חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2007081}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ו, 1098|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348251.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 128|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366409.pdf}}, {{ח:תיבה|373|חוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_367942.pdf}}, {{ח:תיבה|446|חוק חובת אזהרה בפרסום ובשיווק של הלוואה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_381148.pdf}}, {{ח:תיבה|1067|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390377.pdf}}, {{ח:תיבה|1156|תיקון מס׳ 53 לחוק הגנת הצרכן|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390431.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 881|תיקון מס׳ 57 לחוק הגנת הצרכן|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504205.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 64|תיקון מס׳ 7 לחוק בנק ישראל|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_525578.pdf}}, {{ח:תיבה|100|תיקון מס׳ 30 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528211.pdf}}, {{ח:תיבה|160|תיקון מס׳ 31 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528257.pdf}}, {{ח:תיבה|225|חוק שירותי תשלום|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528386.pdf}}, {{ח:תיבה|255|תיקון מס׳ 21 לחוק ההגבלים העסקיים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528392.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 14|תיקון לחוק שירותי תשלום|https://fs.knesset.gov.il/22/law/22_lsr_567851.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 328|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}, {{ח:תיבה|865|תיקון מס׳ 34 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_628369.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 222, 347|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 187|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}.

''דחיית תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 2068|צו הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (דחיית יום התחילה המאוחר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8011.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י״פ תשפ״ה, 9546|הודעה על עדכון סכומי עיצום כספי|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13791.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: המפקח על נותני שירותים פיננסיים}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: מינוי המפקח ותפקידיו}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: הוראות המפקח}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב1|סימן ב׳1: ניהול מרשמים}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: הוועדה המייעצת}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: רישיון למתן שירות בנכס פיננסי ורישיון למתן אשראי}}

{{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1: רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי}}

{{ח:פנימי|פרק ג2|פרק ג׳2: רישיון הנפקה {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ג3|פרק ג׳3: רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: היתר לשליטה או להחזקת אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: אורגנים ובעלי תפקידים אחרים בנותן שירותים פיננסיים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הגבלות על פעילותם של נותני שירותים פיננסיים}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳: הגבלות על ניהול עסקים}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: הגבלות מיוחדות על בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ג|סימן ג׳: הגבלות מיוחדות על בעל רישיון הנפקה {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ד|סימן ד׳: הגבלות מיוחדות על בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: חובות דיווח}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: שמירה על ענייני לקוחות}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן א|סימן א׳: שמירה על ענייני לקוחות של נותני שירותים פיננסיים}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: הוראות מיוחדות לשמירה על ענייני לקוחות של בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי}}

{{ח:פנימי|פרק ח סימן ג|סימן ג׳: בירור תלונות הציבור}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: שמירה על יכולת לקיים התחייבויות ועל ניהול תקין}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: חיסול עסקיו של נותן שירותים פיננסיים}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: סמכויות פיקוח, אכיפה ובירור מינהלי}}

{{ח:פנימי|פרק יא1|פרק י״א1: שירות להשוואת עלויות פיננסיות {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: עיצום כספי}}

{{ח:פנימי|פרק יב סימן א|סימן א׳: הטלת עיצום כספי}}

{{ח:פנימי|פרק יב סימן ב|סימן ב׳: התחייבות להימנע מהפרה}}

{{ח:פנימי|פרק יב סימן ג|סימן ג׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק יג|פרק י״ג: עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק יד|פרק י״ד: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק טו|פרק ט״ו: תיקונים עקיפים}}

{{ח:פנימי|פרק טז|פרק ט״ז: תחילה והוראות מעבר}}

{{ח:פנימי|פרק יז|פרק י״ז: הוראות שעה}}

{{ח:פנימי|פרק יז סימן א|סימן א׳: סמכויות להגבלת שימוש במקום – הוראת שעה מיום הפרסום עד יום התחילה}}

{{ח:פנימי|פרק יז סימן ב|סימן ב׳: סמכויות להגבלת שימוש במקום – הוראת שעה מיום התחילה}}

{{ח:פנימי|פרק יז סימן ג|סימן ג׳: תיקונים עקיפים – הוראות שעה}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה: {{מוקטן|הון עצמי מזערי הנדרש מנותן שירותים פיננסיים}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־4, תשפ״ג־2, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אגודה“ – אגודה רשומה כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|בפקודת האגודות השיתופיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“, בתאגיד – זכות שהיא אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} זכות ההצבעה באסיפה כללית של חברה או בגוף מקביל של תאגיד אחר;
{{ח:תתת|(2)}} הזכות למנות דירקטור בתאגיד, ולעניין זה –
{{ח:תתתת|(א)}} יראו את מי שמינה דירקטור בתאגיד כבעל הזכות למנותו;
{{ח:תתתת|(ב)}} חזקה על תאגיד שנושא משרה בו התמנה לדירקטור בתאגיד אחר, ועל מי ששולט באותו תאגיד, שהם בעלי הזכות למנותו;
{{ח:תתת|(3)}} הזכות להשתתף ברווחי התאגיד;
{{ח:תתת|(4)}} הזכות ליתרת נכסי התאגיד בעת חיסולו, לאחר סילוק חבויותיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל השפעה“, בנותן שירותים פיננסיים שהוא יחיד – מי שביכולתו לכוון את פעילותו של נותן השירותים הפיננסיים, במישרין או בעקיפין, למעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקיד של נושא משרה בנותן השירותים הפיננסיים; לעניין זה יראו מי שמממן למעלה מ־50% מהיקף הפעילות של נותן השירותים הפיננסיים או משיעור נמוך יותר שקבע השר, כבעל השפעה בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל עניין“, בנותן שירותים פיננסיים – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שמחזיק ביותר מ־10% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים;
{{ח:תתת|(2)}} מי שמחזיק אמצעי שליטה בשלושה נותני שירותים פיננסיים או יותר, ובלבד שההחזקה בכל אחד מנותני השירותים הפיננסיים היא של יותר מ־5% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטור“ או ”דירקטוריון“ – דירקטור או דירקטוריון בחברה, חבר ועד או ועד באגודה, וכל בעל תפקיד או גוף הממלא תפקיד מקביל או דומה לתפקיד האמור, אף אם תוארו שונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הון עצמי“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי תאגיד – הון עצמי לפי כללי החשבונאות המקובלים;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי יחיד – פיקדון נזיל או איגרות חוב שהוציאה המדינה והנסחרות בבורסה, המופקדים בתאגיד בנקאי או אצל חבר בורסה בישראל, על שם נותן השירותים הפיננסיים, וככל שנתן המפקח הוראות בדבר אופן ההחזקה של פיקדון או איגרות חוב כאמור – מוחזקים גם בהתאם להוראות שנתן כאמור; לעניין זה, ”פיקדון נזיל“ – פיקדון שניתן לפורעו לכל היותר בתוך שלושה חודשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“ או ”רכישה“ – בין לבד בין יחד עם אחרים, בין במישרין ובין בעקיפין, לרבות על ידי שלוח או נאמן או על ידי תאגיד נשלט; לעניין הגדרה זו, ”יחד עם אחרים“ – יחד עם אחרים בשיתוף פעולה דרך קבע; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו כמשתפים פעולה דרך קבע לעניין יחיד – אותו, את קרובו ותאגיד שאחד מהם שולט בו, ולעניין תאגיד – אותו, את מי ששולט בו ותאגיד שאחד מהם שולט בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היקף פעילות נרחב“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה“ – הוועדה המייעצת שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר בורסה“ – מי שהוא חבר הבורסה בהתאם לתקנון הבורסה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 46|בסעיף 46 לחוק ניירות ערך}}, למעט תאגיד בנקאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק איסור הלבנת הון“ – {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|חוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבנקאות (רישוי)“ – {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום“ – {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ״ג–2023}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על הביטוח“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על קופות גמל“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ניירות ערך“ – {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח“ – כמשמעותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח על הבנקים“ – מי שהתמנה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתן אשראי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה“, בנותן שירותים פיננסיים –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד – נושא משרה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, בנותן השירותים הפיננסיים, וכן חבר ועדת ביקורת שאינו דירקטור, מנהל סניף או מורשה חתימה של תאגיד, וכל הממלא תפקיד מקביל או דומה לתפקידים אלה אף אם תוארו שונה;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי נותן שירותים פיננסיים שהוא יחיד – מי שמנהל את פעילותו של נותן השירותים הפיננסיים, לרבות פעילות של סניף של נותן השירותים הפיננסיים, וכן מורשה חתימה בחשבונו העסקי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן שירותים פיננסיים“ – בעל רישיון למתן שירותים פיננסיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס פיננסי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צבר אשראי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“, של אדם – בן זוג, הורה, הורה הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה, לרבות חורגים וכן כל אדם הסמוך על שולחנו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון בסיסי“ ו”רישיון מורחב“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 11א|בסעיפים 11א}}, {{ח:פנימי|סעיף 25א|25א}} {{ח:פנימי|סעיף 25יז|או 25יז}}, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון הנפקה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 25יז|בסעיף 25יז}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון למתן אשראי“ ו”רישיון למתן שירות בנכס פיננסי“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 11א|בסעיף 11א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 25א|בסעיף 25א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון למתן שירותים פיננסיים“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} רישיון למתן אשראי;
{{ח:תתת|(2)}} רישיון למתן שירות בנכס פיננסי;
{{ח:תתת|(3)}} רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(5)}} רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשם“ – רשם האגודות השיתופיות כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|בפקודת האגודות השיתופיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות בנכס פיננסי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות פיננסי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מתן אשראי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 11א|בסעיף 11א}};
{{ח:תתת|(2)}} שירות בנכס פיננסי, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 11א|בסעיף 11א}};
{{ח:תתת|(3)}} שירותי פיקדון ואשראי, כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 25א|בסעיף 25א}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(5)}} הפעלת מערכת לתיווך באשראי כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 25יז|בסעיף 25יז}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – היכולת, בין לבד ובין יחד עם אחרים, לכוון את פעילותו של תאגיד, למעט יכולת הנובעת רק ממילוי תפקיד של דירקטור או נושא משרה אחר בתאגיד; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו אדם כשולט בתאגיד אם מתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מחזיק מחצית או יותר מסוג מסוים של אמצעי השליטה בתאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} בידיו היכולת למנוע קבלת החלטות עסקיות בתאגיד, למעט החלטות שעניינן מכירה או חיסול של רוב עסקי התאגיד או שינוי מהותי בהם;
{{ח:תת}} לעניין הגדרה זו, ”יחד עם אחרים“ – יחד עם אחרים בשיתוף פעולה דרך קבע; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו כמשתפים פעולה דרך קבע לעניין יחיד – אותו, את קרובו ותאגיד שאחד מהם שולט בו, ולעניין תאגיד – אותו, את מי ששולט בו ותאגיד שאחד מהם שולט בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ ו”תאגיד עזר“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר האוצר.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: המפקח על נותני שירותים פיננסיים}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: מינוי המפקח ותפקידיו}}

{{ח:סעיף|2|המפקח על נותני שירותים פיננסיים}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות גמל}}, יהיה המפקח על נותני שירותים פיננסיים, ואולם רשאי שר האוצר למנות במקומו עובד משרד האוצר למפקח על נותני שירותים פיננסיים.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח ייתן רישיונות והיתרים לפי חוק זה ויפקח על פעולתם של נותני שירותים פיננסיים.

{{ח:סעיף|3|שיקולי המפקח|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} בביצוע תפקידיו ובהפעלת סמכויותיו לפי חוק, ובכלל זה מתן הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, זה יביא המפקח בחשבון בין השאר עניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} יצירת סביבה אמינה, בטוחה ויציבה למתן שירותים פיננסיים בידי נותני שירותים פיננסיים, הפועלת בהתאם לכל דין;
{{ח:תת|(2)}} הגנה ושמירה על עניינם של הלקוחות של נותני השירותים הפיננסיים וכן קידום עניינם;
{{ח:תת|(2א)}} הגברת הנגישות לשירותים פיננסיים;
{{ח:תת|(2ב)}} הגברת שקיפות המידע ונגישות המידע ללקוחות של נותני שירותים פיננסיים;
{{ח:תת|(3)}} קידום התחרות בתחום השירותים הפיננסיים;
{{ח:תת|(4)}} עידוד חדשנות טכנולוגית ועסקית בתחום השירותים הפיננסיים;
{{ח:תת|(5)}} המדיניות הכלכלית של הממשלה;
{{ח:תת|(6)}} לעניין מתן שירותי פיקדון ואשראי כאמור {{ח:פנימי|פרק ג1|בפרק ג׳1}} – גם קידום מטרות חברתיות ועזרה הדדית.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: הוראות המפקח}}

{{ח:סעיף|4|הוראות המפקח|תיקון: תשע״ז, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי, לשם ביצוע תפקידו ולאחר התייעצות עם הוועדה, לתת הוראות הנוגעות לדרכי פעולתם וניהולם של נותני שירותים פיננסיים, של נושאי משרה בהם ושל כל מי שמועסק על ידם, והכול כדי להבטיח את ניהולם התקין ואת השמירה על עניינם של לקוחותיהם, כדי למנוע פגיעה ביכולתו של נותן השירותים הפיננסיים לקיים את התחייבויותיו וכדי לתמוך ביציבותה של המערכת הפיננסית ובפעילותה הסדירה; הוראות כאמור יכול שיינתנו לכלל נותני השירותים הפיננסיים או לסוג מסוים מהם.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לתת הוראות לעניין אמות המידה, השיקולים והנסיבות שיובאו בחשבון בבחינת יושרו ויושרתו של אדם לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|5|פרסום הוראות המפקח}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות המפקח לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}} וכל הוראה אחרת של המפקח שהיא בת פועל תחיקתי, אין חובה לפרסמן ברשומות, ואולם המפקח יפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות המפקח כאמור בסעיף קטן (א), וכל שינוי בהן, יועמדו לעיון הציבור במשרדי המפקח ויפורסמו באתר האינטרנט של המפקח, ורשאי השר לקבוע דרכים נוספות לפרסומן.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב1|סימן ב׳1: ניהול מרשמים|תיקון: תשע״ז}}

{{ח:סעיף|5א|ניהול מרשמים של נותני שירותים פיננסיים|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־4, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח ינהל מרשמים של נותני שירותים פיננסיים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מרשם של בעלי רישיונות למתן אשראי;
{{ח:תתת|(2)}} מרשם של בעלי רישיונות למתן שירות בנכס פיננסי;
{{ח:תתת|(3)}} מרשם של בעלי רישיונות למתן שירותי פיקדון ואשראי;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(5)}} מרשם של בעלי רישיונות להפעלת מערכת לתיווך באשראי.
{{ח:תת|(ב)}} במרשמים לפי סעיף קטן (א) יכלול המפקח, בין השאר, פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי נותן השירותים הפיננסיים, סוג הרישיון שבידו ותקופת תוקפו אם נקבעה;
{{ח:תתת|(2)}} נותני שירותים פיננסיים שרישיונם הותלה, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיפים 23}}, {{ח:פנימי|סעיף 25ט|25ט}}, {{ח:פנימי|סעיף 25טז|25טז}} {{ח:פנימי|סעיף 25כה|או 25כה}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} פרסום בדבר עיצום כספי שהוטל על נותן השירותים הפיננסיים לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב}}, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 92|סעיף 92}}.
{{ח:תת|(ג)}} המרשמים יהיו פתוחים לעיון הציבור באתר האינטרנט של המפקח.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: הוועדה המייעצת}}

{{ח:סעיף|6|הוועדה המייעצת}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה ועדה שתפקידה לייעץ למפקח בכל עניין כנדרש לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה תהיה בת חמישה חברים שימונו מקרב הציבור ומקרב עובדי המדינה, ויחולו לעניין הרכב הוועדה הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר חברי הוועדה שימונו מקרב הציבור לא יפחת משניים ולא יעלה על שלושה; חברי הוועדה כאמור לא יעסקו במתן שירותים פיננסיים;
{{ח:תתת|(2)}} אחד מחברי הוועדה יהיה משפטן שימונה בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה, ויכול שיהיה עובד המדינה או שימונה מקרב הציבור;
{{ח:תתת|(3)}} חברי הוועדה שימונו מקרב הציבור, למעט המשפטן אם מונה מקרב הציבור, יהיו מתחום המשק והכלכלה או הצרכנות או חברי הסגל האקדמי הבכיר במוסד מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, או מי שהיו חברי סגל כאמור, שהם בעלי ניסיון או השכלה בתחום השירותים הפיננסיים, אולם לא ימונו כחברים בוועדה יותר משני חברים מתחום המשק והכלכלה או מתחום הצרכנות.
{{ח:תת|(ג)}} לא ימונה לחבר הוועדה מי שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר הוועדה או מי שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור וטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי.
{{ח:תת|(ד)}} השר ימנה אחד מחברי הוועדה ליושב ראש הוועדה ואחד מהם לסגן היושב ראש; היושב ראש וסגנו לא יהיו מקרב עובדי המדינה.
{{ח:תת|(ה)}} הוועדה תתכנס לבקשת יושב ראש הוועדה או לבקשת המפקח, ותכלול בסדר יומה כל נושא שבסמכותה על פי בקשת היושב ראש או המפקח.
{{ח:תת|(ו)}} שלושה חברי הוועדה ובהם היושב ראש או סגן היושב ראש, והמשפטן, יהיו מניין חוקי בישיבותיה.
{{ח:תת|(ז)}} בסעיף זה, ”עובד המדינה“ – לרבות עובד בתאגיד שהוקם לפי חוק.

{{ח:סעיף|7|ניגוד עניינים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימונה ולא יכהן כחבר הוועדה מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או תפקיד אחר שלו.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הוועדה יימנע מהשתתפות בדיון ומהצבעה בישיבות הוועדה, אם הנושא עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או תפקיד אחר שלו; חבר הוועדה לא יטפל במסגרת תפקידו בוועדה בנושא כאמור גם מחוץ לישיבות הוועדה.
{{ח:תת|(ג)}} התברר לחבר הוועדה כי הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), יודיע על כך בהקדם האפשרי ליושב ראש הוועדה; היה חבר הוועדה כאמור יושב ראש הוועדה – יודיע על כך בהקדם האפשרי לשר.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”עניין אישי“, של חבר הוועדה – לרבות עניין אישי של קרובו או עניין של גוף שהוא או קרובו הם בעלי עניין או נושאי משרה בו כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}}.

{{ח:סעיף|8|תקופת כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת כהונתו של חבר ועדה תהיה שלוש שנים מיום מינויו.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הוועדה שתמה תקופת כהונתו יכול שיתמנה מחדש לתקופת כהונה נוספת, ובלבד שלא יכהן יותר משתי תקופות כהונה רצופות.

{{ח:סעיף|9|פקיעת כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הוועדה יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא התפטר במסירת כתב התפטרות לשר;
{{ח:תתת|(2)}} נבצר ממנו דרך קבע, לדעת השר, למלא את תפקידו;
{{ח:תתת|(3)}} הוא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר הוועדה, או שהוגש נגדו כתב אישום בשל עבירה כאמור וטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי.
{{ח:תת|(ב)}} עובד המדינה שהתמנה להיות חבר הוועדה תפקע כהונתו כאשר יחדל להיות עובד המדינה.

{{ח:סעיף|10|סדרי עבודת הוועדה}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה תקבע את דרכי עבודתה וסדרי דיוניה ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} החלטותיה של הוועדה יתקבלו ברוב דעות החברים הנוכחים והמצביעים בישיבה; היו הדעות שקולות תכריע דעתו של יושב ראש הוועדה.

{{ח:סעיף|11|שמירת תוקף}}
{{ח:ת}} קיום הוועדה, סמכויותיה ותוקף החלטותיה, לא ייפגעו מחמת שהתפנה מקומו של חבר בה או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: רישיון למתן שירות בנכס פיננסי ורישיון למתן אשראי|תיקון: תשע״ז}}

{{ח:סעיף|11א|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}|תיקון: תשע״ז, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היקף פעילות נרחב“ –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין עיסוק במתן שירות בנכס פיננסי – מחזור עסקים העולה על 30 מיליון שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין עיסוק במתן אשראי – צבר אשראי העולה על 25 מיליון שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתן אשראי“ – מתן אשראי דרך עיסוק, למעט פעולות {{ח:הערה|[נוספות]}} שקבע השר באישור ועדת הכספים של הכנסת, ולרבות העמדת מסגרת אשראי, בין השאר באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ניכיון שיקים, שטרי חוב ושטרי חליפין כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת השטרות|בפקודת השטרות}};
{{ח:תתת|(2)}} מתן אשראי כנגד המחאת זכותו של מקבל האשראי לקבל נכסים פיננסיים מאחר, שלא כאמור בפסקה (1), לרבות שירותי ניכיון כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7א|בסעיף 7א לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:תתת|(3)}} מתן אשראי אגב מימון רכישה או השכרה של נכס או שירות, למעט מתן אשראי כאמור בידי מוכר הנכס או נותן השירות דרך עיסוק או משכירו, שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מתן אשראי ללקוח בודד בסכום הנמוך מ־30,000 שקלים חדשים, או מסכום אחר שקבע השר באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:תתתת|(ב)}} מתן אשראי בידי מי שמוכר נכס או נותן שירות דרך עיסוק, גם שלא למטרות רווח, שעיסוקו במכירת נכסים או במתן שירותים שאינם פיננסיים, למי שאינו צרכן כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|בחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}};
{{ח:תתתת|(ג)}} מתן אשראי שהתקיימו לגביו תנאים שקבע השר, לרבות לעניין תקופת האשראי או לעניין שיעור הריבית, באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:תתת|(4)}} מתן ערבות להתחייבות של אחר;
{{ח:תתת|(5)}} מתן אשראי שכנגדו משועבד נכס בלא זכות חזרה אל מקבל האשראי בשל אי־קיום החיוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס פיננסי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מזומן;
{{ח:תתת|(2)}} שיק, שטר חוב או שטר חליפין כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת השטרות|בפקודת השטרות}};
{{ח:תתת|(3)}} המחאה בנקאית או המחאת נוסעים;
{{ח:תתת|(4)}} פיקדון כספי;
{{ח:תתת|(5)}} נייר ערך למוכ״ז כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}};
{{ח:תתת|(6)}} לוחית או חפץ אחר המיועדים לרכישת נכסים או שירותים, שניתן לצבור בהם ערך כספי מעל סכום שקבע השר;
{{ח:תתת|(7)}} מטבע וירטואלי;
{{ח:תתת|(8)}} נכס פיננסי אחר שקבע השר באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צבר אשראי“ – סך כל החובות כלפי בעל רישיון למתן אשראי, בשל אשראי שנתן בפועל, בתוספת 10% מסך מסגרות האשראי שנתן; לעניין זה, ”מסגרת אשראי“ – התחייבות להעמדת אשראי בסכום מסוים, בניכוי סך האשראי שניתן בפועל מתוך הסכום האמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון“ – רישיון למתן שירות בנכס פיננסי או רישיון למתן אשראי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון בסיסי“ – רישיון למתן שירות בנכס פיננסי או רישיון למתן אשראי, לעיסוק במתן שירות או אשראי כאמור, לפי העניין, בהיקף פעילות שאינו היקף פעילות נרחב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון מורחב“ – רישיון למתן שירות בנכס פיננסי או רישיון למתן אשראי, לעיסוק במתן שירות או אשראי כאמור, לפי העניין, בהיקף פעילות נרחב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון למתן אשראי“ – רישיון לעסוק במתן אשראי שניתן לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, בין שהוא רישיון בסיסי ובין שהוא רישיון מורחב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון למתן שירות בנכס פיננסי“ – רישיון לעסוק במתן שירות בנכס פיננסי, שניתן לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, בין שהוא רישיון בסיסי ובין שהוא רישיון מורחב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות בנכס פיננסי“ – כל פעולה מהפעולות המפורטות להלן, שאין בה מתן אשראי ושאינה מתן שירות תשלום כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}}, הנעשית דרך עיסוק:
{{ח:תתת|(1)}} החלפה של נכס פיננסי בנכס פיננסי אחר, לרבות פדיון, פריטה, המרה, מכירה או העברה של נכס פיננסי;
{{ח:תתת|(2)}} ניהול או שמירה של נכס פיננסי, לרבות באמצעות כספת.

{{ח:סעיף|12|חובת רישוי|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעסוק אדם במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי אלא אם כן בידו רישיון למתן שירות בנכס פיננסי או רישיון למתן אשראי, לפי העניין, ובהתאם לתנאי הרישיון.
{{ח:תת|(ב)}} מי שבידו רישיון כאמור בסעיף קטן (א) לא יעסוק במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי בהיקף פעילות נרחב אלא אם כן בידו רישיון מורחב.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), מי שבידו רישיון כאמור בסעיף קטן (א) רשאי לעסוק במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי, בהיקף פעילות נרחב, גם אם אין בידו רישיון מורחב, אם הגיש בקשה לקבלת רישיון מורחב עד תום 30 ימים מהמועד שבו היקף פעילותו היה להיקף פעילות נרחב וכל עוד מתקיימים בו שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} טרם ניתנה החלטה בבקשתו לקבלת רישיון מורחב;
{{ח:תתת|(2)}} היקף פעילותו אינו עולה על פי שניים מהיקף הפעילות הנרחב המזערי הנדרש לקבלת רישיון מורחב.

