gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (כללים להגנה מפני שחיקה אינפלציונית של סכומים שהושקעו במלאי בעלי חיים במשק חקלאי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (כללים להגנה מפני שחיקה אינפלציונית של סכומים שהושקעו במלאי בעלי חיים במשק חקלאי), התשמ״ו–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 1428|תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה) (כללים להגנה מפני שחיקה אינפלציונית של סכומים שהושקעו במלאי בעלי חיים במשק חקלאי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4968.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 487|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5008.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 1043|תיקון והארכת תוקף|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5127.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)#סעיף 33|סעיף 33(ב)(4)}} {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)|לחוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה), התשמ״ה–1985}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ניכוי בשל מלאי בעלי חיים}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)#סעיף 16|בסעיף 16 לחוק}} בקביעת הכנסה ממשק חקלאי שהוראות {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)#פרק ג|פרק ג׳ לחוק}} חלות בקביעתה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בשל מלאי בעלי חיים יותר במקום הניכוי האמור {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)#סעיף 16|בסעיף 16 לחוק}}, ניכוי בסכום השווה למחצית עלות המלאי לתום שנת המס הקודמת בתוספת מחצית עלות המלאי לתום שנת המס, והכל כפי שנקבע לענין מס הכנסה, מוכפל במחצית משיעור עליית המדד בשנת המס, ובלבד שסך כל הניכוי שיותר לנישום לפי פסקה זו לא יעלה על 50% מהכנסתו החייבת ממשק חקלאי;
{{ח:תת|(2)}} היה הנישום זכאי לניכוי מהכנסתו לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)#סעיף 16|סעיף 16 לחוק}}, בשל מלאי במשק חקלאי שאינו מלאי בעלי חיים, וסך כל הניכוי המגיע לנישום לפי פסקה (1) בתוספת סך כל הניכוי המגיע לו כאמור לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)#סעיף 16|סעיף 16 לחוק}}, עולה על 50% מהכנסתו החייבת ממשק חקלאי – יופחת הניכוי האמור בפסקה (1) בסכום השווה להפרש שבין סך כל הניכויים המגיעים לו כאמור לבין 50% מהכנסתו החייבת ממשק חקלאי.

{{ח:סעיף|2|דין הניכוי}}
{{ח:ת}} דין ניכוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(1)}} כדין ניכוי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)#סעיף 16|סעיף 16 לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה) (כללים להגנה מפני שחיקה אינפלציונית של סכומים שהושקעו במלאי בעלי חיים במשק חקלאי), התשמ״ו – 1985 – בטלות.

{{ח:סעיף|4|תחולה|תיקון: תשמ״ז, תשמ״ח}}
{{ח:ת}} תחולתן של תקנות אלה משנת המס 1985.

{{ח:חתימות|ז׳ באב התשמ״ו (12 באוגוסט 1986)}}
* '''משה נסים'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (תשלום מקדמה בשל הוצאות עודפות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (תשלום מקדמה בשל הוצאות עודפות), תשל״ב–1972}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תשלום מקדמה בשל הוצאות עודפות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 1448|תקנות מס הכנסה (תשלום מקדמה בשל הוצאות עודפות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2876.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 1069|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4240.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 775|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4769.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 1243|תקנות מס הכנסה (תיקון תקנות שונות – ניכויים והתאמות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5051.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 220|תקנות מס הכנסה (תיקון תקנות שונות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5151.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 597|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5889.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 441|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7907.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 181ב|סעיפים 181ב}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תשלום והגשת דו״ח לפקיד השומה|תיקון: תשמ״א, תשמ״ה, תשמ״ז, תשמ״ט, תשנ״ח, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חבר בני אדם שהוציא הוצאות עודפות, יגיש לפקיד השומה עד ה־16 לכל חודש דין וחשבון בטופס 0872 על ההוצאות העודפות שהוציא בחודש הקודם, וישלם לו באותו מועד מקדמה בשיעור המפורט {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 181ב|בסעיף 181ב לפקודה}}; לענין זה, ”הוצאות עודפות“ – סכומים כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 181ב|בסעיף 181ב(א) לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), המועד האחרון להגשת הדו״ח לפי תקנות אלה יידחה אם בחמשת הימים שקדמו למועד האמור היו לפחות שלושה ימי מנוחה, והוא יהיה ביום החול הרביעי שמתום ימי המנוחה הבאים ברצף; לענין זה, ”ימי מנוחה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 173ב|בסעיף 173ב לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס הכנסה (תשלום מקדמה בשל הוצאות עודפות), תשל״ב–1972“.

