)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 2,060 שקלים חדשים ופחותה מ־3,580 שקלים חדשים – סכום של 120 שקלים חדשים בתוספת 23.5% מחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 2,060 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(ב)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת היא בין 3,580 שקלים חדשים ל־4,780 שקלים חדשים – סכום של 480 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(ג)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 4,780 שקלים חדשים ואינה עולה על 6,810 שקלים חדשים – סכום של 480 שקלים חדשים, בניכוי 23.5% מחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 4,780 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|3|סייגים לזכאות|תיקון: [י״פ הודעות], תשע״ו, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הזכאות למענק לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} לא תחול על עובד שהתקיים בו, במועד כלשהו בשנת המס, אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לו, לבן זוגו או לילדו הסמוך על שולחנו, זכות במקרקעין, בין בישראל ובין מחוץ לישראל, שאינה דירת מגורים יחידה ואינה דירת מגורים שחלות לגביה הוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין#סעיף 9|סעיף 9(ג1ג)(2)(ב) לחוק מיסוי מקרקעין}}, ובלבד שחלקם בזכות כאמור, יחד, עולה על 50%; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”דירת מגורים“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין#סעיף 9|בסעיף 9(ג) לחוק מיסוי מקרקעין}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”זכות במקרקעין“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין|בחוק מיסוי מקרקעין}};
{{ח:תתת|(2)}} בבעלותו, בהחזקתו או בשימושו העיקרי, נכס מסוג שקבע שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}}, היה סכום המענק הכולל המחושב לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} נמוך מ־20 שקלים חדשים, לא יהיה העובד זכאי למענק.

{{ח:סעיף|4|הפחתת המענק בשל הכנסה נוספת|תיקון: תשס״ח, [י״פ הודעות], תשע״ח־2}}
{{ח:ת}} עובד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, שהיתה לו בשנת המס הכנסה נוספת, יחולו לגביו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} היתה הכנסתו הנוספת הממוצעת פחותה מ־1,190 שקלים חדשים – יקראו לגביו את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|הסעיף האמור}} כך שבכל מקום, במקום ”4,780 שקלים חדשים“ יבוא ”4,780 שקלים חדשים בהפחתת הכנסתו הנוספת הממוצעת“;
{{ח:תת|(2)}} היתה הכנסתו הנוספת הממוצעת 1,190 שקלים חדשים ומעלה – יקראו לגביו את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|הסעיף האמור}} כך שבכל מקום, במקום ”3,580 שקלים חדשים“ או ”4,780 שקלים חדשים“ יבוא ”4,780 שקלים חדשים בהפחתת הכנסתו הנוספת הממוצעת“, במקום ”330 שקלים חדשים“ יבוא ”80 שקלים חדשים בתוספת 16.1% של הסכום הקובע“ ובמקום ”480 שקלים חדשים“ יבוא ”120 שקלים חדשים בתוספת 23.5% של הסכום הקובע“, ואולם אם הסכום הקובע הוא אפס או נמוך מאפס – יהיה סכום המענק לגביו אפס; לעניין זה, ”הסכום הקובע“ – ההפרש החיובי שבין הסכום המתקבל מהפחתת הסך של 2,060 שקלים חדשים מ־4,780 שקלים חדשים לבין הכנסתו הנוספת הממוצעת.

{{ח:סעיף|5|הפחתת המענק בשל הכנסות בן הזוג|תיקון: תשס״ח, [י״פ הודעות], תשע״ח־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} עובד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, שלבן זוגו היתה בשנת המס הכנסת עבודה, הכנסה מעסק או משלח יד או הכנסה נוספת, יופחתו מהמענק הקבוע לגביו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}, לפי העניין, סכומים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי עובד שלו ילד אחד או שני ילדים ולגבי עובד ללא ילדים שמלאו לו 55 שנים – 23% מההכנסה העודפת;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי עובד שלו שלושה ילדים או יותר – 23.5% מההכנסה העודפת.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”הכנסה עודפת“ – ההפרש החיובי שבין שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסכום המתקבל מצירוף ההכנסה החודשית הממוצעת וההכנסה הנוספת הממוצעת של העובד, להכנסות כאמור של בן זוגו;
{{ח:תתת|(2)}} 11,940 שקלים חדשים בתוספת שני אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ההפרש החיובי שבין ההכנסה החודשית הממוצעת וההכנסה הנוספת הממוצעת של העובד לבין 4,780 שקלים חדשים, אך לא יותר מ־1,430 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההפרש החיובי שבין ההכנסה החודשית הממוצעת וההכנסה הנוספת הממוצעת של בן זוגו של העובד לבין 4,780 שקלים חדשים, אך לא יותר מ־1,430 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|6|עובד שנקבע לגביו שכר מינימום מותאם|תיקון: [י״פ הודעות], תשע״ו, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} נקבע לעובד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} שכר מינימום מותאם, יקראו לגביו את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|הסעיף האמור}} ואת הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}, ביחס לתקופה שנקבע לגביו שכר כאמור, כך שבכל מקום, המילים ”שמלאו לו 55 שנים“ – יימחקו, במקום ”2,060 שקלים חדשים“ ו”3,580 שקלים חדשים“ יבוא ”סכום כאמור כשהוא מוכפל במקדם“ ובמקום ”4,780 שקלים חדשים“ יבוא ”4,780 שקלים חדשים בניכוי המכפלה של 3,580 שקלים חדשים במקדם“.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק שכר מינימום“ – {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|חוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקדם“ – היחס בין שכר המינימום המותאם לבין שכר המינימום הממוצע;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שכר מינימום מותאם“ – סך כל שכר המינימום שנקבע לגבי עובד לפי {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום#סעיף 17|סעיף 17(ב) לחוק שכר מינימום}}, בעד כל אחד מחודשי שנת המס שבשלם נקבע לגביו שכר מינימום כאמור, כשהוא מחולק במספר החודשים כאמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שכר מינימום ממוצע“ – סך כל שכר המינימום לחודש, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|בחוק שכר מינימום}}, בעד כל אחד מחודשי שנת המס, כשהוא מחולק ב־12.

{{ח:סעיף|6א|מענק מוגדל להורה עובד|תיקון: תשע״ב, תשע״ו, תשע״ח־2, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}} עובד שהוא הורה לילד אחד או יותר בשנת המס, הזכאי למענק לפי הסעיפים האמורים, יהיה זכאי למענק בשיעור של 150% מהמענק שחושב לפי הסעיפים האמורים.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(פקע).}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) על עובד שהוא הורה יחיד כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 6ב|בסעיף 6ב}}, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6ב|הסעיף האמור}}.

