gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות משכן הכנסת ורחבתו (הסדרת פעולתם של שדלנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משכן הכנסת ורחבתו (הסדרת פעולתם של שדלנים), התשנ״ד–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ד, 876|תקנות משכן הכנסת ורחבתו (הסדרת פעולתם של שדלנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5598.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הכנסת#סעיף 71|סעיף 29ב}} {{ח:חיצוני|חוק הכנסת|לחוק משכן הכנסת ורחבתו, התשכ״ח–1968}}, ובאישור ועדת הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ענייני חקיקה“ – ניסוח, הגשה, אישור, הנחה, דיון או הצבעה בקשר להצעת חוק בכנסת או בוועדה של הכנסת, או בקשר לתקנות הטעונות אישור או הסכמה של הכנסת או של ועדה כאמור.

{{ח:סעיף|2|היתר יו״ר הכנסת}}
{{ח:ת}} לא יפעל שדלן בכנסת אלא בהיתר יושב־ראש הכנסת.

{{ח:סעיף|3|כניסה למשכן}}
{{ח:ת}} מי שקיבל היתר מיושב־ראש הכנסת לפעול כשדלן בכנסת, יציין בבקשתו להיתר כניסה לכנסת כי הוא שדלן וכן יצהיר כי הוא מודע לתוכנן של תקנות אלה.

{{ח:סעיף|4|איסורים}}
{{ח:תת|(א)}} אסור לשדלן –
{{ח:תתת|(1)}} להביא חבר־הכנסת למחויבות אישית כלפי השדלן או שולחיו כי יצביע או יפעל בדרך מסוימת;
{{ח:תתת|(2)}} להטעות את חבר־הכנסת ביחס לעובדה מהותית כלשהי בקשר לענייני חקיקה או החלטה של הכנסת;
{{ח:תתת|(3)}} ליצור מצג מטעה של טובת או רעת הציבור בקשר לענייני חקיקה או החלטה של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} שדלן שהפר איסור מהאיסורים המנויים בתקנת משנה (א), רשאי יושב־ראש הכנסת לשלול את ההיתר שנתן לו לפעול כשדלן בכנסת.

{{ח:חתימות|כ״א באייר התשנ״ד (2 במאי 1994)}}
* '''שבח וייס'''
יושב־ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משכן הכנסת ורחבתו (הפגנות ותהלוכות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משכן הכנסת ורחבתו (הפגנות ותהלוכות), תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בענין הפגנות ותהלוכות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 2224|תקנות משכן הכנסת ורחבתו (הפגנות ותהלוכות), תשכ״ח–1968|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2275.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת ורחבתו#סעיף 31|סעיף 31}} {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת ורחבתו|לחוק משכן הכנסת ורחבתו, תשכ״ח–1968}}, ובאישור ועדת הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|היתר למבקרים להלך יחד}}
{{ח:תת|(א)}} קבוצת מבקרים שמטרתה ביקור בכנסת, רשאית להלך יחד בשטח המותר בכניסה לפי {{ח:חיצוני|תקנות משכן הכנסת ורחבתו (קביעת שטחים מותרים בכניסה)|תקנות משכן הכנסת ורחבתו (קביעת שטחים מותרים בכניסה), תשכ״ח–1968}}.
{{ח:תת|(ב)}} קבוצת מבקרים כאמור בתקנת משנה (א), רשאית להלך יחד בשטח האסור בכניסה, אם ניתן לה רשיון לבקר במשכן בהתאם {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת ורחבתו#סעיף 3|לסעיף 3(ב) לחוק}} ובמקומות שנקבעו בהיתר.

{{ח:סעיף|2|רשיון להפגנות}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש להפגין או לערוך תהלוכה במשכן הכנסת או ברחבה שלא לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}}, יגיש בקשה על כך לקצין הכנסת לפחות ארבעים ושמונה שעות לפני המועד שנועד להפגנה או לתהלוכה.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה לפי תקנת משנה (א) יפורטו –
{{ח:תתת|(1)}} העורך את ההפגנה או התהלוכה;
{{ח:תתת|(2)}} המועד שנועד להפגנה או לתהלוכה ומשך הזמן שתארך;
{{ח:תתת|(3)}} מטרת ההפגנה או התהלוכה;
{{ח:תתת|(4)}} מספר האנשים המשוער שישתתפו בהפגנה או בתהלוכה;
{{ח:תתת|(5)}} מקום ההפגנה או התהלוכה;
{{ח:תתת|(6)}} סדרי הבטיחות שינקוט עורך ההפגנה או התהלוכה;
{{ח:תתת|(7)}} הנואמים בהפגנה או בתהלוכה, ודרך השמעת הנאומים;
{{ח:תתת|(8)}} סדרי התחבורה להפגנה או לתהלוכה, וממנה.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות משכן הכנסת ורחבתו (הפגנות ותהלוכות), תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|כ׳ באב תשכ״ח (14 באוגוסט 1968)}}
* '''קדיש לוז'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משכן הכנסת ורחבתו (פעולות ועדת הבחירות המרכזית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משכן הכנסת ורחבתו (פעולות ועדת הבחירות המרכזית), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פעולות ועדת הבחירות המרכזית במשכן הכנסת ורחבתו}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1160|תקנות משכן הכנסת ורחבתו (פעולות ועדת הבחירות המרכזית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3676.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת ורחבתו#סעיף 31|סעיף 31}} {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת ורחבתו|לחוק משכן הכנסת ורחבתו, תשכ״ח–1968}}, ובאישור ועדת הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועדה המרכזית“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], תשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודה נוספת“ – עבודה של עובד הכנסת לאחר שעות עבודתו הרגילות או בתקופת חופשה שנתית העודפת על חופשה שנתית המגיעה לו לפי {{ח:חיצוני|חוק חופשה שנתית|חוק חופשה שנתית, תשי״א–1951}}.

