פקודת האגודות השיתופיות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת האגודות השיתופיות}}
{{ח:קטע3||פקודה המאחדת ומתקנת את החוק הדן באגודות שיתופיות.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000846}} {{ח:תיבה|חא״י כרך א׳ פרק כ״ד, עמ׳ 336|אגודות שיתופיות|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563246.pdf}}, {{ח:תיבה|ת״ט|ת״ט}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1937, תוס׳ 1, 25|פקודת ההוצאה המתוקנת של החוקים (תקונים)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561094.pdf}}, {{ח:תיבה|157|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561144.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1944, תוס׳ 1, 125|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562067.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}, {{ח:תיבה|17|פקודת בתי משפט (הוראות מעבר)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312680.pdf}}, {{ח:תיבה|39|פקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, 144|הודעה בדבר סמכויות השרים}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 1|חוק המעבר|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208911.pdf}}; {{ח:תיבה|י״פ תש״ט, 660|הודעה בדבר סמכויות השרים}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשי״א, 225|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209338.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ב, 107|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209521.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 80|חוק העברת סמכויות (ממונים על מחוזות ופקידי מחוז)|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210391.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 243|חוק הבנקאות (רישוי)|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208076.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 34|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210580.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 205|תיקון מס׳ 10 לפקודת החברות|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211691.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 192|חוק בתי משפט לענינים מינהליים|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300273.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 101|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299697.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 683|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_491139.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 151|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366409.pdf}}, {{ח:תיבה|287|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 408|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491934.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 887|תיקון מס׳ 2 והוראת שעה לחוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_628378.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 554|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3005124.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|בסעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|ו־15 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל סמכות שהיתה נתונה על פי החוק בידי הנציב העליון תהא נתונה לממשלה, וכל מקום בו נאמר בחוק ”פלשתינה (א״י)“ ייקרא מעתה ”ישראל“. סמכויות הנציב העליון הוענקו לשר החקלאות (ע״ר תש״ח, 144), והועברו משר החקלאות לשר העבודה והביטוח העממי (י״פ תש״ט, 660). לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312680.pdf|סעיף 8 לפקודת בתי משפט (הוראות מעבר), תש״ח–1948}}, בית המשפט לקרקעות בטל וכל סמכות שניתנה לבית המשפט לקרקעות תהא נתונה מעתה לבית המשפט המחוזי. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf|סעיף 2 לפקודת המטבע, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר ”פונט“ הכוונה היא ללירה ישראלית. לפי {{ח:חיצוני|חוק המעבר#סעיף 13|סעיף 13 לחוק המעבר, תש״ט–1949}}, כל מקום בו נאמר בחוק ”עתון רשמי“ ייקרא מעתה ”רשומות“. לפי {{ח:חיצוני|חוק העברת סמכויות (ממונים על מחוזות וקציני מחוז)|חוק העברת סמכויות (ממונים על מחוזות וקציני מחוז), תשכ״ד–1964}}, כל מקום בו נאמר ”פקיד מחוז“ ייקרא ”קצין מחוז“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} פקודה זו תקרא {{ח:הערה|”}}פקודת האגודות השיתופיות{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|פירוש|תיקון: תשע״א, תשע״ח, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בפקודה זו יהיו למונחים הבאים הפירושים דלקמן, מלבד אם ענין הכתוב יחייב פירוש אחר –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ברית פיקוח“ פירושה התאגדות רשומה של אגודות שתכליתה העיקרית היא לדאוג לבקורת החשבונות של האגודות הרשומות שהן חבריה, נוסף על הפיקוח עליהן וחינוכן בעניני קואופרציה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אגודת כספור {{ח:הערה|(מימון)}} מרכזית“ פירושה אגודה רשומה שתכליתה העיקרית היא לתת הלוואות לאגודות רשומות אחרות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אגודה מרכזית“ פירושה אגודה רשומה אשר נוסדה כדי להקל על פעולותיהן של אגודות רשומות בהתאם לעקרוני הקואופרציה והיא כוללת ברית פיקוח ואגודת כספור מרכזית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|בתקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ״ז–1967}}, כפי שהוארך תוקפן ותוקן נוסחן בחוק מעת לעת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הגליל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הרשות לפיתוח הגליל|בחוק הרשות לפיתוח הגליל, התשנ״ג–1993}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנגב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הרשות לפיתוח הנגב|בחוק הרשות לפיתוח הנגב, התשנ״ב–1991}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועד“ פרושו המוסד המנהל של אגודה רשומה אשר בידו הופקדה הנהלת עסקיה של האגודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת ההשגות“ – ועדת ההשגות כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 6ב|בסעיף 6ב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה ליישובים קהילתיים“ – הוועדה ליישובים קהילתיים כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 6ו|בסעיף 6ו}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת קבלה“ – ועדת קבלה כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 6ב|בסעיף 6ב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכות במקרקעין“ – זכות חכירה או זכות חכירה לדורות במקרקעי ישראל כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: מקרקעי ישראל|בחוק־יסוד: מקרקעי ישראל}}, לרבות זכות להירשם כחוכר או כחוכר לדורות, זכות של מי שהוא צד לחוזה פיתוח ביישוב קהילתי להירשם כחוכר או כחוכר לדורות לאחר קיום תנאי החוזה, ושכירות לתקופות שבמצטבר עולות על חמש שנים; לעניין זה, ”חכירה“ ו”חכירה לדורות“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר“ כולל אדם המצטרף לבקשה לרישום אגודה ואדם אשר נתקבל כחבר לאחר רישומה בהתאם לתקנות האגודה ולפקודה זו ולתקנות שהותקנו על פיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי“ – {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע״ח–2018}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידות דיור“ – יחידות דיור ששווקו לגביהן זכויות במקרקעין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יישוב עדיפות לאומית“ – יישוב שהממשלה החליטה כי הוא יישוב בעל עדיפות לאומית לעניין תחום הבינוי והשיכון, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התוכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010)#פרק כו|פרק כ״ו לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התוכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010), התשס״ט–2009}}, והוא אינו באזור, וטרם חלפו חמש שנים מיום שהחלטת הממשלה כאמור הפסיקה לחול עליו, ובלבד שהוא מסווג באשכול 1 עד 5 במדד הפריפריאליות כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 11|בסעיף 11 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יישוב קהילתי“ – יישוב בגליל או בנגב או יישוב עדיפות לאומית המאוגד כאגודה שיתופית שהרושם סיווג אותה כיישוב קהילתי כפרי או כאגודה שיתופית להתיישבות קהילתית (בהגדרה זו – יישוב), או הרחבה של קיבוץ, של מושב שיתופי, של מושב עובדים או של כפר שיתופי (בהגדרה זו – יישוב מקורי), המאוגדת כאגודה שיתופית שהרושם סיווג אותה כיישוב קהילתי כפרי או כאגודה שיתופית להתיישבות קהילתית, ושמספר יחידות הדיור ביישוב, או ביישוב המקורי ובהרחבה יחד, אינו עולה על 400;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יישוב קהילתי המשכי“ – יישוב קהילתי שמספר יחידות הדיור בו, או ביישוב המקורי ובהרחבה יחד, אינו עולה על 700, ושאושר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6ו|סעיף 6ו}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי“ – הממונה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|בחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקיד“ כולל נשיא, יו״ר, מזכיר, גזבר, מנהל, מנהל עסקים, חבר הועד, או אדם אחר המורשה לפי תקנות האגודה ליתן הוראות בנוגע לעסקים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אגודה רשומה“ פירושה אגודה שנרשמה או הנחשבת כאילו נרשמה עפ״י פקודה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרושם“ פירושו אדם שנתמנה למלא את תפקידי רושם האגודות השיתופיות עפ״י פקודה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות“ פירושן תקנות שהותקנו עפ״י פקודה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות האגודה“ פירושן התקנות הרשומות של אגודה הנוהגות באותה שעה והן כוללות תקון רישום של אותן תקנות.

{{ח:סעיף|3|הרושם|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} שר העבודה יוכל למנות אדם אשר ישמש רושם האגודות השיתופיות לישראל או לחלק הימנה ולמנות אנשים אשר יעזרו לרושם, ובצו כללי או מיוחד יוכל שר העבודה להקנות לכל אחד מן האנשים האלה את הסמכויות אשר לרושם עפ״י פקודה זו, כולן או מקצתן.

{{ח:סעיף|4|מטרותיהן של אגודות|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} בהתחשב עם ההוראות הכלולות לקמן, תוכל אגודה שמטרותיה הן טפוח החסכון, עזרה עצמית ועזרת גומלין בין אנשים בעלי אינטרסים כלכליים משותפים, כדי להביא לידי שפור תנאי חייהם, עסקיהם ושטות הייצור שלהם, או אגודה שנתכוננה כדי להקל על פעולותיהן של אגודות כאלה, אם טרם נרשמה עפ״י פקודת האגודות ההדדיות{{ח:הערה|,}} 1920, להרשם עפ״י פקודה זו, בין בערבון־מוגבל ובין שלא בערבון מוגבל:
{{ח:ת}} בתנאי שאם לא יורה שר העבודה אחרת בצו כללי או מיוחד, הרי ערבותה של אגודה שאחד מחבריה הוא אגודה רשומה תהא מוגבלת.

{{ח:סעיף|5|הגבלות על מידת ההשתתפות של חבר}}
{{ח:תת|(1)}} כשיש לאגודה הון מניות אסור לשום חבר, פרט לאגודה רשומה או מוסד מאוגד שנתקבלו כחבר עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(1)}}, להחזיק יותר מחמשית הון המניות.
{{ח:תת|(2)}} כשאין לאגודה הון מניות אסור לשום חבר, פרט לאגודה רשומה או מוסד מאוגד שנתקבלו כחבר עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(1)}}, לרכוש או לתבוע מדת השתתפות בהון האגודה כדי יותר מחמשית ההון.

{{ח:סעיף|6|סגולות הכשרה לחברים|תיקון: תש״ח, תשע״ז}}
{{ח:תת|(1)}} ואלה רשאים להיות חברי אגודה רשומה –
{{ח:תתת|(א)}} יחידים אשר מלאו להם שמונה עשרה שנה; וכן
{{ח:תתת|(ב)}} אגודות רשומות אחרות:
{{ח:תת}} בתנאי שבנוגע לאגודות שתכליתן העיקרית אינה מתן הלואות לחברים, יכול הרושם ליתן את הסכמתו לקבל כחברים מוסדות מאוגדים שאינם אגודות רשומות.
{{ח:תת|(2)}} אין לרשום עפ״י פקודה זו שום אגודה, לבד מאגודה שאחד מחבריה הוא אגודה רשומה, אלא אם כן היא מורכבת לפחות משבעה אנשים שמלאו להם שמונה עשרה שנה, ואם מטרת האגודה היא ליצור קרן להלואות כספים לחברי האגודה, הרי אין לרשום אותה אגודה אלא אם כן היו אנשים אלו –
{{ח:תתת|(א)}} יושבים באותה העיר או בסביבה הסמוכה לה או יושבים או יש בדעתם לשבת באותו הכפר או באותו גוש כפרים בישראל, או
{{ח:תתת|(ב)}} הם שייכים לאותו מעמד או משלח היד, חוץ אם יורה הרושם אחרת.
{{ח:תת|(3)}} אם האגודה הרשומה היא מסוג אגודות רשומות שתכליתן העיקרית היא להלוות כספים לחברים, יכול שר העבודה לקבוע בתקנות ששום אדם לא יהא חבר ליותר מאגודה אחת מסוג זה.
{{ח:תת|(4)}} שום ברית פקוח לא תרשם אלא אם כן היא מורכבת לפחות מעשרים אגודות רשומות.
{{ח:תת|(5)}} על אף הוראות סעיף זה, יחולו לעניין חברות באגודה שמטרתה מתן שירותי פיקדון ואשראי כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 25א|בסעיף 25א לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}} (בפסקה זו – אגודת פיקדון ואשראי), הוראות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} אלה רשאים להיות חברי האגודה:
{{ח:תתתת|(1)}} יחיד שמלאו לו שמונה עשרה שנים;
{{ח:תתתת|(2)}} מי שבמועד קבלתו לחבר האגודה הוא תאגיד המעסיק עד 50 עובדים, וסך הכנסותיו מפעילות שוטפת בשנת המס שקדמה למועד האמור נמוך מ־25 מיליון שקלים חדשים; שר האוצר רשאי לקבוע לעניין סעיף קטן זה מספר עובדים אחר או סך הכנסות שונה, דרך כלל או לסוג מסוים של תאגידים;
{{ח:תתתת|(3)}} מי שבמועד קבלתו לחבר האגודה הוא עמותה, חברה לתועלת הציבור, או אגודה, אף אם אינו עומד בתנאים האמורים שבפסקה (2).
{{ח:תתת|(ב)}} אין לרשום על פי פקודה זו אגודת פיקדון ואשראי אלא אם כן היא מורכבת משבעה חברים לפחות או שאחד מחבריה הוא אגודה רשומה, ומתקיים בחברים בה האמור בפסקת משנה (א).
{{ח:תתת|(ג)}} החברות באגודה לא תפקע בשל מתן צו פשיטת רגל לגבי חבר האגודה, ולגבי חבר שהוא תאגיד – בשל מתן צו לפירוקו, אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות האגודה באישור הרשם.

{{ח:סעיף|6א|חברות של בן־זוג בישוב שיתופי|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חבר באגודה רשומה, שהרושם סיווג אותה כמושב עובדים או ככפר שיתופי (להלן – ישוב שיתופי), יהיה בן־זוגו לחבר באותה אגודה אם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בן הזוג הגיש לאגודה הודעה בטופס שנקבע בתקנות על רצונו להיות חבר באגודה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (טפסי הודעה)|תקנות בדבר טפסי הודעה}} (ק״ת תשמ״ח, 763).}}
{{ח:תתת|(2)}} בן הזוג כשיר לפי תקנות האגודה להיות חבר בה;
{{ח:תתת|(3)}} בני הזוג גרים דרך קבע בישוב השיתופי;
{{ח:תתת|(4)}} בני הזוג מחזיקים כדין במשק חקלאי בתחום הישוב השיתופי כבעלים, חוכרים או חוכרי־משנה, או כבני רשות של האגודה או של מוסד מיישב כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועמדים להתיישבות חקלאית|בחוק המועמדים להתיישבות חקלאית, התשי״ג–1953}}.
{{ח:תת|(ב)}} מי שנתקיימו לגביו התנאים המפורטים בסעיף קטן (א) יהיה, על אף האמור בתקנות האגודה, לחבר האגודה מעת הגשת ההודעה כאמור בפסקה (א)(1), ויחולו עליו הזכויות והחובות של חבר באגודה לפי פקודה זו ולפי תקנות האגודה.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה לגרוע מהוראות תקנות האגודה בדבר פקיעת חברות בה, יציאת חבר או הוצאתו ממנה.

