תקנות הבטיחות בעבודה (עובדים בחמרי הדברה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבטיחות בעבודה (עובדים בחמרי הדברה), תשכ״ד–1964}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר בטיחות וגיהות של עובדים בחמרי הדברה בחקלאות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 872|תקנות הבטיחות בעבודה (עובדים בחמרי הדברה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1551.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 1740|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2414.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1196|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5667.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173|סעיף 55}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת הבטיחות בעבודה, 1946}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, ובהתאם {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 216|לסעיף 81 לפקודה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: אחסנת חמרי הדברה}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: טיפול באריזות חמרי הדברה והכנה להדברה}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: ציוד מגן, סידורי שתיה, אכילה ורחיצה לעובדים}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: מיתקני הדברה}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק ששי: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה: {{מוקטן|ציוד מגן הדרוש בפעולות בחמרי הדברה מסויימים}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה: {{מוקטן|פנקס רישום למכשירי נשימה ולמסננים}}}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם אחראי“ – אדם שמלאו לו 18 שנה, יודע קרוא וכתוב, ובעל ידיעה מספקת בסיכונים הכרוכים בשימוש בחמרי הדברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארגז אחסנה“ – ארגז לאחסנת חמרי הדברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבצע הדברה“ – מי שקיבל עליו לבצע פעולת הדברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסן“ – מחסן לאחסנת חמרי הדברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסנאי“ – אדם אחראי שמונה לפי תקנות אלה להיות מחסנאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר נשימה“ – מכשיר המספק אויר צח לנשימה, מתוך מאגר אויר או חמצן דחוס, בין מנקודת שאיבת אויר ובין באמצעות מסנן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסנן“ – לרבות מסנן כימי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן הדברה“ – כל מיתקן המשמש לפעולת הדברה המופעל במנוע או בידי אדם, בכח בהמה או בכל דרך אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נגע“ – כל גוף חי או צומח, לרבות חידק ונגיף, שטבעו לגרום מחלה או נזק בכל צורה אחרת לצמח או לבעל חיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעולת הדברה“ – איבוק, ריסוס או כל פעולה אחרת בחומר הדברה שמטרתה היא ביעור נגע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד מגן“ – לרבות לבוש ונעלי מגן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר הדברה“ – כל חומר כימי או תערובת של חמרים כימיים, לרבות משחות עצים וחמרי הרטבה המיועדים לביעור נגעים, להוציא תרופות וטרינריות.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: אחסנת חמרי הדברה}}

{{ח:סעיף|2|אחסנת חמרי הדברה}}
{{ח:ת}} לא יאוחסנו חמרי הדברה לשימוש במקומות בהם מבוצעת עבודה חקלאית, אלא במחסן, ואולם במקום בו מחזיקים כמות קטנה של חמרים אפשר לאחסנם בארגז אחסנה.

{{ח:סעיף|3|ייחוד מחסן וארגז אחסנה}}
{{ח:ת}} לא יאוחסנו במחסן או בארגז אחסנה אלא חמרי הדברה בלבד, ואולם מותר לאחסן במחסן זבלים כימיים ואריזות ריקות של חמרי הדברה.

{{ח:סעיף|4|חובת רצפה מוצקה}}
{{ח:ת}} רצפת המחסן תהיה מחומר מוצק ובלתי חדיר לרטיבות.

{{ח:סעיף|5|איחסון במשטח מוגבה}}
{{ח:ת}} חמרי הדברה יוחזקו במחסן על משטחי מתכת הקבועים בגובה של לפחות 25 ס״מ מן הרצפה, ובמרחק של לפחות 25 ס״מ מקירות המחסן.

{{ח:סעיף|6|איוורור המחסן}}
{{ח:ת}} במחסן יקויים איוורור נאות באמצעות פתחים בגובה של לפחות מטר וחצי מן הרצפה, בפתחים יותקנו סורגים למניעת כניסה אל המחסן של מבוגרים וילדים, וכן רשת זבובים.

{{ח:סעיף|7|הרכבו ותקינותו של הארגז}}
{{ח:ת}} ארגז אחסנה יהיה עשוי ממתכת, או מעץ שעביו 2 ס״מ לפחות והמצופה בפח מבחוץ. הארגז יוחזק תמיד במצב תקין.

