פקודת הבטיחות בעבודה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], תש״ל–1970}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000850}} '''נוסח ישן:''' {{ח:תיבה|ע״ר 1946, תוס׳ 1, 60|פקודת בתי־חרושת|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562246.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}, {{ח:תיבה|39|פקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, 22|הודעה בדבר סמכויות השרים}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ד, 208|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_209135.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 6|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208159.pdf}}.

'''נוסח חדש:''' {{ח:תיבה|דמ״י תש״ל, 337|פקודת הבטיחות בעבודה|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_vn_525723.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ד, 80|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317769.pdf}}, {{ח:תיבה|136|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208160.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 274|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208161.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 166|תיקון מס׳ 2 לחוק ארגון הפיקוח על העבודה|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209134.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 34|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210092.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 114|חוק הגז (בטיחות ורישוי)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210757.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 692|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299815.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 453|חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300067.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 592|תיקון לחוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301498.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 604|חוק להחלפת המונח מעביד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306572.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 72|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316718.pdf}}, {{ח:תיבה|350|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_320774.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1016|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_389372.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|סמכויות שר העבודה הועברו לשר הרווחה והשירותים החברתיים (י״פ תשע״ז, 1314), ותוארו שונה לשר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים (ק״ת תשע״ח, 250).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות ותחולה}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ב|סימן ב׳: תחולה לגבי המדינה}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: בריאות}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: נקיון וצביעה}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: צפיפות}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: איוורור, תאורה וחום}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: ניקוז רצפות}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: נוחויות}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ו|סימן ו׳: השגחה רפואית}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: בטיחות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: מכונות בדרך כלל}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: מבנה של מכונות ומסחר בהן}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: בטיחות הגישה והמעבר}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: משטחים, מדרגות וסולמות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: מעליות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ה1|סימן ה׳1: דרגנועים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: שרשרות, חבלים ואבזרי הרמה}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ז|סימן ז׳: מכונות הרמה}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ח|סימן ח׳: אדים מסוכנים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ט|סימן ט׳: אבק, אדים וחמרים נפיצים ודליקים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימן י׳: דודי קיטור}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן יא|סימן י״א: קולטי קיטור}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן יב|סימן י״ב: מכלי קיטור}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן יג|סימן י״ג: קולטי אויר}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן יד|סימן י״ד: הוראות כלליות לסימנים י׳ עד י״ג}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן יד1|סימן י״ד1: הוראות כלליות לענין תסקירים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן טו|סימן ט״ו: הסדרי בטיחות לשעת דליקה}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן טז|סימן ט״ז: מימלטים מדליקה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: רווחה לעובדים}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן א|סימן א׳: מי שתיה}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: רחצה}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ג|סימן ג׳: שמירת בגדים}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ד|סימן ד׳: מקומות ישיבה}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ה|סימן ה׳: עזרה ראשונה}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|סימן ו׳: תקנות לענין רווחה לעובדים}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הוראות מיוחדות לענין בריאות, בטיחות ורווחה}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן א׳: אבק ואדים}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: הוראות בדבר אכילה ושתיה}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן ג׳: הגנה על עינים}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ד|סימן ד׳: ייצור גפרורים}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ה|סימן ה׳: לחות בתהליך טקסטיל}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ו|סימן ו׳: חדרים שבקומת מרתף}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ז|סימן ז׳: מכבסות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ח|סימן ח׳: משקל משאות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ט|סימן ט׳: תקנות בטיחות, בריאות וגיהות}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: תחולות והרחבות מיוחדות}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳: חלק מבנין שהוא מפעל נפרד}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: חצרים לשכירות כוח {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ג|סימן ג׳: תחנות חשמל}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ג1|סימן ג׳1: סדנאות במוסדות חינוך}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ד|סימן ד׳: מוסדות}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ה|סימן ה׳: נמלים}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ו|סימן ו׳: מחסנים}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ז|סימן ז׳: אניות}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ח|סימן ח׳: בניה ובניה הנדסית}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ט|סימן ט׳: מעלית, דרגנוע או מיתקן לחץ}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן א|סימן א׳: פתיחת מפעל}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: תקצירים ותעודות}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: פנקס המפעל}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ג1|סימן ג׳1: אישורים לעניין מיתקני גז טבעי לצריכה}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: חובותיהם של עובדים}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|סימן ה׳: איסור ניכויים משכר}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ו|סימן ו׳: מצרכים שייבואם אסור}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: ביצוע}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עבירות, עונשין והליכים משפטיים}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן א|סימן א׳: האחראים}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן ב|סימן ב׳: עבירות ועונשין}}

{{ח:פנימי|פרק ט סימן ג|סימן ג׳: הליכים משפטיים}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: כללי}}

{{ח:פנימי|תוספת|התוספת: {{מוקטן|הוראות בדבר לחות בתהליכי טכסטיל}}}}

{{ח:פנימי|תוספת סימן א|סימן א׳: ציוד}}

{{ח:פנימי|תוספת סימן ב|סימן ב׳: הגבלת לחות}}

{{ח:פנימי|לוחהשוואה|לוח השוואה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות ותחולה}}
{{ח:קטע3|פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ד־2, תשמ״ב, תשס״ז, תשע״ב, תשע״ד, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} בפקודה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדים“ – עשן, גז או הבל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בודק דוודים מוסמך“ או ”בודק מוסמך“, לענין סימן פלוני – מי שהמפקח הראשי הסמיכו בכתב לעשות בדיקות וניסויים לפי האמור באותו סימן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניה“ –
{{ח:תתת|(1)}} עבודות הכנה והנחת יסודות לבנין, הקמת בנין, הריסתו, שינוי מבנהו, תיקונו או קיומו, לרבות חידושם של מילוי המַשָּׁקִים או של הקישוט וניקוי חיצוני של המבנה ולמעט בניה הנדסית;
{{ח:תתת|(2)}} עבודות להתקנת מערכות למים, לביוב, לחשמל, להסקה או לתקשורת ועבודות כיוצא באלה, ובלבד שמבצעים אותן אגב הקמת בנין או אגב הקמתו של מבנה שהקמתו הוגדרה כבניה הנדסית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניה הנדסית“ –
{{ח:תתת|(1)}} בניה של קו או שלוחה של מסילת ברזל;
{{ח:תתת|(2)}} בניית מִסְפָּן, מבדוק, נמל, נתיב שיט פנימי, מנהרה, גשר, מכון־מים, מאגר, קו צינורות, מוביל מים, ביב או מכון ביוב, הריסתם, שינוי מבנם ותיקונם, לרבות חידושם של מילוי המשקים ושל הצבע;
{{ח:תתת|(3)}} כל בניה אחרת שנקבעה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הבטיחות בעבודה (עבודות בניה הנדסית)|צו הבטיחות בעבודה (עבודות בניה הנדסית), תשכ״ב–1961}}, הקובע סוגי עבודות אחרות שהן ”עבודת בניה הנדסית“.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל“, לענין חצרים – אדם המקבל אותה שעה דמי שכירות או רווחים מן החצרים, בין בזכות עצמו ובין כשלוח או כנאמן של אחר, או שהיה מקבל אילו החצרים היו מושכרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוד קיטור“ – מְכָל סגור שבו מיוצר למטרה כלשהי קיטור תחת לחץ גדול מלחץ אטמוספרי, לרבות חוסך המשמש לחימום מים המסופקים למכל כאמור ומַשְׁחֵן המשמש לחימום קיטור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבלת גוף“ – לרבות פגיעה בבריאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חצרים לשכירות כוח“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לחץ עבודה מותר“, לענין מיתקן לחץ – הלחץ שאין לעבור עליו כפי שפורש בתעודה או בתסקיר שניתנו לפי ההוראות הקובעות {{ח:פנימי|פרק ג|שבפרק ג׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחצבה“ – חפירה לשם כריית אבן, לרבות אבן סיד, אבן חול, אבן חול גירי או בזלת למיניהן, או לשם כריית צפחה, שחם או סלע וולקאני או מיטאמורפי אחר, קוארץ, שיש, צור, גיר, צרורות, חול, חימר או גבס, יחד עם המבנים, המיתקנים, הציוד, המכונות, מסילות הברזל, ההתקנים, המחסנים והמקומות לשפיכת פסולת השייכים לחפירה או המשמשים אותה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכַל קיטור“ – מכל, למעט צינור לקיטור או נחשון לקיטור, הבנוי עם מוצא קבע לאטמוספרה או לחלל שבו הלחץ אינו עולה על הלחץ האטמוספרי, והוא מכל שדרכו עובר קיטור בלחץ אטמוספרי, או בלחץ הקרוב לזה, לשם חימום, הרתחה, ייבוש, אידוי או מטרה דומה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן לחץ“ – דוד קיטור, קולט קיטור או קולט אויר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכונות“ – לרבות התקן מיכאני ורצועת הֶנֵעַ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממסרת“ – גל, גלגל, תוף, גַלגִלון, מערכת גלגלונים הדוקים ורפויים, מַחבַּר, מַצמֵד, רצועת הֶנֵעַ וכל אמצעי אחר שבו נמסרת התנועה של מניע ראשי למכונה או להתקן או מתקבלת על ידי מכונה או התקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מניע ראשי“ – מכונה, מנוע או התקן אחר המספק כוח מיכאני הנובע מקיטור, ממים, מרוח, מחשמל, משריפת דלק או ממקור אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסילת ברזל“ – מסילת ברזל המשמשת לתעבורה ציבורית של נוסעים או של טובין או לתעבורה אחרת, לרבות מיתקנים המשמשים בקשר למסילת הברזל ולצרכיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעסיק“ – לרבות חֶבֶר בני אדם, מואגד או בלתי מואגד, ונציגו החוקי של מעסיק שנפטר; לגבי חֶבֵר של אגודה שיתופית רשומה העוסק בעבודה המבוצעת על ידי אותה אגודה, יראו לענין פקודה זו את האגודה כמעסיק של החבר ואת החבר כעובד האגודה, אף־על־פי שהוא מקבל גמול עבודתו, כולו או מקצתו, על ידי השתתפות ברווחי האגודה או בהכנסתה ברוטו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעלית“ – מיתקן המשמש לתנועת בני אדם או טובין בין רבדים קבועים, אשר לו תא או דוכן הנע במסלול מאונך או כמעט מאונך ותנועתו מוגבלת על ידי מַכוֵן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח“, ”מפקח ראשי“ – מי שנתמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|חוק ארגון הפיקוח על העבודה, תשי״ד–1954}}, להיות מפקח עבודה, סגן מפקח עבודה ראשי או מפקח עבודה ראשי, לפי הענין, ו”מפקח אזורי“, לענין מפעל פלוני – מי שנתמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|החוק האמור}} להיות מפקח עבודה אזורי באזור שבו נמצא המפעל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נוחויות“ – משתנות, בתי כסא עם אסלה להדחה, בתי כסא מעל בור, בתי כסא יבשים למיניהם ונוחויות כיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נמל“ – בין טבעי ובין מלאכותי, לרבות שפך־נהר, נהר בר־ניווט, מזח ושאר מיתקנים אשר בתוכם או על ידם יכולות אניות למצוא מחסה, להטעין או לפרוק טובין או להעלות או להוריד נוסעים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקבע“ – נקבע על ידי השר בתקנות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג או הֶגדר“, לענין מפעלים – לרבות תיאורה של קבוצת מפעלים לפי מקום הימצאם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודה רצופה“ – עבודה הנמשכת ללא הפסקה של חצי שעה או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – לרבות עובד עצמאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנקס המפעל“ – הפנקס המנוהל והמוחזק לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 198|סעיף 198}} או {{ח:פנימי|סעיף 199|סעיף 199}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קולט אויר“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מכל המיועד להכיל אויר דחוס והמחובר למַדחס, למעט צינור או נחשון או חלק של מדחס או אבזרו;
{{ח:תתת|(2)}} מכל קבוע המיועד להכיל אויר דחוס או גזי פליטה דחוסים והמשמש להתנעת מנוע של שריפה פנימית;
{{ח:תתת|(3)}} מכל קבוע או מיטלטל המשמש לריסוס צבע, לכָּה או חומר דומה בכוח אויר דחוס, למעט חלק של אקדח ריסוס;
{{ח:תתת|(4)}} מכל לשמן המופלט ממנו בכוח אויר דחוס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קולט קיטור“ – מכל או מיתקן המשמש להכיל קיטור בלחץ גדול מלחץ אטמוספרי, למעט דוד קיטור, מכל קיטור, צינור או נחשון לקיטור וחלק ממניע ראשי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קַַיֵּם“ – קַַיֵּם במצב יעיל, בכושר הפעלה יעיל, ובמתוקן היטב, ובמקום המיועד למדרך אדם – במצב המונע החלקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רצועת הֶנֵעַ“ – לרבות סרט או חבל המשמשים להנעת מכונות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תהליך“ – לרבות השימוש בקטר {{ח:הערה|[צ״ל: קיטור]}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר העבודה.

{{ח:סעיף|2|מפעל בדרך כלל|תיקון: תשל״ד־2, תשע״ד}}
{{ח:ת}} מפעל הוא חֲצַרים שבהם או בגידרָתם או מסביב להם עובדים בני אדם בעבודת כפיים בתהליך המשמש לעשיית מצרך או חלק של מצרך, שינויו, תיקונו, עיטורו, גימורו, ניקויו, רחיצתו, פירוקו, הריסתו או הכשרתו למכירה, או הכרוך באלה, ונתקיימו בחצרים שתי אלה:
{{ח:תת|(1)}} פעולת המפעל היא דרך משלח־יד או לשם השתכרות;
{{ח:תת|(2)}} אם מועסקים שם עובדים שכירים – יש למעסיקם זכות גישה או זכות שליטה.

{{ח:סעיף|3|מפעלים מפורטים|תיקון: תשל״ד־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} אף החצרים המנויים להלן, שבהם עובדים בני אדם בעבודת כפיים, ככלל מפעל הם, גם אם אינם כן לפי ההגדרה {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, ואלה הם:
{{ח:תת|(1)}} מקום שבו נעשית פעולה לשם מטרת נפט כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הנפט#סעיף 44|בסעיף 44 לחוק הנפט, תשי״ב–1952}};
{{ח:תת|(2)}} מכרה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת המכרות|בפקודת המכרות}};
{{ח:תת|(3)}} מחצבה;
{{ח:תת|(4)}} חצרים שבהם עוסקים באינקול, בקיפול, בגלילה, בהשלמה או באריזה של מטווה או אריג;
{{ח:תת|(5)}} מספָּנָה או מבדוק יבש, לרבות סביבתם, שבהם בונים, בונים מחדש, מתקנים, מכללים מחדש, מגמרים או מפרקים אניות או כלי שיט אחרים;
{{ח:תת|(6)}} מקום שבו מבוצע קידוח מים;
{{ח:תת|(7)}} מפעל־מים או מקום אחר שבהם משתמשים בכוח מיכאני לשם הספקת מים לציבור או בקשר לכך;
{{ח:תת|(8)}} מפעל־ביוב או מפעל־השקיָה שבהם משתמשים בכוח מיכאני וכן תחנת שאיבה המשמשת בקשר למפעל כאמור;
{{ח:תת|(9)}} תחנה הידרולית לייצור כוח;
{{ח:תת|(10)}} חצרים שבהם עוסקים דרך משלח־יד או לשם השתכרות –
{{ח:תתת|(א)}} בהדפסה בדַפָּסוּת־בֶּלֶט, בדפסות־אבן, בדפסות־שֶקַע או בתהליך אחר בדומה לאלה;
{{ח:תתת|(ב)}} בכריכת ספרים;
{{ח:תתת|(ג)}} בהפקת סרטים קינמטוגרפיים;
{{ח:תת|(11)}} חצרים שבהם נעשות עבודות בקשר לעיסוק אחר או למוסד ציבורי, הכל לפי הענין, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} הדפסה כאמור בפסקה (10)(א) או כריכת ספרים – בכרוך לעיסוק אחר שמנהלים אותו דרך משלח־יד או לשם השתכרות או בכרוך למוסד ציבורי או לשירות צבורי;
{{ח:תתת|(ב)}} ייצור, בניה מחדש, תיקון, החסנה, תחזוקה או ניקוי של רכב, קטרים, כלי טיס או אמצעי תחבורה אחרים – כעזר לעסק תחבורה או לעסק תעשייתי או מסחרי אחר;
{{ח:תתת|(ג)}} עשיה, התאמה או תיקון של תלבושות, תפאורות או מיטלטלין אחרים – לצרכי הפקה או הצגה, דרך משלח־יד או לשם השתכרות, של סרטים קינמטוגרפיים או הצגות תיאטרוניות, למעט במה או חדר הלבשה של תיאטרון שנעשים בהם תיאומים ותיקונים באקראי בלבד;
{{ח:תתת|(ד)}} עשיית רשתות או תיקונן – בכרוך לדיג;
{{ח:תתת|(ה)}} עשיית מצרכים ממתכת או מעץ או תיקונם, בכרוך לעיסוק אחר שמנהלים אותו דרך משלח־יד או לשם השתכרות או בכרוך למוסד ציבורי או לשירות ציבורי;
{{ח:תתת|(ו)}} עשיית מצרכים או הכנתם – בכרוך לבניה או בניה הנדסית, ואין הם חצרים שבהם נעשית בניה או בניה הנדסית;
{{ח:תתת|(ז)}} מכבסה – כעזר לעיסוק אחר או בכרוך לצרכי מוסד ציבורי או שירות ציבורי;
{{ח:תתת|(ח)}} מעבדה;
{{ח:תת|(12)}} חצרים שבהם עוסקים, בקשר למפעל –
{{ח:תתת|(א)}} במיון מצרכים – כהכנה לעבודה הנעשית במפעל או בכרוך למטרותיו של מפעל;
{{ח:תתת|(ב)}} ברחיצתם או במילויים של בקבוקים או מכלים או באריזת מצרכים – בכרוך למטרותיו של מפעל;
{{ח:תת|(13)}} חדר אוכל, חדר מנוחה או חצרים אחרים המיועדים לרווחת העובדים במפעל, ובלבד שהם בחצרי המפעל או בגידרתם או מסביב להם;
{{ח:תת|(14)}} חצרים שבהם עושים פעולות תכנון, עיצוב, שרטוט, ניסוי חמרים, מוצרים ותהליכים, ניהול ומסחר וכיוצא באלה בכרוך למטרותיו של מפעל, ובלבד שהם בחצרי המפעל או בגידרתם או מסביב להם;
{{ח:תת|(15)}} חצרים שבהם מבצעים מבחנים במצרכים, שלא למטרות מחקר בלבד;
{{ח:תת|(16)}} בית מטבחיים או משחטת עופות;
{{ח:תת|(17)}} מסעדה צמודה למפעל; לענין זה –
{{ח:תתת|(א)}} ”מסעדה“ – כל מקום שבו מכינים מאכלים לצריכה במקום;
{{ח:תתת|(ב)}} רשאי שר העבודה לקבוע תנאים לענין תפוסתו של מלון או לענין היקף השירות הניתן במסעדות הצמודות לו, שלפיהם יראו מסעדה הצמודה למלון כמפעל;
{{ח:תת|(18)}} מכבסה ובה מכונות כביסה לשירות עצמי של הלקוחות;
{{ח:תת|(19)}} בית מלאכה או מפעל השייכים לאגודה שיתופית חקלאית, אף אם פעולתם אינה דרך משלח יד או לשם השתכרות.

{{ח:סעיף|4|כשאין העוסקים עובדי התופש|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} במקום שבו עובד אדם ברשותו של תופש המקום או לפי הסכם עמו בעבודה שהיתה עושה את המקום למפעל אילו היה אותו אדם עובדו של התופש, יראו אותו כמפעל לענין פקודה זו.
{{ח:תת|(ב)}} ”תופש המקום“, לענין סעיף זה – לרבות בעל המקום.

{{ח:סעיף|5|קו או שלוחה המשמשים למפעל}}
{{ח:ת}} קו פסים או שלוחה שלו, המשמשים בקשר למפעל ולצרכיו ואינם חלק ממסילת ברזל, יראו אותם כחלק מהמפעל; היו משמשים בקשר למפעלים אחדים התפושים בידי תופשים שונים, יראו אותם כמפעל נפרד.

{{ח:סעיף|6|מקום במפעל שאינו משמש למטרותיו}}
{{ח:ת}} מקום הנמצא בגידרתו של מפעל או מסביב לו ומשמש רק למטרה שאינה לצרכי התהליכים המבוצעים במפעל, לא יראוהו כחלק מן המפעל לעניני פקודה זו, אבל אם מבחינה אחרת היה המקום בגדר מפעל יראוהו כמפעל נפרד.

{{ח:סעיף|7|פיצול ואיחוד מפעלים}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח הראשי רשאי לאשר בכתב שיראו חלק ממפעל כמפעל נפרד, ומפעלים אחדים – כמפעל אחד.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי להורות בתעודה לעניני פקודה זו, כולם או מקצתם, שיראו ענפים שונים או מחלקות שונות של פעולה במפעל אחד כמפעלים נפרדים.

{{ח:סעיף|8|מפעל תחת כיפת השמים}}
{{ח:ת}} אין חצרים יוצאים מכלל מפעל משום כך בלבד שהם תחת כיפת השמים.

{{ח:סעיף|9|חצרים של המדינה או רשות מקומית}}
{{ח:תת|(א)}} אין חצרים השייכים למדינה או לרשות מקומית או התפושים על ידיהן יוצאים מכלל מפעל משום כך בלבד שהפעולה בהם אינה דרך משלח־יד או לשם השתכרות.
{{ח:תת|(ב)}} אין בניה ובניה הנדסית המבוצעת על ידי המדינה או רשות מקומית או בשבילן יוצאות מתחולת הפקודה משום כך בלבד שהפעולה בהן אינה דרך משלח־יד או לשם השתכרות.

{{ח:סעיף|10||תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11|תחולה על מפעלים דרך כלל}}
{{ח:ת}} הוראות פקודה זו יחולו רק על מפעלים כפי שהוגדרו בפקודה זו, זולת אם יש בה הוראה מפורשת אחרת לענין זה, אולם הן יחולו על כל המפעלים כאמור אם אין כוונה אחרת משתמעת.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ב|סימן ב׳: תחולה לגבי המדינה}}

{{ח:סעיף|12|הגדרה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק א סימן ב|בסימן זה}} {{ח:הערה|-}} ”מקום הנחשב כמפעל“ – חצרים או מקום שבהם או עליהם חלות הוראות פקודה זו, כולן או מקצתן, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 180|סעיפים 180}}, {{ח:פנימי|סעיף 184|184}}, {{ח:פנימי|סעיף 185|185}}, {{ח:פנימי|סעיף 187|187}}, {{ח:פנימי|סעיף 191|191}} {{ח:פנימי|סעיף 194|או 194}}.

{{ח:סעיף|13|תחולה לגבי המדינה}}
{{ח:ת}} הוראות פקודה זו, כולן או מקצתן לפי הענין, יחולו על מפעל ועל מקום הנחשב כמפעל השייכים למדינה או התפושים על ידיה, או שבהם מבוצעות בניה או בניה הנדסית על ידי המדינה או בשבילה.

{{ח:סעיף|14|פטור}}
{{ח:ת}} בנסיבות של שעת חירום רשאי השר בתקנות, במידה ולתקופה המפורשות בהן, לפטור מפקודה זו –
{{ח:תת|(1)}} כל מפעל ומקום הנחשב כמפעל האמורים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}};
{{ח:תת|(2)}} כל מפעל ומקום הנחשב כמפעל לענין עבודה הנעשית בשביל המדינה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: בריאות}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: נקיון וצביעה}}

{{ח:סעיף|15|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ב סימן א|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צָבֹע“ – צָבֹע בצבע שמן או בחומר אחר שאושר לענין {{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן זה}} בתקנות שהתקין השר, או חַפֵּה בְּלַכָּה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קירות ותקרות“ – כל קיר פנימי, מחיצה, תקרה וקירוי של החדרים, וכל קיר, דופן וקירוי של המסדרונות ושל חדרי המדרגות.

{{ח:סעיף|16|נקיון}}
{{ח:תת|(א)}} מפעל יוחזק במצב נקי וללא צחנה הבאה מביב, מנוחויות או ממטרד.
{{ח:תת|(ב)}} שאר הוראות {{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן זה}} לא יפגעו בכללותה של הוראת סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|17|פעולות ניקוי דרך כלל}}
{{ח:תת|(א)}} יום יום יסולקו בשיטה נאותה לכלוך ואשפה שנצטברו על הרצפות והשולחנות של חדרי עבודה ובחדרי המדרגות ובמסדרונות.
{{ח:תת|(ב)}} לפחות אחת לשבוע תנוקה הרצפה בכל חדר עבודה בשטיפה, או – אם יעיל וראוי הדבר – בטאטוא או בשיטה אחרת.

{{ח:סעיף|18|סיוד קירות ותקרות וצביעתם}}
{{ח:תת|(א)}} קירות ותקרות יוחזקו כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם פניהם חלקים ובלתי חדירים, יש לנקותם אחת לארבעה עשר חדשים לפחות במים חמים ובסבון או בחומר ניקוי מתאים אחר;
{{ח:תתת|(2)}} אם מחזיקים אותם צבועים, יש לנקותם אחת לארבעה עשר חדשים לפחות במים חמים ובסבון או בחומר ניקוי מתאים אחר, ויש לחזור ולצבעם אחת לשבע שנים לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} קירות ותקרות אחרים יהיו מסויידים, ויש לחזור ולסיידם אחת לארבעה עשר חדשים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} מפקח אזורי רשאי לאשר שיטת ניקוי אחרת במקום השיטה האמורה בפסקאות (1) ו־(2) של סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על מפעל שבו עובדים פחות מעשרה בני אדם ואין משתמשים בכוח מיכאני, אלא אם המפקח האזורי דרש זאת.

{{ח:סעיף|19|תקנות בדבר צביעה}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(א)(2)}} רשאי השר בתקנות לקבוע לצביעה מחדש תקופות קצרות משבע שנים ובלבד שלא יהיו קצרות מארבעה עשר חדשים.

{{ח:סעיף|20|פטור והוראות מיוחדות}}
{{ח:ת}} נראה למפקח אזורי שבמפעל פלוני או בחלק ממנו אין החזקתו במצב נקי מצריכה קיומן של הוראות {{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן זה}}, או שמפאת נסיבות מיוחדות אין ההוראות האמורות מתאימות או מספיקות להחזקתו במצב נקי, רשאי הוא, אם ראה למתאים, להורות בתעודה שההוראות לא יחולו על אותו מפעל או חלק ממנו, או שיחולו בשינויים שנקבעו בתעודה האמורה.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: צפיפות}}

{{ח:סעיף|21|צפיפות}}
{{ח:תת|(א)}} מפעל, שעה שנעשית בו עבודה, לא תהיה בו צפיפות במידה העלולה לגרום לפגיעה בבריאותם של העובדים בו.
{{ח:תת|(ב)}} שאר הוראות {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן זה}} לא יפגעו בכללותה של הוראת סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|22|חזקת צפיפות|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} יראו שיש במפעל צפיפות במידה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}} אם מספר העובדים בזמן אחד בחדר עבודה הוא כדי כך שנפח החלל העולה לכל עובד באותו חדר הוא פחות מאחד עשר מטרים מעוקבים, ובמפעל או בחלק ממנו שלא היה קיים ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208160.pdf|חוק לתיקון פקודת הבטיחות בעבודה, תשל״ד–1974}} – מאחד עשר וחצי מטרים מעוקבים.

{{ח:סעיף|23|פטור}}
{{ח:ת}} נוכח המפקח הראשי כי מנסיבות מיוחדות שבהם מתנהלת העבודה בחדר עבודה אין זה מתאים או נחוץ להחיל על אותו חדר את הוראת {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}}, רשאי הוא בתעודה לפטור אותו חדר ממנה בתנאים שיפורשו בתעודה האמורה.

{{ח:סעיף|24|תקנות לענין צפיפות}}
{{ח:ת}} השר רשאי בתקנות להורות על הגדלת נפח החלל לעובד שיש ליתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}}; תקנות כאמור יכול שיותקנו לסוג או הגדר של מפעל או חלק ממפעל או לתהליך.

{{ח:סעיף|25|סייג לחישוב|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} בחישוב נפח החלל לענין {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן זה}} לא יובא בחשבון החלל שהוא יותר מ־4.25 מטרים מעל הרצפה, ובמפעל או בחלק ממנו שלא היה קיים ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208160.pdf|חוק לתיקון פקודת הבטיחות בעבודה, תשל״ד–1974}} – משלושה מטרים מעל הרצפה, ואם בחדר יש יציע יראו את היציע כאילו הוא חדר לחוד.

{{ח:סעיף|26|הצגת הודעה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} על פי דרישת המפקח האזורי, תוצג בחדר העבודה הודעה על מספר בני האדם שמותר להעסיקם באותו חדר בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן זה}}.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: איוורור, תאורה וחום}}

{{ח:סעיף|27|איוורור}}
{{ח:ת}} אמצעים יעילים ונאותים יינקטו כדי להשיג ולקיים, על ידי מחזור אויר צח, איוורור מספיק בכל חדר עבודה, וכדי ליטול, במידה שהדבר מעשי, נזקם של אדים, אבק וזוהמה אחרת העלולים להזיק לבריאות והמתהווים תוך כדי תהליך או עבודה המבוצעים במפעל.

{{ח:סעיף|28|תאורה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} אמצעים יעילים יינקטו כדי להשיג ולקיים תאורה מספיקה ונאותה, טבעית או מלאכותית, בכל חלק ממפעל שבני אדם עסוקים או עוברים בו.

