gkour/israeli_law huggingface dataset:
חוק המסים (קנס פיגורים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק המסים (קנס פיגורים), התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000396}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״א, 38|חוק המסים (קנס פיגורים)|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208906.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 163|תיקון מס׳ 64 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210226.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 94|תיקון מס׳ 72 לפקודת מס הכנסה|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210568.pdf}}.

''{{ח:חיצוני|צו המסים (קנס פיגורים) (שיעור קנס)|שינוי שיעור הקנס}}:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ט, 1107|צו (שיעור הקנס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5201.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 426|צו (שיעור המס) (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5646.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 716|צו (שיעור המס) (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5743.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מס“ – חיקוק הדן בהטלת מס או תשלום חובה, ששר האוצר ממונה על ביצועו או על הגביה לפיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוב מס“ – כל סכום שאדם חייב בו על פי חוק מס, למעט קנס ולמעט מקדמת מס הכנסה שחל עליה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 190|סעיף 190 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מס בפיגור“ – חוב מס שלא שולם במועד שנקבע לכך בחוק מס.

{{ח:סעיף|2|קנס פיגורים|תיקון: תשמ״ז, ק״ת תשמ״ט, ק״ת תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לכל חוב מס יווסף מתום שבוע מהמועד שנקבע לתשלום המס קנס פיגורים של 0.2% מסכום המס שבפיגור או שיעור אחר שקבע שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת לכל שבוע של פיגור או חלק ממנו, והוא על אף האמור בכל הוראה אחרת בדבר קנס על מס בפיגור ואף בהעדר כל הוראה לענין זה בחוק מס.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה, מקום שנקבע בחוק מס שמס ישולם בעת הגשת דו״ח, יראו כמועד לתשלום המס את המועד שנקבע להגשת הדו״ח בחיקוק, ואם נדחה כדין המועד להגשת הדו״ח – המועד שנקבע בדחיה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|צו המסים (קנס פיגורים) (שיעור קנס)|צו המסים (קנס פיגורים) (שיעור קנס), התשמ״ט–1989}}.}}

{{ח:סעיף|3|סמכות להקטין קנס}}
{{ח:ת}} סמכות לפי חוק מס להקטין סכום קנס או לוותר עליו, תהא נתונה גם לגבי קנס לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.

{{ח:סעיף|4|תחילה, תחולה והוראות מעבר}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה מיום כ״ה בטבת התשמ״א (1 בינואר 1981), ומאותו יום יחול קנס פיגורים לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} גם על חוב מס קיים; ובלבד שבעד התקופה מיום כ״ה בטבת התשמ״א (1 בינואר 1981) עד יום כ״ה באדר ב׳ התשמ״א (31 במרס 1981) יהא שיעור הקנס 1% לכל שבוע של פיגור או חלק ממנו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ז בכסלו התשמ״א (25 בנובמבר 1980).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''יגאל הורביץ'''
שר האוצר
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק המעבר לכנסת השניה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק המעבר לכנסת השניה, תשי״א–1951}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000398}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״א, 104|חוק המעבר לכנסת השניה|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208917.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת כהונתה של הכנסת הראשונה}}
{{ח:ת}} הכנסת הראשונה תוסיף לכהן עד לכינוס הכנסת השניה; עם כינוס הכנסת השניה תתפזר הכנסת הראשונה ותחדל.

{{ח:סעיף|2|כינוס הכנסת השניה}}
{{ח:תת|(א)}} יום הכינוס של הכנסת השניה ייקבע על ידי נשיאות הכנסת הראשונה לאחד מעשרת הימים שלאחר פרסום תוצאות הבחירות; הודעה על יום הכינוס תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} ההזמנה לכינוס הכנסת השניה תישלח על ידי נשיאות הכנסת הראשונה לחברי הכנסת השניה שלושה ימים לפחות לפני היום הקבוע לכינוס; ההזמנה תימסר ביד או בדואר רשום לפי הכתובת שפורטה ברשימת המועמדים.
{{ח:תת|(ג)}} לא כינסה נשיאות הכנסת הראשונה את הכנסת השניה תוך עשרה ימים לאחר פרסום תוצאות הבחירות, תתכנס הכנסת השניה, על סמך הוראה זו, ביום השני בשבוע השלישי שלאחר פרסום תוצאות הבחירות, בשעה 4 אחר־הצהרים, באולם שבו ישבה הכנסת הראשונה את ישיבתה האחרונה.

{{ח:סעיף|3|פתיחת הכנסת השניה}}
{{ח:ת}} הכנסת השניה תיפתח על ידי נשיא המדינה, ובהעדרו מישיבת הפתיחה – על ידי זקן חברי הכנסת הנוכחים באותה ישיבה.

{{ח:סעיף|4|הצהרת אמונים של חברי הכנסת השניה}}
{{ח:תת|(א)}} בישיבת הפתיחה יקרא נשיא המדינה או חבר הכנסת שפתח את הישיבה – באזני חברי הכנסת את נוסח ההצהרה הזאת:
{{ח:תתת}} ”אני מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל ולמלא באמונה את שליחותי בכנסת“,
{{ח:תת}} וכל חבר מחברי הכנסת, בזה אחר זה, יקום ויצהיר:
{{ח:תתת}} ”מתחייב אני“.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הכנסת השניה שלא נוכח בישיבת הפתיחה, או שהיה לחבר הכנסת לאחר מכן, יצהיר את הצהרת האמונים לפני יושב ראש הישיבה הראשונה שבה משתתף החבר.

{{ח:סעיף|5|סמכויות וכו׳ של הכנסת השניה וחבריה}}
{{ח:ת}} לכנסת השניה ולחבריה יהיו כל הסמכויות, הזכויות והחובות שהיו לכנסת הראשונה ולחבריה.

{{ח:סעיף|6|תקנון הכנסת השניה}}
{{ח:ת}} הכנסת השניה תנהג על פי התקנון, ההחלטות, התקדימים והנוהג שעל פיהם נהגה הכנסת הראשונה, בשינויים המחוייבים לפי הענין, כל עוד לא החליטה לנהוג בדרך אחרת.

{{ח:סעיף|7|תקופת הכנסת השניה}}
{{ח:ת}} תקופת כהונתה הסדירה של הכנסת השניה תהיה ארבע שנים מיום כינוסה.

{{ח:סעיף|8|הארכת תקפם של חוקים}}
{{ח:ת}} כל חוק שתקפו עומד לפקוע תוך שני החדשים הראשונים לאחר כינוס הכנסת השניה, תקופת תקפו מוארכת בזה בשני חדשים.

{{ח:סעיף|9|התאמת חוקים}}
{{ח:ת}} כל מקום בחוק שמדובר באסיפה המכוננת או בכנסת הראשונה ייקרא, מיום כינוס הכנסת השניה, כאילו המדובר בכנסת השניה, אם אין כוונה אחרת משתמעת מגופו של ענין.