{{ח:סעיף|6ב|הקצאת מקרקעין והעברת זכות במקרקעין ביישוב קהילתי|תיקון: תשע״א, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הקצאת מקרקעין לאדם לשם רכישת זכות במקרקעין ביישוב קהילתי שבו פועלת ועדת קבלה, תיעשה לאחר קבלת אישורה של ועדת הקבלה.
{{ח:תתת|(2)}} העברה של זכות במקרקעין שהוקצו לאדם או של זכות במקרקעין שהועברה לפי דין, ביישוב קהילתי כאמור בפסקה (1), תיעשה לאחר שהמעביר קיבל את אישורה של ועדת הקבלה בנוגע לנעבר; הוראות פסקה זו יחולו, בשינויים המחויבים, גם על נעבר המעוניין להעביר את זכותו במקרקעין לאחר.
{{ח:תתת|(3)}} העברת זכות במקרקעין בירושה, בין על פי דין ובין על פי צוואה, ביישוב קהילתי כאמור בפסקה (1), אינה טעונה את אישורה של ועדת הקבלה; ואולם הוראות פסקה (2) יחולו על יורש, בין על פי דין ובין על פי צוואה, המעוניין להעביר את זכותו לאחר.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} ועדת קבלה של יישוב קהילתי תורכב מחמישה חברים והם: שני נציגי היישוב הקהילתי; נציג המועצה האזורית שבתחום שיפוטה נמצא היישוב הקהילתי; נציג התנועה שהיישוב הקהילתי מסונף אליה או חבר בה, ואם היישוב הקהילתי אינו מסונף לתנועה כאמור או חבר בה או אם התנועה ויתרה על נציגות – נציג נוסף של המועצה האזורית כאמור; נציג הסוכנות היהודית לארץ ישראל או ההסתדרות הציונית העולמית.
{{ח:תתת|(2)}} נציג המועצה האזורית בוועדת הקבלה יהיה ראש המועצה האזורית או סגנו, או עובד המועצה שימנה ראש המועצה, ובלבד שאינם תושבי היישוב הקהילתי – והוא יהיה יושב הראש.
{{ח:תת|(ג)}} סירבה ועדת הקבלה לקבל מועמד ליישוב הקהילתי, תמציא לו החלטה מנומקת בדבר סירובה.
{{ח:תת|(ד)}} המועמד והיישוב הקהילתי רשאים להגיש השגה על החלטת ועדת הקבלה לוועדת ההשגות.
{{ח:תת|(ה)}} ועדת ההשגות תורכב מחמישה חברים שימנה שר הבינוי והשיכון, והם: איש ציבור בעל השכלה בתחומי המשפט, העבודה הסוציאלית או מדעי ההתנהגות לפי המלצת שר המשפטים – והוא יהיה יושב הראש; רשם האגודות השיתופיות או סגנו; עובד רשות מקרקעי ישראל; עובד משרד הרווחה והשירותים החברתיים לפי המלצת שר הרווחה והשירותים החברתיים; ועובד משרד החקלאות ופיתוח הכפר לפי המלצת שר החקלאות ופיתוח הכפר.
{{ח:תת|(ו)}} ועדת ההשגות רשאית לבטל את החלטת ועדת הקבלה, לאשרה, להחזיר את הנושא לדיון מחודש בוועדת הקבלה או לקבל החלטה אחרת במקומה.
{{ח:תת|(ז)}} ועדת ההשגות תקבע את סדרי עבודתה, ותפרסמם באתרי האינטרנט של משרד הבינוי והשיכון ושל משרד המשפטים.

{{ח:סעיף|6ג|שיקולי ועדת הקבלה|תיקון: תשע״א, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת קבלה רשאית לסרב לקבל מועמד ליישוב הקהילתי בהתבסס על אחד או יותר משיקולים אלה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} המועמד הוא קטין;
{{ח:תתת|(2)}} המועמד נעדר יכולת כלכלית להקים בית ביישוב הקהילתי בתוך פרק זמן הקבוע בהסכם הקצאת המקרקעין;
{{ח:תתת|(3)}} אין למועמד כוונה לקבוע את מרכז חייו ביישוב הקהילתי;
{{ח:תתת|(4)}} המועמד אינו מתאים לחיי חברה בקהילה; החלטת ועדת קבלה לסרב לקבל מועמד בשל שיקול זה, תהיה על סמך חוות דעת מקצועית של מי שהתמחותו באבחון התאמה כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} חוסר התאמה של המועמד למרקם החברתי–תרבותי של היישוב הקהילתי, שיש יסוד להניח כי יהיה בו כדי לפגוע במרקם זה, ולעניין יישוב קהילתי המשכי – חוסר התאמה של המועמד למאפיינים הקהילתיים הציבוריים של היישוב, שיש יסוד להניח כי יהיה בו כדי לפגוע פגיעה משמעותית באופיו הקהילתי של היישוב;
{{ח:תתת|(6)}} מאפיינים ייחודיים של היישוב הקהילתי או תנאי קבלה הקבועים בתקנות האגודה, אם ישנם כאלה, ובלבד שקיבלו את אישור הרושם.
{{ח:תת|(ב)}} בשוקלה את השיקולים האמורים בסעיף קטן (א), תיתן ועדת הקבלה את דעתה לגודל היישוב הקהילתי, לוותקו, לחוסרו ולאופי האוכלוסייה בו.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת הקבלה לא תסרב לקבל מועמד מטעמי גזע, דת, מין, לאום, מוגבלות, מעמד אישי, גיל, הורות, נטייה מינית, ארץ מוצא, השקפה או השתייכות מפלגתית–פוליטית.

{{ח:סעיף|6ד|שמירת סמכות|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} אין באמור בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 6ב|סעיפים 6ב}} {{ח:פנימי|סעיף 6ג|ו־6ג}}, כדי לחייב הקצאת מקרקעין לאדם שוועדת הקבלה אישרה את מועמדותו.

{{ח:סעיף|6ה|פנייה לוועדת קבלה והטיפול בה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} אדם המבקש כי יוקצו לו מקרקעין לשם רכישת זכות במקרקעין ביישוב קהילתי זכאי לפנות ישירות לוועדת הקבלה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6ב|בסעיף 6ב}}.
{{ח:תת|(ב)}} הטיפול בפניות מועמדים ליישוב קהילתי וההתקשרות לשם קבלת חוות דעת מקצועית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6ג|בסעיף 6ג(א)(4)}} ייעשו באמצעות המועצה האזורית שבה פועלת ועדת הקבלה.

{{ח:סעיף|6ו|הוועדה ליישובים קהילתיים|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה ליישובים קהילתיים תורכב מחמישה חברים והם: נציג משרד ההתיישבות והמשימות הלאומיות – והוא יהיה היושב ראש, רשם האגודות השיתופיות או נציגו – והוא יהיה ממלא מקום יושב הראש, נציג המועצה האזורית שבתחום שיפוטה נמצא היישוב הקהילתי, נציג הסוכנות היהודית לארץ ישראל או ההסתדרות הציונית העולמית ונציג משרד החקלאות ופיתוח הכפר; החלטות הוועדה יתקבלו ברוב קולות של חברי הוועדה המשתתפים בהצבעה; היו הקולות שקולים, יכריע יושב ראש הוועדה, ובהיעדרו – ממלא מקומו.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה ליישובים קהילתיים רשאית לאשר סיווג של יישוב קהילתי כיישוב קהילתי המשכי, בהחלטה מנומקת בכתב, לאחר שבחנה את ההיבטים השונים בתפקודו של היישוב כיישוב קהילתי, ושוכנעה כי יש הצדקה שהגדלת היישוב מעבר ל־400 יחידות דיור תיעשה בהליך הכולל ועדת קבלה כדי לאפשר את המשך תפקודו כיישוב קהילתי; בסעיף קטן זה, ”תפקוד כיישוב קהילתי“ – מנגנון גבייה לתקציב קהילתי, וכן ארגון וניהול של שירותים קהילתיים ופעילות ציבורית קהילתית על ידי היישוב שהרשות המקומית שבתחום שיפוטה הוא נמצא אינה מספקת, או שירותים עודפים על השירותים כאמור, החיוניים לקיומו ולחוסנו כיישוב קהילתי.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה ליישובים קהילתיים תקבע את סדרי עבודתה, ותפרסמם באתרי האינטרנט של משרדי הממשלה המיוצגים בה.

{{ח:סעיף|6ז|צו לעניין המשך פעולתן של ועדות קבלה בעת הגדלה של יישובים קהילתיים המשכיים|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר הכלכלה רשאי לקבוע בצו, באישור הכנסת לאחר שקיבלה את המלצתה של ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, כי יהיה ניתן להקצות מקרקעין בהליך הכולל ועדות קבלה כאמור בחוק זה, ביישובים קהילתיים המשכיים שמספר יחידות הדיור בהם עולה על 700; בצו כאמור ייקבע המספר המרבי של יחידות הדיור.
{{ח:תת|(ב)}} נקבע צו כאמור בסעיף קטן (א), תהיה הוועדה ליישובים קהילתיים רשאית לאשר, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6ו|סעיף 6ו}} ובשינויים המחויבים, ליישוב קהילתי המשכי כי הגדלת מספר יחידות הדיור ביישוב מעבר ל־700 תמשיך להתנהל בהליך הכולל ועדת קבלה, אם שוכנעה כי יש צורך בהגדלה נוספת בדרך זו, כדי להבטיח את המשך תפקודו כיישוב קהילתי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6ו|בסעיף 6ו(ב)}}, ובלבד שמספר יחידות הדיור בו לא יעלה על המספר שנקבע בצו כאמור בסעיף קטן (א); נתנה הוועדה ליישובים קהילתיים אישור כאמור, יחולו על היישוב ההוראות החלות על יישובים קהילתיים המשכיים.
{{ח:תת|(ג)}} צו כאמור בסעיף קטן (א) יינתן פעם אחת בלבד, ולא לפני שחלפו חמש שנים מיום פרסומו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3005124.pdf|חוק לתיקון פקודת האגודות השיתופיות (תיקון מס׳ 12), התשפ״ג–2023}} {{ח:הערה|(ביום 30.7.2023)}}.

{{ח:סעיף|6ח|פיקוח על ועדות הקבלה ודיווח לכנסת|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר הכלכלה ידווח אחת לשנה, לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, על אופן יישום הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6ב|סעיפים 6ב עד 6ז}}, ובכלל זה על אלה: מספר יחידות הדיור בכל יישוב קהילתי או יישוב קהילתי המשכי, מספר יחידות המקרקעין שהוקצו ביישוב בהליך שכלל ועדת קבלה, מספר המועמדים שפנו לוועדת הקבלה ומספר המועמדים שהתקבלו או שנדחו לפי עילות הסירוב, ומספר ההשגות שהתקבלו או שנדחו, לפי עילות הסירוב.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת קבלה תעביר לשר הכלכלה, אחת לשנה במועד שיקבע, את הנתונים שברשותה לשם הדיווח לכנסת כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|7|קביעת מקום המגורים של אדם|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} בהתעורר שאלה אם, לצורך פקודה זו, יושב אדם בעיר או בסביבה הסמוכה לה או אם יושב הוא או יש בדעתו לשבת באותו הכפר או באותו גוש הכפרים בישראל, או בנוגע לסוג שאיזו אגודה שייכת לו, או בנוגע לאזור פעולותיה של אגודה או אם שייך איזה אדם למעמד או למשלח יד מסויים, תוחלט השאלה ע״י הרושם, והחלטתו תהא החלטת גמר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר סוגי אגודות שיתופיות|הודעה בדבר סוגי אגודות שיתופיות}} (י״פ תשמ״ט, 2848; תשנ״ג, 599); ופורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (סוגי אגודות)|תקנות בדבר סוגי אגודות}} (ק״ת תשנ״ו, 246).}}

{{ח:סעיף|8|בקשה לרישום}}
{{ח:תת|(1)}} לצרכי רישום תוגש בקשה לרישום אגודה אל הרושם.
{{ח:תת|(2)}} הבקשה תחתם, –
{{ח:תתת|(א)}} אם אף אחד מחברי האגודה אינו אגודה רשומה – לפחות ע״י שבעה אנשים בעלי הכשרה לכך בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף־קטן (1) מסעיף 6}}; וכן
{{ח:תתת|(ב)}} אם היתה זאת אגודה שאחד מחבריה הוא אגודה רשומה – ע״י אדם מורשה לכך מטעם כל אגודה רשומה כזאת, ואם לא כל חברי האגודה הם אגודות רשומות – ע״י שבעה חברים אחרים, או, כשמספר החברים האחרים הוא פחות משבעה – ע״י כל החברים.
{{ח:תת|(3)}} צריך לצרף לבקשה שתי העתקות מהצעת התקנות של האגודה וכן את שמו של האיש או שמותיהם של האנשים אשר ישאו ויתנו עם הרושם בנוגע לתקנות אלה.

{{ח:סעיף|9|רישום אגודה}}
{{ח:תת|(1)}} אם נתברר לרושם כי מלאה אגודה אחרי הוראות פקודה זו ואחרי התקנות שהותקנו על פיה וכי תקנות האגודה המוצעות שלה אין בהן משום סתירה לפקודה או לתקנות שעפ״י הפקודה, יכול הוא לרשום את האגודה או לסרב לרשמה מבלי ליתן כל טעם לסירובו.
{{ח:תת|(2)}} למרות כל האמור לקמן תחולנה הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 27|סעיף 22(2)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 8|וסעיף 24 של פקודת החברות}} על אגודה המבקשת להרושם עפ״י פקודה זו ממש כאילו היתה המלה ”חברה“ כוללת אגודה שתופית, וכאילו היו המלים ”רושם החברות“ כוללות את רושם האגודות השיתופיות.