{{ח:סעיף|29|חלונות}}
{{ח:ת}} חלונות וצוהרים מזוגגים המשמשים לתאורה בחדר עבודה יהיו, במידה שהדבר מעשי, מוחזקים במצב נקי מבית ומחוץ וללא הפרעה לחדירת אור, אך אין הוראה זו באה למנוע בעד סיודם או הֶצֵלָם של חלונות וצוהרים לשם הגנה מפני חום או אור חזק.

{{ח:סעיף|30|מידת חום}}
{{ח:ת}} אמצעים יעילים יינקטו כדי להשיג ולקיים מידת חום סבירה בכל חדר עבודה, אך אין להשתמש בשיטה הגורמת לפליטת אדים לתוך האויר בחדר, שיש בהם לפי מהותם וכמותם לגרום פגיעה לעובדים בחדר או להטרידם.

{{ח:סעיף|31|מידת חום לעבודה בישיבה}}
{{ח:ת}} בחדר עבודה שבו העבודה בחלק ניכר נעשית בישיבה ואינה דורשת מאמץ גופני ממשי, לא יראו מידת חום של פחות מ־16 מעלות צלסיוס, לאחר השעה הראשונה, כמידת חום סבירה כל זמן שעובדים, ולפי דרישת המפקח האזורי יותקן ויקויים בו מדחום במצב מתאים.

{{ח:סעיף|32|תקנות לענין איוורור, תאורה וחום|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי בתקנות לקבוע תקן –
{{ח:תתת|(1)}} לאיוורור מספיק למפעלים;
{{ח:תתת|(2)}} לתאורה מספיקה למפעלים או לתהליך;
{{ח:תתת|(3)}} למידת חום סבירה למפעלים, והתקן יכול, בין השאר, לשנות את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}} בענין מידת החום, לאסור כל שיטה של הסקה אם לדעתו השיטה עלולה לפגוע בעובדים, ולהורות על התקנת מדי־חום וקיומם במקומות ובמצבים שיקבע.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות למפעלים לפי סעיף זה יכול שיהיו כלליות או לסוג או הגדר פלוני של מפעלים או חלקיהם.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות לפי סעיף זה, שיוחדו למפעלים שעיקר עיסוקם ייצור, מילוי, החסנה, הולכה, הובלה או שיווק של גז יותקנו לאחר התייעצות עם שר האנרגיה והתשתית.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: ניקוז רצפות}}

{{ח:סעיף|33|ניקוז רצפות}}
{{ח:ת}} היה תהליך גורם להרטבת הרצפה עד כדי כך שאפשר לנקז את הנוזלים, יינקטו ויקויימו אמצעים יעילים לניקוזם.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: נוחויות}}

{{ח:סעיף|34|נוחויות}}
{{ח:תת|(א)}} יש להתקין נוחויות מספיקות ונאותות בשביל העובדים במפעל, לקיימן ולהחזיקן במצב נקי ולנקוט אמצעים יעילים לתאורתן.
{{ח:תת|(ב)}} אם במפעל עובדים או עתידים לעבוד גברים ונשים יותקנו נוחויות נפרדות לכל מין, זולת אם עובדים בו רק בני משפחה אחת הגרים שם.

{{ח:סעיף|35|תקנות לענין נוחויות}}
{{ח:ת}} השר רשאי בתקנות לקבוע מה הן נוחויות מתאימות ומספיקות למפעלים או לסוג או הגדר של מפעלים.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ו|סימן ו׳: השגחה רפואית}}

{{ח:סעיף|36|תקנות לענין השגחה רפואית}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי לחייב בתקנות קיום סידורים סבירים שיפורטו בהן לשם השגחה רפואית על עובדים או על סוג עובדים במפעל או בסוג או הגדר פלוני של מפעלים אם נראה לו שנתקיימה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אירעו או יש חשש סביר שיארעו מקרי מחלה שיש ליחסם לעבודה, לחמרים או לתהליך שבמפעל;
{{ח:תתת|(2)}} מחמת שינוי בתהליך או בחמרים המשמשים בו עשויה להתהוות סכנת פגיעה בבריאותם של עובדים באותו תהליך;
{{ח:תתת|(3)}} מחמת הנהגת תהליך חדש או הכנסת חומר חדש לשימוש בתהליך פלוני עשויה להתהוות סכנת פגיעה בבריאותם של עובדים באותם תהליכים.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי סעיף זה לא יחייבו טיפול רפואי שאינו בגדר עזרה ראשונה או טיפול מונע.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: בטיחות}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: מכונות בדרך כלל}}

{{ח:סעיף|37|חלקים הטעונים גידור|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} כל אחד מחלקים אלה יגודר לבטח:
{{ח:תת|(1)}} במנועים חשמליים, בגנרטורים חשמליים ובממירים סיבוביים – כל חלק שלהם וכל גלגל תנופה המחובר אליהם במישרין;
{{ח:תת|(2)}} בכל מניע ראשי, חוץ ממניעים ראשיים כאמור בפסקה (1) – כל חלק נע שלו וכל גלגל תנופה המחובר אליו במישרין, בין שהמניע הראשי או גלגל התנופה נמצאים בבית מכונות ובין אם לאו;
{{ח:תת|(3)}} בממסרת – כל חלק שלה;
{{ח:תת|(4)}} במכונות שאינן מניע ראשי או ממסרת – כל חלק מסוכן שבהן;
{{ח:תת|(5)}} במחרטה – כל חלק של מוט־גלם הבולט מעבר לראש המחרטה;
{{ח:תת|(6)}} בגלגל מים או בטורבינה המונעת במים – התעלה העליונה והתעלה התחתונה;
{{ח:תת|(7)}} בכל מנוע, מיתקן או ציוד אחר האמורים בפסקאות (1) עד (6) שהם מוצרי המפעל, בין שהם מיועדים לשיווק ובין שהם מיועדים לשימוש במפעל, כשהם מופעלים לשם התאמה, הרצה, ניסוי או הצגה – כל חלק שלהם הטעון גידור בהתאם לפסקאות (1) עד (6), לפי הענין,
{{ח:ת}} זולת אם הוא חלק מן האמורים בפסקאות (1), (3), (4), (5) או (7) והוא הוצב או נבנה כך שיש בו אותה מידת בטיחות לכל העובד בחצרים כאילו גודר לבטח.

{{ח:סעיף|38|גישה למכונות כשאינן מגודרות|תיקון: תשל״ד־2, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} כשבאים לקבוע, לענין {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}}, אם חלק הטעון גידור הוצב או נבנה כך שיש בו אותה מידת בטיחות לכל העובד בחצרים כאילו גודר לבטח, לא יבוא בחשבון אדם כשיר המבצע פעולה במכונות שבתנועה, או פעולה בממסרת שבתנועה, בתנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לבוש סרבל עשוי חתיכה אחת, הדוק לגוף ובמצב תקין, רכוס באמצעי שאינו מניח קצוות חשופים ורפויים ובלי כיסים חיצוניים חוץ מכיס אחורי; תנאי זה לא יחול על מכוונן מכונת כלים או מכונאי מיומן אחר המועסק בכיוונון מכונה שמתפקידו לכווננה;
{{ח:תתת|(2)}} כל סולם המשמש בביצוע הפעולה קבוע לבטח, קשור לבטח או מוחזק היטב בידי אדם אחר.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אדם כשיר“ – מי שהגיע לגיל שמונה עשרה ונתמלאו בו שתי אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוא נתמנה על ידי תופש המפעל, מינוי בכתב שצורף לפנקס המפעל, לבצע פעולות במכונות שבתנועה ופעולות בממסרת שבתנועה, כולן או מקצתן, כפי שפורש בכתב המינוי, וקיבל מאת התופש עותק של כתב המינוי בחתימת ידו;
{{ח:תתתת|(2)}} הוא הוכשר במידה מספקת לעבודה הכרוכה בכל פעולה שהוסמך במינויו לבצע, ומכיר את הסכנות הכרוכות במכונות שבתנועה ובממסרת שבתנועה הנובעות מפעולה כאמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פעולה במכונות שבתנועה“ – בדיקת חלק של מכונות, או סיכה או כיוונון שנתגלה בהם צורך מיידי תוך כדי הבדיקה, שצריך לבצעם כשהחלק בתנועה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פעולה בממסרת שבתנועה“ – סיכה בממסרת המשמשת בתהליך רצוף, או הרכבה או העברה של רצועת הֶנֵעַ שבממסרת כאמור, אם אישר המפקח הראשי בתעודה למפעל, שנחה דעתו כי מחמת רציפות התהליך עשויה עצירת הממסרת לפגוע קשה בביצוע התהליך, והפעולה נעשית בשיטה ובנסיבות שנקבעו בתעודה האמורה ובהתאם לתנאים שפורשו בה.

{{ח:סעיף|39|התקני בטיחות אוטומטיים}}
{{ח:ת}} חלק מסוכן במכונות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(4)}} שמחמת מהות הפעולה אין להשיג את בטיחותו באמצעות מגן קבוע, יראו כאילו נתמלאו דרישות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}} אם הותקן התקן המונע באופן אוטומטי את המפעיל מלבוא במגע עם אותו חלק.

{{ח:סעיף|40|תקנות לענין התקני בטיחות אחרים}}
{{ח:תת|(א)}} שוכנע השר כי למכונות מסוג פלוני ניתן להשיג התקן בטיחות מטיפוס או מהגדר פלוני המתאים לשימוש עם אותן מכונות והמונע חשיפתו של חלק מסוכן בהן כשהן בתנועה, או העוצר מכונה מיד במקרה של סכנה – רשאי הוא בתקנות להורות שיותקן התקן כאמור לשימוש עם מכונות מן הסוג שיפורש בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} במשפט על הפרת הוראה לפי סעיף זה תהא זו הגנה מספקת אם יוכח שהתקן אחר, יעיל לפחות באותה מידה, היה בשימוש עם המכונות שבהן אירעה ההפרה.

{{ח:סעיף|41|הסדרי בטיחות נוספים בקשר לממסרת}}
{{ח:תת|(א)}} בכל חדר או מקום שנעשית בהם עבודה יש לספק ולקיים התקנים יעילים שבהם אפשר לנתק מיד את הכוח מן הממסרת שבחדר או במקום.
{{ח:תת|(ב)}} יש לספק ולקיים מכשיר עיתוק נאות או התקן מיכאני יעיל אחר ולהשתמש בו כדי להעביר רצועת הֶנֵעַ בין גלגלונים שהם חלק מממסרת מהדוק לרפוי או להיפך, והוא יהיה עשוי, מושם ומקויים באופן המונע את רצועת ההֶנֵעַ מלזחול בחזרה אל הגלגלון ההדוק.
{{ח:תת|(ג)}} רצועת הנע, כשאין משתמשים בה, לא תהא נחה או נעה על גל סובב שהוא ממסרת.

{{ח:סעיף|42|פטור}}
{{ח:ת}} שוכנע השר שבגלל נסיבות מיוחדות אין צורך, או אין זה מעשי, למלא דרישה מדרישות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}}, רשאי הוא להורות שאותה דרישה לא תחול באותן נסיבות.

{{ח:סעיף|43|תקנות לענין גידור חפצים שבמכונות}}
{{ח:ת}} השר רשאי להתקין, לענין מכונה פלונית או תהליך פלוני שמכונה משמשת לו, תקנות הדורשות לגדר חמרים או חפצים שהם מסוכנים שעה שהם בתנועה במכונה.

{{ח:סעיף|44|מבנה הגידורים וקיומם}}
{{ח:ת}} כל גידור או התקן בטיחות אחר שהותקנו בהתאם להוראות הקודמות של {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן זה}} יהיו בנויים מבנה של ממש, יקויימו תמיד ויוחזקו במקומם כל עוד החלקים הטעונים גידור או התקן בטיחות אחר נמצאים בתנועה או בשימוש, זולת אם יש הכרח שיהיו חשופים לבדיקה, או לסיכה או לכיוונון שנתגלה בהם צורך מיידי תוך כדי הבדיקה, ונתמלאו כל הדרישות של {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}}.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: מבנה של מכונות ומסחר בהן}}

{{ח:סעיף|45|הגנה על חלקים מסויימים}}
{{ח:ת}} במכונה המיועדת להפעלה בכוח מיכאני –
{{ח:תת|(1)}} כל בורג הידוק, לולב או יתד של כל גל סובב, כוֹש, גלגל או סבבת שיניים יהיו משוקעים, מסוכּכים או מוגנים באופן יעיל אחר כדי למנוע סכנה;
{{ח:תת|(2)}} כל תשלובת של גלגלי שיניים או של גלגלי חיכוך, שאינה דורשת כיוונון תדיר שעה שהיא בתנועה, תהא מסוכּכת מכל צד, זולת אם הוצבה כך שיש בה אותה מידה של בטיחות כאילו היתה מסוכּכת מכל צד.

{{ח:סעיף|46|מסחר במכונות וציוד}}
{{ח:ת}} מכונה המיועדת להפעלה בכוח מיכאני ואינה ממלאה אחרי דרישות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}}, לא ימכרנה אדם ולא ישכירנה לשימוש במפעל בישראל ובחזקת סוכן של מוכר או משכיר לא יגרום ולא יביא אדם למכירתה או להשכרתה לשימוש במפעל בישראל.

{{ח:סעיף|47|תקנות לענין מסחר במכונות וציוד}}
{{ח:ת}} השר רשאי להרחיב את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}} על מכונות, מיתקנים או ציוד שאינם ממלאים אחרי דרישות של פקודה זו או של תקנה שהותקנה לפיה, הכל כפי שיפרש בתקנות; תקנות לפי סעיף זה יכול שיתייחסו למכונות, למיתקנים או לציוד בתהליך מפורש.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובטיחות העוסקים בקרינת לייזר)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובטיחות העוסקים בקרינת לייזר), התשס״ה–2005}} (ק״ת תשס״ו, 107).}}

{{ח:סעיף|48|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן זה}} לא יחולו על מכונה שהוחל בבנייתה לפני כ״ז בשבט תש״ו (29 בינואר 1946) ותקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}} לא יחולו על מכונות, מיתקנים או ציוד שהוחל בבנייתם לפני התקנתן.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: בטיחות הגישה והמעבר}}

{{ח:סעיף|49|גישה למקום עבודה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} אמצעי גישה בטוחים לכל מקום שאדם צריך לעבוד בו אי־פעם יותקנו ויקויימו ככל שהדבר מעשי במידה סבירה; בלי לגרוע מכלליות הוראה זו –
{{ח:תת|(1)}} בחדר עבודה יותקנו ויקויימו מעברים נאותים;
{{ח:תת|(2)}} המעברים בחדרי העבודה ויתר המעברים והמדרגות בבנין יהיו ללא הפרעה של חמרים, חפצים, ציוד או כלים;
{{ח:תת|(3)}} המקום שבו מבצע העובד את עבודתו יותקן ויקויים במצב בטוח.

{{ח:סעיף|50|הגנה מפני נפילה}}
{{ח:ת}} היה אדם צריך לעבוד במקום שממנו הוא עלול ליפול יותר משני מטרים, ואין המקום מאפשר אחיזת־רגל בטוחה, ולפי הצורך – אחיזת־יד בטוחה, יותקנו – ככל שהדבר מעשי במידה סבירה – אמצעים לבטיחותו על ידי גידור או באופן אחר.

{{ח:סעיף|51|מכלים לנוזלים מסוכנים}}
{{ח:תת|(א)}} כל מכל קבוע, בור, עוקה או מבנה ששפתם נמצאת פחות ממטר אחד מעל לקרקע או לדוכן הסמוכים אליהם והם מכילים נוזל כּוֹוֶה, מאַכֵּל או ארסי, יכוסו לבטח או יגודרו לבטח לפחות עד אותו גובה; ואם מחמת מהות הפעולה אין זה מעשי לעשות כן, ייעשה כל האפשר מבחינה מעשית, על ידי כיסוי או גידור או אמצעי אחר, כדי למנוע נפילת אדם לתוך המכל, הבור, העוקה או המבנה.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח הראשי רשאי בתעודה לפטור מדרישות סעיף זה כל מכל, בור, עוקה או מבנה אם שוכנע שלגביהם דרישות אלה אינן נחוצות או אינן מתאימות.

{{ח:סעיף|52|חלק חוצה־ושב במכונה אוטומטית}}
{{ח:ת}} היה חלק חוצה־ושב שבמכונה אוטומטית, או כל חומר הנישא עליו, נע בתוך מרחב שאדם עשוי לעבור בו אגב עבודתו או בנסיבות אחרות, לא יניחו שאותו חלק או חומר יגיע בתנועתו חוצה או פנימה עד נקודה המרוחקת פחות מחמישים סנטימטרים ממבנה קבוע שאיננו חלק מהמכונה.

{{ח:סעיף|53|מכונת טוויה אוטומטית}}
{{ח:ת}} בקשר למכונת טוויה בעלת מרכב אוטומטי יש לנקוט כל אמצעי מעשי, על ידי הוראות לאדם האחראי על המכונה ובאופן אחר, כדי להבטיח ששום עובד לא יימצא במרחב שבין החלק החוֹצה־ושב של המכונה לבין חלק קבוע של המכונה, אשר אליו נע החלק החַצה בדרכו פנימה, אלא אם נעצרה המכונה כשהחלק החוֹצה נמצא במהלך החוּצה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: משטחים, מדרגות וסולמות}}

{{ח:סעיף|54|משטחים}}
{{ח:ת}} כל רצפה, דרגה, מדרגות, מסדרון ומדרכת מעבר יהיו ממבנה טוב ויקויימו כראוי.

{{ח:סעיף|55|מדרגות}}
{{ח:תת|(א)}} למדרגות שהן בבנין או משמשות ליציאה מבנין יותקן ויקויים מעקה של ממש למשען יד.
{{ח:תת|(ב)}} במדרגות שהן פתוחות לצד אחד יהיה המעקה כאמור לאותו צד; אם הן פתוחות לשני צדדיהן, או שמחמת המבנה שלהן או מצב המשטח של השלבים או מחמת נסיבות מיוחדות אחרות, עלולות הן במיוחד לגרום לתאונות, יותקן להן ויקויים מעקה כאמור לשני צדדיהן.
{{ח:תת|(ג)}} צד פתוח של מדרגות יוגן גם על ידי שיותקן ויקויים פס תחתון או אמצעי יעיל אחר.

{{ח:סעיף|56|פתחים ברצפות}}
{{ח:ת}} כל פתח שברצפה יגודר לבטח; הוראה זו לא תחול במידה שמחמת מהות הפעולה אין הגידור מעשי.

{{ח:סעיף|57|סולמות}}
{{ח:ת}} כל סולם יהיה ממבנה טוב ויקויים כראוי.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: מעליות}}

{{ח:סעיף|58|הגדרה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|בסימן זה}}, חוץ {{ח:פנימי|סעיף 65|מסעיף 65(2)}}, ”תא“ – לרבות דוכן.

{{ח:סעיף|59|מבנה}}
{{ח:ת}} מעלית תהיה ממבנה מיכאני טוב, מחומר בריא ומחוֹזק מספיק, ותקויים כראוי, יחד עם כל השערים, ההֶתקנים המשולבים ושאר ההתקנים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|59א|הפעלה ראשונה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} לא תוכנס לשימוש מעלית חדשה אלא אם נוסתה ונבדקה ביסודיות בידי בודק מוסמך ונתקבל תסקיר ובו מפורש עומס העבודה הבטוח שלה.

{{ח:סעיף|60|בדיקה תקופתית|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} לא ישתמשו במעלית אלא אם נבדקה בדיקה יסודית בידי בודק מוסמך תוך ששת החדשים שקדמו לשימוש ונתקבל תסקיר על תוצאות הבדיקה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הבטיחות בעבודה (מדלים ומעליות) (דין-וחשבון)|צו הבטיחות בעבודה (מדלים ומעליות) (דין־וחשבון), 1947}}.}}

{{ח:סעיף|60א|איסור הפעלה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} נמצא על פי תסקיר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59א|בסעיפים 59א}} {{ח:פנימי|סעיף 60|או 60}} פגם שבגללו אין המעלית ראויה לשימוש, לא תופעל המעלית עד לתיקונו.

{{ח:סעיף|61|גידרה ושערים לפיר}}
{{ח:ת}} פיר מעלית יוגן באופן יעיל על ידי גידרה של ממש, שהותקנו לה שערים ויש בה כדי למנוע אדם בשעה שהשערים סגורים מליפול לתוך הפיר או מלבוא במגע עם כל חלק נע של המעלית.

{{ח:סעיף|62|סגירת שערים}}
{{ח:ת}} כל שער כאמור {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61}} יצוייד בהתקנים משולבים יעילים או בהתקנים יעילים אחרים, כדי להבטיח שהשער לא יוכל להיפתח אלא בשעה שהתא הוא ברובד ואי־אפשר יהיה להניע אותו מהרובד אלא אם ייסגר השער.

{{ח:סעיף|63|מניעת הילכדות}}
{{ח:ת}} מעלית וגידרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61}} ייבנו כך שטובין או אדם הנישאים בתא לא יוכלו הם או כל חלק מהם להילכד בין חלק של המעלית לבין מבנה, או בין משקולת הנגד לבין חלק נע אחר של המעלית.

{{ח:סעיף|64|עומס עבודה}}
{{ח:ת}} על מעלית יסומן באופן בולט עומס העבודה המקסימלי שאפשר לשאת בה לבטח ולא ישאו בה מטען שמשקלו עולה על אותו עומס.

{{ח:סעיף|65|מעלית לבני אדם}}
{{ח:ת}} על מעלית המשמשת לנשיאת בני אדם, בין יחד עם טובין ובין בלעדיהם, יחולו דרישות נוספות אלה:
{{ח:תת|(1)}} התקנים אוטומטיים יעילים יותקנו ויקויימו כדי למנוע שהתא יעבור את היעד;
{{ח:תת|(2)}} כל תא יצוייד בשער בכל צד שממנו יש גישה לרובד, ולכל שער כאמור יותקנו התקנים יעילים כדי להבטיח שבשעה שאנשים או טובין נמצאים בתא אי אפשר יהיה להעלות או להוריד את התא אלא אם השער סגור, ושהתא יחנה בעת שייפתח השער;
{{ח:תת|(3)}} אם התא תלוי בכבל, יהיו לפחות שני כבלים מחוברים בנפרד לתא באופן שכל כבל ואבזריו יהיה בכוחם לשאת את כל משקל התא יחד עם עומס העבודה המקסימלי של המעלית, והתקנים יעילים יותקנו ויקויימו להחזיק את התא יחד עם עומס העבודה המקסימלי האמור למקרה שינותקו הכבלים או אבזריהם; בפסקה זו, ”כבלים“ – לרבות שרשרות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (התקנת דלת בתא מעלית)|תקנות הבטיחות בעבודה (התקנת דלת בתא מעלית), התשנ״ג–1993}} (ק״ת תשנ״ג, 1054), המחילות דרישות נוספות על מעלית לבני אדם.}}

{{ח:סעיף|66|מעלית ישנה|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} במעלית שהוחל בבנייתה או בבנייתה מחדש לפני כ״ז בשבט תש״ו (29 בינואר 1946) –
{{ח:תתת|(1)}} אם מבחינה מעשית סבירה אין לציידה בהתקנים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 62|בסעיף 62}}, יהא די בסידורים אשר יבטיחו את המטרות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 62|בסעיף 62}} ככל שהדבר ניתן מבחינה מעשית סבירה, ובכל אופן יוחזק השער סגור ומהודק זולת אם התא בתנוחה ליד הרובד;
{{ח:תתת|(2)}} אם היא מעלית לבני אדם ואין דרך מעשית סבירה להתקין לה התקנים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 65|בסעיף 65(2)}}, יהא די בסידורים אשר יבטיחו את המטרות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 65|בסעיף 65(2)}} ככל שהדבר ניתן מבחינה מעשית סבירה, ובכל אופן יוחזק השער סגור ומהודק זולת אם התא בתנוחה או ריק;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיף 65(3)}} לא יחולו.
{{ח:תת|(ב)}} תחולתו של סעיף קטן (א) היא עד יום ט׳ בתמוז התשמ״ב (30 ביוני 1982).
{{ח:תת|(ג)}} השר ימנה ועדה מקצועית (בסעיף זה – הועדה) שחבריה יהיו מפקח והוא היושב ראש, מהנדס בעל ידע בבניית מעליות ותחזוקתן, ואיש ציבור.
{{ח:תת|(ד)}} הועדה רשאית, על־פי בקשה של אחראי לגבי מעלית מכוח {{ח:פנימי|פרק ט סימן א|סימן א׳ של פרק ט׳}}, שהוגשה לפחות ששה חדשים לפני המועד האמור בסעיף קטן (ב), להאריך לגבי המעלית את תחולת סעיף קטן (א) מעבר למועד האמור בסעיף קטן (ב), אם אין לדעתה בהמשך התחולה משום סיכון בלתי סביר למשתמשים במעלית; הועדה רשאית ליתן את ההארכה אף לזמן קצוב ולהתנות בתנאים את מתן ההארכה או את המשך תקפה.
{{ח:תת|(ה)}} הועדה רשאית, מנימוקים מיוחדים, לדון בבקשה כאמור בסעיף קטן (ד) שהוגשה לאחר המועד האמור.
{{ח:תת|(ו)}} השר, בהתייעצות עם שר המשפטים, רשאי להתקין תקנות בדבר סדרי הדין בועדה.

{{ח:סעיף|67|מעלית מתמדת}}
{{ח:ת}} על מעלית מתמדת לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 61|סעיפים 61 עד 66}}, {{ח:פנימי|סעיף 60|ובסעיף 60(א)}} במקום ”ששה חדשים“ קרי ”שנים עשר חדשים“.

{{ח:סעיף|68|מעלית ללא הפעלה מיכאנית}}
{{ח:ת}} על מעלית שאינה מופעלת בכוח מיכאני לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 62|סעיפים 62}}, {{ח:פנימי|סעיף 65|65}} {{ח:פנימי|סעיף 66|ו־66}}, וכל שער שהותקן לפי {{ח:פנימי|סעיף 61|סעיף 61}} יוחזק סגור ומהודק, זולת כשהתא בתנוחה ליד השער, {{ח:פנימי|סעיף 60|ובסעיף 60(א)}} במקום ”ששה חדשים“ קרי ”שנים עשר חדשים“.

{{ח:סעיף|69|גידור פתח שבקיר}}
{{ח:ת}} פתח שבקיר, המשמש להעלאה או להורדה של טובין או חמרים, בין בכוח מיכאני ובין באופן אחר, יגודר לבטח ויצוייד במאחזים משני צדיו; הגידור יוחזק במקומו, חוץ משעה שמעלים או מורידים טובין או חמרים, ויקויים כראוי.

{{ח:סעיף|70|פטור}}
{{ח:ת}} היה המפקח הראשי סבור כי לגבי מיתקן פלוני, או לגבי סוג של המיתקנים האמורים {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|בסימן זה}}, אין זה מעשי או סביר לקיים הוראה מהוראותיו, רשאי הוא לפטור ממנה בתנאים שייראו לו; פטור לפי סעיף זה לגבי מיתקן פלוני יהיה בתעודה, ולגבי סוג של מיתקנים יפורסם ברשומות.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ה1|סימן ה׳1: דרגנועים|תיקון: תשס״ה}}

{{ח:סעיף|70א|הגדרות|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה1|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרגנוע“ – מדרגות ממונעות במערכת סגורה, המיועדות להעלאה או להורדה של בני אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלק שבטיחות הדרגנוע תלויה בו“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חלק כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 70ז|בסעיף 70ז}};
{{ח:תתת|(2)}} חלק אחר שבודק מוסמך קבע, לגבי דרגנוע מסוים, שבטיחות הדרגנוע תלויה בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עומס עבודה בטוח“ – עומס העבודה המרבי שנקבע בהוראות היצרן, או עומס עבודה מרבי שקבע השר בתקנות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שינוי מהותי“ – שינוי במבנה הדרגנוע או במערכת הפיקוד שלו, לרבות הוספה או תיקון של חלק שבטיחות הדרגנוע תלויה בו, שכתוצאה ממנו יש סטיה מהתכנון המקורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיקון מהותי“, לענין חלק שבטיחות הדרגנוע תלויה בו – שיפוץ או החלפה של החלק בדרך של השבחה או החלפה של חלקים בלויים או פגומים לרבות ריתוך החלק, ולמעט החלפת חלק בלוי או פגום בחלק זהה חדש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – תקן ישראלי רשמי או תקן ישראלי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התקנים|בחוק התקנים, התשי״ג–1953}}, ובהעדר תקן כאמור, תקן אירופי EN 115 או תקן בין־לאומי אחר שהמפקח הראשי הכריז עליו בהודעה שפורסמה ברשומות ושהופקד לעיון במוסד לבטיחות ולגיהות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|בחוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי״ד–1954}}.

{{ח:סעיף|70ב|בניית דרגנוע – דרישות תקן|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} לא ייבנה דרגנוע אלא אם כן הוא תואם דרישות תקן.

{{ח:סעיף|70ג|הפעלה ראשונה|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} לא יופעל דרגנוע לראשונה אלא אם כן בודק מוסמך אישר את הפעלתו לאחר שבדק את הדרגנוע בדיקה יסודית, ומסר תסקיר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 119א|סעיף 119א}}, שבו מפורש עומס העבודה הבטוח של הדרגנוע.