{{ח:סעיף|13|סייגים לחובת הרישוי|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־4, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} חובת הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}} לא תחול על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בורסה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}};
{{ח:תתת|(2)}} החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה את השירותים הכספיים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הדואר|באותו חוק}}, מטעם החברה הבת כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יא|בסעיף 88יא לחוק האמור}}, ומהיום הקובע כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|סעיפים 56 ו־57(ג) לחוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}} {{ח:הערה|(ביום 31.12.2026)}} – החברה הבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר}};
{{ח:תתת|(3)}} מבטח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}}, וכן תאגיד הנשלט על ידו או תאגיד שהמבטח מחזיק ביותר מ־20% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו;
{{ח:תתת|(4)}} חברה מנהלת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות גמל}};
{{ח:תתת|(5)}} זירת סוחר כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44יב|בסעיף 44יב לחוק ניירות ערך}};
{{ח:תתת|(6)}} חבר בורסה;
{{ח:תתת|(7)}} מנהל תיקי השקעות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תתת|(8)}} מסלקה וחבר מסלקה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 50א|בסעיף 50א לחוק ניירות ערך}};
{{ח:תתת|(9)}} מערכת מבוקרת, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים|בחוק מערכות תשלומים, התשס״ח–2008}};
{{ח:תתת|(10)}} בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36ט|בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי)}} ותאגיד שבשליטת בעל רישיון כאמור; לעניין זה, ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}}, וכל מונח בהגדרה האמורה יפורש לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|החוק האמור}};
{{ח:תתת|(11)}} תאגיד בנקאי ותאגיד עזר;
{{ח:תתת|(12)}} תאגיד שהוקם לפי דין;
{{ח:תתת|(13)}} מי שעיסוקו ברכישה של איגרות חוב שהוצעו לציבור על פי תשקיף בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 15|סעיף 15 לחוק ניירות ערך}} – לעניין עיסוק כאמור;
{{ח:תתת|(14)}} מנהל קרן כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תתת|(14א)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי;
{{ח:תתת|(15)}} מי שעיסוקו במתן אשראי שאינו נושא ריבית, ליחיד, או לאחר שעיסוקו במתן אשראי כאמור – לעניין עיסוק כאמור; לעניין זה, ”ריבית“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 25א|בסעיף 25א}};
{{ח:תתת|(16)}} יחיד שעיסוקו במתן אשראי באמצעות מערכת לתיווך באשראי כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 25יז|בסעיף 25יז}} – לעניין עיסוק כאמור, ובלבד שאינו בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי;
{{ח:תתת|(17)}} אגודה להתיישבות, לעניין מתן אשראי לחבריה או לתאגידים שבשליטתה, וכן אגודה מרכזת, לעניין מתן אשראי לחבריה או לתאגידים שבשליטתם; לענין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”אגודה להתיישבות“ – קיבוץ שיתופי, קיבוץ מתחדש או מושב שיתופי כפי שהוגדרו בתקנות לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 65|סעיף 65 לפקודת האגודות השיתופיות}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”אגודה מרכזת“ – אגודה שכל חבריה הם אגודות להתיישבות או תאגידים שבשליטתם המלאה;
{{ח:תתת|(18)}} חברת תשלומים, לעניין מתן שירותי כספומט, מתן שירות המנוי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום#תוספת 7 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השביעית לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}}, המרת כספים אגב שירות תשלום וכן לעניין מתן אשראי אגב פעולת תשלום, ובלבד שחברת התשלומים אינה עוסקת במתן אשראי שאינו מתן אשראי אגב פעולת תשלום; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”חברת תשלומים“, ”כספים“, ”מתן אשראי אגב פעולת תשלום“ ו”שירות תשלום“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שירותי כספומט“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|בחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי, בתקנות, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לפטור סוגי גופים נוספים מחובת הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, ורשאי הוא, בהתייעצות עם שר המשפטים לתת פטור מחובת הרישוי לגוף מסוים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (פטור מחובת רישוי) (הוראת שעה)|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (פטור מחובת רישוי) (הוראת שעה), התשע״ט–2018}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (פטור מחובת רישוי)|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (פטור מחובת רישוי), התשפ״ג–2022}}.}}

{{ח:סעיף|14|סוגי הרישיונות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} ואלה סוגי הרישיונות לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}:
{{ח:תתת|(1)}} רישיון למתן שירות בנכס פיננסי;
{{ח:תתת|(2)}} רישיון למתן אשראי.
{{ח:תת|(ב)}} כל אחד מסוגי הרישיונות כאמור בסעיף קטן (א) יכול שיהיה רישיון בסיסי או רישיון מורחב.

{{ח:סעיף|15|תנאים למתן רישיון בסיסי|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לתת רישיון בסיסי למבקש שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין מבקש רישיון שהוא יחיד – הוא בגיר, אזרח ישראלי או תושב ישראל, שלא הוכרז פסול דין ולא ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל, ולעניין מבקש רישיון שהוא תאגיד – הוא התאגד ונרשם בישראל, בית המשפט לא מינה לו כונס נכסים ולא ציווה על פירוקו, ואחד לפחות מנושאי המשרה בו הוא אזרח ישראלי או תושב ישראל;
{{ח:תתת|(2)}} למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון בסיסי, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}} {{ח:פנימי|תוספת 1|ולתוספת הראשונה}}, והכול לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} מבקש הרישיון, ואם הוא יחיד – גם בעל השפעה בו, לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי, לפי העניין, וכן לא הוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור שטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי, ולא מתקיימות לדעת המפקח נסיבות אחרות המטילות דופי ביושרו וביושרתו לפי אמות המידה שעליהן הורה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}}; לעניין זה ובלי לפגוע מכלליות האמור –
{{ח:תתתת|(א)}} יראו כל אחת מהעבירות המפורטות להלן כעבירה שמתקיים בה האמור בפסקה זו אלא אם כן מצא המפקח כי מתקיימים טעמים מיוחדים הנוגעים לנסיבות ביצוע העבירה ומידת חומרתה, שבשלהם אין מניעה לעיסוק במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי, לפי העניין:
{{ח:תתתתת|(1)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 4|או 4 לחוק איסור הלבנת הון}};
{{ח:תתתתת|(2)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 220|סעיף 220 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתתתת|(3)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117|סעיף 117(ב) או (ב1) לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:תתתתת|(4)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 98|סעיף 98(ג2) לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}};
{{ח:תתתתת|(5)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 211|סעיף 211(א1) לפקודת המכס}};
{{ח:תתתתת|(6)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 415|סעיפים 415}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 418|418 עד 420}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 422|422}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 423|423}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 425|ו־425 עד 428 לחוק העונשין}}.
{{ח:תתתת|(ב)}} ”הורשע בעבירה“ – לרבות הורשע בעבירה דומה במדינה אחרת;
{{ח:תתת|(4)}} בנושאי המשרה של מבקש הרישיון מתקיימים התנאים למינוי ולכהונה של נושא משרה בבעל רישיון לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}};
{{ח:תתת|(5)}} לגבי מבקש רישיון שהוא תאגיד – מתקיימים בבעל שליטה ובבעל עניין בו התנאים לקבלת היתר לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} מצא המפקח כי בשל טעמים של שמירה על שלום הציבור או ביטחונו או טעמים אחרים שבטובת הציבור מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי, לפי העניין, רשאי הוא שלא לתת רישיון למבקש, אף אם מתקיימים לגביו התנאים שבסעיף קטן (א), ובלבד שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה.

{{ח:סעיף|16|תנאים ושיקולים למתן רישיון מורחב|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לתת רישיון מורחב למבקש שמתקיימים לגביו, נוסף על התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15}}, כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מבקש הרישיון התאגד ונרשם בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון מורחב, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}} {{ח:פנימי|תוספת 1|ולתוספת הראשונה}}, והכול לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} מבנה התאגיד עומד בדרישות לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} בבואו להחליט בבקשה למתן רישיון מורחב יביא המפקח בחשבון, בין השאר, עניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התכנית העסקית של מבקש הרישיון וסיכוייו להגשימה;
{{ח:תתת|(2)}} האמצעים הכספיים ומקורות המימון של מבקש הרישיון;
{{ח:תתת|(3)}} שיקולים שבטובת הציבור.

{{ח:סעיף|17|בקשה לרישיון|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לרישיון תוגש בטופס שיקבע המפקח ותכלול בין השאר את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תחומי העיסוק במסגרת השירות הפיננסי שבהם מבקש הרישיון מבקש לעסוק;
{{ח:תתת|(2)}} פרטי הזיהוי של מבקש הרישיון ושל נושאי המשרה בו;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי מבקש רישיון שהוא יחיד – פרטי הזיהוי של בעלי ההשפעה בו;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי מבקש רישיון שהוא תאגיד – פרטי הזיהוי של בעלי העניין ובעלי השליטה בו, ושיעור החזקתם באמצעי השליטה בו;
{{ח:תתת|(5)}} מקום פעילותו הראשי של מבקש הרישיון וכן מענם של הסניפים שברצונו להפעיל.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה לרישיון יצורפו מסמכים המעידים על קיום התנאים לקבלת רישיון, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיפים 15}} {{ח:פנימי|סעיף 16|או 16}}, וכן הצהרה ומסמכים כמפורט להלן, לפי העניין, ורשאי המפקח לדרוש ממבקש הרישיון נתונים ומסמכים נוספים הדרושים לדעתו לשם בחינת הבקשה:
{{ח:תתת|(1)}} הצהרה בדבר האמצעים הכספיים ומקורות המימון של מבקש הרישיון שתינתן בדרך שיורה המפקח;
{{ח:תתת|(2)}} היה המבקש תאגיד – המסמכים שעל פיהם התאגד והמסמכים שעל פיהם הוא פועל.
{{ח:תת|(ג)}} לבקשה לרישיון מורחב יצרף מבקש הרישיון גם את התכנית העסקית של התאגיד.

{{ח:סעיף|18|מתן רישיון}}
{{ח:ת}} המפקח ייתן החלטה בבקשה לרישיון שהוגשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}, בתוך 70 ימים מיום הגשת הבקשה, ואם דרש המפקח נתונים ומסמכים נוספים לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(ב)}} – בתוך 70 ימים מיום שהומצאו לו הנתונים והמסמכים.

{{ח:סעיף|19|פירוט תחומי העיסוק ברישיון|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} ברישיון יפורטו, בין השאר, תחומי העיסוק במסגרת השירות הפיננסי שרשאי בעל הרישיון לעסוק בהם.

{{ח:סעיף|20|תקופת הרישיון|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} רישיון יינתן לתקופה בלתי קצובה, ואולם המפקח רשאי להורות כי רישיון יינתן לתקופה קצובה שיורה ולא תפחת משנה; המפקח רשאי להורות כאמור לכלל בעלי הרישיונות או לסוג מסוים מהם, ואם מצא כי מתקיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת – גם לבעל רישיון מסוים.

{{ח:סעיף|21|הודעה על מתן הרישיון והצגתו לציבור|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על מתן רישיון ועל תחומי העיסוק שבהם מורשה בעל רישיון לעסוק תפורסם באתר האינטרנט של המפקח.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון יציג העתק מהרישיון בכל אחד מסניפיו, במקום בולט לעין, ויציין את מספר הרישיון על כל שלט או בכל פרסום שלו וכן על כל מסמך שהוא מוציא.

{{ח:סעיף|22|דיווח למפקח על שינויים|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} חל שינוי בפרט מהפרטים שמסר בעל רישיון למפקח במסגרת בקשתו לקבלת רישיון או במסגרת המסמכים שצורפו לה או הוגש נגדו כתב אישום בעבירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(א)(3)}}, ידווח על כך למפקח בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־10 ימים מהיום שנודע לו על השינוי ויצרף את המסמכים הנוגעים לעניין; הוראות סעיף זה לא יחולו על שינוי בתכנית העסקית, למעט שינוי כאמור מהסוג שעליו יורה המפקח, ככל שיורה.
{{ח:תת|(א1)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), לעניין דיווח על הגשת כתב אישום בעבירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(א)(3)}} לא תחול החובה לצרף מסמכים כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ב)}} חל שינוי בצבר האשראי של בעל רישיון למתן אשראי שהוא תאגיד, באופן המחייב אותו לשנות את ההון העצמי הנדרש לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיפים 37}} {{ח:פנימי|סעיף 38|ו־38}} {{ח:פנימי|תוספת 1|והתוספת הראשונה}}, ידווח על כך בעל הרישיון למפקח בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־10 ימים מהיום שנודע לו על השינוי ויצרף את המסמכים הנוגעים לעניין.

{{ח:סעיף|23|ביטול או התליה של רישיון|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לבטל רישיון או להתלותו בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרישיון ניתן על יסוד מידע כוזב או שגוי;
{{ח:תתת|(2)}} חדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן רישיון המנויים {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיפים 15(א)(1) עד (3)}} {{ח:פנימי|סעיף 16|או 16(א)}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} בעל הרישיון הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה או מהוראות המפקח או תנאי מתנאי הרישיון;
{{ח:תתת|(4)}} בעל הרישיון לא החל לעסוק במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי, לפי העניין, בתוך שנתיים ממועד מתן הרישיון, או שהפסיק לעסוק בכך במשך תקופה כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} היה בעל הרישיון תאגיד – הוא החליט על פירוקו מרצון או שבית המשפט מינה לו כונס נכסים או ציווה על פירוקו;
{{ח:תתת|(6)}} היה בעל הרישיון יחיד – ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל או שהוכרז פסול דין או נפטר;
{{ח:תתת|(7)}} טעמים של שמירה על שלום הציבור או ביטחונו או טעמים אחרים שבטובת הציבור מצדיקים את ביטול הרישיון או את התלייתו.
{{ח:תת|(ב)}} סבר המפקח כי הפגם כאמור בסעיף קטן (א) ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות לבעל הרישיון לתקנו, ורשאי הוא להורות על אופן התיקון והמועד לתיקון; חלפה התקופה שהורה המפקח והפגם לא תוקן להנחת דעתו, רשאי המפקח לנקוט אמצעים כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} המפקח לא יבטל ולא יתלה רישיון כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה; ואולם המפקח רשאי להתלות רישיון באופן מיידי, אם קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת, ובלבד שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו כאמור, סמוך ככל האפשר לאחר התליית הרישיון.
{{ח:תת|(ד)}} הודעה על ביטול רישיון או התלייתו תפורסם באתר האינטרנט של המפקח.

{{ח:סעיף|24|פיקוח על מי שרישיונו בוטל|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מי שרישיונו בוטל חייב למלא אחרי כל ההוראות החלות על בעל רישיון לפי חוק זה, כל עוד קיימות התחייבויות שנתן ללקוחות לפני ביטול הרישיון.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לתת למי שרישיונו בוטל הוראות בדבר ניהול עסקיו ככל שהדבר ייראה לו נחוץ כדי להגן על לקוחותיו שהתקשרו עמו לפני ביטול הרישיון; אין בהוראה כאמור כדי לפטור את מי שרישיונו בוטל מאחריותו למילוי התחייבות שנתן לפני ביטול הרישיון.

{{ח:סעיף|25||תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ג1|פרק ג׳1: רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי|תיקון: תשע״ז}}

{{ח:סעיף|25א|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1}}|תיקון: תשע״ז, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אשראי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היקף פעילות בנקאי“ – צבר פיקדונות או צבר אשראי העולה על מיליארד וחצי שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר בהסכמת נגיד בנק ישראל ובאישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היקף פעילות נרחב“ – צבר פיקדונות העולה על 50 מיליון שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר באישור ועדת הכספים של הכנסת, או צבר אשראי העולה על 25 מיליון שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתן אשראי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 21|בסעיף 21(ב) לחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיקדון“ – כל תשלום, לרבות הלוואה, מענק או תרומה, שמתקיים לגביו אחד מאלה ולמעט תשלום מסוג שקבע השר:
{{ח:תתת|(1)}} יש בצדו זכות לקבלו חזרה, כולו או חלקו, בין שהזכות היא של נותן התשלום ובין שהומחתה או הוקנתה לאדם שלישי; לעניין זה, לא יראו כפיקדון תשלום שניתן בשל רכישת אמצעי שליטה באגודה שיתופית המקנה לרוכש זכות לפדיונו במועד הפסקת החברות באגודה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} יש בצדו זכות לקבל מענק או אשראי ממקבל התשלום, בין שהזכות היא של נותן התשלום ובין שהומחתה או הוקנתה לאדם שלישי;
{{ח:תתת|(3)}} מתקיימים לגביו תנאים אחרים שקבע השר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צבר אשראי“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 11א|בסעיף 11א}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צבר פיקדונות“ – סך כל החובות של בעל רישיון, בשל קבלת פיקדונות בפועל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלת פיקדונות“ – {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 21|כהגדרת ”קבלת פיקדונות כספיים“ בסעיף 21(ב) לחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית“ – כל תמורה הניתנת בקשר עם אשראי או פיקדון שיש בה משום תוספת לקרן, יהיה כינויה אשר יהיה, ולעניין פיקדון שבצדו זכות לקבלת אשראי, כאמור בפסקה (2) להגדרה ”פיקדון“ שבסעיף זה – לרבות הותרת חלק מכספי הפיקדון בידי נותן האשראי, בשל מתן האשראי, והכול למעט –
{{ח:תתת|(1)}} עמלות לצורך כיסוי הוצאות תפעול, מסוג, בסכום או בשיעור שקבע השר;
{{ח:תתת|(2)}} החזר הוצאות סבירות שהוצאו בשל פיגור בהחזר האשראי, מסוג, בסכום או בשיעור שקבע השר;
{{ח:תתת|(3)}} כל סכום המתווסף לקרן עקב תנאי הצמדה לאחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שער החליפין למטבע הישראלי או למטבע אחר שאישר המפקח, שמפרסם בנק ישראל;
{{ח:תתתת|(ב)}} מדד המחירים לצרכן, או מדד אחר שאישר המפקח, שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון“ – רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון בסיסי“ – רישיון לעיסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בהיקף פעילות שאינו היקף פעילות נרחב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון מורחב“ – רישיון לעיסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בהיקף פעילות נרחב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי“ – רישיון לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי, שניתן לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}, בין שהוא רישיון בסיסי ובין שהוא רישיון מורחב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי פיקדון ואשראי“ – קבלת פיקדונות ומתן אשראי, כאחת, הנעשים דרך עיסוק, ובלבד שהפיקדונות או האשראי, כולם או חלקם, נושאי ריבית.

{{ח:סעיף|25ב|חובת רישוי – רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} אגודה שאינה תאגיד בנקאי לא תעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי, בהיקף פעילות הנמוך מהיקף פעילות בנקאי, אלא אם כן בידה רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי ובהתאם לתנאי הרישיון.
{{ח:תת|(ב)}} מי שבידו רישיון כאמור בסעיף קטן (א) לא יעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בהיקף פעילות נרחב אלא אם כן בידו רישיון מורחב.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), מי שבידו רישיון כאמור בסעיף קטן (א) רשאי לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בהיקף פעילות נרחב, גם אם אין בידו רישיון מורחב, אם הגיש בקשה לקבלת רישיון מורחב עד תום 30 ימים מהמועד שבו היקף פעילותו היה להיקף פעילות נרחב וכל עוד מתקיימים בו שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} טרם ניתנה החלטה בבקשתו לקבלת רישיון מורחב;
{{ח:תתת|(2)}} היקף פעילותו אינו עולה על פי שניים מהיקף הפעילות הנרחב המזערי הנדרש לקבלת רישיון מורחב.
{{ח:תת|(ד)}} על אף הוראות סעיף קטן (א) והוראות {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 21|סעיפים 21}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 22א|ו־22א לחוק הבנקאות (רישוי)}}, אגודה בעלת רישיון כאמור בסעיף קטן (א) שהוא רישיון מורחב, רשאית להמשיך ולעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בהיקף פעילות בנקאי, אף שאינה תאגיד בנקאי, אם הגישה לנגיד בנק ישראל בקשה לקבלת רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי)}}, לפני המועד שבו היקף פעילותה היה להיקף פעילות בנקאי, וכל עוד מתקיימים שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נגיד בנק ישראל טרם נתן את החלטתו בבקשה לקבלת רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:תתת|(2)}} היקף פעילותה אינו עולה על 110% מהסכום הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 25א|בהגדרה ”היקף פעילות בנקאי“ שבסעיף 25א}}, או מסכום אחר שנקבע לפיה, ככל שנקבע.

{{ח:סעיף|25ג|סייגים לחובת הרישוי – רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} חובת הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 25ב|סעיף 25ב}} לא תחול על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מבטח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:תתת|(2)}} חברה מנהלת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות גמל}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי, בתקנות, לפטור סוגי גופים נוספים מחובת הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 25ב|סעיף 25ב}}; אין בפטור כאמור כדי לגרוע מהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי)}}.

{{ח:סעיף|25ד|סוגי הרישיונות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי יכול שיהיה רישיון בסיסי או רישיון מורחב.

{{ח:סעיף|25ה|תנאים למתן רישיון בסיסי|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לתת רישיון בסיסי למבקש שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מבקש הרישיון הוא אגודה שלא מונה לה כונס נכסים או שלא ניתן צו לפירוקה וכן שאחד לפחות מנושאי המשרה בה הוא אזרח ישראלי או תושב ישראל;
{{ח:תתת|(2)}} למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון בסיסי, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}} {{ח:פנימי|תוספת 1|ולתוספת הראשונה}};
{{ח:תתת|(3)}} מבקש הרישיון לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי, וכן לא הוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור שטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי, ולא מתקיימות לדעת המפקח נסיבות אחרות המטילות דופי ביושרו וביושרתו לפי אמות המידה שעליהן הורה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}}; לעניין זה ובלי לגרוע מכלליות האמור –
{{ח:תתתת|(א)}} יראו כל אחת מהעבירות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(א)(3)(א)}} כעבירה שמתקיים בה האמור בפסקה זו, אלא אם כן מצא המפקח כי מתקיימים טעמים מיוחדים הנוגעים לנסיבות ביצוע העבירה ומידת חומרתה, שבשלהם אין מניעה לעיסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי;
{{ח:תתתת|(ב)}} ”הורשע בעבירה“ – לרבות הורשע בעבירה דומה במדינה אחרת;
{{ח:תתת|(4)}} בנושאי המשרה של מבקש הרישיון מתקיימים התנאים למינוי ולכהונה של נושא משרה בבעל רישיון לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}};
{{ח:תתת|(5)}} בבעל שליטה ובבעל עניין במבקש הרישיון מתקיימים התנאים לקבלת היתר לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} מצא המפקח כי בשל טעמים שבטובת הציבור מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי, רשאי הוא שלא לתת רישיון למבקש, אף אם מתקיימים לגביו התנאים שבסעיף קטן (א), ובלבד שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה.

{{ח:סעיף|25ו|תנאים ושיקולים למתן רישיון מורחב|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לתת רישיון מורחב למבקש שמתקיימים לגביו, נוסף על התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 25ה|בסעיף 25ה}}, כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון מורחב, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}} {{ח:פנימי|תוספת 1|ולתוספת הראשונה}};
{{ח:תתת|(2)}} מבנה התאגיד תואם את הדרישות לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} בבואו להחליט בבקשה למתן רישיון מורחב יביא המפקח בחשבון, בין השאר, עניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מטרותיו של מבקש הרישיון על פי מסמכי ההתאגדות שלו;
{{ח:תתת|(2)}} התכנית העסקית של מבקש הרישיון וסיכוייו להגשימה;
{{ח:תתת|(3)}} האמצעים הכספיים ומקורות המימון של מבקש הרישיון;
{{ח:תתת|(4)}} שיקולים שבטובת הציבור.

{{ח:סעיף|25ז|בקשה לרישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} על הגשת בקשה לרישיון יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|25ח|החלת הוראות לעניין רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18 עד 22}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24}} יחולו לעניין רישיון ובעל רישיון לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}, בשינויים המחויבים, ובשינוי זה: חובת הדיווח לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22(ב)}} תחול, בשינויים המחויבים, גם לעניין שינוי בצבר הפיקדונות.