{{ח:סעיף|10|מסי רישום|תיקון: תש״ח, תש״ח־3, תש״ט}}
{{ח:תת|(1)}} אגודה המקבלת, ללא תקון עקרי, את התקנות לדוגמה שנתאשרו ע״י הרושם לאגודה מאותו הסוג, לא תשלם כל מס רישום והודעה על רישומה תפורסם ברשומות חנם.
{{ח:תת|(2)}} על כל אגודה אחרת לשלם עם רישומה מס של ארבע לירות וכן עליה לשלם בעד הודעת הרישום ברשומות את המס אשר יקבע שר העבודה בצו כללי או מיוחד.
{{ח:תת|(3)}} החלטתו של הרושם בנוגע לסוג שאליו שייכת אגודה ובנוגע לשאלה באם השתמשה האגודה בתקנות לדוגמה ללא שינוי עיקרי, תהא החלטת גמר.
{{ח:תת|(4)}} תעודת רישום והעתקה מתקנות האגודה המאושרות, כשהן טבועות בחותמתו הרשמית של הרושם, תמסרנה חנם לכל אגודה עם רישומה.

{{ח:סעיף|11|תעודת רישום תשמש הוכחה מכרעת}}
{{ח:ת}} תעודת רישום חתומה ע״י הרושם תהא עדות מכרעת שהאגודה רשומה כהלכה, חוץ אם הוכח שרישום האגודה בוטל.

{{ח:סעיף|12|תיקון תקנותיה של האגודה}}
{{ח:תת|(1)}} שום תקון של התקנות של אגודה רשומה לא יהא בר תוקף אלא אם כן נרשם עפ״י הפקודה, ולצורך זה חובה לשלוח לרושם שתי העתקות מן התקון.
{{ח:תת|(2)}} אם נתברר לרושם כי התקון לתקנות האגודה אינו בניגוד לפקודה זו או לתקנות שעל פיה, יכול הוא לרשום את התקון או לסרב לרשמו, בלי ליתן כל נימוק לסירובו.
{{ח:תת|(3)}} אם רשם הרושם תקון לתקנות של אגודה רשומה, עליו ליתן לאגודה, לאחר שתשלם את המס הקבוע, העתקה מן התקון כשהיא מקויימת על ידו וחתומה בחותמתו, והעתקה זו תהא עדות מכרעת שהתקון נרשם כהלכה.

{{ח:סעיף|13|התמזגות אגודות|תיקון: תש״ח, תש״ט}}
{{ח:תת|(1)}} באישורו של הרושם יכולות כל שתי אגודות או יותר להתמזג לאגודה יחידה עפ״י החלטה שתתקבל ברוב של שלשת רבעי החברים המשתתפים באספה כללית מיוחדת של כל אגודה שנתקיימה לצורך זה, אם קבל כל חבר הודעה בכתב שלושים יום למפרע על ההתמזגות המוצעת ועל תאריך האספה: אותה התמזגות תוכל לצאת לפועל מבלי חיסול האגודות המתמזגות או חלוקת הכספים שלהן: משנתמזגו, תהא החלטת האגודות הנוגעות בדבר הודעה מספקת למסור את האקטיב {{ח:הערה|(הנכסים)}} והפסיב {{ח:הערה|(ההתחייבויות)}} של האגודות המתמזגות לרשות האגודה הממוזגת:
{{ח:תת}} בתנאי שכל חבר החולק על ההחלטה יוכל לצאת את האגודה בהתחשב עם ההוראות שבתקנותיה.
{{ח:תת|(2)}} כל אגודה תוכל, עפ״י החלטה שנתקבלה בהתאם לפרוצידורה שנקבעה בסעיף־קטן (1), להעביר את האקטיב והפסיב שלה לכל אגודה שתהא מוכנה לקבלם:
{{ח:תת}} בתנאי שאם היו ההתמזגות או העברת האקטיב והפסיב גוררים עמהם העברת הפסיב מאת אגודה אחת לאגודה אחרת, לא תוצא ההתמזגות או ההעברה לפועל אלא אם כן תנתן מודעה בכתב שלושה חדשים למפרע לנושים של שתי האגודות הללו או של כל אותן האגודות:
{{ח:תת}} ובתנאי שאם הנושה או הנושים של אחת האגודות הנוגעות בדבר מתנגדים להתמזגות או להעברת האקטיב והפסיב ומוסרים מודעה בכתב על כך לאגודה הנוגעת בדבר או לאגודות הנוגעות בדבר חדש ימים לפני התאריך שנקבע להתמזגות או להעברה, לא תוצא ההתמזגות או ההעברה לפועל אלא עד אם סולקו החובות המגיעים לנושה או לנושים.
{{ח:תת|(3)}} הודעה מוקדמת על ההתמזגות העומדת להעשות והודעה שניה על ההתמזגות המושלמת ועל אשורו של הרושם תפורסם ברשומות תמורת תשלום אותו מס ששר העבודה יקבע בצו כללי או מיוחד.

{{ח:סעיף|14|אספות כלליות}}
{{ח:תת|(1)}} יכול הועד להועיד בכל עת אספה כללית של האגודה, וחייב הוא להועיד אספה כזאת בתוך חדש ימים מיום קבלת דרישה בכתב מאת הרושם או מאת אגודה מרכזית שאליה מסונפת האגודה או מאיזה מוסד אחר שפורש בתקנות האגודה או מאת החבר או החברים או מחלק מן המספר הכולל של החברים, הכל כפי שיפורט בתקנות האגודה.
{{ח:תת|(2)}} אם לא כונסה אספה כללית בהתאם לדרישה, תהא לרושם הסמכות להועיד בעצמו אספה כללית של האגודה: ההוצאות שהרושם יוציא, תגבינה מן האגודה עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58}} כדרך שגובים סכום המגיע לממשלה.

{{ח:סעיף|15|זכויותיהם וחובותיהם של חברים}}
{{ח:תת|(1)}} אסור לשום חבר של אגודה רשומה להשתמש בזכויות של חבר אלא אם כן שלם לאגודה דמי חבר או עד אשר רכש באגודה מדת השתתפות, כפי שיקבע בתקנות האגודה.
{{ח:תת|(2)}} משנתקבל חבר לאגודה, יהא חייב בהתחיבויות שהאגודה קבלה על עצמה קודם להתקבלותו כחבר.

{{ח:סעיף|16|הצבעה}}
{{ח:תת|(1)}} לכל חבר של אגודה תהיה למצער דעה אחת בעסקיה, אך לשום חבר לא תהא יותר מדעה אחת.
{{ח:תת}} בתנאי –
{{ח:תתת|(א)}} שאם היו הדעות שקולות תהיה ליו״ר דעה מכרעת;
{{ח:תתת|(ב)}} שאם זו צרכניה שתופית או אגודה לקניה או למכירה או לשרות חקלאיים מותר להקציב בהן קולות נוספים, כפי שתקנות האגודה תקבענה, על יסוד מדת השתתפותו של כל חבר בקניה ובמכירה במשך שנת הכספים האחרונה, אך לשום חבר לא יהא יותר מחלק העשרים מן הס״ה של מספר הקולות;
{{ח:תתת|(ג)}} שאגודה שהשקיעה חלק מכספיה במניותיה של אגודה אחרת או המסונפת לאגודה אחרת, תוכל למנות אחד מחבריה להשתתף בהצבעה בעסקיה של אותה האגודה הרשומה האחרת, ותוכל לקבל את מספר הקולות אשר יקבע בתקנותיה של האגודה האחרת, אך לשום חבר לא יהא יותר מחלק העשרים מן הס״ה של מספר הקולות;
{{ח:תתת|(ד)}} שאגודה הפועלת בעיר או ביותר מכפר אחד תוכל לקבוע בתקנותיה הוראות בדבר אספות מקומיות או בדבר אספה של באי כוח שנבחרו בכל מקום ומקום, ולבאי כוח אלה יהא אותו מספר קולות אשר יקבע בתקנות האגודה;
{{ח:תתת|(ה)}} שחבר שאינו יושב בארץ רשאי למנות חבר אחר להיות מורשהו, אך שום חבר לא ישמש מורשה ליותר משני חברים אחרים.
{{ח:תת|(2)}} אסור למנות מורשים אלא במקרים המפורטים בפסקאות (ג), (ד) ו־(ה) של סעיף־קטן (1).

{{ח:סעיף|17|פדיון מניות}}
{{ח:ת}} אסור להעביר לאחר מניותיו של חבר או חלקו בהון אגודה רשומה, אך יכולה האגודה לפדותם בהתאם להוראות תקנותיה ולכל תקנה שיתקינוה עפ״י פקודה זו.

{{ח:סעיף|18|המען הרשום של אגודות|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} כל אגודה רשומה חייבת לקבוע לה מען בישראל אשר ירשם בהתאם לתקנות, ואשר לשם ישלחו כל ההודעות והמכתבים, ועל האגודה לשלוח לרושם הודעה על כל שנוי שיחול במען.

{{ח:סעיף|18א|המען הדיגיטלי|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מיום שנרשמה אגודה, חובה שיהיה לה מען דיגיטלי, אחד מכל סוג.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על פרטי מען דיגיטלי של אגודה, כאמור בסעיף קטן (א), תימסר לרשם עם הבקשה לרישום האגודה; הודעה על שינוי במען הדיגיטלי תימסר לרשם בתוך 14 ימים לאחר השינוי.
{{ח:תת|(ג)}} הרשם ירשום את המען הדיגיטלי שעליו הודיעה האגודה לפי הוראות סעיף קטן (ב), לאחר שהודיע לה כאמור {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים#סעיף 3ב|בסעיף 3ב(א)(1) ו־(3) לחוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים}} ולאחר שווידא שהמען הדיגיטלי תקין ופעיל.
{{ח:תת|(ד)}} מענה הדיגיטלי של אגודה יהיה פתוח לעיונו של גוף ציבורי השולח מסרים דיגיטליים, בלבד.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף ציבורי השולח מסרים דיגיטליים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים|בחוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים“ – {{ח:חיצוני|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים|חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים, התשע״ח–2018}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מען דיגיטלי“ – כל אחד מהפרטים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|19|זכות העיון בתקנות האגודה וכו׳}}
{{ח:ת}} על כל אגודה רשומה להחזיק אצלה העתק מן הפקודה הזאת ומן התקנות ומתקנותיה של האגודה, ורשימת חבריה; המסמכים הללו יהיו פתוחים לעיון בכל עת מתאמת במען הרשום של האגודה, חנם אין כסף, באותן שעות שבהן פתוח משרדה של האגודה לצרכי עסקיה.

{{ח:סעיף|20|בקורת חשבונות|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} פנקסיה של כל אגודה רשומה יבוקרו למצער אחת לשנה. אם האגודה מסונפת לברית פיקוח, תערך הבקרת ע״י פקיד מפקידי ברית הפיקוח שיתמנה על ידי אותה הברית והלה צריך להיות רשום בצורה שתקבע בתקנות שעפ״י פקודה זו, או להיות מבקר חשבונות צבורי בעל רשיון מטעם הממשלה, וכשאין היא מסונפת לברית כזאת, תמנה האספה הכללית השנתית של האגודה מבקר חשבונות, שיהא בעל רשיון מטעם הממשלה כמבקר חשבונות צבורי, ולעולם תהא לרושם זכות הויטו על המינוי:
{{ח:תת}} בתנאי שיכול הרושם לפי ראות עיניו להרשות שפנקסי אגודה רשומה יבוקרו ע״י אחד מפקידי מחלקתו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (ניהול וביקורת חשבונות)|תקנות בדבר ניהול וביקורת חשבונות}} (ק״ת תשל״ה, 1376).}}
{{ח:תת|(2)}} בקורת החשבונות שתיערך עפ״י סעיף־קטן (1) תכלול, בין שאר דברים, את בחינת החובות שכבר עבר זמן פרעונם, אם ישנם חובות כאלה, את אימות חשבון עודף המזומנים והבטחונות, ושומא של האקטיב והפסיב של האגודה.
{{ח:תת|(3)}} ברית הפיקוח או מבקר החשבונות שנתמנה עפ״י סעיף־קטן (1) רשאים לעיין באין מעצור בפנקסים, בחשבונות, בשוברים ובכל שאר המסמכים של האגודה ויש להרשות להם לאמת את חשבון עודף המזומנים והבטחונות שלה: על המנהלים, מנהלי העסקים ושאר פקידי האגודה להמציא לברית הפיקוח או לכל אדם אחר שנתמנה לשם בקרת חשבונותיה של אגודה, את כל אותן הידיעות בנוגע לעסקיה ופעולותיה ככל אשר ידרש ע״י אותה ברית הפיקוח או ע״י אותו אדם אחר.
{{ח:תת|(4)}} לברית הפיקוח או למבקר החשבונות שנתמנה עפ״י סעיף־קטן (1) של סעיף זה כדי לבקר את חשבונותיה של אגודה, תהא הסמכות בשעת הצורך, –
{{ח:תתת|(א)}} להזמין כל פקיד, סוכן, משמש או חבר של האגודה לבוא לפניהם, כשיש יסוד להאמין שיוכלו למסור ידיעות בעלות ערך בנוגע לכל עסק מעסקי האגודה או להנהלת עסקיה;
{{ח:תתת|(ב)}} לדרוש מכל פקיד או סוכן או משמש או חבר של האגודה להראות כל פנקס או מסמך הנוגעים לעסקיה של האגודה או להראות כל כסף מזומן או בטחונות השייכים לאגודה והנמצאים ברשותם.
{{ח:תת|(5)}} אם הדינים־והחשבונות על הבקורת של ברית פיקוח לא הניחו את דעתו של הרושם, יכול הוא –
{{ח:תתת|(א)}} למנות מבקר חשבונות או מבקרי חשבונות שיבקרו בשמו את האגודות המסונפות לברית ולהטיל על האגודות את התשלום אשר ימצא לנכון להטיל;
{{ח:תתת|(ב)}} להפסיק את סמכותה של הברית לבקר את חשבונותיהן של האגודות המסונפות לה: בכוח ההפסקה יש להשתמש רק עפ״י אשור מאת שר העבודה.
{{ח:תת}} בתנאי כי אין ליתן צו להפסקת סמכות עד אם ניתנה לברית הפיקוח אפשרות להגיש באור בכתב.

{{ח:סעיף|21|התאגדותה של אגודה}}
{{ח:ת}} משנרשמה אגודה הריהי נעשית גוף מאוגד בשם שבו נרשמה ותהא לה זכות ירושה עולמית וחותמת רשמית והסמכות לרכוש נכסי מטלטלים ונכסי מקרקעים ולהתקשר בחוזים ולהופיע במשפט ובכל מו״מ משפטי אחר, הן כתובע והן כנתבע, ולעשות את כל הדרוש לצרכי קיומה.