{{ח:סעיף|70ד|בדיקה תקופתית|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} לא יופעל דרגנוע אלא אם כן נבדק בדיקה יסודית, בידי בודק מוסמך בתוך שנים עשר החודשים שקדמו להפעלה, והוא אישר, בתסקיר שמסר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 119א|סעיף 119א}}, את הפעלתו.

{{ח:סעיף|70ה|בדיקה אחרי שינוי מהותי או תיקון מהותי|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} לא יופעל דרגנוע אשר בוצע בו שינוי מהותי או תיקון מהותי, אלא אם כן נבדק ואושר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 70ד|בסעיף 70ד}}.

{{ח:סעיף|70ו|חובת הצמדת תווית בדרגנוע|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} בודק מוסמך יצמיד בדרגנוע תווית בדבר הבדיקה ומועדה; השר רשאי לקבוע את צורת התווית, הפרטים שייקבעו בה ומיקומה.

{{ח:סעיף|70ז|קביעת חלקים שבטיחות הדרגנוע תלויה בהם|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} המפקח הראשי יקבע חלקים בדרגנוע שבטיחות הדרגנוע תלויה בהם ויפרסם על כך הודעה ברשומות.

{{ח:סעיף|70ח|תקנות|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקבוע בתקנות הוראות בדבר מבנה הדרגנוע, דרכי הבדיקה והאישור של הדרגנוע, דרכי השימוש בדרגנוע ותחזוקתו, והכל בכפוף לתקן.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: שרשרות, חבלים ואבזרי הרמה}}

{{ח:סעיף|71|תחולה והגדרות|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ו|סימן זה}} יחולו לענין כל שרשרת, חבל, או אבזר הרמה המשמשים להעלאה או להורדה של בני אדם, טובין או חמרים.
{{ח:תת|(ב)}} לענין {{ח:פנימי|פרק ג סימן ו|סימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אבזר הרמה“ – התקן כלשהו המשמש או הנועד לשמש במישרין או בעקיפין לחיבור עומס להתקן הרמה ואינו מחובר דרך קבע לעומס, לרבות מענב שרשרת, מענב חבל, טבעת, וו, מענב, אונקל, סגיר, סביבול, מנעול סבב, עין הרמה משולשת, חוליה, מלקחות לוח, מלקחות קורה, מלקחות מספריים, כלי קיבור להרמת חמרים או ציוד, דלי מלקחיים, בורג עין, קורת הרמה, מסגרת הרמה וכל התקן דומה המהווה חלק של התקן הרמה או אמצעי תליה, ולרבות תמיכה של התקן הרמה שבו משטח עבודה או במה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חבל“ – לרבות כבל.

{{ח:סעיף|72|מבנה}}
{{ח:ת}} אין להשתמש בשרשרת, בחבל או באבזר הרמה אלא אם הם ממבנה טוב, מחומר בריא, מחוזק מספיק וללא פגם גלוי.

{{ח:סעיף|73|לוח עומסי עבודה}}
{{ח:תת|(א)}} במחסן שבו מחזיקים את השרשרות, החבלים או אבזרי ההרמה ובמקומות בולטים שבמפעל יוצג לוח בו רשום עומס העבודה הבטוח של כל סוג ומידה של שרשרת, חבל או אבזר הרמה שבשימוש, ולגבי מענב רב־ענפי – לוח עומסי העבודה הבטוחים לזוויות השונות של הענפים.
{{ח:תת|(ב)}} אין להשתמש בשרשרת, בחבל או באבזר הרמה שאין לגביהם רישום בלוח כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו לגבי אבזרי הרמה שעומסי העבודה הבטוחים שלהם, כאמור, מסומנים עליהם באופן ברור.

{{ח:סעיף|74|עומס יתר}}
{{ח:ת}} אין להשתמש בשרשרת, בחבל או באבזר הרמה בשביל מטען שמשקלו עולה על עומס העבודה הבטוח שלהם הרשום או המסומן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 73|בסעיף 73}}.

{{ח:סעיף|75|בדיקות}}
{{ח:ת}} כל השרשרות, החבלים ואבזרי ההרמה שבשימוש ייבדקו ביסודיות על ידי בודק מוסמך לפחות אחת לששה חדשים, או לתקופות ארוכות יותר כפי שנקבע.

{{ח:סעיף|76|שימוש ראשון|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} השרשרות, החבלים ואבזרי ההרמה – זולת חבלי־סיבים או מענבי־חבל־סיבים – לא יוכנסו לשימוש במפעל אלא אם נוסו ונבדקו ביסודיות על ידי בודק מוסמך, ונתקבל התסקיר, המפרש את עומס העבודה הבטוח והחתום על ידי הבודק המוסמך שעשה את הניסוי והבדיקה, והוא נתון לעיון.

{{ח:סעיף|77|ריפוי שרשרות ואבזרים}}
{{ח:תת|(א)}} השרשרות ואבזרי ההרמה, חוץ ממענבי־חבל, ירופו לפחות אחת לארבעה עשר חדשים, ובשרשרת או מענב שרשרת העשויים ממוט שקטרו 1.25 סנטימטר או פחות מזה, ובשרשרת המשמשת בקשר למתכת מותכת או סיגים מותכים – אחת לששה חדשים; ואולם שרשרת או אבזר הרמה שאינם בשימוש רגיל ירופו רק כאשר הדבר נחוץ.
{{ח:תת|(ב)}} אין הוראות סעיף זה חלות על שרשרות ואבזרי הרמה מסוג או מהגדר שהמפקח הראשי פטר אותם, בתעודה שפורסמה ברשומות, משום שאין הם יכולים להיות נתונים לטיפול בחום בלי חשש נזק בגלל המבנה והחומר שלהם, או משום שכבר ניתנו לטיפול מסויים בחום שאיננו ריפוי ושאושר על ידיו.

{{ח:סעיף|78||תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ז|סימן ז׳: מכונות הרמה}}

{{ח:סעיף|79|הגדרות|תיקון: תשל״ד־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ז|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכונת הרמה“ – התקן הרמה, לרבות עגורן, קילון, תלת־רגל, התקן משיכה, מחפר עגורן, מחדיר כלונסאות, כננת, מלגזה, גלגלת, גלגלת שרשרת, גלגלת כבלים, גלגילון, מסוע עילי, מסילת כבל, חבל עילי וכל מכונה אחרת היכולה באמצעות אבזר הרמה להרים עומס, להורידו או להחזיקו תלוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלקים“, במכונת הרמה – לרבות מנגנון הפעלתה ואבזריה, בין קבועים ובין נעים, והתקני עיגון וקביעה.

{{ח:סעיף|80|מבנה וקיום}}
{{ח:ת}} מכונת הרמה על כל חלקיה תהיה ממבנה טוב, מחומר בריא, מחוֹזק מספיק וללא פגם גלוי, ותקויים כראוי.

{{ח:סעיף|81|בדיקה}}
{{ח:ת}} מכונת הרמה על כל חלקיה תיבדק ביסודיות, לפחות אחת לארבעה עשר חדשים, על ידי בודק מוסמך.

{{ח:סעיף|82||תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|83|מסילות}}
{{ח:ת}} פסים שעליהם נוסע עגורן נע, ומסילה שעליה נע מרכב האונקל של גשר הרמה לטעינה והובלה או של מסוע עילי, יהיו בעלי מידה מתאימה, חוזק מספיק ומשְטח נסיעה חלק, ויהיו מונחים כראוי, נתמכים או נאחזים במידה מספקת ומקויימים כראוי.

{{ח:סעיף|84|סימון עומס עבודה}}
{{ח:ת}} על מכונת הרמה יסומנו ברורות עומסי העבודה הבטוחים שלה, אולם עגורן־זרוע הבנוי באופן שעומס העבודה הבטוח יכול להשתנות על ידי הגבהת הזרוע או הנמכתה, יחובר אליו מַחוֵן אוטומטי של עומסי עבודה בטוחים או לוח בו רשומים עומסי העבודה הבטוחים לכל הטיה של הזרוע או לכל רדיוס של המטען.

{{ח:סעיף|85|עומס יתר}}
{{ח:ת}} לא תוטען מכונת הרמה במטען שמשקלו עולה על עומס העבודה הבטוח כפי שסומן או נרשם בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 84|לסעיף 84}}, אלא לצורך ניסוי.

{{ח:סעיף|86|שימוש ראשון|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} מכונת הרמה לא תוכנס לשימוש במפעל אלא אם נוסתה וכל חלקיה נבדקו ביסודיות על ידי בודק מוסמך, ונתקבל תסקיר, המפרש את עומסי העבודה הבטוחים של מכונת ההרמה והחתום על ידי הבודק המוסמך שעשה את הניסוי והבדיקה, והוא נתון לעיון.

{{ח:סעיף|87|עבודה במסילת עגורן עילי}}
{{ח:ת}} היה אדם עובד או עסוק במסילה של עגורן עילי נע, או בסמוך למסילה כאמור, במקום שבו הוא עלול להיפגע על ידי העגורן, יינקטו אמצעים יעילים כדי להבטיח שהעגורן לא ייכנס לתחום של ששה מטרים מאותו מקום.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (רצועת עליה)|תקנות הבטיחות בעבודה (רצועת עליה), תשי״ד–1954}} (ק״ת תשי״ד, 352).}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עגורני צריח)|תקנות הבטיחות בעבודה (עגורני צריח), תשכ״ז–1966}} (ק״ת תשכ״ז, 1128).}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עגורנאים, מפעילי מכונות הרמה אחרות ואתתים)|תקנות הבטיחות בעבודה (עגורנאים, מפעילי מכונות הרמה אחרות ואתתים), התשנ״ג–1992}} (ק״ת תשנ״ג, 202).}}

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ח|סימן ח׳: אדים מסוכנים}}

{{ח:סעיף|88|הגדרה}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום מוקף“, לענין {{ח:פנימי|פרק ג סימן ח|סימן זה}} – חדר, תא, מכל, בור, מעבר לאדים, צינור או חלל מוקף כיוצא באלה.

{{ח:סעיף|89|תחולת הסימן}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ח|סימן זה}} יחולו אם יש לעשות עבודה בתוך מקום מוקף שבתוכו עלולים להיות אדים מסוכנים כדי כך שיכול שבני אדם לא יעמדו בהם.

{{ח:סעיף|90|יציאה ממקום מוקף}}
{{ח:ת}} כוות־איש תותקן למקום מוקף שאין דרך נאותה אחרת ליציאה ממנו; כוות־איש מלבנית או סגלגלה לא תפחת מארבעים וששה סנטימטרים באורך וארבעים ואחד סנטימטרים ברוחב, וכוות־איש עגולה – מארבעים וששה סנטימטרים בקוטר, ובמכָלית או בציוד נע אחר – מארבעים ואחד סנטימטרים באורך ושלושים וששה סנטימטרים ברוחב, ואם הכווה עגולה – מארבעים ואחד סנטימטרים בקוטר.

{{ח:סעיף|91|כניסה למקום מוקף}}
{{ח:ת}} לא ייכנס אדם למקום מוקף לכל מטרה שהיא אלא אם נתמלאה אחת מדרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} האדם הנכנס לבוש מכשיר נשימה מתאים;
{{ח:תת|(2)}} ננקטו כל האמצעים המעשיים לסלק אדים העלולים להיות שם ולמנוע חדירת אדים, וכל עוד לא הראה מבחן נאות שאין במקום אדים מסוכנים יהיה האדם הנכנס חגור חגורה שאליה מחובר לבטח חבל שקצהו החפשי מוחזק בידי אדם בחוץ.

{{ח:סעיף|92|ציוד לנשימה ולהנשמה}}
{{ח:תת|(א)}} מכשיר נשימה, מכשיר הנשמה, חבלים וחגורות נאותים יוכנו ויקויימו באופן שהגישה אליהם תהיה נוחה ויבוקרו לעתים מזומנות.
{{ח:תת|(ב)}} מספר מספיק מקרב העובדים יודרכו ויאומנו בשימוש במכשירים האמורים ובשיטת ההנשמה.

{{ח:סעיף|93|פטור}}
{{ח:ת}} המפקח הראשי רשאי בתעודה, בכפוף לתנאים שפורשו בה, לפטור מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 90|סעיפים 90 עד 92}}, כולן או מקצתן, כל אימת שהוא משוכנע שמילוין אינו נחוץ או אינו מעשי.

{{ח:סעיף|94|עבודה בתא אש}}
{{ח:ת}} לא תותר כל עבודה בתא־אש, בתא־שריפה או במעבר לאדים של דוד עד שיצוננו במידה מספקת, על ידי איוורור או באופן אחר, כדי בטיחותם של העובדים באותה עבודה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ט|סימן ט׳: אבק, אדים וחמרים נפיצים ודליקים}}

{{ח:סעיף|95|הגדרה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ט|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אבק נפיץ“ – אבק שמחמת טבעו וכמותו עלול הוא להתפוצץ אם יִצַּת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תהליך המעלה אבק“ – לרבות טחינה או ניפוי.

{{ח:סעיף|96|מניעת התפוצצות}}
{{ח:ת}} אם בקשר לתהליך המעלה אבק יכול שייפלט אבק נפיץ לתוך חדר עבודה, יינקטו כל האמצעים המעשיים למניעת התפוצצות האבק על ידי שיוקף המיתקן המשמש בתהליך, תימנע או תסולק הצטברות האבק ויורחקו או יוקפו באופן יעיל מקורות ההצתה האפשריים.

{{ח:סעיף|97|משנקים והתקנים אחרים}}
{{ח:ת}} אם נמצא אבק נפיץ במיתקן המשמש בתהליך המעלה אבק, יינקטו כל האמצעים המעשיים להגביל את היקפה ותוצאותיה של התפוצצות האבק על ידי שיותקנו מַשנֵקים, חייצים ואַוָּרים או התקנים אחרים יעילים כמותם בקשר עם המיתקן האמור, זולת אם המיתקן הוא ממבנה שיכול לעמוד בפני לחץ העלול להיווצר על ידי התפוצצות כאמור.

{{ח:סעיף|98|אדים נפיצים דליקים}}
{{ח:ת}} אם חלק ממיתקן – פרט למיתקן שהותקן תחת כיפת השמים – מכיל אדים נפיצים או דליקים בלחץ שמעל ללחץ אטמוספרי, לא ייפתח אותו חלק אלא בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} לפני הרפיית אמצעי הידוק של מַחְבֵּר שבין צינור לבין החלק האמור, או של מכסה בכל פתח אל החלק האמור, תופסק באופן יעיל – על ידי שסתום מפסיק או באופן אחר – כל זרימת אדים לתוך החלק או לתוך הצינור;
{{ח:תת|(2)}} לפני סילוקו של אמצעי הידוק כאמור, יינקטו כל האמצעים המעשיים להפחית את לחץ האדים בצינור או בחלק כאמור עד ללחץ אטמוספרי;
{{ח:תת|(3)}} הורפה או סולק אמצעי הידוק כאמור, יש למנוע חדירתם של אדים נפיצים או דליקים לתוך הצינור או החלק כאמור עד שהודק אמצעי ההידוק או הוחזר למקומו לבטח, הכל לפי המקרה.

{{ח:סעיף|99|חומר נפיץ או דליק|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} במיתקן או במכל המכילים או שהכילו חומר נפיץ או דליק או חומצה, או בחפץ הנתמך במכל כאמור או מונח עליו, לא יעשו ריתוך, הלחמה רכה או קשה או חיתוך תוך שימוש בחום, כל עוד לא ננקטו כל האמצעים המעשיים לסילוק החומר וכל אדים העולים ממנו, או לעשות אותם לבלתי נפיצים או לבלתי דליקים.
{{ח:תת|(ב)}} מיתקן או מכל שעשו בהם פעולה כאמור, אין להכניס לתוכם שום חומר נפיץ או דליק עד שהמתכת נצטננה במידה מספקת כדי למנוע סכנה שהחומר יִצַּת.

{{ח:סעיף|100|פטור}}
{{ח:ת}} המפקח הראשי רשאי בתעודה, בכפוף לתנאים שפורשו בה, לפטור מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 98|סעיפים 98}} {{ח:פנימי|סעיף 99|ו־99}}, כולן או מקצתן, כל אימת שהוא משוכנע שמילוין אינו נחוץ או אינו מעשי.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן י|סימן י׳: דודי קיטור}}

{{ח:סעיף|100א|אישור להתקנה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} לא יותקן דוד קיטור אלא במקום שניתן לגביו היתר מאת המפקח האזורי, ובכפוף לתנאי ההיתר.

{{ח:סעיף|101|מבנה וקיום|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} כל חלק של דוד קיטור יהיה ממבנה טוב, מחומר בריא, מחוֹזֶק מספיק וללא פגם גלוי, הכל בהתאם לכללים המקובלים במקצוע.
{{ח:תת|(ב)}} דוד קיטור על כל אבזריו יקויים כראוי.

{{ח:סעיף|102|התקני בטיחות}}
{{ח:תת|(א)}} דוד קיטור, בין שהוא נפרד ובין שהוא אחד ממערכת דוודים, יחוברו אליו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שסתום בטיחות נאות, נפרד משסתום מפסיק, שיהיה מכוונן כדי למנוע את הפעלת הדוד בלחץ שמעל ללחץ העבודה המותר ויהיה קבוע במישרין על הדוד או סמוך אליו עד כמה שהדבר מעשי; שסתום מנופי לא יראו כשסתום בטיחות נאות אלא אם המשקולת מהודקת אל המנוף במצב הנכון;
{{ח:תתת|(2)}} שסתום מפסיק נאות בין הדוד וצינור הקיטור;
{{ח:תתת|(3)}} מד־לחץ־קיטור מדוייק, המציין את לחץ הקיטור בדוד והוא מחובר אל חלל הקיטור, נראה בנקל לעין המסיק ומסומן עליו בצבע בולט לחץ העבודה המותר;
{{ח:תתת|(4)}} לפחות מראה־מפלס־מים אחד מחומר שקוף או מראה־מפלס־מים מסוג אחר שאושר על ידי המפקח הראשי, ואם הוא בעל צינור זכוכית ולחץ העבודה בדוד עולה כרגיל על שלושה קילוגרמים לסנטימטר מרובע, יצוייד במגן יעיל אשר לא יפריע בקריאתו;
{{ח:תתת|(5)}} אם הוא אחד משני דוודים או יותר – לוח שעליו מספר מבחין, שניתן לראותו בנקל;
{{ח:תתת|(6)}} אמצעי המאפשר להצמיד מד־לחץ לניסוי;
{{ח:תתת|(7)}} אם הדוד אינו מוסק מן החוץ – פקק נתיך מתאים או התקן אזעקה יעיל לשפל־מים.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף קטן (א), פסקה (2) לא תחול על חוסך ופסקאות (3) עד (7) לא יחולו על חוסך ועל מַשחֵן.

{{ח:סעיף|103|כניסת אדם}}
{{ח:ת}} לא ייכנס אדם לדוד קיטור שהוא אחד ממערכת של שני דוודים או יותר ולא יימצא בו אלא באחת משתי אלה:
{{ח:תת|(1)}} כל המבואות, אשר דרכם היו קיטור או מים חמים יכולים להיכנס לדוד מחלק אחר של המערכת, נותקו מאותו חלק;
{{ח:תת|(2)}} כל השסתומים והברזים השולטים על כניסת קיטור או מים חמים כאמור בפסקה (1) הם סגורים ונעולים לבטח, ואם יש לדוד צינור הרקה במשותף עם דוד אחר או צינור המוביל לתוך מכל ניקוז משותף, יהיו שסתום ההרקה או ברז ההרקה לכל אחד מדוודים אלה בנויים באופן שיהיו נפתחים רק במפתח שאי אפשר להסירו עד שהשסתום או הברז יהיו סגורים והוא המפתח היחיד בשימוש לאותה מערכת של שסתומי הרקה וברזי הרקה.

{{ח:סעיף|104|בדיקה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} דוד קיטור על כל אבזריו ייבדק ביסודיות על ידי בודק דוודים מוסמך לפחות אחת לארבעה עשר חדשים, וכן ייעשה אחרי תיקונים מקיפים.
{{ח:תת|(ב)}} הבדיקה תיעשה בשני שלבים, והם:
{{ח:תתת|(1)}} בדיקת הדוד כשהוא קר וחלקיו הפנימיים והחיצוניים הוכנו באופן שנקבע;
{{ח:תתת|(2)}} בדיקת הדוד כשהוא בלחץ קיטור רגיל, שתיעשה בהזדמנות הראשונה של העלאת קיטור לאחר בדיקת הדוד כשהוא קר, או בהקדם ככל האפשר לאחר מכן, ובודק הדוודים המוסמך העושה את הבדיקה ידאג לכך ששסתום הבטיחות יכוונן כדי למנוע את הפעלת הדוד בלחץ שמעל לחץ העבודה המותר; פסקה זו לא תחול על חוסך ועל משחן.
{{ח:תת|(ג)}} שני שלבי הבדיקה יכול שייעשו על ידי בודקים שונים, ולענין סעיף זה והסעיפים הבאים של {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימן זה}} הנוגעים לתסקירים על בדיקות יראו את שני השלבים כבדיקות נפרדות.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|105|אישור להפעלה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוכנס לשימוש דוד קיטור חדש אלא אם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נתקבל מאת בודק דוודים מוסמך תסקיר המפרש את לחץ העבודה המותר של הדוד והמציין את טיב הניסויים שנעשו בדוד ובאבזריו;
{{ח:תתת|(2)}} התסקיר נתון לעיון;
{{ח:תתת|(3)}} הדוד סומן באופן שאפשר לזהותו כדוד הנדון בתסקיר.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוכנס לשימוש דוד קיטור משומש אלא אם נבדק לפי {{ח:פנימי|סעיף 104|סעיף 104}} ונערכו תסקירים על תוצאות הבדיקות בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 119א|לסעיף 119א}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא ישמש דוד קיטור משומש בבניה או בבניה הנדסית שפקודה זו חלה עליהן, אלא אם נבדק ונערכו תסקירים כאמור תוך ארבעה עשר החדשים שקדמו לכך.

{{ח:סעיף|106|תנאי הפעלה}}
{{ח:ת}} דוד קיטור, שלהבטחת פעולתו הבטוחה נקבעו תנאים בתסקיר על בדיקה לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימן זה}}, לא יופעל אלא בהתאם לאותם תנאים.

{{ח:סעיף|107|תקנות}}
{{ח:ת}} השר רשאי להתקין תקנות – אף בסטיה מהוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימן זה}} – בדבר דרכי הבדיקה של דודי קיטור ומועדיה, אם הבטיחות מחייבת או מצדיקה זאת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (מועדי בדיקה לדודי קיטור מיוחדים)|תקנות הבטיחות בעבודה (מועדי בדיקה לדודי קיטור מיוחדים), תשכ״ד–1964}} (ק״ת תשכ״ד, 1151).}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (בדיקת מיתקני לחץ)|תקנות הבטיחות בעבודה (בדיקת מיתקני לחץ), תשכ״ז–1967}} (ק״ת תשכ״ז, 2966).}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (התקני בטיחות בדוד קיטור)|תקנות הבטיחות בעבודה (התקני בטיחות בדוד קיטור), התשמ״ז–1987}} (ק״ת תשמ״ז, 220).}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (התקני בטיחות במיתקן לחץ)|תקנות הבטיחות בעבודה (התקני בטיחות במיתקן לחץ), התשנ״ו–1995}} (ק״ת תשנ״ו, 196).}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (בדיקה בלחץ הידרוסטטי של מיתקן לחץ)|תקנות הבטיחות בעבודה (בדיקה בלחץ הידרוסטטי של מיתקן לחץ), התשנ״ו–1995}} (ק״ת תשנ״ו, 198).}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (מפעיל דוד קיטור ודוד הסקה)|תקנות הבטיחות בעבודה (מפעיל דוד קיטור ודוד הסקה), התש״ס–2000}} (ק״ת תש״ס, 851).}}

{{ח:קטע3|פרק ג סימן יא|סימן י״א: קולטי קיטור}}

{{ח:סעיף|108|מבנה וקיום}}
{{ח:תת|(א)}} כל חלק של קולט קיטור יהיה ממבנה טוב, מחומר בריא, מחוֹזֶק מספיק וללא פגם גלוי.
{{ח:תת|(ב)}} קולט קיטור על כל אבזריו יקויים כראוי.

{{ח:סעיף|109|התקני בטיחות}}
{{ח:תת|(א)}} קולט קיטור שאינו בנוי ומקויים באופן שיעמוד בבטיחות בפני לחץ העבודה המותר של דוד הקיטור או בפני הלחץ המקסימלי שניתן להשיג בצינור שבין הקולט ומקור אספקה אחר, יצוייד בכל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שסתום מצמצם נאות או התקן אוטומטי נאות אחר שיש בהם כדי למנוע שהלחץ יעבור את לחץ העבודה המותר (להלן בסעיף זה – שסתום מצמצם);
{{ח:תתת|(2)}} שסתום בטיחות נאות שיהיה מכוונן כדי לאפשר פליטת קיטור מיד כאשר הלחץ יעבור את לחץ העבודה המותר או התקן נאות שיפסיק אוטומטית את אספקת הקיטור מיד כאשר הלחץ יעבור את לחץ העבודה המותר;
{{ח:תתת|(3)}} מד־לחץ־קיטור מדוייק המציין את לחץ הקיטור בקולט;
{{ח:תתת|(4)}} שסתום מפסיק נאות;
{{ח:תתת|(5)}} לוח שעליו מספר מבחין שניתן לראותו בנקל, זולת אם משתמשים בקולט קיטור אחד בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} שסתום הבטיחות והמד־לחץ ייקבעו בקולט הקיטור או בצינור ההספקה שבין הקולט ובין השסתום המצמצם.
{{ח:תת|(ג)}} מערכת קולטי קיטור שמספקים להם קיטור דרך צינור יחיד והשסתום המצמצם קבוע בצינור היחיד האמור, יכול שיראו אותה כקולט אחד –
{{ח:תתת|(1)}} לענין הוראות פסקאות (1) עד (4) של סעיף קטן (א), אם היא חלק ממכונה אחת בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} לענין הוראות פסקאות (1) עד (3) של סעיף קטן (א), אם המדובר במערכת אחרת.

{{ח:סעיף|110|בדיקה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} קולט קיטור על כל אבזריו ייבדק ביסודיות על ידי בודק דוודים מוסמך, במידה שמבנהו של הקולט מרשה לעשות כן, לפחות אחת לעשרים וששה חדשים.

{{ח:סעיף|111|אישור להפעלה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוכנס לשימוש קולט קיטור חדש אלא אם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נתקבל מבודק דוודים מוסמך תסקיר המפרש את לחץ העבודה המותר של קולט הקיטור והמציין את טיב הניסויים שנעשו בקולט הקיטור ובאבזריו;
{{ח:תתת|(2)}} התסקיר נתון לעיון;
{{ח:תתת|(3)}} קולט הקיטור סומן באופן שאפשר לזהותו כקולט הקיטור הנדון בתסקיר.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוכנס לשימוש קולט קיטור משומש אלא אם נבדק לפי {{ח:פנימי|סעיף 110|סעיף 110}} ונערך תסקיר על תוצאות הבדיקה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 119א|לסעיף 119א}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא ישמש קולט קיטור משומש בבניה או בבניה הנדסית שפקודה זו חלה עליהן אלא אם נבדק ונערך תסקיר כאמור תוך עשרים וששה החדשים שקדמו לכך.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן יב|סימן י״ב: מכלי קיטור}}

{{ח:סעיף|112|הבטחת מוצא}}
{{ח:ת}} מכל קיטור יקויים באופן המבטיח שמוצא הקיטור יהיה פתוח בכל עת ללא הפרעה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן יג|סימן י״ג: קולטי אויר}}

{{ח:סעיף|113|מבנה וקיום}}
{{ח:ת}} קולט אויר על כל אבזריו יהיה ממבנה טוב ויקויים כראוי.

{{ח:סעיף|114|התקני בטיחות}}
{{ח:תת|(א)}} בקולט אויר ייעשו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יצוייד בשסתום בטיחות נאות שיהיה מכוונן כדי לאפשר את פליטת האויר מיד כאשר הלחץ יעבור את לחץ העבודה המותר;
{{ח:תתת|(2)}} יצוייד במד־לחץ מדוייק המציין את לחץ האויר בקולט;
{{ח:תתת|(3)}} יצוייד בהתקן נאות לניקוז נוזלים, זולת אם הוא קולט אויר כמוגדר {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקאות (3) או (4) של ההגדרה בסעיף 1}};
{{ח:תתת|(4)}} יצוייד בכוות־איש או בכוות־יד נאותות, או באמצעי נאות אחר, המאפשרים ניקוי יסודי של פנים הקולט;
{{ח:תתת|(5)}} יסומן עליו לחץ העבודה המותר באופן שניתן לראותו ברורות;
{{ח:תתת|(6)}} היה הקולט מחובר למדחס, יהיה בנוי באופן שיעמוד בבטיחות בפני הלחץ המקסימלי שניתן להשיג במדחס או ייקבע עליו שסתום מצמצם נאות או התקן נאות אחר שיש בהם כדי למנוע שהלחץ יעבור את לחץ העבודה המותר (להלן בסעיף זה – שסתום מצמצם);
{{ח:תתת|(7)}} היו בשימוש במפעל יותר מקולט אויר אחד, ישא סימן מבחין שניתן לראותו בנקל.
{{ח:תת|(ב)}} לענין הוראות סעיף קטן (א) ביחס לשסתום בטיחות ומד־לחץ, יכול שיראו כקולט אויר אחד מערכת קולטי אויר אשר להם מסופק אויר דרך צינור יחיד, אולם הוראת סעיף קטן זה לא תחול אם יש לקבוע שסתום מצמצם, אלא אם השסתום נקבע בצינור היחיד האמור.

