gkour/israeli_law huggingface dataset:
צו הגנת הצומח (איסור גידול תפוחי אדמה בשטחים נגועים בנמטודות שרשי תפוחי אדמה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הגנת הצומח (איסור גידול תפוחי אדמה בשטחים נגועים בנמטודות שרשי תפוחי אדמה), תשכ״ז–1967}}
{{ח:קטע3||צו בדבר איסור גידול תפוחי אדמה בשטחים נגועים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ז, 2748|צו הגנת הצומח (איסור גידול תפוחי אדמה בשטחים נגועים בנמטודות שרשי תפוחי אדמה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2071.pdf}}, {{ח:תיבה|3151|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2095.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נמטודה“ – נמטודת שרשי תפוחי אדמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תפוחי אדמה“ – פקעות תפוחי אדמה וצמחי תפוחי אדמה מכל זן שהוא ולכל מטרת גידול, לרבות כל חלק מהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל האגף להגנת הצומח.

{{ח:סעיף|2|איסור זריעה וגידול}}
{{ח:ת}} לא יזרע אדם ולא יגדל תפוחי אדמה בשדה נגוע בנמטודה.

{{ח:סעיף|3|היתר לזריעה|תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2 לצו זה}} רשאי המנהל להתיר זריעה וגידול של תפוחי אדמה בשדה שנמצא נגוע בנמטודה אם נתקיימו בו שנים אלה:
{{ח:תת|(1)}} השטח הנגוע עבר איוד קרקע;
{{ח:תת|(2)}} בבקורת שנערכה על ידי המנהל לאחר האיוד, נמצא השטח נקי מנמטודה.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הגנת הצומח (איסור גידול תפוחי אדמה בשטחים נגועים בנמטודות שרשי תפוחי אדמה), תשכ״ז–1967“.

{{ח:חתימות|י״ח בסיון תשכ״ז (26 ביוני 1967)}}
* '''חיים גבתי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הגנת הצומח (ביעור הסרטן הבקטריאלי בעגבניות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הגנת הצומח (ביעור הסרטן הבקטריאלי בעגבניות), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||צו בדבר ביעור הסרטן הבקטריאלי בעגבניות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 211|צו הגנת הצומח (ביעור הסרטן הבקטריאלי בעגבניות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1508.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 5|והסעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 15|ו־15}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרע“ – זרעי עגבניות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיטוי“ – השריית זרע בתוך מיתקן במשך 25 דקות במים בעלי טמפרטורה קבועה של 55° צלסיוס או במשך שעה תמימה במים בעלי טמפרטורה שאינה עולה על 54° צלסיוס ואינה יורדת מ־50° צלסיוס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן המיועד לחיטוי זרעים נגד הנגע ושאושר על ידי המנהל כמתאים לביצוע החיטוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“ – מנהל האגף להגנת הצומח במשרד החקלאות או מי שהמנהל העביר לו סמכויותיו לפי צו זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נגע“ – סרטן בקטריאלי בעגבניות הנגרם על ידי Coryne Bacterium Michiganense;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – מי שמגדל צמחים לשם הפקת זרעים מהם וכן מי שעיסוקו מיון זרעים, הכנתם, אריזתם, סימונם, החזקתם, מכירתם, משלוחם והובלתם.

{{ח:סעיף|2|חיוב בחיטוי וסימון}}
{{ח:ת}} לא יעביר יצרן את הבעלות על זרעים בכל דרך שהיא, או את ההחזקה בהם, אלא אם חוטאו וסומנו לפי צו זה.

{{ח:סעיף|3|אופן הסימון}}
{{ח:תת|(א)}} כל מיכל ואריזה אחרת של זרעים שחוטאו, לרבות אריזה של זרעים שהועברו מתוך אריזה שסומנה בהתאם להוראות צו זה, יסומנו במלים ”בזרעים אלה בוצע חיטוי טרמי“.
{{ח:תת|(ב)}} הסימון האמור בסעיף קטן (א) יודפס על אריזת הזרעים או ייכלל בתווית שתחובר לאריזה ויהיה באותיות ברורות ונוחות לקריאה; השתמשו בתווית לגבי זרעים שאינם מיובאים, תושם תווית נוספת בתוך האריזה.

{{ח:סעיף|4|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות צו זה באות להוסיף ולא לגרוע מהוראות כל דין אחר.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הגנת הצומח (ביעור הסרטן הבקטריאלי בעגבניות), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|י״ח בחשון תשכ״ד (5 בנובמבר 1963)}}
* '''משה דיין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הגנת הצומח (ביעור מחלת הכתמים הבקטרית במלפפונים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הגנת הצומח (ביעור מחלת הכתמים הבקטרית במלפפונים), תשכ״ה–1964}}
{{ח:קטע3||צו בדבר ביעור מחלת הכתמים הבקטרית במלפפונים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ה, 283|צו הגנת הצומח (ביעור מחלת הכתמים הבקטרית במלפפונים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1642.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 5|והסעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 15|ו־15}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרע“ – זרעי מלפפונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן המיועד לחיטוי זרעים נגד הנגע ושאושר על ידי המנהל כמתאים לביצוע החיטוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“ – מנהל האגף להגנת הצומח במשרד החקלאות או מי שהוסמך על ידיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נגע“ – מחלת הכתמים הבקטרית הנגרמת על ידי Pseudamonoy Lacrymans;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – מי שמגדל צמח לשם הפקת זרע וכן מי שעיסוקו מיון זרעים, הכנתם, אריזתם, סימונם, החזקתם, מכירתם, משלוחם והובלתם.

{{ח:סעיף|2|חיוב חיטוי}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעביר יצרן את הבעלות על זרעים או את החזקה בהם אלא אם חוטאו וסומנו לפי צו זה.
{{ח:תת|(ב)}} חיטוי יבוצע על ידי השריית זרע בתוך מיתקן המלא עד 2⁄3 מקיבולו בתמיסה של כספן משוכלל בריכוז של 1% למשך 5 דקות. לאחר החיטוי יש לייבש את הזרעים במקום מאוורר ומוצל.

{{ח:סעיף|3|אופן הסימון}}
{{ח:תת|(א)}} כל מיכל או אריזה של זרעים שחוטאו בהתאם להוראות צו זה יסומנו במלים ”בזרעים אלה בוצע חיטוי כספיתי“.
{{ח:תת|(ב)}} הסימון האמור בסעיף קטן (א) יודפס על אריזת הזרעים או ייכלל בתווית שתחובר לאריזה ויהיה באותיות ברורות ונוחות לקריאה.
{{ח:תת|(ג)}} העביר אדם זרעים מאריזה שסומנה בהתאם להוראות צו זה לאריזה אחרת יסמן אף את אריזתם החדשה במלים ”בזרעים אלה בוצע חיטוי כספיתי“.