{{ח:סעיף|10|תחולה}}
{{ח:ת}} חוק זה יחול, בשינויים המחוייבים לפי הענין, גם על המעבר לכנסת השלישית ולכל כנסת שלאחריה, כל עוד לא קיבלה הכנסת חוק אחר בדברים הנידונים בחוק זה.

{{ח:סעיף|11|אי־תחולה של תקנות־שעת־חירום}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 38|בסעיף 9(א) ו־(ב) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אין בכוחן של תקנות־שעת־חירום לשנות חוק זה או את חוק הבחירות לכנסת השניה, או את החוק לקביעת יום הבחירות לכנסת השניה, להפקיע זמנית את תקפם של חוקים אלה או לקבוע בהם תנאים.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ז באדר ב׳ תשי״א (4 באפריל 1951).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''חיים ווייצמן'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק המפלגות (גביית סכומים לאוצר המדינה) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק המפלגות (גביית סכומים לאוצר המדינה) (הוראת שעה), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2144107}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ח, 217|חוק המפלגות (גביית סכומים לאוצר המדינה) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300681.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 178|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גביית סכומים – הוראת שעה}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו על סכומים שהיה על מועמדים להעביר לאוצר המדינה לפי הוראות השעה המפורטות להלן (בחוק זה – הוראות השעה) ולא הועברו או לא נגבו לפי {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}}, כאמור באותן הוראות שעה, עד יום תחילתו של חוק זה ועל סכומים כאמור שעל מועמדים להעביר אחרי תחילתו לפי הוראות השעה האמורות:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301938.pdf|חוק המפלגות (בחירות מקדימות לכנסת השבע עשרה) (הוראת שעה), התשס״ו–2005}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300691.pdf|חוק המפלגות (בחירות מקדימות) (הוראת שעה), התשס״ז–2007}};
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300779.pdf|חוק המפלגות (בחירות מקדימות) (הוראת שעה) (תיקון), התשס״ז–2007}}.

{{ח:סעיף|2|דרישת תשלום}}
{{ח:תת|(א)}} רשם המפלגות ישלח, בדואר רשום, דרישת תשלום למועמד שעליו להעביר סכומים לאוצר המדינה, לפי הוראות השעה; בדרישה יציין הרשם את הסכום שעל המועמד לשלם ויודיע לו שעליו לשלמו בתוך 30 ימים מיום קבלת הדרישה.
{{ח:תת|(ב)}} דרישת תשלום למי שהיה עליו להעביר סכומים לאוצר המדינה לפני יום תחילתו של חוק זה ולא העבירם או שלא נגבו ממנו לפי הוראות השעה תישלח בתוך 30 ימים מיום פרסומו של חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} דרישת תשלום למי שמבקר המדינה קבע לגביו שעליו להעביר סכומים לאוצר המדינה לאחר יום תחילתו של חוק זה, תישלח בתום 30 הימים מיום שהודיע לו מבקר המדינה על קביעתו כאמור.

{{ח:סעיף|3|גבייה באמצעות המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}, יחול על גביית סכומים לפי חוק זה, בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק חסינות חברי הכנסת זכויותיהם וחובותיהם|חוק חסינות חברי הכנסת זכויותיהם וחובותיהם, התשי״א–1951}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא שולם הסכום במועד שצוין בדרישה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, יתווספו עליו, לתקופת הפיגור מאותו מועד, ריבית שקלית ודמי פיגורים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}, עד תשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|החוק האמור}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|4|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|בחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י״ט באדר א׳ התשס״ח (25 בפברואר 2008).}}
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''אהוד אולמרט'''
ראש הממשלה
* '''דליה איציק'''
יושבת ראש הכנסת
* '''דניאל פרידמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק המרכז הישראלי לקידום תרבות האדם

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק המרכז הישראלי לקידום תרבות האדם, תשי״ט–1958}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000417}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ט, 10|חוק המרכז הישראלי לקידום תרבות האדם|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209755.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הקמת המרכז}}
{{ח:ת}} מוקם בזה המרכז הישראלי לקידום תרבות האדם (להלן – המרכז).

{{ח:סעיף|2|מטרת המרכז ותפקידיו}}
{{ח:תת|(א)}} מטרת המרכז היא לבקש ולגלם בערכים אנושיים את הישגי ההגות, המדע, המחקר, הספרות והאמנות.
{{ח:תת|(ב)}} לשם כך –
{{ח:תתת|(1)}} ישמש המרכז מקום פגישה לאומי ובין־לאומי להוגים, אנשי־מדע, חוקרים, סופרים ואמנים, לשם בירור עקרוני של השפעת ההגות, המדע, המחקר, האמנות והספרות על האדם והחברה בזמננו;
{{ח:תתת|(2)}} יעודד המרכז שיתוף פעולה בהיקף לאומי ובין־לאומי בין אנשי הרוח לתחומיהם השונים לשם הגשמת המטרות הנזכרות לעיל;
{{ח:תתת|(3)}} יתן המרכז פרסום בארץ ומחוצה לה לדיוניו שיש בהם כדי לקדם את מטרות המרכז.

{{ח:סעיף|3|מקום מושב המרכז}}
{{ח:ת}} מקום מושבו של המרכז יהיה בירושלים.

{{ח:סעיף|4|חברי המרכז הראשונים}}
{{ח:ת}} בהמלצת חבר הנאמנים של החברה הרשומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות}}, בשם ”מוסד ון־ליר לקידום תרבות האדם“ (להלן – מוסד ון־ליר) ועל דעת הממשלה, ימנה נשיא המדינה מבין אנשי ההגות, המדע, המחקר, הספרות והאמנות את החברים הראשונים של המרכז שמספרם לא יעלה על עשרה. הודעה על מינוים של החברים הראשונים תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|5|תקנון המרכז}}
{{ח:תת|(א)}} החברים הראשונים של המרכז יכינו תוך שנה אחת את תקנון המרכז ובו הוראות בדבר החברות במרכז, הרכב מוסדותיו, קשריו עם מוסדות אחרים, סדרי עבודתו, ודרכי קביעת תקציבו.
{{ח:תת|(ב)}} התקנון יובא לאישור הממשלה.
{{ח:תת|(ג)}} עד לאישור התקנון יקבעו החברים הראשונים את סדרי עבודתם.

{{ח:סעיף|6|אי־תלות}}
{{ח:ת}} בתחום סמכויותיו, לפי חוק זה ולפי תקנונו, המרכז הוא בן־חורין לכלכל עניניו כטוב בעיניו.

{{ח:סעיף|7|המרכז – תאגיד}}
{{ח:ת}} המרכז הוא תאגיד, וכשר לתבוע ולהיתבע, לרכוש ולהחזיק נכסים ולהוציאם מרשותו, להתקשר בחוזים ולהיות בעל־דין בכל הליך משפטי וצד בכל משא־ומתן אחר.