{{ח:סעיף|6ב|הוראות מיוחדות לגבי עובד שהוא הורה יחיד|תיקון: תשע״ו, תשע״ו־3, [י״פ הודעות], תשע״ח־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, עובד שהוא הורה לילד אחד או יותר הנמצאים אצלו ושכלכלתם עליו, החי בנפרד מההורה השני ואין לו בן זוג לרבות אדם אחר הידוע בציבור כבן זוגו (בסעיף זה – הורה יחיד), והכנסתו החודשית הממוצעת באותה שנת מס היא כמפורט בפסקאות שלהלן, לפי העניין, יהיה זכאי, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7}}, למענק בעד כל חודש עבודה בפועל בשנת המס שלא קיבל בו הכנסת עבודה מאת קרובו, בסכומים המפורטים באותן פסקאות:
{{ח:תתת|(1)}} לעובד שלו ילד אחד או שני ילדים –
{{ח:תתתת|(א)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 1,270 שקלים חדשים ופחותה מ־3,580 שקלים חדשים – סכום השווה ל־80 שקלים חדשים בתוספת 10.8% מחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 1,270 שקלים חדשים, כשהתוצאה המתקבלת מוכפלת ב־150%;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת היא בין 3,580 שקלים חדשים ל־6,730 שקלים חדשים – 150% מסכום של 330 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 6,730 שקלים חדשים ואינה עולה על 9,400 שקלים חדשים – סכום של 330 שקלים חדשים, בניכוי 11.6% מחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 6,730 שקלים חדשים, כשהתוצאה המתקבלת מוכפלת ב־150%;
{{ח:תתת|(2)}} לעובד שלו שלושה ילדים לפחות –
{{ח:תתתת|(א)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 1,270 שקלים חדשים ופחותה מ־3,580 שקלים חדשים – סכום השווה ל־120 שקלים חדשים בתוספת 15.5% מחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 1,270 שקלים חדשים, כשהתוצאה המתקבלת מוכפלת ב־150%;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת היא בין 3,580 שקלים חדשים ל־7,510 שקלים חדשים – 150% מסכום של 480 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 7,510 שקלים חדשים ואינה עולה על 11,480 שקלים חדשים – סכום של 480 שקלים חדשים, בניכוי 11.6% מחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 7,510 שקלים חדשים, כשהתוצאה המתקבלת מוכפלת ב־150%.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) {{ח:פנימי|סעיף 4|וסעיף 4}}, עובד שהוא הורה יחיד, כאמור בסעיף קטן (א), שהיתה לו בשנת המס הכנסה נוספת, יחולו לגביו הוראות אלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי עובד שלו ילד אחד או שני ילדים –
{{ח:תתתת|(א)}} היתה הכנסתו הנוספת הממוצעת פחותה מ־3,140 שקלים חדשים – יקראו לגביו את הוראות סעיף קטן (א)(1) כך שבכל מקום, במקום ”6,730 שקלים חדשים“ יבוא ”6,730 שקלים חדשים בהפחתת הכנסתו הנוספת הממוצעת“;
{{ח:תתתת|(ב)}} היתה הכנסתו הנוספת הממוצעת 3,140 שקלים חדשים ומעלה – יקראו לגביו את הוראות סעיף קטן (א)(1) כך שבכל מקום, במקום ”3,580 שקלים חדשים“ או ”6,730 שקלים חדשים“ יבוא ”6,730 שקלים חדשים בהפחתת הכנסתו הנוספת הממוצעת“ ובמקום ”330 שקלים חדשים“ יבוא ”80 שקלים חדשים בתוספת 10.8% של הסכום הקובע“, ואולם אם הסכום הקובע הוא אפס או נמוך מאפס – יהיה סכום המענק לגביו אפס; לעניין זה, ”הסכום הקובע“ – ההפרש החיובי שבין הסכום המתקבל מהפחתת הסך של 1,270 שקלים חדשים מ־6,730 שקלים חדשים לבין הכנסתו הנוספת הממוצעת;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי עובד שלו שלושה ילדים לפחות –
{{ח:תתתת|(א)}} היתה הכנסתו הנוספת הממוצעת פחותה מ־3,930 שקלים חדשים – יקראו לגביו את הוראות סעיף קטן (א)(2) כך שבכל מקום, במקום ”7,510 שקלים חדשים“ יבוא ”7,510 שקלים חדשים בהפחתת הכנסתו הנוספת הממוצעת“;
{{ח:תתתת|(ב)}} היתה הכנסתו הנוספת הממוצעת 3,930 שקלים חדשים ומעלה – יקראו לגביו את הוראות סעיף קטן (א)(2) כך שבכל מקום, במקום ”3,580 שקלים חדשים“ או ”7,510 שקלים חדשים“ יבוא ”7,510 שקלים חדשים בהפחתת הכנסתו הנוספת הממוצעת“ ובמקום ”480 שקלים חדשים“ יבוא ”120 שקלים חדשים בתוספת 15.5% של הסכום הקובע“, ואולם אם הסכום הקובע הוא אפס או נמוך מאפס – יהיה סכום המענק לגביו אפס; לעניין זה, ”הסכום הקובע“ – ההפרש החיובי שבין הסכום המתקבל מהפחתת הסך של 1,270 שקלים חדשים מ־7,510 שקלים חדשים לבין הכנסתו הנוספת הממוצעת.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) {{ח:פנימי|סעיף 6|וסעיף 6}}, נקבע לעובד שהוא הורה יחיד כאמור בסעיף קטן (א), שכר מינימום מותאם, יקראו לגביו את הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב), ביחס לתקופה שנקבע לגביו שכר כאמור, כך שבכל מקום, במקום ”1,270 שקלים חדשים“ ו”3,580 שקלים חדשים“ יבוא סכום כאמור כשהוא מוכפל במקדם, במקום ”3,140 שקלים חדשים“ יבוא ”6,730 שקלים חדשים בניכוי המכפלה של 3,580 במקדם“ ובמקום ”3,930 שקלים חדשים“ יבוא ”7,510 שקלים חדשים בניכוי המכפלה של 3,580 במקדם“; בסעיף קטן זה, ”שכר מינימום מותאם“ ו”מקדם“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ב)}}.