{{ח:סעיף|8|מחסן וארגז יוחזקו נעולים}}
{{ח:ת}} מחסן וארגז אחסנה יוחזקו נעולים על מנעול, להוציא בעת הכנסת חמרים, הוצאתם או הטיפול בהם. מפתח המחסן או ארגז האחסנה יוחזק בדרך כלל בידי המחסנאי ולא יימסר על ידיו אלא לאדם אחראי.

{{ח:סעיף|9|שלט אזהרה במחסן}}
{{ח:ת}} בצד החיצון של דלת מחסן יהיה מוצג שלט אזהרה בגודל של 40×30 ס״מ לפחות, עשוי פח שעליו יסומנו המלים:
{{ח:ת}} {{ממורכז|”'''סכנה {{ש}} רעל – חמרי הדברה'''“}}
{{ח:ת}} באותיות שגבהן הוא לפחות 4 ס״מ, וכן יצויירו על השלט גולגולת ושתי עצמות בגודל של 15×10 ס״מ לפחות.

{{ח:סעיף|10|שלט אזהרה על ארגז אחסנה}}
{{ח:ת}} במקום בולט על ארגז אחסנה יסומנו המלים:
{{ח:ת}} {{ממורכז|”'''סכנה {{ש}} רעל – חמרי הדברה'''“}}
{{ח:ת}} באותיות שגבהן הוא 4 ס״מ לפחות, וכן יצויירו על הארגז גולגולת ושתי עצמות בגודל של 10×5 ס״מ לפחות.

{{ח:סעיף|11|טיפול בחומר שנתפזר}}
{{ח:ת}} חומר הדברה שנתפזר שלא בדרך הדברה ייאסף מיד, ובאם אינו ראוי לשימוש יושמד ללא דיחוי ובאופן בטוח.

{{ח:סעיף|12|שמירת אריזות וסימונן}}
{{ח:תת|(א)}} חמרי הדברה יישמרו באריזות המקוריות של היצרן על סימוניהן או תוויותיהן המקוריות.
{{ח:תת|(ב)}} חומר הדברה שאינו דרוש לשימוש מיידי יוחזק תמיד בכלי סגור או באריזה סגורה.
{{ח:תת|(ג)}} מועבר חומר הדברה מאריזתו המקורית לכלי או לאריזה אחרת, יסומנו מיד באופן בולט על גבי הכלי או האריזה כאמור שם החומר, עובדת רעילותו, והוראות קצרות לשימוש בטוח בו.

{{ח:סעיף|13|בדיקת רשיונות להפעלת פרתיון}}
{{ח:ת}} לא יוצא ממחסן או מארגז אחסנה חומר הדברה שהוא פרתיון, ולא יימסר לפעולת הדברה חומר הדברה כאמור אלא למי שהוא בעל רשיון הפעלה לחומר זה שניתן לו בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות הגנת הצומח (שימוש בפרתיון)|לתקנות הגנת הצומח (שימוש בתכשיר פרתיון ופתיונות מורעלים בגפרת התליום וסטריכנין), תשי״ט–1959}}.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: טיפול באריזות חמרי הדברה והכנה להדברה}}

{{ח:סעיף|14|טיפול באריזות ריקות|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} אריזות ריקות של חומרי הדברה יישמרו במחסן עם תום פעולת הדברה או יושמדו או ייקברו או יוחזרו בהתאם להוראות כל דין.

{{ח:סעיף|15|הוצאת אריזות מהמחסן|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} אריזות ריקות של חומרי הדברה לא יוצאו מהמחסן אלא לשם השמדה או קבורה או החזרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בתקנה 14}}.

{{ח:סעיף|16|זהירות בהכנה להדברה}}
{{ח:ת}} לא יעסקו בהכנת חומר הדברה לפעולת הדברה, אלא בתוך מחסן או במרחק נאות ממבנים ומבני אדם.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: ציוד מגן, סידורי שתיה, אכילה ורחיצה לעובדים}}

{{ח:סעיף|17|אספקת ציוד מגן במצב תקין}}
{{ח:תת|(א)}} עובד המועסק בפעולה מן הפעולות האמורות {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה בטור ב׳}}, להוציא טייס המבצע פעולת הדברה מן האויר, יצוייד בציוד מגן כאמור לצדה של הפעולה {{ח:פנימי|תוספת 1|בטור ג׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} ציוד המגן יסופק לעובד כשהוא במצב תקין.