{{ח:סעיף|8|פטור ממסים}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה, 1947}}, נחשב המרכז כמוסד בעל אופי ציבורי לעניני דת, צדקה, חינוך ותרבות; וכל עסקה של המרכז וכל נכסיו יהיו פטורים מכל אַגרה, ארנונה או תשלום־חובה אחר המשתלמים למדינה או לרשות מקומית; למוסד ון־ליר יוענקו הפטורים הניתנים למרכז לפי סעיף זה, לגבי נכסיו ועסקאותיו הכרוכים בהקמת בניני המרכז והחזקתם.

{{ח:סעיף|9|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר החינוך והתרבות ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״א בטבת תשי״ט (22 בדצמבר 1958).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''זלמן ארן'''
שר החינוך והתרבות
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק המתנה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק המתנה, תשכ״ח–1968}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000429}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ח, 102|חוק המתנה|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210199.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מהות המתנה}}
{{ח:תת|(א)}} מתנה היא הקניית נכס שלא בתמורה.
{{ח:תת|(ב)}} דבר־המתנה יכול שיהיה מקרקעין, מטלטלין או זכויות.
{{ח:תת|(ג)}} מתנה יכול שתהיה בויתורו של הנותן על זכות כלפי המקבל או במחילתו של הנותן על חיוב המקבל כלפיו.

{{ח:סעיף|2|מתנה לאלתר}}
{{ח:ת}} מתנה נגמרת בהקניית דבר־המתנה על־ידי הנותן למקבל תוך הסכמה ביניהם שהדבר ניתן במתנה.

{{ח:סעיף|3|חזקת הסכמה}}
{{ח:ת}} חזקה על מקבל המתנה שהסכים למתנה, זולת אם הודיע לנותן על דחייתה תוך זמן סביר לאחר שנודע לו עליה.

{{ח:סעיף|4|תנאים וחיובים}}
{{ח:ת}} מתנה יכול שתהיה על תנאי ויכול שתחייב את המקבל לעשות מעשה בדבר־המתנה או להימנע מלעשותו; נותן המתנה רשאי לדרוש מהמקבל את מילוי החיוב, ורשאי לדרוש זאת מי שהחיוב הוא לזכותו, ואם היה בדבר ענין לציבור – היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו.

{{ח:סעיף|5|התחייבות לתת מתנה}}
{{ח:תת|(א)}} התחייבות לתת מתנה בעתיד טעונה מסמך בכתב.
{{ח:תת|(ב)}} כל עוד מקבל המתנה לא שינה את מצבו בהסתמך על ההתחייבות, רשאי הנותן לחזור בו ממנה, זולת אם ויתר בכתב על רשות זו.
{{ח:תת|(ג)}} מלבד האמור בסעיף קטן (ב), רשאי הנותן לחזור בו מהתחייבותו אם היתה החזרה מוצדקת בהתנהגות מחפירה של מקבל המתנה כלפי הנותן או כלפי בן־משפחתו או בהרעה ניכרת שחלה במצבו הכלכלי של הנותן.

{{ח:סעיף|6|דרכי ההקניה}}
{{ח:ת}} הבעלות בדבר־המתנה עוברת למקבל במסירת הדבר לידו, או במסירת המסמך לידו המזכה אותו לקבלו, ואם היה הדבר ברשות המקבל – בהודעת הנותן למקבל על המתנה; והכל כשאין בדין אחר הוראות מיוחדות לענין הנדון.

{{ח:סעיף|7|ביטול}}
{{ח:ת}} הספר השביעי של המג׳לה – בטל.

{{ח:סעיף|8|תחילה והוראת מעבר}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום ט׳ בתשרי תשכ״ט (1 באוקטובר 1968); על מתנה, ועל התחייבות לתת מתנה, שנעשו לפני תחילת חוק זה יוסיף לחול הדין הקודם.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ג בסיון תשכ״ח (19 ביוני 1968)}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הנצחת זכרם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הנצחת זכרם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה, התשמ״ו–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000441}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ו, 243|חוק הנצחת זכרם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210516.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|המועצה}}
{{ח:ת}} הממשלה תמנה מועצה לענין הנצחת זכרם של מי שנשאו את משרת נשיא המדינה או ראש הממשלה (להלן – המועצה); המועצה תמנה לא יותר מעשרים ואחד חברים ותהיה מורכבת מנציגי הממשלה ואנשי ציבור; הממשלה תמנה אחד מנציגיה במועצה להיות יושב ראש.

{{ח:סעיף|2|תקופת כהונה}}
{{ח:ת}} תקופת כהונתו של חבר המועצה היא חמש שנים; ניתן למנותו מחדש.

{{ח:סעיף|3|נוהל}}
{{ח:ת}} המועצה תקבע את נוהל דיוניה ככל שלא נקבע בחוק זה או בתקנות לפיו.

{{ח:סעיף|4|תכנית הנצחה}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה תציע לממשלה, בין ביזמתה ובין לפי פניה מאת הממשלה, תכנית להנצחת זכרו של כל מי שכיהן כנשיא המדינה או ראש הממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} התכנית תפרט את פעולות ההנצחה שתבצע הממשלה ואת פעולות ההנצחה שיבצעו גופים ציבוריים בתמיכת הממשלה, לרבות תמיכה במפעלים או מוסדות הנושאים את שמו של הנפטר, הכל כפי שהמועצה תראה כהולם את הנצחת זכרו של הנפטר, בשים לב לאישיותו, לפועלו ולשאר שיקולים הנוגעים לענין; התכנית תכלול אומדן של ההוצאות הכרוכות בביצועה והצעת מקורות לכיסויין.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|http://www.justice.gov.il/Units/Tmihot/Tavhinim/Tavhinim/פרויקטים%20להנצחת%20נשיאי%20ישראל%20וראשי%20ממשלותיה%20%2019.05.11.pdf|מבחנים לחלוקת כספי תמיכות של משרד ראש הממשלה למוסדות ציבור המנציחים את זכרם ופעלם של נשיאי ישראל וראשי ממשלותיה}} (י״פ תשע״א, 3822).}}
{{ח:תת|(ג)}} תכנית הנצחה טעונה אישור הממשלה.
{{ח:תת|(ד)}} ניתן לשנות תכנית הנצחה בדרך האמורה בסעיף זה לענין הכנתה ואישורה.

{{ח:סעיף|5|פעולות הגנז}}
{{ח:ת}} במסגרת הפעולות להנצחת זכרו של מי שכיהן כנשיא המדינה או כראש הממשלה, רשאית הממשלה להורות לגנז שנתמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק הארכיונים|חוק הארכיונים, התשט״ו–1955}}, לעשות את הפעולות הבאות או מקצתן:
{{ח:תת|(1)}} לכנס את החומר התיעודי על פעולותיו;
{{ח:תת|(2)}} לפרסם את מבחר נאומיו, הרצאותיו וכתביו, במתכונת שיקבע הגנז בהתייעצות עם המוצעה, ובלבד שלגבי נכסים שאינם של המדינה לא ייפגעו זכויותיהם של בני משפחת הנפטר או של אדם אחר;
{{ח:תת|(3)}} לערוך, לפי המלצת המועצה, תצוגות פומביות של כתביו או חומר תיעודי אחר המתייחס אליו, בין בגנזך המדינה ובין במקום ציבורי אחר.

