חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות, התשפ״ב–2022}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2194899}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ב, 918|חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_635944.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1090|תיקון מס׳ 2 לחוק שיקום נכי נפש בקהילה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4693413.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: מטרה ועקרונות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הזכות לשירותי רווחה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הליך האבחון}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הליך ההכרה}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: שירותי רווחה מותאמים}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: ערר}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: פיקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: מימון שירותי רווחה}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: תיקונים עקיפים}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: תחילה, תחולה, תקנות ראשונות והוראות מעבר}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת: {{מוקטן|התחומים של שירותי הרווחה}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 378|בסעיף 378 לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם מאבחן“ – כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}}, ולעניין אדם עם מוגבלות שכלית–התפתחותית – גם ועדת אבחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם מטפל“, לגבי אדם – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} העובד הסוציאלי המטפל באדם במחלקה לשירותים חברתיים;
{{ח:תתת|(2)}} העובד הסוציאלי של מסגרת שניתנים בה לאנשים עם מוגבלות שירותים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת פרט 1|בפרט {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}} לתוספת}} או שירותי פעילות יומית המפורטים {{ח:פנימי|תוספת פרט 2|בפרט {{ח:הערה|(}}2{{ח:הערה|)}} לתוספת}}, שאותו אדם מטופל בה;
{{ח:תתת|(3)}} גורם אחר שקבע השר בצו, לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם מכיר“ – כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11}}, ולעניין אדם עם מוגבלות שכלית–התפתחותית – גם ועדת אבחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל הכללי“ – המנהל הכללי של משרד הרווחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת אבחון“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית-התפתחותית)|בחוק הסעד}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכאי“ – תושב ישראל שבשל מוגבלותו הוכר בהליך הכרה לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}} וזכאי לקבל שירותי רווחה לפי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מעונות יום שיקומיים“ – {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים|חוק מעונות יום שיקומיים, התש״ס–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הסעד“ – {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית-התפתחותית)|חוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית–התפתחותית), התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות“ – {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירותי הסעד“ – {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|חוק שירותי הסעד, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיים עצמאיים ואוטונומיים“ – חיים שמאפשרים לאדם לבחור את אורח חייו ולקבל החלטות באשר אליהם, ובכלל זה לבחור את מקום מגוריו בהתאם לאפשרויות הבחירה שיש לכל אדם, להשתתף בחברה ובקהילה ולנהל את חייו באוטונומיה ובעצמאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבקש הכרה“ – אדם המבקש להיות מוכר כזכאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוגבלות“ – אחת או יותר מהמוגבלויות שלהלן או מוגבלות אחרת שקבע השר בצו, לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א)(1)}}, מתמשכת או שצפוי שתהיה מתמשכת, אשר בשלה מוגבל תפקודו של אדם באופן משמעותי בתחום חיים אחד או יותר מתחומי החיים העיקריים:
{{ח:תתת|(1)}} אוטיזם; לעניין זה, ”אוטיזם“ – כהגדרתו במדריך ה־DSM או במדריך אבחון אחר שקבע המנהל הכללי של משרד הבריאות, אם קבע, אשר מתעדכנים מזמן לזמן, או בהוראות אחרות שקבע השר בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א)(1)}}; לעניין זה, ”מדריך ה־DSM“ – המדריך לסיווג ולאבחון הפרעות נפשיות של האגודה האמריקאית לפסיכיאטריה (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorder), במהדורתו העדכנית ביותר;
{{ח:תתת|(2)}} מוגבלות שכלית–התפתחותית; לעניין זה, ”מוגבלות שכלית–התפתחותית“ – מוגבלות שכלית–התפתחותית לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית-התפתחותית)|חוק הסעד}};
{{ח:תתת|(3)}} מוגבלות קוגניטיבית–נוירופסיכולוגית, כפי שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א)(1)}};
{{ח:תתת|(4)}} מוגבלות מוטורית; לעניין זה, ”מוגבלות מוטורית“ –
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי מי שלא מלאו לו 18 שנים – לקות שבשלה מוגבלת יכולת התנועה והניידות והיא מזכה בגמלת ילד נכה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 222|סעיף 222 לחוק הביטוח הלאומי}}, או לקות שבשלה מוגבלת יכולת התנועה והניידות שהשר קבע אותה בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א)(1)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי מי שמלאו לו 18 שנים – לקות מוטורית או נוירולוגית שבשלה מוגבלת יכולת התנועה והניידות שקבע השר בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א)(1)}} או שמתקיים בה אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} היא תסמונת נוירולוגית או לקות במערכת הלוקומוטורית, שנקבעה לגביה, לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט סימן ד|סימן ד׳ לפרק ט׳ לחוק הביטוח הלאומי}}, נכות רפואית צמיתה בשיעור של 40% לפחות;
{{ח:תתתתת|(2)}} היא לקות שאדם זכאי בשלה לקצבת שירותים מיוחדים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 206|סעיף 206 לחוק הביטוח הלאומי}} או להטבה לפי הסכם לעניין גמלת ניידות שנערך לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק האמור}};
{{ח:תתת|(5)}} מוגבלות ראייה; לעניין זה, ”מוגבלות ראייה“ – ירידה בחדות הראייה או צמצום בשדה הראייה, כפי שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א)(1)}};
{{ח:תתת|(6)}} מוגבלות שמיעה; לעניין זה, ”מוגבלות שמיעה“ – ירידה בשמיעה, כפי שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א)(1)}};
{{ח:תתת|(7)}} עיכוב התפתחותי – מוגבלות אשר בשלה לא הושגו אבני הדרך ההתפתחותיות, כולן או חלקן, כפי שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(א)(1)}}, ואובחנה עד גיל 6;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלקה לשירותים חברתיים“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|בחוק שירותי הסעד}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרד הרווחה“ – משרד הרווחה והביטחון החברתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציג“ – אפוטרופוס או מי שיש בידו ייפוי כוח על פי דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רמת תמיכה“ – כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי רווחה“ – שירותי רווחה לפי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב ישראל“ – מי שהוא תושב ישראל לעניין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הרווחה והביטחון החברתי.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: מטרה ועקרונות}}