{{ח:סעיף|4|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות צו זה באות להוסיף להוראות כל דין, ולא לגרוע מהן.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הגנת הצומח (ביעור מחלת הכתמים הבקטרית במלפפונים), תשכ״ה–1964“.

{{ח:חתימות|י״ג בחשון תשכ״ה (19 באוקטובר 1964)}}
* '''משה דיין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הגנת הצומח (ביעור מחלת הקימלון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הגנת הצומח (ביעור מחלת הקימלון), תשכ״ז–1966}}
{{ח:קטע3||צו בדבר ביעור מחלת הקימלון}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ז, 420|צו הגנת הצומח (ביעור מחלת הקימלון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1960.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עץ“ – עץ ממין הלימון או עץ ממין האתרוג;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלה“ – מחלת הקימלון (Mal Sacco).

{{ח:סעיף|2|עקירת עצים נגועים במחלה}}
{{ח:ת}} בעל מקרקעין יעקור על שורשיו, או יגדע בגובה מישור הקרקע וימרח על החתך ‎2.4 D, כל עץ אשר בגזע הראשי שבו נתגלו סימני המחלה, מיד עם הופעת סימנים אלה.

{{ח:סעיף|3|גיזום עצים נגועים במחלה}}
{{ח:ת}} בעל מקרקעין יגזום כל ענף בעץ אשר נתגלו בו סימני המחלה כל עוד לא נתגלו סימני המחלה באזור הגזע הראשי.

{{ח:סעיף|4|טיפול בגזם או בעץ שנעקר או נגדע}}
{{ח:ת}} נעקר, נגדע או נגזם עץ שנתגלו בו סימני המחלה, חייב בעל המקרקעין לשרוף את הגזם או את העץ מיד לאחר ביצוע פעולות הגזם או גדיעת העץ או עקירתו.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הגנת הצומח (ביעור מחלת הקימלון), תשכ״ז–1966“.

{{ח:חתימות|כ״ז בחשון תשכ״ז (10 בנובמבר 1966)}}
* '''חיים גבתי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הגנת הצומח (ביעור נגעים בכותנה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הגנת הצומח (ביעור נגעים בכותנה), תשי״ח–1958}}
{{ח:קטע3||צו בדבר ביעור נגעים בכותנה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 1124|צו הגנת הצומח (ביעור נגעים בכותנה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0790.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 3|הסעיפים 3}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 19|ו־19}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל המחלקה להגנת הצומח לרבות אדם שהמנהל העביר לו את סמכויותיו לפי צו זה, כולן או מקצתן.

{{ח:סעיף|2|סמכות המנהל}}
{{ח:ת}} התחייב בעל שדה כותנה לבדוק את שדהו ולמסור למנהל תסקירים בהתאם להוראותיו, רשאי המנהל לחייב אותו לרסס את צמחי הכותנה לשם ביעור נגעים אם הנגיעות הגיעה לאחוז שקבע המנהל.

{{ח:סעיף|3|ביצוע ריסוסים}}
{{ח:ת}} בעל שדה כותנה שלא חוייב על ידי המנהל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} או שלא מילא אחרי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, ירסס, לפחות אחת לשבועיים, את צמחי הכותנה לשם ביעור נגעים.

{{ח:סעיף|4|ריסוס לפי צו אישי}}
{{ח:ת}} מפקח על הצמח רשאי, בצו אישי, לצוות על בעל שדה כותנה לרסס את צמחי הכותנה לשם ביעור נגעים לעתים יותר מזומנות מהאמור בצו זה.

{{ח:סעיף|5|חומר הריסוס והכמות}}
{{ח:ת}} הריסוס לפי צו זה יבוצע בחומר ובכמות כפי שיורה המנהל.

{{ח:סעיף|6|מכונת ריסוס}}
{{ח:תת|(א)}} הריסוס לפי צו זה יבוצע במכונה, שאושרה לכך בכתב על ידי המנהל (להלן – מכונת ריסוס), בין שהיא מופעלת מהקרקע ובין מהאויר.
{{ח:תת|(ב)}} מכונת הריסוס תהיה מצויידת בעת הריסוס באביזרים מתאימים ליעילות הריסוס בהתאם לשלבי גידול הכותנה, כפי שיורה המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} מכונת הריסוס תהיה במצב תקין בעת הריסוס.

{{ח:סעיף|7|ביטול}}
{{ח:ת}} צו הגנת הצומח (ביעור תולעת הזיפית בכותנה), תשי״ז–1957 – בטל.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הגנת הצומח (ביעור נגעים בכותנה), תשי״ח–1958“.

{{ח:חתימות|ט׳ באייר תשי״ח (29 באפריל 1958)}}
* '''קדיש לוז'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הגנת הצומח (חיטוי זרעי אפונה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הגנת הצומח (חיטוי זרעי אפונה), תשכ״ה–1965}}
{{ח:קטע3||צו בדבר חיטוי זרעי אפונה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ה, 1695|צו הגנת הצומח (חיטוי זרעי אפונה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1706.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 5|והסעיפים 5}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 15|15}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 43|ו־43}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרע“ – זרעי אפונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“ – מנהל האגף להגנת הצומח וכן מנהל השירות לבקורת זרעים במשרד החקלאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – מי שמגדל צמחים לשם הפקת זרעים מהם, וכן מי שעיסוקו מיון זרעים, הכנתם, אריזתם, סימונם, החזקתם, מכירתם, משלוחם והובלתם.

{{ח:סעיף|2|חיוב חיטוי}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי בצו אישי לצוות על המחזיק בזרעים לבצע בהם חיטוי בחומר ובשיטה שיורה עליהם.

{{ח:סעיף|3|איסור העברה}}
{{ח:ת}} לא יעביר יצרן את הבעלות על זרעים בכל דרך שהיא ולא את החזקה בהם, אלא אם חוטאו וסומנו בהתאם להוראות צו זה.

{{ח:סעיף|4|אופן הסימון}}
{{ח:ת}} כל מיכל ואריזה אחרת של זרעים שחוטאו בהתאם להוראות צו זה, לרבות אריזה של זרעים שהועברו מתוך אריזה שסומנה, יסומנו בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות הזרעים (מכירה)#סעיף 9|לתקנות 9}} {{ח:חיצוני|תקנות הזרעים (מכירה)#סעיף 10|ו־10 לתקנות הזרעים (מכירה), תשכ״ה–1964}}.