{{ח:סעיף|6|פיקוח}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה תפקח על ביצוע תכנית הנצחה ותדווח לממשלה על ממצאיה בצירוף המלצותיה.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה רשאית לדרוש מכל מי שנטל חלק בביצוע פעולת הנצחה במימון אוצר המדינה או בתמיכת הממשלה, שימסור לה או למי שהיא מינתה לכך כל ידיעה או מסמך הדרושים לה לצורך תפקידי הפיקוח לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|7|תחולה}}
{{ח:ת}} חוק זה יחול על פעולות הנצחה אף שהחלו בהן לפני תחילתו.

{{ח:סעיף|8|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} הממשלה תמנה אחד משריה להיות ממונה על ביצוע חוק זה והוא יהיה רשאי, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו; הודעה על המינוי תפורסם ברשומות.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום א׳ באב התשמ״ו (6 באוגוסט 1986).}}
* '''שמעון פרס'''
ראש הממשלה
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הנשיא חיים ווייצמן (גימלה ועזבון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הנשיא חיים ווייצמן (גימלה ועזבון), תשי״ג–1953}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000442}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ג, 94|חוק הנשיא חיים ווייצמן (גימלה ועזבון)|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_210247.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גימלה לאלמנת הנשיא}}
{{ח:ת}} לוירה ווייצמן, אלמנתו של נשיא המדינה המנוח חיים ווייצמן, תשולם מאוצר המדינה גימלה כל ימי חייה.

{{ח:סעיף|2|שיעור הגימלה ומועד תשלומה}}
{{ח:ת}} הגימלה תהיה תמיד שווה למשכורתו של חבר ממשלה ותשולם עם תשלום המשכורת לחברי הממשלה.

{{ח:סעיף|3|פטור ממס}}
{{ח:ת}} הגימלה תהיה פטורה ממסי ממשלה.

{{ח:סעיף|4|פטור ממס עזבון}}
{{ח:ת}} עזבונו של נשיא המדינה המנוח חיים ווייצמן יהיה פטור ממס עזבון.

{{ח:סעיף|5|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ב בסיון תשי״ג (26 במאי 1953)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הסדרים במשק המדינה (יצירת תנאים לצמיחה ולקליטת העליה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הסדרים במשק המדינה (יצירת תנאים לצמיחה ולקליטת העליה), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000257}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״א, 128|חוק הסדרים במשק המדינה (יצירת תנאים לצמיחה ולקליטת העליה)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211728.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הסדרים בעניני עבודה}}

{{ח:סעיף|1|תיקון {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|חוק שירות התעסוקה}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|בחוק שירות התעסוקה, התשי״ט–1959}}.}}

{{ח:סעיף|2|תיקון {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה|חוק שעות עבודה ומנוחה}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה|בחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי״א–1951}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: שונות}}

{{ח:סעיף|3|תיקון {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב}}}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף קטן (א)(1) כדי לפגוע בתקפן של המחאות חוב שהוסכם עליהן לפני תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|4|ביטול תקנות שעת חירום}}
{{ח:ת}} תקנות שעת חירום (מיסוי הכנסות פיננסיות מסויימות), התש״ן–1990 – בטלות מיום התקנתן.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ו׳ בניסן התשנ״א (21 במרס 1991).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''דב שילנסקי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב) (1988)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000254}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ח, 72|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210660.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} חוק זה בא לתקן, לבטל או להאריך את תקפם של חוקים שונים, במטרה לצמצם את הוצאות המדינה ולהגדיל את הכנסותיה באופן שיאפשר עמידה ביעדי התקציב כפי שנקבעו {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_562722.pdf|בחוק התקציב לשנת הכספים 1988, התשמ״ח–1988}}.

{{ח:סעיף|2|תיקון {{ח:חיצוני|חוק הסדרים לשעת חירום במשק המדינה|חוק הסדרים לשעת חירום}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרים לשעת חירום במשק המדינה|בחוק הסדרים לשעת חירום במשק המדינה, התשמ״ו–1985}}.}}

{{ח:סעיף|3|ביטול {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (הטבות להשקעה בניירות ערך שתמורתם נועדה למחקר מדעי)|חוק הטבות למחקר מדעי}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (הטבות להשקעה בניירות ערך שתמורתם נועדה למחקר מדעי)|חוק מס הכנסה (הטבות להשקעה בניירות ערך שתמורתם נועדה למחקר מדעי), התשמ״ד–1983}} – בטל.

{{ח:סעיף|4|תיקון חוק מיסוי נקודות קיצבה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב בחוק מיסוי נקודות קיצבה (הוראת שעה), התשמ״ז–1987.}}

{{ח:סעיף|5|תיקון {{ח:חיצוני|חוק היטל על שירותים מיובאים ונכסי חוץ (הוראת שעה)|חוק שירותים שירותים מיובאים}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק היטל על שירותים מיובאים ונכסי חוץ (הוראת שעה)|בחוק היטל על שירותים מיובאים ונכסי חוץ (הוראת שעה), התשמ״ה–1984}}.}}

{{ח:סעיף|6|תיקון {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|חוק לימוד חובה}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה (תיקון מס׳ 16), התשמ״ד–1984}}.}}

{{ח:סעיף|7|תיקון {{ח:חיצוני|חוק רשות הנמלים|חוק רשות הנמלים}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק רשות הנמלים|בחוק רשות הנמלים, התשכ״א–1961}}.}}

{{ח:סעיף|8|תיקון {{ח:חיצוני|חוק רשות שדות התעופה|חוק רשות שדות התעופה}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק רשות שדות התעופה|בחוק רשות שדות התעופה, התשל״ז–1977}}.}}

{{ח:סעיף|9|תיקון {{ח:חיצוני|חוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה)|חוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה)|בחוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה), התשמ״ו–1985}}.}}

{{ח:סעיף|10|תיקון {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|11|תשלום רשות הנמלים למדינה}}
{{ח:תת|(א)}} בכל אחת משנות הכספים 1988, 1989 ו־1990 תשלם רשות הנמלים לאוצר המדינה סכום של 240 מיליון שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום שישולם למדינה לפי סעיף זה ישמש להקטנת חובותיה.

{{ח:סעיף|12|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום י״ד בניסן התשמ״ח (1 באפריל 1988).