{{ח:סעיף|6ב1|מענק לעובד שהוא הורה לפעוט|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}} {{ח:פנימי|סעיף 6א|ו־6א}}, עובד שהוא הורה לילד אחד או יותר שטרם מלאו לו שלוש שנים במהלך שנת המס שבשלה נתבע מענק לפי חוק זה (בסעיף זה – פעוט), והכנסתו החודשית הממוצעת באותה שנת מס היא כמפורט בפסקאות שלהלן, לפי העניין, יהיה זכאי, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7}}, למענק בעד כל חודש עבודה בפועל בשנת המס שלא קיבל בו הכנסת עבודה מאת קרובו, בשל כל אחד מילדיו שהוא פעוט, בסכומים המפורטים באותן פסקאות (בסעיף זה – מענק להורה לפעוט):
{{ח:תתת|(1)}} לעובד שלו ילד אחד או שני ילדים –
{{ח:תתתת|(א)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 2,320 שקלים חדשים ופחותה מ־4,030 שקלים חדשים – סכום השווה ל־28.3% מחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 2,320 שקלים חדשים, אך לא יותר מ־470 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת היא בין 4,030 שקלים חדשים ל־6,980 שקלים חדשים – סכום של 470 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 6,980 שקלים חדשים – סכום של 470 שקלים חדשים בניכוי התוצאה המתקבלת מהכפלת אחוז הניכוי בחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 6,980 שקלים חדשים; לעניין זה, ”אחוז הניכוי“ – 34.5% חלקי מספר ילדיו של העובד שהם פעוטות;
{{ח:תתת|(2)}} לעובד שלו שלושה ילדים לפחות –
{{ח:תתתת|(א)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 2,320 שקלים חדשים ופחותה מ־4,030 שקלים חדשים – סכום השווה ל־28.3% מחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 2,320 שקלים חדשים, אך לא יותר מ־470 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת היא בין 4,030 שקלים חדשים ל־7,650 שקלים חדשים – סכום של 470 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 7,650 שקלים חדשים – סכום של 470 שקלים חדשים בניכוי התוצאה המתקבלת מהכפלת אחוז הניכוי בחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 7,650 שקלים חדשים; לעניין זה, ”אחוז הניכוי“ – 35.25% חלקי מספר ילדיו של העובד שהם פעוטות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) {{ח:פנימי|סעיף 5|ובסעיף 5}}, עובד כאמור בסעיף קטן (א), שלבן זוגו הייתה בשנת המס הכנסת עבודה, הכנסה מעסק או משלח יד או הכנסה נוספת, יקראו לגביו את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} כך:
{{ח:תתת|(1)}} בסעיף קטן (א), ברישה, במקום ”כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}“ יבוא ”כאמור בסעיף 6ב1(א), הזכאי למענק לפי אותו סעיף, או עובד כאמור הזכאי למענק לפי אותו סעיף ולפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}“ ובמקום ”הקבוע לגביו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}, לפי העניין“ יבוא ”הכולל שהוא זכאי לו לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}}“;
{{ח:תתת|(2)}} בסעיף קטן (ב), במקום פסקה (2) יבוא:
{{ח:תתתת|"(2)}} 15,280 שקלים חדשים בתוספת שני אלה:
{{ח:תתתתת|(א)}} ההפרש החיובי שבין ההכנסה החודשית הממוצעת וההכנסה הנוספת הממוצעת של העובד לבין 5,370 שקלים חדשים, אך לא יותר מ־2,930 שקלים חדשים;
{{ח:תתתתת|(ב)}} ההפרש החיובי שבין ההכנסה החודשית הממוצעת וההכנסה הנוספת הממוצעת של בן זוגו של העובד לבין 5,370 שקלים חדשים, אך לא יותר מ־2,930 שקלים חדשים."
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נקבע לעובד כאמור באותו סעיף קטן שכר מינימום מותאם, יקראו לגביו את הוראות הסעיף הקטן האמור, ביחס לתקופה שנקבע לגביו שכר כאמור, כך שבכל מקום, במקום ”2,320 שקלים חדשים“ ו־”4,030 שקלים חדשים“ יבוא ”סכום כאמור כשהוא מוכפל במקדם“; בסעיף קטן זה, ”שכר מינימום מותאם“ ו”מקדם“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ב)}}.

{{ח:סעיף|6ב2|מענק לעובד שהוא הורה יחיד לפעוט|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 6ב|בסעיף 6ב}}, עובד שהוא הורה יחיד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6ב|באותו סעיף}}, שהוא הורה לפעוט כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 6ב1|בסעיף 6ב1(א)}} במהלך שנת המס שבשלה נתבע מענק לפי חוק זה, והכנסתו החודשית הממוצעת באותה שנת מס היא כמפורט בפסקאות שלהלן, לפי העניין, יהיה זכאי, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7}}, למענק בעד כל חודש עבודה בפועל בשנת המס שלא קיבל בו הכנסת עבודה מאת קרובו, בשל כל אחד מילדיו שהוא פעוט, בסכומים המפורטים באותן פסקאות, ולא יחולו לגביו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6ב1|סעיף 6ב1}}:
{{ח:תתת|(1)}} לעובד שלו ילד אחד או שני ילדים –
{{ח:תתתת|(א)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 1,420 שקלים חדשים ופחותה מ־4,030 שקלים חדשים – סכום השווה ל־18.7% מחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 1,420 שקלים חדשים, אך לא יותר מ־470 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת היא בין 4,030 שקלים חדשים ל־7,560 שקלים חדשים – סכום של 470 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 7,560 שקלים חדשים – סכום של 470 שקלים חדשים, בניכוי התוצאה המתקבלת מהכפלת אחוז הניכוי בחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 7,560 שקלים חדשים; לעניין זה, ”אחוז הניכוי“ – 470 חלקי התוצאה המתקבלת מהפחתת 7,560 מ־10,570;
{{ח:תתת|(2)}} לעובד שלו שלושה ילדים לפחות –
{{ח:תתתת|(א)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 1,420 שקלים חדשים ופחותה מ־4,030 שקלים חדשים – סכום השווה ל־18.7% מחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 1,420 שקלים חדשים, אך לא יותר מ־470 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת היא בין 4,030 שקלים חדשים ל־8,450 שקלים חדשים – סכום של 470 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם הכנסתו החודשית הממוצעת עולה על 8,450 שקלים חדשים – סכום של 470 שקלים חדשים, בניכוי התוצאה המתקבלת מהכפלת אחוז הניכוי בחלק הכנסתו החודשית הממוצעת העולה על 8,450 שקלים חדשים; לעניין זה, ”אחוז הניכוי“ – 470 חלקי התוצאה המתקבלת מהפחתת 8,450 מ־12,900.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נקבע לעובד כאמור באותו סעיף קטן שכר מינימום מותאם, יקראו לגביו את הוראות הסעיף הקטן האמור, ביחס לתקופה שנקבע לגביו שכר מינימום כאמור, כך שבכל מקום, במקום ”1,420 שקלים חדשים“ ו־”4,030 שקלים חדשים“ יבוא ”סכום כאמור כשהוא מוכפל במקדם“; בסעיף קטן זה, ”שכר מינימום מותאם“ ו”מקדם“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ב)}}.

{{ח:סעיף|6ג|עובד שקיבל גמלה או תשלום להורה עצמאי|תיקון: תשע״ו־3, תשע״ט, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} עובד שקיבל גמלה או תשלום להורה עצמאי, בעד חודש מסוים בשנות המס 2017 עד 2021, ינוכה מסכום המענק שהוא זכאי לו בהתאם להוראות חוק זה, בעד אותו חודש, סכום השווה להפרש שבין הגמלה או התשלום שהשתלמו לו בעד אותו חודש לפי הוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348522.pdf|חוק הבטחת הכנסה (הוראת שעה ותיקוני חקיקה), התשע״ו–2016}} או לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12|סעיפים 12(א)(2)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12א|12א(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12ב|ו־12ב(א)(2) לחוק הבטחת הכנסה}} כנוסחם {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו-2022)|בחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו־2022), התשפ״ב–2021}}, לפי העניין, ובין הגמלה או התשלום שהיו משתלמים לו לולא {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו-2022)|החוק האמור}}, ולא יותר מגובה המענק שהוא זכאי לו בעד אותו חודש.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גמלה או תשלום להורה עצמאי“ – גמלה או תשלום להורה עצמאי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות}}, שלצורך חישובם נוכה סכום הניכוי להורה עצמאי כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12|בסעיפים 12(א)(2)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12א|12א(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12ב|או 12ב(א)(2) לחוק הבטחת הכנסה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבטחת הכנסה“ – {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק המזונות“ – {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל״ב–1972}}.