{{ח:סעיף|2|מטרת החוק}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה היא להסדיר ולעגן את זכותו של כל זכאי לקבל שירותי רווחה, תוך תמיכה בכל אלה:
{{ח:תת|(1)}} זכותו לחיים עצמאיים ואוטונומיים וחירותו;
{{ח:תת|(2)}} השתתפותו השוויונית והפעילה בחברה ובקהילה;
{{ח:תת|(3)}} שמירה על זכויותיו וביטחונו האישי.

{{ח:סעיף|3|עקרונות במתן שירותי רווחה לזכאים}}
{{ח:תת|(א)}} שירותי רווחה יינתנו בתחומי חיים שונים לזכאי, לרבות למשפחתו בקשר לטיפול בו, בהתאם לעקרונות {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות}} ולעקרונות האמנה בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות, לרבות בהתאם לעקרונות שלהלן, והכול בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}:
{{ח:תתת|(1)}} שירותי רווחה יינתנו תוך הקפדה על כבודו וחירותו של האדם הזכאי ושמירה על זכויותיו;
{{ח:תתת|(2)}} שירותי רווחה יינתנו כדי לקדם אפשרות בחירה בחיים עצמאיים ואוטונומיים של כל הזכאים בכל רמות התמיכה ושילובם בקהילה, בין השאר באמצעות צמצום הדרגתי של מגורי אנשים עם מוגבלות במסגרות מרובות דיירים ושל מספר הדיירים שמתגוררים בהן, ובאמצעות פיתוח שירותים בקהילה;
{{ח:תתת|(3)}} שירותי רווחה יינתנו על בסיס רצונותיו, בחירותיו, צרכיו, יכולותיו, גילו וכישוריו של הזכאי, ובשיתופו בהליך בחירת השירותים המתאימים לו על פי התחומים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, ובהתאם לרמת התמיכה שנקבעה לו, וכן יינתנו לשם שמירה על זכויותיו וביטחונו האישי;
{{ח:תתת|(4)}} שירותי רווחה יינתנו באיכות סבירה, בתוך זמן סביר ובמרחק סביר ממקום מגוריו של הזכאי.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”האמנה בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות“ – האמנה בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות שנחתמה ביום כ״ב בכסלו התשס״ז (13 בדצמבר 2006).

{{ח:סעיף|4|מתן שירותי רווחה בכפוף למסגרת המימון}}
{{ח:ת}} שירותי רווחה יינתנו בכפוף למסגרת המימון כאמור {{ח:פנימי|פרק ט|בפרק ט׳}}.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הזכות לשירותי רווחה}}

{{ח:סעיף|5|הזכות לקבל שירותי רווחה ותחומיהם}}
{{ח:תת|(א)}} לזכאי הזכות לקבל שירותי רווחה מותאמים לפי חוק זה, בהתאם למטרות ולעקרונות {{ח:פנימי|סעיף 2|שבסעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}.
{{ח:תת|(ב)}} שירותי רווחה כאמור בסעיף קטן (א) יינתנו לזכאי בתחומים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, לרבות שירותים ייעודיים לקטינים; השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, רשאי, בצו, להוסיף על התחומים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} או לגרוע מהם.

{{ח:סעיף|6|רמות תמיכה}}
{{ח:תת|(א)}} השר יקבע מדרג של רמות תמיכה שזכאים זקוקים להן, ואת היקף שירותי הרווחה לפי כל אחד מהתחומים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} לפי המדרג.
{{ח:תת|(ב)}} בקביעת המדרג של רמות התמיכה יובאו בחשבון טווח היכולות של הזכאים והיקף הסיוע הנדרש להם.
{{ח:תת|(ג)}} בקביעת המדרג של רמות התמיכה יתייחס השר גם לריבוי מוגבלויות או שילוב של מוגבלות עם ליקוי או מחלה אחרים.