{{ח:סעיף|13|פרסום}}
{{ח:ת}} חוק זה יפורסם ברשומות תוך שלושים ימים מיום קבלתו בכנסת.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ה׳ בניסן התשמ״ח (23 במרס 1988).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''גדעון פת'''
שר המדע והפיתוח
ממלא מקום שר האוצר
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (1991)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000258}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״א, 124|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211727.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: יסודות התקציב}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: קצבת ילדים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: יציבות מחירים}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: מס מקביל}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: יסודות התקציב}}

{{ח:סעיף|1|תיקון {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: קצבת ילדים}}

{{ח:סעיף|2|תיקון {{ח:חיצוני|חוק הסדרים לשעת חירום במשק המדינה|חוק הסדרים לשעת חירום}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרים לשעת חירום במשק המדינה|בחוק הסדרים לשעת חירום במשק המדינה, התשמ״ו–1985}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: יציבות מחירים}}

{{ח:סעיף|3|תיקון {{ח:חיצוני|חוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה)|חוק יציבות מחירים}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה)|בחוק יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה), התשמ״ו–1985}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: מס מקביל}}

{{ח:סעיף|4|תיקון {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|חוק מס מקביל}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|בחוק מס מקביל, התשל״ג–1973}}.}}

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} ביום י״ז בניסן התשנ״א (1 באפריל 1991) (להלן – יום התחילה), ואולם השיעור לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 6|סעיף 6(ב) לחוק מס מקביל}} כנוסחו בחוק זה ייקבע לראשונה, עם תוקף למפרע מיום י״ז בניסן התשנ״א (1 באפריל 1991), ביום כ״ז באדר ב׳ התשנ״ב (1 באפריל 1992), ועד אז יחלק המוסד מקדמות שיחושבו לפי אמדן על בסיס הנתונים שבידי המוסד ביום התחילה.

{{ח:סעיף|6|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} המוסד יערוך חישוב של ההפרש שבין סכום המקדמות ששולם לכל קופת חולים לתקופה שמיום י״ב בתשרי התשנ״א (1 באוקטובר 1990) ועד ליום התחילה (להלן – סכום המקדמות), לבין הסכום המגיע לכל קופת חולים בתקופה האמורה בהתאם לנתוני מפקד השכירים שנסתיים ביום י״ב בתשרי התשנ״א (1 באוקטובר 1990) (להלן – הסכום המגיע).
{{ח:תתת|(2)}} המוסד ינכה מכל קופת חולים את סכום המקדמות ששולם לאותה קופה העולה על הסכום המגיע, בצירוף הפרשי הצמדה שיחושבו לפי עליית המדד מן המדד שפורסם לאחרונה לפני תשלום מקדמה עד המדד שפורסם לאחרונה לפני אחד מהמועדים שבהם ינוכו ויועברו סכומים לפי פסקה (4), לפי הענין.
{{ח:תתת|(3)}} סכומים שניכה המוסד כאמור בפסקה (2) יחולקו בין קופות החולים שהסכום המגיע להן עלה על סכום המקדמות ששולם להן, בהתאם ליחס שבין סכום ההפרש האמור בפסקה (1) לבין כל הסכומים שניכה המוסד כאמור בפסקה (2).
{{ח:תתת|(4)}} הסכומים האמורים בפסקאות (2) ו־(3) ינוכו ויועברו, לפי הענין, בששה תשלומים שווים ורצופים החל מהמקדמה שישלם המוסד ב־1 בחודש שלאחר יום התחילה.
{{ח:תת|(ב)}} נתוני מפקד השכירים שנסתיים ביום י״ב בתשרי התשנ״א (1 באוקטובר 1990) לא יחולו לגבי התקופה שקדמה למועד סיום המפקד האמור.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת בים ו׳ בניסן התשנ״א (21 במרס 1991).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''דב שילנסקי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (1992)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000259}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ב, 34|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211707.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תיקון {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב}}}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} תחולתו של סעיף קטן (א) על סכומי ההוצאה שבתקציב לשנת הכספים 1992 ואילך.

{{ח:סעיף|2|תיקון {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|חוק מס מקביל}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|בחוק מס מקביל, התשל״ג–1973}}.}}

{{ח:סעיף|3|תיקון {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|בחוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה), התשמ״ה–1985}}.}}

{{ח:סעיף|4|תיקון {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ח בטבת התשנ״ב (25 בדצמבר 1991).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''דב שילנסקי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (מס' 3) (1992)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (מס׳ 3), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000261}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ב, 174|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211733.pdf}}, {{ח:תיבה|252|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_ec_317838.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: שיווק ביצים}}

{{ח:סעיף|1|תיקון {{ח:חיצוני|חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק)|חוק המועצה לענף הלול}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק)|בחוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ״ד–1964}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: מסים}}

{{ח:סעיף|2|תיקון {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}.}}

{{ח:סעיף|3|תיקון {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|חוק מס שבח מקרקעין}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}}.}}

{{ח:סעיף|4|תיקון {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|חוק מס רכוש}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|בחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}.}}

{{ח:סעיף|5|תיקון {{ח:חיצוני|חוק עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות ותשלום חובות מס)|חוק עסקאות גופים ציבוריים}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות ותשלום חובות מס)|בחוק עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות ותשלום חובות מס), התשל״ו–1976}}.}}

{{ח:סעיף|6|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(2)}} ביום ל׳ בסיון התשנ״ב (1 ביולי 1992) (להלן – היום הקובע), והוא יחול גם לגבי העברות נכסים שבוצעו לפני כן.
{{ח:תת|(ב)}} תחולתם של {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2(7)}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4(1)}} לגבי עבירות שנעברו החל ביום הקובע.
{{ח:תת|(ג)}} תחולתו של {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(5)}} לגבי דו״חות לשנת המס 1989 ואילך.
{{ח:תת|(ד)}} תחילתן של יתר הוראות חוק זה ביום הקובע.

{{ח:סעיף|7|פרסום}}
{{ח:ת}} חוק זה יפורסם תוך שלושים ימים מיום קבלתו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ג באדר ב׳ התשנ״ב (18 במרס 1992).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''דב שילנסקי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הסמים המסוכנים (עבירת קנס מיוחדת – הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הסמים המסוכנים (עבירת קנס מיוחדת – הוראת שעה), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר2|2066666}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ח, 916|חוק הסמים המסוכנים (עבירת קנס מיוחדת – הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504270.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 7|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_608417.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|בפקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל״ג–1973}} כהוראת שעה לשלוש שנים מיום 1.4.2019.}}

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|בחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}} כהוראת שעה לשלוש שנים מיום 1.4.2019.}}

{{ח:סעיף|3|דיווח לכנסת|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} השר לביטחון הפנים ידווח לוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אחת לשנה בתקופת הוראת השעה, על ההליכים שננקטו בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#פרק ז1|פרק ז׳1 לחוק סדר הדין הפלילי}}, כנוסחן בחוק זה, לרבות על אלה: מספר הודעות תשלום הקנס שנמסרו, מספר הבקשות לביטול קנס שהוגשו וההחלטות שניתנו לגביהן, מספר הבקשות להישפט שהוגשו, מספר תיקי החקירה שנפתחו ומספר כתבי האישום שהוגשו, וכן על גזרי הדין שניתנו.