{{ח:סעיף|115|בדיקה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף לאמור בסעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 116|ובסעיף 116}}, ינוקה קולט אויר וייבדק ביסודיות לפחות אחת לעשרים וששה חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} בקולט אויר העשוי במשיכה –
{{ח:תתת|(1)}} יהא בודק הדוודים המוסמך העושה את הבדיקה רשאי לקבוע בתסקיר שהבדיקה הבאה תיעשה תוך תקופה העולה על עשרים וששה חדשים ואינה עולה על ארבע שנים;
{{ח:תתת|(2)}} היה הקולט בנוי באופן שאי אפשר לבדוק ביסודיות את שטחו הפנימי, ייעשה ניסוי הידרולי מתאים בקולט במקום הבדיקה הפנימית.
{{ח:תת|(ג)}} בדיקה וניסוי לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן יג|סימן זה}} ייעשו על ידי בודק דוודים מוסמך.

{{ח:סעיף|116|אישור להפעלה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוכנס לשימוש קולט אויר חדש אלא אם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נתקבל מבודק דוודים מוסמך תסקיר המפרש את לחץ העבודה המותר של קולט האויר והמציין את טיב הניסויים שנעשו בקולט ובאבזריו;
{{ח:תתת|(2)}} התסקיר נתון לעיון;
{{ח:תתת|(3)}} קולט האויר סומן באופן שאפשר לזהותו כקולט האויר הנדון בתסקיר.
{{ח:תת|(ב)}} בבניה ובבניה הנדסית שעליהן חלה פקודה זו, לא ישתמשו בקולט אויר אלא אם נבדק ונערך תסקיר בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן יג|סימן זה}} {{ח:פנימי|סעיף 119א|וסעיף 119א}} תוך עשרים וששה חדשים שקדמו לשימוש או תוך תקופה שלא תעלה על ארבע שנים שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 115|סעיף 115(ב)(1)}}.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן יד|סימן י״ד: הוראות כלליות {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|לסימנים י׳ עד י״ג}}}}

{{ח:סעיף|117|פטור}}
{{ח:ת}} המפקח הראשי רשאי בתעודה שתפורסם ברשומות לפטור, לגמרי או בתנאים שיפרט בתעודה, מהוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימנים י׳ עד י״ג}}, כולן או מקצתן, כל סוג או טיפוס של דוד קיטור, קולט קיטור, מכל קיטור או קולט אויר, אם שוכנע שאי אפשר להחיל עליהם באופן סביר את ההוראות האמורות.

{{ח:סעיף|118|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימנים י׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן יא|י״א}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן יג|ו־י״ג}} לא יחולו על דוד קיטור, קולט קיטור או קולט אויר –
{{ח:תת|(1)}} הנמצאים באניה;
{{ח:תת|(2)}} המשמשים במסילת ברזל או בנמל השייכים למדינה או המנוהלים על ידיה או המשמשים בקשר למסילת ברזל או לנמל כאמור.

{{ח:סעיף|119|בדיקה על־ידי בודק דוודים ממשלתי|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} אדם הרוצה שבודק דוודים מוסמך שהוא עובד המדינה יבדוק דוד קיטור, קולט קיטור או קולט אויר, או יתן תסקיר להכנסה לשימוש ביחס לדוד קיטור, לענין הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימנים י׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן יא|י״א}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן יג|ו־י״ג}}, יפנה למפקח האזורי וישלם את האגרה שנקבעה, והמפקח האזורי יורה לבודק דוודים כאמור לעשות את הבדיקה או את הניסויים הנחוצים למתן התסקיר, הכל לפי הענין.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הבטיחות בעבודה (אגרות בדיקה)|צו הבטיחות בעבודה (אגרות בדיקה), התשמ״ז–1987}}.}}

{{ח:קטע3|פרק ג סימן יד1|סימן י״ד1: הוראות כלליות לענין תסקירים|תיקון: תשל״ד־2}}

{{ח:סעיף|119א|תסקירים|תיקון: תשל״ד־2, תשמ״א, תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בודק מוסמך או בודק דוודים מוסמך שעשה בדיקה לענין הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|סימנים ה׳ עד ז׳}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|או י׳ עד י״ג לפרק זה}} ימסור, תוך 14 יום מעשיית הבדיקה, תסקיר על תוצאות בדיקתו לתופש המפעל, והעתקו למפקח העבודה האזורי, ואולם לגבי מפעלים של מערכת הבטחון יועבר העתק התסקיר למפקח עבודה אזורי שאישר לכך שר הבטחון.
{{ח:תת|(ב)}} התסקיר יהיה ערוך בטופס שנקבע לסוג הבדיקה ובו יהיו הפרטים שנקבעו, והוא ייחתם בידי מי שעשה את הבדיקה; לענין תסקירים לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ו|סימנים ו׳}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ז|ו־ז׳}} יכול שייקבע טופס לתסקיר מאוחד.
{{ח:תת|(ג)}} התסקיר יצורף לפנקס המפעל תוך 20 ימים אחרי עשיית הבדיקה.
{{ח:תת|(ד)}} השר רשאי לקבוע בתקנות הוראות בדבר חובת התופש או בעל מעלית או דרגנוע להציג תסקיר או חלק ממנו במעלית או בדרגנוע וכן להחזיק עותק ממנו בדרך שתאפשר פיקוח על עשיית הבדיקות במעלית או בדרגנוע ועל ביצוע העבודות הדרושות לפי ממצאי הבדיקות.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן טו|סימן ט״ו: הסדרי בטיחות לשעת דליקה}}

{{ח:סעיף|120|שילוט מימלטים}}
{{ח:ת}} כל דלת העשויה לשמש מימלט מדליקה או הנותנת גישה למימלט מדליקה, למעט דלת שבשימוש רגיל, תסומן עליה במובחן ובמובלט הודעה על כך, באותיות אדומות בגודל מתאים; ”דלת“, לענין זה – לרבות חלון או מוצא אחר.

{{ח:סעיף|121|גישה למימלטים}}
{{ח:ת}} כל דבר הנמצא בחדר שבו עובדים בני אדם יסודר וימוקם באופן שיהא לכל העובדים בחדר מעבר חפשי אל מימלט מדליקה.

{{ח:סעיף|122|איסור נעילת דלתות|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} נמצא אדם במפעל או במקום עבודה אף שאינו מפעל, או קיים יסוד סביר להניח כי נמצא בו אדם, לא ייסגרו הדלתות המפורטות להלן באופן שימנע פתיחתן בקלות מבפנים אלא אם יש באותו מקום אפשרות אחרת לצאת בנוחות:
{{ח:תת|(1)}} דלתות החדר שבו נמצא האדם;
{{ח:תת|(2)}} דלתות המפעל;
{{ח:תת|(3)}} דלתות המשמשות לעובדים במפעל מוצא מבנין או מגידרה שבהם נמצא המפעל.

{{ח:סעיף|123|כיוון פתיחת דלתות}}
{{ח:ת}} דלתות אלה ייפתחו החוצה אם אינן דלתות הזזה:
{{ח:תת|(1)}} בכל מפעל – הדלתות מחדר שבו עובדים יותר מעשרה בני אדם אל חדר מדרגות או פרוזדור;
{{ח:תת|(2)}} במפעל שהוחל בבנייתו או בהתאמתו לשימוש כמפעל אחרי ז׳ בשבט תש״ז (28 בינואר 1947) – גם כל הדלתות האחרות המשמשות לעובדים במפעל מוצא ממנו;
{{ח:תת|(3)}} במפעל שהוחל בבנייתו או בהתאמתו לשימוש כמפעל לפני ח׳ בשבט תש״ז (29 בינואר 1947) ועובדים בו יותר מעשרה בני אדם בבנין אחד מעל לקומת הקרקע – גם כל דלת שלרגלי חדר מדרגות המשמשת מוצא מהבנין ואינה פתוחה תמיד.

{{ח:סעיף|124|פיר מעלית}}
{{ח:תת|(א)}} פיר־מעלית בפנים בנין שהוחל בבנייתו לאחר ז׳ בשבט תש״ז (28 בינואר 1947) יהיה מוקף כליל חמרים עמידים בפני אש וכל אמצעי גישה למעלית יצויידו בדלתות מחמרים עמידים בפני אש, ובלבד שקצהו העליון של הפיר יהיה חסום בחומר הנשבר בקלות על ידי אש או שיותקן בו אַוָּר.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח הראשי רשאי, בתעודה ובכפוף לתנאים המפורשים בה, לפטור מדרישות סעיף זה, כולן או מקצתן, בכל מקרה שהוא משוכנע כי מילוי דרישה הוא בלתי מתאים או בלתי רצוי.

{{ח:סעיף|125|אזעקה}}
{{ח:ת}} במפעל שעובדים בו יותר מעשרים בני אדם בבנין אחד, או מפעל שבו עובדים בני אדם בבנין שנמצאים בשימוש או מוחסנים בו חמרים דליקים ביותר או נפיצים, ייעשה הסדר יעיל למתן אזעקה, שתישמע היטב בכל הבנין, במקרה של דליקה.

{{ח:סעיף|126|תרגילי הימלטות|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} צעדים יעילים, לרבות תרגילי הימלטות, הבאים להבטיח שהעובדים יהיו בקיאים במימלטים מדליקה ובשמושם ובסדר הקבוע לשעת דליקה, יינקטו –
{{ח:תת|(1)}} במפעל שעובדים בו בבנין אחד יותר מעשרים בני אדם מעל לקומה הראשונה או במקום שהוא יותר מששה מטרים מעל פני הקרקע;
{{ח:תת|(2)}} במפעל שבו נמצאים בשימוש או מוחסנים חמרים דליקים ביותר או נפיצים בבנין שבו עובדים בני אדם.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן טז|סימן ט״ז: מימלטים מדליקה}}

{{ח:סעיף|127|תקנות}}
{{ח:ת}} השר רשאי להתקין תקנות בדבר מימלטים מדליקה שיש להתקין למפעלים או לסוג או הגדר של מפעלים.

{{ח:סעיף|128|התקנת מימלטים וקיומם|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} יותקנו ויקויימו בכל מפעל מימלטים מדליקה נאותים ומספיקים בהתחשב במספר העובדים, בחמרים ובתהליכי העבודה.

{{ח:סעיף|129|צו מימלטים|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח עבודה אזורי רשאי להורות בצו לתופש מפעל לעשות שינויים במימלטים הקיימים או להוסיף מימלטים; צו כאמור יצורף לפנקס המפעל.
{{ח:תת|(ב)}} בצו כאמור בסעיף קטן (א) (להלן – צו מימלטים) יכול שייקבע –
{{ח:תתת|(1)}} המספר המקסימלי של העובדים אשר מותר שיהיו במפעל או בחלק פלוני או בחדר בו; פסקה זו לא תחול לגבי מפעלי מערכת הבטחון;
{{ח:תתת|(2)}} תהליכי העבודה במפעל או בחלק פלוני או בחדר בו והכמות וצורות ההחסנה של חמרים שמותר להחזיק או להחסין בהם; פסקה זו לא תחול לגבי מפעלי מערכת הבטחון;
{{ח:תתת|(3)}} כל ענין אחר שהביא המפקח האזורי בחשבון בקביעת המימלטים מדליקה במפעל;
{{ח:תתת|(4)}} התקופה שבה על התופש למלא את דרישות הצו והוראות לתקופת הביניים.
{{ח:תת|(ג)}} התופש רשאי לערער על צו מימלטים בדרך תובענה לפני בית הדין האזורי לעבודה תוך 30 יום מיום מסירת הצו לידיו, ועד לפסק הדין הסופי בתובענה לא תיחשב הפרת הצו כעבירה.

{{ח:סעיף|130|בקשה לשינוי צו מימלטים|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} ביקש תופש מפעל כי מפקח העבודה האזורי יבטל או ישנה צו מימלטים, מחמת שינוי שחל בנסיבות מזמן שניתן הצו, וסירב המפקח לעשות כן, רשאי תופש המפעל לערער על הסירוב בדרך תובענה לפני בית הדין האזורי לעבודה תוך 30 יום מיום שנמסרה לו הודעה בכתב על הסירוב.

{{ח:סעיף|131||תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|132||תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|133||תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|134||תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|135||תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: רווחה לעובדים}}
{{ח:קטע3|פרק ד סימן א|סימן א׳: מי שתיה}}

{{ח:סעיף|136|מי שתיה}}
{{ח:ת}} יש להתקין ולקיים, בנקודות נאותות שהגישה אליהן נוחה לכל העובדים, הספקת מים ראויים לשתיה, בכמות מספקת, מצינור ראשי ציבורי או ממקור אחר שאושר בכתב על ידי רופא של לשכת הבריאות המחוזית שהמפעל נמצא בתחומה.

{{ח:סעיף|137|מי שתיה מכלים}}
{{ח:ת}} מי שתיה שאינם מסופקים במערכת צינורות יהיו נתונים בכלים נאותים ויוחלפו לפחות אחת ליום, ויינקטו כל האמצעים המעשיים לשמירת המים והכלים מזיהום.

{{ח:סעיף|138|סימון}}
{{ח:ת}} נקודות ההספקה של מי השתיה, בין במערכת צינורות ובין בכלים, יסומנו באופן ברור במלים ”מי שתיה“ אם הורה על כך המפקח האזורי.

{{ח:סעיף|139|כוסות}}
{{ח:ת}} אם אין המים באים בקילוח עולה שנוח לשתות ממנו, יימצאו ליד כל נקודת הספקה כלי שתיה נאותים וסידורים לשטיפתם במי שתיה.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: רחצה}}

{{ח:סעיף|140|התקנת סידורי רחצה}}
{{ח:ת}} יש להתקין ולקיים לשימוש העובדים סידורי רחצה מספיקים ונאותים, לרבות סבון ומגבות נקיות או אמצעים נאותים אחרים לניקוי או לניגוב; הגישה אליהם תהיה נוחה והם יוחזקו במצב נקי ומסודר.

{{ח:סעיף|141|פטור}}
{{ח:ת}} המפקח הראשי רשאי בתעודה לפטור מדרישות {{ח:פנימי|סעיף 140|סעיף 140}}, כולן או מקצתן, מפעל שבו דרישה כאמור היא לדעתו בלתי סבירה מפני שצר המקום במפעל וקיימים סידורי רחצה מספיקים ונאותים אחרים שהגישה אליהם נוחה, או בגלל הקושי להשיג מים במידה מספקת או בגלל נסיבות מיוחדות אחרות שיפורשו בתעודה.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ג|סימן ג׳: שמירת בגדים}}

{{ח:סעיף|142|מלתחה}}
{{ח:ת}} יש להתקין ולקיים לשימוש העובדים מלתחה מספיקה ונאותה לבגדים שאין לובשים אותם בשעות העבודה, וסידורים מעשיים סבירים לייבוש בגדים כאמור.

{{ח:סעיף|143|פטור}}
{{ח:ת}} המפקח הראשי רשאי בתעודה לפטור מדרישות {{ח:פנימי|סעיף 142|סעיף 142}}, כולן או מקצתן, מפעל שבו דרישה כאמור היא, לדעתו, בלתי סבירה, מפני שצר המקום במפעל או בגלל נסיבות מיוחדות אחרות שיפורשו בתעודה.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ד|סימן ד׳: מקומות ישיבה}}

{{ח:סעיף|144|מושב לפנאי}}
{{ח:ת}} במפעל יהיו כסאות או ספסלים מתאימים, בעלי משענת גב, במספר מספיק ובמצב תקין כדי לאפשר לעובדים כשיש להם במשך העבודה הזדמנות סבירה לשבת בלי שתופרע העבודה.

{{ח:סעיף|145|מושב לעבודה}}
{{ח:ת}} ניתן באופן סביר לבצע חלק מהעבודה בישיבה, יותקן ויקויים בשביל העובד באותה עבודה מושב בעל משענת גב, מותאם בצורתו, במבנהו ובממדיו לעובד ולעבודה המבוצעת, וכן הדום שעליו יוכל להשעין רגליו בנוחות, אם אין הוא יכול לעשות כן בלי הדום.

{{ח:סעיף|146|פטור}}
{{ח:ת}} המפקח האזורי רשאי לפטור מהתקנת משענת גב, במקום שאין זה מעשי לדעתו לעשות זאת.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ה|סימן ה׳: עזרה ראשונה}}

{{ח:סעיף|147|ארגז לעזרה ראשונה}}
{{ח:תת|(א)}} לכל מאה וחמישים עובדים או חלק ממספר זה יש להתקין ולקיים ארגז לעזרה ראשונה לפי תקן שקבע השר.
{{ח:תת|(ב)}} מספר העובדים במפעל, לענין סעיף קטן (א), הוא המספר הגדול ביותר של עובדים בזמן מן הזמנים, ואם היו עובדים במשמרות – מספר העובדים הגדול ביותר הנמצאים בעבודה בזמן מן הזמנים.
{{ח:תת|(ג)}} כל ארגז יהיה במצב שהגישה אליו תהיה נוחה, ולא יוחזק בו דבר מלבד חמרים וכלים לעזרה ראשונה.

{{ח:סעיף|148|ממונה על ארגז}}
{{ח:תת|(א)}} על כל ארגז לעזרה ראשונה יתמנה אדם אחראי והוא יהיה מצוי בנקל כל שעות העבודה; במפעל שעובדים בו יותר מחמישים איש על הממונה להיות מאומן במתן עזרה ראשונה.
{{ח:תת|(ב)}} בכל חדר עבודה תוצג הודעה המפרשת את שמו של הממונה על הארגז שנועד לאותו חדר.

{{ח:סעיף|149|פטור}}
{{ח:ת}} הותקנה במפעל מרפאה ונעשו סידורים להבטיח בה טיפול תכוף בכל פגיעה שתקרה במפעל, רשאי המפקח הראשי בתעודה לפטור את המפעל מדרישות {{ח:פנימי|פרק ד סימן ה|סימן זה}} במידה ובתנאים שיפרש בתעודה.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ו|סימן ו׳: תקנות לענין רווחה לעובדים}}

{{ח:סעיף|150|תחולת {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|הסימן}}|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|סימן זה}} יחול על עניני רווחה אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הענינים הנדונים {{ח:פנימי|פרק ד סימן א|בסימנים א׳ עד ה׳ של פרק זה}};
{{ח:תתת|(2)}} הספקת מושבים בחדרי עבודה והשימוש בהם;
{{ח:תתת|(3)}} סידורים למתן עזרה ראשונה ולטיפול במרפאה;
{{ח:תתת|(4)}} הספקת תלבושת מגן;
{{ח:תתת|(5)}} סידורים להכנת ארוחות, חימומן ואכילתן;
{{ח:תתת|(6)}} חדרי מנוחה;
{{ח:תתת|(7)}} סידורים להשגחה על עובדים;
{{ח:תתת|(8)}} הבטחת סידורים נאותים לשמירה על כשרות מקומות להכנת ארוחות ואכילתן, לפי תביעת עובד או עובדים באותו מקום עבודה.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי בתקנות להוסיף על הענינים {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|שסימן זה}} חל עליהם ענינים אחרים הנוגעים לרווחתם של עובדים או של סוג מהם.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|סימן זה}} לא יחול על מפעלים שבהם העובדים היחידים הם בני משפחה אחת הגרים שם.

{{ח:סעיף|151|תקנות רווחה}}
{{ח:תת|(א)}} ראה השר כי בגלל התנאים והנסיבות של העבודה, או בגלל מהותם של התהליכים המבוצעים, יש לקבוע הוראות לגבי ענין רווחה לעובדים או לסוג פלוני מהם, רשאי הוא להתקין תקנות המחייבות לנקוט בקשר לאותו ענין צעדים סבירים שיפורשו בתקנות, בין בנוסף להוראות הקודמות של {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, בין במקומן ובין להרחבתן או לשינוין.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|סימן זה}} יכול שיותקנו למפעל פלוני או למפעלים מסוג או מהגדר פלוני, ויכול שיטילו חובות על בעלי מפעלים, ולענין השימוש בהסדרים שסודרו – על העובדים.

{{ח:סעיף|152|בקשת עובדים להחלת תקנות}}
{{ח:ת}} לענין דרישות מסויימות יכול שתקנות לפי {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|סימן זה}} יהיו מותנות בכך שתוגש בקשה מאת מספר נקוב של עובדים הנוגעים בדבר או מאת חלק נקוב מהם, ובהן תיקבע הדרך שבה יש לברר מה דעתם של העובדים.

{{ח:סעיף|153|שיתוף העובדים בניהול ובהוצאות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} במקרה שהעובדים משתתפים בהוצאות לעניני רווחה יכול שתקנות לפי {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|סימן זה}} יקבעו הוראות לשיתופם בניהול ההסדרים לפי התקנות.
{{ח:תת|(ב)}} לא תידרש השתתפות בהוצאות מן העובדים במפעל אלא לשם הספקת טובות הנאה נוספות או מיוחדות שלדעת השר אין זה סביר לדרוש מן המעסיק שיספק אותן לבדו, ואלא אם לפחות שני שלישים של העובדים הנוגעים בדבר שבאותו מפעל הסכימו לכך לאחר שנתבררה דעתם באופן שנקבע.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הוראות מיוחדות לענין בריאות, בטיחות ורווחה}}
{{ח:קטע3|פרק ה סימן א|סימן א׳: אבק ואדים}}

{{ח:סעיף|154|סילוק אבק ואדים|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} אם בקשר לתהליך פלוני נפלטים אבק, אדים או זיהום אחר שמחמת מהותם וכמותם עלולים הם לפגוע בעובדים או להטרידם, או נפלט אבק כלשהו בכמות ניכרת, יינקטו כל האמצעים הדרושים כדי להגן על העובדים מפני נשימת האבק, האדים או הזיהום האחר ולמנוע הצטברותם בחדר עבודה.
{{ח:תת|(ב)}} נוסף לאמור בסעיף קטן (א), אם מהות התהליך מאפשר זאת יותקנו ויקויימו התקני פליטה בסמוך ככל האפשר לנקודת ההתהוות של האבק, האדים או הזיהום האחר, למניעת חדירתו לאויר של חדר עבודה.

{{ח:סעיף|155|מנוע שריפה פנימית}}
{{ח:ת}} לא ישתמשו במנוע שריפה פנימית נייח אלא אם נעשו שתי אלה:
{{ח:תת|(1)}} הותקן מוביל גזי פליטה להוצאתם מן המנוע אל האויר החפשי;
{{ח:תת|(2)}} המנוע – זולת אם מפעילים אותו לצורך ניסוי – הובדל במחיצות מכל חדר עבודה או מחלק של חדר עבודה, שיש בו עובדים שאינם מטפלים במנוע, הבדלה המונעת חדירת אדים מזיקים ממנו לאוירו של החדר או של החלק כאמור.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: הוראות בדבר אכילה ושתיה}}

{{ח:סעיף|156|הגדרה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תהליך מסוכן לבריאות“, לענין {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}} –
{{ח:תתת|(1)}} שימוש בעופרת, בזרניך או בחומר רעיל אחר;
{{ח:תתת|(2)}} תהליך או עבודה שבהם נפלטים אבק או אדים העלולים לפגוע באדם.

{{ח:סעיף|157|חדר שאסור לאכול בו|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} חדר שמבוצע בו תהליך מסוכן לבריאות לא יורשה אדם להישאר בו במשך ההפסקות הנתונות לו לאכילה או למנוחה, למעט הפסקות הנתונות תוך כדי עבודה רצופה.
{{ח:תת|(ב)}} חדר שמבוצע בו תהליך מסוכן לבריאות, לא יורשה אדם לאכול, לשתות או לעשן בו.

{{ח:סעיף|158|מקום לאכילה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} בכל מפעל שמבוצע בו תהליך מסוכן לבריאות יועמד לרשות העובדים מקום מתאים לאכילת ארוחותיהם, ובו שולחנות וכסאות במספר מספיק.

{{ח:סעיף|159|תקנות}}
{{ח:ת}} השר רשאי להרחיב בתקנות את ההוראות של {{ח:פנימי|סעיף 157|סעיפים 157}} {{ח:פנימי|סעיף 158|ו־158}} או מקצתן על חדרים שבהם מבוצע תהליך פלוני אם נראה לו כי, מחמת מהותו של אותו תהליך, יהא הדבר פוגע בבריאות או בלתי רצוי מבחינה אחרת אם יאכלו ארוחות בחדר כאמור או יישארו בו במשך ההפסקות הנתונות לאכילה או למנוחה.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ג|סימן ג׳: הגנה על עינים}}

{{ח:סעיף|160|תקנות להגנה על עינים}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקבוע כי תהליך פלוני גורר סיכון מיוחד של פגיעה בעיניים על ידי חלקיקים או רסיסים הניתזים תוך התהליך, וכי יסופקו משקפי מגן נאותים או סוככים יעילים, בהתאם להוראות שקבע, כדי להגן על עיני העובדים בתהליך.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ד|סימן ד׳: ייצור גפרורים}}

{{ח:סעיף|161|איסור ייצור בזרחן}}
{{ח:ת}} לא ישתמש אדם לייצור גפרורים בחומר המכונה כרגיל בשם זרחן לבן או זרחן צהוב.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ה|סימן ה׳: לחות בתהליך טקסטיל}}

{{ח:סעיף|162|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן ה|סימן זה}} יחולו במפעל שבו מעלים לחות אטמוספרית באופן מלאכותי בהפחת קיטור או באמצעי אחר אגב תהליך שבייצור טקסטיל.

{{ח:סעיף|163|הודעה}}
{{ח:ת}} לפני שמעלים לראשונה לחות מלאכותית במפעל או עם העלאתה, ימציא תופש המפעל הודעה על כך בכתב למפקח האזורי.

{{ח:סעיף|164|הוראות}}
{{ח:ת}} מפעל שאין לגביו תקנות לפי פקודה זו בדבר לחות, יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ו|סימן ו׳: חדרים שבקומת מרתף}}

{{ח:סעיף|165|הגדרה}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדר שבקומת מרתף“, לענין {{ח:פנימי|פרק ה סימן ו|סימן זה}} – חדר שבכולו או בחלקו מחצית גבהו מהרצפה עד התקרה, או יותר ממחציתו, היא מתחת לפני המדרכה של הרחוב הגובל את החדר או מתחת לפני הקרקע הגובלת אותו או הקרובה ביותר אליו.

{{ח:סעיף|166|חובת אישור לעבודה במרתף}}
{{ח:ת}} חדר שבקומת מרתף שבנייתו הושלמה אחרי ד׳ בטבת תשכ״ג (31 בדצמבר 1962), לא תיעשה בו עבודה אלא אם אישר המפקח האזורי בכתב שהחדר מתאים לייעודו מבחינת הבטחון והגיהות בעבודה.

{{ח:סעיף|167|סמכות לפסול מרתף ישן}}
{{ח:תת|(א)}} חדר שבקומת מרתף שבנייתו הושלמה לפני ה׳ בטבת תשכ״ג (1 בינואר 1963), לא תיעשה בו עבודה אם המפקח האזורי קבע בתעודה שאינו מתאים למטרתו בגלל המבנה, הגובה, התאורה או האיוורור או מטעמי גיהות או מפני שלא הותקן בו מימלט נאות למקרה של דליקה, זולת אם החדר משמש רק להחסנה או למטרה שהשר הוציא אותה בתקנות מכלל הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} היה החדר בשימוש למעשה בעת מתן התעודה כאמור, יתלה המפקח את תוקף התעודה לתקופה שיראה אותה סבירה, כדי לאפשר לתופש החדר לעשותו מתאים או להשיג לו תחליף.

{{ח:סעיף|168|החלטת בית דין לעבודה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} נפגע התופש על ידי החלטת המפקח האזורי לפי {{ח:פנימי|סעיף 167|סעיף 167}} לגבי חדר שבשימוש למעשה, רשאי הוא, תוך עשרים ואחד יום מיום שנודע לו על התעודה, לערער בדרך תובענה לפני בית הדין האזורי לעבודה; כל עוד לא ניתן פסק דין סופי לא יראו כאילו הופרה הוראה של {{ח:פנימי|פרק ה סימן ו|סימן זה}} לגבי החדר הנדון בתובענה.

{{ח:סעיף|169|ביטול תעודה}}
{{ח:ת}} המפקח האזורי רשאי לבטל אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 166|סעיף 166}} או תעודה לפי {{ח:פנימי|סעיף 167|סעיף 167}}, אם לדעתו חלו בחדר שינויים העושים אותו מתאים לייעודו, או לא מתאים לייעודו, הכל לפי הענין.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ז|סימן ז׳: מכבסות}}

{{ח:סעיף|170|ויסות חום וסילוק קיטור}}
{{ח:ת}} במכבסה יינקטו אמצעים יעילים, על־ידי מאוורר או באופן אחר, לווסת את מידת החום בכל חדר גיהוץ ולסלק את הקיטור בכל חדר כביסה.