{{ח:סעיף|6ד||תיקון: תשפ״א־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|6ד1||תיקון: תשפ״ב־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|6ה|מענק לעובדת שמלאו לה 60 שנים|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 6א|6א}} {{ח:פנימי|סעיף 6ב|ו־6ב עד 6ב2}}, עובדת שנולדה ביום א׳ בטבת התש״ך (1 בינואר 1960) או לאחריו, ומלאו לה 60 שנים וטרם מלאו לה 67 שנים, בשנת המס, שהכנסתה החודשית הממוצעת, באותה שנת מס, היא כמפורט בפסקאות שלהלן, לפי העניין, תהיה זכאית, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3 עד 7}}, למענק בעד כל חודש עבודה בפועל בשנת המס שלא קיבלה בו הכנסת עבודה מאת קרובה, בסכומים המפורטים באותן פסקאות, ובלבד שהמענק שהיא זכאית לו לפי סעיף זה גבוה מסכום המענק שהייתה זכאית לו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 6א|6א}}, {{ח:פנימי|סעיף 6ב|6ב}}, {{ח:פנימי|סעיף 6ב1|6ב1}} {{ח:פנימי|סעיף 6ב2|או 6ב2}}, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} אם הכנסתה החודשית הממוצעת עולה על 800 שקלים חדשים ופחותה מ־3,600 שקלים חדשים – סכום של 120 שקלים חדשים בתוספת 33.21% מחלק הכנסתה החודשית הממוצעת העולה על 800 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} אם הכנסתה החודשית הממוצעת היא בין 3,600 שקלים חדשים ל־5,300 שקלים חדשים – סכום של 1,050 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} אם הכנסתה החודשית הממוצעת עולה על 5,300 שקלים חדשים ואינה עולה על 7,750 שקלים חדשים – סכום של 1,050 שקלים חדשים, בניכוי 42% מחלק הכנסתה החודשית הממוצעת העולה על 5,300 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) {{ח:פנימי|סעיף 4|ובסעיף 4}}, עובדת כאמור בסעיף קטן (א), שהייתה לה בשנת המס הכנסה נוספת, יחולו לגביה הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הייתה הכנסתה הנוספת הממוצעת פחותה מ־1,690 שקלים חדשים – יקראו לגביה את הוראות סעיף קטן (א) כך שבכל מקום, במקום ”5,300 שקלים חדשים“ יבוא ”5,300 שקלים חדשים בהפחתת הכנסתה הנוספת הממוצעת“;
{{ח:תתת|(2)}} הייתה הכנסתה הנוספת הממוצעת 1,690 שקלים חדשים ומעלה – יקראו לגביה את הוראות סעיף קטן (א) כך שבכל מקום, במקום ”3,600 שקלים חדשים“ ובמקום ”5,300 שקלים חדשים“ יבוא ”5,300 שקלים חדשים בהפחתת הכנסתה הנוספת הממוצעת“, ובמקום ”1,050 שקלים חדשים“ יבוא ”120 שקלים חדשים בתוספת 33.21% מהסכום הקובע“, אולם אם הסכום הקובע הוא אפס או קטן מאפס – יהיה סכום המענק לגביה אפס; לעניין זה, ”הסכום הקובע“ – ההפרש החיובי שבין הסכום המתקבל מהפחתת סכום של 800 שקלים חדשים מ־5,300 שקלים חדשים ובין הכנסתה הנוספת הממוצעת.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) {{ח:פנימי|סעיף 5|ובסעיף 5}}, עובדת כאמור בסעיף קטן (א), שלבן זוגה הייתה בשנת המס הכנסת עבודה, הכנסה מעסק או משלח יד או הכנסה נוספת, יופחתו מהמענק הקבוע לגביה בסעיף זה 42% מההכנסה העודפת; לעניין סעיף קטן זה, ”הכנסה עודפת“ – ההפרש החיובי שבין שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסכום המתקבל מצירוף ההכנסה החודשית הממוצעת של העובדת וההכנסה הנוספת הממוצעת שלה, להכנסות כאמור של בן זוגה;
{{ח:תתת|(2)}} 13,203 שקלים חדשים בתוספת שני אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ההפרש החיובי שבין ההכנסה החודשית הממוצעת וההכנסה הנוספת הממוצעת של העובדת ובין 5,300 שקלים חדשים, אך לא יותר מ־2,450 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} ההפרש החיובי שבין ההכנסה החודשית הממוצעת וההכנסה הנוספת הממוצעת של בן זוגה של העובדת ובין 4,780 שקלים חדשים, אך לא יותר מ־1,430 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) עד (ג) {{ח:פנימי|סעיף 6|ובסעיפים 6}} {{ח:פנימי|סעיף 6ב|ו־6ב}}, נקבע לעובדת כאמור בסעיף קטן (א) שכר מינימום מותאם, יקראו לגביה את הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב), ביחס לתקופה שנקבע לגביה שכר המינימום המותאם, כך שבכל מקום, במקום ”800 שקלים חדשים“ ובמקום ”3,600 שקלים חדשים“ יבוא סכום כאמור כשהוא מוכפל במקדם, ובמקום ”1,690 שקלים חדשים“ יבוא ”5,300 שקלים חדשים בניכוי המכפלה של 3,600 במקדם“; לעניין סעיף קטן זה, ”שכר מינימום מותאם“ ו”מקדם“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ב)}}.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיפים 7(א)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17(ב)(2)(א)}}, הגישה עובדת שכירה או עצמאית בקשה חד־פעמית לקבלת מענקים לפי סעיף זה, יקבע המנהל לגבי כל שנת מס, עד יום 15 ביולי של שנת המס העוקבת, את זכאותה למענק ואת סכום המענק המגיע לה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}, בהסתמך על המידע שבידיו; קבע המנהל כי העובדת זכאית למענק כאמור, ישולם לה המענק במועדים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(1)}}.
{{ח:תת|(ו)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (ה), החל משנת המס 2024 ואילך, ועל אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיפים 7}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9}} {{ח:פנימי|סעיף 12|ו־12}}, 75% מסכום המענק שזכאית לו עובדת שאינה עצמאית, שהגישה בקשה חד־פעמית לפי סעיף קטן (ה), ישולם לה בשנת המס שבשלה משולם המענק ללא הגשת תביעה או בקשה נוספת, במועדים אלה: 25% מהמענק ישולם עד יום 15 באפריל, 25% מהמענק ישולם עד יום 15 ביולי ו־25% מהמענק ישולם עד יום 15 באוקטובר, ויתרת המענק שזכאית לו העובדת ישולם לה עד יום 15 ביולי של שנת המס העוקבת; שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות ותיאומים נדרשים לשם ביצוע הוראות סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ז)|(1)}} עובדת שאינה עצמאית, שיש לה יסוד סביר להניח כי תהיה זכאית למענק לפי סעיף זה בעד שנת המס 2022 או 2023, רשאית להגיש, החל מיום 1 באפריל בכל אחת מאותן שנים, בקשה לקבלת מקדמה על חשבון המענק בעד אותה שנה, ובלבד שהצהירה העובדת בבקשה כאמור על סכום הכנסתה והכנסת בן זוגה בחודשים הקודמים של שנת המס, והמנהל מצא שיש יסוד סביר להניח שתהיה זכאית למענק בעד אותה שנת מס.
{{ח:תתת|(2)}} המקדמה כאמור בפסקה (1) תהיה בשיעור של 60% מהמענק שיש להניח שהעובדת תהיה זכאית לו בעד אותה שנת מס.
{{ח:תתת|(3)}} רשות המסים בישראל תעביר תשלום ראשון של מקדמה כאמור בפסקה (2), בשיעור של 15% מהמענק שהעובדת זכאית לו בעד אותה שנת מס, בתוך 15 ימים ממועד הגשת הבקשה, וימי שבת וחג לא יבואו במניין הימים; תשלומים נוספים בשיעור של 15% מהמענק, כל אחד, ישולמו עד מועדים אלה: יום 15 ביולי של שנת המס שבעדה משולם המענק, יום 15 באוקטובר של שנת המס שבעדה משולם המענק ויום 15 בינואר של השנה העוקבת.
{{ח:תתת|(4)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(ב)}} יחולו על מקדמה לפי סעיף קטן זה.