{{ח:סעיף|18|חובת שמירה על תקינות הציוד}}
{{ח:תת|(א)}} ציוד מגן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בתקנה 17}} יוחזק במצב תקין ומתאים לשימוש בהתאם להוראות היצרן.
{{ח:תת|(ב)}} מסננים וחלקים אחרים של מכשירי נשימה יוחלפו עם אבדן כוח פעולתם וכן בהתאם להוראות היצרן.

{{ח:סעיף|19|פנקס רישום למכשירי נשימה וספרי זיהוי למכשירים}}
{{ח:תת|(א)}} ינוהל פנקס רישום למכשירי נשימה המכילים מסננים בו יירשמו הפרטים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}.
{{ח:תת|(ב)}} כל מכשיר נשימה או מסנן שחובה לרשמם בפנקס הרישום יסומן במספר זיהוי.
{{ח:תת|(ג)}} פנקס הרישום יישמר לפחות שנה אחת אחר הרישום האחרון בו.

{{ח:סעיף|20|סמכות לוותר על חלק מציוד מגן}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח העבודה הראשי רשאי להתיר שינוי בציוד המגן האמור {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה בטור ג׳}}, או לוותר על חלקים ממנו, אם שוכנע שלמרות השינוי או הוויתור נתקיימה אותה מידת הבטיחות והגיהות למשתמש בחומר ההדברה במידה הקיימת בציוד המלא.
{{ח:תת|(ב)}} שינוי או ויתור כאמור בתקנת משנה (א) יינתן בכתב, ורשאי מפקח העבודה הראשי להתנות בו תנאים מיוחדים לכל מקרה.

{{ח:סעיף|21|מקומות נפרדים לבגדי העובדים וציוד המגן}}
{{ח:תת|(א)}} בפעולות הדברה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה {{ח:הערה|ב}}טור ב׳}} תקויים אפשרות נאותה להחלפה או לשמירה של בגדי העובדים.
{{ח:תת|(ב)}} ציוד המגן יוחזק במקום נפרד מן המקום המשמש להחלפה או לשמירה של בגדי העובדים כאמור בתקנת משנה (א), אשר יהיה נעול בכל עת בה אין מכניסים או מוציאים ממנו ציוד מגן. המפתח למקום כאמור יוחזק אך ורק בידיו של אדם אחראי.

{{ח:סעיף|22|כביסת סרבלים}}
{{ח:ת}} סרבלים אותם לבשו בזמן פעולת הדברה לא יילקחו לכל שימוש אחר בטרם כובסו היטב בסבון או בחומר ניקוי סינטתי (דטרגנט).

{{ח:סעיף|23|איוורור מסננים}}
{{ח:ת}} בתום יום עבודה בהדברה יש לנקות ולאוורר כל מכשיר נשימה בו השתמשו בפעולות ההדברה, בהתאם להוראות היצרן.

{{ח:סעיף|24|אספקת מי שתיה}}
{{ח:ת}} בקירבה סבירה למקום בו נעשית פעולת ההדברה, יימצאו מי שתיה שמקורם הוא מצינור מים ראשי, או מכל מקור אחר שאושר על ידי רופא של משרד הבריאות המחוזי כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|בפקודת בריאות העם, 1940}}.

{{ח:סעיף|25|מקום לאכילה ולשמירת אוכל וחובת אספקת כלי שתיה}}
{{ח:ת}} בקירבה סבירה למקום בו נעשית פעולת הדברה יקויים מקום נאות לשמירת מצרכי אוכל ושתיה אשר בו יוכלו העובדים לשתות, לאכול ולעשן בהפסקות מן העבודה, ויימצאו בו כלי שתיה.

{{ח:סעיף|26|אפשרויות רחצה}}
{{ח:ת}} ליד מקומות האכילה יותקנו אפשרויות לרחיצת פנים וידים לפני הארוחות, שיקויימו במצב נקי ומסודר, ואשר בהם יימצאו מגבות נקיות וסבונים, או חמרי ניקוי סינטתיים (דטרגנטים), שיסופקו על ידי המעביד.