{{ח:סעיף|22|הסמכות לקנוס חברים}}
{{ח:ת}} אגודה רשומה רשאית עפ״י תקנותיה לקבל סמכות להטיל על חבריה קנסות בהרשאת האספה הכללית או הועד או באותו האופן שתקנות האגודה תקבענה: קנסות אלה דינם כדין חובות המגיעים לאגודה.

{{ח:סעיף|23|חובות שחברים חייבים לאגודה}}
{{ח:תת|(1)}} כל הכספים המגיעים לאגודה רשומה מאיזה חבר עפ״י פקודה זו או עפ״י תקנותיה של האגודה או בקשר עם עסקיה, יהא דינם כדין חוב המגיע לאגודה מאותו חבר, וכן ייגבו.
{{ח:תת|(2)}} לצורך פעולת הוצאה לפועל זמנית לגבי חובות המגיעים לאגודה מחבריה, הרי תעודה החתומה ע״י הפקיד או הפקידים הממונים באותה שעה על הנהלת עסקי האגודה והטבועה בחותמת האגודה תיחשב כמסמך מקויים בגדר {{ח:חיצוני|חוק הפרוצדורה האזרחית העותומני#סעיף 130|סעיף 130 מהחוק העותומני של דיון אזרחי}}.

{{ח:סעיף|24|לאגודה יהא שעבוד על מניותיהם של חברים בשל חובות המגיעים לאגודה}}
{{ח:תת|(1)}} בשל כל חוב המגיע לאגודה רשומה מחבר או ממי שהיה חבר, יהא לה לאגודה שעבוד על מנייתו או על חלקו בהון ועל פקדונותיו, ועל כל דיבידנדה או הענקה או כל חלק אחר מן הרוחים המגיעים לו, ויכולה היא לנכות כל סכום שנזקף לזכותו של החבר או של מי שהיה חבר או כל סכום המגיע לו, לשם תשלום אותו החוב או על חשבון סילוק אותו החוב.
{{ח:תת|(2)}} אסור לשום חבר של אגודה רשומה לשעבד לאגודה את מניותיה של האגודה בתורת בטחון להלואה.

{{ח:סעיף|25|מניות פטורות מעיקול}}
{{ח:ת}} בהתחשב עם הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}, לא יהיו מניתו או חלקו של חבר בהון של אגודה רשומה נתונים לעיקול או למכירה עפ״י כל צו או פסק של בית משפט על כל חוב או התחייבות שאותו החבר חייב בהם, וכן לא תהא לנאמן בפשיטת רגל הזכות לקבל או לתבוע אותה מניה או אותו חלק בהון.

{{ח:סעיף|26|שעבודים לזכות אגודות קיומם ורישומם של שעבודים, וכו׳|תיקון: 1937, תשכ״ד}}
{{ח:תת|(1)|(א)}} מותר לכל אגודה רשומה ליתן מפרעה בתורת הלואה לחבר מחבריה בהתאם לתקנותיה הרשומות.
{{ח:תתת|(ב)}} בהלוות אגודה רשומה כספים לחבר, או בחתמה על חוזה להלוות כספים לחבר, או בהיות חבר חייב לאותה אגודה, רשאית האגודה לדרוש מאת החבר לשעבד לזכותה היא, בצורה אשר תקבע, את כל היבול או תוצרת חקלאית אחרת, תוצרת ימית (לרבות דגים), או עצים כרותים, בעלי חיים, מספוא, מכשירים חקלאיים או מכשירי תעשיה או מכשירי דייג, מכונות, סירות, חבלי סירות, רשתות, חמרים גלמיים, כלי המלאכה ובכלל כל פרי עמלו של אותו חבר, ושאר דברים המשמשים בקשר עם הייצור, בין שבאו לעולם ובין שלא באו לעולם בעת הוצר השעבוד ובין שהמשעבד רכשם בעת הוצר השעבוד ובין שלא רכשם.
{{ח:תת|(2)|(א)}} שעבוד שנוצר עפ״י סעיף־קטן (1) יחשב כשעבוד שנעשה כהלכה אם נחתם בשתי העתקות ע״י החבר העושה אותו בפני הפקיד או הפקידים הממונים באותה שעה על הנהלת עסקי האגודה.
{{ח:תתת|(ב)}} מחובתו של אותו פקיד או אותם פקידים הממונים באותה שעה על הנהלת עסקי האגודה להגיש מיד העתקה אחת של כתב השעבוד למשרדה של האגודה ולהניח את ההעתקה השניה בתוך עשרים ואחד יום אצל הקצין המחוזי של הנפה אשר בה נמצאים הנכסים הכלולים בשעבוד.
{{ח:תתת|(ג)}} משקיבל קצין המחוז העתקה מכתב השעבוד יחד עם המס הקבוע יצרפנו אל התיק מיד, ועליו לנהל בצורה הקבועה פנקס אשר יכונה פנקס הרישום לשעבודים של אגודות שתופיות ובו ירשמו פרטים על כל השעבודים שנתקבלו על ידו, ולשלוח לאגודה אישור על הרישום.
{{ח:תתת|(ד)}} כל אדם רשאי לעיין בתיק השעבודים במשרדה של אגודה, ותמורת תשלום המס הקבוע רשאי הוא לעיין גם בפנקס הרישום לשעבודים ולהעתיק קטעים הימנו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (שעבודים)|תקנות בדבר שעבודים}} (ק״ת תשל״ו, 981).}}
{{ח:תת|(3)}} אם נתברר לרושם שאי רישומו של שעבוד בתוך המועד שנקבע לעיל היה דרך מקרה או מחמת משגה או מאיזו סיבה מספקת אחרת או שאין בו כדי לפגוע במצבם של הנושים או של חברי האגודה, או שמסיבות אחרות מן הדין ומן הצדק הוא ליתן ארכא, רשאי הוא עפ״י בקשת האגודה או כל אדם מעונין ובאותם התנאים שימצאם לצודקים ולמועילים, לצוות להאריך את מועד הרישום.
{{ח:תת|(4)|(א)}} רישום שעבוד בהתאם להוראות סעיף־קטן (2) מהווה שעבוד ראשון ובטחון לזכותה של האגודה המלווה או הנושה בדרך אחרת:
{{ח:תתת}} בתנאי ששום דבר האמור בזה לא יפגע –
{{ח:תתתת|(I)}} בכל תביעה של הממשלה למסים או כספים הנגבים כמסים, או בכל תביעה של בעל נכסים לדמי שכירות או לכספים הנגבים כדמי שכירות, או
{{ח:תתתת|(II)}} בזכויותיו של קונה אמיתי ששילם במחיר דבר ערך מבלי שידע על מציאותו של שעבוד, או
{{ח:תתתת|(III)}} בזכויותיו של בעל משכנתא או בעל שעבוד קודם.
{{ח:תתת|(ב)}} רישום שעבוד ע״י קצין המחוז ייחשב כמסירת מודעה על השעבוד לכל אדם המטפל בנכסים הכלולים בשעבוד.
{{ח:תת|(5)}} מיד כשיסולקו ההלוואה או החוב שניתן עליהם שעבוד עפ״י פקודה זו, הרי פקיד האגודה או פקידי האגודה הממונים באותה שעה על הנהלת עסקי האגודה, חייבים לרשום את דבר הסילוק מיד בהעתק כתב השעבוד השמור בתיק במשרדה של האגודה, ובתוך עשרים ואחד יום מיום התשלום חייבים הם להודיע את הדבר לקצין המחוז, ולאחר שקיבל הלה את ההודעה ירשום מיד את דבר סילוק התשלומים בפנקס רישום השעבודים של אגודות שיתופיות.

{{ח:סעיף|27|העברת שעבודים|תיקון: 1937}}
{{ח:תת|(1)}} אגודה רשומה רשאית ללוות כספים על יסוד שעבוד הרשום לזכותה עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26(1)}}, אם אותו שעבוד נעשה ונרשם בהתאם להוראות פקודה זו, ולמטרה זו היא רשאית להעביר כל שעבוד כזה.
{{ח:תת|(2)}} העברת שעבוד עפ״י סעיף זה תרשם בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26(2) של הפקודה}} ונוסף על כך תחולנה גם הוראות {{ח:חיצוני|פקודת החברות#פרק ח|חלק ה׳ מפקודת החברות}}.
{{ח:תת|(3)}} העברת שעבוד עפ״י סעיף זה כשהיא רשומה כאמור לעיל דינה כדין שעבוד ראשון לזכותו של מקבל ההעברה בהתחשב עם הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26(4) מהפקודה}}.

{{ח:סעיף|27א|רישום העברות של שעבודים לפני יום עשרים וששה בפברואר, 1935|תיקון: 1937, תשכ״ד}}
{{ח:ת}} כל העברה של שעבוד שבידי אגודה רשומה עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26(1) מפקודה זו}}, ואשר נרשמה אצל קצין המחוז של הנפה אשר בה מצוי הנכס הכלול בשעבוד, מיום עשרים ושבעה בדצמבר, 1933, ואילך, אך לפני יום עשרים וששה בפברואר, 1935, דינה כדין העברה בת תוקף מלא, ואפילו אם לא נרשמה אותה העברה אצל הרושם.

{{ח:סעיף|28|שעבודים שהטילו האגודות על נכסיהן הן|תיקון: ת״ט, 1934, 1936}}
{{ח:תת|(1)}} רשאית אגודה רשומה תהא זכאית, מתוך התחשבות בכל הגבלה או הוראה מצמצמת שבתקנותיה, לעבוט את נכסי המטלטלין שלה ולמשכן או לשעבד את נכסיה, כולם או מקצתם, בין מטלטלין ובין מקרקעין, בין שהיא מחזיקה בהם ובין שהיא תובעת זכות עליהם, בין בהווה ובין בעתיד, לרבות הון מניותיה שעדיין לא נפרע, אם יש הון כזה, ואת המוניטין שלה, בתורת בטחון לחובותיה, בין שבהווה ובין שבעתיד ובין שיהיו קיימים על תנאי, ע״י הוצאת אובליגציות {{ח:הערה|(אגרות־חוב)}} בודדות או בסריות.
{{ח:תת|(2)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת החברות#פרק ח|חלק ה{{ח:הערה|׳}} מפקודת החברות}} תחולנה על כל עבוט, משכנתא או שעבוד שיעשו עפ״י סעיף זה.

{{ח:סעיף|28א|הטלת {{ח:חיצוני|פקודת החברות#פרק ח|חלק ה׳ של פקודת החברות}} על שעבודים ידועים וכו׳|תיקון: 1937}}
{{ח:ת}} כל אגרת חוב, משכנתא, שעבוד או משכון שנוצרו או נעשו ע״י כל אגודה רשומה באיזו עת שהיא לפני יום עשרים וששה בפברואר, 1935, יהא דינם כאילו נוצרו או נעשו כחוק אם נוצרו או נעשו ונרשמו כחוק עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת החברות#פרק ח|חלק ה{{ח:הערה|׳}} של פקודת החברות}}.

{{ח:סעיף|29|עונשו של חבר הסוחר בנכסים המשועבדים|תיקון: תש״ח־3}}
{{ח:תת|(1)}} כל חבר או מי שהיה חבר של אגודה המעביר או מנסה להעביר לאחר נכסים הכלולים בשעבוד שנרשם עפ״י פקודה זו או הסוחר או מנסה לסחור בהם מבלי שקיבל תחילה רשות בכתב מאת הועד, יאשם בעברה ויהא צפוי לקנס של חמישים לירות.
{{ח:תת|(2)}} שום דבר האמור בסעיף זה לא יפטור כל חבר או מי שהיה חבר מכל עונש, שנקבע בסעיפים אחרים של פקודה זו או בכל חוק אחר הנוהג באותה שעה ולא ימנע את האגודה מלחפש דרכי פצוי אחרים שנקבעו בסעיפים אחרים של פקודה זו או בכל חוק אחר הנוהג באותה שעה.

{{ח:סעיף|30|חוזים למכירת תוצרת לאגודה או באמצעותה}}
{{ח:ת}} אגודה רשומה שאחת ממטרותיה היא מכירת תוצרת חקלאית או תוצרת משק בהמות או תוצר של מלאכת יד של חבריה, רשאית, בין בתקנותיה ובין במסמך מיוחד, להתקשר בחוזים עם חבריה שהם ימכרו למשך תקופה מסוימת לאגודה או באמצעות האגודה את כל תוצרתם או אותם הכמויות או המינים של התוצרת שיפורטו באותם חוזים, ובכל חוזה כזה תוכל להתנות שסכום מסוים ישולם בעד כל יחידת משקל או יחידת מדה כפיצויים על הפרת החוזה, ואותו סכום יהא דינו כדין חוב המגיע לאגודה.

{{ח:סעיף|31|חברים שמתו}}
{{ח:תת|(1)}} במות חבר האגודה, תוכל האגודה להעביר את מניתו או את מדת ההשתתפות שלו, בתוך שנה אחת מיום מותו, לאדם שיוצע בהתאם לתקנותיה של אותה האגודה, אם נתקבל אותו אדם כהלכה כחבר לאגודה בהתאם לתקנות ולתקנותיה של האגודה; ואם לא הוצע אדם, תעביר לאדם שהועד יראה בו את יורשו או בא כוחו החוקי של החבר שמת, הכל לפי הענין, סכום השוה לשוויה של מניתו של אותו החבר שמת או של מדת ההשתתפות, כפי שיוברר בהתאם לתקנות ולתקנות האגודה:
{{ח:תת}} בתנאי שהאיש המוצע, או היורש, או בא־כח החוקי, הכל לפי הענין, רשאי לדרוש שהאגודה תשלם בתוך שנה אחת מיום מות החבר את שויה של המניה או של מדת ההשתתפות של החבר ההוא, אשר יוברר כאמור לעיל.
{{ח:תת|(2)}} בהתחשב עם הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|הסעיפים 24}} {{ח:פנימי|סעיף 26|ו־26}}, ובאם לא נתן בית משפט מוסמך צו האוסר על אגודה לעשות זאת, תהא האגודה חייבת לשלם לאיש המוצע או ליורש או לבא כוח החוקי, הכל לפי הענין, את כל הכספים האחרים המגיעים מן האגודה לחבר שמת.
{{ח:תת|(3)}} כל ההעברות והתשלומים שנעשו ע״י אגודה בהתאם להוראות סעיף זה יהא להם תוקף וממשות לגבי כל דרישה שידרוש אדם אחר מן האגודה.