{{ח:סעיף|7|מתן שירותי רווחה}}
{{ח:ת}} שירותי רווחה יינתנו לזכאי על ידי רשות מקומית או על ידי משרד הרווחה, או מי מטעמם.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הליך האבחון}}

{{ח:סעיף|8|גורם מאבחן}}
{{ח:ת}} השר יקבע בתקנות איש מקצוע או צוות של אנשי מקצוע מהמפורטים להלן אשר יהיו מוסמכים לאבחן את קיומה של מוגבלות אצל אדם ולהעריך את רמת התמיכה שהוא זקוק לה, לפי סוג המוגבלות, וכן יקבע את תנאי כשירותם וניסיונם:
{{ח:תת|(1)}} רופא;
{{ח:תת|(2)}} פסיכולוג;
{{ח:תת|(3)}} עובד סוציאלי;
{{ח:תת|(4)}} איש חינוך;
{{ח:תת|(5)}} עוסק במקצועות הבריאות כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות|בחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס״ח–2008}}.

{{ח:סעיף|9|דרכי האבחון והערכת רמת התמיכה}}
{{ח:ת}} השר יקבע בתקנות תנאים לעניין ביצוע האבחון, כללים לעניין אופן הערכת רמת התמיכה של מבקש הכרה, או של זכאי שיש לאבחנו או להעריך את רמת התמיכה שלו לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|10|מסירת תוצאות האבחון והערכת רמת התמיכה}}
{{ח:תת|(א)}} הגורם המאבחן ימסור למבקש הכרה, לזכאי, לנציגם או לגורם המטפל בכפוף להסכמתו של מבקש ההכרה או הזכאי או של נציגו, את תוצאות האבחון ואת תוצאות הערכת רמת התמיכה, אם נערכה.
{{ח:תת|(ב)}} אבחון או הערכת תמיכה שערך גורם מאבחן בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, ייחשבו אבחון או הערכת רמת תמיכה לעניין חוק זה.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הליך ההכרה}}

{{ח:סעיף|11|גורם מכיר}}
{{ח:תת|(א)}} גורם מכיר יהיה איש מקצוע או צוות של אנשי מקצוע, שמתקיימים בו התנאים שקבע השר בתקנות, ובכלל זה לעניין כשירות וניסיון מקצועי נדרש בתחום המוגבלויות, ובלבד שהשר הסמיך אותו כגורם מכיר לעניין זה.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע כי גורם שנתונה לו סמכות לפי דין יהיה גורם מכיר, אף אם לא מתקיימים בו התנאים שקבע לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|12|התנאים להכרה}}
{{ח:ת}} השר יקבע בתקנות את התנאים להכרה באדם כזכאי ולקביעת רמת התמיכה שהוא זקוק לה.

{{ח:סעיף|13|הליך ההכרה}}
{{ח:תת|(א)}} אחד הגורמים שלהלן ימסור לגורם המכיר את תוצאות האבחון והערכת רמת התמיכה האמורות {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}}:
{{ח:תתת|(1)}} הזכאי או מבקש ההכרה, או נציגם;
{{ח:תתת|(2)}} הגורם המאבחן, ובלבד שניתנה לכך הסכמתו של הזכאי או מבקש ההכרה, או נציגם;
{{ח:תתת|(3)}} הגורם המטפל, אם ישנו, ובלבד שניתנה לכך הסכמתו של הזכאי או המבקש ההכרה, או נציגם.
{{ח:תת|(ב)}} זכאי או מבקש הכרה רשאי לטעון, בעצמו, באמצעות נציגו או באמצעות הגורם המטפל, את טיעוניו לפני הגורם המכיר וכן למסור לגורם המכיר כל מידע, לפני שיקבל החלטה בעניינו.

{{ח:סעיף|14|החלטת גורם מכיר}}
{{ח:ת}} הגורם המכיר רשאי להכיר באדם שעניינו הובא לפניו כזכאי, וכן לקבוע, בשיתוף עם אותו אדם אם האדם חפץ בשיתופו, את רמת התמיכה שהוא זקוק לה, על סמך תוצאות האבחון והערכת רמת התמיכה האמורות {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}}, וכל טיעון וחומר נוסף שהזכאי או מבקש ההכרה, נציגם או הגורם המטפל הביא לפניו.