{{ח:סעיף|25ט|ביטול או התליה של רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לבטל רישיון או להתלותו בהתקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23(א)(1) עד (6)}}, בשינויים המחויבים, וכן בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} טעמים שבטובת הציבור מצדיקים את ביטול הרישיון או את התלייתו;
{{ח:תתת|(2)}} היקף הפעילות של בעל הרישיון הוא היקף פעילות בנקאי ולא מתקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 25ב|בסעיף 25ב(ד)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על ביטול או התליה של רישיון לפי סעיף זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(ב) עד (ד)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק ג2|פרק ג׳2: רישיון הנפקה {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ז, תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|25י||תיקון: תשע״ז, תשע״ט־4, תש״ף, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|25יא||תיקון: תשע״ז, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|25יב||תיקון: תשע״ז, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|25יג||תיקון: תשע״ז, תשע״ז־2, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|25יד||תיקון: תשע״ז, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|25טו||תיקון: תשע״ז, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|25טז||תיקון: תשע״ז, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ג3|פרק ג׳3: רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי|תיקון: תשע״ז־4}}

{{ח:סעיף|25יז|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ג3|פרק ג׳3}}|תיקון: תשע״ז־4, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג3|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היקף פעילות נרחב“ – צבר אשראי העולה על 25 מיליון שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לווה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} יחיד המקבל אשראי ממלווה באמצעות מערכת לתיווך באשראי;
{{ח:תתת|(2)}} תאגיד שהתאגד בישראל ואינו תאגיד מדווח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}}, שחלות עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 15ב|סעיף 15ב(4ב) לחוק האמור}}, המקבל אשראי ממלווה באמצעות מערכת לתיווך באשראי, ושסך חוב האשראי שקיים לתאגיד באמצעות מערכות לתיווך באשראי אינו עולה על שישה מיליון שקלים חדשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לקוח“ – מלווה או לווה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלווה“ – מי שנותן אשראי ללווה באמצעות מערכת לתיווך באשראי, וכן מי שמעביר כספים לבעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי במטרה שיינתנו כאשראי ללווה באמצעות המערכת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת חברתית לתיווך באשראי“ – מערכת לתיווך באשראי הפועלת רק לעניין עסקאות למתן אשראי שאינן נושאות ריבית, ואשר סכום האשראי הניתן באמצעותה, ללווה מסוים, אינו עולה על 300,000 שקלים חדשים בשנה או על סכום אחר שקבע השר, בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, ובלבד שסכום האשראי שמקורו במלווה בודד אינו עולה על 100,000 שקלים חדשים או על סכום אחר שעליו הורה המפקח; לעניין זה, ”ריבית“ – כל תמורה הניתנת בקשר עם אשראי שיש בה משום תוספת לקרן, יהיה כינויה אשר יהיה, למעט –
{{ח:תתת|(1)}} עמלות לצורך כיסוי הוצאות תפעול, מסוג, בסכום או בשיעור שקבע השר;
{{ח:תתת|(2)}} החזר הוצאות סבירות שהוצאו בשל פיגור בהחזר האשראי, מסוג, בסכום או בשיעור שקבע השר;
{{ח:תתת|(3)}} כל סכום המתווסף לקרן עקב תנאי הצמדה לאחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שער החליפין למטבע הישראלי או למטבע אחר שאישר המפקח, שמפרסם בנק ישראל;
{{ח:תתתת|(ב)}} מדד המחירים לצרכן, או מדד אחר שאישר המפקח, שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (עמלות מותרות לגבייה בידי מערכת חברתית לתיווך באשראי)|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (עמלות מותרות לגבייה בידי מערכת חברתית לתיווך באשראי), התשפ״ה–2025}}.)}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת לתיווך באשראי“ – מערכת מקוונת הפועלת באמצעות רשת האינטרנט או באמצעים טכנולוגיים אחרים שקבע השר, בצו, המשמשת לתיווך בין מלווים ללווים לשם ביצוע עסקאות למתן אשראי ולתפעולן של עסקאות כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמלה“ – כל תמורה המגיעה לבעל רישיון בעד השירותים שנותן בעל הרישיון ללקוחותיו; המפקח רשאי לתת הוראות לעניין סוגי עמלות, שיעורן והיקפן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צבר אשראי“ – סך כל חובות הלווים למלווים, במערכת לתיווך באשראי שמפעיל בעל רישיון, בתוספת סך כל כספי המלווים שהועברו לבעל הרישיון וטרם הוקצו כהלוואות ללווים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון בסיסי“ – רישיון לעיסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי, בהיקף פעילות שאינו היקף פעילות נרחב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי“, ”רישיון“ – רישיון לעסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי שניתן לפי {{ח:פנימי|פרק ג3|פרק זה}}, בין שהוא רישיון בסיסי ובין שהוא רישיון מורחב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון מורחב“ – רישיון לעיסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי, בהיקף פעילות נרחב.

{{ח:סעיף|25יח|חובת רישוי|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעסוק אדם בהפעלת מערכת לתיווך באשראי אלא אם כן בידו רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי, ובהתאם לתנאי הרישיון.
{{ח:תת|(ב)}} מי שבידו רישיון כאמור בסעיף קטן (א) לא יעסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי בהיקף פעילות נרחב אלא אם כן בידו רישיון מורחב.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), מי שבידו רישיון כאמור בסעיף קטן (א) רשאי לעסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי בהיקף פעילות נרחב, גם אם אין בידו רישיון מורחב, אם הגיש בקשה לקבלת רישיון מורחב עד תום 30 ימים מהמועד שבו היקף פעילותו היה להיקף פעילות נרחב וכל עוד מתקיימים בו שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} טרם ניתנה החלטה בבקשתו לקבלת רישיון מורחב;
{{ח:תתת|(2)}} היקף פעילותו אינו עולה על פי שניים מהיקף הפעילות הנרחב המזערי הנדרש לקבלת רישיון מורחב.

{{ח:סעיף|25יט|סייגים לחובת רישוי|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} חובת הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 25יח|סעיף 25יח}} לא תחול על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סולק כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36ט|בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי)}}, וכן תאגיד הנשלט על ידו או תאגיד שהסולק מחזיק ביותר מ־20% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו;
{{ח:תתת|(2)}} תאגיד בנקאי ותאגיד עזר.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי, בתקנות, לפטור סוגי גופים נוספים מחובת הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 25יח|סעיף 25יח}}.

{{ח:סעיף|25כ|סוגי הרישיונות|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:ת}} רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי יכול שיהיה רישיון בסיסי או רישיון מורחב.

{{ח:סעיף|25כא|תנאים למתן רישיון בסיסי|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לתת רישיון בסיסי למבקש שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין מבקש רישיון שהוא יחיד – הוא בגיר, אזרח ישראלי או תושב ישראל, שלא הוכרז פסול דין ולא ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל, ולעניין מבקש רישיון שהוא תאגיד – הוא התאגד ונרשם בישראל, בית המשפט לא מינה לו כונס נכסים ולא ציווה על פירוקו ואחד לפחות מנושאי המשרה בו הוא אזרח ישראלי או תושב ישראל;
{{ח:תתת|(2)}} למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון בסיסי, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}} {{ח:פנימי|תוספת 1|ולתוספת הראשונה}};
{{ח:תתת|(3)}} מבקש הרישיון, ואם הוא יחיד – גם בעל השפעה בו, לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי, וכן לא הוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור שטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי, ולא מתקיימות לדעת המפקח נסיבות אחרות המטילות דופי ביושרו וביושרתו לפי אמות המידה שעליהן הורה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}}; לעניין זה ובלי לגרוע מכלליות האמור –
{{ח:תתתת|(א)}} יראו כל אחת מהעבירות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(א)(3)(א)}} כעבירה שמתקיים בה האמור בפסקה זו, אלא אם כן מצא המפקח כי מתקיימים טעמים מיוחדים הנוגעים לנסיבות ביצוע העבירה ומידת חומרתה, שבשלהם אין מניעה לעיסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי;
{{ח:תתתת|(ב)}} ”הורשע בעבירה“ – לרבות הורשע בעבירה דומה במדינה אחרת;
{{ח:תתת|(4)}} בנושאי המשרה של מבקש הרישיון מתקיימים התנאים למינוי ולכהונה של נושא משרה בבעל רישיון לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}};
{{ח:תתת|(5)}} לגבי מבקש רישיון שהוא תאגיד – מתקיימים בבעל שליטה ובבעל עניין בו התנאים לקבלת היתר לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} מצא המפקח כי בשל טעמים שבטובת הציבור מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי, רשאי הוא שלא לתת רישיון למבקש, אף אם מתקיימים לגביו התנאים שבסעיף קטן (א), ובלבד שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה.

{{ח:סעיף|25כב|תנאים ושיקולים למתן רישיון מורחב|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לתת רישיון מורחב למבקש שמתקיימים לגביו, נוסף על התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 25כא|בסעיף 25כא}}, כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מבקש הרישיון התאגד ונרשם בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון מורחב, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}} {{ח:פנימי|תוספת 1|ולתוספת הראשונה}};
{{ח:תתת|(3)}} מבנה התאגיד עומד בדרישות לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}};
{{ח:תתת|(4)}} מבקש הרישיון צירף לבקשתו תכנית עבודה המעידה על יכולתו לעמוד בהוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} בבואו להחליט בבקשה למתן רישיון מורחב יביא המפקח בחשבון, בין השאר, את תכנית העבודה כאמור בסעיף קטן (א)(4) וכן שיקולים שבטובת הציבור.

{{ח:סעיף|25כג|בקשה לרישיון|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:ת}} על הגשת בקשה לרישיון יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(א) ו־(ב)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|25כד|החלת הוראות לעניין רישיון|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18 עד 22}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24}} יחולו לעניין רישיון ובעל רישיון לפי {{ח:פנימי|פרק ג3|פרק זה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|25כה|ביטול או התליה של רישיון|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לבטל רישיון או להתלותו בהתקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23(א)(1) עד (6)}}, בשינויים המחויבים, וכן אם מתקיימים טעמים שבטובת הציבור המצדיקים את ביטול הרישיון או את התלייתו.
{{ח:תת|(ב)}} על ביטול או התליה של רישיון לפי סעיף זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(ב) עד (ד)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: היתר לשליטה או להחזקת אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים}}

{{ח:סעיף|26|שליטה או החזקת אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישלוט אדם בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד, אלא על פי היתר שנתן המפקח ועל פי התנאים שנקבעו בו.
{{ח:תת|(ב)}} לא יהיה אדם בעל עניין בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד, אלא על פי היתר שנתן המפקח ועל פי התנאים שנקבעו בו.
{{ח:תת|(ג)}} במתן היתר לפי סעיף קטן (א) לשליטה בנותן שירותים פיננסיים שהוא בעל רישיון מורחב יובאו בחשבון השיקולים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיפים 16(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 25ו|25ו(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 25יג|25יג(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 25כב|או 25כב(ב)}}, לפי העניין ובשינויים המחויבים, וכן התאמתו של המבקש לשלוט בנותן שירותים פיננסיים, לרבות ניסיונו העסקי, עיסוקיו ועסקיו האחרים, חוסנו הכלכלי ויושרו ויושרתו לרבות העדר הרשעה או כתב אישום תלוי ועומד בעבירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(א)(3)}}, וכן ההשלכות האפשריות של מתן ההיתר על תחום השירותים הפיננסיים.
{{ח:תת|(ד)}} במתן היתר לפי סעיף קטן (א) לשליטה בנותן שירותים פיננסיים שהוא בעל רישיון בסיסי, ובמתן היתר לפי סעיף קטן (ב), יובאו בחשבון רק יושרו ויושרתו של מבקש ההיתר, לרבות העדר הרשעה או כתב אישום תלוי ועומד בעבירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(א)(3)}}.
{{ח:תת|(ה)}} היתר שניתן לפי סעיף זה כוחו יפה גם לגבי כל תאגיד שבשליטתו של בעל ההיתר.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שמחזיק אמצעי שליטה מכוח העברה על פי דין;
{{ח:תתת|(2)}} תאגיד שרכש אמצעי שליטה ממי ששולט בו.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על החזקת אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים כערובה לחיוב, למעט אמצעי שליטה כאמור שנועדו בתום לב לשמש כערובה לחיוב בידי תאגיד בנקאי ואשר שיעורם בחשבון ניירות ערך של לקוח כלשהו אינו עולה על 0.0001% מאותו סוג של אמצעי השליטה.

{{ח:סעיף|27|העברת אמצעי שליטה}}
{{ח:ת}} מי שמחזיק אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים לא יעביר אותם לאחר ביודעו שהנעבר זקוק להיתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}} ואין בידו ההיתר.

{{ח:סעיף|28|ביטול היתר או שינויו}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לבטל או לשנות היתר שנתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}} אם היה לו יסוד סביר להניח כי מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בבעל ההיתר חדל להתקיים תנאי מהותי מתנאי ההיתר או שהוא הפר תנאי כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} בבעל ההיתר חדלו להתקיים התנאים והשיקולים שהצדיקו את מתן ההיתר;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין בעל היתר שהוא תאגיד – ניתן צו לפירוקו או מונה כונס נכסים לנכסיו או לנכס מהותי מהם בשל אי־תשלום חוב, ולעניין בעל היתר שהוא יחיד – ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל או שהוא הוכרז פסול דין;
{{ח:תתת|(4)}} יש חשש ממשי לפגיעה בטובת הציבור אם לא יבוטל או ישונה ההיתר.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח לא יבטל או ישנה היתר כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר שנתן לבעל ההיתר הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה, וכן הזדמנות לתקן את ההפרה בתוך תקופה שהורה, הוא או מי שהוא הסמיך כאמור.

{{ח:סעיף|29|הוראות המפקח למי שפעל בלא היתר|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} סבר המפקח שאדם פעל בלא היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}, רשאי הוא להורות, לאחר התייעצות עם הוועדה ולאחר שנתן לאותו אדם הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה –
{{ח:תתת|(1)}} על הפסקת החזקת אמצעי השליטה שמחזיק אותו אדם, כולם או חלקם, בדרך שהורה, בתוך תקופה שיורה, כך שלא יחזיק אמצעי שליטה מסוג כלשהו, מעל השיעור המותר להחזקה בלא היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}};
{{ח:תתת|(2)}} שלא יופעלו זכויות ההצבעה או זכות למנות דירקטורים של אותו אדם בלא היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}};
{{ח:תתת|(3)}} שהצבעה מכוח אמצעי שליטה שהחזיק אותו אדם בלא היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}, לא תבוא במניין הקולות באותה הצבעה;
{{ח:תתת|(4)}} על ביטול מינויו של דירקטור שנגרם בידי אותו אדם.
{{ח:תת|(ב)}} החזיק אדם אמצעי שליטה מכוח העברה על פי דין, בשיעור הטעון היתר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}, רשאי המפקח, לאחר שנתן למחזיק הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, להורות לו להפסיק להחזיק באמצעי השליטה האמורים, כולם או חלקם, בתוך תקופה ובדרך שיורה, כך שלא יחזיק אמצעי שליטה מסוג כלשהו, מעל לשיעור המותר להחזקה בלא היתר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26|הסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ג)}} הורה המפקח, לפי הוראות סעיף קטן (ב), על הפסקת החזקת אמצעי שליטה, רשאי הוא לתת הוראה כאמור בסעיף קטן (א)(2) עד (4), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} לא מכר המחזיק את אמצעי השליטה, בהתאם להוראת המפקח לפי סעיף קטן (א)(1) או (ב), רשאי בית המשפט המחוזי, לבקשת המפקח, למנות כונס נכסים למכירת אמצעי השליטה כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} נודע לנותן שירותים פיננסיים כי אדם פועל מכוח אמצעי שליטה המוחזקים בניגוד להוראות סעיף קטן (ב) {{ח:פנימי|סעיף 26|וסעיף 26}}, ידווח על כך למפקח.

{{ח:סעיף|30|דיווח על החזקת אמצעי שליטה}}
{{ח:תת|(א)}} המחזיק יותר מ־5% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד, ימסור לנותן השירותים, ב־1 באפריל בכל שנה ובמועדים אחרים שיורה המפקח, דין וחשבון על החזקת אמצעי השליטה האמורים שבידיו ופרטים אחרים כפי שיורה המפקח, לרבות פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין מחזיק שהוא תאגיד – השולטים בו, וכן המחזיקים 5% או יותר מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו;
{{ח:תתת|(2)}} מי שהמחזיק פועל כשלוח או כנאמן בעבורו.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי להורות כי מחזיק אמצעי שליטה שחלה עליו חובת דיווח לפי סעיף זה, ימסור את הדיווח גם למפקח ישירות, ורשאי הוא להורות כי פרטים כאמור בסעיף קטן (א) יימסרו למפקח בלבד, במועדים שיורה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על מי שמחזיק אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים כערובה לחיוב, למעט מחזיק שהוא תאגיד בנקאי.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: אורגנים ובעלי תפקידים אחרים בנותן שירותים פיננסיים}}

{{ח:סעיף|31|כשירות לכהונה כנושא משרה בנותן שירותים פיננסיים}}
{{ח:ת}} לא ימונה לנושא משרה בנותן שירותים פיננסיים ולא יכהן כנושא משרה כאמור אלא מי שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא בגיר;
{{ח:תת|(2)}} הוא לא הוכרז פסול דין ולא ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל;
{{ח:תת|(3)}} הוא לא הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים, ויראו כל אחת מהעבירות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(א)(3)(א)}} כעבירה שמתקיימות בה הוראות פסקה זו;
{{ח:תת|(4)}} מתקיימים בו תנאי כשירות נוספים שקבע השר; השר רשאי לקבוע תנאי כשירות כאמור דרך כלל או לסוג מסוים של נותני שירותים פיננסיים או נושאי משרה בהם, ובכלל זה השכלה, ניסיון מקצועי ועמידה בבחינות מקצועיות;
{{ח:תת|(5)}} נותן השירותים הפיננסיים מסר למפקח הודעה על הכוונה למנותו, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(א)}}, והמפקח לא הודיע על התנגדותו למינוי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(ב)}} או לא הורה על הפסקת כהונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(ג)}}.

{{ח:סעיף|32|התנגדות למינוי נושא משרה או הפסקת כהונה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} נותן שירותים פיננסיים ימסור למפקח הודעה על הכוונה למנות נושא משרה, 60 ימים לפחות לפני תחילת כהונתו של נושא המשרה.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי, בתוך התקופה האמורה בסעיף קטן (א), להתנגד למינוי נושא משרה בנותן השירותים הפיננסיים, ובלבד שנתן למועמד הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו; לעניין זה יביא המפקח בחשבון את התאמתו של המועמד לתפקיד המוצע, ובכלל זה את ניסיונו, יושרו ויושרתו, וכן קשריו, מכל סוג שהוא, עם נותן שירותים פיננסיים או עם נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים.
{{ח:תת|(ג)}} מונה נושא משרה ולאחר מינויו התבררו פרטים נוספים או חדשים לעניין השיקולים האמורים בסעיף קטן (ב), רשאי המפקח, לאחר התייעצות עם הוועדה ולאחר שניתנה לנושא המשרה הזדמנות לטעון את טענותיו לפני המפקח או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, להורות על הפסקת כהונתו, בשל הפרטים הנוספים או החדשים כאמור.

{{ח:סעיף|33|הדירקטוריון|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בדירקטוריון של נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד בעל רישיון מורחב, ולעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – גם בבעל רישיון בסיסי, יכהנו שלושה חברים, לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לתת הוראות בעניינים כמפורט להלן, דרך כלל או לסוג של נותני שירותים פיננסיים כאמור בסעיף קטן (א):
{{ח:תתת|(1)}} הרכב הדירקטוריון, וכן מינוי ועדות דירקטוריון, מספר החברים בהן והרכבן;
{{ח:תתת|(2)}} תנאי כשירות של דירקטור ושל חבר בוועדת דירקטוריון, ורשאי השר לקבוע תנאי כשירות נוספים, לרבות מיומנות חשבונאית ופיננסית, הנדרשים מדירקטור חיצוני ומחברים מסוימים בוועדה כאמור; אין בהוראות לפי פסקה זו כדי לגרוע מההוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31(4)}};
{{ח:תתת|(3)}} הגבלות לעניין מינוי דירקטור או חבר ועדת דירקטוריון, לרבות הגבלות בשל עיסוקיהם האחרים;
{{ח:תתת|(4)}} דרך המינוי של דירקטור, תקופות כהונה והוראות לעניין הפסקה או פקיעה של כהונתו, ובלבד שבאגודה בעלת רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, מינוי הדירקטור יהיה בידי חברי האגודה;
{{ח:תתת|(5)}} המניין החוקי בישיבות דירקטוריון ובישיבות ועדות דירקטוריון;
{{ח:תתת|(6)}} נושאים שיידונו והחלטות שיתקבלו בדירקטוריון או בוועדה מוועדותיו, והחלטות כאמור שיתקבלו בהליך מיוחד או ברוב מיוחד שייקבע.
{{ח:תת|(ג)}} סמכויות המפקח לעניין ועדות דירקטוריון לפי סעיף קטן (ב) יחולו, בשינויים המחויבים, גם לעניין ועדת ביקורת שאינה ועדת דירקטוריון.

{{ח:סעיף|33א|המנהל הכללי|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד בעל רישיון מורחב, ולעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – גם בעל רישיון בסיסי, ימנה מנהל כללי שיהיו נתונות לו כל הסמכויות הדרושות לניהול השוטף של ענייני נותן השירותים הפיננסיים במסגרת המדיניות שקבע הדירקטוריון ובכפוף להנחיותיו.

{{ח:סעיף|34|רואה חשבון מבקר|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} נותן שירותים פיננסיים בעל רישיון מורחב, ולעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – גם בעל רישיון בסיסי, ימנה רואה חשבון מבקר, ויחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 154|סעיפים 154 עד 157}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 159|ו־159 עד 170 לחוק החברות}} כאילו היה חברה ציבורית, בכפוף להוראות סעיף זה ובשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(א1)}} נותן שירותים פיננסיים החייב במינוי רואה חשבון מבקר לפי סעיף קטן (א), ימסור למפקח הודעה על הכוונה למנות רואה חשבון מבקר, 60 ימים לפחות לפני תחילת כהונתו, ויחולו לעניין מינויו והפסקת כהונתו של רואה החשבון המבקר הוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32(ב) ו־(ג)}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} נודע לרואה החשבון המבקר, במהלך ביצוע תפקידו, על הפרה מהותית של הוראה מההוראות לפי חוק זה או של הוראת מינהל שניתנה לפיו, ימסור על כך הודעה בכתב למנהל הכללי, ויבקש את תגובת המנהל הכללי בתוך המועד שיקבע בהודעה; לא התקבלה תגובת המנהל הכללי בתוך המועד שנקבע כאמור, או שרואה החשבון המבקר לא השתכנע, לאחר שעיין בתגובת המנהל הכללי, כי ההפרה אינה הפרה מהותית, ימסור רואה החשבון המבקר למפקח, על אף הוראות כל דין או הסכם, הודעה על ההפרה בצירוף תגובת המנהל הכללי, ככל שהתקבלה; לעניין זה יראו כהפרה מהותית כל הפרה המנויה {{ח:פנימי|סעיף 72|בסעיף 72(ג)}} וכל הפרה אחרת שהורה המפקח.

{{ח:סעיף|35|ניגוד עניינים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימונה ולא יכהן כנושא משרה או כבעל תפקיד אחר בנותן שירותים פיננסיים מי שתפקידיו או עיסוקיו האחרים יוצרים או עלולים ליצור ניגוד עניינים עם תפקידו האמור או שיש בהם כדי לפגוע ביכולתו לכהן באותו תפקיד.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע הוראות שמטרתן למנוע ניגוד עניינים אפשרי של נושא משרה ובעל תפקיד אחר בנותן שירותים פיננסיים, לרבות הוראות לעניין עיסוקים אחרים שלא יהיו רשאים לעסוק בהם או פעולות שלא יהיו רשאים לבצע, וכן הצהרות ודיווחים שיידרשו מהם.