{{ח:סעיף|2|פעולות הועדה המרכזית}}
{{ח:ת}} הרשה יושב ראש הכנסת לועדה המרכזית לנהל במשכן הכנסת ורחבתו, פעולותיה, כולן או מקצתן, כאמור {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת ורחבתו#סעיף 29א|בסעיף 29א לחוק}} (להלן – פעולות הועדה), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} יושב ראש הועדה המרכזית יעביר ליושב ראש הכנסת, על פי דרישתו, סכומים לכיסוי תשלומים והוצאות הנובעים מפעולות הועדה;
{{ח:תת|(2)}} העסקת עובד הכנסת, על ידי הועדה המרכזית, בעבודה נוספת לצורך פעולות הועדה טעונה הסכמה מראש של יושב ראש הכנסת, או מי שהסמיך לכך ובתנאים שקבע.

{{ח:סעיף|3|תנאים אחרים}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} יחולו בנוסף לכל תנאי שקבע יושב ראש הכנסת על פי {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת ורחבתו#סעיף 29א|סעיף 29א לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות משכן הכנסת ורחבתו (פעולות ועדת הבחירות המרכזית), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|י״ב באדר תשל״ז (2 במרס 1977)}}
* '''ישראל ישעיהו'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משכן הכנסת ורחבתו (שטחים מותרים ואסורים בכניסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משכן הכנסת ורחבתו (שטחים מותרים ואסורים בכניסה), התשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||קביעת שטחים מותרים בכניסה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 2224|תקנות משכן הכנסת ורחבתו (שטחים מותרים ואסורים בכניסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2275.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 28|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5931.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת ורחבתו#סעיף 3|סעיפים 3(א)}} {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת ורחבתו#סעיף 31|ו־31}} {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת ורחבתו|לחוק משכן הכנסת ורחבתו, תשכ״ח–1968}}, ולאחר התייעצות עם סגני יושב ראש הכנסת, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השטחים המותרים בכניסה להולכי רגל}}
{{ח:ת}} השטחים שבתחום החסינות המסומנים במפה {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}} בקווים מרוסקים מותרים בכניסה להולכי רגל שהם עוברי אורח, מטיילים או מבקרים.

{{ח:סעיף|2|כניסה לרכב|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} השטחים שבתחום רחבת הכנסת אסורים בכניסה לרכב, למעט לרכב שלנהגו ניתן היתר כניסה עם רכב לשטח משכן הכנסת או לשטח רחבת הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} מי שניתן לו היתר כניסה עם רכב למשכן הכנסת או לרחבתו, יחנה את רכבו במקום שייעד לכך מראש קצין הכנסת, או במקום שיורה לו סדרן או איש משמר הכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נהג“ – לרבות רוכב או מוביל רכב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רכב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}}.

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:תקנות היתרי כניסה כנסת.png|link=]]}}

{{ח:חתימות|כ׳ באב תשכ״ח (14 באוגוסט 1968)}}
* '''קדיש לוז'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משפחות החיילים שנספו במערכה (פטור מאגרת רשיון לסחור בטבק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משפחות החיילים שנספו במערכה (פטור מאגרת רשיון לסחור בטבק), תשי״א–1951}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור מתשלום אגרת רשיון לסחור בטבק}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״א, 1059|תקנות משפחות החיילים שנספו במערכה (פטור מאגרת רשיון לסחור בטבק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0176.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 34|סעיף 34(א)}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|לחוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}, ולאחר התיעצות עם שר הבטחון ושר העבודה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פירושים}}
{{ח:ת}} ”מנהל“ פירושו – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הטבק|בפקודת הטבק}}.

{{ח:סעיף|2|פטור מתשלום אגרת רשיון}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לפטור כל זכאי מתשלום האגרה הקבועה {{ח:חיצוני|פקודת הטבק#תוספת|בתוספת לפקודת הטבק}} לגבי חנות או לגבי רוכל, מכולה או {{ח:הערה|מ}}מקצתה.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות משפחות החיילים שנספו במערכה (פטור מאגרת רשיון לסחור בטבק), תשי״א–1951“.

{{ח:חתימות|כ״ג בניסן תשי״א (29 באפריל 1951)}}
* '''אליעזר קפלן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (ביטוח מפני מחלה של בני משפחה שאינם זכאים לתגמולים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (ביטוח מפני מחלה של בני משפחה שאינם זכאים לתגמולים), תשכ״ג–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר השתתפות אוצר המדינה בהוצאות ביטוח מפני מחלה של בני משפחה שאינם זכאים לתגמולים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ג, 1334|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (ביטוח מפני מחלה של בני משפחה שאינם זכאים לתגמולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1436.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 15|הסעיפים 15(ב), (ד)}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – הורה של נספה או אלמנתו שאינם זכאים לתגמולים, מחמת גילם או שיעור הכנסותיהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור ביטוח“ – השתתפות אוצר המדינה בהוצאות הביטוח של מקבל תגמולים, כפי שנקבע כלפיו בתקנות על פי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 15|סעיף 15(ב) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|השתתפות בביטוח בני משפחה}}
{{ח:ת}} השתתפות אוצר המדינה בהוצאות ביטוח מפני מחלה של בן משפחה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 15|לסעיף 15(ד) לחוק}} תהיה בשיעור הביטוח הנקוב לצד סוג בן משפחה:
{{ח:תת}}

סוג בן המשפחה	שיעור הביטוח המשתלם לגבי מקבל תגמולים לפי הסעיף {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק}}

אלמנה	{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 7|7}}

הורה שכול	{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|10(א)}}

זוג הורים שכולים	{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|10(ב)}}

{{ח:סעיף|3|תקופת ההשתתפות ואופן תשלומה}}
{{ח:ת}} השתתפות של אוצר המדינה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} תשולם ישירות לבן המשפחה או למוסד או ליחיד האחראים לביטוח מפני המחלה, בשיעורים חדשיים, חצי־שנתיים או אחרים, הכל כפי שיורה קצין התגמולים לגבי בן־משפחה פלוני, כלל בני משפחה או סוגי בני משפחה.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (ביטוח מפני מחלה של בני משפחה שאינם זכאים לתגמולים), תשכ״ג–1963“.