{{ח:סעיף|7|תנאים לקבלת המענק|תיקון: תשס״ח, תשע״ו, תשפ״ב־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} עובד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 6ב|6ב}}, {{ח:פנימי|סעיף 6ב1|6ב1}}, {{ח:פנימי|סעיף 6ב2|6ב2}} {{ח:פנימי|סעיף 6ה|או 6ה}} יהיה זכאי למענק לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}}, בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} העובד הגיש למנהל תביעה לקבלת המענק, בטופס שקבע המנהל, בתקופה שמתום שנת המס שבשלה נתבע המענק, עד יום 30 בנובמבר בשנת המס העוקבת, ורשאי המנהל להאריך את התקופה להגשת התביעה לפי פסקה זו, אם סבר כי הדבר צודק בנסיבות העניין, עד למועד שלא יאוחר משנתיים מתום שנת המס שבשלה נתבע המענק;
{{ח:תתת|(2)}} כל מעביד ששילם לעובד הכנסת עבודה בשנת המס שבשלה נתבע המענק, הגיש למנהל, עד יום 30 באפריל בשנת המס העוקבת, דוח מעביד מקוון, לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 166|סעיף 166 לפקודה}}, ואם היה המעביד יחיד שהעסיק את העובד במשק ביתו הפרטי – המעביד דיווח על הכנסתו של העובד למוסד לביטוח לאומי, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(3)}} לעניין עובד החייב בהגשת דוח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} או שבן זוגו חייב בהגשת דוח כאמור – העובד או בן זוגו, לפי העניין הגיש בשנת המס העוקבת דוח או דוח עצמאי מקוון, לפי העניין, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} ובמועדים כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 132|בסעיפים 132}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 133|ו־133 לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} סבר המנהל כי בנסיבות העניין אין זה צודק לשלול את זכאותו למענק של עובד שמעבידו לא הגיש דוח מעביד מקוון לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 166|סעיף 166 לפקודה}}, כאמור בסעיף קטן (א)(2), או של עובד שהוא או בן זוגו, לפי העניין, לא הגיש דוח או דוח עצמאי מקוון, לפי העניין, לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}, כאמור בסעיף קטן (א)(3), רשאי הוא להורות, על אף הוראות הסעיפים הקטנים האמורים, כי העובד יהיה זכאי למענק, ובלבד שהעובד הוכיח, להנחת דעתו של המנהל, את גובה הכנסתו והכנסת בן זוגו בשנת המס שבשלה נתבע המענק.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע סוגי מקרים שבהם יהיה עובד זכאי למענק אף שמעבידו לא הגיש דוח מעביד מקוון לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 166|סעיף 166 לפקודה}}, כאמור בסעיף קטן (א)(2), ורשאי הוא לקבוע דרכי הוכחה חלופיות להיקף הכנסת עבודתו של העובד בשנת המס שבשלה נתבע המענק.

{{ח:סעיף|8|עדכון סכומים|תיקון: תשס״ח, תשע״ו, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הנקובים בחוק זה יתעדכנו ב־1 בינואר של כל שנה לפי שיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון, לעומת המדד שהיה ידוע ב־1 בינואר של השנה הקודמת; הסכומים המעודכנים כאמור יעוגלו לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל יפרסם בהודעה ברשומות את הסכומים המעודכנים לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|9|קביעת זכאות|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הגיש עובד למנהל תביעה לקבלת מענק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)(1)}} יקבע המנהל, עד תום 90 ימים ממועד הגשת התביעה או עד יום 15 ביולי של שנת המס העוקבת, לפי המאוחר, את זכאותו של העובד למענק ואת סכום המענק בהסתמך על המידע שמסרו לו המעביד, העובד, בן זוגו של העובד – אם הוא חייב בהגשת דוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)(3)}}, המנכה והמוסד לביטוח לאומי, לפי הוראות חוק זה ולפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(א1)|(1)}} מצא המנהל כי נדרש מידע נוסף על המידע שנמסר לו לפי סעיף קטן (א) לשם קביעת זכאותו של העובד למענק, רשאי הוא לדרוש מהעובד למסור לו את המידע הנוסף; דרש המנהל מידע נוסף כאמור יקבע את זכאותו של העובד למענק ואת סכום המענק בתוך 180 ימים מיום שמסר לו העובד את המידע הנוסף.
{{ח:תתת|(2)}} לא מסר העובד את המידע הנוסף שנדרש למסרו לפי פסקה (1) בתוך ארבע שנים מתום שנת המס שלאחר שנת המס העוקבת, לא יהיה העובד זכאי למענק.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי, ביוזמתו או לפי דרישת העובד, לתקן את קביעתו כאמור בסעיף זה, בתוך שלוש שנים מיום שניתנה, אם נתגלו עובדות חדשות או אם מצא כי נפלה טעות בקביעתו זו.

{{ח:סעיף|10|השגה}}
{{ח:תת|(א)}} חלק העובד על קביעתו של המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, רשאי הוא לבקש מהמנהל, בתוך 30 ימים מיום שנמסרה לו הקביעה כאמור, בהודעת השגה מנומקת, בכתב, לחזור ולעיין בקביעתו ולשנותה; המנהל רשאי להאריך את התקופה להגשת השגה לפי סעיף קטן זה אם סבר כי הדבר צודק בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל יתן החלטה מנומקת, בכתב, בהשגה, בתוך 90 ימים מהיום שקיבל את הודעת ההשגה או בתוך 90 ימים מהיום שהומצאו לו כל המסמכים והפרטים שנדרש המשיג להמציאם, לפי המאוחר, וימציא את החלטתו כאמור למשיג; לא נתן המנהל החלטה כאמור, במהלך תקופה זו, יראו את ההשגה כאילו התקבלה.
{{ח:תת|(ג)}} לא יחליט המנהל לדחות את ההשגה, כולה או חלקה, מבלי שניתנה למשיג הזדמנות להשמיע טענותיו בעל פה, אם ביקש זאת המשיג.