{{ח:חתימות|כ״ח בתמוז תשל״ב (10 ביולי 1972)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה ומס שבח מקרקעין (קביעת מדד לתקופה שלפני שנת 1951)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה ומס שבח מקרקעין (קביעת מדד לתקופה שלפני שנת 1951), התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 475|תקנות מס הכנסה ומס שבח מקרקעין (קביעת מדד לתקופה שלפני שנת 1951)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4304.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|סעיף 88}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 47|וסעיף 47}} {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|לחוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מדד לתקופה שלפני 1951}}
{{ח:ת}} המדד לגבי התקופה שלפני שנת 1951 הוא כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} לגבי התקופה המתחילה בשנת 1922 –
{{ח:תת}}

השנה	המדד	השנה	המדד

1922	43.0	1937	28.8

1923	37.3	1938	27.3

1924	38.7	1939	27.9

1925	40.9	1940	31.0

1926	40.0	1941	37.0

1927	37.5	1942	51.1

1928	35.0	1943	60.9

1929	32.9	1944	62.3

1930	29.1	1945	66.7

1931	26.3	1946	70.3

1932	26.9	1947	71.3

1933	26.1	1948	89.0

1934	26.2	1949	91.0

1935	26.0	1950	85.0

1936	27.5	1951	97.0

{{ח:תת|(2)}} לגבי התקופה שלפני שנת 1922 יהיה המדד המדד שנקבע לשנת 1922.

{{ח:חתימות|י״ט בכסלו התשמ״ב (15 בדצמבר 1981)}}
* '''יורם ארידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס מקביל (דרכי חישוב הוצאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס מקביל (דרכי חישוב הוצאות), תשל״ג–1973}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר דרכי חישוב הוצאות וניכויין}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ג, 1565|תקנות מס מקביל (דרכי חישוב הוצאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3028.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 1607|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3525.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 6|סעיפים 6(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|לחוק מס מקביל, תשל״ג–1973}}, ולאחר התייעצות עם המועצה, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 6|סעיף 6(ב) לחוק מס מקביל, תשל״ג–1973}} בוטל עם כניסתו לתוקף של {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} ביום כ״ט בטבת התשנ״ה (1 בינואר 1995).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|דרכי חישוב ההוצאות}}
{{ח:ת}} אלה הוצאות המוסד בקשר למילוי תפקידיו על פי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|החוק}}:
{{ח:תת|(1)}} הוצאות מינהל שניתן לייחסן במישרין לגביית המס המקביל וחלוקתו בין קופות החולים;
{{ח:תת|(2)}} הוצאות מינהל אשר יחושבו לפי היחס של התקבולים של המס המקביל לסך כל תקבולי הגביה של המוסד מאת המעבידים על פי מאזן המוסד.

{{ח:סעיף|2|מועד ניכוי ההוצאות|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:תת|(א)}} ההוצאות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} ינוכו כמקדמות מהסכומים החדשיים שהמוסד מעביר לקופות החולים בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות מס מקביל (חלוקה לקופות חולים)#סעיף 1|לתקנה 1 לתקנות מס מקביל (חלוקה לקופות חולים), תשל״ג–1973}}.
{{ח:תת|(ב)}} לאחר תום כל שנת כספים ועם עריכת המאזן והדין וחשבון הכספי של המוסד לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 31|סעיף 216 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}, יערוך המוסד חישוב סופי לגבי הוצאותיו בשנת הכספים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}. אם כתוצאה מהחישוב הסופי יתברר כי קיים הפרש בין ההוצאות שנוכו כמקדמות לפי תקנת משנה (א) לבין ההוצאה הכוללת של הוצאות המוסד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, יחזירו המוסד לקופות החולים, או קופות החולים למוסד, לפי הענין, את ההפרש תוך חודש ימים.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס מקביל (דרכי חישוב הוצאות), תשל״ג–1973“.

{{ח:חתימות|ה׳ בסיון תשל״ג (5 ביוני 1973)}}
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס מקביל (הוראות מיוחדות בדבר תשלום מס מקביל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס מקביל (הוראות מיוחדות בדבר תשלום מס מקביל), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 2543|תקנות מס מקביל (הוראות מיוחדות בדבר תשלום מס מקביל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4700.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 2א|סעיפים 2א}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|לחוק מס מקביל, התשל״ג–1973}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 17א|סעיף 17א לחוק מס מקביל, תשל״ג–1973}}, חובת תשלום מס מקביל חלה רק בעד התקופה שהסתיימה ביום כ״א בטבת התשנ״ז (31 בדצמבר 1996).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חובת תשלום מס מקביל}}
{{ח:ת}} החייב בתשלום דמי ביטוח לאומי לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח), התשל״א–1971}} (להלן – תקנות הביטוח הלאומי), למעט החייב בתשלום בעד עובד במשק בית, יהיה חייב בתשלום מס מקביל בשיעור הקבוע {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} מההכנסה שממנה הוא חייב בתשלום דמי ביטוח לאומי.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