{{ח:סעיף|4|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ה באדר ב׳ התשע״ט (1 באפריל 2019).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין, הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים#סעיף 7|סעיף 7(ג1) לפקודת הסמים המסוכנים}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#פרק ז1|ופרק ז׳1 לחוק סדר הדין הפלילי}}, כנוסחן בחוק זה (בסעיף זה – ההסדר שבהוראת השעה), יחולו לעניין עבירה של החזקה או שימוש בקנבוס לצריכה עצמית כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים#סעיף 7|בסעיף 7(ג1) האמור}} (בסעיף זה – עבירה), שנעברה בתקופת הוראת השעה בלבד.
{{ח:תתת|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), עבר אדם עבירה לפני יום התחילה, וביום התחילה תיק החקירה שנפתח בשל אותה עבירה היה תלוי ועומד וטרם הוגש בשלה כתב אישום, רשאי אותו אדם להודיע לתובע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק סדר הדין הפלילי}} (להלן – תובע) או ליחידה החוקרת, לפי העניין, כי הוא מבקש לשלם בשל העבירה קנס בהתאם להסדר שבהוראת השעה, וכן כי הוא מבקש שתיק החקירה שנפתח בשל העבירה ייסגר והרישום הפלילי לגביו יימחק.
{{ח:תתת|(2)}} הודיע אדם כאמור בפסקה (1), ומצא תובע כי העבירה שעבר אותו אדם היא עבירה ראשונה או עבירה שנייה, כמשמעותן {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים#סעיף 7|בסעיף 7(ג1) לפקודת הסמים המסוכנים}}, כנוסחו בחוק זה, וכי לא מתקיים לגביו האמור {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים#סעיף 7|בפסקה (4) של הסעיף האמור}}, תימסר לו הודעת תשלום קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 230ג|בסעיף 230ג לחוק סדר הדין הפלילי}}, כנוסחו בחוק זה, ויחולו לגביו, בשינויים המחויבים, הוראות ההסדר שבהוראת השעה, למעט הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 230ד|סעיפים 230ד}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 230ה|ו־230ה לחוק סדר הדין הפלילי שבו}}.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ז׳ באב התשע״ח (19 ביולי 2018).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''איילת שקד'''
שרת המשפטים
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יואל יולי אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק העברת סמכויות (ממונים על מחוזות וקציני מחוז)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק העברת סמכויות (ממונים על מחוזות וקציני מחוז), תשכ״ד–1964}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000477}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ד, 80|חוק העברת סמכויות (ממונים על מחוזות ופקידי מחוז)|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210391.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 49|תיקון לפקודת המסים (גביה)|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208909.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שינוי תואר}}
{{ח:ת}} בכל מקום בחיקוק שמדובר בו ב”פקיד מחוז“ קרי ”קצין מחוז“.

{{ח:סעיף|2|העברת סמכויות בפקודות מסויימות}}
{{ח:ת}} הסמכויות והתפקידים שנתייחדו לממונה על המחוז או לקצין מחוז בפקודה מן המפורטות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} יהיו מעתה נתונים לאדם שימנה לכך השר הממונה על ביצוע אותה פקודה מבין עובדי משרדו והוא יבוא במקומם לכל ענין שבפקודות אלה; אולם רשאי השר הממונה בהסכמת שר הפנים, לקבוע כי הסמכויות והתפקידים האמורים יהיו נתונים לממונה על המחוז.

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשל״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4|אצילת סמכויות הממונה על המחוז לסגניו בחיקוקים מסויימים}}
{{ח:ת}} סמכויות ותפקידים שנתייחדו לממונה על המחוז לפי כל חיקוק שלא פורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} יהיו מעתה נתונים גם לסגניו, במידה שיקבע זאת שר הפנים.

{{ח:סעיף|5|תשריר}}
{{ח:ת}} שום דבר האמור בחוק זה אינו גורע מתקפה של כל פעולה שנעשתה לפני תחילתו של חוק זה והיתה כדין אילו היה חוק זה בתקפו אותה שעה.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה כתום שלושים יום מיום פרסומו ברשומות.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשל״ג}}
{{ח:ת}} {{עמודות|2|{{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|פקודת האגודות השיתופיות}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת האריסים (הגנה)|פקודת האריסים (הגנה)}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם, 1940}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת הדיג|פקודת הדיג, 1937}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת המדידות|פקודת המדידות}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת הרועים (מתן רשיונות)|פקודת הרועים (מתן רשיונות)}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת השמדת ארבה|פקודת השמדת ארבה}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת המכרות|פקודת המכרות}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת מורי הדרך|פקודת מורי הדרך}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|פקודת מחלות בעלי חיים, 1945}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת מסי ממשלה ומסי עיריה (פטורין)|פקודת מסי ממשלה ומסי עיריה (פטורין), 1938}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת המשטרה|פקודת המשטרה}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת הנישואין והגרושין (רישום)|פקודת הנישואין והגרושין (רישום)}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת העדות הדתיות (המרה)|פקודת העדות הדתיות (המרה)}} {{ש}}
{{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (סידור זכות הקנין)|פקודת הקרקעות (סידור זכות הקנין)}}}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י׳ בניסן תשכ״ד (23 במרס 1963).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק העלאת עצמותיו של הרצל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק העלאת עצמותיו של הרצל, תש״ט–1949}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000484}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 149|חוק העלאת עצמותיו של הרצל|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208315.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|העלאת עצמות הרצל לארץ־ישראל}}
{{ח:ת}} צוואתו של חוזה מדינת היהודים {{ח:חיצוני|w:בנימין זאב הרצל|תיאודור (בנימין זאב) הרצל ז״ל}}, להעלות עצמותיו לארץ־ישראל – תקויים בכ״ב באב תש״ט (17 באוגוסט 1949) בירושלים, בירת נצח של עם ישראל ועיר קדשו.

{{ח:סעיף|2|אחוזת קבר}}
{{ח:ת}} הממשלה תעמיד לרשות הקרן הקימת לישראל חלקת שדה בירושלים לאחוזת־קבר, בה יובאו עצמותיו של הרצל למנוחת־עולמים.

{{ח:סעיף|3|עזרת שירותי המדינה לקיום דבר הצוואה}}
{{ח:ת}} להנהלת ההסתדרות הציונית העולמית, העושה בקיום הצוואה כאמור, תינתן כל עזרה שתהא דרושה לה לשם כך מאת צבא־הגנה לישראל ומאת שירותי המדינה האחרים.