{{ח:סעיף|36|אחריות מנהל כללי ושותף}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל הכללי של נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד וכן שותף בתאגיד שהוא שותפות, למעט שותף מוגבל, חייבים לפקח ולנקוט את כל האמצעים הסבירים בנסיבות העניין למניעת הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה בידי התאגיד או השותפות, לפי העניין, או בידי עובד מעובדיהם, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לקבוע כללים ונהלים למניעת הפרה של ההוראות לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} למנות אחראי להטמעת הכללים והנהלים שקבע כאמור בפסקה (1) ולפיקוח על קיומם.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”שותפות“ ו”שותף מוגבל“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|בפקודת השותפויות [נוסח חדש], התשל״ה–1975}}.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הגבלות על פעילותם של נותני שירותים פיננסיים|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:קטע3|פרק ו סימן א|סימן א׳: הגבלות על ניהול עסקים|תיקון: תשע״ז}}

{{ח:סעיף|37|הון עצמי מזערי|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} לנותן שירותים פיננסיים יהיה הון עצמי מזערי בסכום כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, לפי העניין, כשהוא חופשי מכל שעבוד או עיקול.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|38|הוראות בדבר ניהול עסקים|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} המפקח, לאחר התייעצות עם הוועדה, רשאי לתת הוראות לנותני שירותים פיננסיים, דרך כלל או לסוג מסוים מהם, בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הון עצמי נוסף על ההון הנדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}}, הנדרש לשם מתן שירות פיננסי מסוג מסוים או פעילות מסוג מסוים;
{{ח:תת|(2)}} חובת ביטוח אחריות מקצועית;
{{ח:תת|(3)}} דרישות לעניין החזקת נכסים, לרבות דרישות לעניין נזילות, ולעניין החזקה וניהול של כספים בנאמנות;
{{ח:תת|(4)}} דרישות לעניין השקעות בנכסים, ובכלל זה דרכי השקעה, תנאים לביצועה והגבלות על השקעה;
{{ח:תת|(5)}} דרישות נוספות לעניין ניהול עסקיהם של נותני שירותים פיננסיים לשם מניעת סיכון למערכת הפיננסית בשל סוג פעילות מסוים או היקף פעילות של נותני שירותים פיננסיים מסוג מסוים;
{{ח:תת|(6)}} לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי –
{{ח:תתת|(א)}} מגבלות לעניין היקף האשראי שרשאי בעל הרישיון לתת ללקוח ולעניין גובה הפיקדון שרשאי בעל הרישיון לקבל מלקוח, וכן רשאי המפקח לתת הוראות כאמור לעניין כלל הלקוחות או לעניין סוג מסוים מהם;
{{ח:תתת|(ב)}} הוצאות הנהלה והוצאות כלליות, לרבות שכר נושאי המשרה והעובדים;
{{ח:תתת|(ג)}} העסקת יועצים ונותני שירותים.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: הגבלות מיוחדות על בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי|תיקון: תשע״ז}}

{{ח:סעיף|38א|תחומי פעולה של בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי|תיקון: תשע״ז, תשע״ט־4, תש״ף, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} אגודה בעלת רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי (בסעיף זה – אגודת פיקדון ואשראי), תעסוק בעיסוקים אלה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} קבלת פיקדונות מחברי האגודה או מקרוביהם בחשבונות עובר ושב, כדי לשלם מהם לפי דרישה;
{{ח:תתת|(2)}} קבלת פיקדונות שאינם כאמור בפסקה (1), מחברי האגודה או מקרוביהם, מתאגידים בנקאיים, מאגודות פיקדון ואשראי אחרות או מהמדינה;
{{ח:תתת|(3)}} קבלת פיקדונות ממי שאינם חברי האגודה או קרוביהם ואינם מנויים בפסקה (2), אם חלק ניכר מחברי האגודה הם בעלי הכנסה נמוכה ולדעת המפקח קבלת הפיקדונות דרושה לשם המשך פעילותה של האגודה; המפקח ייתן הוראות לעניין קבלת פיקדונות לפי פסקה זו, ובכלל זה לעניין גובה ההכנסה של חברי האגודה ומספר חברי האגודה בעלי הכנסה כאמור המצדיקים קבלת פיקדונות לפי פסקה זו;
{{ח:תתת|(4)}} מתן אשראי לחברי האגודה, לקרוביהם, לתאגידים בנקאיים ולאגודות פיקדון ואשראי אחרות;
{{ח:תתת|(5)}} ניהול תשלומים בעבור חברי האגודה וקרוביהם, לרבות גביית כספים, העברתם והמרתם;
{{ח:תתת|(6)}} קנייה ומכירה של מטבע חוץ;
{{ח:תתת|(7)}} השקעה בניירות ערך על פי הוראות שיורה המפקח לעניין זה;
{{ח:תתת|(8)}} שמירה וניהול של מסמכים סחירים, ניירות ערך, זכויות ונכסים אחרים למען חברי האגודה וקרוביהם, כשלוח, כשומר, כסוכן או כנאמן, ובלבד שניתן אישור מאת המפקח לעיסוק כאמור ושאגודת פיקדון ואשראי לא תנהל במסגרת עיסוקה כאמור מפעל עסקי, והכול למעט פעולות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מתן התחייבות חיתומית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}};
{{ח:תתתת|(ב)}} ניהול קופת גמל כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות גמל}};
{{ח:תתתת|(ג)}} ניהול קרן להשקעות משותפות בנאמנות כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תתתת|(ד)}} ניהול תיקי השקעות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}} (בסעיף זה – חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות);
{{ח:תתת|(9)}} קנייה ומכירה של ניירות ערך כסוחר או כסוכן של חברי האגודה או קרוביהם, ובלבד שניתן אישור מאת המפקח לעיסוק כאמור;
{{ח:תתת|(10)}} ייעוץ כספי וכלכלי לחברי האגודה או לקרוביהם בתחום עיסוקי האגודה;
{{ח:תתת|(11)}} ייעוץ פנסיוני לחברי האגודה ולקרוביהם, וכן ביצוע עסקה בעבור חבר אגודה או קרובו, כחלק מהייעוץ הפנסיוני ובהמשך לו, והכול בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים), התשס״ה–2005}};
{{ח:תתת|(12)}} ייעוץ השקעות לחברי האגודה ולקרוביהם, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות}};
{{ח:תתת|(13)}} עיסוק אחר שהותר במפורש לבנק לפי חוק, באישור המפקח ובהסכמת המפקח על הבנקים;
{{ח:תתת|(14)}} פעולה אחרת הנלווית לעיסוק שמותר לאגודת פיקדון ואשראי, לרבות הנפקה של אמצעי תשלום, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|בחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}};
{{ח:תתת|(15)}} פעילות למען הקהילה, ובלבד שאין בכך פעילות עסקית שאינה מותרת לאגודת פיקדון ואשראי לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), לחבר אגודה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 6|בסעיף 6(5)(א)(3) לפקודת האגודות השיתופיות}}, יינתנו רק השירותים המנויים בפסקאות (1), (2), (5) ו־(14) לסעיף קטן (א), ובלבד שלעניין השירותים המנויים בפסקאות (1) ו־(2) האמורות – סכומי הפיקדונות שיתקבלו מחבר כאמור לא יעלה על 2.5% מההון העצמי של האגודה.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אשראי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פיקדון“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 25א|בסעיף 25א}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} בן זוג;
{{ח:תתתת|(2)}} ילד שטרם מלאו לו 21 שנים;
{{ח:תתתת|(3)}} ילד שמלאו לו 21 שנים, אח, אחות או הורה, השותפים בחשבון של חבר האגודה, המתנהל אצל האגודה.

{{ח:סעיף|38ב|הגבלה על שליטה והחזקת אמצעי שליטה בידי בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי לא ישלוט בתאגיד ולא יהיה בעל עניין בו, אלא באישור המפקח.

{{ח:סעיף|38ב1|סולק בעל היקף פעילות רחב ומנפיק בעל היקף פעילות רחב|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} סבר השר כי הדבר דרוש לשם הבטחת התחרות בתחום סליקת פעולות תשלום או לשם הבטחת טובת המשלמים או המוטבים, רשאי הוא, בהתייעצות עם המפקח, רשות ניירות ערך או הנגיד, לפי העניין, וכן עם הממונה על התחרות, להורות כי בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי שהוא סולק בעל היקף פעילות רחב, הסולק פעולות תשלום שהוראות התשלום לבצען ניתנו באמצעות אמצעי תשלום מסוג מסוים, יתקשר עם מנפיק של אותו סוג אמצעי תשלום לשם סליקת פעולות תשלום כאמור, אם מצא שסולק בעל היקף פעילות רחב כאמור סירב להתקשר עם המנפיק מטעמים בלתי סבירים; לעניין זה –
{{ח:תתת|(1)}} יראו, בין השאר, התניית תנאים בלתי סבירים, בידי סולק בעל היקף פעילות רחב כאמור, להתקשרות עם מנפיק, כסירוב מטעמים בלתי סבירים;
{{ח:תתת|(2)}} יראו סירוב סולק בעל היקף פעילות רחב כאמור להתקשר עם מנפיק שאינו נתון, לפי דין, לפיקוחו של המפקח או של רשות ניירות ערך או של המפקח על הבנקים, כסירוב מטעמים סבירים.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי שהוא מנפיק בעל היקף פעילות רחב, המנפיק אמצעי תשלום מסוג מסוים, לא יסרב להתקשר עם סולק הסולק פעולות תשלום שהוראות התשלום לבצען ניתנו באמצעות אותו סוג של אמצעי תשלום, לשם ביצוע סליקה של פעולות תשלום כאמור, מטעמים בלתי סבירים; לעניין זה יראו, בין השאר, התניית תנאים בלתי סבירים בידי מנפיק בעל היקף פעילות רחב להתקשרות עם סולק, כסירוב מטעמים בלתי סבירים.
{{ח:תתת|(2)}} השר, לפי הצעת המפקח או בהתייעצות עימו, ובהתייעצות עם רשות ניירות ערך ועם הממונה על התחרות, רשאי לפטור בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי שהוא מנפיק בעל היקף פעילות רחב, מהוראות פסקה (1), ובכלל זה לתקופה קצובה כפי שיקבע, אם סבר כי החלת הוראות הפסקה האמורה על אותו בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי עלולה לפגוע בתחרות בתחום הנפקת אמצעי התשלום כך שהתועלת מהחלת ההוראות לשם הבטחת התחרות בתחום סליקת פעולות תשלום תהיה נמוכה מהפגיעה כאמור, ובהתחשב בטובת המשלמים או המוטבים; החליט השר על מתן פטור לבעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי שהוא מנפיק בעל היקף פעילות רחב כאמור, יודיע על כך למפקח.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי תשלום“, ”הוראת תשלום“, ”הנפקה“ של אמצעי תשלום, ”מוטב“, ”משלם“, ”סליקה“ של פעולת תשלום ו”פעולת תשלום“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|בחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנפיק“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום#סעיף 30|בסעיף 30(ב) לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנפיק בעל היקף פעילות רחב“ ו”סולק בעל היקף פעילות רחב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סולק“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום#סעיף 29|בסעיף 29(ג) לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}}.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ג|סימן ג׳: הגבלות מיוחדות על בעל רישיון הנפקה {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ז, תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|38ג||תיקון: תשע״ז, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ד|סימן ד׳: הגבלות מיוחדות על בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי|תיקון: תשע״ז־4}}

{{ח:סעיף|38ד|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ו סימן ד|סימן ד׳ לפרק ו׳}}|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ד|בסימן זה}}, ”לווה“, ”לקוח“, ”מלווה“, ”מערכת חברתית לתיווך באשראי“, ”מערכת לתיווך באשראי“, ”עמלה“, ”רישיון“ ו”רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 25יז|בסעיף 25יז}}.

{{ח:סעיף|38ה|ניהול הכספים בחשבון נאמנות|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי ינהל את כספי המלווים המועברים אליו במטרה שיינתנו כאשראי ללווים, ואת הכספים המועברים אליו כהחזר אשראי מאת הלווים, בחשבון נאמנות נפרד לטובת המלווים, אצל גוף מהגופים המפורטים להלן ({{ח:פנימי|פרק ו סימן ד|בסימן זה}} – חשבון הנאמנות):
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד בנקאי;
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי;
{{ח:תתת|(3)}} החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה את השירותים הכספיים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הדואר|באותו חוק}} מטעם החברה הבת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יא|בסעיף 88יא לחוק האמור}}, ומהיום הקובע כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|סעיפים 56 ו־57(ג) לחוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}} {{ח:הערה|(ביום 31.12.2026)}} – החברה הבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר}};
{{ח:תתת|(4)}} גוף אחר שקבע שר האוצר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, ובלבד שהוא מפוקח על פי דין, לרבות לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|חוק איסור הלבנת הון}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי רשאי לגבות את העמלות בעד השירות שהוא נותן מתוך הכספים המנוהלים בחשבון הנאמנות.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח רשאי לתת הוראות לבעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי לעניין ניהול חשבון הנאמנות.

{{ח:סעיף|38ו|הגבלות לעניין עיסוק במתן אשראי|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי לא יעסוק במתן אשראי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 11א|בסעיף 11א}}, אלא באישור מאת המפקח ובהתאם לתנאי האישור; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מחובת הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}.
{{ח:תת|(ב)}} באישור לפי סעיף קטן (א) יקבע המפקח תנאים שמטרתם להבטיח, בין השאר, העדר ניגודי עניינים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} ניגוד עניינים בין מתן אשראי מכספי בעל הרישיון ובין מתן אשראי מכספי מלווים אחרים;
{{ח:תתת|(2)}} ניגוד עניינים בין תפעול עסקאות אשראי שבעל הרישיון הוא צד להן, ובין תפעול עסקאות אשראי אחרות;
{{ח:תתת|(3)}} ניגוד עניינים בין גביית חובות כלפי בעל הרישיון ובין גביית חובות כלפי מלווים אחרים.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח רשאי לתת הוראות למניעת ניגודי עניינים כאמור בסעיף קטן (ב), וכן הוראות למניעת ניגוד עניינים בנסיבות שבהן צד קשור לבעל הרישיון עוסק במתן אשראי; לעניין זה, ”צד קשור“ – מי ששולט בבעל הרישיון, מי שנשלט על ידי בעל הרישיון או על ידי השולט בו וכן מי שהמפקח הורה עליו.

{{ח:סעיף|38ז|אי־גילוי פרטים מזהים של לקוח|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי לא ימסור פרטים מזהים של לקוח ללקוח אחר אלא בהתאם להוראות שנתן המפקח לעניין זה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא פרע לווה, במועד, אשראי שנתן לו מלווה באמצעות המערכת לתיווך באשראי, ולא עלה בידי בעל הרישיון לגבות את החוב בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ב|סעיף 50ב(ז)}}, רשאי בעל הרישיון למסור למלווה, לפי בקשתו של המלווה, פרטים מזהים של הלווה הדרושים לשם נקיטת הליכים לפי דין לגביית החוב, בהתאם להוראות שנתן המפקח לעניין זה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) רשאי בעל רישיון להפעלת מערכת חברתית לתיווך באשראי לפרסם באתר האינטרנט שלו פרטים מזהים של הלווה ושל המלווה, ובלבד שהלווה או המלווה, לפי העניין, הביעו את הסכמתם מראש ובכתב לפרסום הפרטים כאמור; המפקח רשאי לתת הוראות לעניין פרסום פרטים מזהים לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות כל דין לעניין שמירת סודיות והגנת הפרטיות.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: חובות דיווח}}

{{ח:סעיף|39|דוחות והודעות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} נותן שירותים פיננסיים יגיש למפקח דוחות והודעות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} דוחות כספיים כפי שיורה המפקח לאחר התייעצות עם הוועדה, במועדים ולתקופות כפי שיורה או בהתרחש אירוע כפי שיורה;
{{ח:תתת|(2)}} דוחות מידיים והודעות כפי שיורה המפקח לאחר התייעצות עם הוועדה, בהתרחש אירוע כפי שיורה;
{{ח:תתת|(3)}} דוחות והודעות נוספים שעליהם יורה המפקח.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח ייתן הוראות בדבר אופן הגשתם של דוח או הודעה לפי סעיף זה, לרבות פרסומם לציבור, מתכונתם, תוכנם, מידת פירוטם וכללים חשבונאיים לעריכתו של דוח כספי, לרבות ההצהרות והביאורים שיש לצרף אליו; הוראות כאמור ייקבעו בשים לב לצורך בשמירה על סוד מסחרי או סוד מקצועי של נותן השירותים הפיננסיים.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח רשאי, מטעמים שיירשמו, לפטור נותן שירותים פיננסיים מהגשת דוח או הודעה לפי סעיף זה או להאריך את המועד להגשתם.

{{ח:סעיף|40|מידע לגבי החלטות באסיפה כללית}}
{{ח:תת|(א)}} בפרוטוקול האסיפה הכללית של נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד בעל רישיון מורחב, בהחלטותיה בעניינים המנויים להלן, יפורטו שמות הנוכחים באסיפה, שמות המצביעים, שיעור ההחזקות בזכויות ההצבעה שמכוחן הצביעו ואופן הצבעתם, ואם הם פועלים כשלוח או כנאמן בעבור אחר – פרטים בדבר זהותו של מי שהם פועלים בעבורו כאמור, ואם הוא תאגיד – פרטים בדבר השולטים בו:
{{ח:תתת|(1)}} שינוי מסמכי היסוד של התאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} מינוי או הפסקת כהונה של דירקטור;
{{ח:תתת|(3)}} אישור פעולות או עסקאות הטעונות את אישור האסיפה הכללית לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 255|סעיפים 255}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 268|ו־268 עד 275 לחוק החברות}};
{{ח:תתת|(4)}} סוגים נוספים של החלטות שהורה המפקח.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לדרוש ממי שנכח או ממי שהצביע באסיפה כללית מסוימת של נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד, פרטים בדבר זהותו של מי שנכח או מי שהצביע כאמור, פרטים בדבר זהותו של מי שהוא פועל כשלוח או כנאמן בעבורו, ואם הוא תאגיד – פרטים בדבר השולטים בו.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: שמירה על ענייני לקוחות}}
{{ח:קטע3|פרק ח סימן א|סימן א׳: שמירה על ענייני לקוחות של נותני שירותים פיננסיים|תיקון: תשע״ז־4}}

{{ח:סעיף|41|איסור הטעיה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעשה נותן שירותים פיננסיים דבר העלול להטעות לקוח בכל עניין מהותי בעסקה למתן שירותים פיננסיים, והכול במעשה או במחדל, בכתב או בעל פה או בכל דרך אחרת, לרבות לאחר מועד ההתקשרות בעסקה; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו עניינים אלה כמהותיים בעסקה:
{{ח:תתת|(1)}} זהות נותן השירותים הפיננסיים;
{{ח:תתת|(2)}} סוגי השירותים הפיננסיים שבהם נותן השירותים הפיננסיים רשאי לעסוק בהתאם לרישיונו;
{{ח:תתת|(3)}} הוותק של נותן השירותים הפיננסיים, הצטיינותו, המוניטין שלו, מצבו הכספי והיקף עסקיו;
{{ח:תתת|(4)}} מהותה של העסקה, היקפה, הסייגים לה והתנאים המוקדמים לקיומה;
{{ח:תתת|(5)}} תקופת ההתקשרות בעסקה ותנאי ביטול העסקה, לרבות התשלומים שיש לשלם בשל ביטולה;
{{ח:תתת|(6)}} כל התשלומים שעל הלקוח לשלם במסגרת העסקה ושיעורם, לרבות שיעור הריבית המרבי המותר על פי דין.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על פרסומת.

{{ח:סעיף|42|אחריות להטעיה בפרסומת}}
{{ח:תת|(א)}} היתה הטעיה בפרסומת, יראו כמפירים את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}} –
{{ח:תתת|(1)}} את מי שמטעמו נעשתה הפרסומת ואת האדם שהביא את הדבר לפרסום וגרם בכך לפרסומו;
{{ח:תתת|(2)}} אם היתה הפרסומת מטעה על פניה או שהם ידעו שהיא מטעה – אף את המפיץ או מי שהחליט בפועל על הפרסום.
{{ח:תת|(ב)}} הובאו בפרסומת עובדות בדבר התכונות של שירות פיננסי או בדבר התוצאות הצפויות מהשימוש בו, יהיה המפקח רשאי לדרוש ממי שמטעמו נעשתה הפרסומת או ממי שהביא את הדבר לפרסום וגרם בכך לפרסומו שיציג ראיות להוכחת אותן עובדות; לא הציג ראיות כאמור להנחת דעתו של המפקח, תהיה בכך ראיה לכאורה שהפרסומת היתה מטעה, ואולם תהיה זו הגנה למי שמטעמו נעשתה הפרסומת ולאדם שהביא את הדבר לפרסום וגרם בכך לפרסומו כי לא ידעו ולא היה עליהם לדעת שהפרסומת מטעה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} יראו בפרסומת סמויה פרסומת מטעה אף אם תוכנה אינו מטעה; לעניין זה, ”פרסומת סמויה“ – פרסומת העלולה להביא אדם סביר להניח, כי האמור בה אינו פרסומת.
{{ח:תתת|(2)}} המפרסם פרסומת בצורה של כתבה, מאמר או ידיעה עיתונאית, בלי לציין באופן ברור כי המדובר בפרסומת, יראו בכך פרסומת מטעה, אף אם תוכנה אינו מטעה.
{{ח:תתת|(3)}} לעניין סעיף קטן זה, השתתפות עיתונאי, לרבות מגיש, קריין או מנחה בכל כלי תקשורת, בפרסומת, יראו אותה כפרסומת מטעה, אם אין בה הבחנה ברורה בין עבודתו המקצועית לבין הפרסומת.
{{ח:תתת|(4)}} השר רשאי לקבוע כללים בדבר הנוסח והדרך שבהם על המפרסם לציין או לשדר כי מדובר בפרסומת.
{{ח:תת|(ד)}} חזקה שפרסומת נעשתה בידי מי שמצוין בה כמציע השירות הפיננסי, אלא אם כן צוין אחרת בפרסומת עצמה.
{{ח:תת|(ה)}} פרסומת העלולה להטעות לקוח בישראל – אחת היא, לעניין סעיף זה, אם נעשתה בישראל או מחוצה לה.

{{ח:סעיף|43|איסור הפעלת השפעה בלתי הוגנת}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעשה נותן שירותים פיננסיים, במעשה או במחדל (בסעיף זה – מעשה), בכתב או בעל פה או בכל דרך אחרת, דבר העלול לפגוע ביכולתו של לקוח לקבל החלטה אם להתקשר בעסקה עמו, באופן שיש בו שלילה של חופש ההתקשרות של הלקוח או פגיעה מהותית בחופש ההתקשרות שלו (בסעיף זה – הפעלת השפעה בלתי הוגנת).
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף קטן (א), יראו נותן שירותים פיננסיים שביצע מעשה מן המעשים המפורטים להלן כמי שהפעיל השפעה בלתי הוגנת:
{{ח:תתת|(1)}} הגביל את יכולתו של לקוח לעזוב מקום או יצר לפני לקוח את הרושם שהוא מוגבל ביכולתו לעזוב מקום;
{{ח:תתת|(2)}} מנע מלקוח את האפשרות להתייעץ לגבי התקשרות בעסקה או לגבי תנאיה;
{{ח:תתת|(3)}} ביצע פניות חוזרות ונשנות ללקוח או לבני משפחתו כדי לקשור עסקה, אף שהביעו, במפורש או במשתמע, את רצונם כי יחדל מכך;
{{ח:תתת|(4)}} ניצל מוגבלות נפשית, שכלית או גופנית של לקוח, כשהוא יודע או היה עליו לדעת על קיומה של מוגבלות כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} ניצל את העובדה שלקוח אינו יודע את השפה שבה נקשרת העסקה במידה מספקת לשם הבנת העסקה;
{{ח:תתת|(6)}} איים או נקט אמצעי הפחדה כלשהו כלפי לקוח או כלפי בני משפחתו;
{{ח:תתת|(7)}} סיפק שירות בתשלום, בלא בקשה מפורשת של הלקוח.

{{ח:סעיף|44|איסור התניית שירות בשירות|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתנה נותן שירותים פיננסיים מתן שירות פיננסי בקניית נכס או שירות אחר, ממנו או מאדם אחר.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו בכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מתן אשראי אגב מימון רכישה או השכרה של נכס, בידי נותן שירותים פיננסיים;
{{ח:תתת|(2)}} הפקדת פיקדון אצל בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, כתנאי למתן אשראי מאת בעל הרישיון;
{{ח:תתת|(2א)}} קיומו של קשר עסקי סביר בין השירות הפיננסי המבוקש ובין התנאי לקניית נכס או שירות אחר, ובלבד שנותן השירותים הפיננסיים מסר על כך הודעה למפקח, והמפקח לא הודיע על התנגדותו בתוך 90 ימים מיום מסירת ההודעה;
{{ח:תתת|(3)}} נסיבות נוספות שקבע השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:סעיף|44א||תיקון: תשע״ז־5, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|44ב||תיקון: תשע״ח, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|44ג|דחיית מועד הפירעון החודשי של הלוואה לדיור בנסיבות מיוחדות|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון למתן אשראי או בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי הנותן ללקוח הלוואה לדיור או בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שהלוואה לדיור ניתנת באמצעותו (בסעיף זה – המלווה), יודיע ללקוח, טרם כריתת הסכם ההלוואה, כי באפשרותו לכלול בהסכם ההלוואה הוראות שלפיהן יוכל הלקוח לדחות את מועדי הפירעון החודשי של ההלוואה, אם יבקש, בתנאים שיקבע המלווה ובכפוף להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לאחר כריתת הסכם ההלוואה התקיים אחד מאלה, והוצג למלווה מסמך המעיד על כך:
{{ח:תתתת|(א)}} הלקוח סיים את עבודתו בשנה שקדמה לבקשתו לדחות את מועדי הפירעון החודשי של ההלוואה, ומאז הוא אינו עובד;
{{ח:תתתת|(ב)}} הלקוח חלה או נפצע ועקב כך הוא אינו כשיר לעבוד תקופה רצופה העולה על שלושה חודשים;
{{ח:תתתת|(ג)}} הלקוחה ילדה, טרם חלפו שישה חודשים מיום הלידה והיא אינה עובדת;
{{ח:תתת|(2)}} לקוח רשאי לדחות מועדי פירעון לפי סעיף זה לתקופה שיבקש, שלא תעלה על שלושה חודשים, לא יותר מפעם אחת ב־12 חודשים רצופים ולא יותר משלוש פעמים במשך תקופת ההלוואה לדיור.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, טרם כריתת הסכם ההלוואה לדיור, ימסור המלווה ללקוח הסבר בכתב בדבר התנאים לדחיית מועד הפירעון החודשי של ההלוואה לפי סעיף זה; בהסבר כאמור יפורטו, בין השאר, העלויות הכרוכות בבחירת הלקוח לכלול בהסכם הוראות בדבר האפשרות לדחות את מועד הפירעון החודשי של ההלוואה כאמור בסעיף קטן (א) וכן העלויות הכרוכות במימוש אותה אפשרות.
{{ח:תת|(ג)}} דחיית מועד הפירעון החודשי של הלוואה לדיור לפי סעיף זה לא תפגע בזכויות העומדות ללקוח לפי הסכם ההלוואה או לפי כל דין, ובכלל זה בזכויותיו לדיור חלוף או בזכותו לפנות לוועדה המיוחדת לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הלוואות לדיור#סעיף 5א|סעיף 5א לחוק הלוואות לדיור, התשנ״ב–1992}}.
{{ח:תת|(ד)}} אין להתנות על הוראות סעיף זה אלא לטובת הלקוח.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”הלוואה לדיור“ – הלוואה לשם רכישת דירה יחידה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9א1|בסעיף 9א1(ד) לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|44ד|דחיית מועדי הפירעון של הלוואה לדיור בשל פטירה|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} נפטר לקוח שנטל הלוואה לדיור מבעל רישיון למתן אשראי או מבעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי או באמצעות בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי (בסעיף זה – המלווה), ידחה המלווה, לבקשת מי שחייב לפרוע את ההלוואה (בסעיף זה – החייב), את מועדי פירעון ההלוואה לתקופה שביקש החייב, שלא תעלה על 12 חודשים ממועד הפטירה, ובלבד שהציג לפני המלווה תעודת פטירה.
{{ח:תת|(ב)}} בשל דחיית מועדי פירעון ההלוואה בהתאם לסעיף קטן (א) לא יגבה מלווה תשלום כלשהו שלא היה נדרש לשלמו אלמלא הדחייה, ובכלל זה ריבית פיגורים בעד תקופת הדחייה.
{{ח:תת|(ג)}} נדחו מועדי פירעון ההלוואה לדיור לפי הוראות סעיף זה, ישולמו התשלומים שמועד פירעונם נדחה באחת מהדרכים האלה, לפי בחירת החייב:
{{ח:תתת|(1)}} בתום תקופת פירעון ההלוואה לפי ההסכם, בתשלומים עתיים כמספר המועדים שנדחו;
{{ח:תתת|(2)}} בתשלומים שייווספו לתשלומים שעל החייב לשלם עד לתום תקופת הפירעון.
{{ח:תת|(ד)}} נודע למלווה על פטירת לקוח שנטל ממנו הלוואה לדיור, יציין המלווה במכתב או בהודעה שישלח בקשר לחוב או ליתרת ההלוואה פרטים על זכויות החייב לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ה)}} אין להתנות על הוראות סעיף זה אלא לטובת החייב.