{{ח:סעיף|11|ערעור}}
{{ח:ת}} עובד הרואה עצמו מקופח מהחלטת המנהל בהשגה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}, רשאי לערער עליה לפני בית המשפט המחוזי שבאזור שיפוטו נמצא מקום מגוריו; על הערעור יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 154|סעיפים 154}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 156|ו־156 עד 158 לפקודה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|12|אופן תשלום המענק|תיקון: תשס״ח, תשע״ו, [י״פ הודעות]}}
{{ח:ת}} נקבעו זכאותו של העובד למענק וסכום המענק, לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, ישולם המענק לעובד באמצעות רשות המסים בישראל, לחשבון הבנק שלו, שעליו הודיע בתביעה שהגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(א)(1)}}, במועדים כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תת|(1)}} הוגשה התביעה עד יום 31 במרס בשנת המס העוקבת, ישולם המענק בארבעה תשלומים שווים במועדים אלה: ב־15 ביולי וב־15 באוקטובר בשנת המס העוקבת, וב־15 בינואר וב־15 באפריל בשנת המס שלאחריה;
{{ח:תת|(2)}} הוגשה התביעה עד יום 30 ביוני בשנת המס העוקבת, ישולם המענק בשלושה תשלומים שווים במועדים אלה: ב־15 באוקטובר בשנת המס העוקבת, וב־15 בינואר וב־15 באפריל בשנת המס שלאחריה;
{{ח:תת|(3)}} הוגשה התביעה עד יום 30 בספטמבר בשנת המס העוקבת, ישולם המענק בשני תשלומים שווים במועדים אלה: ב־15 בינואר וב־15 באפריל בשנת המס שלאחר שנת המס העוקבת;
{{ח:תת|(3א)}} על אף האמור בפסקאות (1) עד (3) ו־(5), היה סכום המענק שנקבע 800 שקלים חדשים או פחות, ישולם המענק בתשלום אחד במועד שבו יש לשלם את התשלום הראשון לפי הפסקאות האמורות, בהתאם למועד הגשת התביעה;
{{ח:תת|(3ב)}} המנהל רשאי לשלם תשלום מתשלומי המענק במועד מוקדם מהמועד הקבוע בפסקאות (1) עד (3), לכלל הזכאים, אם מצא כי מתקיימות נסיבות מיוחדות המצדיקות זאת; המנהל יפרסם הודעה לציבור על הקדמת המועד כאמור, באתר האינטרנט של רשות המסים ובכל דרך אחרת שימצא לנכון;
{{ח:תת|(4)}} האריך המנהל את המועד להגשת התביעה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(א)(1)}}, יקבע את המועדים לתשלום המענק בהתאם למועד שקבע להגשת התביעה, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(5)}} דרש המנהל מעובד מידע נוסף לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(א1)}}, ישולם התשלום הראשון של המענק לפי המועד שנקבע בפסקאות (1) עד (4) בהתאם למועד הגשת התביעה או בתוך שלושה חודשים מיום שנקבעה זכאותו של העובד למענק, לפי המאוחר; שאר התשלומים ישולמו בהתאם למועדים הקבועים בפסקאות (1) עד (4), לפי העניין.

{{ח:סעיף|13|תשלום ביתר}}
{{ח:תת|(א)}} שולם לעובד מענק בסכום העולה על סכום המענק שהוא זכאי לו לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}}, יחזיר העובד את ההפרש שבין סכומים אלה (בסעיף זה – סכום היתר), באמצעות רשות המסים בישראל, בתוך 90 ימים מהיום שהמציא לו המנהל דרישה להחזר.
{{ח:תת|(ב)}} סכום היתר יוחזר בתוספת הפרשי הצמדה, מהיום ששולם ועד ליום ההחזר, ואם שוכנע המנהל כי סכום היתר שולם בשל מעשה או מחדל של העובד בניסיון להשיג את המענק במרמה – בתוספת הפרשי הצמדה וריבית, על סכום היתר, מהיום ששולם ועד ליום ההחזר.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב), רשאי המנהל להורות כי סכום היתר לא ייגבה או לא ישא הפרשי הצמדה, כאמור באותם סעיפים קטנים, אם מצא כי הדבר צודק בנסיבות העניין, לרבות בשל מצבו הכלכלי של העובד, ובלבד שלא יורה כאמור אם שוכנע שסכום היתר שולם בשל מעשה או מחדל של העובד שנעשו בניסיון להשיג את המענק במרמה.
{{ח:תת|(ד)}} על סכום היתר ועל הפרשי הצמדה וריבית כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}}, כאילו היו מס.
{{ח:תת|(ה)}} סכום היתר יקוזז מכל סכום המגיע לעובד לפי הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ו)}} שר האוצר רשאי לקבוע סכום יתר מזערי לגביה ולקיזוז; קבע השר סכום כאמור, לא ייגבה ולא יקוזז, לפי הוראות סעיף זה, סכום הנמוך מהסכום האמור.
{{ח:תת|(ז)}} בסעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 14|ובסעיף 14}}, ”הפרשי הצמדה וריבית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 159א|בסעיף 159א לפקודה}}.

{{ח:סעיף|14|תשלום בחסר|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} שולם לעובד מענק בסכום הנמוך מסכום המענק שהוא זכאי לו לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}}, ישולם לעובד ההפרש שבין סכומים אלה (להלן – סכום החסר), באמצעות רשות המסים בישראל, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית על סכום החסר, מ־15 בפברואר בשנת המס שלאחר שנת המס העוקבת ועד ליום תשלום סכום החסר.

{{ח:סעיף|15|קבלת מענק שלא כדין}}
{{ח:תת|(א)}} עובד אשר הגיש תביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(א)(1)}} ומסר בה ידיעה כוזבת בנוגע לכל דבר או עניין המשפיעים על זכאותו למענק לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} (להלן – תביעה כוזבת), דינו – מאסר שנה.
{{ח:תת|(ב)}} עובד שהגיש תביעה כוזבת לא יהא זכאי למענק לפי חוק זה בשנת המס שבשלה נתבע המענק, בשנת המס העוקבת ובשנת המס שלאחריה.

{{ח:סעיף|16|דין מענק|תיקון: תשע״ו, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות כל דין, מענק ששולם לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} לא ייחשב כהכנסה לעניין –
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}, או לעניין תשלומי חובה או היטלים אחרים לפי כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל״ב–1972}};
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם, התשנ״ב–1992}}.
{{ח:תת|(ב)}} זכות למענק לפי חוק זה אינה ניתנת להעברה, לשעבוד ולעיקול, בכל דרך שהיא, אלא לשם תשלום מזונות המגיעים מעובד הזכאי למענק, לפי פסק דין של בית משפט או של בית דין מוסמך; הוראות סעיף קטן זה יחולו גם על מענק ששולם לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}} לחשבון הבנק של העובד, במשך 90 ימים מיום ששולם כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), נפטר עובד, יהיו זכאים יורשיו לקבל מענק לפי חוק זה במקומו, ובלבד שהעובד או יורשו עשו את כל אותם מעשים ודברים שהעובד היה נדרש לעשותם על פי חוק זה לצורך קבלת המענק ושהיורש המציא למנהל צו ירושה או צו קיום צוואה וכן מסר למנהל פרטי חשבון בנק של אחד היורשים שאליו יש להעביר את המענק.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: מענק לעצמאי}}