{{ח:סעיף|32|עזבונו של חבר שמת חייב בחובות אגודה רשומה}}
{{ח:ת}} עזבונו של חבר שמת יהא אחראי למשך שנה אחת למן סוף שנת הכספים של האגודה שבה מת החבר, לחובות של אגודה רשומה כפי שהיו קיימים בזמן מותו.

{{ח:סעיף|33|אחריות של מי שהיו חברים}}
{{ח:ת}} אחריותו של מי שהיה חבר לחובותיה של אגודה רשומה, כפי שהיו קיימים בעת שחדל להיות חבר, תוסיף להיות קיימת למשך שנתים למן סוף שנת הכספים של האגודה שלאחר התאריך שבו חדל להיות חבר.

{{ח:סעיף|34|פנקס החברים}}
{{ח:ת}} כל פנקס או רשימה של חברים או של מניות שברשות כל אגודה רשומה ישמשו הוכחה לכאורה על כל פרט מן הפרטים דלקמן הרשומים בהם –
{{ח:תת|(א)}} התאריך שבו נרשם כחבר שמו של אדם באותו פנקס או באותה רשימה;
{{ח:תת|(ב)}} התאריך שבו חדל אותו אדם להיות חבר.

{{ח:סעיף|35|קיום העתקות של פרטים רשומים}}
{{ח:תת|(1)}} העתקה מכל פרט רשום בספר או בפנקס או ברשימה שהאגודה מנהלת אותם בקביעות אגב עסקיה והנמצאים ברשותה, אם קוימה כהלכה באופן שנקבע בתקנות, תקובל כהוכחה על קיומו של הפרט הרשום, ותקובל כעדות על הענינים והעסקים הרשומים בו בכל מקרה שאילו הוגש בו המקור כחומר עדות, היה מתקבל כהוכחה על הענינים הללו, וכדי אותו שיעור שהמקור מתיחס אליו.
{{ח:תת|(2)}} אין להכריח שום פקיד מפקידי האגודה, במו״מ משפטי שהאגודה אינה צד לו, להראות אחד מפנקסי האגודה שאת תכנו אפשר להוכיח עפ״י סעיף־קטן (1) או להופיע כעד לשם הוכחת הענינים, העסקים והחשבונות הרשומים בפנקס, אלא עפ״י צו מאת בית המשפט או מאת שופט שינתן מפאת סבה מיוחדת.

{{ח:סעיף|36|אימתי מותרים עסקים עם שאינם חברים|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} אסור לאגודה רשומה להלוות כסף לשום אדם שאינו חבר בה:
{{ח:תת}} בתנאי שאגודה רשומה רשאית להלוות כסף לאגודה רשומה אחרת, בהסכמתו הכללית או המיוחדת של הרושם;
{{ח:תת}} ובתנאי שאגודה רשומה רשאית להשתמש בשרותה של אגודה רשומה אחרת כסוכנה לגבית שטרות ולצרכי עסק אחרים, ולצורך זה תוכל להחזיק חשבון עובר ושב אצל אותה אגודה רשומה;
{{ח:תת}} ובתנאי שאגודה רשומה תוכל, בהסכמתו של הרושם, ליתן הלואות למי שאינם חברים מתוך כספים שנקבעו למטרה מיוחדת זו ע״י כל אדם או קבוצת בני אדם שהם עצמם אינם מקבלי ההלואות.
{{ח:תת|(2)}} יכול שר העבודה, בצו כללי או מיוחד, לאסור על כל אגודה רשומה או סוג של אגודות רשומות להלוות כספים על משכנתא של מקרקעים, או לצמצם את סמכותם לכך.

{{ח:סעיף|37|פקדונות והלואות משאינם חברים}}
{{ח:ת}} אגודה רשומה לא תקבל פקדונות והלואות משאינם חברים אלא עד כדי שעור שנקבע בתקנותיה ובהתאם לתנאים שבהן.

{{ח:סעיף|38|עסקים עם שאינם חברים יהיו כפופים לתקנות האגודה}}
{{ח:ת}} עסקיה של אגודה רשומה עם שאינם חברים יהיו כפופים להוראות תקנותיה הרשומות.

{{ח:סעיף|39|מה יעשה ברוחים}}
{{ח:תת|(1)}} אסור לחלק בין החברים שום חלק מן הכספים של אגודה רשומה, אם בתורת הענקה או דיבידנדה או בצורה אחרת, בשעור העולה על השעור שנקבע בתקנות.
{{ח:תת|(2)}} כל אגודה המקבלת או היכולה לקבל רוחים מעסקיה חייבת להפריש קרן שמורה (רזרבה).
{{ח:תת|(3)}} אם האגודה היא אגודת אשראי או אגודת יצרנים, חובה עליה להעביר בכל שנה לקרן השמורה לפחות רבע אחד מרוחיה, ואם האגודה היא אגודה אחרת, עליה להעביר בכל שנה לחשבון הקרן השמורה לפחות עשירית אחת מרוחיה, והאגודה רשאית להשתמש בכספי הקרן השמורה לשם עסקיה או להשקיעם ככל אשר ידרש בתקנות.
{{ח:תת|(4)}} הקרן השמורה אינה בת חלוקה, ולשום חבר לא תהא זכות לחלק מסוים בקרן הנ״ל אלא במקרה שהאגודה הרשומה נתונה במצב של פירוק או שעסקיה מתפרקים והולכים: במקרה זה יחולק בין החברים אותו חלק מן הקרן השמורה שנותר לאחר ששולמו כל החובות, לפי מכסה השוה ליחס שבין הון המניות או מדת השתתפות של כל חבר להון של האגודה הרשומה, פרט למקרים שבהם קובעים תקנות האגודה הוראות אחרות.
{{ח:תת|(5)}} על האגודה לחשב את הרוחים שבכל שנה בטרם תשלם כל דיבידנדה או הענקה (בונוס) או בטרם תתן הנחה לחברים או לבלתי חברים.
{{ח:תת|(6)}} כשמשלמים דיבידנדה על מניות, תהא זכות שוה לכל המניות ביחס לדיבידנדה, ולשום סוג של מניות לא יהא משפט בכורה על פני מניות אחרות.

{{ח:סעיף|40|חלוקת יתרת הרוחים}}
{{ח:ת}} בהתחשב עם הוראות {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}}, מותר לחלק בכל שנה בין החברים את יתרת הרוחים של אגודה, לאחר שתעשה ההפרשה הקבועה לקרן השמורה, יחד עם כל ריוח שנצטבר משנים חולפות. ואם האגודה היא אגודת יצרנים או אגודת צרכנים, מותר לחלק את היתרה הנ״ל גם בין שאינם חברים עד לשעור ועפ״י התנאים שנקבעו בתקנות שעפ״י פקודה זו או בתקנות של אותן האגודות.

{{ח:סעיף|41|קרן מלואים}}
{{ח:ת}} כל אגודה רשאית ליצור קרן־מלואים לחבריה מתוך תרומותיהם של החברים ובהתאם לתקנות האגודה הדנות בענין זה, ורשאית היא לתרום לאותה קרן המלואים מתוך רוחיה, לאחר שתפריש את הסכומים הקבועים לקרן השמורה:
{{ח:ת}} בתנאי שלא ישתמשו בכספי קרן המלואים בעסקיה של האגודה;
{{ח:ת}} ובתנאי ששום חלק מכספי קרן המלואים לא יחשב כנכס (אקטיב) של האגודה.

{{ח:סעיף|42|תרומות לצרכי צדקה}}
{{ח:ת}} לאחר שהופרש לקרן השמורה סכום הדרוש עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}}, רשאית כל אגודה רשומה לתרום סכום, שלא יעלה על חמשים אחוז למאה מן העודף הנותר, לכל מטרת צדקה או לכל מטרה שיש בה משום תועלת צבורית ושהרושם מכיר בהן מבחינה זו, ואם הון המניות שנפרע והקרן השמורה אינם פחותים מן הסכום שהיא מחזיקה בצורת הלואות ופקדונות משאינם חברים, תוכל לנדב סכום העולה על חמשים אחוז למאה מן העודף הנותר הנ״ל.

{{ח:סעיף|43|חקירה בעסקי אגודה}}
{{ח:תת|(1)}} יכול הרושם על דעת עצמו, וחייב הוא עפ״י בקשת רוב חברי הועד, או עפ״י בקשת כל מוסד אחר שהורכב עפ״י תקנות האגודה או עפ״י בקשתם של לא פחות משליש החברים או עפ״י בקשה מברית הפיקוח שהאגודה מסונפת לה, לערוך חקירה או למלא את ידו של איזה אדם שהורשה לכך על ידו בכתב לערוך חקירה בענין הרכבה, דרכי עבודתה ומצבה הכספי של אגודה רשומה:
{{ח:תת}} בתנאי, כי בהערך חקירה ע״י הרושם שלא על דעת עצמו, יכול הרושם לדרוש מאת המבקש או המבקשים שישלישו סכום שיספיק לכיסוי ההוצאות המשוערות של חקירה כזאת.
{{ח:תת|(2)}} על כל פקידי האגודה וחבריה למסור ידיעות בנוגע לעסקיה של האגודה, כאשר ידרוש הרושם או האיש המורשה על ידו.

{{ח:סעיף|44|בדיקת פנקסי האגודה}}
{{ח:תת|(1)}} יכול הרושם עפ״י בקשה מאת נושה של אגודה רשומה לבדוק בעצמו את פנקסי האגודה, או למלא את ידו של איזה אדם אחר בכתב לבדוק את פנקסי האגודה:
{{ח:תת}} בתנאי:
{{ח:תתת|(א)}} שהמבקש יוכיח לרושם כי החוב הוא סכום שהגיע זמן פרעונו בעת הגשת הבקשה וכי הוא תבע את סילוקו של הסכום, והסכום לא סולק בתוך זמן מספיק, וכן
{{ח:תתת|(ב)}} שהמבקש הפקיד אצל הרושם את הסכום אשר ידרוש הרושם בתורת בטחון לחשבון הוצאות הבדיקה המוצעת.
{{ח:תת|(2)}} על הרושם להודיע לנושה על תוצאותיה של כל בדיקה כזאת.

{{ח:סעיף|45|חלוקת משא ההוצאות של החקירה}}
{{ח:ת}} אם נערכת חקירה עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}} או אם נערכת בדיקה עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}}, יכול הרושם, לאחר שיתן את האפשרות לצדדים להשמיע את טענותיהם, לחלק את משא כל ההוצאות או אותו חלק מן ההוצאות אשר ימצא לנכון{{ח:הערה|,}} בין האגודה, החברים או הנושה הדרושים את החקירה או הבדיקה, בין הפקידים או מי שהיו פקידים, ובין החברים או מי שהיו חברים של האגודה.

{{ח:סעיף|46|פירוק אגודות|תיקון: תש״ט}}
{{ח:תת|(1)}} אם סבור הרושם, לאחר שנערכה חקירה עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}} או לאחר שנערכה בדיקה עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}}, או לאחר שקיבל בקשה שהוגשה ע״י שלושה רבעים מחברי אגודה שתופית, שיש צורך לפרק את האגודה, יכול הוא לצוות על האגודה להתפרק, ואת הצו שלו יפרסם ברשומות.
{{ח:תת|(2)}} כל חבר של אוגדה שתופית רשאי במשך שני חדשים מתאריך פרסום הצו שניתן עפ״י סעיף־קטן (1) לערער על הצו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51}}.
{{ח:תת|(3)}} לא הוגש ערעור בתוך שני חדשים מיום פרסום צו לפרוק אגודה שתופית, יקבל הצו תוקף כתום התקופה הנ״ל.
{{ח:תת|(4)}} הוגש ערעור בתוך שני חדשים, לא יקבל הצו תוקף עד אם נתקיים ע״י הרשות שלפניה הוגש הערעור.
{{ח:תת|(5)}} אין לפרק עסקיה של האגודה אלא עפ״י צו מאת הרושם.

{{ח:סעיף|47|סמכותו של הרושם לצוות על האגודה להתפרק כשעמד מספר החברים על פחות מן המינימום הקבוע}}
{{ח:ת}} אם הוכח כדי הנחת דעתו של הרושם שמספר חברי אגודה פחת ועמד על פחות מן המספר הדרוש לרישומה של אגודה כזאת עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, יצוה על אותה אגודה להתפרק.