{{ח:סעיף|171||תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ח|סימן ח׳: משקל משאות}}

{{ח:סעיף|172|תקנות בדבר הרמת משקל יתר}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי להתקין תקנות הקובעות את המשקל המקסימלי של משאות שעובדים במפעלים או במקומות עבודה אחרים ירימו, ישאו או יניעו.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות אלה יכול שייקבעו משקלים שונים לנסיבות שונות ויכול שיתייחסו לעובדים בדרך כלל, לסוג פלוני של עובדים או לעובדים בסוג או הגדר פלוני של מפעלים או מקומות עבודה אחרים או בתהליך פלוני.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ט|סימן ט׳: תקנות בטיחות, בריאות וגיהות|תיקון: תשע״ו־2}}

{{ח:סעיף|172א|הגדרות|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה סימן ט|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר האינטרנט“ – אתר האינטרנט של משרד הכלכלה והתעשייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביצוע עבודה“ – לרבות ביצוע פעולה מסוג מסוים במסגרת העבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשאה“ – הסמכה, אישור, היתר, רישיון או הרשאה אחרת מאת נותן הרשאה, הנדרשים לפי פקודה זו לשם –
{{ח:תתת|(1)}} ביצוע עבודה;
{{ח:תתת|(2)}} ביצוע תפקיד בדיקה ובקרה;
{{ח:תתת|(3)}} מתן הכשרה מקצועית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה“ – ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ארגון הפיקוח על העבודה“ – {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|חוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי״ד–1954}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזיק במקום העבודה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המעסיק;
{{ח:תתת|(2)}} בעל מקום העבודה או תופש מקום העבודה;
{{ח:תתת|(3)}} המנהל בפועל את מקום העבודה;
{{ח:תתת|(4)}} מי שבהשגחתו או בפיקוחו פועל מקום העבודה;
{{ח:תתת|(5)}} המנהל בפועל של תאגיד, אם מקום העבודה הוא בבעלות תאגיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום עבודה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מפעל כמשמעותו בפקודה זו;
{{ח:תתת|(2)}} מקום עבודה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק ארגון הפיקוח על העבודה}};
{{ח:תתת|(3)}} כל מקום אחר שהוחלו עליו הוראות פקודה זו, כולה או חלקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן הרשאה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} השר;
{{ח:תתת|(2)}} מפקח ראשי;
{{ח:תתת|(3)}} גורם שהוסמך לתת הרשאה מכוח תקנות לפי פקודה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות הפיקוח על העבודה“ – השירות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק ארגון הפיקוח על העבודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תפקיד בדיקה ובקרה“ – תפקיד הכולל סמכויות בדיקה ובקרה הנדרשות בהוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן ט|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|173|תקנות לשמירת הבטיחות, הבריאות והגיהות בעבודה|תיקון: תשמ״ט, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בהתייעצות עם ארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה וארגוני מעבידים שלדעת השר הם יציגים ונוגעים בדבר, באישור הוועדה ובכפוף להוראות סעיפים קטנים (ג) עד (י), רשאי להתקין תקנות בדבר בטיחות, בריאות וגיהות במקומות עבודה לשם מניעת החשיפה לגורמי סיכון במקומות אלה או הפחתת החשיפה להם; לענין זה, ”גורמי סיכון“ – מקור, מצב או פעולה שעשויים להזיק ולהביא לפגיעה גופנית או לבריאות לקויה, או לשילוב של אלה, לרבות מיתקן, ציוד, חומר, תהליך, ייצור, קרינה, או מעשה או מחדל הנהוגים או קיימים באותם מקומות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי הבטיחות בעבודה (נמלים ואניות בנמלים)|כללי הבטיחות בעבודה (נמלים ואניות בנמלים), 1947}} (ע״ר 1947, תוס׳ 2, 846).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עובדים בחומרי הדברה)|תקנות הבטיחות בעבודה (עובדים בחומרי הדברה), תשכ״ד–1964}} (ק״ת תשכ״ד, 872).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (נוחיות)|תקנות הבטיחות בעבודה (נוחיות), תשכ״ה–1965}} (ק״ת תשכ״ה, 1621).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (מחצבות אבן)|תקנות הבטיחות בעבודה (מחצבות אבן), תשכ״ה–1965}} (ק״ת תשכ״ה, 1814).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (טרקטורים בחקלאות)|תקנות הבטיחות בעבודה (טרקטורים בחקלאות), תשל״ב–1972}} (ק״ת תשל״ב, 1701).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (מכירת טרקטורים ומסגרות בטיחות)|תקנות הבטיחות בעבודה (מכירת טרקטורים ומסגרות בטיחות), תשל״ב–1972}} (ק״ת תשל״ב, 1723).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (אחסנת נפט)|תקנות רישוי עסקים (אחסנת נפט), התשל״ז–1976}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (הרמת בני אדם במלגזות)|תקנות הבטיחות בעבודה (הרמת בני אדם במלגזות), התשמ״ג–1983}} (ק״ת תשמ״ג, 698).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בעופרת)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בעופרת), התשמ״ד–1983}} (ק״ת תשמ״ד, 432).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בויניל-כלוריד)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בויניל־כלוריד), התשמ״ד–1983}} (ק״ת תשמ״ד, 426).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בבנזן)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בבנזן), התשמ״ד–1983}} (ק״ת תשמ״ד, 572).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות הציבור והעובדים באבק מזיק)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות הציבור והעובדים באבק מזיק), התשמ״ד–1984}} (ק״ת תשמ״ד, 723).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים ברעש)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים ברעש), התשמ״ד–1984}} (ק״ת תשמ״ד, 1752).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בזרניך (ארסן))|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בזרניך (ארסן)), התשמ״ה–1985}} (ק״ת תשמ״ה, 498).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (כלים לשיקוע פינים בפעולה ישירה)|תקנות הבטיחות בעבודה (כלים לשיקוע פינים בפעולה ישירה), התשמ״ד–1984}} (ק״ת תשמ״ד, 1569).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בכספית)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בכספית), התשמ״ה–1985}} (ק״ת תשמ״ה, 504).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (איסור עבודה בחומרים מסרטנים מסוימים)|תקנות הבטיחות בעבודה (איסור עבודה בחומרים מסרטנים מסוימים), התשמ״ה–1984}} (ק״ת תשמ״ה, 415).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודה על גגות שבירים או תלולים)|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודה על גגות שבירים או תלולים), התשמ״ו–1986}} (ק״ת תשמ״ו, 924).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה), התשמ״ח–1988}} (ק״ת תשמ״ח, 388).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עזרה ראשונה במקומות עבודה)|תקנות הבטיחות בעבודה (עזרה ראשונה במקומות עבודה), התשמ״ח–1988}} (ק״ת תשמ״ח, 445).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (בטיחות במכונות חקלאיות)|תקנות הבטיחות בעבודה (בטיחות במכונות חקלאיות), התשמ״ח–1988}} (ק״ת תשמ״ח, 798).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (חשמל)|תקנות הבטיחות בעבודה (חשמל), התש״ן–1990}} (ק״ת תש״ן, 409).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בממיסים פחמיימניים הלוגניים מסויימים)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בממיסים פחמיימניים הלוגניים מסויימים), התשנ״א–1990}} (ק״ת תשנ״א, 230).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העוסקים בקרינה מייננת)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העוסקים בקרינה מייננת), התשנ״ג–1992}} (ק״ת תשנ״ג, 126).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בחומרי הדברה שהם זרחנים אורגניים וקרבמטים)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בחומרי הדברה שהם זרחנים אורגניים וקרבמטים), התשנ״ג–1992}} (ק״ת תשנ״ג, 192).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים באיזוציאנאטים)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים באיזוציאנאטים), התשנ״ג–1993}} (ק״ת תשנ״ג, 434).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים במתכות מסויימות)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים במתכות מסויימות), התשנ״ג–1993}} (ק״ת תשנ״ג, 441).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות חומרי נפץ (מסחר, העברה, ייצור, החסנה ושימוש)|תקנות חומרי נפץ (מסחר, העברה, ייצור, החסנה ושימוש), התשנ״ד–1994}} (ק״ת תשנ״ד, 536).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בממיסים פחמיימניים ארומטיים מסויימים)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים בממיסים פחמיימניים ארומטיים מסויימים), התשנ״ג–1993}} (ק״ת תשנ״ג, 450).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (התקנת דלת בתא מעלית)|תקנות הבטיחות בעבודה (התקנת דלת בתא מעלית), התשנ״ג–1993}} (ק״ת תשנ״ג, 1055).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (התקני בטיחות במיתקן לחץ)|תקנות הבטיחות בעבודה (התקני בטיחות במיתקן לחץ), התשנ״ו–1995}} (ק״ת תשנ״ו, 196).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (בדיקה בלחץ הידרוסטטי של מיתקן לחץ)|תקנות הבטיחות בעבודה (בדיקה בלחץ הידרוסטטי של מיתקן לחץ), התשנ״ו–1995}} (ק״ת תשנ״ו, 198).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (ציוד מגן אישי)|תקנות הבטיחות בעבודה (ציוד מגן אישי), התשנ״ז–1997}} (ק״ת תשנ״ז, 1139).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיליון בטיחות, סיווג, אריזה, תיווי וסימון של אריזות)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיליון בטיחות, סיווג, אריזה, תיווי וסימון של אריזות), התשנ״ח–1998}} (ק״ת תשנ״ח, 560).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (מפעיל דוד קיטור ודוד הסקה)|תקנות הבטיחות בעבודה (מפעיל דוד קיטור ודוד הסקה), התש״ס–2000}} (ק״ת תש״ס, 851).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (מכירה והשכרה של מכונות, מיתקנים וציוד)|תקנות הבטיחות בעבודה (מכירה והשכרה של מכונות, מיתקנים וציוד), התשס״א–2001}} (ק״ת תשס״א, 928).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (בטיחות וגיהות תעסוקתית בעבודה עם גורמים מסוכנים במעבדות רפואיות, כימיות וביולוגיות)|תקנות הבטיחות בעבודה (בטיחות וגיהות תעסוקתית בעבודה עם גורמים מסוכנים במעבדות רפואיות, כימיות וביולוגיות), התשס״א–2001}} (ק״ת תשס״א, 946).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובטיחות העוסקים בקרינת לייזר)|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובטיחות העוסקים בקרינת לייזר), התשס״ה–2005}} (ק״ת תשס״ו, 107).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודה בגובה)|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודה בגובה), התשס״ז–2007}} (ק״ת תשס״ז, 756).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (ניטור סביבתי וניטור ביולוגי של עובדים בגורמים מזיקים)|תקנות הבטיחות בעבודה (ניטור סביבתי וניטור ביולוגי של עובדים בגורמים מזיקים), התשע״א–2011}} (ק״ת תשע״א, 1318).}}
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות לפי סעיף קטן (א), רשאי השר בין השאר לקבוע –
{{ח:תתת|(1)}} הוראות לענין הימצאות במקום העבודה;
{{ח:תתת|(2)}} איסור, הגבלה או תנאים לענין שימוש בחומר, לרבות איסור על מכירתו או מסירתו לשימוש במקום עבודה;
{{ח:תתת|(3)}} איסור, הגבלה או תנאים לענין ביצוע תהליך.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות שייוחדו למקומות עבודה שעיקר עיסוקם ייצור של גז כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)|בחוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ״ט–1989}}, מילויו, החסנתו, הולכתו, הובלתו או שיווקו, יותקנו בהסכמת שר התשתיות הלאומיות האנרגיה והמים.
{{ח:תת|(ד)}} תקנות בדבר השימוש בחומר הדברה בחקלאות יותקנו בהסכמת שר החקלאות ופיתוח הכפר, שר הבריאות והשר להגנת הסביבה.
{{ח:תת|(ה)}} תקנות בענין גידול בעלי חיים בענפי החקלאות יותקנו בהתייעצות עם שר החקלאות ופיתוח הכפר.
{{ח:תת|(ו)}} תקנות בענין קרינה, אסבסט, אבק מזיק וחומרים מסוכנים יותקנו בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה ושר הבריאות.
{{ח:תת|(ז)}} תקנות בעניינים שאינם מנויים בסעיפים קטנים (ג) עד (ו), הנוגעות לביצוע עבודה שכרוכה בחשיפה סביבתית של הציבור, יותקנו בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה.
{{ח:תת|(ח)}} תקנות הנוגעות לבריאות עובד יותקנו בהתייעצות עם שר הבריאות; בדיקות רפואיות או מעקב שיש לבצעם לפי הוראות שנקבעו בתקנות כאמור בידי שירות רפואי מוסמך, יבוצעו על ידי אלה, בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} לשכת בריאות מחוזית או נפתית של משרד הבריאות, אם שר הבריאות הסמיכה להיות שירות רפואי מוסמך, בכלל או לעניינים מסוימים;
{{ח:תתת|(2)}} קופת חולים כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תתת|(3)}} מוסד רפואי, שהשר, בהסכמת שר הבריאות, הסמיכו לענין אותן תקנות.
{{ח:תת|(ט)}} תקנות החלות על עובד כאמור {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 8|בסעיף 8(2) או (3) לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, יותקנו בהתייעצות עם שר הביטחון, ובלבד שהן נוגעות לפעילות ששר הביטחון הודיע לשר שהיא חיונית והפסקתה, צמצומה או פגיעה אחרת בה עלולים לפגוע באופן מהותי בביטחון המדינה ויש הכרח להבטיח את ביצועה.
{{ח:תת|(י)}} תקנות אלה יותקנו בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים:
{{ח:תתת|(1)}} תקנות שייוחדו לביצוע עבודה במשטרת ישראל, בשירות בתי הסוהר או ברשות הארצית לכבאות והצלה (בסעיף קטן זה – גופי ביטחון פנים) או לביצוע עבודה במיתקנים מסווגים של גופי ביטחון פנים על ידי אותם גופים;
{{ח:תתת|(2)}} הוראות בתקנות הנוגעות לפעולות של גופי ביטחון פנים החיוניות לחילוץ או להצלת חיי אדם;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות בתקנות הנוגעות לקבלת מידע מהמרשם הפלילי למתן הרשאה לביצוע תפקיד בדיקה ובקרה.
{{ח:תת|(יא)}} לא נמסרה עמדתו בכתב של ארגון העובדים או ארגון מעבידים כאמור בסעיף קטן (א), בתוך 21 ימים מיום שהשר פנה אליו בכתב לקיום התייעצות עמו, יראו, בתום אותה תקופה, כאילו קוימה עם אותו ארגון חובת ההתייעצות.

{{ח:סעיף|173א|תנאים לביצוע עבודה, לביצוע תפקיד בדיקה ובקרה ולמתן הרשאה|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 173|סעיף 173}}, רשאי השר לקבוע איסור, הגבלה או תנאים לביצוע עבודה או לקבוע תנאים לביצוע תפקיד בדיקה ובקרה או למתן הרשאה, כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תת|(1)}} לעניין מתן הרשאה לביצוע עבודה ולעניין ביצוע עבודה או ביצוע תפקיד בדיקה ובקרה שאינם טעונים הרשאה – תנאים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} השכלה, ניסיון, הכשרה מקצועית, התמחות או השתלמות, תנאי הקבלה אליהן ועמידה בבחינות מקצועיות;
{{ח:תתת|(ב)}} מגבלה רפואית או מצב רפואי המונעים את ביצוע העבודה או התפקיד או המסכנים את העובד או אחרים;
{{ח:תתת|(ג)}} בהסכמת שר המשפטים –
{{ח:תתתת|(1)}} מגבלה מחמת גיל מזערי המונעת את ביצוע העבודה או התפקיד או המסכנת את העובד או אחרים;
{{ח:תתתת|(2)}} כל תנאי אחר הדרוש לשם הבטחת מקצועיותו של מבצע העבודה או התפקיד או לשם שמירה על הבטיחות, הבריאות והגיהות במקום העבודה;
{{ח:תת|(2)}} לעניין מתן הרשאה לביצוע תפקיד בדיקה ובקרה – תנאים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} לגבי מבקש הרשאה שהוא יחיד –
{{ח:תתתת|(1)}} תנאים כמפורט בפסקה (1);
{{ח:תתתת|(2)}} העדר ניגוד עניינים הקשור לביצוע התפקיד;
{{ח:תתתת|(3)}} יכולת העמדה של אמצעים לרבות מבנה, מיתקנים, חומרים וכוח אדם הדרושים לביצוע התפקיד;
{{ח:תתתת|(4)}} העדר הרשעה או כתב אישום תלוי ועומד בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לקבל הרשאה לביצוע התפקיד;
{{ח:תתתת|(5)}} העדר החלטה מינהלית שניתנה לפי כל דין בשל הפרת הוראה הקשורה לבטיחות בעבודה;
{{ח:תתת|(ב)}} לגבי מבקש הרשאה שהוא תאגיד – רישומו כתאגיד בישראל ותנאים בעניינים כמפורט בפסקה (1)(א) ו־(ג)(2) ובפסקת משנה (א)(2) עד (5), שיתקיימו בנושאי המשרה בתאגיד או בתאגיד, לפי העניין; בפסקת משנה זו, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בתאגיד, שותף למעט שותף מוגבל, או פקיד האחראי מטעם התאגיד על תחום ההרשאה;
{{ח:תת|(3)}} לעניין מתן הרשאה למתן הכשרה מקצועית – תנאים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(א)}} לגבי מבקש הרשאה שהוא יחיד –
{{ח:תתתת|(1)}} תנאים בעניינים כמפורט בפסקה (1) ובפסקה (2)(א);
{{ח:תתתת|(2)}} תנאים לעניין דרכי ההכשרה שתינתן, לרבות הכשרה עיונית, קורסי ההכשרה, היקפם, תוכני הלימוד והבחינות שייערכו בסיומם;
{{ח:תתת|(ב)}} לגבי מבקש הרשאה שהוא תאגיד –
{{ח:תתתת|(1)}} תנאים בעניינים כמפורט בפסקה (2)(ב);
{{ח:תתתת|(2)}} תנאים בעניינים כמפורט בפסקת משנה (א)(2).

{{ח:סעיף|173ב|חובות, הגבלות ותנאים החלים על מחזיק במקום העבודה, מבצע עבודה, מבצע תפקיד בדיקה ובקרה או בעל הרשאה|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע חובות, הגבלות ותנאים שיחולו על מחזיק במקום העבודה, על מבצע עבודה, על מבצע תפקיד בדיקה ובקרה או על בעל הרשאה, לשם ביצוע העבודה או ביצוע התפקיד, לפי העניין, ובמהלך העבודה או התפקיד כאמור, לשם הבטחת מקצועיותם של המנויים בסעיף זה ושמירת הבטיחות, הבריאות והגיהות במקום העבודה; בתקנות לפי סעיף קטן זה רשאי השר לקבוע מחיר מרבי או מזערי שרשאי בעל הרשאה לגבות בעד שירות שהוא נותן במסגרת תפקידו.
{{ח:תת|(ב)}} השר או מפקח ראשי רשאי להוסיף בהרשאה חובות, הגבלות ותנאים נוספים על האמור בסעיף קטן (א), שיחולו על בעל אותה הרשאה, לשם הבטחת מקצועיותו ושמירת הבטיחות, הבריאות והגיהות במקום העבודה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} ראה השר או מפקח ראשי כי יש חשש ממשי לבטיחות, לבריאות או לגיהות, שלא היה ידוע לו בעת שנקבעו תקנות כאמור בסעיף קטן (א), ועקב כך יש להחיל בהקדם חובות, הגבלות או תנאים כאמור בסעיף קטן (ב) על בעלי הרשאה מסוג מסוים, רשאי הוא להורות על החלת חובות, הגבלות או תנאים כאמור בהוראה שתפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט.
{{ח:תתת|(2)}} הודעה על כוונה להורות על החלה כאמור בפסקה (1) תפורסם להערות הציבור באתר האינטרנט שלושים ימים לפחות לפני פרסום ההוראה כאמור בפסקה (1).
{{ח:תתת|(3)}} הוראות כאמור בפסקה (1) ייכנסו לתוקף עם פרסומן ברשומות.
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בפסקאות (2) ו־(3), בנסיבות חריגות הנוגעות למיידיות החשש לבטיחות, לבריאות או לגיהות, או לחומרת החשש, רשאי השר או מפקח ראשי שלא לפרסם הודעה כאמור בפסקה (2), ורשאי הוא לקבוע בהוראות שיפורסמו באתר האינטרנט כי הן ייכנסו לתוקף במועד הפרסום באתר כאמור, ובלבד שהפרסום ברשומות יבוצע בהקדם האפשרי.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|הוראות הבטיחות בעבודה (חובת עגורנאי מוסמך לשאת תעודה מזהה וזיהויו)|הוראות הבטיחות בעבודה (חובת עגורנאי מוסמך לשאת תעודה מזהה וזיהויו), התשע״ט–2019}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|הוראות הבטיחות בעבודה (הגבלות על שימוש, קנייה ומכירה של זיקוקין דינור במהלך מלחמת חרבות ברזל)|הוראות הבטיחות בעבודה (הגבלות על שימוש, קנייה ומכירה של זיקוקין דינור במהלך מלחמת חרבות ברזל), התשפ״ה–2024}}.}}

{{ח:סעיף|173ג|ביטול הרשאה, אי־חידושה, הגבלתה או התלייתה|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} סבר נותן הרשאה כי מתקיים אחד מאלה, רשאי הוא לסרב לחדש הרשאה שנתן, לבטלה, להגבילה, להתנותה בתנאים או להתלותה לתקופה שלא תעלה על שנה אלא אם כן ראה שחומרת ההפרה או נסיבותיה מחייבות התליה לתקופה ארוכה יותר, או להורות למחזיק במקום העבודה להפסיק את עבודתו של בעל ההרשאה:
{{ח:תתת|(1)}} ההרשאה ניתנה על יסוד מידע כוזב, שגוי, מטעה או חלקי;
{{ח:תתת|(2)}} חדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן ההרשאה;
{{ח:תתת|(3)}} בעל ההרשאה הפר חובה, הגבלה או תנאי מהתנאים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 173ב|סעיף 173ב}} או הוראה מההוראות לפי פקודה זו או לפי כל דין אחר, הקשורה לבטיחות בעבודה.
{{ח:תת|(ב)}} סבר נותן ההרשאה כי הפגם כאמור בסעיף קטן (א) ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות לבעל ההרשאה לתקנו ורשאי הוא להורות על אופן התיקון והמועד לתיקון; הורה נותן ההרשאה כאמור, יאפשר המחזיק במקום העבודה את התיקון; חלפה התקופה שקבע נותן ההרשאה והפגם לא תוקן להנחת דעתו, רשאי הוא, לאחר שנתן לבעל ההרשאה הזדמנות לטעון את טענותיו, לנקוט אמצעים כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} סבר נותן ההרשאה כי קיימת סכנה מיידית לבטיחות הציבור בהמשך פעילותו של בעל ההרשאה, רשאי הוא להורות על התליית ההרשאה לתקופה שלא תעלה על 14 ימי עבודה, עוד בטרם קבלת החלטה לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ד)}} החליט נותן ההרשאה לנקוט אמצעים כאמור בסעיף זה, ישלח לבעל ההרשאה הודעה מנומקת על כך בכתב.

{{ח:סעיף|173ד|דחיית החלטה לעניין מתן הרשאה או חידושה בשל פתיחה בחקירה|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} נקבע בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 173א|סעיף 173א}}, כתנאי למתן הרשאה, העדר הרשעה או כתב אישום תלוי ועומד בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין זה ראוי להיות בעל הרשאה, ונפתחה חקירה לפי דין נגד מבקש הרשאה או בעל הרשאה בקשר לעבירה כאמור, רשאי נותן ההרשאה לדחות את החלטתו לעניין מתן ההרשאה או חידושה, לפי העניין, עד לקבלת החלטה לעניין הגשת כתב אישום בקשר לאותה עבירה, אם ראה שהדבר מוצדק בנסיבות העניין בשל חומרת העבירה.
{{ח:תת|(ב)}} החליט נותן ההרשאה לדחות את החלטתו כאמור בסעיף קטן (א), ישלח לבעל ההרשאה הודעה מנומקת על כך בכתב.

{{ח:סעיף|173ה|עיון חוזר|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} הרואה את עצמו נפגע מהחלטתו של נותן הרשאה לפי {{ח:פנימי|סעיף 173ג|סעיף 173ג}} {{ח:פנימי|סעיף 173ד|או 173ד}}, רשאי לבקש עיון חוזר בהחלטה, אם התגלו עובדות חדשות או השתנו הנסיבות ממועד ההחלטה הקודמת, בתוך 30 ימים מגילוי העובדות החדשות או שינוי הנסיבות.

{{ח:סעיף|173ו|השגה|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} מי שניתנה בעניינו החלטה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן ט|סימן זה}} בידי מי שמנוי בפסקה (3) להגדרה ”נותן הרשאה“, רשאי להשיג עליה בכתב, בתוך שלושים ימים מיום שהומצאה לו ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} הסמכות לדון בהשגה ולהחליט בה תהיה –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין החלטה כאמור של מי שנמנה עם שירות הפיקוח על העבודה – למפקח ראשי;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין החלטה כאמור של מי שאינו מנוי בפסקה (1) – למי שהשר קבע כי השגה על החלטה של גורם כאמור תידון לפניו, ככל שקבע.
{{ח:תת|(ג)}} החלטה בהשגה לפי סעיף זה תינתן בתוך שישים ימים מיום הגשתה.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהגשת השגה לפי סעיף זה כדי לעכב את ההחלטה שלגביה הוגשה או לגרוע מתוקפה, ואולם מגיש ההשגה רשאי לבקש בהשגתו את עיכוב ביצוע ההחלטה; התבקש עיכוב כאמור, תינתן החלטה בעניין העיכוב בתוך שלושים ימים מיום הגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|173ז|ערעור|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} הרואה את עצמו נפגע מהחלטת נותן הרשאה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן ט|סימן זה}}, לרבות החלטה בבקשה לעיון חוזר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 173ה|בסעיף 173ה}} או בהשגה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 173ו|בסעיף 173ו}}, רשאי לערער עליה לפני בית הדין האזורי לעבודה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|בחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}, בתוך 45 ימים מיום שהגיעה ההחלטה לידיעתו; בדונו בערעור, יקיים בית הדין האזורי ביקורת שיפוטית על החלטת נותן ההרשאה.

{{ח:סעיף|173ח|פרסום|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח ראשי רשאי לפרסם באתר האינטרנט את שמו של בעל הרשאה, מספר רישיונו ומענו, ולבקשת בעל ההרשאה – גם את פרטי ההתקשרות שימסור בעל ההרשאה.
{{ח:תת|(ב)}} בוטלה הרשאה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 173ג|בסעיף 173ג}}, יוסרו פרטיו של בעל ההרשאה מהרשימה כאמור בסעיף קטן (א), ואם הותלתה ההרשאה – יוסרו פרטיו של בעל ההרשאה לתקופת ההתליה.

{{ח:סעיף|173ט|החלת דינים על בעל הרשאה|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, דין מי שקיבל הרשאה לביצוע תפקיד בדיקה ובקרה כדין עובד הציבור לעניין חוקים אלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}} – לעניין העבירות הנוגעות לעובדי הציבור;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (מתנות)|חוק שירות הציבור (מתנות), התש״ם–1979}}.

{{ח:סעיף|174|מקום עבודה בחזקת מפעל}}
{{ח:ת}} מקום עבודה שחלות עליו תקנות שהותקנו לפי {{ח:פנימי|פרק ה סימן ט|סימן זה}}, רואים אותו כמפעל לענין {{ח:פנימי|סעיף 200|סעיף 200}}, אם הוטלה חובת ניהול פנקס או רישומים אחרים, ולענין {{ח:פנימי|סעיף 201|סעיפים 201 עד 204}} {{ח:פנימי|סעיף 212|ו־212}} {{ח:פנימי|פרק ט|ופרק ט׳}}.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: תחולות והרחבות מיוחדות}}
{{ח:קטע3|פרק ו סימן א|סימן א׳: חלק מבנין שהוא מפעל נפרד}}

{{ח:סעיף|175|אחריות בעל הבנין|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} הושכר חלק מבנין כמפעל נפרד יחולו הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} ההוראות המנויות להלן יחולו על כל חלק מהבנין המשמש לצרכי המפעל אבל אינו כלול בו, ובעל הבנין יהיה אחראי להפרתן:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}}, {{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: נקיון וצביעה}};
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}}, {{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳}}, לענין תאורה;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳}}, לענין מניעים ראשיים וממסרת, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: משטחים, מדרגות וסולמות}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: מעליות}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה1|וסימן ה׳1: דרגנועים}};
{{ח:תתת|(4)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימנים י׳}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן יד|ו־י״ד}}, לענין דודי קיטור.
{{ח:תת|(ג)}} בעל הבנין יהיה אחראי ביחס למפעל, במקום התופש, לכל הפרה של הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}}, {{ח:פנימי|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: נוחויות}}, אלא שלענין נקיונן יהיה הוא אחראי רק כאשר השימוש בהן משותף לשוכרים אחדים;
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: מעליות}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה1|סימן ה׳1: דרגנועים}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|וסימנים י׳}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן יד|ו־י״ד}}, לענין דודי קיטור, הכל במידה שהן מתייחסות לענינים שבשליטתו של בעל הבנין;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן טו|סימן ט״ו: הסדרי בטיחות לשעת דליקה}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן טז|וסימן ט״ז: מימלטים מדליקה}}, הכל במידה שהן מתייחסות לענינים שבשליטתו של בעל הבנין, ולענינים אלה יראו את המפעל כאילו הוא כולל כל חלק מהבנין המשמש לצרכיו.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: חצרים לשכירות כוח {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ד־2}}

{{ח:סעיף|176||תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|177||תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|178||תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ג|סימן ג׳: תחנות חשמל}}

{{ח:סעיף|179|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשמל“ – אנרגיה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייצור חשמל או בקרתו“ – תהליך או פעולה של ייצור חשמל, השׁנָאתו או המרתו, או מיתוג חשמל, בקרתו או ויסותו בדרך אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הספקה“ – הספקת חשמל דרך עסק, תעשיה או מסחר, או לצרכי בנין ציבורי או מוסד ציבורי, או הספקת חשמל לצרכי עסק של תחבורה, או לרחובות או מקומות ציבוריים אחרים.