{{ח:סעיף|5|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות צו זה באות להוסיף על כל דין.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הגנת הצומח (חיטוי זרעי אפונה), תשכ״ה–1965“.

{{ח:חתימות|ח׳ באדר ב׳ תשכ״ה (12 במרס 1965)}}
* '''חיים גבתי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הדואר (העברת זכויות, חובות, התחייבויות ותביעות מהמדינה לחברה ומבנק הדואר לחברה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הדואר (העברת זכויות, חובות, התחיבויות ותביעות מהמדינה לחברה ומבנק הדואר לחברה), התשס״ו–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 562|צו הדואר (העברת זכויות, חובות, התחיבויות ותביעות מהמדינה לחברה ומבנק הדואר לחברה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6466.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 115ד|סעיפים 115ד}}, {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 115ה|115ה}}, {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 115ו|ו־115ו}} {{ח:חיצוני|חוק הדואר|לחוק הדואר, התשמ״ו–1986}} (להלן – החוק), לענין {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}} – בהתייעצות עם שר התקשורת ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לענין {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ב)}} – בהתייעצות עם שר התקשורת, ולענין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} – בהסכמת שר התקשורת, אני מצווה בזה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק הדואר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|בסעיף 88א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם להעברת נכסים“ – הסכם להעברת נכסים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 115ב|בסעיף 115ב לחוק}}, שנחתם בין המדינה לחברה ביום ו׳ בכסלו התשס״ו (7 בדצמבר 2005);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – כמשמעו {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 115א|בסעיף 115א לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|העברת זכויות, חובות והתחיבויות מהמדינה לחברה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין או הסכם, החברה תבוא במקום המדינה לגבי ההסכמים, ההתקשרויות והעסקאות האמורים בהסכם להעברת נכסים, וזאת לגבי הזכויות, החובות וההתחייבויות שהיו קיימות או מוטלות, לפי הענין, על הרשות לפני יום התחילה, ושהועברו למדינה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 115א|סעיף 115א לחוק}}, והכל בהתאם לתנאים המפורטים בהסכם להעברת נכסים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין או הסכם, החברה תבוא במקום המדינה לגבי תביעות של הרשות או נגדה שהיו תלויות ועומדות ערב יום התחילה ולגבי עילות לתביעות כאמור שהיו קיימות באותו מועד, ושהועברו למדינה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 115א|סעיף 115א לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|העברת זכויות, חובות והתחיבויות מבנק הדואר לחברה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין או הסכם, החברה תבוא במקום בנק הדואר לגבי ההסכמים, ההתקשרויות והעסקאות של בנק הדואר, הן לגבי הזכויות והסמכויות של בנק הדואר והן לגבי החבויות או ההתחייבויות שהיו מוטלות על בנק הדואר ערב יום התחילה.
{{ח:תת|(ב)}} החברה תבוא במקום בנק הדואר לענין תביעות שהיו תלויות ועומדות מטעם בנק הדואר או נגדו ערב יום התחילה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf|תיקון מס׳ 8 לחוק}}.

{{ח:חתימות|א׳ באדר התשס״ו (1 במרס 2006)}}
* '''אהוד אולמרט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההגבלים העסקיים (קביעת תחנת משטרה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההגבלים העסקיים (קביעת תחנת משטרה), התש״ס–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ס, 450|צו ההגבלים העסקיים (קביעת תחנת משטרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6029.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 1549|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7271.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 1165|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7969.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים#סעיף 46|סעיף 46(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים|לחוק ההגבלים העסקיים, התשמ״ח–1988}} (להלן – חוק ההגבלים העסקיים), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת תחנת משטרה|תיקון: תשע״ג, תשע״ח}}
{{ח:ת}} משרדי רשות ההגבלים העסקיים ברחוב המסגר 14 בתל אביב, משרדי רשות ההגבלים העסקיים ברחוב יהדות קנדה 1 באור יהודה ומשרדי רשות ההגבלים העסקיים ברחוב עם ועולמו 4 בירושלים, נקבעים בזה כתחנת משטרה לענין חקירות לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}}, בקשר לחקירות לפי {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים|חוק ההגבלים העסקיים}}.

{{ח:חתימות|כ״ז באדר ב׳ התש״ס (3 באפריל 2000)}}
* '''דוד תדמור'''
הממונה על ההגבלים העסקיים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההגנה (הובלת חלב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההגנה (הובלת חלב), תשט״ז–1956}}
{{ח:קטע3||צו בדבר הובלת חלב}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ז, 1109|צו ההגנה (הובלת חלב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0626.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ח, 1057|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (שינוי תואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0786.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ט, 740|תיקון לצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (שינוי תואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0870.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 1333|תיקון לצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (שינוי תואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1021.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 1122|תיקון לצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (שינוי תואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1444.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 5|תקנה 3א}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לתקנות ההגנה (מניעת רווחים מופקעים), 1944}}, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 325|סעיף 325(א)(3) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}, יראו צו זה כאילו הותקן מכוח {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|החוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשי״ח, תשי״ט, תש״ך, תשכ״ג}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הובלה“ – הובלה בכלי רכב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיכל“ – כד עשוי מפח מגולוון או מיכל אחד שאושר על ידי המנהל, למעט בקבוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טנק“ – טנק מבודד המיועד במיוחד להובלת חלב בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכוסה“ – מכוסה בכיסוי או בגג העשויים להגן על החלב מפני קרני השמש וחום, לרבות אבזרין (ברזנט);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו)|בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר במזון, ייצורו והחסנתו), תשכ״א–1960}}.

{{ח:סעיף|2|הסדרת הובלה}}
{{ח:ת}} לא יוביל אדם חלב לשם עסק אלא בטנק, או בכלי רכב כשפי המיכל סגור והמיכל כולו מכוסה.

{{ח:סעיף|3|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} צו זה אינו בא לגרוע מכוחו של כל דין אחר.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} צו ההגנה (הובלת חלב), תשט״ז–1956, שפורסם בעתונים ”הארץ“ ו”דבר“ ביום י״ח בסיון תשט״ז (28.5.1956) – בטל.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו ההגנה (הובלת חלב), תשט״ז–1956“.