{{ח:סעיף|27|רחצה לעובדים בפרתיון}}
{{ח:ת}} נעשית פעולת הדברה בחומר הדברה שהוא פרתיון, תינתן אפשרות נאותה בנוסף לאפשרויות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26|בתקנה 26}}, לרחיצת כל הגוף בתום יום העבודה.

{{ח:סעיף|28|סידורי הובלת נפגעים}}
{{ח:ת}} יקויימו סידורי הובלה מיידית לשם קבלת טיפול רפואי של עובדים שנפגעו מחמרי הדברה.

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: מיתקני הדברה}}

{{ח:סעיף|29|חובת ניקוי מיתקנים}}
{{ח:ת}} בתום יום עבודה בפעולות הדברה ינוקו מיתקני ההדברה בהם השתמשו באותו יום בהשגחתו של אדם אחראי.

{{ח:סעיף|30|איסור להשאיר בשדה מיתקנים קלים}}
{{ח:ת}} לא ישאירו בשדה, בתום יום עבודה בפעולות הדברה מיתקן הדברה, שאדם אחד יכול לשאתו, אלא יאחסנוהו במחסן או במקום אחר, ובלבד שאותו מקום יהיה סגור, נעול ומשולט בשלט אזהרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנה 9}}.

{{ח:סעיף|31|חובת שילוט מיתקנים כבדים}}
{{ח:ת}} מיתקן הדברה הנשאר בשדה אפשר שלא לנקותו, ובלבד שפתח מיכל המיתקן יהיה סגור, ויותקן עליו שלט אזהרה בגודל של 40×30 ס״מ לפחות, בו יכתבו המלים:
{{ח:ת}} {{ממורכז|”'''סכנה {{ש}} רעל – חמרי הדברה'''“}}
{{ח:ת}} באותיות שגבהן הוא 4 ס״מ לפחות, וכן יצויירו על השלט גולגולת ושתי עצמות בגודל של 15×10 ס״מ לפחות.

{{ח:סעיף|32|איסור לתקן מיתקן שלא נוקה}}
{{ח:ת}} לא יועבד אדם בתיקון מיתקן הדברה ולא יישלח מיתקן הדברה לתיקון בטרם נוקה המיתקן על כל חלקיו בצורה יסודית, למעט תיקון שגרתי הנעשה תוך כדי פעולת הדברה, והדרוש למהלכה התקין של פעולת ההדברה.

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק ששי: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|33|אחריותו של מבצע הדברה}}
{{ח:ת}} נעשית פעולת הדברה על ידי מבצע הדברה יראוהו לענין {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#פרק ט סימן א|סעיף 82 לפקודה}} כאחראי למילוין של הוראות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|34|מינוי מחסנאי ואחריותו}}
{{ח:תת|(א)}} מונה מחסנאי על ידי המחזיק או על ידי מבצע הדברה, יודיע הממנה למפקח העבודה האזורי שבתחום פעולתו מבוצעת פעולת ההדברה, את שמו, גילו ומענו של המחסנאי.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה כאמור בתקנת משנה (א) תישלח בדואר רשום כשהיא חתומה על ידי הממנה והממונה כאמור, ותהיה בטופס שאפשר להשיגו במשרדו של מפקח העבודה האזורי.
{{ח:תת|(ג)}} מונה מחסנאי כאמור בתקנות משנה (א) ו־(ב) תחול עליו לענין {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#פרק ט סימן א|סעיף 82 לפקודה}} האחריות למילוין של {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנות 8}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12}}, {{ח:פנימי|סעיף 13|13}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}}.
{{ח:תת|(ד)}} מפקח עבודה אזורי רשאי, בכל עת, לפסול את המחסנאי על ידי הודעה בכתב אל מי שמינהו – אם לדעתו אין הוא ממלא או אינו מסוגל למלא את חובותיו לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|35|חובה להדריך עובדים חדשים}}
{{ח:ת}} לא יועבד עובד בעבודה מן העבודות האמורות {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה {{ח:הערה|ב}}טור ב׳}} בטרם הודרך בדבר הסיכונים ואמצעי הזהירות אותם יש לנקוט בעבודות האמורות.