{{ח:סעיף|180|תחולת הפקודה על תחנות חשמל וקווי חשמל|תיקון: תשמ״א, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} חצרים שבהם מבוצע ייצור חשמל או בקרתו לשם הספקה וכרגיל עובדים בהם בני אדם יחולו עליהם כל הוראות פקודה זו כאילו היו מפעל וכאילו מעסיקו של העובד בהם בייצור חשמל או בקרתו, או בקשר לכך, היה תופשו של מפעל.
{{ח:תת|(ב)}} חצרים שבהם מבוצע ייצור חשמל או בקרתו לשם הספקה וכרגיל אין בני אדם עובדים בהם, אולם הם מרווחים עד כדי שאדם יכול להיכנס לתוכם כשמותקנים בהם המכונות, המיתקנים או הציוד – יחולו עליהם ההוראות המנויות להלן כאילו היו מפעל וכאילו מעסיקו של העובד בהם בייצור חשמל או בקרתו, או בקשר לכך, היה תופשו של מפעל:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳}}, {{ח:פנימי|פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות}};
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}, {{ח:פנימי|פרק ה סימן ט|סימן ט׳: תקנות בטיחות ובריאות}};
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: ביצוע}};
{{ח:תתת|(4)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עבירות, עונשין והליכים משפטיים}}.
{{ח:תת|(ג)}} דין קווי חשמל של רשת חשמל ארצית כדין חצרים כאמור בסעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|181|הרחבת התחולה בתקנות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} השר רשאי בתקנות להחיל כל הוראה מן ההוראות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 180|בסעיף 180(ב)}} על מכונות, מיתקנים או ציוד, המשמשים, במקום שאינו בגדר החצרים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 180|בסעיף 180}}, בייצור חשמל או בקרתו לשם הספקה, כאילו היו מכונות, מיתקנים או ציוד במפעל וכאילו היה מעסיקו של כל עובד בקשר לשימוש כאמור תופש של מפעל.

{{ח:סעיף|182|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 180|סעיף 180}} לא יחול, אלא במידה שהורה על כך השר בתקנות, על חצרים שבהם מבוצע ייצור חשמל או בקרתו לתכלית הישירה של הפעלת מנוע חשמלי או כל מכשיר הצורך חשמל לתאורה, לחימום, לשידור או לקליטה של הודעות או תשדורות או למטרות אחרות כיוצא באלה.

{{ח:סעיף|183|שמירת התחולה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} לענין הגדרת מפעל {{ח:פנימי|פרק א סימן א|בסימן א׳ של פרק א׳}} לא יראו חשמל כמצרך, אולם זולת זאת לא ישפיע האמור {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג|בסימן זה}} על תחולת פקודה זו על מפעל כמשמעותו בהגדרה האמורה.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ג1|סימן ג׳1: סדנאות במוסדות חינוך|תיקון: תשל״ד־2}}

{{ח:סעיף|183א|תחולת הפקודה על סדנאות במוסדות חינוך|תיקון: תשל״ד־2, תשל״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות פקודה זו המפורטות להלן יחולו, בתיאומים הדרושים לפי הענין, על סדנאות בבתי ספר ובמוסדות לחינוך או להכשרה חקלאיים, ימיים או מקצועיים כאילו היו מפעל:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות ותחולה}};
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: בריאות}};
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: בטיחות}};
{{ח:תתת|(4)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: רווחה לעובדים}};
{{ח:תתת|(5)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}, {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן א׳: אבק ואדים}}, {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: הוראות בדבר אכילה ושתיה}}, {{ח:פנימי|פרק ה סימן ג|סימן ג׳: הגנה על עיניים}}, {{ח:פנימי|פרק ה סימן ט|וסימן ט׳: תקנות בטיחות ובריאות}};
{{ח:תתת|(6)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: ביצוע}};
{{ח:תתת|(7)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עבירות, עונשין והליכים משפטיים}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה יקבע, בצו באישור ועדת העבודה של הכנסת, בדרך כלל או לסוגי סדנאות או מוסדות, את מועד תחילתן של הוראות סעיף קטן (א).

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ד|סימן ד׳: מוסדות}}

{{ח:סעיף|184|תחולת הפקודה במוסד צדקה וכו׳}}
{{ח:תת|(א)}} חצרים שהם חלק ממוסד של צדקה או ממוסד לתיקון עבריינים, ומבוצעת בהם עבודת כפיים בעשיית מצרכים שאינם מיועדים לשימוש המוסד או עבודה הכרוכה בכך, אך אין החצרים מפעל, יחולו בכל זאת הוראות פקודה זו על חצרים אלה כאילו היו מפעל והאדם שיש לו שליטה על המוסד היה תופשו.
{{ח:תת|(ב)}} ”עשיית מצרכים“, לענין סעיף זה – לרבות שינוים, תיקונם, עיטורם, גימורם, רחיצתם, ניקוים או הכשרתם למכירה.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ה|סימן ה׳: נמלים}}

{{ח:סעיף|185|תחולת הפקודה בשטח נמל}}
{{ח:תת|(א)}} רציף, מיגשה או מִספן, לרבות קו פסים או שלוחה שלו המשמשים בקשר אליהם ולצרכיהם, יחולו עליהם ההוראות המנויות בסעיף קטן (ב) כאילו היו מפעל וכאילו האדם שלמעשה משתמש או תופש בהם או בחצרים שבתוכם או המהווים חלק מהם היה תופשו של מפעל, אולם לענין ההוראות האמורות בפסקה (2) יהיה בעל דוד הקיטור, ולא התופש כאמור, אחראי להפרתן.
{{ח:תת|(ב)}} ואלה ההוראות החלות כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳}}, {{ח:פנימי|פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות}};
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימנים י׳}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן יד|ו־י״ד}}, לענין דודי קיטור;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}, {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|סימן ו׳: תקנות לענין רווחה לעובדים}};
{{ח:תתת|(4)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}, {{ח:פנימי|פרק ה סימן ט|סימן ט׳: תקנות בטיחות ובריאות}};
{{ח:תתת|(5)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}, {{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳: חלק מבנין שהוא מפעל נפרד}}, בכפוף לשינויים שעשה השר בתקנות;
{{ח:תתת|(6)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: תקצירים ותעודות}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|וסימן ג׳: פנקס המפעל}}, הכל בכפוף לשינויים שעשה השר בתקנות;
{{ח:תתת|(7)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: חובותיהם של עובדים}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|וסימן ה׳: איסור ניכויים משכר}};
{{ח:תתת|(8)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: ביצוע}};
{{ח:תתת|(9)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עבירות, עונשין והליכים משפטיים}}.

{{ח:סעיף|186|תחולת הפקודה על טעינת אניות, פריקתן וציודן בפחם}}
{{ח:תת|(א)}} תהליכי טעינת אניה, פריקתה וציודה בפחם, בכל נמל, מספן או תעלה, וכן מכונות, מיתקנים או ציוד המשמשים באותם תהליכים, לרבות כבש או סולם המשמשים לאדם העובד בתהליכים האמורים, יחולו עליהם ההוראות המנויות בסעיף קטן (ב) כאילו בוצעו התהליכים במפעל, כאילו המכונות, המיתקנים או הציוד כאמור היו במפעל וכאילו האדם המבצע את התהליכים היה תופשו של מפעל, אולם לענין ההוראות האמורות בפסקה (1) יהיה בעל דוד הקיטור, ולא התופש כאמור, אחראי להפרתן.
{{ח:תת|(ב)}} ואלה ההוראות החלות כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימנים י׳}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן יד|ו{{ח:הערה|־}}י״ד}}, לענין דודי קיטור, פרט לדוד קיטור הנמצא באניה והוא רכושו של בעל האניה;
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}, {{ח:פנימי|פרק ה סימן ט|סימן ט׳: תקנות בטיחות ובריאות}};
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: תקצירים ותעודות}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|וסימן ג׳: פנקס המפעל}}, הכל בכפוף לשינויים שעשה השר בתקנות;
{{ח:תתת|(4)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: חובותיהם של עובדים}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|וסימן ה׳: איסור ניכויים משכר}};
{{ח:תתת|(5)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: ביצוע}};
{{ח:תתת|(6)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עבירות, עונשין והליכים משפטיים}}.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ו|סימן ו׳: מחסנים}}

{{ח:סעיף|187|תחולת הפקודה על מחסנים|תיקון: תשל״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מחסן שאינו חלק ממפעל ואשר בו או לצרכיו משתמשים בכוח מיכאני, וכן מחסן השייך לבעל רציף, מיגשה, או מספן או לנאמנים או לממונים עליהם, יחולו עליו ההוראות המנויות בסעיף קטן (ב) כאילו היה מפעל וכאילו האדם שלמעשה משתמש או תופש בו או בחצרים המהווים חלק ממנו היה תופשו של מפעל, אולם לענין ההוראות האמורות בפסקה (3) יהיה בעל דוד הקיטור, ולא התופש כאמור, אחראי להפרתן.
{{ח:תת|(ב)}} ואלה ההוראות החלות כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳}}, {{ח:פנימי|פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות}};
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: מכונות בדרך כלל}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: מבנה של מכונות ומסחר בהן}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: משטחים, מדרגות וסולמות}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: שרשרות, חבלים ואבזרי הרמה}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ז|וסימן ז׳: מכונות הרמה}};
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימנים י׳}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן יד|ו{{ח:הערה|־}}י״ד}}, לענין דודי קיטור;
{{ח:תתת|(4)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}, {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|סימן ו׳: תקנות לענין רווחה לעובדים}};
{{ח:תתת|(5)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}, {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן א׳: תקנות בטיחות ובריאות}};
{{ח:תתת|(6)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}, {{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳: חלק מבנין שהוא מפעל נפרד}}, בכפוף לשינויים שעשה השר בתקנות;
{{ח:תתת|(7)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: תקצירים ותעודות}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|וסימן ג׳: פנקס המפעל}}, הכל בכפוף לשינויים שעשה השר בתקנות;
{{ח:תתת|(8)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: חובותיהם של עובדים}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|וסימן ה׳: איסור ניכויים משכר}};
{{ח:תתת|(9)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: ביצוע}};
{{ח:תתת|(10)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עבירות, עונשין והליכים משפטיים}}.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ז|סימן ז׳: אניות}}

{{ח:סעיף|188|הגדרה}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניית אניה, קיומה ותיקונה“, {{ח:פנימי|פרק ו סימן ז|בסימן זה}} – כל עבודה –
{{ח:תתת|(1)}} בבניית אניה, בנייתה מחדש, תיקונה, כילולה מחדש, צביעתה וגימורה;
{{ח:תתת|(2)}} בפירוק אניה;
{{ח:תתת|(3)}} בהסרת אבנית של דוד קיטור באניה או בקילופו או בניקויו של דוד כאמור, לרבות תאי שריפה ותאי עשן של הדוד;
{{ח:תתת|(4)}} בניקוי של מכלים לשמן דלק או של שיפוליים שבאניה;
{{ח:תתת|(5)}} בניקוי מכלים או מחסנים באניה שהשתמשו בהם לאחרונה להובלת נפט גלמי או דלק נוזל אחר מכל סוג שהוא או כל חומר שנקבע כחומר מסוכן.

{{ח:סעיף|189|תחולת הפקודה על בניה ותיקון של אניות}}
{{ח:תת|(א)}} בניית אניה, קיומה ותיקונה, המבוצעים בנמל או במספן, יחולו עליהם ההוראות המנויות בסעיף קטן (ב), ולענין ההוראות האמורות יראו את האניה כמפעל ואת הנוטל עליו את הפעולה כאמור יראו כתופשו של מפעל.
{{ח:תת|(ב)}} ואלה ההוראות החלות כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳}}, {{ח:פנימי|פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות}};
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}, {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|סימן ו׳: תקנות לענין רווחה לעובדים}};
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}, {{ח:פנימי|פרק ה סימן ט|סימן ט׳: תקנות בטיחות ובריאות}};
{{ח:תתת|(4)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: פנקס המפעל}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: חובותיהם של עובדים}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|וסימן ה׳: איסור ניכויים משכר}};
{{ח:תתת|(5)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: ביצוע}};
{{ח:תתת|(6)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עבירות, עונשין והליכים משפטיים}}.

{{ח:סעיף|190|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} שום דבר האמור בפקודה זו לא יחול על בניית אניה, קיומה ותיקונה המבוצעים על ידי רב חובל או צוות של אניה או המבוצעים באניה כשהיא בהפלגת מבחן.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ח|סימן ח׳: בניה ובניה הנדסית}}

{{ח:סעיף|191|תחולת הפקודה על בניה ובניה הנדסית|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} בניה ובניה הנדסית המבוצעות דרך משלח־יד או עסק או לצורך עסק תעשייתי או מסחרי, לרבות השימוש בקו פסים או שלוחה שלו לבניה או לבניה הנדסית ולצרכיהן, וכן בניה שאינה תיקון או קיום בלבד אף אם אינה דרך משלח־יד או עסק – יחולו עליהן ההוראות המנויות בסעיף קטן (ב), בהתאמות ובשינויים שנקבעו, כאילו המקום שבו בוצעו הפעולות האמורות הוא מפעל וכאילו מי שנטל עליו את ביצוען (להלן – המבצע) הוא תופשו של מפעל.
{{ח:תת|(ב)}} ואלה ההוראות החלות כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳}}, {{ח:פנימי|פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות}};
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}}, {{ח:פנימי|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: נוחויות}};
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: שרשרות, חבלים ואבזרי הרמה}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ז|וסימן ז׳: מכונות הרמה}};
{{ח:תתת|(3א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימנים י׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן יא|י״א}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן יג|י״ג}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן יד|ו־י״ד}}, לענין מיתקני לחץ;
{{ח:תתת|(4)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}, {{ח:פנימי|פרק ד סימן ו|סימן ו׳: תקנות לענין רווחה לעובדים}};
{{ח:תתת|(5)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}, {{ח:פנימי|פרק ה סימן ט|סימן ט׳: תקנות בטיחות ובריאות}};
{{ח:תתת|(6)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: תקצירים ותעודות}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: פנקס המפעל}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: חובותיהם של עובדים}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|וסימן ה׳: איסור ניכויים משכר}};
{{ח:תתת|(7)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: ביצוע}};
{{ח:תתת|(8)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עבירות, עונשין והליכים משפטיים}}.

{{ח:סעיף|192|הודעה למפקח}}
{{ח:תת|(א)}} המבצע בניה או בניה הנדסית שעליהן חלה פקודה זו ימציא למפקח האזורי לא יאוחר משבעה ימים לאחר התחלתן הודעה בכתב המציינת את הפרטים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} שם המבצע ומען הדואר שלו;
{{ח:תתת|(2)}} מקומה ומהותה של הבניה או הבניה ההנדסית;
{{ח:תתת|(3)}} אם ישתמשו במנועים, ואם כן – באיזה סוג;
{{ח:תתת|(4)}} פרטים אחרים שנקבעו.
{{ח:תת|(ב)}} חובת ההודעה האמורה לא תחול כאשר יש למבצע יסוד סביר להניח שהבניה או הבניה ההנדסית תושלם תוך פחות מששה שבועות.
{{ח:תת|(ג)}} המבצע בניה או בניה הנדסית במקום שכבר נעשית בו אותה שעה פעולה כאמור לא יידרש להמציא הודעה נוספת אם כבר ניתנה הודעה על הפעולה הנעשית.

{{ח:סעיף|193|סייג לתקנות בטיחות בבנייה הנדסית}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 191|סעיף 191(ב)(5)}} אין כוחן יפה לפגוע –
{{ח:תתת|(1)}} בעיצובו של מבנה הנדסי;
{{ח:תתת|(2)}} בשימוש בשיטת ביצוע לבניה הנדסית שנקבעה על ידי מהנדס, ובלבד שהשיטה אינה מנוגדת לבטיחות המבנה או לבטיחות העובדים.
{{ח:תת|(ב)}} ”נקבע על ידי מהנדס“, בסעיף זה – נקבע על ידי המהנדס היועץ או המהנדס הממונה על הבניה ההנדסית, במיפרט, בתכניות חתומות או בהוראות בכתב.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ט|סימן ט׳: מעלית, דרגנוע או מיתקן לחץ|תיקון: תשס״ה}}

{{ח:סעיף|194|תחולת הפקודה על מעליות, דרגנועים ומיתקני לחץ בחצרים שאינם מפעל|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} חצרים שאינם חלק ממפעל ומשתמשים בהם במעלית, בדרגנוע או במיתקן לחץ, יחולו עליהם ההוראות המנויות בסעיף־קטן (ב) כאילו היו מפעל וכאילו היה האדם המשתמש בחצרים או תופש אותם למעשה תופש המפעל, אולם לענין ההוראות האמורות בפסקאות (3) ו־(4) יהיה בעל המעלית, הדרגנוע או מיתקן־הלחץ, ולא התופש כאמור, אחראי להפרתן במידה שהן מתייחסות לדברים שבשליטתו.
{{ח:תת|(ב)}} ואלה ההוראות החלות כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳}}, {{ח:פנימי|פרק א סימן א|סימן א׳: פרשנות}};
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: מכונות בדרך כלל}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|וסימן ב׳: מבנה של מכונות ומסחר בהן}};
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: מעליות}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ה1|וסימן ה׳1: דרגנועים}};
{{ח:תתת|(4)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימנים י׳}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן יא|י״א}}, {{ח:פנימי|פרק ג סימן יג|י״ג}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן יד|ו־י״ד}}, לענין מיתקני־לחץ;
{{ח:תתת|(5)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}, {{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳: חלק מבנין שהוא מפעל נפרד}}, בכפוף לשינויים שעשה השר בתקנות;
{{ח:תתת|(6)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: פנקס המפעל}}, {{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|וסימן ד׳: חובותיהם של עובדים}};
{{ח:תתת|(7)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: ביצוע}};
{{ח:תתת|(8)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עבירות, עונשין והליכים משפטיים}}.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: שונות}}
{{ח:קטע3|פרק ז סימן א|סימן א׳: פתיחת מפעל}}

{{ח:סעיף|195|הודעה על פתיחת מפעל או תפישתו}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתחיל אדם לתפוש חצרים כמפעל ולא יתחיל להשתמש בחצרים כמפעל אלא אם נמסרה, לפחות עשרה ימים מראש, הודעה בכתב למפקח האזורי או אם התיר המפקח בכתב לתפוש או להשתמש כאמור לפני תום עשרת הימים.
{{ח:תת|(ב)}} הועבר המפעל אל האדם מידי אחר ולא חל שינוי במהות פעולתו, רשאי האדם להתחיל לתפוש אותו לפני תום עשרה ימים למסירת ההודעה או אף לפני מסירת הודעה, ובלבד שתימסר תוך חודש לאחר ההעברה.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה לפי סעיף זה תציין את שם התופש, מען המפעל, מהות המפעל וכל פרט נוסף שנקבע.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: תקצירים ותעודות}}

{{ח:סעיף|196|הצגת תקצירים ותעודות}}
{{ח:תת|(א)}} בכניסות הראשיות של מפעל, שדרכן נכנסים עובדים, יהיו מוצגות התעודות המנויות להלן, ואם נקבע טופס לתעודה – יוצג הטופס:
{{ח:תתת|(1)}} תקציר פקודה זו שנקבע;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הבטיחות בעבודה (תמצית הפקודה)|צו הבטיחות בעבודה (תמצית הפקודה), תשכ״א–1961}}, לפיו תמצית הפקודה שפורסמה בירחון העבודה והביטוח הלאומי, חוברת מספר 2–3, חדשים שבט–אדר תש״ך (פברואר–מרס 1960), עמ׳ 27, היא התמצית לצורך סעיף זה.}}
{{ח:תתת|(2)}} הודעה על מען לשכתו של המפקח האזורי;
{{ח:תתת|(3)}} כל הודעה או תעודה שפקודה זו מחייבת להציג במפעל.
{{ח:תת|(ב)}} מפקח רשאי להורות שתעודה מן התעודות האמורות תוצג באותם המקומות במפעל שהוא יורה עליהם בין בנוסף להצגה בכניסות הראשיות ובין במקומה.
{{ח:תת|(ג)}} במפעל יוצגו תקציר שנקבע של כל התקנות החלות אותה שעה במפעל, או עותק מודפס של התקנות.
{{ח:תת|(ד)}} כל התעודות ועותקי התקנות האמורים – מקומם, אותיותיהם ושפתם, עברית או ערבית, יהיו כך שהעובדים במפעל יוכלו לקרוא אותם בקלות.
{{ח:תת|(ה)}} לגבי בניה ובניה הנדסית יראו את ההוראות המחייבות להציג במפעל תקציר של פקודה זו או של תקנות או עותק מודפס של תקנות, כפי שנקבע, כאילו נתמלאו, אם התקציר או התקנות האמורים מוצגים בכל חצר, סדנה ומשרד של המבצע, שבהם מבקרים העובדים אצלו באותן פעולות, ובמצב שיוכלו לקרוא אותם בקלות.

{{ח:סעיף|197|מסירת עותק התקנות}}
{{ח:ת}} תופש המפעל יתן עותק מודפס של כל התקנות החלות אותה שעה במפעל לכל אדם שהן נוגעות לו, אם ביקש זאת.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: פנקס המפעל}}

{{ח:סעיף|198|פנקס המפעל}}
{{ח:תת|(א)}} למפעל ינוהל פנקס בטופס שנקבע, בעברית או בערבית, וייעשו בו אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יירשמו הפרטים שנקבעו בנוגע לסיוד וצביעה במפעל;
{{ח:תתת|(2)}} יירשמו הפרטים שנקבעו בנוגע לכל תאונה או מחלת מקצוע שאירעו במפעל ויש חובה להודיע עליהן למפקח האזורי בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת התאונות ומחלות המקצוע (הודעה)|לפקודת התאונות ומחלות המקצוע (הודעה), 1945}};
{{ח:תתת|(3)}} יירשמו פרטים המראים כל פטור שניתן למפעל ותופש המפעל פועל בהסתמך עליו;
{{ח:תתת|(4)}} יצורפו התסקירים והתעודות שיש לצרפם אליו לפי הוראה אחרת של פקודה זו ויירשמו הפרטים שלפי הוראה כאמור יש לרשום אותם בו;
{{ח:תתת|(5)}} ענינים אחרים שנקבעו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הבטיחות בעבודה (פנקס כללי)|צו הבטיחות בעבודה (פנקס כללי), תש״ך–1959}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} פנקס המפעל יוחזק בתוך המפעל או במקום מחוץ למפעל שאושר לכך על ידי המפקח האזורי, ולענין בניה ובניה הנדסית מותר להחזיקו במשרדו של המבצע.

{{ח:סעיף|199|פנקס מפעל למקומות הנחשבים כמפעל|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לענין רציף, מיגשה, מספן, מחסן, בניה ובניה הנדסית, כל אדם שרואים אותו כתופש של מפעל חייב לנהל פנקס מפעל ביחס לעובדים אצלו ולענין הוראות פקודה זו שעליו למלא לפי {{ח:פנימי|סעיף 185|סעיפים 185}}, {{ח:פנימי|סעיף 187|187}} {{ח:פנימי|סעיף 191|או 191}}.
{{ח:תת|(ב)}} חצרים שבהם נמצאים בשימוש מעלית, דרגנוע או מיתקן לחץ, כל אדם המשתמש בהם או תופש אותם למעשה חייב לנהל פנקס מפעל לענין הוראות פקודה זו שעליו למלא לפי {{ח:פנימי|סעיף 194|סעיף 194}}.
{{ח:תת|(ג)}} פנקס מפעל המנוהל בהתאם לסעיף זה יירשמו בו פרטים ויצורפו אליו תסקירים מן האמורים {{ח:פנימי|סעיף 198|בסעיף 198}} השייכים לענין ושצויינו בהוראות שבגוף הפנקס.

{{ח:סעיף|200|שמירת פנקסים ורשומות}}
{{ח:ת}} פנקס המפעל וכל פנקס או רשומה אחרים המנוהלים לפי פקודה זו יש לשמרם ולהחזיקם פתוחים לעיון מפקח במשך שנתיים לפחות, או תקופה אחרת שנקבעה לסוג או להגדר פלוני של פנקס או רשומה, מיום הרישום האחרון בהם.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ג1|סימן ג׳1: אישורים לעניין מיתקני גז טבעי לצריכה|תיקון: תשע״ו}}

{{ח:סעיף|200א|אישורים לעניין מיתקני גז טבעי לצריכה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} תופש מפעל המחזיק במיתקן גז טבעי שהוראות {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)#פרק ב1|פרק ב׳1 לחוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ״ט–1989}} חלות עליו, ישמור את האישורים הנדרשים כתנאי לשימוש בגז טבעי במיתקן בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)#פרק ב1|פרק ב׳1 האמור}}, ויציג אותם למפקח או לבודק מוסמך, לפי דרישתם.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: חובותיהם של עובדים}}

{{ח:סעיף|201|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן זה}} יחייבו כל עובד במפעל או במקום אחר שעליו חלות הוראות פקודה זו.

{{ח:סעיף|202|איסור מעשה העלול לסכן}}
{{ח:ת}} עובד לא יעשה במזיד ובלי סיבה סבירה דבר העלול לסכן את עצמו או את זולתו.

{{ח:סעיף|203|איסור לפגוע בהתקנים}}
{{ח:ת}} עובד לא יפגע ולא ישתמש לרעה במזיד בכל אמצעי, התקן, נוחות או דבר אחר שסופקו או הותקנו לפי פקודה זו להבטחת בריאותם, בטיחותם או רווחתם של העובדים.

{{ח:סעיף|204|חובה להשתמש בהתקנים}}
{{ח:ת}} סופק או הותקן לשימושו של עובד, לפי פקודה זו, אמצעי או התקן להבטחת בריאותו או בטיחותו, חובה עליו להשתמש בהם.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ה|סימן ה׳: איסור ניכויים משכר}}

{{ח:סעיף|205|איסור ניכויים משכר}}
{{ח:ת}} דבר שתופש מפעל חייב לעשותו, לספקו או להתקינו לפי פקודה זו, לא ינכה בשל כך מתשלום שהתחייב לשלם לעובד ולא יקבל מעובד תשלום בשל כך ולא יניח לאדם העובד אצלו לקבל מעובד תשלום כאמור, אלא אם יש לפי פקודה זו הוראה מפורשת אחרת בענין זה.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ו|סימן ו׳: מצרכים שייבואם אסור}}

{{ח:סעיף|206|גפרורים בזרחן}}
{{ח:ת}} אסור לייבא גפרורים שנעשו בחומר המכונה כרגיל בשם זרחן לבן או זרחן צהוב.

{{ח:סעיף|207|מצרכים מחמרים האסורים בשימוש}}
{{ח:ת}} נאסר בתקנות לפי פקודה זו שימוש בחומר פלוני או ביצוע תהליך פלוני, רשאי השר לאסור בתקנות את ייבואם של מצרכים שהחומר או התהליך שימש בייצורם.

{{ח:סעיף|208|מסחר במצרך שייבואו אסור}}
{{ח:ת}} לא ימכור אדם, לא יציע ולא יציג למכירה ולא יחזיק לשם מכירה מצרך שייבואו נאסר {{ח:פנימי|פרק ז סימן ו|בסימן זה}} או לפיו.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: ביצוע}}

{{ח:סעיף|209|סמכויות מפקח}}
{{ח:ת}} למפקח יהיו הסמכויות המנויות להלן וכל סמכות אחרת הדרושות לביצוע פקודה זו:
{{ח:תת|(1)}} להיכנס ולעשות בקורת ובדיקות ביום או בלילה, במפעל או בכל חלק ממנו, אם יש לו סיבה סבירה להניח שאדם עובד בהם;
{{ח:תת|(2)}} להיכנס ולעשות בקורת ובדיקות ביום –
{{ח:תתת|(א)}} בכל מקום שיש לו סיבה סבירה להניח שהוא מפעל;
{{ח:תתת|(ב)}} בכל חלק של בנין שמפעל נמצא בו, אם יש לו סיבה סבירה להניח ששם נמצאים בשימוש או מוחסנים חמרים דליקים ביותר או נפיצים;
{{ח:תת|(3)}} להביא עמו שוטר, אם יש לו סיבה סבירה לחשוש להפרעה רצינית בביצוע תפקידו;
{{ח:תת|(4)}} לדרוש להציג לפניו פנקסים, הודעות ותעודות המנוהלים או מוחזקים לפי פקודה זו, לעיין בהם, לבדקם ולהעתיק מהם;
{{ח:תת|(5)}} לעשות חקירה ובדיקה ככל הדרוש כדי לוודא אם נתמלאו הוראות פקודה זו לגבי מפעל ולגבי כל העובד בו;
{{ח:תת|(6)}} לדרוש מכל אדם שהוא מוצא במפעל את הידיעות שיש בידו ליתן בדבר זהותו של תופש המפעל;
{{ח:תת|(7)}} לחקור, לענינים שלפי פקודה זו, בין לבדו ובין בפני אדם אחר, כפי שיראה לנכון, כל אדם שהוא מוצא במפעל או אדם שיש לו סיבה סבירה להניח שהוא עובד במפעל או שהיה עובד בו תוך שלושת החדשים שקדמו לחקירה, ולדרוש ממנו להיחקר כאמור ולחתום על הצהרה בדבר אמיתות הדברים שעליהם הוא נחקר; אולם לא יידרש אדם לפי הוראה זו להשיב על שאלה או לתת עדות העלולה להפלילו.