{{ח:סעיף|4|תקציב}}
{{ח:ת}} אוצר המדינה וההסתדרות הציונית העולמית, ישאו, חלק כחלק, בהוצאות קיום הצוואה כאמור.

{{ח:סעיף|5|ביצוע}}
{{ח:ת}} ראש הממשלה ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט״ו באב תש״ט (10 באוגוסט 1949).}}
* '''ד. בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''יוסף שפירנצק'''
יו״ר הכנסת
ומ״מ נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הענקת אזרחות כבוד לחללי מלחמת הקוממיות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הענקת אזרחות כבוד לחללי מלחמת הקוממיות, התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000486}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ע, 444|חוק הענקת אזרחות כבוד לחללי מלחמת הקוממיות|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300948.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} חוק זה מטרתו לקבוע הענקת אזרחות כבוד של מדינת ישראל לחללי מלחמת הקוממיות, גיבורי ישראל, אשר חירפו נפשם בקרב על המולדת ונפלו בו בטרם הוקמה מדינת ישראל או בימיה הראשונים, אך לא זכו לקבל אזרחות ישראלית.

{{ח:סעיף|2|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלל מלחמת הקוממיות“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי ששירת בתקופה הקובעת בצבא הגנה לישראל, בארגוני ההגנה, אצ״ל, לח״י או בשירות אחר ששר הביטחון הכריז עליו, באכרזה שפורסמה ברשומות, כשירות צבאי לעניין חוק זה ונפל במילוי תפקידו בתקופה האמורה;
{{ח:תתת|(2)}} מי שנהרג בתקופה הקובעת בארץ ישראל מפעולות איבה של כוחות צבאיים או צבאיים למחצה או בלתי סדירים של מדינה עוינת נגד העם היהודי, מפעולות איבה של ארגון עוין או מפעולות איבה שבוצעו תוך סיוע לאחד מאלה, בשליחותם או מטעמם או כדי לקדם מטרותיהם, ושר הפנים הכריז עליהן כפעולות איבה לעניין חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת“ – התקופה שמיום ט״ז בכסלו התש״ח (29 בנובמבר 1947) ועד יום כ״ט בכסלו התש״ט (31 בדצמבר 1948).

{{ח:סעיף|3|הענקת אזרחות כבוד}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים, בהמלצת שר הביטחון, יעניק אזרחות כבוד של מדינת ישראל לחלל מלחמת הקוממיות שלא הוענקה לו אזרחות ישראלית.
{{ח:תת|(ב)}} שר הפנים יפרסם ברשומות את שמות חללי מלחמת הקוממיות שהוענקה להם אזרחות כבוד לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} בן זוג, ילד או נכד של חלל מלחמת הקוממיות שהוענקה לו אזרחות כבוד לפי סעיף קטן (א), רשאי לבקש משר הפנים לבטלה; הוגשה בקשה כאמור, יבטל שר הפנים את אזרחות הכבוד, ויראוה כאילו לא ניתנה כלל.

{{ח:סעיף|4|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו, לרבות לעניין סדרי מסירת אזרחות הכבוד של חלל מלחמת הקוממיות לקרובי משפחתו.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ב׳ בניסן התש״ע (17 במרס 2010).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''אליהו ישי'''
שר הפנים
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''ראובן ריבלין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
{{חוקי אזרחות, תושבות וכניסה לישראל}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הענקת אזרחות כבוד לחללי מערכות ישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הענקת אזרחות כבוד לחללי מערכות ישראל, התשפ״ד–2023}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2211626}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ד, 132|חוק הענקת אזרחות כבוד לחללי מערכות ישראל|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3547038.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} חוק זה מטרתו לקבוע הענקת אזרחות כבוד של מדינת ישראל לחללי מערכות ישראל שמסרו נפשם למען הבטחת קיומה של מדינת ישראל ובמועד פטירתם לא היו אזרחי ישראל.

{{ח:סעיף|2|הגדרה}}
{{ח:ת}} בחוק זה, ”חלל מערכות ישראל“ – חייל כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק בתי קברות צבאיים|בחוק בתי קברות צבאיים, התש״י–1950}}, שנפטר, וכן מי שבעת פטירתו היה אחד מהמנויים {{ח:פנימי|סעיף 4ו|בסעיף 4ו}} לחוק האמור.

{{ח:סעיף|3|הענקת אזרחות כבוד}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים, בהמלצת שר הביטחון או מי שהסמיכו לכך, יעניק אזרחות כבוד של מדינת ישראל לחלל מערכות ישראל שבמועד פטירתו לא היה אזרח ישראלי.
{{ח:תת|(ב)}} שר הפנים יפרסם באתר האינטרנט של רשות האוכלוסין וההגירה את שמות חללי מערכות ישראל שהוענקה להם אזרחות כבוד לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} הורה, בן זוג, ילד או אח של חלל מערכות ישראל שהוענקה לו אזרחות כבוד לפי סעיף קטן (א), רשאי לבקש משר הפנים לבטלה; הוגשה בקשה כאמור, יבטל שר הפנים את אזרחות הכבוד, ויראוה כאילו לא ניתנה כלל.

{{ח:סעיף|4|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה לא יחולו על חלל מערכות ישראל {{ח:חיצוני|חוק הענקת אזרחות כבוד לחללי מלחמת הקוממיות|שחוק הענקת אזרחות כבוד לחללי מלחמת הקוממיות, התש״ע–2010}}, חל עליו.

{{ח:סעיף|5|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו; ואולם תקנות לעניין אופן העברת המידע הנדרש ליישום החוק, יותקנו גם בהסכמת שר הביטחון.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ב׳ בכסלו התשפ״ד (15 בנובמבר 2023).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''משה ארבל'''
שר הפנים
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הערבויות לסחר-חוץ

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הערבויות לסחר־חוץ, תשי״ט–1959}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000488}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ט, 220|חוק הערבויות לסחר־חוץ|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209118.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 108|מתן תוקף|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209117.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 170|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_209116.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 102|תיקון לחוק ערבויות מטעם המדינה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299978.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299978.pdf|סעיף 7 לחוק ערבויות מטעם המדינה (תיקון), התשס״ו–2006}}, חוק הערבויות לסחר־חוץ, תשי״ט–1959 – בטל; מיום ביטול החוק המדינה מעמידה ערבויות לעסק יצוא על פי {{ח:חיצוני|חוק ערבויות מטעם המדינה|חוק ערבויות מטעם המדינה, תשי״ח–1958}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשכ״ג, תשכ״ח}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסק יצוא“ – יצוא טובין בתמורה המתקבלת בישראל מידי אדם שמחוץ לישראל, וכן ייצור או שיווק של טובין, או מתן שירות, בין שהם בישראל ובין שהם בחוץ לארץ, בתמורה המתקבלת כאמור, והשקעות הון של תושבי ישראל בחוץ לארץ, לרבות מתן אשראי למימון פעולות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערבות“ – התחייבות לשיפוי הפסד או מקצתו.