{{ח:סעיף|36|חובותיהם של העובדים}}
{{ח:ת}} עובד בחמרי הדברה –
{{ח:תת|(1)}} ישתמש בכל ציוד המגן שסופק לו בכל עבודה מן העבודות האמורות {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה {{ח:הערה|ב}}טור ב׳}};
{{ח:תת|(2)}} לא יאכל, לא ישתה ולא יעשן אלא לאחר שהסיר מעל גופו את ציוד המגן, רחץ בסבון, או בחומר ניקוי סינתטי (דטרגנט) את פניו וידיו, ונמצא מחוץ לתחומי הסיכון האפשרי של חומר ההדברה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בתקנות 24}} {{ח:פנימי|סעיף 25|ו־25}};
{{ח:תת|(3)}} ישמור את בגדיו האישיים, שאותם אינו לובש בזמן ההדברה, במקום שנועד לכך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בתקנה 21(א)}};
{{ח:תת|(4)}} יכניס בתום יום העבודה את ציוד המגן למקום שנועד לכך על ידי המעביד בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 21|לתקנה 21(ב)}};
{{ח:תת|(5)}} ירחץ בתום יום עבודה בחומר הדברה שהוא פרתיון את כל גופו במים ובסבון.

{{ח:סעיף|37|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא כתום שלושה חדשים מיום פרסומן ברשומות.

{{ח:סעיף|28|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הבטיחות בעבודה (עובדים בחמרי הדברה), תשכ״ד–1964“.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 17|תקנה 17}})}}}}
{{ח:קטע3||ציוד מגן הדרוש בפעולות בחמרי הדברה מסויימים}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשכ״ט}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} חומר ההדברה	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} פעולת ההדברה האסורה ללא שימוש בציוד מגן	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} ציוד המגן בו יש להשתמש

{{דוכיווני | אזודרין | (Azodrin) }} {{דוכיווני | מטאציל | (Matacil) }} {{דוכיווני | נובקרון | (Nuvacron) }} {{דוכיווני | סיאולן | (Cyolan) }} {{דוכיווני | פרתיון | (Parathion) }}
{{ח:תת|(1)}} פתיחת מיכל המכיל את החומר המרוכז; העברת חומר ממיכל למיכל, מהילתו, ערבובו והשימוש בו;
{{ח:תת|(2)}} חיטוי זרעים בחומר;
{{ח:תת|(3)}} שטיפה וניקוי של מיכל או מיתקן הדברה לחומר בין של קרקע ובין של מטוס.

{{ח:תת|(1)}} כפפות מגומי או מחומר פלסטי;
{{ח:תת|(2)}} מגפיים מגומי או מחומר פלסטי או נעלי עבודה גבוהות מעור;
{{ח:תת|(3)}} מכשיר נשימה ומשקפי מגן;
{{ח:תת|(4)}} סרבל וסינר מגומי או מחומר פלסטי;
{{ח:תת|(5)}} כיסוי ראש נאות.

{{ח:תת|(4)}} דיגול לטיס המבצע פעולת הדברה מן האויר.

{{ח:תת|(1)}} מגפיים מגומי או מחומר פלסטי;
{{ח:תת|(2)}} מגן פנים;
{{ח:תת|(3)}} סרבל;
{{ח:תת|(4)}} כיסוי ראש נאות.

{{דוכיווני | אנדרין | (Endrin) }} {{דוכיווני | גוסתיון | (Gusathion) }} {{דוכיווני | פוספואמידון | (Phosphoamidon) }}	פתיחת מיכל המכיל חומר מרוכז; העברת חומר ממיכל למיכל, מהילתו, ערבובו.
{{ח:תת|(1)}} כפפות מגומי או מחומר פלסטי;
{{ח:תת|(2)}} מגן פנים;
{{ח:תת|(3)}} סרבל.

{{דוכיווני | תרכובות אורגניות של כספית | (Organo-Mercury Compounds) }}	חיטוי זרעים.
{{ח:תת|(1)}} כפפות מגומי או מחומר פלסטי;
{{ח:תת|(2)}} מגן פנים.

{{דוכיווני | גפרת התליום | (Thallium Sulfate) }}	פיזור גרעינים.	כפפות מגומי או מחומר פלסטי.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 19|תקנה 19}})}}}}
{{ח:קטע3||פנקס רישום למכשירי נשימה ולמסננים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הפנקס הושמט)}}

{{ח:חתימות|י״ג בשבט תשכ״ד (27 בינואר 1964)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
* אני מסכים.
'''משה דיין'''
שר החקלאות
* אני מסכים.
'''חיים משה שפירא'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]