{{ח:סעיף|17|זכאות למענק לעצמאי|תיקון: תשע״ב, תשע״ו, תשע״ח־2, תשפ״א־2, תשפ״ב־2, תשפ״ב־4, תשפ״ג, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסת עבודה ממוצעת“ – סך כל הכנסת העבודה בשנת המס כשהוא מחולק במספר חודשי העבודה בפועל באותה שנת מס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עצמאי“ – יחיד שהוא תושב ישראל, שהיתה לו הכנסה מעסק או משלח יד בשנת המס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שבח“ – {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}} לגבי עובד, יחולו גם לגבי עצמאי שלו ילדים ושמלאו לו 21 שנים ולגבי עצמאי ללא ילדים שמלאו לו 55 שנים, והכל בשנת המס שבשלה נתבע המענק, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} עצמאי כאמור יהיה זכאי למענק לפי הוראות סעיף זה בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} העצמאי הגיש למנהל תביעה לקבלת המענק, בטופס שקבע המנהל, בתקופה שמתום שנת המס שבשלה נתבע המענק, עד יום 30 בנובמבר בשנת המס העוקבת, ורשאי המנהל להאריך את התקופה להגשת התביעה לפי פסקת משנה זו, אם סבר כי הדבר צודק בנסיבות העניין, עד למועד שלא יאוחר משנתיים מתום שנת המס שבשלה נתבע המענק;
{{ח:תתתת|(ב)}} העצמאי הגיש בשנת המס העוקבת דוח או דוח עצמאי מקוון, לפי העניין, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} ובמועדים כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 132|בסעיפים 132}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 133|ו־133 לפקודה}};
{{ח:תתתת|(ג)}} היתה לעצמאי גם הכנסת עבודה – כל מעביד ששילם לו הכנסה כאמור הגיש למנהל דוח מעביד מקוון, לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 166|סעיף 166 לפקודה}}, ואם היה המעביד יחיד שהעסיק את העצמאי במשק ביתו הפרטי – המעביד דיווח על הכנסתו של העצמאי למוסד לביטוח לאומי, הכל לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(א)(2)}};
{{ח:תתת|(3)}} קבע המנהל את זכותו של עצמאי למענק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}, יחולו לגבי תשלום המענק הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|17א|סייגים לזכאות לגבי עצמאי|תיקון: תשע״ו, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, כפי שהוחל {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(ב)}}, הזכאות למענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} לא תחול על עצמאי שמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא היה חייב בניהול פנקסים לשנת המס שבשלה נתבע המענק ולא ניהלם;
{{ח:תת|(2)}} פנקסיו לשנת המס שבשלה נתבע המענק נקבעו כבלתי קבילים, בקביעה שאינה ניתנת לערר או לערעור.

{{ח:סעיף|18|תקנות לעניין מענק לעצמאי|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצוען של הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, לרבות לעניין –
{{ח:תת|(1)}} דרכי הוכחה בדבר מועד פתיחת עסק, תחילת עיסוק במשלח יד, חדילה מעיסוק בעסק או במשלח יד, הכל לעניין ההגדרה ”הכנסה חודשית ממוצעת“;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(4)}} הוראות ותיאומים נדרשים, לרבות תנאים נוספים לתחולת הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, בנוגע לאופן קביעת הכנסתם של המפורטים להלן, ובנוגע לדרכי הוכחתה, לרבות דוחות נוספים או מידע נוסף שיידרשו לגבי כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} עצמאי שהוא שותף בשותפות;
{{ח:תתת|(ב)}} עצמאי שהוא חבר קיבוץ או חבר אגודה שיתופית, אשר בחישוב הכנסתו חלות הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 54|סעיפים 54 עד 62 לפקודה}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(ג)}} עצמאי שהוא חבר בחברת מעטים, כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64|בסעיף 64 לפקודה}};
{{ח:תתת|(ד)}} עצמאי שהוא הנישום בחברה משפחתית; בפסקה זו, ”נישום“ ו”חברה משפחתית“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|בסעיף 64א לפקודה}};
{{ח:תתת|(ה)}} עצמאי שהכנסת בן זוגו באה ממקור הכנסה המפורט {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 66|בסעיף 66(ד)(1) עד (3) לפקודה}};
{{ח:תתת|(ו)}} עצמאי שעובד יחד עם בן זוגו במקום עיסוק קבוע, כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 66|בסעיף 66(ה)(1) לפקודה}};
{{ח:תתת|(ז)}} עצמאי שהוא בעל שליטה בחברה נשלטת זרה; בפסקה זו, ”בעל שליטה“ ו”חברה נשלטת זרה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75ב|בסעיף 75ב לפקודה}}.

{{ח:קטע2|פרק ג1|פרק ג׳1: מענק סיוע לעצמאי בתקופת ההתמודדות עם נגיף הקורונה – פעימה ראשונה {{ח:הערה|(פקע)}}|תיקון: ק״ת תש״ף, ק״ת תש״ף־4}}

{{ח:סעיף|18א||תיקון: ק״ת תש״ף, ק״ת תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18ב||תיקון: ק״ת תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18ג||תיקון: ק״ת תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18ד||תיקון: ק״ת תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18ה||תיקון: ק״ת תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18ו||תיקון: ק״ת תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18ז||תיקון: ק״ת תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18ח||תיקון: ק״ת תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18ט||תיקון: ק״ת תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18י||תיקון: ק״ת תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:קטע2|פרק ג2|פרק ג׳2: מענק סיוע לעצמאי – פעימה שנייה, ומענק סיוע לשכיר בעל שליטה, בתקופת ההתמודדות עם נגיף הקורונה {{ח:הערה|(פקע)}}|תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}

{{ח:סעיף|18יא||תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18יב||תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18יג||תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18יד||תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18טו||תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18טז||תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18יז||תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18יח||תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18יט||תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18כ||תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18כא||תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18כב||תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18כג||תיקון: ק״ת תש״ף־3, תש״ף, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:קטע2|פרק ג3|פרק ג׳3: מענקי סיוע לעצמאי ולשכיר בעל שליטה בחברת מעטים, בעד תקופות הזכאות, לשם סיוע בהתמודדות עם נגיף הקורונה {{ח:הערה|(פקע)}}|תיקון: תש״ף־3}}

{{ח:סעיף|18כד||תיקון: תש״ף־3, תשפ״א־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18כה||תיקון: תש״ף־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18כו||תיקון: תש״ף־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18כז||תיקון: תש״ף־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18כח||תיקון: תש״ף־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18כט||תיקון: תש״ף־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18ל||תיקון: תש״ף־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18לא||תיקון: תש״ף־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18לב||תיקון: תש״ף־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18לג||תיקון: תש״ף־3, תשפ״א, תשפ״ב־5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18לד||תיקון: תש״ף־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18לה||תיקון: תש״ף־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18לו||תיקון: תש״ף־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18לז||תיקון: תש״ף־3, תשפ״א־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|18לח||תיקון: תש״ף־3, תשפ״א־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|19|סמכויות המנהל|תיקון: תשע״ו, תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} סמכויות המנהל לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ח פרק 2|פרק שני לחלק ח׳ לפקודה}}, יהיו נתונות לו ככל שנדרש לצורך ביצוע הוראות חוק זה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א) ועל אף הוראות כל דין, רשאי המנהל לקבל מאת המוסד לביטוח לאומי כל מידע מסוג שקבע שר האוצר, בהתייעצות עם שר הרווחה והשירותים החברתיים ושר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אשר הגיע אל המוסד לביטוח לאומי אגב ביצוע תפקידו, והנדרש למנהל לצורך מילוי תפקידו לפי חוק זה, והכל באופן ובמועד שקבע שר האוצר כאמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) (העברת מידע מהמוסד לביטוח לאומי)|תקנות להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) (העברת מידע מהמוסד לביטוח לאומי), התשס״ח–2008}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי להורות כי מעסיק או מי שמשלם פנסיה מוקדמת כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 355|בסעיף 355(א1)(1א) לחוק הביטוח הלאומי}}, יגיש למנהל, כפי שהוא יורה, באופן מקוון, את הדיווחים שהוא חייב להגישם למוסד לביטוח לאומי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 355|הסעיף האמור}}, והכול בתנאי שהמנהל דיווח לוועדת הכספים של הכנסת שרשות המסים בישראל ערוכה לקליטת הדיווחים האמורים.