{{ח:חתימות|י״ד באב תשט״ז (22 ביולי 1956)}}
* '''אבינעם הלוי'''
רשות מפקחת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההגנה (הוצאת בשר ודגים מבית קירור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההגנה (הוצאת בשר ודגים מבית קירור), תשט״ו–1955}}
{{ח:קטע3||צו בדבר הוצאת בשר ודגים מבית קירור}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ו, 809|צו ההגנה (הוצאת בשר ודגים מבית קירור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0510.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 5|תקנה 46}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לתקנות ההגנה, 1939}}, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 325|סעיף 325(א)(2) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}, יראו צו זה כאילו הותקן מכוח {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|החוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל בית קירור“ – אדם שעסקו או חלק מעסקו להחזיק בקירור מצרכי מזון תמורת שכר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית קירור“ – מקום המשמש להחזקת מצרכי מזון בקירור תמורת שכר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דגים“ – דגים או בשר דגים שהובאו מחוץ לארץ, למעט שימורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בשר“ – בשר בהמה או בשר עוף, לרבות כל חלק מבשר בהמה או עוף הראוי למאכל בני אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שימורים“ – שימורי דגים או בשר ארוזים וסגורים בכלי קיבול באופן הרמטי.

{{ח:סעיף|2|הוצאת בשר ודגים מבית קירור}}
{{ח:ת}} לא יוציא אדם ולא ירשה לאחר להוציא בשר, או דגים מבית קירור אלא, לפי היתר בכתב מאת רופא וטרינרי ממשלתי או רופא וטרינרי של רשות מקומית (להלן – רופא וטרינרי).

{{ח:סעיף|3|טיפול בהיתר ורישום}}
{{ח:תת|(א)}} מי שמוציא בשר או דגים מבית קירור חייב למסור בו בזמן לבעל בית הקירור את ההיתר שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעל בית קירור חייב –
{{ח:תתת|(1)}} לנהל רישום מלא ונכון על כל הבשר והדגים שהוכנסו או הוצאו מבית הקירור לפי טופס שיקבע מנהל האגף לבעלי חיים במשרד החקלאות;
{{ח:תתת|(2)}} להחזיק את ההיתר שקיבל כאמור בסעיף קטן (א), תוך 12 חודש מיום קבלתו ולהראותו – לכשיידרש לכך – לרופא וטרינרי.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו ההגנה (הוצאת בשר ודגים מבית קירור), תשט״ו–1955“.

{{ח:חתימות|כ׳ באדר תשט״ו (14 במרס 1955)}}
* '''חיים גבתי'''
המנהל הכללי של משרד החקלאות
רשות מוסמכת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההגנה (שעת חירום) (איסור משלוח, מסירה והובלה של דבר הפוגע בבטחון המדינה) (מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההגנה (שעת חירום) (איסור משלוח, מסירה והובלה של דבר הפוגע בבטחון המדינה) (מס׳ 2), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 807|צו ההגנה (שעת חירום) (איסור משלוח, מסירה והובלה של דבר הפוגע בבטחון המדינה) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5349.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)#סעיף 91|סעיף 91(1) ו־(2)}} {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)|לתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945}} (להלן – תקנות ההגנה), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|איסור משלוח מסירה והובלה}}
{{ח:ת}} לא תישלח בדואר מישראל לכל מקום שמחוץ לישראל חבילת דואר שיש בה ידיעה הפוגעת בבטחון המדינה או העלולה לפגוע בו ולא תימסר בישראל חבילת דואר כאמור שהתקבלה מחוץ לישראל וכן לא יישלח מישראל ולא יובל לישראל, גם בכל דרך אחרת, מסמך או כל חפץ אחר, שיש בו ידיעה כאמור; לענין זה, ”חבילת דואר“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)#סעיף 86|בסעיף 86 לתקנות ההגנה}}.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} צו ההגנה (שעת חירום) (משלוח, מסירה והובלה של דבר הפוגע בבטחון המדינה), התשנ״א–1991 – בטל.

{{ח:חתימות|ה׳ באייר התשנ״א (19 באפריל 1991)}}
* '''משה ארנס'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההגנה (שעת-חירום) (הגשת ספרים לביקורת מוקדמת ואיסור פרסום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההגנה (שעת־חירום) (הגשת ספרים לביקורת מוקדמת ואיסור פרסום), תשל״ב–1972}}
{{ח:קטע3||צו בדבר הגשת ספרים לצנזורה מוקדמת ואיסור פרסום}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 576|צו ההגנה (שעת־חירום) (הגשת ספרים לביקורת מוקדמת ואיסור פרסום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2798.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 1035|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3669.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת-חירום)#סעיף 87|התקנות 87}} {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת-חירום)#סעיף 97|ו־97}} {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת-חירום)|לתקנות ההגנה (שעת־חירום), 1945}}, (להלן – התקנות), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפרסם“ – מחבר, בעל, עורך, מדפיס או מוציא לאור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדפיס“ – לרבות בעל בית דפוס או מנהלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספר הנוגע לבטחון המדינה“ – ספר, חוברת או קונטרס, שתוכנו, כולו או מקצתו, מתייחס במישרין או בעקיפין למערכת הבטחון של מדינת ישראל על שלוחותיה, לרבות צבא־הגנה לישראל והשטחים המוחזקים על ידי צבא־הגנה לישראל, או ליחסי ישראל ערב, אף אם הספר, החוברת או הקונטרס כאמור כבר פורסמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרסם“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת-חירום)#סעיף 86|בתקנה 86 לתקנות}}.

{{ח:סעיף|2|הגשה לבדיקה מוקדמת}}
{{ח:ת}} כל המפרסם ספר הנוגע לבטחון המדינה חייב להגישו לצנזור לפני פרסומו.

{{ח:סעיף|3|איסור פרסום}}
{{ח:ת}} הואיל ואני סבור, כי פרסומו של ספר הנוגע לבטחון המדינה בניגוד לאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} עלול לפגוע בבטחון המדינה, הריני אוסר לפרסם ספר כאמור כל עוד לא הוגש לצנזור, או שהוגש לו ועדיין לא נתקבלו הוראותיו, או שנתקבלו הוראותיו ולא קויימו.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו ההגנה (שעת־חירום) (הגשת ספרים לביקורת מוקדמת ואיסור פרסום), תשל״ב–1972“.