הסוג	השיעור

אסיר או עציר לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)#סעיף 18|תקנה 18 לתקנות הביטוח הלאומי}}	1.6%

תלמיד לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)#סעיף 19|תקנה 19 לתקנות הביטוח הלאומי}}	1.6%

המצוי בהכשרה מקצועית לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)#סעיף 19א|תקנה 19א לתקנות הביטוח הלאומי}}	1.6%

{{ח:חתימות|כ״א באב התשמ״ד (19 באוגוסט 1984)}}
* '''אהרון אוזן'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס מקביל (החזר מס מקביל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס מקביל (החזר מס מקביל), התשמ״ה–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 396|תקנות מס מקביל (החזר מס מקביל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4738.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 5א|סעיפים 5א(א)}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|לחוק מס מקביל, התשל״ג–1983}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 5א|סעיף 5א לחוק מס מקביל, תשל״ג–1973}} בוטל עם כניסתו לתוקף של {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} ביום כ״ט בטבת התשנ״ה (1 בינואר 1995).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הזכאי להחזר מס מקביל}}
{{ח:ת}} תושב ישראל הפטור מתשלום מס מקביל לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס מקביל (פטור מתשלום מס מקביל)|תקנות מס מקביל (פטור מתשלום מס מקביל), התשמ״ה–1984}}, ואשר שילם בעד עצמו מס מקביל לאחר שנעשה פטור מתשלום המס המקביל, יהיה זכאי להחזר המס המקביל ששילם.

{{ח:סעיף|2|כללים להחזר מס מקביל}}
{{ח:ת}} מס מקביל ששולם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, יוחזר לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 362|סעיף 178 לחוק הביטוח}}, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ח באדר ב׳ התשמ״ד (1 באפריל 1984).

{{ח:חתימות|כ״ז בחשון התשמ״ה (22 בנובמבר 1984)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס מקביל (חלוקת הוצאות שירותי רפואה בעבודה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס מקביל (חלוקת הוצאות שירותי רפואה בעבודה), תשל״ג–1973}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר חלוקת הוצאות שירותי רפואה בעבודה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ג, 1810|תקנות מס מקביל (חלוקת הוצאות שירותי רפואה בעבודה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3048.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 8|סעיפים 8(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|לחוק מס מקביל, תשל״ג–1973}}, ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 17א|סעיף 17א לחוק מס מקביל, תשל״ג–1973}}, חובת תשלום מס מקביל חלה רק בעד התקופה שהסתיימה ביום כ״א בטבת התשנ״ז (31 בדצמבר 1996).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שיפוי הדדי}}
{{ח:ת}} אחת לשנה תשפה קופת חולים כל קופת חולים אחרת בעד שירותי רפואה בעבודה שנתנה הקופה האחרת לחבריה.

{{ח:סעיף|2|חלוקת נטל ההוצאות}}
{{ח:ת}} קופות החולים הנוגעות בדבר יקבעו את נטל ההוצאות לענין {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} בהתאם להסכם שנתי ביניהן.

{{ח:סעיף|3|חלוקת הנטל בהעדר הסכם}}
{{ח:ת}} בהעדר הסכם לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} יקבעו שרי העבודה והבריאות את גובה השיפוי בעד הוצאות של פעולות ושירותים כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 8|בסעיף 8(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה מיום כ״ח באדר ב׳ תשל״ג (1 באפריל 1973).

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס מקביל (חלוקת הוצאות שירותי רפואה בעבודה), תשל״ג–1973“.