{{ח:סעיף|15|בחינה מחודשת בידי הגורם המכיר}}
{{ח:תת|(א)}} הזכאי, מבקש ההכרה או נציגם, או הגורם המטפל בהסכמת אותו אדם, רשאי להגיש בקשה מנומקת לגורם המכיר שעניינו הובא לפניו לשם בחינה מחודשת של החלטותיו בנוגע לאותו אדם.
{{ח:תת|(ב)}} הגורם המכיר רשאי לערוך בחינה מחודשת של החלטתו בהתאם לבקשה כאמור בסעיף קטן (א) או מיוזמתו.
{{ח:תת|(ג)}} הגורם המכיר יקבל את החלטתו בבחינה המחודשת לאחר שנתן לזכאי או למבקש ההכרה שעניינו הובא לפניו, או לנציגם, או לגורם המטפל בהסכמת אותו אדם, הזדמנות נאותה לטעון את טענותיו לפניו ולמסור לו כל חומר מטעמו.
{{ח:תת|(ד)}} בהחלטתו בבחינה המחודשת רשאי הגורם המכיר לאשר את החלטתו, לשנותה או לבטלה.

{{ח:סעיף|16|החזרת עניין לגורם מאבחן והוראה להשלמת מידע}}
{{ח:ת}} סבר הגורם המכיר כי כדי לקבל את החלטתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיפים 14}} {{ח:פנימי|סעיף 15|ו־15}} נדרש מידע נוסף, רשאי הוא –
{{ח:תת|(1)}} להחזיר את העניין לגורם המאבחן או לגורם מאבחן אחר, כדי שיערוך בדיקות נוספות וישוב ויקבע לפי תוצאותיהן את האבחון או את הערכת רמת התמיכה;
{{ח:תת|(2)}} להורות לזכאי או למבקש ההכרה, לנציגם או לגורם המטפל, על השלמת מידע ומסמכים.

{{ח:סעיף|17|מסירת החלטת הגורם המכיר}}
{{ח:ת}} החלטת הגורם המכיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיפים 14}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|15}} {{ח:פנימי|סעיף 16|ו־16}} תהיה מנומקת והוא ימסור אותה לזכאי או למבקש ההכרה, לנציגם או לגורם המטפל, בסמוך למועד קבלת ההחלטה.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: שירותי רווחה מותאמים}}

{{ח:סעיף|18|זכאות לשירותי רווחה מותאמים}}
{{ח:ת}} אדם שהוכר כזכאי יהיה זכאי לשירותי רווחה שהותאמו לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}}, במסגרת היקף רמת התמיכה שנקבעה לו ובהתאם למטרות ולעקרונות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} ובכפוף למסגרת המימון כאמור {{ח:פנימי|פרק ט|בפרק ט׳}} ({{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} – שירותי רווחה מותאמים).

{{ח:סעיף|19|תוכנית מענים אישית או הסדר אחר}}
{{ח:תת|(א)}} שירותי רווחה מותאמים יינתנו לזכאי לפי תוכנית מענים אישית או לפי הסדר אחר שקבע השר שהזכאי רשאי לבחור, והכול בהתאם להוראות שקבע השר.
{{ח:תת|(ב)}} שירותי רווחה מותאמים שייכללו בתוכנית המענים האישית או בהסדר האחר יאושרו בידי משרד הרווחה או בידי מחלקה לשירותים חברתיים, כפי שקבע השר.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”תוכנית מענים אישית“ – תוכנית שמגבש זכאי, ואם יש לו נציג – גם עם נציגו, ולפי בחירתו – גם עם הגורם המטפל או עם נציג משרד הרווחה, שבה ייקבעו שירותי הרווחה המותאמים שזכותו של הזכאי לקבל לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: ערר}}

{{ח:סעיף|20|ערר של זכאי או מבקש הכרה}}
{{ח:ת}} זכאי או מבקש הכרה הרואה את עצמו נפגע מהחלטה של גורם מכיר לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}} או מהחלטה של משרד הרווחה או המחלקה לשירותים חברתיים בעניין אישור שירותים מותאמים לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ב)}}, או נציגם, רשאי לערור עליה לפני ועדת ערר לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|חוק שירותי הסעד}}, ויחולו לעניין זה הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|חוק שירותי הסעד}}, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} במקום העובד הסוציאלי האמור {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד#סעיף 2|בסעיף 2(ה)(3) לחוק שירותי הסעד}}, רשאי השר למנות איש מקצוע שהוא בעל ניסיון של שבע שנים לפחות בתחום המוגבלויות, שאינו עובד משרד הרווחה ואינו עובד רשות מקומית;
{{ח:תת|(2)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד#סעיף 2|בסעיף 2(ז) ו־(ח) לחוק שירותי הסעד}}, בערר לפי סעיף זה, ועדת הערר מוסמכת לאשר את ההחלטה שעליה עוררים, לשנותה, לבטלה ולקבל החלטה אחרת במקומה, או להחזיר את העניין עם הוראות לגורם שהחליט;
{{ח:תת|(3)}} נוסף על הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד#סעיף 2|סעיף 2 לחוק שירותי הסעד}}, הסמכויות הנתונות לבית משפט מחוזי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 28|סעיף 28(ד) ו־(ה) לחוק בתי דין מינהליים}}, יהיו נתונות לבית משפט לעניינים מינהליים, לעניין ערר ולעניין ועדת הערר כאמור בסעיף זה; ואולם, על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד#סעיף 2|בסעיף 2(ה1) לחוק שירותי הסעד}} {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 26|וסעיף 26(ג) לחוק בתי דין מינהליים}}, ועדת הערר רשאית לדון ולהחליט בערר על פי טענות וראיות שהוגשו בכתב בלבד, גם אם ביקש העורר או נציגו לטעון בעל פה, אם מצאה שאין בכך כדי לפגוע בעשיית צדק בעניינו של העורר.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: פיקוח}}