{{ח:חתימות|ד׳ בכסלו תשל״ב (22 בנובמבר 1971)}}
* '''א׳ בר־און, אלוף משנה'''
הצנזור הראשי לעתונות ותקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההגנה על הצומח (מחלות ומגפות) (עשבים רעים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההגנה על הצומח (מחלות ומגפות) (עשבים רעים), תשי״ג–1953}}
{{ח:קטע3||צו המכריז על עשבים רעים כעל מגפה לצרכי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|הפקודה}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ג, 1429|צו ההגנה על הצומח (מחלות ומגפות) (עשבים רעים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0389.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2|סעיף 4(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לפקודת ההגנה על הצומח}} (להלן – הפקודה) {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|עשבים רעים}}
{{ח:ת}} העשבים הרעים המפורטים להלן הם מגפות לצורך {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|הפקודה}}:
{{ח:תת}} {{דוכיווני | איסטיס מצוי | Isatis aleppica }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | אמיתה קיצית | Ammi visnaga }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | בקבוקון מקומט | Rapistrum rugosum }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | ברקן סורי | Notobasis syriaca }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | גדילן מצוי | Silybum marianum }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | גזר זהוב | Daucus aureus }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | דבקה משולשת | Galium tricorne }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | דבשה הודית | Melilotus indicus }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | דורת ארם צובא | Sorghum halepense }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | דרדר קפח | Centaurea Verutum }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | זון משכר | Lolium temulentum }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | חבלבל השדה | Convulvulus arvensis }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | חבלבל שעיר | Convulvulus hirsutus }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | חוח עקוד | Scolymus maculatus }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | חפורית מוזרה | Phalaris paradoxa }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | חפורית מצויה | Phalaris brachystachys }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | חרדל שדה | Sinapis arvensis }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | טוריים מצויים | Diplotaxis erucoides }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | כרוב שחור | Brassica nigra }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | מעוג אפיל | Lavatera trimestris }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | נורית השדה | Ranunculus arvensis }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | נירית הקמה | Ridolfia segetum }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | סבונית השדה | Vaccaria segetalis }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | סלק מצוי | Beta vulgaris }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | צלע השור החרוזה | Bupleurum suboratum }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | צנון מצוי | Raphanus raphanistrum }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | קחון החוף | Anthemis Leucanthemifolia }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | קחונית מעורבת | Ormenis mixta }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | קרדומית השדה | Securigara securidaca }}
{{ח:תת}} {{דוכיווני | שלמון סורי | Cephalaria syriaca }}

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו ההגנה על הצומח (מחלות ומגפות) (עשבים רעים), תשי״ג–1953“.

{{ח:חתימות|י״ב באלול תשי״ג (23 באוגוסט 1953)}}
* '''פרץ נפתלי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההוצאה לפועל (הליכים שיינקטו על ידי הלשכה לבקשת הזוכה בלבד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההוצאה לפועל (הליכים שיינקטו על ידי הלשכה לבקשת הזוכה בלבד), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״א, 522|צו ההוצאה לפועל (הליכים שיינקטו על ידי הלשכה לבקשת הזוכה בלבד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6092.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 125|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6205.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 950|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6592.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 226|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7304.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 2224|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8026.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 3796|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11495.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 8|סעיף 8(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|לחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}} (להלן – החוק), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סוגי בקשות שיינקטו על ידי הלשכה|תיקון: תשע״ד, תשע״ח, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בקשות כמפורט להלן תבצע הלשכה לבקשת הזוכה בלבד:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(2)}} בקשה למשלוח הודעת פינוי;
{{ח:תת|(3)}} עיקול ברישום של כלי רכב במשרד הרישוי;
{{ח:תת|(4)}} עיקולי צד שלישי;
{{ח:תת|(4א)}} מימוש כספים מעוקלים בחשבונות עו״ש;
{{ח:תת|(4ב)}} מימוש כספי משכורת שעוקלו;
{{ח:תת|(5)}} עיכוב או ביטול הליכים, למעט בתיק איחוד;
{{ח:תת|(6)}} סגירת תיק, למעט בתיק איחוד ותיק כינוס נכסים;
{{ח:תת|(7)}} הקטנת חוב;
{{ח:תת|(8)}} עדכון פרטי חייב, למעט מספר הזהות ושם החייב;
{{ח:תת|(9)}} ביטול חייב;
{{ח:תת|(10)}} עדכון פרטי חשבון בא כוח;
{{ח:תת|(11)}} הוספת בא כוח זוכה ביטולו או החלפתו;
{{ח:תת|(12)}} עיקול מקרקעין ברישום;
{{ח:תת|(13)}} עדכון פרטי זוכה, למעט החלפת זהות זוכה.

{{ח:סעיף|2|הפעלה בלשכות|תיקון: תשס״ג, תשס״ז}}
{{ח:ת}} בקשות כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} יבוצעו כאמור בו בכל הלשכות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה 90 ימים מיום פרסומו.

{{ח:חתימות|ג׳ באדר התשס״א (26 בפברואר 2001)}}
* '''יוסף ביילין'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההוצאה לפועל (הסמכת בתי משפט שלום לדון בערעורים שעניינם הפטר לחייב מוגבל באמצעים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההוצאה לפועל (הסמכת בתי משפט שלום לדון בערעורים שעניינם הפטר לחייב מוגבל באמצעים), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 769|צו ההוצאה לפועל (הסמכת בתי משפט שלום לדון בערעורים שעניינם הפטר לחייב מוגבל באמצעים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7622.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 69י21|סעיף 69י21}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|לחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}} (להלן – החוק), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הסמכת בתי משפט שלום}}
{{ח:ת}} בתי משפט השלום המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בטור א׳ בתוספת}} מוסמכים לדון בערעורים לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#פרק ז1 סימן ב|סעיף ב׳ {{ח:הערה|[צ״ל: סימן ב׳]}} לפרק ז׳1 לחוק}} במחוזות המנויים לצדם {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה 30 ימים מיום פרסומו והוא יחול על ערעורים שיוגשו ביום התחילה או לאחריו.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}