{{ח:סעיף|48|סמכויותיו של מפרק|תיקון: תש״ט, תשע״ח}}
{{ח:תת|(1)}} אם נתן הרושם צו עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}} {{ח:פנימי|סעיף 47|או 47}} לפירוקה של אגודה שתופית, ישמש הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי, בתוקף משרתו, כמפרק זמני, ויכהן בתפקיד זה עד שיתמנה הוא עצמו או אדם אחר כמפרק, ועד שיוכל לשמש בתפקיד זה:
{{ח:תת}} ולעולם רשאי הרושם למנות, בצו שיתפרסם ברשומות, אדם אחר שאינו הממונה, כמפרק האגודה.
{{ח:תת|(2)}} מינה הרושם אדם אחר שאינו הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי כמפרק האגודה בהתאם לסעיף־קטן הקודם, תהא נוהגת בנידון הפירוק אותה הפרוצדורה שתקבע בתקנות עפ״י פקודה זו, והוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 8א|חלק ו׳ מפקודת החברות}} לא תחולנה: פירוק העסקים יתנהל בפיקוחו היחיד של הרושם, ולמרות כל דבר האמור {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46}} בנוגע לזמן אשר בו ינתן תוקף לצו פירוק עסקים, תהא למפרק הסמכות לקנות חזקה מיד בכל הנכסים השייכים לעסקיה ובכל הפנקסים ושאר המסמכים השייכים לעסקיה ולנהל את עסקי האגודה ככל שיהא צורך בכך לשם פירוק עסקיה של האגודה בדרך שיש בה מן התועלת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (פירוק)|תקנות בדבר פירוק אגודות שיתופיות}} (ק״ת תשמ״ד, 2102).}}
{{ח:תת|(3)}} משקבל צו לפירוק עסקים תוקף, תהא למפרק שנתמנה ע״י הרושם עפ״י סעיף־קטן (2) הסמכות, –
{{ח:תתת|(א)}} להופיע במשפט ובמו״מ משפטי כתובע או כנתבע בשם האגודה, בין בשמו או במשרתו;
{{ח:תתת|(ב)}} לקבוע בצו מזמן לזמן מה הם החובות המגיעים מחברים או ממי שהיו חברים, או מעזבונותיהם של חברים שמתו או מן הממונים שלהם או מיורשיהם החוקיים או מכל פקיד, ומה התרומות שעל אלה לתרום או שעוד נשאר עליהם לתרום לאקטיב של האגודה, והתרומות הללו תכלולנה את החובות המגיעים מהחברים או מאנשים אלה: אם האגודה אינה אגודה בערבון מוגבל, תקבענה התרומות הללו לפי הכרעת דעתו ועפ״י פקודתו של המפרק הן בנוגע לאנשים שיהיו נתבעים לשלמם והן בנוגע לסכומים שעליהם לשלמם, אך מבלי לפגוע בכל זכות הקיימת בינם לבין עצמם בנוגע לתרומות;
{{ח:תתת|(ג)}} לחקור בכל התביעות נגד האגודה, ולהחליט בצו לפי הוראות פקודה זו בשאלה למי מן התובעים זכות הקדימה על פני חברו;
{{ח:תתת|(ד)}} לשלם תביעות נגד האגודה (לרבות רבית עד לתאריך צו פירוק העסקים) – כל תביעה לפי דין הקדימה שלה, אם יש דין קדימה, בין במלואן או בחלקן, לפי שעור מסוים, ככל אשר ירשה האקטיב של האגודה;
{{ח:תתת|(ה)}} לקבוע בצו מי הם האנשים שישאו בעול ההוצאות של הפירוק ומה המכסה שכל אחד מהם ישא בה.
{{ח:תת|(4)}} בהתחשב עם כל תקנה מתקנות שעפ״י פקודה זו, תהא למפרק שנתמנה עפ״י סעיף־קטן (2) הסמכות – במדה שסמכות כזאת תהא נחוצה להוציא לפועל את מטרות הסעיף הזה – להזמין עדים ולכוף אותם להופיע בפניו, ולהכריחם להראות לו מסמכים באותם האמצעים ובאותו האופן (עד כמה שאפשר) שנקבעו לבית משפט אזרחי עפ״י {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|החוק העותומני של דיון אזרחי}}.
{{ח:תת|(5)}} כל המוצא את עצמו נפגע מן הצו של המפרק, רשאי לערער על אותו צו בפני הרושם בתוך שני חדשים מיום מתן הצו.
{{ח:תת|(6)}} צווים של מפרק עפ״י הסעיף הקטן (3)(ב), (ג) ו־(ה) יבוצעו, פרט למקרים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 58|בסעיף 58}}, עפ״י בקשה אל פקיד ההוצאה לפועל הראשי ממש כשם שמוציאים לפועל פקודה של בית משפט מחוזי.

{{ח:סעיף|48א|סמכותו של רשם לעכב משא ומתן משפטי בדבר פירוק|תיקון: 1944}}
{{ח:ת}} לאחר שנתן הרשם צו לפרק אגודה {{ח:הערה|[במקור: חברה]}}, ולפני שביטל את רישומה של האגודה {{ח:הערה|[במקור: החברה]}} לפי {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50}}, רשאי הרשם – לפי בקשת כל נושה או חבר, או המפרק {{ח:הערה|[במקור: המחסל]}} – לתת צו לעכב את המשא והמתן המשפטי בדבר הפירוק, הן בכלל והן לזמן מוגבל, ובאותם תנאים שימצאם לנאותים, אם הוכח להנחת דעתו כי כל הפעולות הנוגעות בפירוק צריכות עיכוב.

{{ח:סעיף|48א1|סדר הפירעון בפירוק אגודה שיתופית|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} סדר הפירעון בהליכי פירוק אגודה שיתופית יהיה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#חלק ד פרק ה סימן ב|סימן ב׳ לפרק ה׳ בחלק ד׳ לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}.

{{ח:סעיף|48ב|הוראות מיוחדות בפירוק קיבוץ|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לענין מקרקעי קיבוץ המשמשים בפועל בית מגורים לחבר קיבוץ (להלן – בית מגורים), בקיבוץ הנמצא בהליכי פירוק או כינוס נכסים, רשאי בית המשפט או הרושם, לפי הענין, להורות שחבר הקיבוץ ובני משפחתו המתגוררים עמו לא יפונו מבית המגורים, אלא אם כן הוכח תחילה, להנחת דעתו, שיהיה להם מקום מגורים סביר או שהועמד לרשותם סידור חלוף.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט או הרושם, לפי הענין, רשאי לקבוע שהסידור החלוף כאמור בסעיף קטן (א), יהיה בהמצאת דירה אחרת או בתשלום פיצויים או בדרך אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה אינן חלות על מקרקעין שדיני הגנת הדייר חלים עליהם, ואין בהן כדי לפגוע בדינים האמורים.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – בן זוג, לרבות ידוע בציבור, הורה, צאצא, צאצא בן הזוג, או בן זוגו של כל אחד מאלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חבר הקיבוץ“ – מי שהתקבל כדין לחברות בקיבוץ ובלבד שהתגורר בקיבוץ או שהיה חבר בו, לפחות במשך השנתיים שקדמו להגשת בקשת הפירוק או כינוס הנכסים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעי קיבוץ“ – מקרקעין בתחום הקיבוץ שלקיבוץ יש בהם זכויות, והן לא נרשמו על שם חבר הקיבוץ;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קיבוץ“ – אגודה שיתופית שסווגה על ידי הרושם כקיבוץ או כמושב שיתופי.

{{ח:סעיף|49|אחריותם של פקידים וכו׳}}
{{ח:תת|(1)}} אם נראה אגב מהלך פירוק העסקים של האגודה שמי שהשתתף בארגונה או בהנהלתה של האגודה או שכל מי שהוא עכשיו או מי שהיה נשיא, יו״ר, מזכיר, חבר ועד ההנהלה או פקיד מפקידי האגודה או עובד מעובדיה השתמש שלא כהוגן בכל כסף מכספי האגודה או בנכס מנכסיה, או שהחזיקם אצלו או שנעשה חייב עליהם או אחראי להם, או שאשם באי יושר או בהפרת אמון בנוגע לכספים או לנכסים של האגודה, יכול הרושם עפ״י בקשה מאת המפרק או מאת נושה או משתתף לבדוק את אופן הנהגתו של אותו אדם וליתן צו הדורש מאתו לסלק או להחזיר את הכסף או את הנכסים או חלק מהם בצרוף הרבית לפי אותו השעור שהרושם ימצאהו לצודק, או לתרום סכום לאקטיב של האגודה בתורת פיצוי על השמוש לרעה בכספים או בנכסים, על החזקת הכספים, על אי היושר או על הפרת האמון, הכל כפי שהרושם ימצא לנכון לצוות.
{{ח:תת|(2)}} סעיף זה לא ימנע את השלטונות מהביא במשפט פלילי כל עברין על מעשה שהוא ישא עליו אחריות פלילית.

{{ח:סעיף|50|ביטול הרישום|תיקון: תש״ט}}
{{ח:תת|(1)}} נוסף על הדו״ח שלו לבית המשפט, חייב המפרק להודיע לרושם מתי נשלם פירוק העסקים, ומשיקבל הרושם הודעה זאת או לאחר קבלו את הדו״ח הסופי של המפרק שנתמנה עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48(2)}}, יבטל את רישום האגודה, ומאותה שעה תחדל האגודה לשמש כמוסד מאוגד.
{{ח:תת|(2)}} הרושם יפרסם ברשומות על חשבון האגודה הודעה על הביטול.

{{ח:סעיף|51|ערעורים|תיקון: 1944, תש״ח, תש״ח־2, תש״ס}}
{{ח:ת}} כל צד הנפגע ע״י צו שניתן ע״י הרושם עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 48א|הסעיפים 48א}} {{ח:פנימי|סעיף 49|ו־49}} רשאי לערער עליו בפני שר העבודה בתוך שני חדשים מתאריך הצו, ועל צו שניתן עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}} – בתוך שני חדשים מיום פרסומו, ואין להגיש ערעור לשום בית משפט אזרחי {{ח:הערה|[במקור: בית משפט לקרקעות או בית משפט אזרחי]}}.

{{ח:סעיף|52|בוררות בסכסוכים}}
{{ח:תת|(1)}} יכולה אגודה רשומה לקבוע בתקנותיה הוראות בנוגע לישוב סכסוכים הנוגעים לעסקי האגודה, בין ע״י הרושם או באופן אחר: תביעה של אגודה רשומה לכל חוב או דרישת תשלום המגיעים לה מחבר, ממי שהיה חבר, או מן הממונה, או מן היורש או בא־הכח החוקי של חבר שמת, לרבות קנס שיוטל בהתאם לתקנות האגודה, בין שהודו ובין שלא הודו באותו החוב או באותה דרישת התשלום, הריהי סכסוך הנוגע לעסקי האגודה בגדר סעיף־קטן זה.
{{ח:תת|(2)}} אם קבעו תקנות האגודה שיש להביא בפני הרושם להחלטה כל סכסוך או סוג או סוגים של סכסוכים בנוגע לעסקי האגודה אשר יתגלעו –
{{ח:תתת|(א)}} בין חברים, מי שהיו חברים ואנשים התובעים באמצעות חברים, מי שהיו חברים וחברים שמתו, או
{{ח:תתת|(ב)}} בין חבר, מי שהיה חבר או אדם התובע באמצעות חבר, מי שהיה חבר או חבר שמת, ובין האגודה, הועד שלה או כל פקיד או סוכן של האגודה, או
{{ח:תתת|(ג)}} בין האגודה או הועד שלה ובין כל פקיד או סוכן של האגודה, או
{{ח:תתת|(ד)}} בין האגודה ובין כל אגודה רשומה אחרת, –
{{ח:תת}} הרי משקיבל הרושם את הבקשה לישוב הסכסוך רשאי הוא –
{{ח:תתת|(אא)}} ליישב את הסכסוך בעצמו, או
{{ח:תתת|(בב)}} להעבירו לבורר או לבוררים בהתחשב עם התקנות שתקבענה.
{{ח:תת|(3)}} בהתחשב עם תקנות שתקבענה, רשאי הרושם לקחת בחזרה מבורר כל בקשה ליישוב סכסוך שהוגשה עפ״י סעיף קטן (2)(בב) ולטפל בה באופן שנקבע בסעיף־קטן הנ״ל.
{{ח:תת|(4)}} אם מסר הרושם איזה סכסוך לבורר או לבוררים כאמור בסעיף קטן (2)(בב), רשאי הוא –
{{ח:תתת|(א)}} לאשר את פסק הבוררים, או
{{ח:תתת|(ב)}} אם על דעת עצמו או עפ״י בקשה שהוגשה לו ע״י אחד מבעלי הסכסוך תוך עשרה ימים מיום הפסק, לתקן את פסק הבוררים או להחזיר לבורר או לבוררים כל ענין הנזכר בפסק למען יחזרו ויעיינו בו.
{{ח:תת|(5)}} לכל החלטה הניתנת ע״י הרושם עפ״י סעיף־קטן (2)(אא) ולכל החלטה של הבורר או הבוררים עפ״י סעיף־קטן (2)(בב) שהרושם אשרה עפ״י סעיף־הקטן הקודם, יהא תוקף של פסק דין מטעם בית משפט מחוזי שאינו ניתן לערעור, וכן תוצא לפועל.

{{ח:סעיף|53|עיקול זמני על נכסים}}
{{ח:ת}} אם נתברר לרושם כי כדי להכשיל או לדחות את ההוצאה לפועל של צו העלול להנתן נגד אדם עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48(3)}} או עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}}, או של כל החלטה העלולה להנתן בסכסוך עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52}}, עומד אותו אדם, –
{{ח:תת|(א)}} להעביר לאחר את נכסיו, כלם או מקצתם, או
{{ח:תת|(ב)}} לעקור את נכסיו, כלם או מקצתם, מתחומי השיפוט המקומיים של הרושם,
{{ח:ת}} יכול הרושם, אם לא ניתן בטחון מספיק, להורות לעקל עקול זמני את הנכסים הנ״ל או אותו החלק מן הנכסים אשר ימצא לנכון לעקלו, ולעקול הזה יהא תוקף כאילו היה זה עקול שנעשה ע״י בית משפט אזרחי בר סמך.

{{ח:סעיף|54|שחרור מהוראות הפקודה בנידון רישום|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} למרות כל דבר האמור בפקודה זו יכול שר העבודה עפ״י צו מיוחד שינתן בכל מקרה ובהתחשב עם התנאים אשר ימצא לנכון להטיל, לפטור אגודה מכל דרישה מן הדרישות שבפקודה זו, הנוגעת לרישומה של האגודה.