{{ח:סעיף|21|הסמכת מפקחים וסמכויותיהם}}
{{ח:ת}} השר רשאי להסמיך, מקרב עובדי משרדו, מפקחים, שיהיו נתונות להם הסמכויות לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}, כולן או חלקן, לשם פיקוח על ביצוע הוראות לפי חוק זה, בידי כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} גורם מאבחן הנותן שירותי אבחון למשרד הרווחה;
{{ח:תת|(2)}} גורם מכיר;
{{ח:תת|(3)}} גורם מטפל;
{{ח:תת|(4)}} נותני שירותי רווחה בתחומים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|22|תנאים להסמכת מפקח}}
{{ח:ת}} למפקח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}} יוסמך מי שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא לא הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה הוא אינו ראוי, לדעת השר, לשמש מפקח;
{{ח:תת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}, כפי שהורה השר, לתפקיד הפיקוח שיוטל עליו;
{{ח:תת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, כפי שהורה השר.

{{ח:סעיף|23|הודעה ברשומות}}
{{ח:ת}} הודעה על מינוי מפקח לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|24|סמכויות פיקוח}}
{{ח:ת}} לשם ביצוע תפקידיו לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} רשאי מפקח –
{{ח:תת|(1)}} לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
{{ח:תת|(2)}} לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו ידיעה ומסמכים שיש בהם כדי להבטיח את ביצוען של הוראות חוק זה או להקל את ביצוען; בפסקה זו, ”מסמך“ – לרבות פלט כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תת|(3)}} לדרוש בכתב ממי שמספק שירותי רווחה מכוח חוק זה, לתקן ליקויים שמצא, באופן ובזמן שהורה בדרישה ולהמציא אישורים על כך כפי שידרוש;
{{ח:תת|(4)}} להיכנס למקום שיש לו יסוד להניח שהוא מספק שירותי רווחה, לרבות לכלי תחבורה כשהוא נייח, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים, למעט מעון לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות|חוק הפיקוח על מעונות, התשכ״ה–1965}}, אלא על פי צו של בית משפט.

{{ח:סעיף|25|זיהוי מפקח}}
{{ח:ת}} מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו;
{{ח:תת|(2)}} יש בידו תעודה החתומה בידי השר, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג לפי דרישה.

{{ח:סעיף|26|סמכויות פיקוח של משרד הרווחה}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} כדי לגרוע מסמכויות הפיקוח הנתונות למשרד הרווחה לפי כל דין, לרבות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות|חוק הפיקוח על מעונות, התשכ״ה–1965}}, {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים|וחוק מעונות יום שיקומיים}}.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: מימון שירותי רווחה}}

{{ח:סעיף|27|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ט|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק יסודות התקציב“ – {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק תקציב שנתי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופה ראשונה“ – התקופה שמיום תחילתה של שנת הכספים 2024 ועד לתום שנת הכספים שבה נקבעה בחוק התקציב השנתי התוספת התקציבית המרבית הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28(1)(א)(1)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופה שנייה“ – התקופה שתחילתה בתום התקופה הראשונה ואילך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקציב הבסיס“ – תקציב משרד הרווחה למתן שירותי רווחה שנקבע בחוק התקציב השנתי לשנת הכספים 2022, התשפ״ב–2021;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקציב קובע“ – תקציב הבסיס בצירוף התוספת התקציבית המרבית הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28(1)(א)(1)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקציב למתן שירותי רווחה“ – הסכומים הקבועים בחוק תקציב שנתי בסעיף תקציב משרד הרווחה המיועדים למתן שירותי רווחה לזכאים שעוגנו לפי הוראות חוק זה ואינם מעוגנים בחקיקה ובהסדרים אחרים, לרבות שירותים כאמור בעבור תושבי ישראל באזור, לפי הסדר שנקבע בדין האזור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקציב למתן שירותי רווחה בשנה קודמת“ – תקציב למתן שירותי רווחה בשנת הכספים הקודמת לשנת הכספים שלגביה נקבע התקציב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שינויים בתקציב“ – שינויים שנעשו לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 11|סעיף 11 לחוק יסודות התקציב}}, בתקציב למתן שירותי רווחה בשנה קודמת.