{{ח:חתימות|כ״ט באדר תשכ״ג (25 במרס 1963)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (ביטוח מפני מחלה) (מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (ביטוח מפני מחלה) (מס׳ 2), התשנ״ד–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ד, 302|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (ביטוח מפני מחלה) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5569.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 15|סעיפים 15(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שיעור השתתפות המדינה}}
{{ח:ת}} השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח מפני מחלה, כאמור {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 15|בסעיף 15(ב) לחוק}}, של מקבל תגמול לפי אחד מסעיפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|החוק}} המפורטים להלן בטור א׳, תהיה בשיעור הנקוב לצדו של אותו סעיף בטור ב׳, שישולם לכל חודש שבעדו משתלם התגמול:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} הסעיף	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} בשקלים חדשים

{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 7|7}}	59.96

{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 8|8}}	72.59

{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 9|9}}	59.96

{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|10(א)}}	72.59

{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|10(ב)}}	59.96

{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|10(ג)}}	72.59

{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|10(ד)}}	72.59

{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|10(ה)}}	59.96

{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10א|10א}}	72.59

{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 12|12}} {{מוקטן|בין אם יש לו בן זוג ובין אם אין לו}}	59.96

{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 13|13(1)}}	59.96

{{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 13|13(2)}}	72.59

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (ביטוח מפני מחלה), התשנ״ד–1993 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ט״ז בתשרי התשנ״ד (1 באוקטובר 1993).

{{ח:חתימות|י״ט בכסלו התשנ״ד (3 בדצמבר 1993)}}
* '''יצחק רבין'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (הסכום המרבי שמותר לנכות מתגמולי זכאי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (הסכום המרבי שמותר לנכות מתגמולי זכאי), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 804|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (הסכום המרבי שמותר לנכות מתגמולי זכאי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5747.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 446|תיקון והוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6309.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 641|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6385.pdf}}, {{ח:תיבה|642|תיקון והוראת שעה [תשס״ד] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6385.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 31א|סעיף 31א}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הסכום המרבי שמותר לנכות כדמי חברות|תיקון: תשס״ד, תשס״ה, תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום המרבי שמותר לנכות בכל חודש מתגמוליה של אלמנה כדמי חברות בארגון יציג הוא 30 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(א1)}} הסכום המרבי שמותר לנכות בכל חודש מתגמולי שכולים כדמי חברות בארגון יציג הוא 18 שקלים חדשים לשכול בודד ו־23 שקלים חדשים לזוג הורים שכולים.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום הנקוב בתקנת משנה (א) ו־(א1) יהיה צמוד למדד וישתנה ב־1 בינואר, וב־1 ביולי של כל שנה (להלן – יום השינוי), לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי; לענין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי הקודם, ולענין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה, המדד שפורסם לאחרונה לפני תחילתן.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ב־1 בחודש שלאחר פרסומן.

{{ח:חתימות|ל׳ ניסן התשנ״ו (19 באפריל 1996)}}
* '''שמעון פרס'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (העסקת עובד מעבר לגיל הפרישה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (העסקת עובד מעבר לגיל הפרישה), תשל״ו–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר העסקת בני משפחות חיילים שנספו במערכה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 708|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (העסקת עובד מעבר לגיל הפרישה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3450.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 33|סעיפים 33(א)}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}, בהסכמת שר העבודה ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חובת נותן העבודה}}
{{ח:ת}} חובת נותן עבודה כאמור {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 33א|בסעיף 33א(א) לחוק}} תחול לגבי עובד שהועסק במקום עבודתו לפחות ששה חודשים רצופים בתכוף לפני הגיעו לגיל פרישה.

{{ח:סעיף|2|כשירות לעבודה}}
{{ח:ת}} עובד ייחשב ככשיר להמשיך בעבודה אחרי הגיעו לגיל הפרישה אלא אם ועדת תעסוקה קבעה כי הוא איננו כשיר.

{{ח:סעיף|3|החלטה על פיטורי עובד}}
{{ח:ת}} לא תחליט ועדת תעסוקה על אי־כשירות עובד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} אלא באחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} העובד אשם בהתנהגות רעה חמורה הפוגעת במקום עבודתו, בנותן העבודה או בשמם הטוב;
{{ח:תת|(2)}} העובד הפסיק מרצונו הטוב את עבודתו ונותן העבודה לא חייב אותו לפרוש מעבודתו;
{{ח:תת|(3)}} העובד נמצא בלתי כשיר להמשיך בעבודתו הקודמת או בכל התעסקות אחרת באותו מקום עבודה מחמת מחלתו או ליקויו הגופני או השכלי.

{{ח:סעיף|4|סמכויות ועדת תעסוקה}}
{{ח:ת}} ועדת תעסוקה רשאית, בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, לקבוע כי עובד כשיר לעסוק בהתעסקות אחרת באותו מקום עבודה, ובלבד שיש אפשרות מעשית להעסקתו.

{{ח:סעיף|5|עונשין}}
{{ח:ת}} נותן עבודה המפטר עובד או מחייבו לפרוש מעבודתו בניגוד להוראות תקנות אלה, דינו – מאסר ששה חודשים או קנס 500 לירות.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (העסקת עובד מעבר לגיל הפרישה), תשל״ו–1975“.

{{ח:חתימות|כ׳ בכסלו תשל״ו (24 בנובמבר 1975)}}
* '''שמעון פרס'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (הקמת מועצה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (הקמת מועצה), תשי״ג–1953}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הקמת מועצה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ג, 1302|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (הקמת מועצה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0379.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ד, 162|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0404.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 9|הסעיפים 9(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הקמת מועצה והרכבה|תיקון: תשי״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תוקם מועצה לצרכי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק}} שתורכב מאנשים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} חבר שיתמנה על ידי המנהל הכללי של משרד הסעד;
{{ח:תתת|(2)}} רופא פסיכיאטר שיתמנה על ידי מנהל אגף כוח אדם במשרד הבטחון;
{{ח:תתת|(3)}} חבר שיתמנה על ידי מנהל אגף כוח אדם במשרד הבטחון מתוך המועמדים שיוצעו על ידי ארגונים או מוסדות ציבוריים המטפלים בחינוך ילדים ללא הורים ואשר ייקבעו על ידי משרד החינוך והתרבות.
{{ח:תת|(ב)}} חבר שנתמנה על ידי מנהל אגף כוח אדם במשרד הבטחון יכהן כיושב ראש המועצה.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (הקמת מועצה), תשי״ג–1953“.