{{ח:סעיף|55|שחרור מהוראות כלליות של הפקודה|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} יכול שר העבודה עפ״י צו כללי או מיוחד, לפטור כל אגודה רשומה מכל הוראה מהוראות פקודה זו ויכול הוא להורות שההוראות הללו תחולנה על האגודה באותם השינויים שיפורטו בצו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (הוראות כלליות)|תקנות בדבר הוראות כלליות}} (ק״ת תשל״ו, 983).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|שר העבודה אצל לרשם את סמכותו לפטור כל אגודה מהחובה להיות מורכבת מ־7 חברים (י״פ תשי״ז, 103).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|שר העבודה אצל לרשם את סמכותו לפטור כל אגודה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48(3)(ד)}}, ולהורות שהוראות {{ח:פנימי|סעיף 48|אותו סעיף}} יחולו על אגודה כאמור בשינויים שיפורטו על ידיו (י״פ תשי״ח, 567).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|שר העבודה פרסם צו לפי סעיף 55(1) (י״פ תש״ך, 851), לפיו הוא פוטר אגודות שיתופיות המסווגות כאגודות תגמולים ופנסיה מהחובה המוטלת {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39(2) לפקודה}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|שר העבודה פרסם צו כללי לפי סעיף 55 (י״פ תשכ״ז, 1891; תשכ״ט, 125, תש״ם, 276), לפיו הוא פוטר את האגודות השיתופיות מהוראות סעיפי הפקודה הנקובים לצדן כלהלן: {{טורים שווים |

האגודות

|

הסעיף בפקודה

}} {{טורים שווים | כל אגודה למעט אגודה שסווגה באגודה לאשראי | {{ח:פנימי|סעיף 36|36}} }} {{טורים שווים | כל אגודה | {{ח:פנימי|סעיף 37|37}}, {{ח:פנימי|סעיף 38|38}} }} ואולם אגודה שסווגה במושב עובדים או ככפר שיתופי תקבע, באסיפה כללית שנתכנסה תוך שלושה חדשים מתחילת כל שנת כספים שלה, את הסכום הכולל של האשראי שהאגודה תהא רשאית לקבל במשך אותה שנת כספים; {{ש}} למעט אגודה שמכהן בה ועד ממונה. באגודה כאמור במקום אישור האסיפה הכללית חייב הועד הממונה לקבל אישור הרשם על גובה האשראי השנתי.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|שר העבודה פרסם צו לפי סעיף 55 (י״פ תשכ״ט, 125; תשס״ה, 2766), לפיו – {{ש}} (1) הוא פוטר כל אגודה שנבחר בה גוף כאמור {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (רשויות האגודה)#סעיף 20|בתקנה 15ב(א) לתקנות האגודות השיתופיות}}, מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:פנימי|סעיף 20|ו־20 לפקודה}}, ומורה כי ההוראות האמורות יחולו על אגודה כאמור בשינוי הבא: {{ש}} סמכויות האסיפה הכללית על פי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:פנימי|סעיף 20|ו־20 לפקודה}} יהיו בידי הגוף כאמור במידה שנקבע כך בתקנות האגודה ובלבד שסמכויות האסיפה הכללית לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13 לפקודה}} יהיו נתונות לאותו גוף רק במידה שהאגודה אושרה לכך במיוחד על־ידי הרשם מחמת ריבוי חבריה; {{ש}} (2)(א) הוא פוטר כל אגודה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(2) לפקודה}} ומורה שההוראות האמורות יחולו על כל אגודה בשינוי הבא: {{ש}} מותר יהיה לחבר באגודה למנות את בן־זוגו כמורשהו באסיפה הכללית של האגודה; {{ש}} (ב) לעניין הצבעתו של מורשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16 לפקודה}} או לפי צו זה רואים בהצבעה באסיפה כללית, כל מתכונת של הצבעה, ובכלל זה בקלפי.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|שר העבודה פרסם צו כללי על־פי סעיף 55(1) (י״פ תשל״א, 2327), לפיו הוא פוטר את כל האגודות, למעט אגודה שסווגה כאגודה לאשראי וחסכון, מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיפים קטנים (1), (2), (3) ו־(5) לסעיף 39 לפקודה}}, ומורה כי ההוראות האמורות יחולו עליהן בשינויים שלהלן: {{ש}} לא תשתמש אגודה שצו זה הל עליה ברווחיה, אלא על פי החלטה של האסיפה הכללית ולמטרות אלה או מקצתן: {{ש}} (1) הפרשה לקרן השמורה בהתאם להוראות תקנות האגודה; {{ש}} (2) מתן הטבות לחברים המבוססות על משכורתם, שיעור עבודתם באגודה, מידת השירותים שהם קיבלו ממנה או היקף העסקאות שביצעו עמה או באמצעותה; {{ש}} (3) חלוקת דיבידנד לחברים שיהיה מבוסס על מספר המניות שבידי כל חבר ובאופן שווה לכל מניית חבר; לענין זה, ”מניית חבר“ – לרבות כל צורת השתתפות החבר בהון האגודה, בהתאם לתקנותיה; {{ש}} (4) חינוך לעקרונות הקואופרציה; {{ש}} (5) כל מטרה אחרת הכלולה בתקנות האגודה.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|שר הכלכלה והתעשייה פרסם צו כללי לפי סעיף 55(1) (י״פ תשע״ז, 3846), לפיו הוא פוטר כל אגודה שסיווג השיתופיות הרשם ”מושב עובדים“, מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(1) לפקודה}}, ומורה כי ההוראות האמורות יחולו על אגודה כאמור בשינוי המפורט להלן, ובלבד שכללה שינוי כאמור בתקנותיה: {{ש}} (1) מספר הקולות באסיפה כללית של חברי אגודה בכל מתכונת של הצבעה, לרבות בקלפי, יהיה – {{ש}} (א) לכל משק חקלאי – שישה קולות שיחולקו באופן שוויוני בין בעלי הזכויות בו שהם חברי אגודה, ואולם: (1) במשק שבו ארבעה חברים – לכל חבר קול אחד ולבעלי המשק שני קולות נוספים; (2) במשק שבו חמישה חברים – לכל חבר קול אחד ולבעל המשק קול נוסף; היו שני בעלי משק, והסכימו שניהם על כך, יקבל אחד מהם קול נוסף; {{ש}} (ב) לכל חבר אגודה שאינו נמנה עם החברים בפסקה 1, יהיה קול אחד בהצבעה; {{ש}} (2) בצו זה – ”בן ממשיך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (חברות)#סעיף 1|בתקנה 1 לתקנות האגודות השיתופיות (חברות), התשל״ג–1973}}; ”בעל זכויות בנחלה“ – בעל משק ובן ממשיך, לרבות בעל או חוכר של מגרש שפוצל מהמשק; ”בעל משק“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (חברות)#סעיף 1|בתקנה 1 לתקנות האמורות}}; ”מושב עובדים“ – למעט מושב עובדים שבו תושבי ההרחבה התקבלו כחברים, ולא התאגדו כיישוב קהילתי.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו צווים מיוחדים בעניין – קופת תגמולים ארצית של עובדי תע״ש בישראל אגודה שיתופית בע״מ (י״פ תשי״ג, 318); ”החומה“ אגודה שיתופית לביטוח בע״מ (י״פ תשי״ג, 591); בנק זרובבל, אגודה שיתופית מרכזית בע״מ (י״פ תשי״ד, 243; י״פ תשי״ט, 419); הלואה וחסכון יפו־ת״א, אגודה שיתופית בע״מ (י״פ תשי״ז, 794); אגודה שיתופית מרכזית חקלאית למפעלים כלכליים בעמק חפר בע״מ (י״פ תשכ״ב, 990); מטעי עמק חפר אגודה שיתופית חקלאית בע״מ ומפעלי עמק חפר למזון אגודה שיתופית חקלאית בע״מ (י״פ תשכ״ג, 63); האגודה השיתופית המרכזית החקלאית למפעלים כלכליים באזור השרון הצפוני בע״מ (י״פ תשכ״ד, 956); איחוד הקבוצות והקיבוצים, אגודה שיתופית מרכזית בע״מ (י״פ תשכ״ד, 1941); הקיבוץ הארצי – השומר הצעיר אגודה שיתופית מרכזית בע״מ, הקיבוץ המאוחד אגודה שיתופית מרכזית בע״מ (י״פ תשכ״ד, 1941); הקיבוץ הדתי אגודה שיתופית מרכזית בע״מ (י״פ תשכ״ה, 51); מרכז הקואופרציה ליצרנות, תחבורה ושירותים, אגודה שיתופית מרכזית בע״מ וברית הפיקוח לקואופרציה היצרנית, תחבורה ושירותים אגודה שיתופית בע״מ (י״פ תשכ״ה, 1997); בית הספר לקואופרציה אגודה שיתופית בע״מ (י״פ תשכ״ה, 2272); ניר חברה שיתופית להתישבות עובדים עברים בע״מ (י״פ תשכ״ז, 132; י״פ תשל״ג, 956); ”חצב“ תנועה להתיישבות, אגודה שיתופית מרכזית בע״מ (י״פ תש״ם, 1132); ”האיחוד החקלאי“ אגודה חקלאית שיתופית מרכזית בע״מ (י״פ תשמ״א, 163); ארז מוצרים תרמופלסטיים אגודה חקלאית שיתופית בע״מ (57-003880-2), ארז מוצרים תרמופלסטיים אגודה חקלאית שיתופית בע״מ (57-003862-0), ארז מוצרים תרמופלסטיים אגודה חקלאית שיתופית בע״מ (57-003861-2), ארז מוצרים תרמופלסטיים אגודה חקלאית שיתופית בע״מ (57-003874-5) (י״פ תשס״א, 1705).}}
{{ח:תת|(2)}} יכול הרושם, באשורו הכללי של שר העבודה, לפטור כהוראת שעה כל אגודה שנרשמה לפני תאריך פקודה זו, מכל הוראה מהוראות הפקודה הזאת, ובלבד שהתקופה הכוללת של פיטורין זמניים אלה לא תעלה על שלש שנים.

{{ח:סעיף|56|השימוש במלה ”Cooperative“ (שתופי), וכו׳|תיקון: תש״ח־3, תשמ״א}}
{{ח:תת|(1)}} שמה של כל אגודה רשומה יכלול את המלה ”Cooperative“ (”שתופית“) או תרגומה הערבי או העברי כחלק משמה, ושום אגודה או מוסד, זולת אגודה שנרשמה עפ״י פקודה זו, לא יכללו כחלק משמם את המלה ”Cooperative“ (”שיתופי“) או תרגומה הערבי או העברי, או כל מלה אחרת שנגזרה מאותו שורש.
{{ח:תת|(2)}} כל אגודה רשומה שערבות חבריה היא מוגבלת חייבת לצרף לשמה את המלה ”Limited“ (”בערבון מוגבל“) או תרגומה הערבי או העברי, ומלה זו תהא המלה האחרונה בשמה.
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(5)}} כל אגודה או מוסד העוברים על הוראות סעיף זה יאשמו בעברה ויהיו צפויים לקנס של עשר לירות, וכל הממשיך בעברה יחשב כעובר עברה חדשה בכל שבוע שבו הוא ממשיך בעברה.

{{ח:סעיף|57|עונשין על עברות|תיקון: תש״ח־3}}
{{ח:ת}} כל אגודה –
{{ח:תת|(א)}} שאינה מוסרת מודעה, או שאינה שולחת דו״ח או מסמך או שאינה עושה או שאינה מרשה לעשות כל מעשה או דבר הדרושים עפ״י פקודה זו, או עפ״י התקנות שעל פיה או על פי {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות}}, כפי שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיפים 59}} {{ח:פנימי|סעיף 60|ו־60}},
{{ח:תת|(ב)}} המסרבת ביודעין לעשות כל מעשה או למסור כל ידיעה הנדרשים ע״י הרושם או ע״י אדם מורשה אחר לצורך פקודה זו, או התקנות שעל פיה או לצורך {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות}}, כפי שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיפים 59}} {{ח:פנימי|סעיף 60|ו־60}}, או המשתמטת מעשות את הדברים הללו,
{{ח:תת|(ג)}} העושה כל דבר שפקודה זו או התקנות שעל פיה או {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות}}, כפי שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיפים 59}} {{ח:פנימי|סעיף 60|ו־60}}, אוסרות לעשותו,
{{ח:תת|(ד)}} המוסרת בזדון דו״ח או ידיעות כוזבים או בלתי מספיקים,
{{ח:ת}} הרי אותה אגודה וכל פקיד המחוייב עפ״י תקנות האגודה או באופן אחר למלא את התפקידים שאי מלואם יחשב לעברה, ואם אין פקיד כזה, הרי כל חבר מחברי הועד או מוסד אחר המתאים לו, מלבד אם הוכח שאותו חבר לא ידע את דבר מעשה העברה, או שנסה למנוע בעדה, יאשמו בעברה ויהיו צפויים לקנס של חמש לירות, וכל הממשיך בעברה כזאת יחשב כעובר עברה חדשה בכל שבוע שבו הוא ממשיך בעברה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות העבירות המינהליות (קנס מינהלי – אגודות שיתופיות)|לתקנות העבירות המינהליות (קנס מינהלי – אגודות שיתופיות), תשס״ד–2003}}, עבירה על הוראה מהוראות סעיף זה היא עבירה מינהלית.}}

{{ח:סעיף|58|גביית סכומים המגיעים לממשלה|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} כל הסכומים המגיעים לממשלה מאגודה שתופית או מפקיד או מחבר או ממי שהיה חבר לאגודה בתור כאלה, וכל הסכומים שצוו לשלמם כהוצאות עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}}, ייגבו, עפ״י דרישה שיגיש הרושם למושל המחוז, ממש כדרך שגובים פיגורי תשלומי מסים עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}} כאילו הוכרזו התשלומים הללו כתשלומים שחל עליהם חוק גבית המסים.
{{ח:תת|(2)}} סכומים המגיעים מאגודה שתופית והנגבים עפ״י סעיף־קטן (1), מותר לגבותם ראשונה מנכסי האגודה, ולאחר כך – אם האגודה היא אגודה שערבון חבריה הוא מוגבל – מן החברים עד כדי גבול ערבותם, ואם זו אגודה ממין אחר – מן החברים.

{{ח:סעיף|59|השימוש {{ח:חיצוני|חוק החברות|בפקודת החברות}}|תיקון: 1937, תשנ״ה, תשע״ח}}
{{ח:תת|(1)}} פרט למותנה {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיפים 9(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 60|ו־60(1) של פקודה זו}}, לא תחולנה הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות}} על אגודות רשומות אלא בכל הנוגע –
{{ח:תתת|(א)}} לאגרות חוב, משכנתאות ושעבודים;
{{ח:תתת|(ב)}} לפירוק אגודות, כשהממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי משמש בתוקף משרתו כמפרק זמני שלהן;
{{ח:תתת|(ג)}} לבקשה המוגשת לבית משפט עפ״י {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 9 פרק 3|סעיף 117 מפקודת החברות}} לאישור פשרה;
{{ח:תתת}} בתנאי שמלבד במו״מ משפטי של פירוק עסקים ע״י הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי, לא ידון שום בית משפט בבקשה כזאת אלא על יסוד תעודה מאת הרושם;
{{ח:תתת|(ג1)}} בית המשפט רשאי לדון בבקשה שהוגשה כאמור בפסקה (ג) ללא תעודה מאת הרשם כאמור באותה פסקה, אם האגודה איננה בהליכי פירוק;
{{ח:תתת|(ד)}} למחיקת אגודות שעברו ובטלו מן הפנקס בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 9 פרק 3א|סעיף 242 של פקודת החברות}}.
{{ח:תת|(2)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות}} הנזכרות בסעיף־קטן (1) תחולנה על אגודה שתופית ממש כאילו היתה המלה ”חברה“ כוללת אגודה שתופית וכאילו היו המלים ”רושם החברות“ כוללות את רושם האגודות השתופיות.