{{ח:סעיף|28|מסגרת המימון של שירותי הרווחה}}
{{ח:ת}} סך הסכומים שיתוקצבו בחוק תקציב שנתי למימון העלויות הכרוכות במתן שירותי רווחה לפי חוק זה ולפי הסדר שנקבע בדין האזור למתן שירותי רווחה בעבור תושבי ישראל, יהיה כלהלן וייקבע בסעיף תקציב משרד הרווחה:
{{ח:תת|(1)}} תקציב למתן שירותי רווחה אשר ייקבע לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} בתקופה הראשונה – התקציב השנתי יהיה בסכום של תקציב הבסיס בתוספת שני אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} תוספת תקציבית של 430 מיליון שקלים חדשים מדי שנה ועד לתוספת תקציבית מרבית בסך של 2.15 מיליארד שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(2)}} אם הסכימו לכך השר ושר האוצר – שינויים בתקציב;
{{ח:תתת|(ב)}} בתקופה השנייה – התקציב השנתי יהיה בסכום של תקציב למתן שירותי רווחה בשנה קודמת, בתוספת שני אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} תוספת תקציבית של מכפלת התקציב הקובע במקדם הגידול הדמוגרפי; לעניין זה, ”מקדם גידול דמוגרפי“ – 3%, אולם השר, בהסכמת שר האוצר, רשאי, בצו, לעדכן את מקדם הגידול הדמוגרפי;
{{ח:תתתת|(2)}} אם הסכימו לכך השר ושר האוצר – שינויים בתקציב;
{{ח:תת|(2)}} הסכומים הקבועים בחוק תקציב שנתי שמקורם בהשתתפות של רשות מקומית, לרבות רשות מקומית באזור, במימון שירותי הרווחה שיינתנו לזכאים, בהתאם לשיעור השתתפות הנוהג ביום פרסומו של חוק זה ובהתאם להוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|חוק שירותי הסעד}}, לרבות בעניין נשיאה בהוצאות וקביעת מקום מגוריו של האדם;
{{ח:תת|(3)}} סכומים נוספים, אם ייקבעו בחוק תקציב שנתי.

{{ח:סעיף|29|עדכון תקציב למתן שירותי רווחה}}
{{ח:ת}} השר, בהסכמת שר האוצר, יעדכן החל בתקופה השנייה ואילך את התקציב למתן שירותי רווחה בחוק תקציב שנתי, אם התקיימו שינויים הכרוכים בעלות השירותים, ובהתאם למרכיבי העלות של שירותים אלה.

{{ח:סעיף|30|יתרת תקציב}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”תוספת תקציבית“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תוספת תקציבית של 430 מיליון שקלים חדשים מדי שנה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28(1)(א)(1)}};
{{ח:תתת|(2)}} מכפלת התקציב הקובע במקדם הגידול הדמוגרפי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28(1)(ב)(1)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|פרק ט|בפרק זה}}, נותרה בתום שנת כספים מסוימת (בסעיף זה – שנת הבסיס) תוספת תקציבית שלא מומשה (בסעיף זה – יתרת תקציב), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יתרת התקציב תופחת מהתוספות התקציביות הקבועות לשנת הכספים שלאחר שנת הבסיס (בסעיף זה – השנה העוקבת) ועד לשנת הכספים שבה תיווסף היתרה כאמור בפסקה (2);
{{ח:תתת|(2)}} החל מהשנה העוקבת, אם בשנת כספים מסוימת מומש במלואו התקציב למתן שירותי רווחה, תיווסף יתרת התקציב של שנת הבסיס לתקציב השנתי של שנת הכספים שלאחריה.

{{ח:סעיף|31|ייעוד התוספת התקציבית}}
{{ח:תת|(א)}} רוב התוספת התקציבית האמורה {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28(1)(א)(1)}} ייועד לקידום שילובם של אנשים עם מוגבלות בקהילה, לרבות באמצעות שירותים תומכי חיים עצמאיים ואוטונומיים בקהילה.
{{ח:תת|(ב)}} חלק מהתוספת התקציבית האמורה {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28(1)(א)(1)}} ייועד גם עבור הגדלת כוח האדם ברשויות המקומיות לשם יישום הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|32|שמירת דינים – {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב}}}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}} כדי לגבור על {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב}}.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|33|סודיות}}
{{ח:ת}} אדם שהגיע אליו מידע לפי הוראות חוק זה תוך כדי מילוי תפקידו או במהלך עבודתו, ישמרנו בסוד, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לפי הוראות חוק זה או חיקוק אחר או לפי צו של בית משפט או החלטה של ועדת אבחון.

{{ח:סעיף|34|הסכמה, שמיעת עמדה והשתתפות בתהליך}}
{{ח:ת}} נדרשה לפי הוראות חוק זה הסכמה של זכאי או של מבקש הכרה, שמיעת עמדתו או השתתפותו בתהליך, ויש לו נציג, אך הוא מסוגל להסכים, להביע את עמדתו או להשתתף בתהליך בעצמו, יראו את הדרישה כאמור כמחייבת גם את ההסכמה, שמיעת העמדה או ההשתתפות בתהליך של הזכאי או של מבקש ההכרה, עצמו.