{{ח:חתימות|י״א באב תשי״ג (23 ביולי 1953)}}
* '''פנחס לבון'''
ממלא מקום שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (מענק מגורים ליתום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (מענק מגורים ליתום), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 1493|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (מענק מגורים ליתום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4119.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 29א|סעיפים 29א}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”רכישת דירה“ – רכישת בעלות בדירת מגורים, לרבות שכירות מוגנת בדמי מפתח, בתמורה מלאה.

{{ח:סעיף|2|מענק מגורים}}
{{ח:ת}} קצין התגמולים רשאי לשלם לילדו של נספה, אשר טרם נכנס לברית הנישואין, ורוכש דירה למטרת מגוריו, מענק בשיעור 80% מהסכום המשתלם לפי {{ח:חיצוני|צו משפחות חיילים שנספו במערכה (מענק נישואין ליתום)|צו משפחות חיילים שנספו במערכה (מענק נישואין ליתום), תש״ם–1980}}.

{{ח:חתימות|כ״א באדר תש״ם (9 במרס 1980)}}
* '''עזר ויצמן'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (פטור מהגבלות בשירות המדינה של הורה ואלמנה של נספה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (פטור מהגבלות בשירות המדינה של הורה ואלמנה של נספה), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור מהגבלות בשירות המדינה של הורה ואלמנה של חייל שנספה במערכה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 304|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (פטור מהגבלות בשירות המדינה של הורה ואלמנה של נספה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1516.pdf}}, {{ח:תיבה|736|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1541.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 1438|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2387.pdf}}, {{ח:תיבה|1491|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2389.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 34|סעיף 34(א)(1) ו־(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}, ולאחר התייעצות עם שר הבטחון ושר העבודה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – הורו או אלמנתו של חייל שנספה במערכה, לרבות הורה או אלמנה שאינם זכאים מחמת גילם או שיעור הכנסותיהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל שנספה במערכה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הארכת שירותו של הורו או אלמנתו של נספה|תיקון: תשכ״ד, תשכ״ט}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)#סעיף 18|בסעיף 16 לחוק שירות המדינה (גימלאות), תשט״ו–1955}}, רשאי נציב שירות המדינה להאריך שירותו של עובד, שהוא בן משפחה, מעל לגיל 65, אם העובד טרם הגיע לגיל 70 שנה והוא עודנו מוכשר לשירות.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (פטור מהגבלות בשירות המדינה של הורה ואלמנה של נספה), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|ב׳ בכסלו תשכ״ד (18 בנובמבר 1963)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (ערבויות להסכמים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (ערבויות להסכמים), תשט״ו–1955}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ערבויות להסכמי זכאים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ו, 547|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (ערבויות להסכמים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0497.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 1335|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1436.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 1706|משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון תקנות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1614.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 964|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2353.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 1228|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5616.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 33|הסעיפים 33}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|לחוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשכ״ג, תשכ״ד, תשכ״ט, תשנ״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מוסמכת“ – ראש היחידה לתגמולים והטבות באגף השיקום במשרד הבטחון ביחד עם ראש מערכת חשבונאות שיקום והנצחה באגף הכספים במשרד הבטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכאי“ – יתום, הורה, או אלמנתו של חייל שנספה במערכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיקום“ – פעולה המכוונת לספק לזכאי תעסוקה ומקור הכנסה, שביחד עם הכנסות הזכאי מכל מקור אחר תהיה מספקת כדי מחייתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל נכס“ – אדם המעניק לזכאי זכות בנכסי דלא ניידי לשם מגורים או עסק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן עבודה“ – אדם המספק לזכאי תעסוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם“ –
{{ח:תתת|(1)}} הסכם בין זכאי לבין נותן עבודה שנושאו המצאת שיקום לזכאי, או
{{ח:תתת|(2)}} הסכם בין זכאי לבין בעל נכס שנושאו המצאת דיור או מקום לשיקום לזכאי.

{{ח:סעיף|2|מתן ערבות}}
{{ח:תת|(א)}} ראתה רשות מוסמכת כי זכאי זקוק לשם שיקומו או דיורו להסכם שאין להשיגו אלא על ידי מתן ערבות בסכום מסויים כדי להבטיח קיום ההוראות של אותו הסכם על ידי הזכאי וכי אין לאותו זכאי אפשרות להמציא ערבות מתאימה בדרך אחרת, רשאית היא לערוב בשם המדינה לכך שהזכאי יקיים הוראות אותו ההסכם.
{{ח:תת|(ב)}} ערבות לפי תקנה זו תינתן לפי התנאים שתקבע הרשות המוסמכת ובלבד שההסכם שבקשר אתו ניתנה הערבות יבטיח לזכאי את שיקומו או את דיורו, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ג)}} זכאי שהפר הוראה מהוראות תקנה זו או תנאי מתנאי הערבות או ההסכם, חייב לשלם למדינה מיד ובבת אחת את כל הסכום שהמדינה חייבת או עלולה להיות חייבת בתוקף הערבות שניתנה כאמור.

{{ח:סעיף|3|החלטה סופית}}
{{ח:ת}} החלטת הרשות המוסמכת בענין ערבות היא סופית.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (ערבויות להסכמים), תשט״ו–1955“.