{{ח:חתימות|א׳ באב תשל״ג (30 ביולי 1973)}}
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
* '''ויקטור שם־טוב'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס מקביל (פטור מתשלום מס מקביל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס מקביל (פטור מתשלום מס מקביל), התשמ״ה–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 396|תקנות מס מקביל (פטור מתשלום מס מקביל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4738.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 5א|סעיפים 5א(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|לחוק מס מקביל, התשל״ג–1973}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם המועצה, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 5א|סעיף 5א לחוק מס מקביל, תשל״ג–1973}} בוטל עם כניסתו לתוקף של {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} ביום כ״ט בטבת התשנ״ה (1 בינואר 1995).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור מתשלום מס מקביל}}
{{ח:תת|(א)}} תושב ישראל שלפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|החוק}} חייב בתשלום מס מקביל בעד עצמו, יהיה פטור מתשלום המס אם אינו חבר בקופת חולים, ובלבד שהצהיר בכתב על גבי טופס שהמוסד קבע לכך שאינו חבר בקופת חולים.
{{ח:תת|(ב)}} היה אדם כאמור בתקנת משנה (א) חבר בקופת חולים וחדל להיות חבר לאחר תחילתן של תקנות אלה, יצרף להצהרה, לפי דרישת המוסד, אישור מקופת החולים שחדל להיות חבר בה בציון התאריך שבו נפסקה חברותו.
{{ח:תת|(ג)}} הצהיר אדם כאמור בתקנת משנה (א) שאינו חבר בקופת חולים ולאחר מכן נעשה חבר בקופת חולים, יהיה חייב להודיע על כך מיד למוסד.
{{ח:תת|(ד)}} המוסד יעביר לקופות החולים רשימות של אנשים שהצהירו שאינם חברים בקופת חולים ושנעשו פטורים מתשלום המס המקביל לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|2|תחילת הפטור}}
{{ח:ת}} הפטור מתשלום מס מקביל לפי תקנות אלה יחול מה־1 בחודש שלאחר החודש שבו אדם חדל להיות חבר כאמור.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ח באדר ב׳ התשמ״ד (1 באפריל 1984).

{{ח:חתימות|כ״ז בחשון התשמ״ה (22 בנובמבר 1984)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס מקביל (שיעורים מופחתים של מס מקביל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס מקביל (שיעורים מופחתים של מס מקביל) ({{ח:הערה|תיקון}} מס׳ 4), התשמ״ז–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 952|תקנות מס מקביל (שיעורים מופחתים של מס מקביל) (תיקון מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5033.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 2|סעיפים 2(ז)}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|לחוק מס מקביל, התשל״ג–1973}} (להלן – החוק), ולפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 341|סעיף 160א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}{{ח:הערה|,}} (להלן – חוק הביטוח), לאחר התייעצות במועצה ובאשור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 17א|סעיף 17א לחוק מס מקביל, תשל״ג–1973}}, חובת תשלום מס מקביל חלה רק בעד התקופה שהסתיימה ביום כ״א בטבת התשנ״ז (31 בדצמבר 1996).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הפחתה בשיעור מס מקביל}}
{{ח:תת|(א)}} החייב בתשלום מס מקביל בעד עצמו לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 2|סעיף 2(ב) או (ד) לחוק}}, ישלם על אותו חלק מהכנסתו בכל חודש ברבעון שאינו עולה על הסכום המופחת מס מקביל בשיעורים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} עובד עצמאי – 2.4%;
{{ח:תתת|(2)}} מי שאינו עובד ואינו עובד עצמאי – 1.5%;
{{ח:תת}} ובלבד שדמי הביטוח הלאומי משתלמים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 339|סעיפים 159}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 340|ו־160 לחוק הביטוח}}.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסכום המופחת“ – סכום השווה, לגבי כל רבעון, ל־50% מהשכר הממוצע כפי שהוא בתחילת אותו רבעון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רבעון“ – תקופה של שלושה חדשים רצופים שתחילתה ב־1 בינואר, ב־1 באפריל, ב־1 ביולי וב־1 באוקטובר של כל שנה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ב׳ בניסן התשמ״ז (1 באפריל 1987).

{{ח:חתימות|ג׳ בניסן התשמ״ז (2 באפריל 1987)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס מקביל (תשלום מס מקביל לגבי עובד במשק בית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס מקביל (תשלום מס מקביל לגבי עובד במשק בית), התשנ״ג–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ג, 901|תקנות מס מקביל (תשלום מס מקביל לגבי עובד במשק בית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5528.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 596|תקנות מס מקביל (תשלום מס מקביל לגבי עובד במשק בית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5655.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 2|סעיפים 2(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|לחוק מס מקביל, התשל״ג–1973}}, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 17א|סעיף 17א לחוק מס מקביל, תשל״ג–1973}}, חובת תשלום מס מקביל חלה רק בעד התקופה שהסתיימה ביום כ״א בטבת התשנ״ז (31 בדצמבר 1996).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שיעור מס מקביל לעובד במשק בית|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} במקום שיעור המס המקביל האמור {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל#סעיף 2|בסעיף 2(א) לחוק}}, ישלם מעביד למוסד מס מקביל בעד עובד במשק בית בשיעור של 0.75% מהסכום שלפיו משולמים דמי ביטוח לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)#סעיף 8|תקנה 8(ב) לתקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח), התשל״א–1971}}.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות מס מקביל (תשלום מס מקביל לגבי עובד במשק בית), התשל״ח–1978 – בטלות.