{{ח:תת|1.}} בית משפט השלום בצפת
מחוז צפון

{{ח:תת|2.}} בית משפט השלום בחיפה
מחוז חיפה

{{ח:תת|3.}} בית משפט השלום בתל אביב
מחוז תל אביב

{{ח:תת|4.}} בית משפט השלום בראשון לציון
מחוז מרכז

{{ח:תת|5.}} בית משפט השלום בירושלים
מחוז ירושלים

{{ח:תת|6.}} בית משפט השלום בבאר שבע {{ש}} בית משפט השלום בקרית גת
מחוז דרום

{{ח:חתימות|כ״ה בשבט התשע״ו (4 בפברואר 2016)}}
* '''איילת שקד'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההוצאה לפועל (הענקת סמכויות לדון בבקשות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההוצאה לפועל (הענקת סמכויות לדון בבקשות), התשע״ד–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ד, 680|צו ההוצאה לפועל (הענקת סמכויות לדון בבקשות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7343.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 4א|סעיף 4א}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|לחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הענקת סמכויות לדון בבקשות}}
{{ח:ת}} מנהל לשכת הוצאה לפועל, סגנו, מי שממלא את מקומו בהעדרו וכן עובד מערכת ההוצאה לפועל שהוא עורך דין בעל ניסיון של שלוש שנים לפחות או עובד מערכת ההוצאה לפועל שהוא בעל ותק של חמש שנים לפחות וניסיון של חמש שנים לפחות בתחום ההוצאה לפועל, שקיבלו אישור לכך ממנהל מערכת ההוצאה לפועל (להלן – בעל סמכות), יהיו רשאים לדון ולהחליט בבקשות המפורטות להלן:
{{ח:תת|(1)}} בקשת זוכה להוצאת תיק פרטני מתוך תיק איחוד לצורך סגירתו או בקשת זוכה בתיק פרטני להוציא מהתיק חייב המצוי באיחוד תיקים, לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 8|סעיף 8(ג) לחוק}}, והכול כשהטעם לסגירת התיק הוא ויתור על החוב על ידי הזוכה או שהחוב נפרע בידי צד ג׳;
{{ח:תת|(2)}} חילוט עירבון כספי שהפקיד חייב ששוחרר לפי צו הבאה ולא התייצב כפי שהבטיח ולא סיפק הסבר לאי־התייצבותו בתוך שבעה ימים, והעברתו לחשבון תיק ההוצאה לפועל לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 69יב|סעיף 69יב(ה) לחוק}}; המציא החייב הסבר לאי־התייצבותו, תועבר ההחלטה בדבר חילוט העירבון לרשם ההוצאה לפועל;
{{ח:תת|(3)}} זקיפת כספים העולים על גובה החוב הפסוק של זוכה או זוכים, לפי העניין, לחשבון החוב של זוכים אחרים של החייב לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 76|סעיף 76(א2) לחוק}};
{{ח:תת|(4)}} עיכוב הליכים והעברת התנגדות לביצוע תובענה או שטר שהוגשו במועד לבית המשפט המוסמך לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 81א|סעיפים 81א(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 81א1|ו־81א1(ד)(2) לחוק}}, ובלבד שלא הועלתה טענת סמכות מקומית.

{{ח:סעיף|2|מתן החלטה}}
{{ח:ת}} בעל סמכות ידון בבקשה למתן החלטה בתוך 7 ימים מיום שהועברה אליו.

{{ח:סעיף|3|העברה להחלטת רשם}}
{{ח:ת}} בעל סמכות הנתקל בקושי במתן החלטה בעניינים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} או הסבור מכל סיבה אחרת כי יש להעביר את הדיון בבקשה שלפניו לרשם ההוצאה לפועל, יוכל לעשות כן בלא מתן טעם לכך.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה 60 ימים מיום פרסומו.

{{ח:חתימות|כ״ט בשבט התשע״ד (30 בינואר 2014)}}
* '''ציפי לבני'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההוצאה לפועל (קביעת שכר של חוקר הוצאה לפועל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההוצאה לפועל (קביעת שכר של חוקר הוצאה לפועל), התשע״א–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 54|צו ההוצאה לפועל (קביעת שכר של חוקר הוצאה לפועל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6932.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 68א|סעיף 68א(י)}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|לחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקה“ – בדיקה בדבר יכולת החייב כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 68א|בסעיף 68א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוקר הוצאה לפועל“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 68א|בסעיף 68א לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|שכר חוקר הוצאה לפועל}}
{{ח:ת}} שכר חוקר ההוצאה לפועל הוא 200 שקלים חדשים לשעה, כולל מע״מ.

{{ח:חתימות|ה׳ בתשרי התשע״א (13 בספטמבר 2010)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההוצאה לפועל (שימוש בטפסים נוספים בלשכה ממוכנת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההוצאה לפועל (שימוש בטפסים נוספים בלשכה ממוכנת), התש״ן–1989}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ן, 50|צו ההוצאה לפועל (שימוש בטפסים נוספים בלשכה ממוכנת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5227.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1178|ביטול|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11751.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל#סעיף 121|תקנה 121}} {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל|לתקנות ההוצאה לפועל, התש״ם–1979}}, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
'''צו ההוצאה לפועל (שימוש בטפסים נוספים בלשכה ממוכנת), התש״ן–1989 בוטל ביום י״ח בשבט התשפ״ה (16 בפברואר 2025).'''
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוספת טפסים}}
{{ח:ת}} לשם ייעול הפעילות בלשכת ההוצאה לפועל בה מופעלת מערכת מיכון, ישתמשו בטפסים נוספים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} צו ההוצאה לפועל (שימוש בטפסים נוספים בלשכה ממוכנת), התשל״ח–1978 – בטל.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}
{{ח:קטע3||רשימת הטפסים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

מס׳ הטופס	שם הטופס

801	בקשה לביצוע שיק ושטר

801 א׳	טופס הסבה – שיק/שטר

802	בקשה לביצוע פסק דין (כספי בלבד)

802 א׳	טופס הסבה – פסק דין כספי בלבד

803	בקשה לביצוע (רגיל) (פסק דין)

803 א׳	טופס הסבה – פסק דין רגיל

804	בקשה לביצוע מזונות

805	בקשה למימוש משכנתא ומשכון

806	נתוני חישוב קרנות – (לפסקי דין בלבד)

807	נתוני חישוב קרנות – מזונות

808	הגדלת – הקטנת קרן

811	צו חיוב בתשלומים

812	בקשה להוצאת פקודת מאסר

813	עיקול אצל צד שלישי

814	בקשה לעיכוב יציאה מן הארץ

815	בקשה לראש ההוצאה לפועל

816	בקשה לנקיטת הליכים מבצעיים

821	בקשה להצטרפות

822	טופס קליטת איחוד תיקים/הוצאת תיק מתיק, חלוקה

823	סגירת תיק חלוקה

824	טופס הזמנה

825	טופס קליטת אישור מסירה

826	קליטת טבלת חישוב מיוחדת

827	הוראת הפקדה

831	בקשה לשינוי פרטים (בפתיחת תיקים)

832	עדכון כללי חישוב

833	בקשה לעיכוב וביטול הליכים והפעלת הליכים

834	בקשה לסגירת תיק

835	בקשה לקבלת מדבקות נוספות

836	בקשה לאזהרות חוזרות

850	אזהרה רגילה

851	אזהרה (מעטפית)