{{ח:חתימות|י״ט בטבת תשט״ו (13 בינואר 1955)}}
* '''פנחס לבון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לזכאים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לזכאים), תשי״ד–1954}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ערבויות למילוות לזכאים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ד, 939|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לזכאים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0455.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 1304|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1435.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 1706|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1614.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 964|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2353.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 7|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5385.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 1228|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5616.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 33|הסעיפים 33}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 36|ו־36}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשכ״ג, תשכ״ד, תשכ״ט, תש״ן, תשנ״ב, תשנ״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מוסמכת“ – ראש היחידה לתגמולים והטבות באגף השיקום במשרד הבטחון ביחד עם ראש מערכת חשבונאות, שיקום והנצחה באגף הכספים במשרד הבטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכאי“ – יתום, הורה, ואלמנתו של חייל שנספה במערכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן“ – קרן שהמדינה משתתפת בה או ערבה להפסדיה, לרבות בנק או אגודה שיתופית לאשראי שהמדינה העמידה לרשותם כספים למימון מילוות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיקום“ – פעולה המכוונת להמציא לזכאי תעסוקה ומקור הכנסה שביחד עם הכנסות הזכאי מכל מקור אחר תהיה מספקת כדי מחייתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיור“ – לרבות שיכון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מימון“ – המצאת אמצעים כספיים הדרושים לפעולת השיקום או הדיור.

{{ח:סעיף|2|מתן ערבות}}
{{ח:תת|(א)}} מצאה רשות מוסמכת כי זכאי זקוק לשם שיקומו או דיורו למימון שאין להשיגו אלא בדרך של מילווה מקרן וכי אין לו אפשרות להמציא ערבים מתאימים שבלעדיהם אין לקבל את המילווה, רשאית היא לערוב בשם המדינה בפני הקרן למילווה האמור.
{{ח:תת|(ב)}} ערבות לפי תקנה זו תינתן לפי התנאים שתקבע הרשות המוסמכת, ובלבד שהזכאי ישתמש בכספי המילווה אך ורק למטרה שלמענה נועד המילווה.
{{ח:תת|(ג)}} זכאי שהפר הוראה מהוראות תקנה זו או תנאי מתנאי הערבות, או המילווה, חייב לשלם למדינה מיד ובבת אחת כל סכום שהמדינה חייבת או עלולה להיות חייבת לקרן בתוקף הערבות שניתנה.

{{ח:סעיף|3|החלטה סופית}}
{{ח:ת}} החלטת הרשות המוסמכת בענין ערבות היא סופית.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לזכאים), תשי״ד–1954“.

{{ח:חתימות|י״ז באייר תשי״ד (20 במאי 1954)}}
* '''פנחס לבון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים לשכולים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים לשכולים), תשי״ט–1959}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תגמולים לשכולים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ט, 1338|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים לשכולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0906.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|הסעיפים 10(ג{{ח:הערה|–}}ד) ו־(ח)}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תגמול לשכולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|סעיף 10(ג{{ח:הערה|–}}ד) לחוק}}}}
{{ח:ת}} שכולים שאין להם אלא ארבעה ילדים העומדים ברשות עצמם, ישולם להם תגמול כאמור {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|בסעיף 10(ג{{ח:הערה|–}}ד) לחוק}}, אם יוכח לקצין התגמולים על פי תעודות מאת רופאים או מוסדות רפואה ציבוריים או ממשלתיים כי לפחות אחד מהשכולים לקה בנכות או הנו חולה במחלה כרונית אשר בקביעות מרתקת אותו למיטה או מזקיקה אותו לעזרת הזולת לסיפוק צרכיו האישיים או להשגחה ועזרה רפואית מתמדת.

{{ח:סעיף|2|תגמול לשכול לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|סעיף 10(ח) לחוק}}}}
{{ח:ת}} שכול שאין לו בן־זוג ואין לו אלא ארבעה ילדים העומדים ברשות עצמם, ישולם לו תגמול כאמור {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 10|בסעיף 10(ח) לחוק}}, אם יוכח לקצין התגמולים על פי תעודות מאת רופאים או מוסדות רפואה ציבוריים או ממשלתיים כי השכול לקה בנכות או חולה במחלה כרונית המזקיקה אותו בקביעות לעזרת הזולת לסיפוק צרכיו האישיים או להשגחה ועזרה רפואית מתמדת.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא ביום כ״ח באב תשי״ח (14 באוגוסט 1958).

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים לשכולים), תשי״ג–1953, בטלות מיום כ״ח באב תשי״ח (14 באוגוסט 1958).

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים לשכולים), תשי״ט–1959“.

{{ח:חתימות|ו׳ באדר ב׳ תשי״ט (16 במרס 1959)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משק החשמל (בדיקות ומדידות לעריכת ניסויי התייעלות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משק החשמל (בדיקות ומדידות לעריכת ניסויי התייעלות), התש״ע–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 92|תקנות משק החשמל (בדיקות ומדידות לעריכת ניסויי התייעלות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6821.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 63|סעיף 63}} {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|לחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמות המידה“ – {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני)|אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות של ספק שירות חיוני}}, שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 33|סעיף 33 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיבור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני)#סעיף 1|בפרק ג׳1 של אמות המידה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חצרים“, ”מקום צרכנות“, ו”ספק שירות חיוני“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני)#סעיף 1|בפרק א׳1.1 של אמות המידה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניסוי התייעלות“ – בדיקה ומדידה של אופן מדידת הצריכה של חשמל, דרכי חיוב צרכנים או נושאים אחרים המתייחסים לחיבור והעברה של חשמל, במטרה להגיע לדרכים ושיטות לייעול משק החשמל.

{{ח:סעיף|2|עריכת ניסוי התייעלות}}
{{ח:ת}} ספק שירות חיוני רשאי לערוך ניסוי התייעלות לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|קבלת אישור המנהל}}
{{ח:ת}} ספק שירות חיוני יקבע, באישור המנהל, את אופן עריכת ניסוי ההתייעלות, את תקופת עריכתו, את הצרכנים ואת מקומות הצרכנות או החצרים שישתתפו בו וכל עניין אחר הדרוש לכך; ניסוי ייערך בכפוף לתנאי האישור האמור.