{{ח:סעיף|20|סמכויות חקירה וחיפוש}}
{{ח:ת}} מי שהוסמך לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 227|סעיף 227 לפקודה}} יהיו נתונות לו הסמכויות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 227|באותו סעיף}} לשם מניעת עבירות לפי חוק זה או לשם גילוין.

{{ח:סעיף|21|רשות לייצג}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 236|סעיף 236 לפקודה}} יחול על ייצוג עובד ועצמאי לעניין חוק זה, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|21א|פרסום מידע|תיקון: תשפ״ב־2}}
{{ח:ת}} כל המידע לגבי מענק לפי הוראות חוק זה ואופן תשלומו ולגבי הגשת תביעות למענק יפורסם באתר האינטרנט של רשות המסים בישראל, בשפות עברית, ערבית, רוסית ואמהרית.

{{ח:סעיף|22|המצאת הודעות}}
{{ח:ת}} על המצאת הודעות לפי חוק זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 238|סעיף 238 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|23|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: תיקונים עקיפים – דיווח מקוון}}

{{ח:סעיף|24||תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}.}}

{{ח:סעיף|25|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: תחילה, תחולה והוראות שעה}}

{{ח:סעיף|26|{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}} – תחילה, תחולה, הוראות שעה ותקנות ראשונות|תיקון: תשס״ח, תשס״ט, תשס״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}} ביום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008) או במועד כניסתן לתוקף של תקנות שהותקנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ב)}}, לפי המאוחר, והוראות {{ח:פנימי|פרק ב|הפרק האמור}} הנוגעות לתשלום מענק יחולו בעד חודשי עבודה בפועל של עובד בשנת המס 2007 או בשנת המס הראשונה שבו חל מועד כניסתן לתוקף של תקנות כאמור, לפי המאוחר, ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות ראשונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ב)}} יובאו לאישור ועדת הכספים של הכנסת בתוך ארבעה חודשים מיום תחילתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}} ובכפוף להוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב), בכל אחת משנות המס 2008 עד 2011, ישולם מענק בעד חודשי עבודה בפועל בשנת המס שקדמה לה רק לעובד שכתובת מגוריו, לפי מרשם האוכלוסין כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}} (להלן – חוק מרשם האוכלוסין), ביישוב שאזור בו נקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)#סעיף 59|סעיף 59(א) לחוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה), התשס״ד–2004}} (להלן – חוק המדיניות הכלכלית), לעניין שילוב מקבלי גמלאות בעבודה.
{{ח:תת|(ד)}} לגבי מענק המשולם לעובד בעד חודשי עבודה בפועל בשנת המס 2007, ייקראו סעיפים אלה כך:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)}}, בפסקה (1), במקום ”30 בספטמבר“ יבוא ”31 בדצמבר“, בפסקה (2), במקום ”30 באפריל“ יבוא ”30 ביוני“ ובפסקה (3), במקום הסיפה החל במילים ”דוח עצמאי מקוון“ יבוא ”דוח כאמור“;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}}, פסקה (1) – תימחק, בפסקה (2), במקום ”עד יום 30 ביוני“ יבוא ”עד יום 31 באוגוסט“ ואחרי פסקה (3) יבוא:
{{ח:תתתת|”(3א)}} הוגשה התביעה עד יום 31 בדצמבר בשנת המס העוקבת, ישולם המענק בתשלום אחד, ב־15 באפריל בשנת המס שלאחר שנת המס העוקבת.“;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 166|בסעיף 166 לפקודה}}, במקום ”30 באפריל“ יבוא ”30 ביוני“.
{{ח:תת|(ה)}} על אף הוראות סעיף קטן (ג), בכל אחת משנות המס 2010 ו־2011 ישולם מענק בעד חודשי עבודה בפועל בשנת המס שקדמה לה (בסעיף קטן זה – שנת המס הקודמת), לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}}, גם לעובד שלא מתקיים בו האמור באותו סעיף קטן, ובלבד שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היה לו, בשנת המס הקודמת, ילד אחד לפחות שטרם מלאו לו שנתיים;
{{ח:תתת|(2)}} התקיימו בו, בשנת המס הקודמת, התנאים המזכים במחצית נקודת זיכוי או יותר לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40|סעיפים 40(ב)(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 66|או 66(ג)(3) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|27|{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} – תחילה, תחולה והוראת שעה|תיקון: תשס״ח, תשס״ט, תשס״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} ביום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009), והוראותיו יחולו בעד הכנסה חודשית ממוצעת שהופקה בשנת המס 2008 ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), לגבי כל אחת משנות המס 2008 עד 2010 יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} בעד הכנסה חודשית ממוצעת שהופקה באותה שנת מס רק בידי עצמאי שכתובת מגוריו, לפי מרשם האוכלוסין כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|בחוק מרשם האוכלוסין}}, ביישוב שאזור בו נקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)#סעיף 59|סעיף 59(א) לחוק המדיניות הכלכלית}}, לעניין שילוב מקבלי גמלאות בעבודה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), לגבי כל אחת משנות המס 2009 ו־2010 יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} בעד הכנסה חודשית ממוצעת שהופקה באותה שנת מס בידי עצמאי, גם אם לא מתקיים בו האמור באותו סעיף קטן, ובלבד שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יש לו, באותה שנת מס, ילד אחד לפחות שטרם מלאו לו שנתיים;
{{ח:תתת|(2)}} מתקיימים בו, באותה שנת מס, התנאים המזכים במחצית נקודת זיכוי או יותר לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 40|סעיפים 40(ב)(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 66|או 66(ג)(3) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|28|{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}} – תחילה, תחולה והוראת שעה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|סעיפים 1}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 166|166}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 195ב|195ב עד 195ט}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 216|ו־216 לפקודה}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24(1), (4), (5) ו־(6) לחוק זה}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים#תוספת 1 פרט 32|ופרט 32(5) בתוספת הראשונה לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25 לחוק זה}}, ביום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008), והוראות הסעיפים האמורים יחולו לעניין דוח מעביד מקוון ודוח מנכה מקוון שיש להגישם לגבי שנת המס 2007; ואולם, בשנת המס 2008, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 166|בסעיף 166(ב) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24(4) לחוק זה}}, במקום ”30 באפריל“ יקראו ”30 ביוני“.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיפים 131}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 132|ו־132 לפקודה}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24(2) ו־(3) לחוק זה}}, ביום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009), והוראות הסעיפים האמורים יחולו לעניין דוח עצמאי מקוון שיש להגישו לגבי שנת המס 2008.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ט׳ בטבת התשס״ח (18 בדצמבר 2007).}}
* '''אהוד אולמרט'''
ראש הממשלה
* '''רוני בר־און'''
שר האוצר
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''דליה איציק'''
יושבת ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]