852	עיקול אצל צד ג׳

853	הודעה על צו חיוב בתשלומים

854	התראה לפני מאסר עקב אי תשלום חוב/מזונות

855	פקודת מאסר עקב אי תשלום חוב/מזונות

856	מעטפית ריקה

857	הוראה לביצוע הליך ודו״ח על פעולות מבצעיות

858	אישור מסירה

{{ח:חתימות|י״א בתשרי התש״ן (10 באוקטובר 1989)}}
* '''מרדכי בן־דרור'''
נשיא בית משפט מחוזי
מנהל בתי המשפט
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההסדרים במשק המדינה (הוראות לעניין התחשבנות בין בתי חולים לקופות חולים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההסדרים במשק המדינה (הוראות לעניין התחשבנות בין בתי חולים לקופות חולים), התשס״ט–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 587|צו ההסדרים במשק המדינה (הוראות לעניין התחשבנות בין בתי חולים לקופות חולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6762.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 12ג|סעיפים 12ג(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 12ה|12ה}} {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 13|ו־13}} {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}} (להלן – החוק), אנו מצווים לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקרת צריכה כוללת במחיר מלא}}
{{ח:ת}} תקרת הצריכה הכוללת במחיר מלא בשנת 2009 לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 12ג|סעיף 12ג לחוק}} היא בסכום של 7,476.29 מיליון שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|2|תקרת צריכה פרטנית במחיר מלא}}
{{ח:ת}} תקרת הצריכה הפרטנית במחיר מלא בשנת 2009, לכל קופת חולים בכל בית חולים ציבורי כללי, לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 12ה|סעיפים 12ה}} {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 13|ו־13 לחוק}} היא כמפורט להלן (הסכומים במיליוני שקלים חדשים):
{{ח:ת}}

כללית	מכבי	לאומית	מאוחדת

שיבא	502.42	316.02	105.09	92.96

רמבם	475.10	142.46	68.56	49.66

איכילוב	469.62	294.54	106.44	75.35

אסף הרופא	328.71	86.31	26.08	41.69

וולפסון	252.96	116.58	22.93	21.37

נהריה	288.41	36.49	70.26	21.94

ברזילי	175.63	59.58	29.85	26.13

הלל יפה	195.09	25.73	26.84	38.27

בני ציון	134.78	75.63	34.41	19.36

צפת	117.94	22.38	21.45	8.58

פוריה	114.86	8.94	18.71	8.40

הדסה	480.96	97.8	71.70	168.39

שערי צדק	212.96	28.98	46.60	76.09

ביקור חולים	58.66	5.87	11.31	23.17

לניאדו	101.75	34.10	29.90	15.69

הסקוטי	52.80	9.47	8.85	8.52

צרפתי	23.40	4.18	4.96	4.82

המשפחה הקדושה	29.31	5.79	7.46	6.65

בלינסון	85.05	39.01	37.61

שניידר	43.26	14.89	18.39

מאיר	51.29	15.23	21.52

קפלן	33.27	24.44	36.21

כרמל	22.15	5.08	6.76

העמק	15.50	11.13	11.08

סורוקה	98.91	47.05	19.93

יוספטל	11.70	2.22

{{ח:חתימות|ה׳ באדר התשס״ט (1 במרס 2009)}}
* '''יעקב בן־יזרי'''
שר הבריאות
* '''רוני בר־און'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002) (שירותים נוספים לפי סעיף 17(א)(8) לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002) (שירותים נוספים לפי סעיף 17(א)(8) לחוק), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 931|צו ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002) (שירותים נוספים לפי סעיף 17(א)(8) לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6676.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 17|סעיף 17(א)(8)}} {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}} (להלן – החוק), אנו מצווים לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שירותים שהוראות {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#פרק ה סימן ב|סימן ב׳ בפרק ה׳ לחוק}} לא יחולו עליהם}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#פרק ה סימן ב|סימן ב׳ בפרק ה׳ לחוק}} לא יחולו על שירותים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בדיקת רופא מומחה במרפאה;
{{ח:תת|(2)}} הקרנה ביחידה לרדיותרפיה, לשדה;
{{ח:תת|(3)}} מיקרומניפולציה ב־IVF בשיטות שונות;
{{ח:תת|(4)}} הפריה חוץ־גופית, IVF שלב א׳ כולל בדיקות הורמונליות;
{{ח:תת|(5)}} הפריה חוץ־גופית, IVF שלב א׳ בלא בדיקות הורמונליות;
{{ח:תת|(6)}} הפריה חוץ־גופית, IVF שלב ב׳ בלא ימי אשפוז;
{{ח:תת|(7)}} מיפוי שריר הלב במנוחה או במאמץ SPECT.

{{ח:חתימות|ה׳ בניסן התשס״ח (10 באפריל 2008)}}
* '''יעקב בן יזרי'''
שר הבריאות
* '''רוני בר־און'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002) (תשלום הפרשים בשל היקף צריכה נמוך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002) (תשלום הפרשים בשל היקף צריכה נמוך), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 1144|צו ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002) (תשלום הפרשים בשל היקף צריכה נמוך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6695.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 14ב|סעיף 14ב}} {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אנו מצווים לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תשלום הפרשים בשל צריכה בהיקף נמוך}}
{{ח:ת}} רכשה קופת חולים שירותים בבית חולים ציבורי כללי בשנת 2008 בסכום הנמוך ב־10% או יותר מתקרת הצריכה הפרטנית במחיר מלא שנקבעה לאותה קופה באותו בית חולים לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 12ד|סעיף 12ד(ו) לחוק}}, תשלם הקופה לבית החולים את מחצית ההפרש בין סכום השווה ל־90% מתקרת הצריכה כאמור לבין היקף הצריכה במחירים מלאים של הקופה באותו בית חולים במהלך אותה שנה; לעניין זה, ”צריכה במחירים מלאים“ – לרבות הסכומים שנקבעו לאותו בית חולים ולאותה קופת חולים לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 14א|סעיף 14א לחוק}}.

{{ח:חתימות|ה׳ בניסן התשס״ח (10 באפריל 2008)}}
* '''יעקב בן יזרי'''
שר הבריאות
* '''רוני בר־און'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההתגוננות האזרחית (אכרזה על חומרים מסוכנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההתגוננות האזרחית (אכרזה על חומרים מסוכנים), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 889|צו ההתגוננות האזרחית (אכרזה על חומרים מסוכנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5665.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 26|תיקון}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 198|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5787.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 222|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6072.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 214|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6353.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 22א|סעיף 22א}} {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}} (להלן – החוק), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”רשימת החמרים“ – רשימת החמרים המסוכנים שפרסם מרכז המידע הארצי לחמרים מסוכנים במפקדת ראש הג״א, המופיעה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|אכרזה על חומר מסוכן}}
{{ח:ת}} כל חומר מן החומרים המפורטים ברשימת החומרים, בכמות הנקובה בה לצד שמו או בכמות העולה עליה, מוכרז בזה חומר מסוכן לענין {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|החוק}}.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} צו ההתגוננות האזרחית (אכרזה על חומרים מסוכנים), התשנ״ב–1991 – בטל.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ז, תשס״א, תשס״ה, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(התוספת הושמטה)}}