{{ח:סעיף|4|התקנת ציוד במקום הצרכנות}}
{{ח:תת|(א)}} ספק שירות חיוני רשאי, באישור המנהל, להתקין, להחליף או לסלק ממקום הצרכנות או מחצרי צרכן כל ציוד הדרוש לעריכת ניסוי התייעלות, בכפוף לאמור {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 46|בסעיף 46(א) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} על ציוד שהותקן כאמור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|כללי משק החשמל (אמות מידה לרמה, לטיב ולאיכות השירות שנותן ספק שירות חיוני)#סעיף 10|פרק א. 2.3 ”שמירה על ציוד“ שבאמות המידה}}.

{{ח:סעיף|5|הודעה לצרכן}}
{{ח:תת|(א)}} ספק שירות חיוני יודיע לצרכן אשר ניסוי התייעלות צפוי להיערך במקום הצרכנות הרשום על שמו, על עריכת הניסוי ומטרתו; עם קבלת מידע כאמור מן הספק, רשאי הצרכן להודיע לספק על סירובו להשתתף בניסוי התייעלות, לא יאוחר מ־21 ימים לפני מועד תחילתו.
{{ח:תת|(ב)}} ספק שירות חיוני רשאי, על אף האמור בתקנת משנה (א), שלא לידע את הצרכן על עריכת ניסוי התייעלות במקרים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עריכת הניסוי אינה מצריכה כניסה למקום הצרכנות או לחצרי הצרכן ואין בה כדי להשפיע לרעה על איכות החשמל המסופק לצרכן;
{{ח:תתת|(2)}} עריכת הניסוי מצריכה כניסה למקום הצרכנות או לחצרי הצרכן ויש בידיעה בדבר עריכת הניסוי כדי להשפיע על תוצאותיו, ובלבד שהספק קיבל את הסכמת הצרכן להיכנס למקום הצרכנות לעריכת בדיקות ומדידות לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 46|סעיף 46(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ד בחשוון התש״ע (1 בנובמבר 2009).

{{ח:חתימות|א׳ בחשוון התש״ע (19 באוקטובר 2009)}}
* '''עוזי לנדאו'''
שר התשתיות הלאומיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות משק החשמל (דרכי פרסום אמות מידה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות משק החשמל (דרכי פרסום אמות מידה), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 1160|תקנות משק החשמל (דרכי פרסום אמות מידה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6186.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 63|ו־63}} {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|לחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”בעל רישיון“ – בעל רישיון ספק שירות חיוני.

{{ח:סעיף|2|פרסום אמות מידה}}
{{ח:ת}} אמות מידה שקבעה הרשות מזמן לזמן, לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 33|סעיף 33 לחוק}} (להלן – אמות המידה) תפרסמן הרשות ברשומות והן יועמדו לעיון הציבור במקומות המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} אתרי האינטרנט ומשרדי קבלת הקהל של משרד התשתיות הלאומיות, של הרשות ושל בעל רישיון;
{{ח:תת|(2)}} משרדי רשות ההסתדרות לצרכנות והמועצה הישראלית לצרכנות;
{{ח:תת|(3)}} משרדי התאחדות התעשיינים.

{{ח:סעיף|3|שפות}}
{{ח:תת|(א)}} אמות מידה שהועמדו לעיון הציבור במקומות המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, יהיו בשפות עברית וערבית.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תפיץ את אמות המידה וכל עדכון שלהן עם תרגום לשפה הערבית, לבעל רישיון ולמשרדים המפרטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(2) ו־(3)}}.

{{ח:סעיף|4|הודעה לצרכנים}}
{{ח:ת}} בעל רישיון יביא לידיעת הצרכנים מזמן לזמן, ולכל הפחות אחת לשנה, יחד עם חשבונות צריכה שהוא שולח להם, את המקומות כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, שבהם ניתן לעיין באמות המידה.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״א בתמוז התשס״ב (1 ביולי 2002)}}
* '''אריאל שרון'''
שר התשתיות הלאומיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ניירות ערך (דיווח בשפה האנגלית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ניירות ערך (דיווח בשפה האנגלית), התשפ״א–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 482|תקנות ניירות ערך (דיווח בשפה האנגלית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8904.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 17|סעיפים 17}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 36|36}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56|ו־56}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”דוח מיידי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 36|בסעיף 36(ה) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|דיווח של תאגיד המנפיק לראשונה לציבור באנגלית}}
{{ח:ת}} תאגיד המציע ניירות ערך שלו לראשונה לציבור בישראל רשאי לערוך תשקיפים ודוחות רק בשפה האנגלית, ובלבד שהתאגיד ציין זאת בתשקיף ההצעה הראשונה לציבור.

{{ח:סעיף|3|החלפת שפת הדיווח}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד מדווח רשאי לשנות את שפת הדיווח מהשפה העברית לשפה האנגלית ולהפך; החלטה על שינוי שפת הדיווח טעונה אישור של דירקטוריון התאגיד.
{{ח:תת|(ב)}} התקבלה החלטה כאמור בתקנת משנה (א), יגיש על כך התאגיד דוח מיידי; הדוח המיידי יכלול את הנמקות הדירקטוריון להחלטה.
{{ח:תת|(ג)}} החלטת הדירקטוריון לפי תקנת משנה (א), לא תיכנס לתוקף אם מחזיק ניירות ערך של התאגיד, אחד או יותר, המחזיק שני אחוזים לפחות מההון המונפק או מזכויות ההצבעה בתאגיד או מסדרת תעודות התחייבות מונפקות של התאגיד, הודיע על התנגדותו להחלפת שפת הדיווח, ובלבד שההתנגדות הוגשה לתאגיד בכתב לא יאוחר מארבעה עשר ימים מהיום שבו הגיש התאגיד דוח מיידי לפי תקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ד)}} הוגשה התנגדות כאמור בתקנת משנה (ג), תיכנס החלטת הדירקטוריון לתוקף אם קיבלה הסכמה ברוב קולותיהם של מחזיקי ניירות הערך, למעט בעלי השליטה בתאגיד, המשתתפים בהצבעה, באסיפות מחזיקי ניירות הערך לסוגיהם שכינס התאגיד לעניין זה.
{{ח:תת|(ה)}} החלפת שפת הדיווח לא תקדם לתום 30 ימים מהמועד האחרון להגשת התנגדות לפי תקנת משנה (ג), או מיום פרסום תוצאות כל האסיפות שכינס התאגיד לפי תקנת משנה (ד), לפי המאוחר משניהם; התאגיד יפרסם דוח מיידי לעניין מועד תחילת הדיווח בשפה האחרת.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושה חודשים ממועד פרסומן.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|התקנות פורסמו ביום 17.11.2020.}}