{{ח:סעיף|44ה|הגבלת עמלה בעד טיפול בבקשה להלוואה לדיור|תיקון: תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} בעד טיפול בבקשה להלוואה לדיור כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 44ג|בסעיף 44ג(ה)}} רשאי בעל רישיון למתן אשראי או בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי לגבות עמלה ששיעורה לא יעלה על 360 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום האמור בסעיף קטן (א) יתעדכן ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ב־1 בינואר של השנה הקודמת; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

{{ח:סעיף|45|הגבלת עיסוק ברוכלות}}
{{ח:ת}} לא יעסוק נותן שירותים פיננסיים במתן שירותים פיננסיים בדרך של רוכלות; לעניין זה, ”רוכלות“ – הצעת עסקה ללקוח מאת נותן שירותים פיננסיים, או מי מטעמו, שבא שלא לפי הזמנה למקום מגוריו של הלקוח, שירותו הצבאי, עבודתו, לימודיו או לקרבתם, והכול למעט הצעת עסקה לעוסק כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|בחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}, במקום שבו הוא מנהל את עסקיו.

{{ח:סעיף|46|הגבלות לעניין קטינים|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון למתן אשראי או בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי לא יתקשר בעסקה עם קטין, בין בעצמו ובין באמצעות הורהו או אפוטרופסו, או עם אדם שמלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 21 שנים; ואולם השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע נסיבות או תנאים שבהתקיימם יהיה רשאי בעל רישיון כאמור להתקשר בעסקה עם קטין, בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ״ב–1962}}, או עם אדם כאמור.
{{ח:תת|(א1)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי לא יתקשר בעסקה עם קטין, בין בעצמו ובין באמצעות הורהו או אפוטרופסו; ואולם רשאי השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע נסיבות או תנאים שבהתקיימם יהיה רשאי בעל רישיון כאמור להתקשר בעסקה עם קטין ובלבד שמלאו לו 14 שנים, בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ״ב–1962}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפרסם אדם פרסומת ולא ינקוט דרך שיווק אחרת אם הפרסומת או דרך השיווק כאמור עלולות להטעות קטין, לנצל את גילו, תמימותו או חוסר ניסיונו או לעודד פעילות שיש בה כדי לפגוע בגופו או בבריאותו הגופנית או הנפשית.

{{ח:סעיף|47|גילוי נאות|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ז־4, תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} נותן שירותים פיננסיים חייב לגלות ללקוח כל פרט מהותי לגבי תוכנו, היקפו, תנאיו ומחירו של שירות שהוא נותן והסיכונים הכרוכים בו ואת דבר האפשרות לבטל עסקה, ככל שישנה, התנאים לביטולה ודרכי ביטולה.
{{ח:תת|(א1)}} יפרסם נותן שירותים פיננסיים פרסומת אף אם היא פרסומת המותרת לפי דין ולא ינקוט דרך שיווק אחרת, המעודדות נטילת הלוואה או אשראי על ידי לקוח, אלא אם כן הן כוללות את שם המלווה או נותן האשראי וצורפה להן אזהרה בנוסח זה: ”אי־עמידה בפירעון ההלוואה או בהחזר האשראי עלולה לגרור חיוב בריבית פיגורים והליכי הוצאה לפועל“; בסעיף קטן זה, ”נותן שירותים פיננסיים“ – למעט בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי ובעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע חובות שיחולו על נותני שירותים פיננסיים, כולם או חלקם, לשם הבטחת גילוי נאות ללקוחות, ובין השאר חובות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} חובה לציין פרטים מסוימים בכל פרסום שלהם בדבר שירותיהם;
{{ח:תתת|(2)}} חובה לתת ללקוחותיהם, במועדים קבועים ובכל דרך שהיא, דוחות על השירותים הניתנים להם ולציין בהם פרטים מסוימים.

{{ח:סעיף|48|עריכת חוזה בכתב ומסירתו}}
{{ח:תת|(א)}} היה לשר יסוד סביר להניח כי הדבר דרוש למניעת הטעיה או ניצול מצוקת הלקוח, רשאי הוא לקבוע בתקנות, לגבי סוגי שירותים, כי נותן שירותים פיננסיים חייב לערוך חוזה בכתב עם הלקוח ולציין בו את הפרטים שנקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} נותן שירותים פיננסיים העומד לכרות חוזה עם לקוח חייב לתת לו הזדמנות סבירה לעיין בחוזה לפני כריתתו, וכן למסור לו עותק ממנו לאחר החתימה.

{{ח:סעיף|49|הוראות בדבר חוזה למתן שירותים פיננסיים|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח רשאי לתת הוראות, דרך כלל או לסוג מסוים של שירותים פיננסיים, לעניין תוכנו של חוזה למתן שירותים פיננסיים או מידע אחר המיועד ללקוח, ובכלל זה תנאים שיש לקבוע בהם, וכן הוראות לעניין צורתו של חוזה כאמור, לרבות לעניין הגודל המזערי של האותיות, ולעניין החובה למסור את החוזה או את המידע ללקוח.
{{ח:תת|(ב)}} הסדר הסותר תנאי שיש לקבעו בחוזה לפי סעיף קטן (א) לא ינהגו לפיו, ויראו כאילו הותנה במקומו התנאי שיש לקבעו כאמור, זולת אם ההסדר הוא לטובת הלקוח; אין בהוראה זו כדי לגרוע מאחריותו הפלילית של נותן שירותים פיננסיים.

{{ח:סעיף|50|פירעון מוקדם|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־4}}
{{ח:ת}} מי שקיבל הלוואה מבעל רישיון למתן אשראי או מבעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי או באמצעות בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי, יהיה רשאי, על אף כל הסכם הקובע אחרת, לפרוע את יתרת ההלוואה לפני המועד שנקבע לפירעונה, בהתאם לתנאים שיקבע השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לרבות תשלום עמלה לבעל הרישיון בידי מי שביקש לפרוע את ההלוואה כאמור.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ב|סימן ב׳: הוראות מיוחדות לשמירה על ענייני לקוחות של בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי|תיקון: תשע״ז־4}}

{{ח:סעיף|50א|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|סימן ב׳ לפרק ח׳}}|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון הנאמנות“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 38ה|בסעיף 38ה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לווה“, ”לקוח“, ”מלווה“, ”מערכת חברתית לתיווך באשראי“, ”מערכת לתיווך באשראי“, ”עמלה“, ”רישיון“ ו”רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 25יז|בסעיף 25יז}}.

{{ח:סעיף|50ב|שמירה על ענייני המלווים|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי ({{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|בסימן זה}} – בעל הרישיון) וכל מי שעוסק מטעמו בניהול כספי המלווים יפעל לטובת המלווים באמונה ובשקידה.
{{ח:תת|(ב)}} בעל הרישיון יקבע סולם השוואתי, או מודל אחר שאישר המפקח, להערכת הסיכוי שלווים יעמדו בפירעון האשראי שהם מקבלים ({{ח:פנימי|פרק ח סימן ב|בסימן זה}} – מודל להערכת סיכויי הפירעון).
{{ח:תת|(ג)}} בעל הרישיון ימסור למלווה, לפני הקצאת כספי המלווה ללווים, מידע בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסיכונים הכרוכים במתן האשראי בהתאם למודל להערכת סיכויי הפירעון שקבע ובהתאם לרמת פיזור האשראי שביקש המלווה;
{{ח:תתת|(2)}} שיעור התשואה על מתן האשראי; המפקח ייתן הוראות בדבר אופן חישוב שיעור התשואה לעניין פסקה זו.
{{ח:תת|(ד)}} בהקצאת כספי המלווים ללווים, לא יעדיף בעל הרישיון את עניינו של מלווה אחד על פני מלווה אחר בהלוואות דומות; לעניין זה רשאי המפקח לקבוע, בהוראות שייתן, נסיבות שבהתקיימן לא יראו את בעל הרישיון כמי שהקצה את כספי המלווה תוך העדפת מלווים; בסעיף קטן זה, ”הלוואות דומות“ – הלוואות הדומות זו לזו במאפיינים מסוג שיורה המפקח, ובכלל זה במטרת הלוואה ובסיכויי פירעונה בהתאם למודל להערכת סיכויי הפירעון שקבע בעל הרישיון.
{{ח:תת|(ה)}} כל עוד לא הקצה בעל הרישיון את כל הכספים שהעביר אליו המלווה, ללווים, זכאי המלווה לדרוש מבעל הרישיון להשיב לידיו את הכספים שטרם הוקצו; המפקח רשאי לתת הוראות לעניין השבת הכספים כאמור.
{{ח:תת|(ו)}} לא הקצה בעל הרישיון את כל הכספים שהעביר לו המלווה, ללווים, בתוך 15 ימים ממועד העברתם לידיו, ידווח על כך למלווה; המפקח רשאי לתת הוראות לעניין דיווח לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ז)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי יפעל לגביית החזר האשראי מאת הלווה במועד שנקבע לפירעונו; לא נפרע האשראי במועד, ינקוט בעל הרישיון אמצעי דרישה וגבייה סבירים, לפי דין, לצורך גביית החוב מאת הלווה; המפקח רשאי לתת הוראות לעניין אמצעי דרישה וגבייה סבירים שעל בעל הרישיון לנקוט לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ח)}} המפקח רשאי לתת הוראות לשם שמירה על ענייני המלווים, בין השאר בעניינים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} רישום שינהל בעל הרישיון בכל הנוגע לכספים שהועברו אליו בידי מלווה במטרה שיינתנו כאשראי ללווים ולכספים שהועברו אליו בידי הלווים כהחזרי אשראי לאותו מלווה;
{{ח:תתת|(2)}} האופן שבו יקצה בעל הרישיון את כספי המלווים, ללווים;
{{ח:תתת|(3)}} אופן העברת החזרי האשראי שהתקבלו מהלווים, למלווים;
{{ח:תתת|(4)}} רישום שעבודים להבטחת החזר האשראי שקיבלו לווים, בפנקסים המתנהלים לפי דין;
{{ח:תתת|(5)}} הבטחת המשך יכולת הגבייה של חובות הלווים כלפי המלווים, בנסיבות שבהן בוטל או הותלה רישיונו של בעל הרישיון או שהפך לחדל פירעון;
{{ח:תתת|(6)}} רמה מזערית לפיזור האשראי שנותן מלווה מסוים בין לווים שונים;
{{ח:תתת|(7)}} חובות דיווח שיחולו על בעל הרישיון כלפי המלווים;
{{ח:תתת|(8)}} הגבלת יכולתו של בעל הרישיון לקבל כספים מאת מלווים בנסיבות שבהן קיים עודף בהיצע האשראי על פני הביקוש לאשראי;
{{ח:תתת|(9)}} מגבלות לעניין היקף הכספים שבעל רישיון רשאי לקבל ממלווה שהוא גוף פיננסי, לשם הבטחת עניינם של מלווים שאינם גוף כאמור; לעניין פסקה זו, ”גוף פיננסי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תאגיד בנקאי או תאגיד עזר;
{{ח:תתתת|(ב)}} גוף מוסדי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}}.

{{ח:סעיף|50ג|שמירה על ענייני הלווה|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון ימסור ללווה, לפני מתן האשראי, מידע בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סך כל העלויות שבהן יישא הלווה בקשר עם קבלת האשראי, ובכלל זה שיעורי הריבית והעמלות שהוא יידרש לשלם;
{{ח:תתת|(2)}} האפשרות למסור את הפרטים המזהים של הלווה למלווה, בנסיבות שבהן הלווה אינו עומד בפירעון האשראי, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38ז|בסעיף 38ז(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לתת הוראות לשם שמירה על ענייני הלווים, ובין השאר לקבוע חובות דיווח שיחולו על בעל הרישיון בכל הנוגע להחזרי האשראי בידי הלווים.

{{ח:סעיף|50ד|חובת בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי לעניין פרסום באתר האינטרנט שלו|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:ת}} בעל הרישיון יפרסם באתר האינטרנט שלו, בין השאר, פרטים בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} דרכי פעולת המערכת לתיווך באשראי; המפקח רשאי לתת הוראות לעניין הפרטים שייכללו בפרסום לפי פסקה זו;
{{ח:תת|(2)}} העמלות שגובה בעל הרישיון מהלווים ומהמלווים;
{{ח:תת|(3)}} שיעור האשראי של כלל הלווים באמצעות המערכת לתיווך באשראי, שלא נפרע, וכן שיעור האשראי שלא נפרע כאמור ביחס ללווים בכל אחת מרמות הדירוג במודל להערכת סיכויי הפירעון, ככל שנקבעו רמות דירוג כאמור;
{{ח:תת|(4)}} שיעור התשואה על מתן האשראי באמצעות המערכת לתיווך באשראי; המפקח ייתן הוראות בדבר אופן חישוב שיעור התשואה לפי פסקה זו.

{{ח:סעיף|50ה|הוראות מיוחדות לעניין מערכת חברתית לתיווך באשראי|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 50ב|בסעיף 50ב(ב)}} בעל רישיון המפעיל מערכת חברתית לתיווך באשראי, אינו חייב לקבוע מודל להערכת סיכויי הפירעון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50ב|באותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לפטור את בעל הרישיון האמור בסעיף קטן (א) מהחובה למסור למלווה מידע בדבר הסיכונים הכרוכים במתן האשראי לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ב|סעיף 50ב(ג)}} ומהחובה לפרסם באתר האינטרנט שלו את שיעור האשראי של כלל הלווים, שלא נפרע, לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ד|סעיף 50ד(3)}}.

{{ח:סעיף|50ו|סייג לחובות החלות על מלווה בקשר למתן הלוואה|תיקון: תשע״ז־4}}
{{ח:ת}} לא יראו בלווה שקיבל הלוואה מידי מלווה באמצעות מערכת לתיווך באשראי, כלקוחו של אותו מלווה לעניין חובות החלות על המלווה לפי כל דין בקשר למתן הלוואה, כל עוד השירותים הניתנים ללווה בקשר לחובות כאמור, ניתנים באמצעות המערכת.

{{ח:קטע3|פרק ח סימן ג|סימן ג׳: בירור תלונות הציבור|תיקון: תשע״ז־4}}

{{ח:סעיף|51|בירור תלונות הציבור}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח יברר תלונות הציבור שראה בהן ממש בדבר פעולה של נותן שירותים פיננסיים.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח לא יברר תלונה בעניין שהחל בו דיון לפני בית משפט או בורר, או שבית משפט או בורר הכריע בו, אלא מטעמים מיוחדים שיירשמו, ואולם הוא רשאי לברר תלונה בעניין שבו הוגשה תובענה לפני בית משפט או בורר אך טרם החל הדיון בה.

{{ח:סעיף|52|דרכי הבירור}}
{{ח:תת|(א)}} בירור תלונה יהיה בדרך שתיראה למפקח, והוא לא יהיה קשור להוראות שבסדרי הדין או בדיני ראיות; לשם בירור תלונה כאמור, רשאי המפקח לדרוש כל ידיעה או מסמך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67(א)(2)}}.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח יביא את התלונה לידיעת מי שהתלונה עליו וייתן לו הזדמנות סבירה להשיב עליה.

{{ח:סעיף|53|תוצאות הבירור}}
{{ח:תת|(א)}} מצא המפקח שהתלונה היתה מוצדקת, יודיע על כך למתלונן ולמי שהתלונה עליו; המפקח רשאי לפרש בתשובתו את תמצית ממצאיו ורשאי הוא להורות למי שהתלונה עליו לתקן ליקוי שהעלה הבירור, בין למקרה שעליו התלונה ובין בדרך כלל, בדרך ובמועד שהורה.
{{ח:תת|(ב)}} מצא המפקח שהתלונה אינה מוצדקת, או שאינה ראויה לבירורו, יודיע על כך למתלונן ולמי שהתלונה עליו, ורשאי הוא לפרש בתשובתו את תמצית ממצאיו.
{{ח:תת|(ג)}} העלה הבירור חשד שנעברה עבירה פלילית, יביא המפקח את העניין לידיעת היועץ המשפטי לממשלה.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: שמירה על יכולת לקיים התחייבויות ועל ניהול תקין|תיקון: תשע״ז}}

{{ח:סעיף|54|הודעה על פגמים|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} סבר המפקח כי נותן שירותים פיננסיים עשה בעסקיו בדרך הפוגעת או העלולה לפגוע ביכולתו לקיים את התחייבויותיו או בניהולם התקין של עסקיו, ישלח לנותן השירותים הפיננסיים הודעה בכתב ובה יפרט את הפגמים, ידרוש את תיקונם או מניעת פגיעתם בתוך תקופה שיקבע בהודעה, וייתן לו הזדמנות להגיש בתוך אותה תקופה, או בתוך תקופה קצרה מזו, כפי שיקבע בהודעה, את הערותיו והשגותיו לגבי הפגמים או הדרישות לתיקונם.
{{ח:תת|(ב)}} הגיש נותן שירותים פיננסיים הערות והשגות כאמור בסעיף קטן (א), יחליט בהן המפקח סמוך ככל האפשר לאחר שקיבל אותן ויודיע על החלטתו לנותן השירותים הפיננסיים, ואם דרש את תיקונם של הפגמים או מניעת פגיעתם – יקבע בהחלטתו את התקופה שבה על נותן השירותים הפיננסיים לעשות כאמור.

{{ח:סעיף|55|אמצעים למניעת פגיעה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} סבר המפקח, לאחר תום התקופה שקבע בהודעתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54}}, כי נותן השירותים הפיננסיים לא תיקן את הפגמים שעליהם הודיע לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 54|הסעיף האמור}} או לא מנע את פגיעתם, או היה סבור, לאחר שנתן לנותן השירותים הפיננסיים הזדמנות להשמיע או להגיש את הערותיו והשגותיו, שיש צורך לנקוט אמצעים כדי למנוע מנותן השירותים הפיננסיים שלא לקיים את התחייבויותיו או לפגוע בלקוחותיו או במחזיקים באמצעי שליטה בו, רשאי הוא, לאחר התייעצות עם הוועדה –
{{ח:תת|(1)}} להורות לנותן השירותים הפיננסיים שיימנע מסוגי פעולות שפורשו באותה הוראה;
{{ח:תת|(2)}} לאסור על חלוקת דיבידנד או רווחים או על מתן הטבות לדירקטורים, לנושאי משרה, או לעובדים אחרים של נותן השירותים הפיננסיים.

{{ח:סעיף|56|סמכויות לשמירה על ניהול תקין|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} סבר המפקח, לאחר התייעצות עם הוועדה, כי נותן שירותים פיננסיים או נושא משרה בו נוהג בדרך הפוגעת או העלולה לפגוע, פגיעה משמעותית בניהול התקין של עסקיו, או לפגוע ביכולתו לקיים את התחייבויותיו, רשאי הוא, לאחר שניתנה לנותן השירותים הפיננסיים הזדמנות סבירה להשמיע או להגיש את טענותיו לפני המפקח או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, לתת לנותן השירותים הפיננסיים כל הוראה מן ההוראות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 55|בסעיף 55}}, ורשאי הוא, באישור השר –
{{ח:תתת|(1)}} להתלות או להגביל את סמכותו של נושא משרה או עובד אחר של נותן השירותים הפיננסיים;
{{ח:תתת|(2)}} להשעות נושא משרה בנותן השירותים הפיננסיים לתקופה שיורה, או להעבירו מתפקידו, לאחר שניתנה לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפני המפקח או מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו;
{{ח:תתת|(3)}} למנות מפקח מיוחד לנותן השירותים הפיננסיים שיפקח על הנהלתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 58|בסעיף 58}};
{{ח:תתת|(4)}} לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – למנות מנהל מורשה שינהל את עסקי בעל הרישיון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 58א|בסעיף 58א}}; מינוי כאמור ייעשה לאחר התייעצות עם הרשם.
{{ח:תת|(ב)}} סבר המפקח כי בנסיבות העניין טובת הציבור מחייבת עשיית פעולה לפי סעיף קטן (א) בלא דיחוי, רשאי הוא, באישור השר, לפעול מיד, ובלבד שיביא את העניין לפני הוועדה סמוך ככל האפשר לאחר הפעולה, וייתן לנותן השירותים הפיננסיים הזדמנות סבירה לטעון את טענותיו.

{{ח:סעיף|57|שמירת תוקפן של פעולות}}
{{ח:ת}} פעולה כלפי צד אחר בניגוד להוראה שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 55|סעיף 55}} {{ח:פנימי|סעיף 56|או 56}}, שעשה נותן שירותים פיננסיים או מי שסמכותו לעשות את הפעולה הותלתה או הוגבלה או מי שהושעה או שהועבר מתפקידו על פי הוראה כאמור – לא תהיה בטלה מטעם זה בלבד.

{{ח:סעיף|58|מפקח מיוחד}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח מיוחד שהתמנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56}} יפקח על פעולות הדירקטוריון של נותן השירותים הפיננסיים ועל הנהלת עסקיו לפי הוראות שיקבל מאת המפקח.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי להתיר למפקח המיוחד להעסיק בני אדם אחרים לשם מילוי תפקידיו.
{{ח:תת|(ג)}} על מינוי מפקח מיוחד יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 345כד3|סעיף 345כד3(א), (ד), (ה) ו־(ז) לחוק החברות}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} המפקח רשאי להורות לנותן השירותים הפיננסיים לשלם למפקח המיוחד ולבני אדם שיעסיק שכר והוצאות סבירים כפי שיורה המפקח, ואם היו המפקח המיוחד או בני האדם שהעסיק עובדי המדינה, רשאי המפקח להורות כי השכר ישולם לאוצר המדינה.

{{ח:סעיף|58א|מנהל מורשה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל מורשה שהתמנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56(א)(4)}} ינהל את עסקי בעל הרישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי (בסעיף זה – בעל הרישיון) לפי הוראות שיקבל מאת המפקח.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לפגוע בהוראות סעיף קטן (א), למנהל המורשה יהיו כל הסמכויות והתפקידים שיש לנושא משרה בבעל הרישיון, לדירקטוריון שלו, לוועדות הדירקטוריון שלו ולדירקטורים שלו, על פי מסמכי ההתאגדות של בעל הרישיון וההחלטות שהתקבלו בו כדין; כל עוד ממלא מנהל מורשה את תפקידו לא ימלאו הדירקטוריון, ועדותיו וחבריו את תפקידיהם ולא ישתמשו בסמכויותיהם.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל המורשה מוסמך, באישור המפקח שיינתן לאחר התייעצות עם הרשם, להעביר את נכסיו והתחייבויותיו של בעל הרישיון, כולם או חלקם, לבעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, אחר, שהסכים לכך.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} המנהל המורשה רשאי, באישור המפקח, להורות כי בתוך תקופה שלא תעלה על עשרה ימים מיום מינויו לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56(א)(4)}} לא יקיים בעל הרישיון התחייבויות שמועד קיומן חל באותה תקופה או קודם לכן.
{{ח:תתת|(2)}} המפקח רשאי להאריך את התקופה האמורה בפסקה (1) בעשרה ימים נוספים אם הודיע כאמור בסעיף קטן (ה) על כוונתו לבטל את רישיונו של בעל הרישיון, ועדיין לא חלפה התקופה שבה רשאי הדירקטוריון להגיש את טענותיו, או לא נתן בית המשפט צו לפירוק בעל הרישיון או לכינוס נכסיו.
{{ח:תתת|(3)}} המנהל המורשה יביא לידיעת הציבור כל הוראה שניתנה לפי פסקאות (1) או (2) סמוך ככל האפשר לאחר נתינתה.
{{ח:תתת|(4)}} בעל הרישיון, המנהל המורשה או המפקח לא יישאו בכל אחריות בשל מתן הוראה לפי סעיף קטן זה או בשל אי־מילוי התחייבות לפיה.
{{ח:תת|(ה)}} ביקש המפקח לבטל את רישיונו של בעל רישיון שמונה לו מנהל מורשה, ייתן לדירקטוריון של בעל הרישיון הזדמנות סבירה להגיש או להשמיע את טענותיו לפניו.
{{ח:תת|(ו)}} המפקח רשאי להורות לבעל הרישיון לשלם למנהל המורשה שכר והוצאות כפי שיקבע המפקח, ואם היה המנהל המורשה עובד המדינה רשאי המפקח להורות כי השכר ישולם לאוצר המדינה.