{{ח:חתימות|י״ב בשבט התשנ״ה (13 בינואר 1995)}}
* '''יצחק רבין'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההתייעלות הכלכלית (קביעת שנת הבסיס לחישוב תקרות הקאפ לשירותי האשפוז הפסיכיאטריים לשנים 2018 ו-2019) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018) (קביעת שנת הבסיס לחישוב תקרות הקאפ לשירותי האשפוז הפסיכיאטריים לשנים 2018 ו־2019) (הוראת שעה), התשע״ט–2019}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ט, 1914|צו ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018) (קביעת שנת הבסיס לחישוב תקרות הקאפ לשירותי האשפוז הפסיכיאטריים לשנים 2018 ו־2019) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8158.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018)#סעיף 73|סעיף 73(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018)|לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018), התשע״ז–2016}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אנו מצווים לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת שנת הבסיס לשירותי אשפוז פסיכיאטריים}}
{{ח:ת}} לעניין השנים 2018 עד 2019, שנת הבסיס כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018)#סעיף 73|בסעיף 73}} {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018)#פרק ו סימן ב|שבסימן ב׳ לפרק ו׳ לחוק}} תהיה התקופה שמיום כ׳ בטבת התשע״ו (1 בינואר 2016), עד יום כ״ז באלול התשע״ו (30 בספטמבר 2016).

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום י״ד בטבת התשע״ח (1 בינואר 2018).

{{ח:חתימות|כ״ב בטבת התשע״ט (30 בדצמבר 2018)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה ושר הבריאות
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018) (קביעת שירותים מוחרגים) (הוראת שעה) (מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018) (קביעת שירותים מוחרגים) (הוראת שעה) (מס׳ 2), התשע״ט–2019}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ט, 3070|צו ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018) (קביעת שירותים מוחרגים) (הוראת שעה) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8196.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018)#סעיף 71|סעיף 71(א)(10)}} {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018)|לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018), התשע״ז–2016}} (להלן – החוק), אנו מצווים לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת שירותים נוספים מוחרגים לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018)#סעיף 71|סעיף 71(א)(10) לחוק}}}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018)#פרק ו סימן א|סימן א׳ בפרק ו׳ לחוק}} לא יחולו בתקופה שמיום תחילתו של צו זה עד יום ג׳ בטבת התש״ף (31 בדצמבר 2019), על השירותים הנוספים המפורטים להלן:
{{ח:ת}}

קוד השירות	שם השירות

L0167	תוספת בעד האבזר להשתלת סוגר אוזנית עלייה שמאלית

L0168	תוספת בעד האבזר להשתלת קוצב סרעפתי לנפגעי חוט שדרה

L0169	תוספת בעד האבזר להשתלת קוצב סרעפתי לחולי ALS

L0280	תוספת בעד Y90 לטיפול קרינתי פנימי, SIRT, בגידולי כבד באמצעות Y90

L0300	תוספת בעד האבזר לתיקון מלעורי של המסתם הדו־צניפי

L0797	תוספת בעד משאבה להזרקה תת־עורית של אפומורפין

L4583	תוספת בעד האבזר להשתלת קוצב לגירוי עצב שדרתי\שורשי\היקפי

L9638	תוספת בעד דפיברוטייד, מבוגר, תעריף למחזור טיפול

L9639	תוספת בעד דפיברוטייד, דפיטליו, ילד, תעריף למחזור טיפול

{{ח:סעיף|2|אי־הכללה בבסיס ההתחשבנות}}
{{ח:ת}} ערך השירותים הנוספים המוחרגים לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}} לא ייכלל בבסיס ההתחשבנות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום ה׳ בניסן התשע״ז (1 באפריל 2017).

{{ח:חתימות|ז׳ באדר ב׳ התשע״ט (14 במרס 2019)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה ושר הבריאות
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרס חיוני למדינה באל על נתיבי אוויר לישראל בע"מ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרס חיוני למדינה באל על נתיבי אוויר לישראל בע״מ), התשס״ה–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 158|צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרס חיוני למדינה באל על נתיבי אוויר לישראל בע״מ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6348.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ח|סעיפים 59ח}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59י|59י}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59יג|ו־59יג}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|לחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}} (להלן – החוק), באישור ועדת השרים לעניני הפרטה, לאחר התייעצות עם שר התחבורה ורשות החברות הממשלתיות, לאחר שנתנו לאל על נתיבי אוויר לישראל בע״מ (להלן – אל על) ולכל בעל ענין בה הזדמנות להשמיע את טענותיהם, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 21א לחוק־יסוד: הכנסת}}, ולפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אנו מצווים לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישראלי“ – אזרח ישראל ותושב קבע בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מניית המדינה המיוחדת“ ו”נכסים חיוניים“ – כמשמעם בתקנון אל על, המונח לעיון הציבור במשרדה הרשום של אל על {{ח:חיצוני|https://www.magna.isa.gov.il/internet/Forms/2021-01-137295/אל_על_תקנון_isa.pdf|ובאתר האינטרנט של רשות ניירות ערך (www.magna.isa.gov.il)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צוות אוויר“ – לרבות טייסים מפקדים (קברניטים), טייסי משנה (קצינים ראשונים) ומהנדסי טיס.

{{ח:סעיף|2|הכרזה על אינטרס חיוני}}
{{ח:ת}} למדינה אינטרס חיוני בקשר לאל על, לאפשר שימוש אפקטיבי בנכסים חיוניים בשעת חירום או לצורכי ביטחון להבטחת המשך קיומן של פעילויות שהן חיוניות לביטחון המדינה.

{{ח:סעיף|3|העסקת אנשי צוות ישראלים}}
{{ח:ת}} אל על תעסיק, בכל עת, אנשי צוות אוויר ישראלים, ובישראל אנשי צוות קרקע ישראלים, שהם בעלי הכשרה ורישוי כנדרש להפעלת הנכסים החיוניים, והכל במספר שלא יפחת מהנדרש להפעלה רציפה ובו זמנית של כל הנכסים החיוניים בשעת חירום או צורך ביטחוני.

{{ח:סעיף|4|אי תחולה של {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ט|סעיף 59ט לחוק}}}}
{{ח:ת}} אין בצו זה כדי להחיל על אל על הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ט|סעיף 59ט לחוק}}.

{{ח:סעיף|5|הוראות מניית המדינה המיוחדת}}
{{ח:ת}} אין באמור בצו זה כדי לגרוע מן ההוראות של מניית המדינה המיוחדת.

{{ח:חתימות|כ״ד בחשון התשס״ה (8 בנובמבר 2004)}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]