{{ח:סעיף|210|סמכות לענינים רפואיים|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח שהוא רופא רשאי לבצע בדיקות רפואיות הדרושות לענין תפקידיו לפי פקודה זו.
{{ח:תת|(ב)}} כל מפקח רשאי להביא עמו למפעל רופא לשם ייעוץ בענינים רפואיים.

{{ח:סעיף|211|נטילת דוגמאות לאנליזה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח רשאי בכל עת ליטול לאנליזה דוגמאות מספיקות של החמרים המפורשים להלן, ובלבד שהודיע על כך תחילה לתופש המפעל או – אם אין להשיגו בנקל – למנהל עבודה או לאדם אחראי אחר במפעל (להלן בסעיף זה – התופש או שלוחו):
{{ח:תתת|(1)}} חומר שבשימוש או המיועד לשימוש במפעל, המעלה על דעתו חשד של הפרת תקנה לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}} או העלול לדעתו לגרום חבלת גוף לעובדים;
{{ח:תתת|(2)}} חומר שבשימוש בייצור גפרורים או שעורבב לשימוש כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} בשעת נטילת דוגמה רשאי התופש או שלוחו, לאחר שהמציא את ההתקנים הנחוצים, לדרוש מהמפקח שיחלק את הדוגמה לשלוש מנות, יסמן ויחתום או יקשור במהודק כל אחת מהן לפי מהותה, ויעשה בהן כך:
{{ח:תתת|(1)}} ימסור מנה אחת לתופש או לשלוחו;
{{ח:תתת|(2)}} ישמור מנה אחת להשוואה בעתיד;
{{ח:תתת|(3)}} יגיש מנה אחת לעושה האנליזה.
{{ח:תת|(ג)}} אנליזה לפי סעיף זה תיעשה בידי מי ששר העבודה הסמיך אותו לכך, אולם לגבי מפעל שבמערכת הבטחון היא תיעשה בידי אדם שאישר לכך שר הבטחון או בידי מי שאותו אדם הסמיכו לכך.
{{ח:תת|(ד)}} תעודה הנחזית כתעודה שניתנה על ידי מי שהוסמך או אושר לפי סעיף קטן (ג) בדבר תוצאת אנליזה לפי סעיף זה, תהיה קבילה בכל משפט לפי פקודה זו לראיה על הדברים האמורים בה, אולם כל צד רשאי לדרוש שמי שעשה את האנליזה ייקרא להעיד.
{{ח:תת|(ה)}} לא יפרסם אדם את תוצאותיה של אנליזה שנעשתה לפי סעיף זה, ולא יגלה אותן לאדם שאינו מוסמך לקבלן.
{{ח:תת|(ו)}} מפקח רשאי ליטול דוגמה של חומר גלמי, או של חומר או חפץ מעובדים, לאחר שהודיע על כך לתופש או לשולחו, וכן רשאי הוא לצלם כל חומר, מיתקן, מכונה או תהליך עבודה; אולם שר הבטחון או אדם שאישר לכך רשאי לאסור נטילת דוגמה או צילום כאמור אם ראו מניעה לכך מטעמי בטחון.

{{ח:סעיף|212|החובה להמציא אמצעים לבקורת}}
{{ח:ת}} תופש מפעל, שלוחיו ועובדיו יספקו את האמצעים שדרש מפקח כנחוצים לאפשר כניסה, בקורת, בדיקה, חקירה, נטילת דוגמאות או פעולה אחרת לשם שימוש בסמכויותיו לפי פקודה זו לגבי אותו מפעל.

{{ח:סעיף|213|החובה להמציא נסח מפנקס המפעל}}
{{ח:ת}} תופשו של מפעל ישלח למפקח נסחים מפנקס המפעל כפי שדרש המפקח לביצוע תפקידיו לפי פקודה זו.

{{ח:סעיף|214|תעודת מינוי של מפקח}}
{{ח:ת}} לכל מפקח תינתן תעודת מינוי ובשעת ביקורו במפעל או במקום שחלה עליו הוראה מהוראות פקודה זו יראה את תעודת המינוי, אם נדרש לכך, לתופש המפעל או לאדם אחר שיש לו תפקיד ניהולי אחראי במפעל.

{{ח:סעיף|215|מתן תעודות}}
{{ח:ת}} תעודה לפי פקודה זו או לענינה, שניתנה מאת השר, המפקח הראשי או מפקח אזורי, יכול שתינתן לזמן מוגבל או ללא הגבלת זמן, והרשות שנתנה אותה רשאית לשנותה או לבטלה.

{{ח:סעיף|216|התקנת תקנות}}
{{ח:ת}} תקנה לפי פקודה זו יכול שתהיה לזמן מוגבל או ללא הגבלת זמן ויכול שתהיה בכפוף לתנאים כפי שהמתקין יראה לנכון, ויכול שתכלול הוראות משלימות והוראות גרר ככל שייראה דרוש לביצועה.

{{ח:סעיף|217|המצאת תעודות ומשלוחן}}
{{ח:תת|(א)}} תעודה שיש חובה או רשות להמציאה לפי פקודה זו יכול שתומצא –
{{ח:תתת|(1)}} לאדם פלוני – במסירתה לידו, או בהשארתה במקום מגוריו או בשליחתה לשם בדואר;
{{ח:תתת|(2)}} לפירמה שעליה חלה {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|פקודת השותפויות}} – במסירתה לשותף של הפירמה, או בהשארתה במשרד הפירמה או בשליחתה לשם בדואר;
{{ח:תתת|(3)}} לבעל או לתופש של מפעל, אף אם היו חברה שחלה עליה {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות}} או אגודה שיתופית שחלה עליה {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|פקודת האגודות השיתופיות}} – בדרך כאמור בפסקאות (1) או (2), או במסירת התעודה או העתק נכון ממנה לאדם במפעל שגילו, לפי הנראה, איננו למטה משש עשרה.
{{ח:תת|(ב)}} תעודה שיש להמציאה לתופש של מפעל יכול שימענו אותה אל ”תופש המפעל“, לפי המען המתאים למסירה למפעל בדואר, בלי שם או תיאור נוספים.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו, בתיאומים המחוייבים, על תעודה שלפי פקודה זו יש חובה או רשות לשלחה לאדם, לפירמה, לבעל או לתופש.

{{ח:סעיף|218|המצאת הודעות לאדם שבמקום התופש}}
{{ח:ת}} אם לפי פקודה זו נקבע אדם כאחראי במקום התופש או הבעל של מפעל, תהא החובה או הרשות, לפי הענין, להמציא לו כל הודעה שיש חובה או רשות בפקודה זו או לפיה להמציא אותה לתופש או לבעל.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: עבירות, עונשין והליכים משפטיים}}
{{ח:קטע3|פרק ט סימן א|סימן א׳: האחראים}}

{{ח:סעיף|219|עבירות התופש או הבעל}}
{{ח:תת|(א)}} על כל הפרה, במפעל או בקשר למפעל, של הוראות פקודה זו או תקנה לפיה, יהיה תופש המפעל – או בעל המפעל, אם האחריות להפרה מוטלת עליו בפקודה זו או לפיה – אשם בעבירה, בכפוף לנאמר להלן.
{{ח:תת|(ב)}} תופש מפעל הפועל בהסתמך על פטור מיוחד שניתן בפקודה זו או לפיה ואינו מקיים את התנאים המצורפים לפטור, יראו אותו כמפר הוראות פקודה זו.

{{ח:סעיף|220|בעל מכונה במקום התופש}}
{{ח:ת}} היתה במפעל מכונה המונעת בכוח מיכאני שבעלה או שוכרה איננו תופש המפעל, יראו את הבעל או השוכר כאילו היה תופש המפעל לענין עבירה לפי פקודה זו שנעברה לגבי אדם שהוא עובד של הבעל או של השוכר או מקבל מהם גמול והוא עסוק ליד מכונה כאמור או בקרבתה או בקשר אליה.

{{ח:סעיף|221|העבריין למעשה}}
{{ח:ת}} אם מעשה או מחדל שתופש מפעל או בעלו אחראי להם לפי פקודה זו הם לאמיתו של דבר מעשה או מחדל של שלוח, עובד, פועל או אדם אחר, יהיה דינו כדין התופש או הבעל, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף|222|אחריות מנהל תאגיד או שותף|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} חברה, אגודה שיתופית או כל חבר בני אדם אחר שעברו אחת העבירות לפי פקודה זו, רואים כאחראי לעבירה גם כל מנהל, שותף או פקיד אחראי של אותו חבר בני אדם, ואפשר להביאו לדין כאילו עבר הוא את העבירה, אם לא הוכיח שהעבירה נעברה שלא בידיעתו ונקט אמצעים סבירים למניעת העבירה.

{{ח:סעיף|223|עבירות עובדים ואחרים}}
{{ח:ת}} עובד שהפר את הוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|פרק ז׳, סימן ד׳}}, או כל אדם שהפר תקנה לפי פקודה זו המטילה עליו במפורש חובה פלונית – הוא יהיה אשם בעבירה, ותופש המפעל או בעל המפעל לא יהיו אשמים בה אלא אם הוכח שלא נקטו אמצעים סבירים למניעת ההפרה.

{{ח:סעיף|224|הפרה נפרדת לגבי כל עובד|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} עבדו בני אדם במפעל שלא בהתאם להוראות פקודה זו או תקנה לפיה, יראו את הדבר כאילו היתה הפרת הוראה לגבי כל עובד לחוד.

{{ח:קטע3|פרק ט סימן ב|סימן ב׳: עבירות ועונשין}}

{{ח:סעיף|225|עונש כשלא נקבע במפורש|תיקון: תשל״ד־2, תשמ״א}}
{{ח:ת}} בכפוף לנאמר להלן בפקודה זו, העובר עבירה לפי פקודה זו שלא נקבע לה עונש במפורש, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס 10,000 שקלים, ומאסר נוסף ארבעה עשר ימים או קנס נוסף 600 שקלים לכל יום שבו נמשכת העבירה, ובעבירה שהיתה עשויה לגרום מוות או חבלת גוף, דינו – מאסר שנה או קנס 20,000 שקלים, ומאסר נוסף ארבעה עשר ימים או קנס נוסף 600 שקלים לכל יום שבו נמשכת העבירה; אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מאחריות לפי דין אחר.

{{ח:סעיף|226|צו לתיקונים|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} הורשע תופש מפעל או בעל מפעל בשל עבירה לפי פקודה זו שאינה עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 235|סעיפים 235}} {{ח:פנימי|סעיף 236|או 236}}, רשאי בית המשפט, בנוסף להטלת העונש או במקומה, לצוות עליו לנקוט אמצעים שיפורטו בצו, תוך הזמן שפורש בו, לתיקון הענינים אשר לגביהם אירעה ההפרה, ורשאי הוא, לפי בקשה, להאריך את הזמן.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן הצו, לא יהיה התופש או הבעל אחראי לפי פקודה זו להמשכת ההפרה בתוך הזמן שפירש בית המשפט.
{{ח:תת|(ג)}} תופש או בעל שלא ביצע צו לתיקונים תוך הזמן שפורש או הוארך כאמור, דינו – קנס 500 לירות או מאסר שבעה ימים בעד כל יום שבו נמשכת הפרת הצו אחרי הזמן שפורש או הוארך כאמור.

{{ח:סעיף|227|מסחר אסור|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} המפר את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}} או הוראות תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}}, דינו – קנס 10,000 לירות או מאסר ששה חדשים.

{{ח:סעיף|228|אי־משלוח תסקיר למפקח אזורי|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} בודק דוודים מוסמך או בודק מוסמך שלא שלח עותק של תסקיר למפקח האזורי בנסיבות שבהן נדרש לעשות כן לפי {{ח:פנימי|סעיף 119א|סעיף 119א}} יאשם בעבירה.

{{ח:סעיף|229|עריכת בדיקה או תסקיר שלא כראוי|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} בודק דוודים מוסמך או בודק מוסמך שעשה בדיקה שלא ביסודיות הנדרשת לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} או שערך תסקיר לקוי בפרט חיוני, דינו – קנס 2,000 לירות או מאסר שלושה חדשים, ואם ערך תסקיר כוזב ביודעין, דינו – קנס 10,000 לירות או מאסר שנה.

{{ח:סעיף|230|שימוש במפעל ללא מימלטים מדליקה או בניגוד לצו מימלטים|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} השתמשו במפעל שאין לו מימלטים נאותים ומספיקים מדליקה, או השתמשו במפעל או בחלק ממפעל בניגוד לצו מימלטים, דין התופש – קנס 5,000 לירות או מאסר שלושה חדשים, וקנס נוסף 300 לירות או מאסר נוסף שבעה ימים לכל יום שבו נמשכת העבירה.

{{ח:סעיף|231|תפישת מפעל בלא הודעה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} המפר את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 195|סעיף 195}}, דינו – קנס 1,500 לירות וקנס נוסף 150 לירות בעד כל יום שבו נמשכת העבירה.

{{ח:סעיף|232|פגיעה בתעודה מוצגת|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} המוריד או המקלקל תקציר, הודעה, טופס תקנות או כל תעודה אחרת שהוצגה לפי פקודה זו או הפוגע בהם, דינו – קנס 500 לירות או חודש מאסר.

{{ח:סעיף|233|מסחר במצרך שייבואו אסור}}
{{ח:ת}} המפר את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 208|סעיף 208}} יאשם בעבירה וכל מצרך שנעברה בו העבירה והוא ברשותו יחולט; מצרך שחולט כאמור יושמד או יטופל בו בדרך אחרת כפי שבית המשפט יראה לנכון.

{{ח:סעיף|234|גילוי תוצאות אנליזה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} המפר את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 211|סעיף 211(ה)}}, דינו – קנס 5,000 לירות או מאסר שלושה חדשים.

{{ח:סעיף|235|הפרעה למפקח|תיקון: תשל״ד־2, תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} העושה אחת מאלה, דינו – מאסר שלושה חדשים, ובכל הרשעה נוספת לפי סעיף זה תוך שנתיים מן ההרשעה האחרונה בשל אותה עבירה, דינו – מאסר ששה חדשים:
{{ח:תתת|(1)}} מפריע למפקח או מעכב אותו מהשתמש כראוי בסמכות שהוענקה לו בפקודה זו או לפיה;
{{ח:תתת|(2)}} מסרב להשיב או משיב תשובה כוזבת, בחקירה שהותרה בפקודה זו או לפיה;
{{ח:תתת|(3)}} אינו מציג פנקס או תעודה שנדרש להציגם בפקודה זו או לפיה;
{{ח:תתת|(4)}} מסתיר או מונע, או מנסה להסתיר או למנוע, אדם מהתייצב לפני מפקח או מהיחקר על ידיו.
{{ח:תת|(ב)}} נעברה במפעל עבירה לפי סעיף קטן (א) על ידי אדם שאיננו תופש המפעל, גם התופש יהיה אשם בה, אלא אם הוכיח שלא ידע על העבירה או שנקט בכל האמצעים הסבירים כדי למנעה.

{{ח:סעיף|236|זיוף ומרמה|תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} העושה אחת מאלה, דינו, בלי לפגוע בכל הוראה ענשית אחרת – קנס 10,000 לירות או מאסר שישה חדשים:
{{ח:תתת|(1)}} מזייף תעודה הדרושה בפקודה זו או בתקנה לפיה או לענינן;
{{ח:תתת|(2)}} נותן תעודה כאמור או חותם עליה בידעו שהיא כוזבת בפרט חשוב;
{{ח:תתת|(3)}} מפיץ ביודעין תעודה כאמור כשהיא מזוייפת או כוזבת כאמור, או משתמש בה;
{{ח:תתת|(4)}} מפיץ ביודעין תעודה כאמור כאילו היא חלה על אדם פלוני כשאינה חלה כן, או משתמש בה כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} מתחזה כאדם הנזכר בתעודה כאמור;
{{ח:תתת|(6)}} מתיימר בכוזב להיות מפקח;
{{ח:תתת|(7)}} מעלים עין במזיד מאחת העבירות המנויות בפסקאות (1) עד (6);
{{ח:תתת|(8)}} רושם במזיד רישום כוזב בפנקס, בהודעה או בתעודה שניהולם, הצגתם, המצאתם או שליחתם דרושים בפקודה זו או בתקנה לפיה או לענינן;
{{ח:תתת|(9)}} מצהיר או חותם במזיד הצהרה כוזבת שנדרש ליתן בפקודה זו או בתקנה לפיה או לענין;
{{ח:תתת|(10)}} משתמש ביודעין ברישום כוזב או בהצהרה כוזבת כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”תעודה“ – לרבות תסקיר.

{{ח:סעיף|237|הוראות בדבר עבירות נמשכות}}
{{ח:תת|(א)}} נעברה עבירה לפי פקודה זו על ידי שלא נעשתה בדיקה, לא נרשם או צורף תסקיר או לא נעשתה פעולה אחרת, בשעה או תוך הזמן שפורשו בפקודה זו או בתקנה לפיה, יראו את העבירה כנמשכת כל עוד לא נעשתה הפעולה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} כדי להסיר ספק נאמר בזה, כי לענין עבירה נמשכת על הוראה מהוראות פקודה זו –
{{ח:תתת|(1)}} התחלה חדשה של העבירה כאמור, לאחר הפסקתה, היא עבירה חדשה;
{{ח:תתת|(2)}} מותר להגיש תביעה ולהרשיע ולהעניש את הנאשם מזמן לזמן על כל חלק של התקופה שבה נמשכת העבירה, ובלבד שלא הורשע ולא נענש על חלק זה של התקופה קודם לכן בשל אותה עבירה.

{{ח:קטע3|פרק ט סימן ג|סימן ג׳: הליכים משפטיים}}

{{ח:סעיף|238|צורת האישום}}
{{ח:ת}} באישום לפי פקודה זו די לטעון שהמפעל הוא מפעל כמשמעותו בפקודה זו ולציין את שמו של הנחזה כתופש המפעל.

{{ח:סעיף|239|המצאה ומשלוח של הזמנה לדין וצו בית המשפט}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 217|סעיף 217}} יחולו על ההמצאה והמשלוח של הזמנה לדין ושל צו בית המשפט שיש חובה או רשות להמציאם או לשלחם לפי פקודה זו.

{{ח:סעיף|240|הליכים כלפי אדם שבמקום התופש}}
{{ח:ת}} אם לפי פקודה זו נקבע אדם כאחראי במקום התופש או הבעל של מפעל, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 218|סעיף 218}} על ההמצאה של הזמנה לדין או צו בית המשפט אליו ועל נקיטת הליך כלפיו.

{{ח:סעיף|241|רישום בפנקס כראיה}}
{{ח:ת}} אם בפקודה זו או לפיה נדרש רישום בפנקס המפעל או בפנקס אחר או ברשומה אחרת – יהא הרישום שנעשה על ידי תופשו של מפעל או מטעמו קביל כראיה נגדו על העובדות שצויינו בו; והעובדה שלא נעשה רישום שנדרש כאמור, בדבר קיום הוראה מהוראות פקודה זו או תקנה לפיה, תשמש ראיה שאותה הוראה לא קויימה.

{{ח:סעיף|242|אדם במפעל ייראה כעובד בו}}
{{ח:תת|(א)}} אדם הנמצא במפעל שעה שנעשית עבודה או כשהמכונות בתנועה – למעט זמן הפסקות לארוחות או למנוחה – יראו אותו לענין פקודה זו כמי שעובד אותה שעה במפעל כל עוד לא הוכח היפוכו.
{{ח:תת|(ב)}} סעיף זה לא יחול על מפעל אשר בו העובדים היחידים הם בני משפחה אחת הגרים שם.

{{ח:סעיף|243|אישום העבריין למעשה ודינו}}
{{ח:תת|(א)}} תופש מפעל או בעל מפעל שהואשם בעבירה לפי פקודה זו זכאי לדרוש שאדם אחר, שאותו הוא מאשים כעבריין למעשה, יובא לפני בית המשפט בזמן שנקבע לשמיעת אישומו, ובלבד שיעשה שתי אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יגיש אישום כדין נגד האדם האחר;
{{ח:תתת|(2)}} יתן לתובע הודעה מוקדמת לא פחות משלושה ימים על כוונתו לעשות כן.
{{ח:תת|(ב)}} התובע יהיה זכאי לחקור חקירה שכנגד את התופש או הבעל אם הוא מוסר עדות, או כל עד שהזמין לתמיכת האישום שהגיש, ולהביא ראיות מפריכות.
{{ח:תת|(ג)}} אם לאחר שהוכח ביצוע העבירה הוכיח התופש או הבעל להנחת דעתו של בית המשפט שתי אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא שקד כראוי על הפעלת ההוראות של פקודה זו ושל כל תקנה לפיה השייכת לענין;
{{ח:תתת|(2)}} אדם אחר כאמור בסעיף קטן (א) ביצע את העבירה הנדונה בלי הסכמה, העלמת עין או מחדל זדוני מצד התופש או הבעל, –
{{ח:תת}} התופש והבעל לא יהיו אשמים בעבירה, אלא אותו אדם יורשע בה, ובית המשפט רשאי, לפי שיקול דעתו, לחייבו בתשלום ההוצאות הכרוכות במשפט.
{{ח:תת|(ד)}} אם בשעת גילוי עבירה הובררו להנחת דעתו של מפקח ארבע אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התופש או הבעל של המפעל שקד כראוי על הפעלת ההוראות של פקודה זו ושל כל תקנה לפיה השייכת לענין;
{{ח:תתת|(2)}} מי הוא האדם שעבר את העבירה;
{{ח:תתת|(3)}} העבירה נעברה בלי הסכמה, העלמת עין או מחדל זדוני של התופש או הבעל;
{{ח:תתת|(4)}} העבירה נעברה תוך הפרת הוראותיו של התופש או הבעל, –
{{ח:תת}} ייתבע לדין האדם שלפי דעת המפקח הוא העבריין למעשה, בלי שייתבע התופש או הבעל תחילה.

{{ח:סעיף|244||תיקון: תשל״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|245|תביעה לשינוי הסכם או לחלוקת הוצאות בין בעל לתופש}}
{{ח:תת|(א)}} חצרים שהושכרו כולם או מקצתם כמפעל, ושינויי מבנה או שינויים אחרים דרושים בהם למילוי הוראה של פקודה זו או של תקנה או דרישה לפיה, רשאי הבעל או התופש לפנות לבית המשפט המחוזי ולטעון, לפי הענין, טענה מטענות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} כי לרגל הסכם שביניהם נמנע ממנו לבצע את השינויים;
{{ח:תתת|(2)}} כי יש לחייב את שכנגדו בהוצאות הכרוכות בשינויים, כולן או מקצתן.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט, לאחר ששמע את בעלי הדין ואת העדים שירצו להזמין, רשאי ליתן, כפי שיראה צודק וישר בנסיבות המקרה –
{{ח:תתת|(1)}} לענין טענה לפי סעיף קטן (א)(1) – צו המבטל או המשנה את תנאי ההסכם;
{{ח:תתת|(2)}} לענין טענה לפי סעיף קטן (א)(2) – צו בדבר ההוצאות או חלוקתן, בהתחשב עם תנאי הסכם שביניהם, ולחלופין, לפי בקשת אחד מהם, לשים קץ לשכירות.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: כללי}}

{{ח:סעיף|246|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות פקודה זו באות להוסיף על הוראותיו של כל חוק אחר ולא להחליפן או לגרוע מהן, זולת אם יש הוראה אחרת מפורשת.

{{ח:סעיף|247|ביצוע}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע פקודה זו.

{{ח:סעיף|247א|אגרות|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע –
{{ח:תת|(1)}} אגרה בעד הגשת בקשה לקבלת הרשאה כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 172א|בסעיף 172א}} ולחידושה;
{{ח:תת|(2)}} אגרה בעד השתתפות בבחינות לשם קבלת ההרשאה;
{{ח:תת|(3)}} אגרה שעל בעל הרשאה לשלם בעד פיקוח על מילוי תנאי ההרשאה בידי שירות הפיקוח על העבודה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 172א|בסעיף 172א}}.

{{ח:סעיף|248|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של נוסח חדש זה ביום א׳ בניסן תשל״א (27 במרס 1971).

{{ח:קטע2|תוספת|התוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 164|סעיף 164}})}}}}
{{ח:קטע3||הוראות בדבר לחות בתהליכי טכסטיל}}
{{ח:קטע3|תוספת סימן א|סימן א׳: ציוד}}

{{ח:סעיף*|1|שני מדי־לחות|עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} בחדר שבו מעלים לחות מלאכותית יותקנו ויקויימו שני מדי־לחות הממלאים את הדרישות שקבע השר בצו בדבר מבנם וקיומם: אחד ייקבע במרכזו של החדר ואחד בצדו או במקום ובמצב שמפקח הורה עליו או אישר אותו, ובלבד שיהיו נראים ברורות לעובדים.

{{ח:סעיף*|2|פטור|עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} המפקח הראשי רשאי בתעודה להורות לגבי מפעל או חדר שבו, כי די בהתקנתו וקיומו של מד־לחות אחד במקום שנים והוא ייקבע במקום ובמצב שיורה עליו מפקח.

{{ח:סעיף*|3|לוח לחות וטופס לרישום|עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} סמוך לכל מד־לחות יהיו תלויים טופס שנקבע לרישום המקראים ולוח לחות כזה:

'''לוח לחות'''

(1) {{ש}} מקראי המדחום בעל הגולה היבשה, מעלות צלסיוס	(2) {{ש}} מקראי המדחום בעל הגולה המורטבת, מעלות צלסיוס	(1) {{ש}} מקראי המדחום בעל הגולה היבשה, מעלות צלסיוס	(2) {{ש}} מקראי המדחום בעל הגולה המורטבת, מעלות צלסיוס

10	8.9	20.5	19.4

10.5	9.4	21	19.9

11	9.9	21.5	20.3

11.5	10.4	22	20.7

12	10.9	22.5	21

12.5	11.4	23	21.4

13	11.9	23.5	21.7

13.5	12.4	24	22.1

14	12.9	24.5	22.4

14.5	13.4	25	22.8

15	13.9	25.5	23.1

15.5	14.4	26	23.5

16	14.9	26.5	23.8

16.5	15.4	27	24.2

17	15.9	27.5	24.6

17.5	16.4	28	24.9

18	16.9	28.5	25.3

18.5	17.4	29	25.6

19	17.9	29.5	26

19.5	18.4	30	26.3

20	18.9

{{ח:סעיף*|4|קריאת מדי־לחות|עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:תת|(א)}} מד־לחות ייקרא בכל אחד מזמנים אלה בכל יום שבו בני אדם עובדים בחדר:
{{ח:תתת|(1)}} אם עובדים בבוקר – בין השעות 10.00–11.00;
{{ח:תתת|(2)}} אם עובדים אחרי הצהריים – בין השעות 15.00–16.00;
{{ח:תתת|(3)}} אם עובדים לפני 06.00 או אחרי 20.00 – בזמנים אחרים שיורה עליהם המפקח האזורי.
{{ח:תת|(ב)}} קריאת מדי הלחות ורישום המקראים בטופס לרישום ייעשו על ידי אדם שמינה לכך תופש המפעל.
{{ח:תת|(ג)}} טפסים לרישום, לאחר הרישום האחרון בהם, יישמרו במפעל לעיון.

{{ח:סעיף*|5|הרישומים ראיה|עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} הרישומים שבטופס לרישום יהיו ראיה לכאורה ללחות האטמוספירה ולמידת החום בחדר.

{{ח:קטע3|תוספת סימן ב|סימן ב׳: הגבלת לחות}}

{{ח:סעיף*|6|הגבלת לחות מלאכותית|עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} לא תועלה לחות מלאכותית בחדר באחת הנסיבות האלה:
{{ח:תת|(1)}} המקרא של המדחום בעל הגולה המורטבת עלה על 22.5 מעלות צלסיוס;
{{ח:תת|(2)}} בחדר שטווים בו כותנה, או טווים מרינו או קשמיר בתהליך הצרפתי או היבש, או טווים או סורקים צמר באותו תהליך – עלה המקרא של המדחום בעל הגולה המורטבת על 26.5 מעלות צלסיוס;
{{ח:תת|(3)}} ההפרש בין המקרא של המדחום בעל הגולה המורטבת לבין המקרא של המדחום בעל הגולה היבשה הוא פחות מההפרש שצויין בלוח הלחות.

{{ח:סעיף*|7|אין להשתמש במים מזיקים|עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:תת|(א)}} בהעלאת לחות מלאכותית לא ישתמשו במים העלולים לגרום נזק לבריאות העובדים או לגרום לצחנה מזיקה או מטרידה.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א) יראו מים כעלולים לגרום נזק לבריאות העובדים אם הם סופגים מתמיסה חומצנית של פרמנגנט האשלגן יותר משבעה מיליגרמים של חמצן לליטר מים תוך ארבע שעות בחום של 15.5 מעלות צלסיוס.

{{ח:סעיף*|8|הגבלת לחות לפי שיטה מיוחדת|עוגן=תוספת פרט 8}}
{{ח:ת}} אם מתכוונים שהלחות האטמוספרית בחדר מסויים לא תהיה גדולה מלחות שיש בה הפרש של 2.2 מעלות צלסיוס לפחות בין המקרא של המדחום בעל הגולה המורטבת לבין המקרא של המדחום בעל הגולה היבשה, ונמסרה הודעה על כך למפקח האזורי בדרך שנקבעה – הוראות {{ח:פנימי|תוספת|תוספת זו}} לענין קריאת מדי־לחות וטפסים לרישום לא יחולו לגבי אותו חדר כל זמן שמקויים לפחות אותו הפרש והעתק של הודעה כאמור מוצג בחדר.