{{ח:סעיף|59|מסירת מסמכים וידיעות למפקח המיוחד ולמנהל המורשה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} מונה מפקח מיוחד או מנהל מורשה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56}}, יהיה כל נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים, בין שניתנה לגביו לפי {{ח:פנימי|סעיף 56|הסעיף האמור}} הוראת התליה או הגבלת סמכות או הוראת השעיה או שהועבר מתפקידו ובין שלא, וכן כל אדם אחר המועסק אצל נותן השירותים הפיננסיים, חייבים, לפי דרישת המפקח המיוחד או המנהל המורשה, למסור לו או לשלוחיו את הידיעות, הפנקסים, המסמכים או כל תעודה אחרת שלדעת הדורש יש בהם כדי להבטיח או להקל את ביצוע תפקידיו של המפקח המיוחד או המנהל המורשה.

{{ח:סעיף|60|סייג להחלטות אסיפה}}
{{ח:ת}} החלטה של אסיפת בעלי אמצעי שליטה בנותן השירותים הפיננסיים, שאינה מתיישבת עם האמור {{ח:פנימי|פרק ט|בפרק זה}} או עם פעולה שנעשתה או הוראה שניתנה על פיו, לא יהיה לה תוקף.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: חיסול עסקיו של נותן שירותים פיננסיים}}

{{ח:סעיף|61|הודעה על חיסול עסקים}}
{{ח:ת}} נותן שירותים פיננסיים שהחליט על פירוקו מרצון או על חיסול עסקיו, דרך כלל או בתחום עיסוק מסוים, שנפתחו נגדו הליכי פירוק או פשיטת רגל או שלא עסק במתן שירותים פיננסיים במשך שנתיים רצופות, יודיע על כך למפקח בתוך שבעה ימים.

{{ח:סעיף|62|חיסול מרצון}}
{{ח:ת}} החליט נותן שירותים פיננסיים על פירוקו או על חיסול עסקיו, דרך כלל או בתחום עיסוק מסוים, רשאי המפקח, אם ראה צורך בכך כדי להבטיח את ענייני לקוחותיו של נותן שירותים פיננסיים –
{{ח:תת|(1)}} להורות לנותן שירותים פיננסיים לפעול בדרך מסוימת בחיסול העסקים;
{{ח:תת|(2)}} לפנות לבית המשפט בבקשה למתן צו שהפירוק יהיה בידי בית המשפט או בפיקוחו.

{{ח:סעיף|63|חיסול עקב ביטול רישיון}}
{{ח:תת|(א)}} נותן שירותים פיננסיים שרישיונו בוטל יחסל את עסקיו בישראל בתחום העיסוק שהרישיון לגביו בוטל.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי, אם ראה צורך בכך כדי להבטיח את ענייני לקוחותיו של נותן שירותים פיננסיים שרישיונו בוטל, להורות לו לפעול בדרך מסוימת בחיסול העסקים.
{{ח:תת|(ג)}} לא חיסל נותן שירותים פיננסיים שרישיונו בוטל את עסקיו בתוך זמן סביר, רשאי בית המשפט, לבקשת המפקח, למנות כונס נכסים לרכושו, כולו או חלקו, או לצוות על פירוקו.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: סמכויות פיקוח, אכיפה ובירור מינהלי}}

{{ח:סעיף|64|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק יא|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חפץ“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)|בפקודת מעצר וחיפוש}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסמך“ – לרבות פלט כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת מעצר וחיפוש“ – {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}}.

{{ח:סעיף|65|מסירת ידיעות ומסמכים}}
{{ח:ת}} המפקח או מי שהוא הסמיך לכך רשאי לדרוש מכל נותן שירותים פיננסיים ומכל נושא משרה בו למסור לו כל ידיעה ומסמך הנוגעים לעסקיו ולהראות לו או לנציגיו כל פנקס, חשבון, תעודה או מסמך אחר שברשותו הנוגעים לעסקיו.

{{ח:סעיף|66|מוסמכי פיקוח|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח יסמיך מבין עובדי משרדו פקחים לשם הפעלת הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיפים 67}} {{ח:פנימי|סעיף 68|ו־68}} ({{ח:פנימי|פרק יא|בפרק זה}} – מוסמכי פיקוח).
{{ח:תת|(ב)}} לא יוסמך אדם כמוסמך פיקוח לפי הוראות סעיף קטן (א), אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} משטרת ישראל הודיעה, בתוך שלושה חודשים מפנייתו של המפקח אליה, כי היא אינה מתנגדת להסמכתו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי;
{{ח:תתת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיפים 67 ו־68}}, כפי שקבע השר בהסכמת השר לביטחון הפנים;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, כפי שהורה השר בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים.

{{ח:סעיף|67|סמכויות פיקוח ואכיפה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה רשאי המפקח או מוסמך פיקוח –
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
{{ח:תתת|(2)}} לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך הנוגעים לעסקי אדם שחוק זה חל עליו, או הנוגעים להפרה לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} להיכנס למקום שיש לו יסוד להניח כי פועל בו נותן שירותים פיננסיים, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים בלבד, אלא על פי צו של בית משפט.
{{ח:תת|(ב)}} התעורר חשד לביצוע עבירה לפי חוק זה לעניין עיסוק במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי, כהגדרתם {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק ג׳}}, רשאי המפקח או מוסמך פיקוח לתפוס כל חפץ הקשור לעבירה כאמור; על תפיסה לפי פסקה זו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#פרק 4|הפרק הרביעי לפקודת מעצר וחיפוש}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|68|סמכויות בירור מינהלי}}
{{ח:תת|(א)}} היה למפקח יסוד סביר להניח כי אדם ביצע הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה החלה לגביו (בסעיף זה – מפר והפרה, בהתאמה), רשאי המפקח, מנימוקים שיירשמו, להתיר למוסמך פיקוח, נוסף על הסמכויות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67}} –
{{ח:תתת|(1)}} לבקש משופט של בית משפט השלום לתת צו לאדם, שלפי ההנחה נמצא בחזקתו או ברשותו חפץ או מסמך הדרוש לצורך בירור ההפרה, להציג למוסמך פיקוח את החפץ או את המסמך או להמציאו, בשעה, במקום ובאופן הנקובים בצו;
{{ח:תתת|(2)}} לזמן את המפר ולשאול אותו שאלות בקשר לאותה הפרה; זימון לפי פסקה זו ייעשה למועד סביר ולמקום שיתואם עם המפר.
{{ח:תת|(ב)}} לא יינתן צו לפי סעיף קטן (א)(1) אלא אם כן התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} האדם שלגביו ניתן הצו נדרש על ידי מוסמך הפיקוח להציג לו את החפץ או המסמך, ולא הציגו;
{{ח:תתת|(2)}} דרישה כאמור בפסקה (1) עלולה לפגוע בבירור ההפרה בשל חשש להעלמת ראיה או לפגיעה בה.
{{ח:תת|(ג)}} זומן המפר לפי סעיף קטן (א)(2), יודיע מוסמך הפיקוח למפר שזומן, לפני תחילת התשאול, מהם המעשים שביחס להפרתם יישאל; המפר שזומן ישיב לשאלות שנשאל, ותשובותיו לא ישמשו כראיה בהליכים פליליים ובהליכים אזרחיים נגדו.

{{ח:סעיף|69|חובת הזדהות}}
{{ח:ת}} המפקח או מוסמך פיקוח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיפים 67}} {{ח:פנימי|סעיף 68|ו־68}} אלא בעת מילוי תפקידו ואם הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו וכן יש בידו תעודה המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג לפי דרישה; תעודה כאמור של מוסמך פיקוח, תהיה חתומה בידי המפקח.

{{ח:סעיף|70|צו להפסקה או למניעה של עיסוק בלא רישיון|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} היה למפקח יסוד סביר להניח כי אדם שאינו בעל רישיון למתן שירותים פיננסיים עוסק או עומד לעסוק במתן שירותים פיננסיים, רשאי הוא לצוות על אותו אדם, בכתב, להפסיק את העיסוק כאמור או להימנע ממנו, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח לא יצווה כאמור בסעיף קטן (א) אלא לאחר שקיבל את אישור בית משפט השלום לכך, ובהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המפקח דרש מאותו אדם להפסיק את העיסוק או להימנע ממנו, בתוך תקופה שהורה בדרישה, ואותו אדם לא עשה כן;
{{ח:תתת|(2)}} טובת הציבור מחייבת לצוות על הפסקת העיסוק או הימנעות ממנו, בלא דיחוי.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח יפרסם באתר האינטרנט שלו את נוסח הצו, בסמוך לאחר שניתן; הוגשה בקשה לביטול הצו לפי סעיף קטן (ד), יפרסם המפקח גם את דבר הבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} הרואה את עצמו נפגע מצו שהוצא לפי סעיף זה רשאי להגיש לבית משפט השלום בקשה לביטולו בתוך 30 ימים מיום מתן הצו.

{{ח:קטע2|פרק יא1|פרק י״א1: שירות להשוואת עלויות פיננסיות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ז־2, תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|70א||תיקון: תשע״ז־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|70ב||תיקון: תשע״ז־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|70ג||תיקון: תשע״ז־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|70ד||תיקון: תשע״ז־2, תשע״ט־5, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|70ה||תיקון: תשע״ז־2, תשע״ט־5, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|70ו||תיקון: תשע״ז־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|70ז||תיקון: תשע״ז־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|70ח||תיקון: תשע״ז־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|70ט||תיקון: תשע״ז־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|70י||תיקון: תשע״ז־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: עיצום כספי}}
{{ח:קטע3|פרק יב סימן א|סימן א׳: הטלת עיצום כספי}}

{{ח:סעיף|71|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב}}|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־2, תשע״ז־4, תשפ״ב, תשפ״ג־2, [י״פ הודעות]}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכום הבסיסי“ –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד, כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי בעל רישיון למתן אשראי –
{{ח:תתתתת|(1)}} אם הוא בעל רישיון בסיסי – 50,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 58,030 ש״ח)}};
{{ח:תתתתת|(2)}} אם הוא בעל רישיון מורחב וצבר האשראי שלו אינו עולה על 300 מיליון שקלים חדשים – 200,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 232,110 ש״ח)}};
{{ח:תתתתת|(3)}} אם הוא בעל רישיון מורחב וצבר האשראי שלו עולה על 300 מיליון שקלים חדשים – 300,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי –
{{ח:תתתתת|(1)}} אם הוא בעל רישיון בסיסי – 50,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 58,030 ש״ח)}};
{{ח:תתתתת|(2)}} אם הוא בעל רישיון מורחב – 200,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 232,110 ש״ח)}};
{{ח:תתתת|(ג)}} לגבי בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי –
{{ח:תתתתת|(1)}} אם הוא בעל רישיון בסיסי – 50,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 58,030 ש״ח)}};
{{ח:תתתתת|(2)}} אם הוא בעל רישיון מורחב וצבר האשראי שלו וכן צבר הפיקדונות שלו אינם עולים, כל אחד, על 300 מיליון שקלים חדשים – 100,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 116,060 ש״ח)}};
{{ח:תתתתת|(3)}} אם הוא בעל רישיון מורחב וצבר האשראי שלו או צבר הפיקדונות שלו עולה על 300 מיליון שקלים חדשים – 200,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 232,110 ש״ח)}};
{{ח:תתתת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|(ה)}} לגבי בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי –
{{ח:תתתתת|(1)}} אם צבר האשראי שלו אינו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים – 50,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 58,030 ש״ח)}};
{{ח:תתתתת|(2)}} אם צבר האשראי שלו עולה על 100 מיליון שקלים חדשים – 200,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 232,110 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} לעניין מחזיק אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד – 25,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 29,010 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} לעניין נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים – 15,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 17,410 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(4)}} לעניין נותן שירותים פיננסיים שהוא יחיד – 15,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 17,410 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן שירות להשוואת עלויות“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן שירותים פיננסיים“ – לרבות מי שרישיונו בוטל וחלות עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א)}}, או הוראות {{ח:פנימי|סעיף 25ח|סעיפים 25ח}}, {{ח:פנימי|סעיף 25טו|25טו}} {{ח:פנימי|סעיף 25כד|או 25כד}}, המחילות את {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א) האמור}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|72|עיצום כספי|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־2, תשע״ז־3, תשע״ז־4, תשע״ז־5, תשע״ח, תשפ״ב, תשפ״ב־2, תשפ״ג־2, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט להלן, רשאי המפקח להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, בסכום של 100,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 116,060 ש״ח)}} ליחיד, ואם הוא תאגיד – 250,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015; בשנת 2025, 290,140 ש״ח)}}:
{{ח:תתת|(1)}} מי שעסק במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי, בלא רישיון למתן שירות בנכס פיננסי או רישיון למתן אשראי, לפי העניין, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(א)}};
{{ח:תתת|(1א)}} אגודה שאינה תאגיד בנקאי שעסקה במתן שירותי פיקדון ואשראי, בהיקף פעילות הנמוך מהיקף פעילות בנקאי, בלא רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25ב|סעיף 25ב(א)}};
{{ח:תתת|(1ב)}} מי שעיסוקו במתן אשראי שעסק גם בהנפקה של כרטיסי אשראי, בלא רישיון הנפקה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25יא|סעיף 25יא}};
{{ח:תתת|(1ג)}} מי שעסק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי בלא רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25יח|סעיף 25יח}};
{{ח:תתת|(2)}} מי ששלט בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד או היה בעל עניין בנותן שירותים כאמור, בלא היתר מאת המפקח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי המפקח להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, בסכום הבסיסי:
{{ח:תתת|(1)}} מי שהפר הוראה מהוראות המפקח שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:תתת|(2)}} נותן שירותים פיננסיים שהפר תנאי מתנאי רישיונו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיפים 12(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 25ב|25ב(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 25יא|25יא}} {{ח:פנימי|סעיף 25יח|או 25יח}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} נותן שירותים פיננסיים שלא הציג העתק מהרישיון או לא ציין את מספר הרישיון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(ב)}}, או בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25ח|סעיפים 25ח}}, {{ח:פנימי|סעיף 25טו|25טו}} {{ח:פנימי|סעיף 25כד|או 25כד}}, המחילות את {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(ב) האמור}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(4)}} נותן שירותים פיננסיים שלא הודיע למפקח על שינוי שחל בפרט מן הפרטים שמסר לו או על כך שהוגש נגדו כתב אישום, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}}, או בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25ח|סעיפים 25ח}}, {{ח:פנימי|סעיף 25טו|25טו}} {{ח:פנימי|סעיף 25כד|או 25כד}}, המחילות את {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22 האמור}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(5)}} מי שפעל בניגוד לתנאים שנקבעו בהיתר שקיבל, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}};
{{ח:תתת|(6)}} מחזיק אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים מכוח העברה על פי דין שלא מילא אחר הוראת המפקח שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(ב) או (ג)}};
{{ח:תתת|(7)}} מחזיק אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד שלא מסר דיווח בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}};
{{ח:תתת|(8)}} נותן שירותים פיננסיים שמינה נושא משרה או לא הפסיק את כהונתו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}};
{{ח:תתת|(9)}} נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים שכיהן בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}};
{{ח:תתת|(10)}} נותן שירותים פיננסיים שבדירקטוריון שלו מכהנים פחות משלושה חברים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(א)}};
{{ח:תתת|(11)}} נותן שירותים פיננסיים או דירקטור שהפר הוראה מהוראות שהורה המפקח לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(ב)}};
{{ח:תתת|(11א)}} נותן שירותים פיננסיים שלא מינה מנהל כללי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 33א|סעיף 33א}};
{{ח:תתת|(12)}} נותן שירותים פיננסיים שלא מינה רואה חשבון מבקר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34(א)}}, או שלא מסר למפקח הודעה על הכוונה למנות רואה חשבון מבקר בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34(א1)}}, או שמינה רואה חשבון מבקר או לא הפסיק את כהונתו, בניגוד להוראות המפקח שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32(ב) או (ג)}} כפי שהוחלו {{ח:פנימי|סעיף 34|בסעיף 34(א1)}};
{{ח:תתת|(13)}} רואה חשבון מבקר שלא מסר הודעה על הפרה למנהל הכללי או למפקח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34(ב)}};
{{ח:תתת|(14)}} נותן שירותים פיננסיים שמינה נושא משרה או בעל תפקיד אחר או לא הפסיק את כהונתו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35(א)}}, וכן נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים שכיהן בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35|הסעיף האמור}};
{{ח:תתת|(15)}} נותן שירותים פיננסיים, נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים או בעל תפקיד אחר שהפר הוראה מההוראות שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35(ב)}};
{{ח:תתת|(16)}} מנהל כללי של נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד או שותף בתאגיד שהוא שותפות, שלא קבע כללים ונהלים או לא מינה אחראי להטמעתם ולפיקוח על קיומם, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36(א)}};
{{ח:תתת|(17)}} נותן שירותים פיננסיים שהפר הוראה מהוראות המפקח שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}};
{{ח:תתת|(17א)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, שעסק בעיסוק שאינו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 38א|בסעיף 38א}};
{{ח:תתת|(17ב)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי ששלט בתאגיד, או היה בעל עניין בו, בלא אישור מאת המפקח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 38ב|סעיף 38ב}};
{{ח:תתת|(17ג)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(17ד)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שלא ניהל כספים בחשבון נאמנות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 38ה|סעיף 38ה(א)}};
{{ח:תתת|(17ה)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שפעל בניגוד להוראות המפקח לעניין ניהול חשבון נאמנות, שניתנו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 38ה|סעיף 38ה(ג)}};
{{ח:תתת|(17ו)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שפעל בניגוד עניינים בניגוד לתנאים שקבע המפקח או להוראות שנתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 38ו|סעיף 38ו(ב) או (ג)}};
{{ח:תתת|(17ז)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שמסר פרטים מזהים של לקוח ללקוח אחר, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 38ז|סעיף 38ז}};
{{ח:תתת|(18)}} נותן שירותים פיננסיים שלא הגיש דוח או הודעה בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}};
{{ח:תתת|(19)}} נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד בעל רישיון מורחב, שלא כלל בפרוטוקול האסיפה הכללית את הפרטים הדרושים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40(א)}};
{{ח:תתת|(20)}} מי שנכח או הצביע באסיפה כללית של נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד ולא מסר למפקח פרטים, לפי דרישתו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40(ב)}};
{{ח:תתת|(21)}} נותן שירותים פיננסיים שעשה דבר העלול להטעות לקוח בעניין מהותי בעסקה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}};
{{ח:תתת|(22)}} פרסם פרסומת מטעה בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42(ג)}};
{{ח:תתת|(23)}} נותן שירותים פיננסיים שהפעיל השפעה בלתי הוגנת בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(ב)}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 43|פסקה (6) שבו}};
{{ח:תתת|(24)}} נותן שירותים פיננסיים שהתנה מתן שירות פיננסי בקניית נכס או שירות אחר, ממנו או מאדם אחר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}};
{{ח:תתת|(24א)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(24ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(24ג)}} בעל רישיון למתן אשראי או בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי שגבה עמלה בעד טיפול בבקשה להלוואה לדיור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44ה|סעיף 44ה}};
{{ח:תתת|(25)}} נותן שירותים פיננסיים שעסק במתן שירותים פיננסיים בדרך של רוכלות בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}};
{{ח:תתת|(26)}} בעל רישיון למתן אשראי או בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שהתקשר בעסקה עם קטין או עם אדם שמלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 21 שנים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(א)}}, או בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי שהתקשר בעסקה עם קטין, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(א1)}};
{{ח:תתת|(26א)}} נותן שירותים פיננסיים שפרסם פרסומת המכוונת לקטינים בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(ב)}};
{{ח:תתת|(27)}} נותן שירותים פיננסיים שלא גילה ללקוח פרט מהותי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א)}}, שפרסם פרסומת או נקט דרך שיווק אחרת שאינן כוללות את שם המלווה או נותן האשראי, או לא צורפה להן אזהרה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א1)}}, או הפר חובה לעניין גילוי נאות שנקבעה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(ב)}};
{{ח:תתת|(28)}} נותן שירותים פיננסיים שלא ערך חוזה בכתב, או שלא ציין בו את הפרטים הנדרשים, בניגוד להוראות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48(א)}}, או לא נתן ללקוח הזדמנות סבירה לעיין בחוזה, או לא מסר לו עותק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 48|בסעיף 48(ב)}};
{{ח:תתת|(29)}} נותן שירותים פיננסיים שלא קיים הוראה מהוראות המפקח בדבר חוזה למתן שירותים פיננסיים או בדבר מידע אחר המיועד ללקוח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}};
{{ח:תתת|(30)}} בעל רישיון למתן אשראי, בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי או בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שלא אפשר למי שקיבל ממנו או באמצעותו, הלוואה, לפרוע את יתרת ההלוואה לפני המועד שנקבע לפירעונה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50}};
{{ח:תתת|(30א)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שלא מסר למלווה מידע בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ב|סעיף 50ב(ג)}};
{{ח:תתת|(30ב)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שלא השיב לידי המלווה את הכספים שדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ב|סעיף 50ב(ה)}};
{{ח:תתת|(30ג)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שלא דיווח למלווה על אי־הקצאת כל הכספים שהעביר לו המלווה, ללווים, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ב|סעיף 50ב(ו)}};
{{ח:תתת|(30ד)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שלא פעל לגביית החזר האשראי מאת הלווה במועד שנקבע לפירעונו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ב|סעיף 50ב(ז)}}, או שלא נקט אמצעי גבייה ודרישה סבירים לצורך גביית החוב מאת הלווה, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ב|הסעיף האמור}};
{{ח:תתת|(30ה)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שהפר הוראה מההוראות שנתן המפקח לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ב|סעיף 50ב(ח)}};
{{ח:תתת|(30ו)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שלא מסר ללווה מידע בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 50ג|סעיף 50ג(א)}};
{{ח:תתת|(30ז)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שהפר הוראה מההוראות שנתן המפקח לפי {{ח:פנימי|סעיף 50ג|סעיף 50ג(ב)}};
{{ח:תתת|(30ח)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שלא פרסם באתר האינטרנט שלו את הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 50ד|בסעיף 50ד}};
{{ח:תתת|(31)}} נותן שירותים פיננסיים שלא תיקן ליקוי בהתאם להוראת המפקח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53(א)}};
{{ח:תתת|(32)}} נותן שירותים פיננסיים שלא תיקן פגמים או מנע את פגיעתם, בהתאם להוראת המפקח שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54}};
{{ח:תתת|(33)}} נותן שירותים פיננסיים שלא מסר הודעה על חיסול עסקיו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61}};
{{ח:תתת|(34)}} מי שלא מסר ידיעה או מסמך למפקח או למי שהוא הסמיכו לכך, לפי דרישתו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיף 65}};
{{ח:תתת|(35)}} מי שלא מסר למפקח או למוסמך פיקוח ידיעה או מסמך לפי דרישתו שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67(א)(2)}};
{{ח:תתת|(35א)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(35ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(35ג)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(35ד)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(35ה)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(35ו)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(36)}} נותן שירותים פיננסיים שלא שמר מסמכים בהתאם להוראות המפקח שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 96א|סעיף 96א}}.
{{ח:תת|(ג)}} מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי המפקח להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, בשיעור של כפל הסכום הבסיסי:
{{ח:תתת|(1)}} נותן שירותים פיננסיים שעסק במתן שירות פיננסי בהיקף פעילות נרחב בלא רישיון מורחב, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ב) או (ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 25ב|25ב(ב) או (ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 25יח|או 25יח(ב) או (ג)}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} מי שרישיונו בוטל והפר הוראה מהוראות המפקח שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}, או לפי {{ח:פנימי|סעיף 25ח|סעיפים 25ח}}, {{ח:פנימי|סעיף 25טו|25טו}} {{ח:פנימי|סעיף 25כד|או 25כד}} המחילים את {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24 האמור}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} נותן שירותים פיננסיים שההון העצמי שלו נמוך מההון העצמי המזערי או אינו חופשי משעבוד או מעיקול, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}};
{{ח:תתת|(3א)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי שעסק במתן אשראי בלא אישור מאת המפקח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 38ו|סעיף 38ו(א)}}, או שפעל בניגוד לתנאי האישור כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} נותן שירותים פיננסיים או נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד, שלא פעל בהתאם להוראות המפקח שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 55|סעיפים 55}} {{ח:פנימי|סעיף 56|או 56}};
{{ח:תתת|(5)}} נותן שירותים פיננסיים או נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים, שלא מסר למפקח המיוחד או למנהל המורשה ידיעה או מסמך שנדרש למסרם, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59}};
{{ח:תתת|(6)}} מי שהפר הוראה מהוראות המפקח שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 62|סעיפים 62}} {{ח:פנימי|סעיף 63|או 63(ב)}};
{{ח:תתת|(7)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, שלא פעל בהתאם למגבלות שקבע המפקח לעניין מספר החברים באגודה לפי {{ח:פנימי|סעיף 99א|סעיף 99א(א)(6)}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג) –
{{ח:תתת|(1)}} לא יוטל עיצום כספי על עובד זוטר; בסעיף קטן זה, ”עובד זוטר“ – עובד שכיר בנותן שירותים פיננסיים, שאינו נושא משרה בנותן השירותים הפיננסיים ואין עובדים הכפופים לו, למעט יחיד בעל רישיון לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} לא יוטל עיצום כספי על עובד שכיר בנותן שירותים פיננסיים שאינו נושא משרה בנותן השירותים הפיננסיים ואינו עובד זוטר בו, אם במעשה המהווה את ההפרה לא חרג מנהלים של נותן השירותים הפיננסיים או מהוראה של הממונה עליו.