{{ח:חתימות|כ״ה באייר התשנ״ג (16 במאי 1993)}}
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס ערך מוסף (מכירת מטבעות, מדליות ומטילי זהב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס ערך מוסף (מכירת מטבעות, מדליות ומטילי זהב), התשנ״ד–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ד, 1260|תקנות מס ערך מוסף (מכירת מטבעות, מדליות ומטילי זהב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5618.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 5|סעיפים 5}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 66|66}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 145|ו־145}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”מטיל זהב“ – מטיל זהב במשקל שאינו עולה על 100 גרם ליחידה באיכות זהב של 999.9 שעליו מוטבעים פרטים אלה: שם הספק, המשקל, איכות הזהב ומספר הזיהוי שלו ואשר מצורפת אליו תעודת אחריות, בחתימת הספק, הנושאת את מספר הזיהוי המוטבע על המטיל.

{{ח:סעיף|2|המס על מטבעות, מדליות ומטילי זהב}}
{{ח:ת}} המס על מכירת מטבע, מדליה או מטיל זהב ישולם על ההפרש שבין מחיר מכירתם לבין מחיר רכישתם, אם המוכר רכשם ממי שאינו עוסק מורשה, וכן אם נתקיימו יתר הוראות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|רישום בפנקסי החשבונות}}
{{ח:תת|(א)}} העוסק ינהל בפנקסי חשבונותיו רישום נפרד לכל מטבע, מדליה, או מטיל זהב שהמס בשל מכירתם חל לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} שיכלול פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שם המטבע או המדליה; ולענין מטיל זהב – הפרטים המוטבעים על גבי המטיל;
{{ח:תתת|(2)}} החומר שממנו עשויים המטבע, המדליה או מטיל הזהב;
{{ח:תתת|(3)}} תאריך הרכישה;
{{ח:תתת|(4)}} מחיר הרכישה;
{{ח:תתת|(5)}} שם המוכר שממנו נרכשו המטבע, המדליה או מטיל הזהב, מספר תעודת הזיהוי שלו ומענו;
{{ח:תתת|(6)}} תאריך המכירה;
{{ח:תתת|(7)}} מחיר המכירה;
{{ח:תתת|(8)}} שם הקונה, מספר תעודת הזיהוי שלו ומענו.
{{ח:תת|(ב)}} כל רישום נפרד כאמור ישא מספר סידורי אשר יירשם על החשבונית שתוצא לקונה.
{{ח:תת|(ג)}} התמורה שמשלם עוסק בשל רכישת מטבע, מדליה או מטיל זהב תשולם בשיק מתוך פנקס שיקים מיוחד למטרה זו, ויחולו עליו ההוראות בדבר שמירת פנקסי חשבונות.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות מס ערך מוסף (מכירת מטבעות ומדליות), התשל״ח–1978 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ב־1 בחודש שלאחר פרסומן.

{{ח:חתימות|י״ז באב התשנ״ד (25 ביולי 1994)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס ערך מוסף (מכירת רהיטים משומשים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס ערך מוסף (מכירת רהיטים משומשים), תשל״ט–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 1649|תקנות מס ערך מוסף (מכירת רהיטים משומשים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4009.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 400|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5396.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 5|סעיפים 5}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 66|66}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 145|ו־145}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|לחוק מס ערך מוסף, תשל״ו–1975}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רהיטים“ – רהיטים וחפצי בית משומשים.

{{ח:סעיף|2|המס על רהיטים}}
{{ח:ת}} המס על מכירת רהיטים בידי עוסק שעסקו במכירת רהיטים בלבד ישולם על ההפרש שבין מחיר רכישתם לבין מחיר מכירתם, אם נתקיימו כל הוראות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|ניהול רישומים}}
{{ח:תת|(א)}} העוסק ינהל בפנקסי חשבונותיו רישום נפרד לכל רהיט ובו יצויינו פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר סידורי;
{{ח:תתת|(2)}} שם האדם ממנו נרכש הרהיט, מספר תעודת הזיהוי שלו ומענו;
{{ח:תתת|(3)}} תיאור הרהיט;
{{ח:תתת|(4)}} סימני זיהוי של הרהיט;
{{ח:תתת|(5)}} תאריך הרכישה;
{{ח:תתת|(6)}} מחיר הרכישה;
{{ח:תתת|(7)}} תאריך המכירה;
{{ח:תתת|(8)}} מחיר המכירה;
{{ח:תתת|(9)}} שם הקונה, מספר תעודת הזיהוי שלו ומענו.
{{ח:תת|(ב)}} המספר הסידורי כאמור בתקנת משנה (א)(1) יצויין על הרהיט או על תג שיוצמד אליו בדרך שלא ניתן להסירו בנקל, וכן על החשבונית שתוצא לקונה.