{{ח:חתימות|י״ז בחשוון התשפ״א (4 בנובמבר 2020)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ניירות ערך (הודעה על תוצאות ההצעה שבתשקיף)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ניירות ערך (הודעה על תוצאות ההצעה שבתשקיף), תש״ל–1969}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הפרטים שיש לכלול הודעה על תוצאות ההצעה שבתשקיף}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 144|תקנות ניירות ערך (הודעה על תוצאות ההצעה שבתשקיף)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2459.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 30|סעיפים 30}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56|ו־56}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|לחוק ניירות ערך, תשכ״ח–1968}}, ולאחר התייעצות עם הרשות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרטי ההודעה}}
{{ח:ת}} הודעת המציע על תוצאות ההצעה שבתשקיף (להלן – ההודעה), תכלול את הפרטים המפורטים בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|2|פרטי ההזמנות}}
{{ח:ת}} יצויין השווי הנקוב של ניירות הערך לסוגיהם שהוזמנו על־פי התשקיף.

{{ח:סעיף|3|הזמנות שהושבו ריקם}}
{{ח:ת}} דחה המציע הזמנות לניירות ערך, במלואן או בחלקן – יצויינו –
{{ח:תת|(1)}} השווי הנקוב של ניירות הערך לסוגיהם שהזמנתם הושבה ריקם;
{{ח:תת|(2)}} הפרטים בדבר הדרך שבה הוחזר למזמינים כל סכום ששילמו לחשבון ניירות הערך שהזמנתם הושבה ריקם.

{{ח:סעיף|4|ביטול הזמנות}}
{{ח:ת}} בוטלו הזמנות לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 26|סעיף 26(א) לחוק}} – יצויין השווי הנקוב של ניירות הערך לסוגיהם שהזמנתם בוטלה כאמור.

{{ח:סעיף|5|התמורה}}
{{ח:ת}} תצויין התמורה שנתקבלה בעד ניירות הערך לסוגיהם שהזמנתם לא הושבה ריקם ולא בוטלה כאמור.

{{ח:סעיף|6|חיתום}}
{{ח:ת}} נרכשו ניירות ערך על ידי חתם שהתחייב לרכוש מהמציע את ניירות הערך שהוצעו על פי התשקיף, כולם או מקצתם, במידה שלא ירכוש אותם הציבור – יצויינו שם החתם והשווי הנקוב של ניירות לסוגיהם שרכש.

{{ח:סעיף|7|הזמנות יתר}}
{{ח:ת}} עלו ההזמנות לניירות ערך מסוג פלוני על סך כל ניירות הערך מאותו סוג שהוצעו – יובאו פרטים בדבר אופן החלוקה של ניירות הערך מסוג זה בין המזמינים.

{{ח:סעיף|8|הצעה לסוגים של אנשים}}
{{ח:ת}} הוצעו ניירות הערך או חלקם לסוגים מסויימים של אנשים – יובאו הפרטים לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2 עד 7}} כשהם מסווגים לפי סוגי המזמינים.

{{ח:סעיף|9|חתימה}}
{{ח:ת}} ההודעה תיחתם בידי המציע.

{{ח:סעיף|10|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות ניירות ערך (הודעה על תוצאות ההצעה שבתשקיף), תש״ל–1969“.

{{ח:חתימות|ה׳ בתשרי תש״ל (17 בספטמבר 1969)}}
* '''זאב שרף'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ניירות ערך (חברת רישומים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ניירות ערך (חברת רישומים), התשע״ה–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 1322|תקנות ניירות ערך (חברת רישומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7526.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 1|ההגדרה ”חברת רישומים“ בסעיף 1}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, בהתייעצות עם רשות ניירות ערך, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת The Depository Trust Company חברת רישומים}}
{{ח:ת}} לעניין ניירות ערך המוחזקים לזכות מסלקת הבורסה בחשבון הרשום על שמה ב־The Depository Trust Company (להלן – DTC), חברה הפועלת מטעם ה־DTC שעל שמה רשומים אותם ניירות ערך במרשם בעלי ניירות ערך, היא חברת רישומים.

{{ח:סעיף|2|קביעת Euroclear Bank SA/NV חברת רישומים}}
{{ח:ת}} לעניין ניירות ערך המוחזקים לזכות מסלקת הבורסה בחשבון הרשום על שמה ב־Euroclear Bank SA/NV (להלן -Euroclear), חברה הפועלת מטעם Euroclear שעל שמה רשומים אותם ניירות ערך במרשם בעלי ניירות ערך, היא חברת רישומים.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} צו ניירות ערך (חברת רישומים), התשס״א–2001 – בטל.

{{ח:חתימות|ל׳ בסיוון התשע״ה (17 ביוני 2015)}}
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ניירות ערך (כללים בדבר גמול והוצאות לחבר ועדת אכיפה מינהלית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ניירות ערך (כללים בדבר גמול והוצאות לחבר ועדת אכיפה מינהלית), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 1417|תקנות ניירות ערך (כללים בדבר גמול והוצאות לחבר ועדת אכיפה מינהלית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7035.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52לו|סעיף 52לו}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה“ – ועדת האכיפה המינהלית שמונתה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52לא|סעיף 52לא לחוק}}, לרבות מותב של הוועדה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר הוועדה“ – מי שמונה על ידי שר המשפטים לחבר הוועדה, לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52לב|סעיף 52לב(א)(2) לחוק}}, ואשר אינו עובד המדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישיבה“ – ישיבה של הוועדה או ישיבת מותב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מותב“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52לג|בסעיף 52לג לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תחולה}}
{{ח:ת}} חבר הוועדה לא יקבל שכר בעד תפקידו זה אלא לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|גמול}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הוועדה זכאי לגמול, שישולם על ידי הרשות, בעד כל שעת עבודה במילוי תפקידו זה, בשיעור של 360 שקלים חדשים לשעה.
{{ח:תת|(ב)}} הגמול הקבוע בתקנת משנה (א) כולל כיסוי כל הוצאה שהוציא חבר הוועדה בקשר עם תפקידו, וכולל מס ערך מוסף.