{{ח:סעיף|35|מידע על זכויות}}
{{ח:ת}} המנהל הכללי של משרד הרווחה או מי מטעמו יפרסם מידע זמין ונגיש לציבור בכל הנוגע לזכויותיהם של אנשים עם מוגבלות לקבלת שירותי רווחה לפי חוק זה ולעניין דרכי הגשת תלונות למשרד הרווחה לעניין יישום חוק זה.

{{ח:סעיף|36|שירותי רווחה ניסיוניים}}
{{ח:ת}} השר, או מי שהוא הסמיך לכך, רשאי לאשר הפעלת שירותי רווחה על בסיס ניסיוני לבחינת תועלתם, ובלבד שעלות הפעלתם הכוללת לא תעלה על 5% מהתקציב למתן שירותי הרווחה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27}}.

{{ח:סעיף|37|שמירת דינים ושמירת זכויות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק זה באות להוסיף על הוראות כל דין ואין בהן כדי לגרוע מזכויות הנתונות לאדם עם מוגבלות לפי כל דין אחר, אלא אם כן נקבע במפורש אחרת בחוק.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), ההכרה באדם כזכאי וזכאותו לשירותי רווחה לפי חוק זה לא יישללו מחמת היותו אדם זכאי לשיקום לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה|חוק שיקום מתמודדי נפש בקהילה, התש״ס–2000}}.

{{ח:סעיף|38|מעון יום שיקומי}}
{{ח:ת}} שירות רווחה של מעון יום שיקומי שזכאי לקבל פעוט עם מוגבלות לפי {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים|חוק מעונות יום שיקומיים}}, יינתן לפי {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים|חוק מעונות יום שיקומיים}} בלבד, ולא לפי חוק זה; לעניין זה, ”פעוט עם מוגבלות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים|בחוק מעונות יום שיקומיים}}.

{{ח:סעיף|39|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו וכן בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הגדרת סוגי המוגבלויות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בהגדרה ”מוגבלות“ שבסעיף 1}}, וכן הגבלות לעניין הכרה במוגבלות לרבות לפי מאפיינים שונים;
{{ח:תתת|(2)}} מדרג רמות התמיכה לזכאים;
{{ח:תתת|(3)}} היקף שירותי הרווחה בכל אחד מהתחומים שבתוספת לכל רמת תמיכה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}; תקנות לפי פסקה זו ייקבעו בהסכמת שר האוצר;
{{ח:תתת|(4)}} קביעת הגורם המאבחן לכל סוג של מוגבלות, כשירותו וניסיונו, תנאים לעניין ביצוע האבחון וכללים לעניין אופן ההערכה של רמת התמיכה, כאמור {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק ד׳}};
{{ח:תתת|(5)}} קביעת הגורם המכיר לכל סוג של מוגבלות, כשירותו וניסיונו, תהליך קבלת החלטותיו של הגורם, ובחינה מחודשת של החלטות אלה, כאמור {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק ה׳}} וכן אפשרות של מתן סיוע אישי לזכאי בתהליך קביעת רמת התמיכה שהוא זכאי לה;
{{ח:תתת|(6)}} קביעת שירותי רווחה מותאמים לזכאי, ואופן ההכנה של תוכנית מענים אישית או הסדר אחר לבחירת שירותי הרווחה, כאמור {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק ו׳}};
{{ח:תתת|(7)}} אופן ההגשה של בקשה להכרה כזכאי והטיפול בה.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע, בצו, גורם מטפל לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|פסקה (3) להגדרה ”גורם מטפל“}}.
{{ח:תת|(ג)}} השר, בהסכמת שר האוצר, רשאי לקבוע, בצו, כי שירותי רווחה בתחומים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, כולם או חלקם, יינתנו לזכאים, כולם או חלקם, באמצעות תקצוב אישי; לעניין זה, ”תקצוב אישי“ – שיטה למתן שירותי רווחה הנעשית במסגרת תקציבית אישית.
{{ח:תת|(ד)}} תקנות וצווים לפי חוק זה יותקנו באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת ולאחר התייעצות עם נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות}} ועם ארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: תיקונים עקיפים}}

{{ח:סעיף|40|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית-התפתחותית)|בחוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית–התפתחותית), התשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|41|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: תחילה, תחולה, תקנות ראשונות והוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|42|תחילה ותקנות ראשונות}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה 18 חודשים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה); תקנות ראשונות בעניינים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39(א)}} יותקנו עד יום התחילה.

{{ח:סעיף|43|תחולה הדרגתית}}
{{ח:תת|(א)}} בחמש השנים שמיום התחילה, יינתנו שירותי רווחה בהדרגה לפי צווים שקבע השר בהסכמת שר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} צו ראשון לפי סעיף קטן (א) ייקבע עד יום התחילה לפי עקרונות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, ובהתאם למאפיין של גיל הזכאי לקבל את שירותי הרווחה ובלא תלות בסוג המוגבלות.