{{ח:סעיף|73|דרישה לתיקון הפרה מנושא משרה או בקשר לניגוד עניינים}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח המפקח כי נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד הפר הוראה שבשלה ניתן להטיל עליו עיצום כספי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 72|בסעיף 72(ב) או (ג)}} או שנותן שירותים פיננסיים הפר הוראה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 72|בסעיף 72(ב)(14)}}, ידרוש ממנו, בטרם יטיל עליו עיצום כספי כאמור, לתקן את ההפרה, ויתרה בו, בכתב, כי אם לא תתוקן ההפרה בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה לפי סעיף קטן זה תימסר לו הודעה על כוונת חיוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא תיקן נושא המשרה או נותן השירותים הפיננסיים את ההפרה כאמור בסעיף קטן (א), רשאי המפקח להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|74|הודעה על כוונת חיוב}}
{{ח:תת|(א)}} היה למפקח יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 72|בסעיף 72}} ({{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|אותו סעיף}}, ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ({{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} – הודעה על כוונת חיוב).
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה על כוונת חיוב יציין המפקח, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המעשה או המחדל ({{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} – המעשה) המהווה את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} סכום העיצום הכספי, והתקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(3)}} זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני המפקח או מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו לעניין זה, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 75|סעיף 75}};
{{ח:תתת|(4)}} הסמכות להוסיף על סכום העיצום הכספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 77|סעיף 77}}, והמועד שממנו יראו הפרה כהפרה נמשכת לעניין {{ח:פנימי|סעיף 77|הסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ג)}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב זכאי לקבל לידיו את כל המידע הנוגע להפרה שלדעת המפקח נחוץ לשם קבלת החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76}} ואין מניעה לגלותו על פי כל דין; מידע כאמור יועמד לרשות המפר אצל המפקח ממועד מסירת ההודעה כאמור.

{{ח:סעיף|75|זכות טיעון}}
{{ח:תת|(א)}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}} רשאי לטעון את טענותיו, בכתב או בעל פה, לפני המפקח או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו לעניין זה, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה, ורשאי המפקח להאריך את התקופה האמורה בתקופה נוספת שלא תעלה על 30 ימים.
{{ח:תת|(ב)}} במהלך הדיון בהפרה ינוהל פרוטוקול שישקף את הנאמר והמתרחש בדיון, והנוגע להליך; המפר זכאי לקבל בתום הדיון או סמוך לאחר מכן עותק של הפרוטוקול.

{{ח:סעיף|76|החלטת המפקח ודרישת תשלום}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי {{ח:פנימי|סעיף 75|סעיף 75}}, אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 78|סעיף 78}}.
{{ח:תת|(ב)}} החליט המפקח לפי סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה, בכתב, לשלם את העיצום הכספי ({{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} – דרישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(2)}} שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על כך, בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} בדרישת התשלום או בהודעה, לפי סעיף קטן (ב), יפרט המפקח את נימוקי החלטתו.
{{ח:תת|(ד)}} לא טען המפר את טענותיו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 75|סעיף 75}}, בתוך התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 75|באותו סעיף}}, יראו את ההודעה על כוונת חיוב, בתום אותה תקופה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

{{ח:סעיף|77|הפרה נמשכת והפרה חוזרת}}
{{ח:תת|(א)}} בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
{{ח:תת|(ב)}} בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, ”הפרה חוזרת“ – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 72|בסעיף 72}}, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או שבשלה הורשע.

{{ח:סעיף|78|סכומים מופחתים}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}}, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}}, ובשיעורים שיקבע.

{{ח:סעיף|79|סכום מעודכן של העיצום הכספי}}
{{ח:תת|(א)}} העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני המפקח או מי שהוא הסמיך לכך בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76(ד)}} – ביום מסירת ההודעה על כוונת חיוב; הוגש ערעור לבית משפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 89|סעיף 89}} ועוכב תשלומו של העיצום הכספי בידי המפקח או בית המשפט – יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
{{ח:תת|(ב)}} סכומי העיצום הכספי הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 71|בסעיפים 71}} {{ח:פנימי|סעיף 72|ו־72}} יתעדכנו ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ב־1 בינואר של השנה הקודמת; הסכומים האמורים יעוגלו לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח יפרסם ברשומות הודעה על סכומי העיצום הכספי המעודכנים לפי סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|80|המועד לתשלום העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 76|בסעיף 76}}.

{{ח:סעיף|81|ריבית שקלית ודמי פיגורים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הפיגור, ריבית שקלית ודמי פיגורים, עד לתשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|82|גבייה}}
{{ח:ת}} עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות אגרות והוצאות|חוק המרכז לגביית קנסות אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:קטע3|פרק יב סימן ב|סימן ב׳: התחייבות להימנע מהפרה}}

{{ח:סעיף|83|הודעה על האפשרות להגשת התחייבות ועירבון}}
{{ח:ת}} היה למפקח יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} כאמור {{ח:פנימי|סעיף 72|בסעיף 72}}, והתקיימו נסיבות שקבע המפקח, בנהלים, באישור היועץ המשפטי לממשלה, רשאי הוא להמציא למפר, במקום הודעה על כוונת חיוב, הודעה שלפיה באפשרותו להגיש למפקח כתב התחייבות ועירבון לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב סימן ב|סימן זה}}, במקום שיוטל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב סימן א|סימן א׳}}; בסעיף זה, ”היועץ המשפטי לממשלה“ – לרבות משנה ליועץ המשפטי לממשלה שהוא הסמיכו לעניין זה.

{{ח:סעיף|84|תנאי ההתחייבות וגובה העירבון}}
{{ח:תת|(א)}} בכתב ההתחייבות יתחייב המפר להפסיק את הפרת ההוראה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 83|בסעיף 83}}, ולהימנע מהפרה נוספת של אותה הוראה, בתוך תקופה שיקבע המפקח ושתחילתה ביום מסירת כתב ההתחייבות, ובלבד שהתקופה האמורה לא תעלה על שנתיים ({{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} – תקופת ההתחייבות).
{{ח:תת|(ב)}} המפקח רשאי לקבוע בכתב ההתחייבות תנאים נוספים שעל המפר להתחייב ולעמוד בהם בתקופת ההתחייבות במטרה להקטין את הנזק שנגרם מההפרה או למנוע את הישנותה.
{{ח:תת|(ג)}} נוסף על כתב ההתחייבות, יפקיד המפר בידי המפקח עירבון בסכום העיצום הכספי שהמפקח היה רשאי להטיל על המפר בשל אותה הפרה, בהתחשב בקיומם של מקרים, נסיבות ושיקולים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 78|סעיף 78(ב)}}.

{{ח:סעיף|85|תוצאות הגשת כתב התחייבות ועירבון או אי־הגשתם}}
{{ח:ת}} הגיש המפר למפקח כתב התחייבות ועירבון לפי {{ח:פנימי|פרק יב סימן ב|סימן זה}}, בתוך 30 ימים מיום מסירת ההודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 83|בסעיף 83}}, לא יוטל עליו עיצום כספי בשל אותה הפרה; לא הגיש המפר למפקח כתב התחייבות ועירבון בתוך התקופה האמורה, ימציא לו המפקח הודעה על כוונת חיוב בשל אותה הפרה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 74|סעיף 74}}.

{{ח:סעיף|86|הפרת ההתחייבות}}
{{ח:תת|(א)}} הגיש המפר כתב התחייבות ועירבון לפי {{ח:פנימי|פרק יב סימן ב|סימן זה}} והפר תנאי מתנאי ההתחייבות, כמפורט בפסקאות שלהלן, יחולו ההוראות המפורטות באותן פסקאות, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} המשיך המפר, במהלך תקופת ההתחייבות, להפר את ההוראה שבשל הפרתה נתן את כתב ההתחייבות – יחלט המפקח את העירבון וימציא למפר דרישת תשלום בשל ההפרה הנמשכת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 77|בסעיף 77(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} חזר המפר והפר, במהלך תקופת ההתחייבות, את ההוראה שבשל הפרתה נתן את כתב ההתחייבות – יראו את ההפרה הנוספת כאמור כהפרה חוזרת לעניין {{ח:פנימי|סעיף 77|סעיף 77(ב)}}, ויחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המפקח ימציא למפר הודעה על כוונת חיוב בשל ההפרה החוזרת;
{{ח:תתתת|(ב)}} שלח המפקח דרישת תשלום בשל ההפרה החוזרת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 76|סעיף 76(ב)(1)}} או שהמפר לא טען את טענותיו לפני המפקח לעניין אותה הפרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 76|בסעיף 76(ד)}}, יחלט המפקח את העירבון נוסף על הטלת העיצום הכספי בשל ההפרה החוזרת;
{{ח:תתת|(3)}} הפר המפר תנאי מהתנאים הנוספים שנקבעו בכתב ההתחייבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 84|בסעיף 84(ב)}} – יחלט המפקח את העירבון, לאחר שנתן למפר הזדמנות לטעון את טענותיו, בכתב, לעניין זה.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} יראו בחילוט העירבון לפי הוראות סעיף זה, כהטלת עיצום כספי על המפר בשל ההפרה שלגביה ניתן העירבון.
{{ח:תת|(ג)}} הופר תנאי מתנאי ההתחייבות כאמור בסעיף זה, והפר המפר פעם נוספת את ההוראה שבשל הפרתה נתן את כתב ההתחייבות, לא יאפשר לו המפקח להגיש כתב התחייבות נוסף לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב סימן ב|סימן זה}} בשל אותה הפרה.

{{ח:סעיף|87|השבת עירבון|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} עמד המפר בתנאי כתב ההתחייבות שמסר לפי {{ח:פנימי|פרק יב סימן ב|סימן זה}}, יוחזר לו, בתום תקופת ההתחייבות, העירבון שהפקיד; העירבון, למעט אם היה ערבות בנקאית, יוחזר בתוספת ריבית שקלית מיום הפקדתו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק יב סימן ג|סימן ג׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|88|עיצום כספי בשל הפרה לפי חוק זה ולפי חוק אחר}}
{{ח:ת}} על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 72|בסעיף 72}} ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר, לא יוטל יותר מעיצום כספי אחד.

{{ח:סעיף|89|ערעור|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על החלטה סופית של המפקח לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום; ערעור כאמור יוגש בתוך 30 ימים מיום שנמסרה למפר הודעה על ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהגשת הערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך המפקח או שבית המשפט הורה על כך.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א), לאחר ששולם העיצום הכספי או הופקד עירבון לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי או על החזרת העירבון, יוחזר הסכום ששולם או כל חלק ממנו אשר הופחת או יוחזר העירבון, לפי העניין, בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו או הפקדתו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|90|איסור שיפוי וביטוח}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין ובלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 262|סעיפים 262 עד 264 לחוק החברות}} –
{{ח:תתת|(1)}} אין לבטח, במישרין או בעקיפין, אדם מפני עיצום כספי שיוטל עליו לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, והתקשרות בחוזה לביטוח כאמור – בטלה;
{{ח:תתת|(2)}} נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד לא ישפה ולא ישלם, במישרין או בעקיפין, עיצום כספי שהוטל על אדם אחר לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, ובעל שליטה בתאגיד לא ישפה ולא ישלם, במישרין או בעקיפין, עיצום כספי שהוטל על התאגיד, על נושא משרה בו או על עובד בתאגיד, והוראה או התחייבות לתשלום או לשיפוי כאמור – בטלה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), ניתן לשפות או לבטח אדם בשל הוצאות שהוציא בקשר עם הטלת עיצום כספי בעניינו, לרבות הוצאות התדיינות סבירות ובכלל זה שכר טרחת עורך דין, ולרבות בדרך של שיפוי מראש.
{{ח:תתת|(2)}} לא יהיה תוקף להתחייבות לשיפוי או לביטוח לפי פסקה (1) של נושא משרה בתאגיד, אלא אם כן נקבעה בתקנון התאגיד הוראה המתירה זאת.

{{ח:סעיף|91|הפרת הוראה זהה כלפי כמה לקוחות}}
{{ח:ת}} המפקח רשאי לקבוע כי יראו מי שהפר הוראה זהה כלפי כמה לקוחות, כמבצע הפרה אחת, אם ההפרה נעשתה בפרק זמן קצר, במעשה או במחדל אחד או בשל אותו גורם.

{{ח:סעיף|92|פרסום}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל המפקח עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, יפרסם באתר האינטרנט של המפקח את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום כספי:
{{ח:תתת|(1)}} דבר הטלת העיצום הכספי;
{{ח:תתת|(2)}} מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה;
{{ח:תתת|(3)}} סכום העיצום הכספי שהוטל;
{{ח:תתת|(4)}} אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום ושיעורי ההפחתה;
{{ח:תתת|(5)}} פרטים על המפר, הנוגעים לעניין;
{{ח:תתת|(6)}} שמו של המפר – אם הוא נותן שירותים פיננסיים.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש ערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 89|סעיף 89}} יפרסם המפקח את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(6), המפקח רשאי לפרסם את שמו של מפר שהוא יחיד שאינו נותן שירותים פיננסיים, אם סבר שהדבר נחוץ לצורך אזהרת הציבור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם המפקח פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}, וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה, שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ה)}} פרסום כאמור בסעיף קטן (א) בעניין עיצום כספי שהוטל על תאגיד יהיה לתקופה של ארבע שנים, ובעניין עיצום כספי שהוטל על יחיד – לתקופה של שנתיים.
{{ח:תת|(ו)}} השר רשאי לקבוע דרכים נוספות לפרסום הפרטים האמורים בסעיף זה.

{{ח:סעיף|93|שמירת אחריות פלילית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום עיצום כספי או מתן כתב התחייבות ועירבון לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} לא יגרעו מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 72|בסעיף 72}}, המהווה עבירה.
{{ח:תת|(ב)}} שלח המפקח למפר הודעה על כוונת חיוב או הודעה על האפשרות להגיש התחייבות ועירבון בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות חדשות, המצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ג)}} הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו המפקח הליכים לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} בשל אותה הפרה, ואם הוגש כתב האישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לאחר שהמפר שילם עיצום כספי או הפקיד עירבון, יוחזר לו הסכום ששולם או העירבון שהופקד בתוספת ריבית שקלית, למעט אם היה ערבות בנקאית, מיום תשלום הסכום או יום הפקדת העירבון, עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק יג|פרק י״ג: עונשין}}

{{ח:סעיף|94|עונשין|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־4, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} אלה דינם מאסר 18 חודשים או קנס בשיעור פי שלושה מהקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}, ואם נעברה העבירה בידי תאגיד – כפל הקנס האמור:
{{ח:תתת|(1)}} מי שעסק במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי בלא רישיון למתן שירות בנכס פיננסי או רישיון למתן אשראי, לפי העניין, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(א)}};
{{ח:תתת|(1א)}} אגודה שאינה תאגיד בנקאי שעסקה במתן שירותי פיקדון ואשראי, בהיקף פעילות הנמוך מהיקף פעילות בנקאי, בלא רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25ב|סעיף 25ב(א)}};
{{ח:תתת|(1ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(1ג)}} מי שעסק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי בלא רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25יח|סעיף 25יח(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} נותן שירותים פיננסיים שעסק במתן שירות פיננסי בהיקף פעילות נרחב בלא רישיון מורחב, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ב) או (ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 25ב|25ב(ב) או (ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 25יח|או 25יח(ב) או (ג)}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} מי ששלט בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד או מי שהוא בעל עניין בנותן שירותים כאמור, בלא היתר מאת המפקח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}};
{{ח:תתת|(4)}} מי שהעביר אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים לאחר ביודעו שהנעבר זקוק להיתר ואין בידו היתר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}}.
{{ח:תת|(ב)}} אלה דינם מאסר שנה או קנס בשיעור פי שניים מהקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}, ואם נעברה העבירה בידי תאגיד – כפל הקנס האמור:
{{ח:תתת|(1)}} נותן שירותים פיננסיים שעשה דבר העלול להטעות לקוח בעניין מהותי בעסקה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}};
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון למתן אשראי שהתקשר בעסקה עם קטין או עם אדם שמלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 21 שנים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(א)}}, או בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי שהתקשר בעסקה עם קטין, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(א1)}};
{{ח:תתת|(3)}} מי שכיהן כנושא משרה או כעובד אחר בנותן שירותים פיננסיים אף שהותלתה או הוגבלה סמכותו של נושא המשרה או העובד כאמור, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56}}, או כיהן כנושא משרה בנותן שירותים פיננסיים אף שהושעה או הועבר מתפקידו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 56|אותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ג)}} אלה דינם מאסר שישה חודשים או הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}, ואם נעברה העבירה בידי תאגיד – כפל הקנס האמור:
{{ח:תתת|(1)}} נותן שירותים פיננסיים שעשה דבר העלול לפגוע ביכולתו של לקוח לקבל החלטה אם להתקשר בעסקה עמו, באופן שיש בו שלילה של חופש ההתקשרות של הלקוח או פגיעה מהותית בחופש ההתקשרות שלו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}};
{{ח:תתת|(2)}} נותן שירותים פיננסיים שלא גילה ללקוח פרט מהותי בניגוד להוראות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(א)}}, או הפר חובה לעניין גילוי נאות שנקבעה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47(ב)}}.

{{ח:סעיף|95|אחריות נושא משרה בתאגיד}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 94|סעיף 94}} בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו; המפר הוראה זו, דינו – מחצית הקנס הקבוע ליחיד בשל אותה עבירה.
{{ח:תת|(ב)}} נעברה עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 94|סעיף 94}} בידי תאגיד או בידי עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא משרה בתאגיד הפר את חובתו האמורה בסעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח שעשה כל שניתן כדי למנוע את העבירה.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בתאגיד, שותף למעט שותף מוגבל, או בעל תפקיד אחר האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו בוצעה העבירה, ולעניין עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 94|סעיף 94(א)(1) עד (3)}} – גם דירקטור.

{{ח:קטע2|פרק יד|פרק י״ד: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|96|סודיות}}
{{ח:ת}} המפקח, עובד הכפוף לו או מי שפועל מטעמו, וכן חבר הוועדה, לא יגלה מידע או מסמך שהגיע אליו תוך כדי מילוי תפקידו או במהלך עבודתו ולא יעשה בו כל שימוש אלא לשם מילוי תפקידו לפי חוק זה, לשם הליך פלילי או לפי צו בית משפט.

{{ח:סעיף|96א|שמירת מסמכים|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} המפקח רשאי לתת הוראות לעניין שמירת מסמכים בידי נותן שירותים פיננסיים ובכלל זה לעניין אופן השמירה ותקופת השמירה, ורשאי הוא לתת הוראות כאמור דרך כלל או לסוגים מסוימים של נותני שירותים פיננסיים.

{{ח:סעיף|97|פרסום נתוני עמלות וריבית|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־4}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 96|בסעיף 96}}, המפקח רשאי לפרסם נתונים בדבר –
{{ח:תת|(1)}} סכומים ושיעורים של עמלות שגובים נותני שירותים פיננסיים בעד סוגי שירותים, בדרך שתאפשר את השוואת העמלות;
{{ח:תת|(2)}} שיעורי ריביות הנגבות בפועל מאת הלקוחות על ידי כל אחד מבעלי הרישיונות למתן אשראי, מבעלי הרישיונות למתן שירותי פיקדון ואשראי או מבעלי הרישיונות להפעלת מערכת לתיווך באשראי, בעד מתן אשראי, בדרך שתאפשר את השוואת הריביות.

{{ח:סעיף|98|מסירת מידע לרשות פיקוח בישראל|תיקון: תשע״ז, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 96|בסעיף 96}} –
{{ח:תתת|(1)}} המפקח רשאי לגלות ידיעה או להראות מסמך לרשות המוסמכת כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 29|בסעיף 29 לחוק איסור הלבנת הון}}, לממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון, לרשות ניירות ערך כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק ניירות ערך}}, לרשם, לבנק ישראל, לוועדה ליציבות פיננסית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}} ולמפקח על הבנקים (בסעיף זה – הגוף הנעבר), ובלבד שנוכח כי הידיעה או המסמך מתבקשים לשם מילוי תפקידיו של הגוף הנעבר;
{{ח:תתת|(2)}} מצא המפקח כי נותן שירותים פיננסיים פועל בניגוד {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 21|לסעיפים 21}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 22א|ו־22א לחוק הבנקאות (רישוי)}}, יודיע על כך למפקח על הבנקים;
{{ח:תתת|(3)}} מצא המפקח כי היקף הפעילות של בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי הוא היקף פעילות בנקאי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 25א|בסעיף 25א}}, יודיע על כך למפקח על הבנקים.
{{ח:תת|(ב)}} לא יגלה אדם ידיעה ולא יראה מסמך שנמסרו לו לפי הוראות סעיף זה.

{{ח:סעיף|99|מסירת מידע לרשות פיקוח במדינת חוץ}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 96|בסעיף 96}}, המפקח רשאי למסור ידיעה או מסמך שבידיו לרשות מוסמכת במדינת חוץ שתפקידה לפקח על מי שעוסק במתן שירותים פיננסיים, באותה מדינה.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח לא ימסור ידיעה או מסמך לפי הוראות סעיף קטן (א) אלא אם כן נוכח כי התמלאו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הידיעה או המסמך מתבקשים לשם מילוי תפקידיה של הרשות המוסמכת, בפיקוח על מי שעוסק במתן שירותים פיננסיים כאמור בסעיף קטן (א);
{{ח:תתת|(2)}} הרשות המוסמכת אישרה שחלה עליה חובת סודיות דומה להוראות {{ח:פנימי|סעיף 96|סעיף 96}}, או שהתחייבה שלא להעביר את הידיעה או המסמך לאחר;
{{ח:תתת|(3)}} הרשות המוסמכת התחייבה כי תעשה שימוש בידיעה או במסמך רק לתכלית המנויה בפסקה (1).
{{ח:תת|(ג)}} המפקח לא ימסור ידיעה או מסמך לפי הוראות סעיף זה אם נקבע כי מסירתם עלולה לפגוע בחקירה תלויה ועומדת או בביטחון המדינה.

{{ח:סעיף|99א|החלת הוראות {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|פקודת האגודות השיתופיות}}, {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות}} {{ח:חיצוני|חוק החברות|וחוק החברות}} על בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} ההוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|פקודת האגודות השיתופיות}} (בסעיף זה – הפקודה) יחולו על בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי (בסעיף זה – אגודת פיקדון ואשראי), בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 20|סעיפים 20}}, {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 26|26}}, {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 27|27}}, {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 27א|27א}}, {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 36|36}}, {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 37|37}}, {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 38|38}}, {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 39|39}}, {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 40|40}}, {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 42|42}} {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 44|ו־44 לפקודה}} לא יחולו;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 5|סעיף 5 לפקודה}} יחול לעניין אגודת פיקדון ואשראי בשינויים המחויבים ובשינוי זה: במקום ”מחמישית הון המניות“ יקראו ”מ־2.5% מהון המניות“ ובמקום ”מחמישית ההון“ יקראו ”מ־2.5% מההון“;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 12|סעיף 12 לפקודה}}, הרשם לא יסרב לרשום תיקון לתקנות של אגודת פיקדון ואשראי אם התיקון נובע מדרישה של המפקח;
{{ח:תתת|(4)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 16|סעיף 16 לפקודה}}, לכל חבר אגודה יהיה קול אחד בהצבעה באסיפה הכללית של אגודת פיקדון ואשראי;
{{ח:תתת|(5)}} תקנות של אגודת פיקדון ואשראי לעניין פדיון מניות, לרבות כל צורת השתתפות בהון האגודה, לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 17|סעיפים 17}} {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 31|ו־31 לפקודה}}, יהיו כפופות להוראות המפקח לפי חוק זה, ובלבד שהפדיון לא יהיה בסכום הגבוה מערכה הנומינלי של המניה כשהוא צמוד למדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תתת|(6)}} המפקח רשאי לקבוע מגבלות לעניין מספר החברים באגודת פיקדון ואשראי;
{{ח:תתת|(7)}} זכות הקיזוז לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 24|סעיף 24 לפקודה}} תהיה נתונה רק לגבי חבר אגודת פיקדון ואשראי שיש לו זכות לפדות מניה, לרבות כל צורת השתתפות בהון האגודה;
{{ח:תתת|(8)}} לרשם לא יהיו נתונות, לגבי אגודת פיקדון ואשראי, הסמכויות לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 43|סעיף 43 לפקודה}} בכל הנוגע לחקירה בעניין מצבה הכספי;
{{ח:תתת|(9)}} לעניין {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 64|סעיף 64 לפקודה}} –
{{ח:תתתת|(א)}} תקנות לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 64|הסעיף האמור}} לעניין דוחות כספיים וניהול העניינים הכספיים לא יחולו לגבי אגודת פיקדון ואשראי; לעניין זה רשאי הרשם, לצורך מילוי תפקידו, לקבל את כל הדוחות הכספיים שהגישה האגודה למפקח לפי חוק זה;
{{ח:תתתת|(ב)}} התקנות לדוגמה לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות#סעיף 64|הסעיף האמור}}, לעניין אגודת פיקדון ואשראי יותקנו בהסכמת המפקח.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות או הוראות המפקח לפי חוק זה, לגבי אגודת פיקדון ואשראי, הסותרות תקנות שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|הפקודה}}, ייקבעו בהתייעצות עם שר הכלכלה והתעשייה או עם הרשם, בהתאמה; נקבעו תקנות או הוראות המפקח לפי חוק זה לאחר התייעצות כאמור, יגברו אלה על התקנות הסותרות לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|הפקודה}}.
{{ח:תת|(ג)}} ההוראות {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|בפקודה}} לעניין פירוק אגודה, לא יחולו לגבי אגודת פיקדון ואשראי, ויחולו על אגודה כאמור לעניין זה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}, והוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 9 פרק 3|פרק שלישי לחלק התשיעי לחוק החברות}}, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: החלטה מיוחדת על פירוק מרצון טעונה מניין חוקי של 75% מחברי האגודה ותתקבל ברוב של 80% מהמשתתפים בהצבעה.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 87|סעיפים 87 עד 89 לחוק החברות}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין הצבעה באסיפה הכללית של אגודת פיקדון ואשראי.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 345|סעיף 345 לחוק החברות}} לא יחול על אגודת פיקדון ואשראי.