{{ח:סעיף|60||תיקון: 1937-2, תש״ח, תשי״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|61|{{ח:חיצוני|חוק הבוררות|פקודת הבוררות}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הבוררות|פקודת הבוררות}} לא תחול על מו״מ משפטי עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52(2)}}.

{{ח:סעיף|62||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|63|אגודות ותקנות אגודה שכבר נרשמו}}
{{ח:תת|(1)}} כל אגודה שהיתה קיימת עד ליום תחלת תקפה של פקודה זו ונרשמה עפ״י פקודת האגודות ההדדיות, 1920, תחשב כאילו נרשמה על פי פקודה זו, ולמרות כל דבר האמור בפקודה זו תוספנה תקנותיה של אותה אגודה להיות בנות תוקף עד ליום אחד ושלשים בחדש דצמבר, 1934, בלתי אם שונו או בוטלו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12 של פקודה זו}}, ובמדה שתקנות אגודה אלה לא תהיינה סותרות את ההוראות המפורשות של פקודה זו או של כל תקנה שיתקינו על פיה, תוספנה להיות בנות תוקף גם לאחר התאריך האמור עד אם שונו או בוטלו כאמור לעיל.
{{ח:תת|(2)}} כל המינויים, התקנות והצווים שהוצאו, ההודעות והמודעות שניתנו והמשפטים ושאר מו״מ משפטיים שהוגשו עפ״י הפקודה הנ״ל, יחשבו, אם אפשר, כאילו הוצאו או ניתנו או הוגשו עפ״י פקודה זו.

{{ח:סעיף|64|תקנות שיתקין הרושם|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} יכול הרושם להתקין תקנות בענין –
{{ח:תתת|(א)}} התקנות לדוגמה של אגודות, טפסי חשבונות ולוחות מאזנים, לרבות טפסים שיש להשתמש בהם והדו״חות שיוגשו על ידי מבקרי החשבונות;
{{ח:תתת|(ב)}} הספרים והפנקסים שיתנהלו ע״י האגודות;
{{ח:תתת|(ג)}} הרשימות והדו״חות שעל האגודות להגיש לו מדי שנה בשנה או בזמנים אחרים;
{{ח:תתת|(ד)}} הרשימות והדו״חות שעל המפרקים להגיש לו, וכדת מה לעשות בספרי האגודות ובמסמכיה כתום הפירוק;
{{ח:תתת|(ה)}} טופס התעודה הדרושה עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}}, ומיהו האיש החייב לחתום עליה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (דוח כספי, פנקסים, ספרים והודעות)|תקנות בדבר דוח כספי, פנקסים, ספרים והודעות}} (ק״ת תשל״ו, 985).}}
{{ח:תת|(2)}} תקנות אלה תקבלנה תוקף בהתאשרן ע״י שר העבודה.

{{ח:סעיף|65|תקנות שיתקין שר העבודה|תיקון: תש״ח, תשכ״ב, תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(1)}} יכול שר העבודה להתקין תקנות לשם גישום מטרות פקודה זו, בין לכל הארץ כולה או לכל חלק מארץ ישראל ובין לאגודה אחת או לסוג של אגודות; ואולם התקנת תקנות לקביעת סוגי האגודות שעליהן חלות הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ד פרק 2|הפרק השני בחלק ד׳ לפקודת מס הכנסה}}, לעניין הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7 לפקודה זו}}, טעונה הסכמת שר האוצר.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (סוגי אגודות)|תקנות בדבר סוגי אגודות}} (ק״ת תשנ״ו, 246).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (הוראות כלליות)|תקנות בדבר הוראות כלליות}} (ק״ת תשל״ו, 983).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (אגודות שיתופיות לאשראי)|תקנות האגודות השיתופיות (אגודות שיתופיות לאשראי)}} (ק״ת תשל״ז, 330).}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (ערבות הדדית בקיבוץ מתחדש)|תקנות בדבר ערבות הדדית בקיבוץ מתחדש}} (ק״ת תשס״ו, 190); {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (שיוך אמצעי ייצור בקיבוץ מתחדש)|תקנות בדבר שיוך אמצעי ייצור בקיבוץ מתחדש}} (ק״ת תשס״ו, 194); {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (שיוך דירות בקיבוץ מתחדש)|תקנות בדבר שיוך דירות בקיבוץ מתחדש}} (ק״ת תשס״ו, 195).}}
{{ח:תת|(2)}} בפרט, ומבלי לפגוע בכללותה של הסמכות האמורה, יכולות תקנות כאלה –
{{ח:תתת|(א)}} לקבוע, בהתחשב עם הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, את המספר המכסימלי של המניות או של החלק מהון האגודה שכל חבר רשאי לרכוש;
{{ח:תתת|(ב)}} לקבוע את הטפסים שישתמשו בהם ואת התנאים שצריך לקיימם בהגשת בקשות לרישום אגודה והפרוצדורה בענין בקשות כאלה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (ייסוד)|תקנות בדבר ייסוד אגודות שיתופיות}} (ק״ת תשל״ו, 974).}}
{{ח:תתת|(ג)}} לקבוע את הענינים שעליהם רשאית או מחוייבת אגודה להתקין תקנות ואת הפרוצדורה שעליה להתנהג בה בהתקנת תקנות, בשינוין או בביטולן, ואת התנאים שעליה למלא אחריהם בטרם תתקין תקנות, תשנן או תבטלן;
{{ח:תתת|(ד)}} לקבוע את התנאים שאנשים המבקשים להתקבל או שכבר נתקבלו כחברים לאגודה יהיו חייבים למלא אחריהם, ולהורות הוראות בנוגע לבחירת חברים וקבלתם ולתשלום שעליהם לשלם ומידת ההשתתפות שעליהם לרכוש בטרם ישתמשו בזכות חבר;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (חברות)|תקנות בדבר חברות באגודות שיתופיות}} (ק״ת תשל״ג, 872).}}
{{ח:תתת|(ה)}} להורות הוראות בנוגע לבירור שויה של מנייתו או של מדת השתתפותו של חבר בגמר חברותו;
{{ח:תתת|(ו)}} להורות הוראות בדבר אספות כלליות של החברים ובדבר הפרוצדורה שיש להתנהג על פיה באספות כאלה והסמכויות שיש להשתמש בהן באותן אספות;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (סמכויות האסיפה הכללית של בית הספר לקואופרציה אגודה שיתופית בע"מ)|תקנות בדבר סמכויות האסיפה הכללית של בית הספר לקואופרציה אגודה שיתופית בע״מ}} (ק״ת תשכ״ה, 2284).}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (מפעל המים כפר סבא אגודה חקלאית שיתופית בע"מ)|תקנות בדבר מפעל המים כפר סבא אגודה חקלאית שיתופית בע״מ}} (ק״ת תשס״ג, 184).}}
{{ח:תתת|(ז)}} להורות הוראות בדבר מינוי חברים לועד ושאר פקידים, וכן בדבר פיטורם לזמן מה או לתמיד, וכן בדבר הפרוצדורה שיתנהגו על פיה בישיבות הועד ובדבר סמכויותיהם ותפקידיהם של הועד והפקידים האחרים;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (רשויות האגודה)|תקנות בדבר רשויות האגודה}} (ק״ת תשל״ה, 1366).}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (בחירת נציגים לתאגיד)|תקנות בדבר בחירת נציגים לתאגיד}} (ק״ת תשמ״ד, 1410).}}
{{ח:תתת|(ח)}} להורות הוראות בדבר בקורת החשבונות והשכר, אם נקבע שכר, אשר יוטל בעד הבקורת, ובדבר הפרסום מזמן לזמן של לוח מאזן המראה את האקטיב והפסיב של האגודה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (ניהול וביקורת חשבונות)|תקנות בדבר ניהול וביקורת חשבונות}} (ק״ת תשל״ה, 1376).}}
{{ח:תתת|(ט)}} להורות הוראות בדבר יצירת פנקס חברים ואופן הנהלתו, ואם יש לאגודה הון מניות, בדבר פנקס המניות;
{{ח:תתת|(י)}} לקבוע מי ומי הם האנשים, שאינם מבקרי חשבונות בעלי רשיון, הרשאים לבקר את חשבונותיהם של אגודות רשומות מטעם בריתות פקוח, ולהורות הוראות בדבר רישומם של אנשים אלה;
{{ח:תתת|(יא)}} לקבוע מה האיסורים וההגבלות שעל פיהן מותר לאגודות לנהל עסקים עם שאינם חברים;
{{ח:תתת|(יב)}} להורות הוראות בדבר יצירת קרן שמורה והחזקתה ולאיזו מטרות מותר להשתמש בכספה, ובדבר השקעת כל כסף הנתון לפיקוחה של אגודה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (קרן מילואים)|תקנות בדבר קרן מילואים}} (ק״ת תשס״ה, 920).}}
{{ח:תתת|(יג)}} לקבוע עד לאיזו מדה רשאית אגודה לצמצם את מספר חבריה;
{{ח:תתת|(יד)}} לקבוע את התנאים בהם יהא מותר לחלק את הרוחים בין חברי האגודה, ואת שעור הדיבידנדה המכסימלית על הון המניות שמותר לאגודות לשלם;
{{ח:תתת|(טו)}} לקבוע את הפרוצדורה שיש לנהוג בה בהגשת ערעורים ובמתן החלטה עליהם;
{{ח:תתת|(טז)}} להורות הוראות המבטיחות שהון המניות של כל אגודה יהא בר שנוי בצורה שיהא צורך בה כדי לערוב שהמניות לא תעלינה בערכן, וכי ההון הנחוץ ימצא לאגודה כדרוש;
{{ח:תתת|(יז)}} להורות שאנשים הראויים להתקבל כחברים עפ״י תקנות האגודה, לא תמנע מהם הזכות להתקבל כחברים לאגודה בלא סבה מספקת;
{{ח:תתת|(יח)}} לקבוע את הפרוצדורה אשר על פיהם יתנהג מפרק שנתמנה ע״י הרושם עפ״י {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}} ומה לעשות בנכסים העודפים של האגודה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (פירוק)|תקנות בדבר פירוק אגודות שיתופיות}} (ק״ת תשמ״ד, 2102).}}
{{ח:תתת|(יט)}} לקבוע את שטת המינוי של בורר או של בוררים ואת הפרוצדורה שיש להתנהג על פיה במו״מ משפטי בפני הרושם או בפני אותו הבורר או אותם הבוררים, וכן את שעור ההוצאות הכרוכות בישוב הסכסוך ואת דבר הטלתן;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (בוררות בסכסוכים)|תקנות בדבר בוררות בסכסוכים}} (ק״ת תשל״ב, 746).}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (יישוב סכסוכים בקיבוץ)|תקנות בדבר יישוב סכסוכים בקיבוץ}} (ק״ת תשס״ו, 197).}}
{{ח:תתת|(כ)}} להורות הוראות בדבר משלוח הזמנות משפטיות ובדבר הוכחת מסירתן;
{{ח:תתת|(כא)}} להורות הוראות בדבר מחיקת חובות גרועים;
{{ח:תתת|(כב)}} להתקין תקנות בדבר אופן אסוף כספים ע״י מניות או אגרות חוב או באופן אחר;
{{ח:תתת|(כג)}} להורות הוראות בדבר יציאתם או הוצאתם של חברים ובדבר התשלומים שישולמו להם ובדבר התחייבויותיהם של מי שהיו חברים;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|הקיבוץ הדתי (אגודה שיתופית מרכזית בע״מ) והתנועה הקיבוצית המאוחדת (אגודה שיתופית מרכזית בע״מ) פרסמו כללים בדבר זכויות חבר יוצא או מוצא מקיבוץ (י״פ תשנ״ג, 1950); הקיבוץ הארצי השומר הצעיר (אגודה שיתופית מרכזית בע״מ) פרסם כללים בדבר זכויות חבר יוצא או מוצא מקיבוץ (י״פ תשנ״ד, 3489); פורסמו תקנות בדבר דמי עזיבה {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (דמי עזיבה – קיבוץ מסדה)|בקיבוץ מסדה}} (ק״ת תשנ״ג, 1051); {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (דמי עזיבה – קיבוץ כפר בלום)|בקיבוץ כפר בלום}} (ק״ת תשנ״ה, 38); {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (דמי עזיבה – קיבוץ מפלסים)|בקיבוץ מפלסים}} (ק״ת תשנ״ה, 1394); {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (דמי עזיבה – קיבוץ בית קמה)#סעיף קמה|בקיבוץ בית קמה}} (ק״ת תשנ״ח, 430); {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (דמי עזיבה – קיבוץ אילון)|בקיבוץ אילון}} (ק״ת תשנ״ח, 431); {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (דמי עזיבה – קיבוץ יסעור)|בקיבוץ יסעור}} (ק״ת תשנ״ט, 996); {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (דמי עזיבה – קיבוץ דברת)|בקיבוץ דברת}} (ק״ת תש״ס, 81); {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (דמי עזיבה – קיבוץ אשדות יעקב המאוחד)|בקיבוץ אשדות יעקב המאוחד}} (ק״ת תשס״ו, 358); {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (דמי עזיבה – קיבוץ בית השיטה (קבוצת החוגים))|בקיבוץ בית השיטה (קבוצת החוגים)}} (ק״ת תשס״ט, 183).}}
{{ח:תתת|(כד)}} להורות הוראות בדבר מינוי אדם שיהא מותר לשלם לו או להעביר אליו את המגיע לחבר שמת;
{{ח:תתת|(כה)}} להורות הוראות בדבר העיון במסמכים במשרדו של הרושם ובדבר הטלת תשלומים בעד מתן העתקות מקויימות של אותם מסמכים;
{{ח:תתת|(כו)}} לקבוע אגרות בעד רישום איגרת־חוב, משכנתה או שיעבוד, ובעד ביטול הרישום.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות האגודות השיתופיות (אגרות)|תקנות האגודות השיתופיות (אגרות), התשס״ב–2002}}.}}

{{ח:סעיף|66|שינוי {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} שר הכלכלה והתעשייה, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|(מען דיגיטלי לפי {{ח:פנימי|סעיף 18א|סעיף 18א(ה)}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} כתובת דואר אלקטרוני;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} מספר טלפון נייד או כתובת דואר אלקטרוני אשר אינה זהה {{ח:פנימי|תוספת פרט 1|לפרט (1)}}.

{{ח:חתימות|27 בדצמבר 1933}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]