{{ח:חתימות|נקבע בועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת ביום ג׳ באב תש״ל (5 באוגוסט 1970).}}
* '''יעקב ש. שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}

{{ח:קטע2|לוחהשוואה|לוח השוואה}}

{{ח:סעיף*}}

הסעיף הקודם	הסעיף החדש	הסעיף הקודם	הסעיף החדש

1	שם	35(5)	{{ח:פנימי|סעיף 132|132(א)(1), (2)}}

2(1) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 2|2}}	35(6)	{{ח:פנימי|סעיף 132|132(ב), (ג)}}

2(1) סיפה	{{ח:פנימי|סעיף 3|3}}	35(7)	{{ח:פנימי|סעיף 133|133}}

2(2)	{{ח:פנימי|סעיף 5|5}}	35(8)	{{ח:פנימי|סעיף 135|135}}

2(3)	{{ח:פנימי|סעיף 7|7(א)}}	35(9)	{{ח:פנימי|סעיף 230|230}}

2(4)	{{ח:פנימי|סעיף 4|4}}	35(10)	{{ח:פנימי|סעיף 128|128}}

2(6)	{{ח:פנימי|סעיף 6|6}}	36(1)	{{ח:פנימי|סעיף 127|127}}

2(7)	{{ח:פנימי|סעיף 8|8}}	36(2)	{{ח:פנימי|סעיף 132|132(א)(3)}}

2(8)	{{ח:פנימי|סעיף 7|7(ב)}}	37(1)	{{ח:פנימי|סעיף 122|122}}

2(9)	{{ח:פנימי|סעיף 9|9}}	37(2), (3)	{{ח:פנימי|סעיף 123|123}}

3(1)	{{ח:פנימי|סעיף 1|1}}	37(4), (5)	{{ח:פנימי|סעיף 124|124}}

3(2)	לפי הענין	37(6)	{{ח:פנימי|סעיף 120|120}}

3(3)	{{ח:פנימי|סעיף 10|10}}	37(7)	{{ח:פנימי|סעיף 125|125}}

3(4)	{{ח:פנימי|סעיף 1|1}}	37(8)	{{ח:פנימי|סעיף 121|121}}

4	{{ח:פנימי|סעיף 11|11}}	38	{{ח:פנימי|סעיף 126|126}}

5 רישה	{{ח:פנימי|סעיף 13|13}}	41(1)	{{ח:פנימי|סעיף 136|136}}

5 סיפה	{{ח:פנימי|סעיף 14|14}}	41(2) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 137|137}}

6 רישה	{{ח:פנימי|סעיף 16|16}}	41(2) סיפה	{{ח:פנימי|סעיף 138|138}}

6(א), (ב)	{{ח:פנימי|סעיף 17|17}}	41(3)	{{ח:פנימי|סעיף 139|139}}

6(ג)	{{ח:פנימי|סעיף 15|15}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18(א), (ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}}	42(1)	{{ח:פנימי|סעיף 140|140}}

6 תנאי I	{{ח:פנימי|סעיף 18|18(ג)}}	42(2)	{{ח:פנימי|סעיף 141|141}}

6 תנאי II	{{ח:פנימי|סעיף 20|20}}	42(3)	הושמט

7(1)	{{ח:פנימי|סעיף 21|21(א)}}	43(1)	{{ח:פנימי|סעיף 142|142}}

7(2)	{{ח:פנימי|סעיף 21|21(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 22|22}}	43(2)	{{ח:פנימי|סעיף 143|143}}

7(3)	הושמט	44(1)	{{ח:פנימי|סעיף 144|144}}

7(4)	{{ח:פנימי|סעיף 24|24}}	44(2)	{{ח:פנימי|סעיף 145|145}}

7(5)	{{ח:פנימי|סעיף 25|25}}	44(3)	{{ח:פנימי|סעיף 146|146}}

7(6)	{{ח:פנימי|סעיף 26|26}}	45(1), (2)	{{ח:פנימי|סעיף 147|147}}

8(1)	{{ח:פנימי|סעיף 30|30}}	45(3)	{{ח:פנימי|סעיף 148|148}}

8(2)	{{ח:פנימי|סעיף 31|31}}	45(4)	{{ח:פנימי|סעיף 149|149}}

8(3)	{{ח:פנימי|סעיף 32|32(א)(3), (ב)}}	46(1)	{{ח:פנימי|סעיף 151|151(א)}}

9(1)	{{ח:פנימי|סעיף 27|27}}	46(2)	{{ח:פנימי|סעיף 150|150(א)}}

9(2)	{{ח:פנימי|סעיף 32|32(א)(1), (ב)}}	46(3)	{{ח:פנימי|סעיף 150|150(ג)}}

10(1)	{{ח:פנימי|סעיף 28|28}}	46(4)(א)	{{ח:פנימי|סעיף 151|151(ב) רישה}}

10(2)	{{ח:פנימי|סעיף 32|32(א)(2), (ב)}}	46(4)(ב)	{{ח:פנימי|סעיף 152|152}}

10(3)	{{ח:פנימי|סעיף 29|29}}	46(4)(ג)	{{ח:פנימי|סעיף 153|153}}

11	{{ח:פנימי|סעיף 33|33}}	46(5)	{{ח:פנימי|סעיף 151|151(ב) סיפה}}

12(1)	{{ח:פנימי|סעיף 34|34}}	46(6)	{{ח:פנימי|סעיף 150|150(ב)}}

12(2)	{{ח:פנימי|סעיף 35|35}}	47(1)	{{ח:פנימי|סעיף 154|154}}

13	הושמט	47(2)	{{ח:פנימי|סעיף 155|155}}

14(א)	הושמט	48(1), (2)	{{ח:פנימי|סעיף 156|156}}, {{ח:פנימי|סעיף 157|157}}

14(ב)	{{ח:פנימי|סעיף 210|210(ב)}}	48(3)	{{ח:פנימי|סעיף 158|158}}

15	{{ח:פנימי|סעיף 36|36}}	48(4)	{{ח:פנימי|סעיף 159|159}}

16(1)	{{ח:פנימי|סעיף 37|37(2)}}	49	{{ח:פנימי|סעיף 160|160}}

16(2)	{{ח:פנימי|סעיף 37|37(6)}}	50	{{ח:פנימי|סעיף 161|161}}

16(3)	{{ח:פנימי|סעיף 37|37(1)}}	51(1)	{{ח:פנימי|סעיף 163|163}}

17(1)	{{ח:פנימי|סעיף 37|37(3)}}	51(2) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 164|164}}

17(2)–(4)	{{ח:פנימי|סעיף 41|41}}	51(2)(א) רישה	{{ח:פנימי|תוספת פרט 1|תוס׳ 1 רישה}}

17(5)	{{ח:פנימי|סעיף 43|43}}	51(2)(א)(I)	{{ח:פנימי|תוספת פרט 1|תוס׳ 1 סיפה}}

18(1) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 37|37(4)}}	51(2)(א)(II)	{{ח:פנימי|תוספת פרט 3|תוס׳ 3 סיפה}}

18(1) תנאי	{{ח:פנימי|סעיף 39|39}}	51(2)(א)(III)	{{ח:פנימי|תוספת פרט 4|תוס׳ 4(א),(ב)}}

18(2)	{{ח:פנימי|סעיף 40|40}}	51(2)(א)(IV) רישה	{{ח:פנימי|תוספת פרט 3|תוס׳ 3 רישה}}

18(3)	{{ח:פנימי|סעיף 37|37(5)}}	51(2)(א)(IV) מציעתה	{{ח:פנימי|תוספת פרט 4|תוס׳ 4(ג)}}

18(4)	{{ח:פנימי|סעיף 43|43}}	51(2)(א)(IV) סיפה	{{ח:פנימי|תוספת פרט 5|תוס׳ 5}}

19	{{ח:פנימי|סעיף 38|38}}	51(2)(ב), (ג)	{{ח:פנימי|תוספת פרט 6|תוס׳ 6}}

20	{{ח:פנימי|סעיף 44|44}}	51(2)(ד)	{{ח:פנימי|תוספת פרט 7|תוס׳ 7}}

21(1)	{{ח:פנימי|סעיף 45|45}}	51(3)	{{ח:פנימי|תוספת פרט 2|תוס׳ 2}}

21(2)	{{ח:פנימי|סעיף 46|46}}, {{ח:פנימי|סעיף 227|227}}	51(4)	{{ח:פנימי|תוספת פרט 8|תוס׳ 8}}

21(3)	{{ח:פנימי|סעיף 47|47}}	52(1)	{{ח:פנימי|סעיף 167|167}}

21(4)	{{ח:פנימי|סעיף 48|48}}	52(1א)	{{ח:פנימי|סעיף 166|166}}

22	{{ח:פנימי|סעיף 51|51}}	52(2)	{{ח:פנימי|סעיף 168|168}}

23(1)	{{ח:פנימי|סעיף 52|52}}	52(3)	{{ח:פנימי|סעיף 165|165}}

23(2)	{{ח:פנימי|סעיף 53|53}}	52(4)	{{ח:פנימי|סעיף 164|164}}

24(1)	{{ח:פנימי|סעיף 59|59}}	53(א)	{{ח:פנימי|סעיף 170|170}}

24(2)	{{ח:פנימי|סעיף 60|60}}, {{ח:פנימי|סעיף 1|1}}	53(ב)	{{ח:פנימי|סעיף 171|171}}

24(3)	{{ח:פנימי|סעיף 61|61}}	54	{{ח:פנימי|סעיף 172|172}}

24(4) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 62|62}}	55(1), (2), (3)	{{ח:פנימי|סעיף 173|173}}

24(4) תנאי	{{ח:פנימי|סעיף 66|66(1)}}	55(4)	{{ח:פנימי|סעיף 174|174}}

24(5)	{{ח:פנימי|סעיף 63|63}}	56(1)	{{ח:פנימי|סעיף 206|206}}

24(6)	{{ח:פנימי|סעיף 64|64}}	56(2)	{{ח:פנימי|סעיף 207|207}}

24(7)	{{ח:פנימי|סעיף 65|65}}, {{ח:פנימי|סעיף 66|66(2), (3)}}	56(3)	{{ח:פנימי|סעיף 208|208}}, {{ח:פנימי|סעיף 233|233}}

24(8)	{{ח:פנימי|סעיף 67|67}}	57	{{ח:פנימי|סעיף 211|211}}, {{ח:פנימי|סעיף 234|234}}

24(9)	{{ח:פנימי|סעיף 68|68}}	58(1)	{{ח:פנימי|סעיף 176|176(א)–(ג)}}

24(10)	{{ח:פנימי|סעיף 1|1}}	58(2)	{{ח:פנימי|סעיף 177|177}}

24(11)	{{ח:פנימי|סעיף 69|69}}	58(3)	{{ח:פנימי|סעיף 178|178}}

24(12)	{{ח:פנימי|סעיף 70|70}}	59 רישה	{{ח:פנימי|סעיף 176|176(ד)}}

25(1) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 71|71(א)}}	59 דרישה	{{ח:פנימי|סעיף 175|175}}

25(1)(א)	{{ח:פנימי|סעיף 72|72}}	60(1), (2)	{{ח:פנימי|סעיף 179|179}}, {{ח:פנימי|סעיף 180|180}}

25(1)(ב)	{{ח:פנימי|סעיף 73|73}}	60(3)	{{ח:פנימי|סעיף 181|181}}

25(1)(ג)	{{ח:פנימי|סעיף 74|74}}	60(4)	{{ח:פנימי|סעיף 182|182}}

25(1)(ד)	{{ח:פנימי|סעיף 75|75}}, {{ח:פנימי|סעיף 1|1}}	61, 62	{{ח:פנימי|סעיף 194|194}}

25(1)(ה)	{{ח:פנימי|סעיף 76|76}}	63	{{ח:פנימי|סעיף 184|184}}

25(1)(ו)	{{ח:פנימי|סעיף 77|77}}	64(1)	{{ח:פנימי|סעיף 185|185}}, {{ח:פנימי|סעיף 187|187(א)}}

25(1)(ז)	{{ח:פנימי|סעיף 78|78}}	64(2)	{{ח:פנימי|סעיף 186|186}}

25(2)	{{ח:פנימי|סעיף 71|71(ב)}}	64(3)	{{ח:פנימי|סעיף 187|187}}

26(1)	{{ח:פנימי|סעיף 79|79 סיפה}}, {{ח:פנימי|סעיף 80|80}}	65(1)	{{ח:פנימי|סעיף 188|188}}, {{ח:פנימי|סעיף 189|189}}

26(2) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 81|81}}, {{ח:פנימי|סעיף 1|1}}	65(2)	{{ח:פנימי|סעיף 190|190}}

26(2) סיפה	{{ח:פנימי|סעיף 82|82}}	66(1)	{{ח:פנימי|סעיף 191|191}}

26(3)	{{ח:פנימי|סעיף 83|83}}	66(2)	{{ח:פנימי|סעיף 191|191(א)}}

26(4)	{{ח:פנימי|סעיף 84|84}}	66(2) תנאי	{{ח:פנימי|סעיף 196|196(ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 198|198(ב) סיפה}}

26(5)	{{ח:פנימי|סעיף 85|85}}	66(3)	{{ח:פנימי|סעיף 192|192}}

26(6)	{{ח:פנימי|סעיף 86|86}}	67(1)	{{ח:פנימי|סעיף 191|191}}

26(7)	{{ח:פנימי|סעיף 87|87}}	67(1) תנאי	{{ח:פנימי|סעיף 193|193}}

26(8)	{{ח:פנימי|סעיף 79|79 רישה}}	67(2)	{{ח:פנימי|סעיף 191|191(א)}}

27(1)	{{ח:פנימי|סעיף 54|54}}	67(2) תנאי	{{ח:פנימי|סעיף 196|196(ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 198|198(ב) סיפה}}

27(2)	{{ח:פנימי|סעיף 55|55}}	67(3)	{{ח:פנימי|סעיף 192|192}}

27(3)	{{ח:פנימי|סעיף 56|56}}	68	{{ח:פנימי|סעיף 1|1}}

27(4)	{{ח:פנימי|סעיף 57|57}}	69(1), (2)	{{ח:פנימי|סעיף 195|195}}

28(1)	{{ח:פנימי|סעיף 49|49}}	69(3)	{{ח:פנימי|סעיף 231|231}}

28(2)	{{ח:פנימי|סעיף 50|50}}	70(1)	{{ח:פנימי|סעיף 196|196(א), (ב)}}

29(1) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 88|88}}, {{ח:פנימי|סעיף 89|89}}	70(2)	{{ח:פנימי|סעיף 196|196(א) רישה, (ד)}}

29(1)(א)	{{ח:פנימי|סעיף 90|90}}	70(3)	{{ח:פנימי|סעיף 232|232}}

29(1)(ב)	{{ח:פנימי|סעיף 91|91}}	71(1)	{{ח:פנימי|סעיף 196|196(ג), (ד)}}

29(1)(ג), (ד)	{{ח:פנימי|סעיף 92|92}}	71(2)	{{ח:פנימי|סעיף 197|197}}

29(1) תנאי	{{ח:פנימי|סעיף 93|93}}	72(1)	{{ח:פנימי|סעיף 198|198}}

29(2)	{{ח:פנימי|סעיף 94|94}}	72(2)	{{ח:פנימי|סעיף 129|129(ב) סיפה}}

30(1)	{{ח:פנימי|סעיף 95|95}}, {{ח:פנימי|סעיף 96|96}}	72(3)	{{ח:פנימי|סעיף 213|213}}

30(2)	{{ח:פנימי|סעיף 95|95}}, {{ח:פנימי|סעיף 97|97}}	72(4)	{{ח:פנימי|סעיף 199|199(ב), (ג)}}

30(3)	{{ח:פנימי|סעיף 98|98}}	72(5)	{{ח:פנימי|סעיף 199|199(א), (ג)}}

30(4)	{{ח:פנימי|סעיף 99|99}}	73	{{ח:פנימי|סעיף 238|238}}

30(5)	{{ח:פנימי|סעיף 100|100}}	74(1) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 201|201}}

31(1), (2)	{{ח:פנימי|סעיף 102|102}}	74(1) מציעתא	{{ח:פנימי|סעיף 203|203}}

31(3)	{{ח:פנימי|סעיף 103|103}}	74(1) סיפה	{{ח:פנימי|סעיף 204|204}}

31(4), (5)	{{ח:פנימי|סעיף 101|101(א)–(ד)}}	74(2)	{{ח:פנימי|סעיף 202|202}}

31(6)–(8)	{{ח:פנימי|סעיף 104|104(א)–(ד)}}	75	{{ח:פנימי|סעיף 205|205}}

31(9)	{{ח:פנימי|סעיף 105|105}}	76	{{ח:פנימי|סעיף 247|247}}

31(10)	{{ח:פנימי|סעיף 106|106}}	77(א)–(ו), (ח)	{{ח:פנימי|סעיף 209|209}}

31(11)	{{ח:פנימי|סעיף 104|104(ח)}}, {{ח:פנימי|סעיף 228|228}}	77(ז)	{{ח:פנימי|סעיף 210|210}}

31(12)	{{ח:פנימי|סעיף 229|229}}	78	{{ח:פנימי|סעיף 214|214}}

31(13)	{{ח:פנימי|סעיף 119|119}}	79	{{ח:פנימי|סעיף 212|212}}

31(14)	{{ח:פנימי|סעיף 1|1}}	80	{{ח:פנימי|סעיף 215|215}}

31(15)	{{ח:פנימי|סעיף 118|118}}	81	{{ח:פנימי|סעיף 216|216}}

31(16)	{{ח:פנימי|סעיף 107|107}}	82(1)	{{ח:פנימי|סעיף 219|219(א)}}

32(1),(2)	{{ח:פנימי|סעיף 109|109(א)–(ג)}}	82(2)	{{ח:פנימי|סעיף 223|223}}

32(3)	{{ח:פנימי|סעיף 108|108(א)}}	82(3)	{{ח:פנימי|סעיף 219|219(ב)}}

32(4) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 108|108(ב)}}	82(4)	{{ח:פנימי|סעיף 224|224}}

32(4) סיפה	{{ח:פנימי|סעיף 110|110(א)}}	82(5)	{{ח:פנימי|סעיף 222|222}}

32(5)	{{ח:פנימי|סעיף 110|110(ב)}}	82(6)	{{ח:פנימי|סעיף 237|237(א)}}

32(6)	{{ח:פנימי|סעיף 111|111}}	83	{{ח:פנימי|סעיף 238|238}}

32(7)	{{ח:פנימי|סעיף 229|229}}	84	{{ח:פנימי|סעיף 225|225}}

32(8)	{{ח:פנימי|סעיף 119|119}}	85	{{ח:פנימי|סעיף 235|235}}

32(9)	{{ח:פנימי|סעיף 112|112}}	87	{{ח:פנימי|סעיף 236|236}}

32(10)	{{ח:פנימי|סעיף 1|1}}	88	{{ח:פנימי|סעיף 221|221}}

32(11)	{{ח:פנימי|סעיף 118|118}}	89	{{ח:פנימי|סעיף 243|243}}

33(1), (2)	{{ח:פנימי|סעיף 114|114}}	90	{{ח:פנימי|סעיף 240|240}}, {{ח:פנימי|סעיף 218|218}}

33(3)	{{ח:פנימי|סעיף 113|113}}	91	{{ח:פנימי|סעיף 220|220}}

33(4)	{{ח:פנימי|סעיף 115|115}}, {{ח:פנימי|סעיף 116|116(ב)}}	92	{{ח:פנימי|סעיף 226|226}}

33(5)	{{ח:פנימי|סעיף 116|116(א)}}	93	{{ח:פנימי|סעיף 237|237(ב)}}

33(6)	{{ח:פנימי|סעיף 229|229}}	94	{{ח:פנימי|סעיף 244|244}}

33(7)	{{ח:פנימי|סעיף 119|119}}	95(1)	{{ח:פנימי|סעיף 242|242}}

33(8)	{{ח:פנימי|סעיף 1|1}}	95(2)	{{ח:פנימי|סעיף 241|241}}

33(8) תנאי	{{ח:פנימי|סעיף 114|114(א)(3)}}	96	{{ח:פנימי|סעיף 217|217}}, {{ח:פנימי|סעיף 239|239}}

33(9)	{{ח:פנימי|סעיף 118|118}}	97, 98	{{ח:פנימי|סעיף 245|245}}

34	{{ח:פנימי|סעיף 117|117}}	99	הושמט

35(1)	{{ח:פנימי|סעיף 129|129}}, {{ח:פנימי|סעיף 230|230}}	100(1)	הושמט

35(2)	{{ח:פנימי|סעיף 130|130}}	100(2)	{{ח:פנימי|סעיף 246|246}}

35(3)	{{ח:פנימי|סעיף 134|134}}	התוספת	{{ח:פנימי|תוספת פרט 3|תוס׳ 3}}

35(4)	{{ח:פנימי|סעיף 131|131}}

{{ח:קטע2||מונחים המשמשים בנוסח החדש}}

{{ח:סעיף*}}
{{עמודות|2|{{ממורכז|'''א'''}}
{{דוכיווני|אַבְזָר|fitting, attachment, accessory}}
{{דוכיווני|אבזר הרמה|lifting tackle}}
{{דוכיווני|אדים|fumes}}
{{דוכיווני|אַוָּר|vent}}
{{דוכיווני|אחיזת יד|handhold}}
{{דוכיווני|אִנקוּל|hooking}}
{{דוכיווני|אַכֵּל|corrode}}

{{ממורכז|'''ב'''}}
{{דוכיווני|בּוֹר|pit, vat}}
{{דוכיווני|בית כסא מעל בור|privy}}
{{דוכיווני|במזיד|wilfully}}

{{ממורכז|'''ג'''}}
{{דוכיווני|גִדרָה|close, curtilage, enclosure}}
{{דוכיווני|גַל|shaft}}
{{דוכיווני|גַלגָלוֹן|pulley}}
{{דוכיווני|גַלגֶלת|pulley block}}
{{דוכיווני|גלילה|lapping}}
{{דוכיווני|גַמֵּר|finish}}
{{דוכיווני|גשר|bridge, viaduct}}

{{ממורכז|'''ד'''}}
{{דוכיווני|דוכן|platform}}
{{דוכיווני|דַּפָּסות אבן|lithography}}
{{דוכיווני|דַּפָּסות בֶּלֶט|letter-press}}
{{דוכיווני|דַּפָּסות שֶׂקע|photogravure}}

{{ממורכז|'''ה'''}}
{{דוכיווני|הלחמה קשה|brazing}}
{{דוכיווני|הלחמה רכה|soldering}}
{{דוכיווני|הסרת אבנית|scaling}}
{{דוכיווני|הַשלֵם|make up, ''v''.}}
{{דוכיווני|הַשנֵה (חשמל)|transform}}
{{דוכיווני|התאמה|adjustment}}
{{דוכיווני|הֶתקֵן|device, appliance}}
{{דוכיווני|הַתקֵן|provide}}

{{ממורכז|'''ז'''}}
{{דוכיווני|זרוע (בעגורן)|jib}}

{{ממורכז|'''ח'''}}
{{דוכיווני|חוֹסֵך (בדוד קיטור)|economiser}}
{{דוכיווני|חידוש מילוי מַשָּׁקים|repointing}}
{{דוכיווני|חַיָץ|baffle}}
{{דוכיווני|חָצֹה וָשׁוֹב|traverse}}
{{דוכיווני|חצרים לשכירות כוח|tenement factory}}

{{ממורכז|'''כ'''}}
{{דוכיווני|כֶּבֶשׁ|gangway}}
{{דוכיווני|כַּוונֵן|adjust, set up}}
{{דוכיווני|כּוֹש|spindle}}
{{דוכיווני|כַּוַּת איש|manhole}}
{{דוכיווני|כַּוַּת יד|handhole}}
{{דוכיווני|כַּלֵל מחדש|refit}}
{{דוכיווני|כַּנֶנת|crab, winch, gin wheel, teagle}}

{{ממורכז|'''ל'''}}
{{דוכיווני|לולב|bolt}}
{{דוכיווני|לַכָּה|varnish, lacquer}}

{{ממורכז|'''מ'''}}
{{דוכיווני|מאגר|reservoir}}
{{דוכיווני|מַאֲחֵז|handhold}}
{{דוכיווני|מבדוק|dock (dry or floating)}}
{{דוכיווני|מַד לחץ קיטור|steam pressure gauge}}
{{דוכיווני|מִדרֶכֶת מעבר|gangway}}
{{דוכיווני|מובִיל מים|aqueduct}}
{{דוכיווני|מוֹט גֶלֶם|stock bar}}
{{דוכיווני|מוצא|outlet, exit}}
{{דוכיווני|מֵזַח|pier}}
{{דוכיווני|מזח עגינה|jetty}}
{{דוכיווני|מֵחבֵּר|joint, coupling}}
{{דוכיווני|מַחוֵן|indicator}}
{{דוכיווני|מִיגָשה|wharf}}
{{דוכיווני|מְכָל|vessel, tank}}
{{דוכיווני|מְכָל ניקוז|blow-off vessel}}
{{דוכיווני|מכַל קיטור|steam container}}
{{דוכיווני|מִמלָט|escape, means of escape}}
{{דוכיווני|מיתקנים|works}}
{{דוכיווני|מכוונן־מכונת־כלים|toolsetter}}
{{דוכיווני|מַכְוֵן|guide}}
{{דוכיווני|מכונות|machinery}}
{{דוכיווני|מכשיר|apparatus}}
{{דוכיווני|מכשיר עיתוק|striking gear}}
{{דוכיווני|מֵמיר (חשמל)|converter}}
{{דוכיווני|מִמסֶרֶת|transmission machinery}}
{{דוכיווני|מסביב ל...|precincts of}}
{{דוכיווני|מסוּכָּך|encased}}
{{דוכיווני|מַסּוֹעַ עילי (מכונת הרמה)|runway}}
{{דוכיווני|מִסְפָּן|dock (wet)}}
{{דוכיווני|מספָּנָה|yard (for shipbuilding)}}
{{דוכיווני|מעבר לאדים|flue}}
{{דוכיווני|מַעֲנָב|sling}}
{{דוכיווני|מענב רב־ענפי|multiple sling}}
{{דוכיווני|מעלית|lift, hoist}}
{{דוכיווני|מעקה|hand-rail}}
{{דוכיווני|מקרא|reading}}
{{דוכיווני|מַראֶה מפלס מים|water gauge}}
{{דוכיווני|מֶרכּב|carriage}}
{{דוכיווני|משולב|interlocking}}
{{דוכיווני|מַשחֵן|superheater}}
{{דוכיווני|מַשנֵק|choke}}
{{דוכיווני|מַתֵּג|switch, ''v''.}}

{{ממורכז|'''נ'''}}
{{דוכיווני|נֶחזה|ostensible, purporting}}
{{דוכיווני|נחשון|coil}}
{{דוכיווני|נַיָּח|stationary}}
{{דוכיווני|נֶסַח|extract}}

{{ממורכז|'''ס'''}}
{{דוכיווני|סַבֶּבת שיניים|pinion}}
{{דוכיווני|סְביבוֹל|swivel}}
{{דוכיווני|סְגיר|shackle}}
{{דוכיווני|סִיגים|slag}}
{{דוכיווני|סַפֵּק|provide}}

{{ממורכז|'''ע'''}}
{{דוכיווני|עובד|person employed}}
{{דוכיווני|עוסק, עסוק|person working}}
{{דוכיווני|עוּקה|sump}}
{{דוכיווני|עיצוב|design}}
{{דוכיווני|עשוי במשיכה|solid drawn}}

{{ממורכז|'''פ'''}}
{{דוכיווני|פיר מעלית|liftway, hoistway}}
{{דוכיווני|פקק נָתִיך|fusible plug}}
{{דוכיווני|פתח שבקיר|teagle opening}}

{{ממורכז|'''צ'''}}
{{דוכיווני|צוהר|skylight}}
{{דוכיווני|צוֹר|flint}}
{{דוכיווני|צחנה מזיקה או מטרידה|effluvia}}
{{דוכיווני|צינור הרקה|blow-off pipe}}
{{דוכיווני|צַפחה|slate}}
{{דוכיווני|צרורות|gravel}}

{{ממורכז|'''ק'''}}
{{דוכיווני|קְבועות|fixtures}}
{{דוכיווני|קַיֵם|maintain}}
{{דוכיווני|קילוף|scurfing}}
{{דוכיווני|קירוי (של חדר)|top (of room)}}
{{דוכיווני|קַפֵּל|plait, ''v''.}}

{{ממורכז|'''ר'''}}
{{דוכיווני|רוֹבד|landing}}
{{דוכיווני|רווחה|welfare}}
{{דוכיווני|רַפֵּה|anneal}}
{{דוכיווני|רצועת הֶנֵעַ|driving belt}}
{{דוכיווני|רָציף|quay}}

{{ממורכז|'''ש'''}}
{{דוכיווני|שַדֵּר (הודעות ותשדורות)|transmit}}
{{דוכיווני|שחם|granite}}
{{דוכיווני|שיפּולַים|bilges}}

{{ממורכז|'''ת'''}}
{{דוכיווני|תא (במעלית)|cage (of lift)}}
{{דוכיווני|תא אש ותא שריפה|boiler-furnace}}
{{דוכיווני|תעלה עליונה (של גלגל מים)|head race}}
{{דוכיווני|תעלה תחתונה (של גלגל מים)|tail race}}
{{דוכיווני|תעודה|certificate, document}}
{{דוכיווני|תקציר|abstract}}
{{דוכיווני|תשדורות|communications}}
{{דוכיווני|תשלובת גלגלים|gearing}}}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]