{{ח:סעיף|99ב|העברת נכס או התחייבות של אגודת פיקדון ואשראי לצד קשור|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין, אגודת פיקדון ואשראי לא תמכור או תעביר נכס מהותי או התחייבות מהותית לצד קשור, אלא באישור המפקח; לעניין זה, ”צד קשור“ – מי שקבע המפקח בהוראות לעניין זה.

{{ח:סעיף|99ג|הפעלת סמכות הרשם|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} סמכויות הרשם לפי כל דין יופעלו לגבי בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, לאחר שמיעת עמדת המפקח לעניין זה.

{{ח:סעיף|100|אגרות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע אגרות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אגרה בעד הגשת בקשה לרישיון או להיתר לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} אגרה שנתית לנותן שירותים פיננסיים.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות לפי סעיף קטן (א) רשאי השר לקבוע את דרכי תשלום האגרות ומועדי התשלום, ורשאי הוא לקבוע ריבית והפרשי הצמדה שישולמו על אגרה שלא שולמה במועד.

{{ח:סעיף|101א|אישור המפקח למיזוג של נותן שירותים פיננסיים|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} מיזוג של נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד, עם תאגיד אחר, טעון, נוסף על דרישות כל דין, גם אישור מאת המפקח.

{{ח:סעיף|101|איסור העברה}}
{{ח:ת}} רישיון או היתר שניתנו לפי חוק זה אינם ניתנים להעברה.

{{ח:סעיף|102|הארכת מועדים}}
{{ח:ת}} המפקח רשאי להאריך, לסוג מקרים או למקרה מסוים, כל מועד שנקבע בחוק זה או בתקנות לפיו, למעט מועד שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 70|בסעיפים 70(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 89|ו־89(א)}}.

{{ח:סעיף|103|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|103א|שינוי התוספות|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר, באישור ועדת כספים של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי, בצו, לקבוע {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} הוראות שבשל הפרתן יהיה המפקח רשאי להטיל עיצום כספי, וכן רשאי הוא לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}} בדרך האמורה.

{{ח:סעיף|104|דיווח לכנסת|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־4}}
{{ח:תת|(א)}} בתום שמונה חודשים מיום פרסומו של חוק זה, ימסור השר לוועדת הכספים של הכנסת דיווח על ההיערכות ליישומו.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח ידווח לוועדת הכספים של הכנסת, בתום שנה, ובתום שנתיים מיום תחילתו של חוק זה לפי {{ח:פנימי|סעיף 114|סעיף 114(א)}}, על יישומו של החוק; דיווח כאמור יכלול, פירוט הוראות שנתן לעניין דרכי פעולתם וניהולם של נותני שירותים פיננסיים, מספר הרישיונות וההיתרים שנתנו, הותלו או בוטלו, ועיצומים כספיים שהוטלו על מפרי הוראות החוק.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח והמפקח על הבנקים ידווחו לוועדת הכספים של הכנסת, בתום שישה חודשים מיום התחילה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 114|בסעיף 114(א)}}, על עקרונות מוסכמים שגיבשו לעניין דרכי פעולה ופעולות שיינקטו כנגד בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, לרבות התליה או ביטול רישיון, בהתקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 25ט|בסעיף 25ט(א)(2)}}.
{{ח:תת|(ד)}} בתקופה של שנתיים מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390377.pdf|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (תיקון מס׳ 4), התשע״ז–2017}}, ידווחו המפקח והמפקח על הבנקים לוועדת הכספים של הכנסת, מדי שישה חודשים, על יישום העקרונות המוסכמים שגיבשו ביחס לניהול חשבון בתאגיד בנקאי של מערכת לתיווך באשראי.

{{ח:קטע2|פרק טו|פרק ט״ו: תיקונים עקיפים}}

{{ח:סעיף|105|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות|בפקודת הבנקאות, 1941}}.}}

{{ח:סעיף|106||תיקון: תשע״ז, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}.}}

{{ח:סעיף|107|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|108|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|בחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|109|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|110||תיקון: ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|111||תיקון: תשע״ז, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|בחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|112|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק תובענות ייצוגיות|בחוק תובענות ייצוגיות, התשס״ו–2006}}.}}

{{ח:סעיף|113|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}}.}}

{{ח:סעיף|113א||תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|בפקודת האגודות השיתופיות}}.}}

{{ח:סעיף|113ב||תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|113ג||תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים), התשס״ה–2005}}.}}

{{ח:סעיף|113ד||תיקון: תשע״ז, תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|113ה||תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים|בחוק מערכות תשלומים, התשס״ח–2008}}.}}

{{ח:קטע2|פרק טז|פרק ט״ז: תחילה והוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|114|תחילה|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־2, ק״ת תשע״ח, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה, למעט {{ח:פנימי|פרק יז סימן א|סימן א׳ לפרק י״ז}}, ביום י״ח בסיוון התשע״ח (1 ביוני 2017) (להלן – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} על האמור בסעיף קטן (א), תחילתו של חוק זה לעניין מי שעיסוקו במתן שירות בנכס פיננסי, וכן לעניין הוראות {{ח:פנימי|סעיף 106|סעיפים 106}}, {{ח:פנימי|סעיף 110|110(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 111|ו־111}}, ביום ז׳ בסיוון התשע״ח (1 ביוני 2018) (להלן – יום התחילה המאוחר).
{{ח:תת|(ב1)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}} ביום כ״ז באייר התשע״ט (1 ביוני 2019).
{{ח:תת|(ב2)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} השר, באישור ועדת הכספים, רשאי לדחות, בצו, את המועדים האמורים בסעיף קטן (א) או (ב) אם מצא כי הדחייה דרושה לשם היערכות ליישום הוראות חוק זה; ורשאי הוא לדחות מועדים כאמור לגבי כל העיסוקים המוסדרים בחוק זה או חלקם.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|יום התחילה המאוחר נדחה ליום כ״ב בתשרי התשע״ט (1 באוקטובר 2018), או ליום פרסומו של צו איסור הלבנת הון לעניין מי שעיסוקו במתן שירות בנכס פיננסי לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|חוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}, לפי המוקדם (ק״ת תשע״ח, 2068).}}

{{ח:סעיף|114א||תיקון: תשע״ז־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|115|הוראות מעבר|תיקון: תשע״ז, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עוסק ותיק“ – כל אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} מי שעסק ערב יום התחילה במתן אשראי;
{{ח:תתתת|(2)}} מי שעסק ערב יום התחילה המאוחר במתן שירות בנכס פיננסי.
{{ח:תת|(א1)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיפים 12}} {{ח:פנימי|סעיף 25יא|ו־25יא}}, עוסק ותיק שהגיש לפני יום התחילה או יום התחילה המאוחר, לפי העניין, בקשה לקבלת רישיון למתן אשראי, {{ח:הערה|או}} בקשה לקבלת רישיון למתן שירות בנכס פיננסי לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} וקיבל מאת המפקח אישור על הגשת בקשה כאמור, רשאי להמשיך בעיסוקו אף שאין בידו רישיון כאמור, כל עוד לא ניתנה החלטת המפקח בבקשתו; על עוסק כאמור יחולו, בתקופה שמיום התחילה או מיום התחילה המאוחר, לפי העניין, עד מועד החלטת המפקח בבקשתו, ההוראות לפי חוק זה החלות על נותן שירותים פיננסיים, כאילו היה בעל רישיון, והכול לפי העניין ובשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} מי שערב יום התחילה או יום התחילה המאוחר החזיק אמצעי שליטה בעוסק ותיק בשיעור הטעון היתר לבעל עניין לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}, והעוסק הוותיק קיבל רישיון לפי חוק זה או מתקיים בו האמור בסעיף קטן (א1), יראו את המחזיק כאמור כבעל היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}; אין בהוראות סעיף קטן זה –
{{ח:תתת|(1)}} כדי לגרוע מסמכות המפקח לבטל היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}}, ולדרוש, לשם הפעלת הסמכות כאמור, כל מסמך הדרוש לו לשם בדיקת התקיימות התנאים לביטול ההיתר;
{{ח:תתת|(2)}} כדי לפטור את המחזיק כאמור מחובת קבלת היתר מאת המפקח לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}, אם לאחר יום התחילה ירכוש אמצעי שליטה נוספים בנותן שירותים פיננסיים, שלאחריה יחזיק אמצעי שליטה בשיעור הטעון היתר כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} מי שכיהן ערב יום התחילה או יום התחילה המאוחר כנושא משרה בעוסק ותיק, רשאי להמשיך ולכהן כנושא משרה באותו עוסק ותיק אם העוסק קיבל רישיון לפי חוק זה; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מסמכות המפקח להורות על הפסקת כהונה של נושא משרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32}}, ולדרוש, לשם הפעלת הסמכות כאמור, כל מסמך הדרוש לו לשם בדיקת התקיימות התנאים להורות על הפסקת הכהונה.
{{ח:תת|(ד)}} נותן שירותי מטבע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11ג|בסעיף 11ג לחוק איסור הלבנת הון}}, כנוסחו ערב יום התחילה המאוחר, שהפר, לפני יום התחילה המאוחר, הוראה מהוראות {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|חוק איסור הלבנת הון}}, כמפורט {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 14|בסעיף 14 לחוק האמור}}, ימשיכו לחול לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#פרק ה|פרק ה׳ לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ה)}} נעברה לפני יום התחילה המאוחר עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11יב|סעיף 11יב לחוק איסור הלבנת הון}}, לא יראו בביטול {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11יב|הסעיף האמור}}, {{ח:פנימי|סעיף 111|בסעיף 111(4) לחוק זה}}, כביטול האיסור עליה לעניין {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 4|סעיף 4 לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|116|הוראת מעבר לעניין כהונה ראשונה של חבר ועדה מקרב הציבור}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(א)}}, כהונתם של חברי הוועדה מקרב הציבור שמונו לראשונה לאחר תחילתו של חוק זה, תהיה לשנתיים מיום מינוים.

{{ח:קטע2|פרק יז|פרק י״ז: הוראות שעה}}
{{ח:קטע3|פרק יז סימן א|סימן א׳: סמכויות להגבלת שימוש במקום – הוראת שעה מיום הפרסום עד יום התחילה}}

{{ח:סעיף|117|הוראת שעה מיום הפרסום עד יום התחילה}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק יז סימן א|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגבלת שימוש במקום“ – {{ח:חיצוני|חוק הגבלת שימוש במקום לשם מניעת ביצוע עבירות|חוק הגבלת שימוש במקום לשם מניעת ביצוע עבירות, התשס״ה–2005}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק סדר הדין הפלילי“ – {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|חוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק רישוי עסקים“ – {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל רשות המסים כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודת מס הכנסה}} או מי שהוא הסמיכו לכך;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המרשם“ ו”הרשם“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#פרק ד1|בפרק ד׳1 לחוק איסור הלבנת הון}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צו הגבלה מינהלי“ – צו שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 118|סעיף 118}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צו הגבלה שיפוטי“ – צו שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 119|סעיף 119}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ראש יחידת תביעות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 60|בסעיף 60(א) לחוק סדר הדין הפלילי}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תובע“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק סדר הדין הפלילי}}.
{{ח:תת|(ב)}} בתקופה שמיום פרסומו של חוק זה {{ח:הערה|(ביום 1.8.2016)}} ועד יום התחילה יהיו נתונות למנהל רשות המסים כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} או למי שהוא הסמיכו לכך ({{ח:פנימי|פרק יז|בפרק זה}} – המנהל) ולבית המשפט, הסמכויות המפורטות {{ח:פנימי|פרק יז סימן א|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף|118|צו מינהלי להגבלת שימוש במקום לשם מניעת עבירות מס חמורות}}
{{ח:תת|(א)}} היה למנהל יסוד סביר להניח כי חצרים שבהם מתנהל עסקו של נותן שירותי מטבע הרשום במרשם, משמשים באופן שיטתי לביצוע אחת מהעבירות המנויות להלן, וכי נותן שירותי המטבע יודע על כך, והיה לו יסוד סביר לחשש כי החצרים ימשיכו לשמש לביצוע עבירה כאמור אם לא יוגבל השימוש במקום באופן מיידי, רשאי הוא, לאחר התייעצות עם הרשם, לצוות בכתב על הגבלת השימוש בחצרים:
{{ח:תתת|(1)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 220|סעיף 220 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתת|(2)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117|סעיף 117(ב) או (ב1) לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:תתת|(3)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 98|סעיף 98(ג2) לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}};
{{ח:תתת|(4)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 211|סעיף 211(א1) לפקודת המכס}}.
{{ח:תת|(ב)}} בבואו של המנהל לתת צו הגבלה מינהלי, ישקול, בין השאר, ביצוע עבירות קודמות במקום, את ידיעת בעל המקום או המחזיק בו על ביצוע עבירה במקום או על הכוונה לבצע עבירה במקום ואת מידת הפגיעה שתיגרם לבעלים של המקום או למחזיק בו מהוצאת הצו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מצא המנהל כי מתן צו הגבלה מינהלי דרוש בלא דיחוי, רשאי הוא לתתו גם בלי שהתייעץ עם הרשם, ובלבד שיודיע לרשם בהקדם האפשרי לאחר מכן על מתן הצו.
{{ח:תת|(ד)}} צו לפי סעיף זה יעמוד בתוקפו לתקופה שתיקבע בו ורשאי המנהל להאריכה לתקופות נוספות, ובלבד שסך התקופות לא יעלה על 30 ימים.
{{ח:תת|(ה)}} הרואה את עצמו נפגע מצו הגבלה מינהלי רשאי לעתור לביטולו או לשינוי תנאים בו לבית משפט השלום; בית המשפט רשאי לבטל את הצו, לשנות בו תנאים או לאשרו; על החלטת בית משפט השלום ניתן לערער לבית המשפט המחוזי.
{{ח:תת|(ו)}} על צו הגבלה מינהלי יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגבלת שימוש במקום לשם מניעת ביצוע עבירות#סעיף 3|סעיפים 3(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הגבלת שימוש במקום לשם מניעת ביצוע עבירות#סעיף 4|ו־4 לחוק הגבלת שימוש במקום}}.
{{ח:תת|(ז)}} ניתן צו הגבלה מינהלי, לא יינתן צו הגבלה מינהלי חדש בתוך שנה מיום שפקע תוקפו של הצו הקודם אלא באישור של ראש יחידת תביעות, לאחר ששוכנע כי הוצאת צו חדש מוצדקת בשל שינוי של ממש בנסיבות.

{{ח:סעיף|119|צו שיפוטי להגבלת שימוש במקום לשם מניעת עבירות מס חמורות}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט השלום רשאי, לבקשת תובע, לתת צו הגבלה שיפוטי, בהתקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 118|בסעיף 118(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} צו הגבלה שיפוטי יעמוד בתוקפו לתקופה שתיקבע בו ושלא תעלה על 90 ימים; בית המשפט רשאי להאריך את תוקפו של הצו לתקופות נוספות שלא יעלו על 90 ימים, כל אחת, אם שוכנע כי הגבלת השימוש במקום חיונית למניעת המשך ביצוע העבירה שבשלה הוצא הצו, ורשאי הוא לחזור ולצוות כאמור מזמן לזמן אם שוכנע כאמור ובשים לב, בין השאר, לאופן התקדמות החקירה בעניין העבירה שבשלה הוצא הצו.
{{ח:תת|(ג)}} בבואו לתת צו הגבלה שיפוטי או להורות על הארכתו, ישקול בית המשפט, בין השאר ביצוע עבירות קודמות במקום, את ידיעת בעל המקום או המחזיק בו על ביצוע עבירה במקום או על הכוונה לבצע עבירה במקום ואת מידת הפגיעה שתיגרם לבעלים או למחזיק בו מהוצאת הצו.
{{ח:תת|(ד)}} הודעה על בקשה למתן צו הגבלה שיפוטי תוצג במקום שאליו מתייחסת הבקשה ותומצא לבעלים של המקום ולמחזיק במקום, אם ניתן לאתרם בשקידה סבירה בנסיבות העניין; בית המשפט לא ייתן צו כאמור אלא לאחר שנתן לבעלים של המקום או למחזיק בו, אם הם ידועים, הזדמנות להשמיע את טענותיהם.
{{ח:תת|(ה)}} בצו הגבלה שיפוטי ייקבעו תנאים, הגבלות או איסורים על השימוש במקום, לרבות סגירת המקום לתקופה הנקובה בצו, והכול במידה שלא תעלה על הנדרש בנסיבות העניין כדי למנוע המשך ביצוע עבירה במקום.
{{ח:תת|(ו)}} עותק של צו הגבלה שיפוטי יוצג במקום שעליו הוא חל ויומצא לבעלים של המקום ולמחזיק בו, אם ניתן לאתרם בשקידה סבירה בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ז)}} בית משפט שנתן צו הגבלה שיפוטי רשאי לשנות את תנאי הצו או לבטלו לבקשת תובע או לבקשת מי שרואה את עצמו נפגע מהצו ולא הוזמן להשמיע את טענותיו.
{{ח:תת|(ח)}} בית המשפט רשאי לדון מחדש בצו הגבלה שיפוטי שנתן אם ראה כי הדבר מוצדק בשל נסיבות שהשתנו או עובדות חדשות שהתגלו לאחר מתן הצו.
{{ח:תת|(ט)}} תובע או מי שרואה את עצמו נפגע מצו הגבלה שיפוטי רשאים לערער על החלטת בית משפט לבית משפט מחוזי, והערעור יידון בדן יחיד.
{{ח:תת|(י)}} הוראות חוק זה לעניין צו הגבלה שיפוטי יחולו גם לעניין הארכה של צו הגבלה שיפוטי.

{{ח:סעיף|120|צו מינהלי להגבלת שימוש במקום בשל עיסוק בלא רישום}}
{{ח:תת|(א)}} היה למנהל יסוד סביר להניח כי בחצרים מסוימים עוסק אדם במתן שירותי מטבע בלי שהוא רשום במרשם, רשאי הוא, לאחר התייעצות עם הרשם, לצוות בכתב על הגבלת השימוש באותם חצרים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מצא המנהל כי מתן צו לפי אותו סעיף קטן דרוש בלא דיחוי, רשאי הוא לתתו גם בלי שהתייעץ עם הרשם, ובלבד שיודיע לרשם בהקדם האפשרי לאחר מכן על מתן הצו.
{{ח:תת|(ג)}} על צו לפי סעיף קטן (א) יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 21|סעיפים 21}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 22|ו־22 לחוק רישוי עסקים}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|121|סמכות בית משפט להגבלת שימוש במקום בשל עיסוק בלא רישום}}
{{ח:ת}} הוגש כתב אישום בשל עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11יב|סעיף 11יב(א)(1) לחוק איסור הלבנת הון}} או הורשע אדם בעבירה כאמור תהיה נתונה לבית המשפט הסמכות לצוות כאמור {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 16|בסעיפים 16}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 17|או 17 לחוק רישוי עסקים}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|122|נקיטת אמצעים לביצוע צו ושימוש בכוח}}
{{ח:ת}} לא קוימו הוראות צו שניתן לפי {{ח:פנימי|פרק יז סימן א|סימן זה}}, רשאי המנהל, או מי שהוסמך לכך על ידי בית המשפט, לנקוט כל אמצעי סביר הדרוש לצורך ביצועו, ורשאי הוא לקבל סיוע של שוטר לשם שימוש בכוח סביר הדרוש לצורך ביצוע הצו.

{{ח:סעיף|123|סמכות תפיסה}}
{{ח:ת}} התעורר חשד לביצוע עבירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 118|בסעיף 118(א)}} או עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11יב|סעיף 11יב(א)(1) לחוק איסור הלבנת הון}}, רשאי המנהל לתפוס חפץ, לרבות כסף, הקשור לעבירה; על תפיסה כאמור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 32|סעיפים 32}} {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 39|ו־39 לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|124|העברת מידע למנהל}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 31א|בסעיף 31א לחוק איסור הלבנת הון}}, הרשם רשאי לגלות ידיעה או להראות מסמך למנהל לשם ביצוע הסמכויות המוקנות לו לפי {{ח:פנימי|פרק יז סימן א|סימן זה}} ובמידה הנדרשת לשם כך.

{{ח:קטע3|פרק יז סימן ב|סימן ב׳: סמכויות להגבלת שימוש במקום – הוראת שעה מיום התחילה}}

{{ח:סעיף|125|הוראת שעה מיום התחילה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופה שמיום התחילה עד תום שלוש שנים מיום פרסומו של חוק זה יהיו נתונות למנהל כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 117|בסעיף 117}} ולבית המשפט הסמכויות {{ח:פנימי|פרק יז סימן א|שבסימן א׳}} ויחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק יז סימן א|הסימן האמור}}, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בכל מקום, במקום ”הרשם“ יבוא ”הרשם או המפקח, לפי העניין“;
{{ח:תתת|(2)}} הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 118|סעיפים 118}} {{ח:פנימי|סעיף 119|ו־119}} יהיו נתונות למנהל ולבית המשפט גם לגבי חצרים שבהם מתנהל עסקו של בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי או בעל רישיון למתן אשראי ומתקיים בהם האמור {{ח:פנימי|סעיף 118|באותם סעיפים}};
{{ח:תתת|(3)}} הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 120|סעיפים 120}} {{ח:פנימי|סעיף 121|ו־121}} יהיו נתונות למנהל ולבית המשפט גם לגבי חצרים שבהם עוסק אדם במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי בלא רישיון;
{{ח:תתת|(4)}} הסמכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 123|סעיף 123}} תהיה נתונה למנהל גם אם התעורר חשד לביצוע עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 94|סעיף 94(א)(1) או (2)}};
{{ח:תתת|(5)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 124|סעיף 124}} יחולו על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 96|סעיף 96}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי, בצו, להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (א), ובלבד שתסתיים לא יאוחר מתום חמש שנים מיום פרסומו של חוק זה.

{{ח:סעיף|126|דיווח לכנסת}}
{{ח:ת}} המנהל כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 117|בסעיף 117}} ידווח לוועדת הכספים של הכנסת מדי שנה מיום פרסומו של חוק זה ועד לתום התקופה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 125|בסעיף 125}} על פעולות שננקטו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק יז|פרק זה}}.

{{ח:קטע3|פרק יז סימן ג|סימן ג׳: תיקונים עקיפים – הוראות שעה}}

{{ח:סעיף|127||תיקון: תשע״ז, ק״ת תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|בחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}} כהוראת שעה.}}

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}})}}}}
{{ח:קטע3||הון עצמי מזערי הנדרש מנותן שירותים פיננסיים}}

{{ח:סעיף*|(1)||תיקון: תשע״ז, תשע״ז־4|עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} לעניין נותן שירותים פיננסיים שהוא בעל רישיון בסיסי – הון עצמי בסכום כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תת|(א)}} לעניין בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי – 300,000 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(ב)}} לעניין בעל רישיון למתן אשראי – 500,000 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(ג)}} לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – 800,000 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(ד)}} לעניין בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי – 100,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} לעניין נותן שירותים פיננסיים שהוא בעל רישיון מורחב – הון עצמי בסכום כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תת|(א)}} לעניין בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי – 1,000,000 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(ב)}} לעניין בעל רישיון למתן אשראי בהתאם לצבר האשראי שלו, כמפורט להלן:
{{ח:תת}}

צבר אשראי {{ש}} (במיליוני שקלים חדשים)	הון עצמי מזערי נדרש {{ש}} (במיליוני שקלים חדשים)

25 עד 50	1

מעל 50 עד 100	2

מעל 100	4

{{ח:תת|(ג)}} לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – בהתאם לצבר האשראי שלו או לצבר הפיקדונות שלו כמפורט להלן:
{{ח:תת}}

צבר אשראי או צבר פיקדונות {{ש}} (במיליוני שקלים חדשים)	הון עצמי נדרש {{ש}} (במיליוני שקלים חדשים)

25 עד 50	1

מעל 50 עד 1,000	1.5

מעל 1,000	3

{{ח:תת|(ד)}} לעניין בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי – 100,000 שקלים חדשים.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 70ה|סעיף 70ה}})}}}}

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י״ב בתמוז התשע״ו (18 ביולי 2016).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]