{{ח:סעיף|2|סמכות לערוב לסחר־חוץ|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} שר האוצר מורשה לערוב בשם מדינת ישראל לערבות שניתנה על ידי אדם להפסדים הנובעים מעסקי יצוא או לערוב להפסדים כאמור במישרין, ובלבד שערבות בסכום העולה על 500,000 לירות להשקעת הון של תושב ישראל בחוץ לארץ טעונה אישור ועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:סעיף|3|היקף הערבות ותנאיה}}
{{ח:ת}} ערבות לפי חוק זה יכולה להינתן לעסקי יצוא דרך כלל, לעסק יצוא מסויים או לסוג מסויים של עסקי יצוא, וכן להפסדים דרך כלל או לסוג מסויים של הפסדים, הכל בתנאים שיראה שר האוצר.

{{ח:סעיף|4|תנאי למתן הערבות}}
{{ח:ת}} ערבות לפי חוק זה תינתן אם לדעת שר האוצר יש בה לסייע לעידוד עסקי יצוא.

{{ח:סעיף|5|סייג לסמכות|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} כל אימת שסך כל הערבויות שניתנו לפי חוק זה, ללא אישור ועדת הכספים של הכנסת, ושעדיין הן בתקפן, עולה כדי 100 מיליון לירות, תהא כל ערבות נוספת טעונה אישור ועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:סעיף|6|דינים וחשבונות}}
{{ח:ת}} שר האוצר יפרסם ברשומות, תוך אחד עשר חודש לאחר תום כל שנת כספים, דין וחשבון על סך כל הערבויות שנתן לפי חוק זה באותה שנה ועל סך כל התחייבויות שעדיין הן בתקפן על פי הערבויות האמורות ביום תום שנת הכספים.

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|8|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ב׳ באב תשי״ט (6 באוגוסט 1959).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הפחתת תוספות פיגור שנוספו על קנסות הנגבים בידי המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הפחתת תוספות פיגור שנוספו על קנסות הנגבים בידי המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (הוראת שעה), התשע״ז–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2009637}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ז, 17|חוק הפחתת תוספות פיגור שנוספו על קנסות הנגבים בידי המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_362658.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוב עדכני“ – קנס הנגבה בידי המרכז, שנוספה עליו תוספת פיגור לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 67|סעיף 67 לחוק העונשין}}, נקבעו לו הוצאות לנקיטת הליכי גבייה, כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק המרכז}}, אם נקבעו, ושהמועד לתשלומו הוא עד יום התחילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המרכז“ – {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – יום תחילתו של חוק זה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המרכז“ – המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|בחוק המרכז}}.

{{ח:סעיף|2|שיעור חוב עדכני מופחת – הוראת שעה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 67|בסעיף 67 לחוק העונשין}} {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות#סעיף 4|ובסעיף 4 לחוק המרכז}}, בתקופה של ארבעה חודשים מיום התחילה (בסעיף זה – תקופת הוראת השעה), יופחת מכל חוב עדכני שיעור של 40% (בסעיף זה – החוב העדכני המופחת), ובלבד שהחוב העדכני המופחת ישולם במלואו במהלך התקופה האמורה; היה החוב העדכני המופחת נמוך מסכום הקנס המקורי, יופחת החוב העדכני לסכום הקנס המקורי.
{{ח:תת|(ב)}} בתקופת הוראת השעה לא תיווסף על החוב העדכני תוספת פיגור כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 67|בסעיף 67 לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), לא שולם החוב העדכני המופחת במלואו בתקופת הוראת השעה, יחולו לגבי החוב העדכני תוספת הפיגור לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 67|סעיף 67 לחוק העונשין}}, גם לגבי תקופת הוראת השעה.

{{ח:סעיף|3|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה ביום י״ד בחשוון התשע״ז (15 בנובמבר 2016).
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי, בצו, להאריך את תוקפה של הוראת השעה בתקופה אחת נוספת של עד שלושה חודשים.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ו׳ בחשוון התשע״ז (7 בנובמבר 2016).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''איילת שקד'''
שרת המשפטים
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק הקייטנות (רישוי ופיקוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הקייטנות (רישוי ופיקוח), התש״ן–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000516}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ן, 155|חוק הקייטנות (רישוי ופיקוח)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210769.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק רישוי עסקים“ – {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד“ – מי שטרם מלאו לו שמונה עשרה שנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קייטנה“ – מקום שבו מתנהלת פעילות יום יומית מאורגנת של נופש וחברה לקבוצת ילדים, לתקופה קצובה ורצופה של מספר ימים לפחות, בתקופת חופשת הלימודים מבית־הספר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר החינוך והתרבות.

{{ח:סעיף|2|רישוי קייטנות}}
{{ח:ת}} לא ינהל אדם קייטנה אלא אם כן יש בידו רשיון לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואיים לקייטנות ומחנות נופש)|תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואיים לקייטנות ומחנות נופש), תשל״ו–1975}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (פטור מחובת רישוי לקייטנות)|צו רישוי עסקים (פטור מחובת רישוי לקייטנות), התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:סעיף|3|סייג לרישוי}}
{{ח:ת}} לא יינתן רשיון לקייטנה אם תכנית הקייטנה נוגדת את מטרות החינוך הממלכתי כמפורט {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק חינוך ממלכתי, התשי״ג–1953}}, או שהתכנית מנוגדת לכל דין.

{{ח:סעיף|4|פעילות אסורה}}
{{ח:ת}} לא ינהל אדם קייטנה אם תכנית הקייטנה או הפעילות בה נוגדות את העקרונות המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}.

{{ח:סעיף|5|עונשין}}
{{ח:ת}} המנהל קייטנה בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}, דינו – מאסר ששה חדשים.

{{ח:סעיף|6|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לענין קייטנות, לרבות בענייני בטיחות ובטחון, פעילות חינוכית והדרכה ופיקוח פדגוגי.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הקייטנות (רישוי ופיקוח)|תקנות הקייטנות (רישוי ופיקוח), התשנ״ד–1994}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הקייטנות (קייטנה פטורה מרישיון)|תקנות הקייטנות (קייטנה פטורה מרישיון), התשע״ב–2011}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} אדם שלא קיים תנאי מתנאי הרשיון או לא קיים הוראות תקנה לפי סעיף קטן (א), רואים אותו כמי שלא קיים תנאי מתנאי רשיון שניתן לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}} והוראות {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}} יחולו לגביו.

{{ח:סעיף|7|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|בחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|8|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} חוק זה לא יחול על מי שהיה בידו רשיון לקייטנה לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}} שהיה בר תוקף ערב תחילתו של חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ט בסיון התש״ן (12 ביוני 1990).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''זבולון המר'''
שר החינוך והתרבות
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''דב שילנסקי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]