{{ח:סעיף|4|דין מערכת רהיטים}}
{{ח:ת}} נרכשה מערכת רהיטים במחיר כולל יקבע העוסק את מחיר הרכישה של כל יחידה מהמערכת לצורך הרישום לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)(6)}}.

{{ח:סעיף|5|תשלום המחיר}}
{{ח:ת}} התמורה שמשלם העוסק בשל רכישת רהיט תשולם בשיק מתוך פנקס שיקים מיוחד למטרה זו, ויחולו עליו ההוראות בדבר שמירת פנקסי חשבונות.

{{ח:סעיף|6|רהיט שמחירו עד 1000 שקלים חדשים|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3(א)(2), (4) ו־(9)}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}} לא יחולו לגבי רהיט שנרכש באופן נפרד – שלא ממערכת רהיטים – ומחיר רכישתו בידי העוסק לא עלה על 200 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 1991)}}.

{{ח:סעיף|6א|הצמדה למדד|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום הנקוב {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}} יעודכן ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון) לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי;
{{ח:תת}} לענין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – לענין יום העדכון הראשון שלאחר תחילתה של תקנה זו – המדד שפורסם בחודש יולי 1991 ולענין כל יום עדכון שאחריו – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שעודכן על פי תקנת משנה (א) יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של עשרה שקלים חדשים, סכום של חמישה שקלים חדשים יעוגל כלפי מעלה.
{{ח:תת|(ג)}} הסכום המעוגל כאמור בתקנת משנה (ב) יפורסם בהודעה ברשומות בידי המנהל.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה באחד בחודש שלאחר פרסומן.

{{ח:חתימות|ט״ז בתמוז תשל״ט (11 ביולי 1979)}}
* '''שמחה ארליך'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס ערך מוסף (סדרי הדין בערעור על הטלת קנס מינהלי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס ערך מוסף (סדרי הדין בערעור על הטלת קנס מינהלי), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי דין בערעור על הטלת קנס מינהלי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1984|תקנות מס ערך מוסף (סדרי הדין בערעור על הטלת קנס מינהלי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3554.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 1156|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4100.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 146|סעיף 146}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|לחוק מס ערך מוסף, תשל״ו–1975}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגשת ערעור}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטת המנהל לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 122|סעיף 122 לחוק}} יהא בהגשת הודעת ערעור לבית־משפט השלום שלפניו מערערים.

{{ח:סעיף|2|הודעת הערעור|תיקון: תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} בהודעת הערעור יצויינו –
{{ח:תתת|(1)}} שם בית המשפט שאליו היא מוגשת;
{{ח:תתת|(2)}} שם המערער ומענו והמען להמצאת מסמכים;
{{ח:תתת|(2א)}} מספר הרישום של המערער לענין מס ערך מוסף;
{{ח:תתת|(3)}} התאריך שבו נמסרה למערער החלטת המנהל שעליה מוגש הערעור;
{{ח:תתת|(4)}} נימוקי הערעור כשכל נימוק מפורט בנפרד.
{{ח:תת|(ב)}} להודעת הערעור יצרף המערער את החלטת המנהל וכן העתק של כל מסמך שעליו הוא מסתמך בערעור.
{{ח:תת|(ג)}} הודעת הערעור תחתם ביד המערער או בא־כוחו.