{{ח:סעיף|44|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שמשרד הרווחה או מי מטעמו החליט לגביו, בהליך הכרה, שהוא אדם עם מוגבלות לפני יום התחילה, יראו אותו כזכאי לעניין הוראות חוק זה מיום התחילה ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שפנה לפני יום התחילה לאבחון, יימשך ביצוע האבחון במקום ומהשלב שבו החל, ויראו אבחון כאמור כאבחון שנעשה על פי הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}; נקבע באבחון כאמור כי האדם הוא אדם עם מוגבלות, יחולו לגביו הוראות סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} כל עוד לא נקבעה לאדם שחלות עליו הוראות סעיפים קטנים (א) או (ב), רמת התמיכה שהוא זקוק לה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, לא תיפגע זכותו לשירותי רווחה שניתנו לו או שהיה ניתן לתת לו ערב יום התחילה, ולא יהיה בכך כדי למנוע מלתת לו שירותים נוספים מתוך שירותי הרווחה הניתנים לזכאים באותה העת במקום מגוריו.
{{ח:תת|(ד)}} עד יום התחילה יגבש השר תוכנית למעבר של אנשים עם מוגבלות לקהילה ולצמצום הדרגתי של מגורי אנשים עם מוגבלות במסגרות מרובות דיירים ושל מספר הדיירים שמתגוררים בהן.

{{ח:סעיף|45|דיווח לכנסת}}
{{ח:תת|(א)}} השר ידווח לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת, ב־1 במרס בכל שנה לגבי השנה שקדמה לה, על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החל משנת 2024 – יישום התוכנית למעבר של אנשים עם מוגבלות לקהילה ולצמצום הדרגתי של מגורי אנשים עם מוגבלות במסגרות מרובות דיירים ושל מספר הדיירים שמתגוררים בהן, לרבות ייעוד התקציב לעניין זה;
{{ח:תתת|(2)}} מספר האנשים עם מוגבלות שקיבלו שירותי תמיכה במגורים עצמאיים ואוטונומיים לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} פיתוח שירותים בקהילה וכן יוזמות לשירותים ניסיוניים, ופעולות לשיפור שירותים קיימים ולגיוון סוגי השירותים.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר ידווח לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת, ב־1 במרס בכל שנה לגבי השנה שקדמה לה, על התקציבים המשמשים למתן שירותי הרווחה לפי חוק זה ופירוט התוכניות בחוק תקציב שנתי והביצוע התקציבי שלהן; בסעיף זה{{ח:הערה|,}} ”תוכנית“ – כהגדרתה בחוק תקציב שנתי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב}}.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}})}}}}
{{ח:קטע3||התחומים של שירותי הרווחה}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} שירותי תמיכה במגורים עצמאיים ואוטונומיים ושירותי דיור טיפולי–שיקומי;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} שירותי פעילות יומית, לרבות שירותי שיקום באמצעות תעסוקה ועיסוק מותאמים;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} שירותי בריאות הניתנים במסגרת שירותי דיור טיפוליים–שיקומיים או במסגרת שירותי פעילות יומית לשם השילוב במסגרת כאמור;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} שירותי הסעה לפעילות יומית כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 2|בפסקה (2)}}, לרבות ליווי בהסעה;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} תוכניות מעבר ממערכת החינוך למערכת שירותי הרווחה;

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} שירותי תמיכה לשם שילוב מותאם בשירות אזרחי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות אזרחי|בחוק שירות אזרחי, התשע״ז–2017}}, או בצבא הגנה לישראל;

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} שירותי פנאי;

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת פרט 8}}
{{ח:ת}} שירותי ליווי אישי או סיוע אישי, לרבות לתמיכה בחיים עצמאיים ואוטונומיים בקהילה;

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת פרט 9}}
{{ח:ת}} שירותי ייעוץ, הדרכה ושירותים נוספים למשפחתו של זכאי, לרבות נופשונים ושירותים בשעת משבר;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת פרט 10}}
{{ח:ת}} שירותי ייעוץ, הדרכה ושירותים נוספים להורה שהוא עצמו אדם עם מוגבלות;

{{ח:סעיף*|(11)||עוגן=תוספת פרט 11}}
{{ח:ת}} שירותים להגברת ההשתלבות של זכאי בחברה, ובין השאר שירותים בעניינים אלה: שירותי מידע, ייעוץ ותמיכה, שירותי הנגשה אישיים, שירותים להקניית מיומנויות תפקודיות בנושאים שונים, שירותי הכוונה וטיפול, לרבות בתחום החברתי–המיני, ושירותי הדרכה ואימון בתחום הטכנולוגי, לרבות סיוע ברכישת אמצעים טכנולוגיים.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ח בסיוון התשפ״ב (27 ביוני 2022).}}
* '''יאיר לפיד'''
ראש הממשלה
* '''מאיר כהן'''
שר הרווחה והביטחון החברתי
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''מיקי לוי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]