{{ח:סעיף|4|הגשת דיווח}}
{{ח:ת}} חבר הוועדה יגיש דין וחשבון על דיוני הוועדה שבהם השתתף ומועדיהם, מספר שעות העבודה שעבד, והנושא שבעניינו התקיים הדיון או נעשתה העבודה.

{{ח:סעיף|5|מועד התשלום}}
{{ח:ת}} הגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} ישולם לחבר הוועדה לא יאוחר מתום החודש שלאחר החודש שבו הגיש את הדין וחשבון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}}.

{{ח:סעיף|6|הצמדה}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום הנקוב {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(א)}} ישתנה ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור השינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} סכום ששונה כאמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של השקל החדש השלם הקרוב.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם, ולגבי יום העדכון הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה – המדד שפורסם בחודש דצמבר 2009.

{{ח:סעיף|7|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו גם על מי שהתמנה לחבר ועדה ערב פרסומן, מיום שהתמנה, ומועד התשלום לגביו יחול במועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}} או 45 ימים מיום פרסומן של תקנות אלה, לפי המאוחר.

{{ח:חתימות|ה׳ באלול התשע״א (24 בספטמבר 2011)}}
* '''יובל שטייניץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ניירות ערך (מועדי הגשת הודעה של בעל ענין או נושא משרה בכירה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ניירות ערך (מועדי הגשת הודעה של בעל ענין או נושא משרה בכירה), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 675|תקנות ניירות ערך (מועדי הגשת הודעה של בעל ענין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6235.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 995|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6680.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1163|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7015.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 46|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7560.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 37|סעיף 37(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הודעה“ – הודעה שיש להגיש לתאגיד לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 37|סעיף 37 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר בקבוצת דיווח מוסדית“ ו”חשבון נוסטרו“ – {{ח:הערה|(נמחקו);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום מסחר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)|בתקנות דוחות תקופתיים ומיידיים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה בכירה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 37|בסעיף 37(ד) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות דוחות תקופתיים ומיידיים“ – {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים)|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים), התש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף|2|המועד להגשת ההודעה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} המועד להגשת ההודעה, אם לא נקבע אחרת בתקנות אלה, הוא בסמוך לאחר שנודע לבעל העניין או לנושא המשרה הבכירה על השינוי, ובכל מקרה לא יאוחר מיום מסחר אחד לאחר מועד האירוע או הענין אשר בקשר אליהם יש להגיש את ההודעה.

{{ח:סעיף|3|מועד ההודעה על שינוי לצורך פרסום דוח מצבה|תיקון: תשס״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} המועד להגשת הודעה על שינוי בהחזקות בניירות ערך שאינו מחייב דיווח אלא במסגרת דוח מצבה הוא עד יום המסחר השני שלאחר תום כל רבעון.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשע״א, תשע״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5|מינוי נושא משרה בכירה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} המועד להגשת הודעה בידי מי שמונה לנושא משרה בכירה, בקשר למינויו הוא לא יאוחר מיום המינוי.

{{ח:סעיף|6|הפסקת כהונה של נושא משרה בכירה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} המועד להגשת הודעה בידי נושא משרה בכירה בקשר לנסיבות הפסקת כהונתו, הוא המועד שבו הודיע נושא המשרה הבכירה לתאגיד על כוונתו להפסיק את כהונתו.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה, למעט {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}}, שלושים ימים מיום פרסומן.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתה של {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}} ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44ב|סעיף 44ב לחוק}}.

{{ח:חתימות|י״ד באדר ב׳ התשס״ג (18 במרס 2003)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ניירות ערך (מסירת הודעות לרשות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ניירות ערך (מסירת הודעות לרשות), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 2378|תקנות ניירות ערך (מסירת הודעות לרשות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4690.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 680|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6235.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56|סעיף 56(א)}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, ולאחר התייעצות עם הרשות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הודעה לרשות בעת טיפול בטיוטת תשקיף}}
{{ח:ת}} מציע שהגיש לרשות טיוטת תשקיף לצורך קבלת היתר לפרסום, חייב להודיע לה מיד על כל אירוע שלא בדרך העסקים הרגילה של התאגיד, שהשפיע או שעשוי להשפיע באופן מהותי על רווחיות התאגיד, רכושו או התחייבויותיו; לענין זה, ”אירוע“ – לרבות משא ומתן שהתאגיד מנהל ושתוצאותיו ישפיעו או עשויות להשפיע כאמור.

{{ח:סעיף|2|הודעה לרשות בעת שתשקיף פתוח להזמנות}}
{{ח:ת}} חובה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} תחול גם לאחר שניתן היתר לפרסום תשקיף וטרם חלפה התקופה להגשת הזמנות.

{{ח:סעיף|3|הצעה שלא בידי המנפיק}}
{{ח:ת}} נעשתה ההצעה שלא בידי המנפיק, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנות 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2}} גם על המנפיק.

{{ח:סעיף|3א|דיווח אלקטרוני|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} הודעה שיש להגישה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנות 1 עד 3}} תוגש לרשות בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חתימה ודיווח אלקטרוני)|תקנות ניירות ערך (חתימה ודיווח אלקטרוני), התשס״ג–2003}}.

{{ח:סעיף|4|הכללת המידע בתשקיף}}
{{ח:ת}} שוכנעה הרשות כי פרסום הודעה שקיבלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנות 1 עד 3}} חשוב למשקיע סביר, תדרוש מן המנפיק הכללת ההודעה בתשקיף, או בתיקון לתשקיף, או בתשקיף מתוקן, הכל לפי הענין.

{{ח:חתימות|ד׳ באב התשמ״ד (2 באוגוסט 1984)}}
* '''יגאל כהן־אורגד'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]