{{ח:סעיף|3|תחולת {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|חוק סדר הדין הפלילי}}}}
{{ח:ת}} על הודעת הערעור יחולו {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 204|סעיפים 185}}, {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 206|187}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 207|ו־188 לחוק סדר הדין הפלילי, תשכ״ה–1965}}, ובכפוף לכך יחולו על הדיון בבית המשפט הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|החוק האמור}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין הפלילי|ותקנות סדר הדין הפלילי, תשל״ד–1974}}, כאילו הוגש כתב אישום נגד המערער.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|החוק}} לגבי סוג העוסקים שעמו נמנה המערער כפי שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 147|סעיף 147 לחוק}}.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס ערך מוסף (סדרי הדין בערעור על הטלת קנס מינהלי), תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|ב׳ בתמוז תשל״ו (30 ביוני 1976)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס קניה (ערך טובין שיבא יבואן בהסדר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס קניה (ערך טובין שיבא יבואן בהסדר), התשנ״א–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 349|תקנות מס קניה (ערך טובין שיבא יבואן בהסדר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5347.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 668|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5415.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 686|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5585.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 672|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5658.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס קניה (טובין ושירותים)#סעיף 6א|סעיפים 6א(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק מס קניה (טובין ושירותים)#סעיף 31|ו־31}} {{ח:חיצוני|חוק מס קניה (טובין ושירותים)|לחוק מס קניה (טובין ושירותים), התשי״ב–1952}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת ערך טובין|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ד, תשנ״ה}}
{{ח:ת}} ערכם של טובין פו״ב לענין אישורו של יבואן כיבואן בהסדר לפי {{ח:חיצוני|חוק מס קניה (טובין ושירותים)#סעיף 6א|סעיף 6א לחוק}} יהיה לפחות 50,000 דולר של ארצות הברית.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ט״ו בטבת התשנ״א (1 בינואר 1991).

{{ח:חתימות|ל׳ בכסלו התשנ״א (17 בדצמבר 1990)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס קניה (קביעת מועד חיוב במס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס קניה (קביעת מועד חיוב במס), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1408|תקנות מס קניה (קביעת מועד חיוב במס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4624.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס קניה (טובין ושירותים)#סעיף 5|סעיף 5(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק מס קניה (טובין ושירותים)|לחוק מס קניה (טובין ושירותים), התשי״ב–1952}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חיוב במס}}
{{ח:ת}} חיוב במס במכר מעליות, כשהן מותקנות במבנה, יחול לגבי כל סכום ששולם על חשבון התמורה ביום תשלומו ולגבי חלק התמורה שלא שולם עד יום מתן האישור להפעלתן בידי בודק מוסמך מטעם משרד העבודה והרווחה – ביום מתן האישור האמור.

{{ח:חתימות|ד׳ בניסן התשמ״ד (6 באפריל 1984)}}
* '''יגאל כהן־אורגד'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הארכת התקופה הקובעת וקביעת תיאומים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הארכת התקופה הקובעת וקביעת תיאומים), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 1430|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הארכת התקופה הקובעת וקביעת תיאומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11093.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38יז|סעיף 38יז(א)}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הארכת התקופה הקובעת}}
{{ח:ת}} ”התקופה הקובעת“ כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38ג|בסעיף 38ג לחוק}}, תוארך בתקופה נוספת, מיום י״ח בכסלו התשפ״ד (1 בדצמבר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023).

{{ח:סעיף|2|תיאומים לעניין נזקים בתקופת ההארכה}}
{{ח:ת}} לעניין נזק עקיף שאירע בתקופה שמיום י״ז בחשוון התשפ״ד (1 בנובמבר 2023) עד יום י״ט בטבת התשפ״ד (31 בדצמבר 2023), בקביעת שיעור הירידה במחזור העסקאות יחולו ההוראות הקבועות {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38יז|בסעיף 38יז(א) לחוק}}, ויראו כאילו – {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|בחוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ״א–1961}} כהוראת שעה.}}

{{ח:חתימות|ד׳ בשבט התשפ״ד (14 בינואר 2024)}}
* '''בצלאל סמוטריץ׳'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הנוהל בועדות ערר לענין פיצויים בעד נזקי מלחמה ונזק עקיף)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הנוהל בועדות ערר לענין פיצויים בעד נזקי מלחמה ונזק עקיף), התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 170|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (הנוהל בועדות ערר לענין פיצויים בעד נזקי מלחמה ונזק עקיף)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4182.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 61|סעיף 61}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|יושב ראש תורן}}
{{ח:תת|(א)}} באזור שבו מכהנות יותר מועדה אחת שהוקמו לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף)#סעיף 12|תקנה 12 לתקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף), התשל״ג–1973}}, רשאי שר המשפטים למנות יושב ראש של אחת הועדות הרשום בפנקס עורכי הדין להיות יושב־ראש תורן.
{{ח:תת|(ב)}} היושב ראש התורן אחראי מבחינה מינהלית על הפעלת הועדות ויקיים מעקב אחר פעילותן הסדירה.
{{ח:תת|(ג)}} באזור שבו מכהנת ועדה אחת, יהיו ליושב ראש הסמכויות של יושב־ראש תורן.

{{ח:סעיף|2|קביעת מותבים וחלוקת תיקי העררים ביניהם}}
{{ח:ת}} היושב־ראש התורן יקבע את המותבים של הועדות מבין ועדות הערר שמינה שר המשפטים ויחלק ביניהם את תיקי העררים על פי סדר הגשתם והוא רשאי לסטות מסדר זה בכל אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} ערר פלוני נראה לו מסובך ודורש דיון ממושך מהרגיל;
{{ח:תת|(2)}} הוגשו עררים אחדים על החלטה אחת של המנהל;
{{ח:תת|(3)}} הוגשו עררים אחדים הנוגעים לנכסים המהווים גוש אחד או חלקה אחת, ומן הראוי שיידונו במותב אחד;
{{ח:תת|(4)}} העורר הגיש כתבי ערר אחדים לגבי נכס אחד, על החלטות המנהל המתייחסות לשנים אחדות;
{{ח:תת|(5)}} העורר הגיש כתבי ערר לגבי נכסים אחדים והוא או המשיב ביקשו כי יידונו במותב אחד, ובלבד שהיושב־ראש התורן ראה כי הדבר לא ישבש את עבודתם התקינה של המותבים השונים;
{{ח:תת|(6)}} בעררים אחדים כרוכות בעיות משפטיות זהות או דומות;
{{ח:תת|(7)}} מכל טעם מיוחד אחר.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ב׳ בחשון התשמ״א (12 באוקטובר 1980)}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (כללים בדבר הקטנת חוב מס) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (כללים בדבר הקטנת חוב מס) (הוראת שעה), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 26|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (כללים בדבר הקטנת חוב מס) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6198.pdf}}, {{ח:תיבה|588|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6230.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 34א|סעיף 34א}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות ופרשנות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוב מס“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 33א|בסעיף 33א(ב)(2) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יתרת החוב“ – סכום השווה ל־25% משווי הקרקע כפי שנקבע לשנת המס 1999, בניכוי תשלומי המס ששולמו בשל אותה הקרקע, כשהם מתואמים לפי שיעור עליית המדד מיום התשלום ועד לתום שנת המס 1999; לענין זה, ”מס“ – למעט הפרשי הצמדה וריבית ולמעט קנס בשל פיגור בתשלום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנות היתרה“ – 20 שנה בניכוי מספר השנים שלגביהן שולם המס בשל אותה הקרקע, ובלבד ששנת המס 1999 לא תבוא במנין.

{{ח:סעיף|2|תנאים להקטנת חוב מס|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} היה לאדם חוב מס בשל קרקע, הוא יוקטן – אם שילם את חוב המס לשנת המס 1999 עד יום כ״ט באייר התשס״ג (31 במאי 2003) כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} שילם מס על הקרקע בעד 20 שנות מס לפחות, נוסף על התשלום כאמור לשנת המס 1999 – יוקטן חוב המס בשל אותה הקרקע ל־0;
{{ח:תת|(2)}} שילם מס על הקרקע בעד פחות מ־20 שנות מס – יוקטן חוב המס בשל אותה הקרקע ל־0, אם שילם בשנת המס 2002, בשל אותה הקרקע, את חוב המס בשל שנות היתרה או את יתרת החוב, ובלבד שסך כל מה ששילם כאמור, לא פחת מ־10% מכלל חוב המס בשל אותה קרקע.

{{ח:סעיף|3|דרכי הוכחה}}
{{ח:ת}} לשם הוכחת תשלום מס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, ימציא בעל הקרקע, או מי מטעמו, הודעות תשלום כפי ששולמו על ידו או באמצעים אחרים להנחת דעתו של המנהל.

{{ח:סעיף|4|תוקף|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} תוקף תקנות אלה עד ליום כ״ט באייר התשס״ג (31 במאי 2003).

{{ח:חתימות|כ״ה באלול התשס״ב (2 בספטמבר 2002)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (מחזור עסקאות חליפי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (מחזור עסקאות חליפי), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 1264|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (מחזור עסקאות חליפי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11053.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38יז|סעיף 38יז(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעילות מופחתת“, בחודש – חודש שבו מחזור העסקאות של עוסק הופחת בשל אחת מהעילות המנויות בהגדרה ”התקופה החליפית“, ושאינו החודש שבו החלה פעילותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה החליפית“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי עוסקת עצמאית שהייתה לה פעילות מופחתת באחד החודשים שבתקופה הנלקחת בחשבון לצורך חישוב מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס, שבו לא עבדה שבעה ימים או יותר בשל אחת העילות המנויות {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 6|בסעיף 6}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים#סעיף 7|או 7 לחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}} – תקופת פעילותה של העוסקת בשנה הקודמת, למעט החודשים בתקופה האמורה שבהם הייתה לה תקופה של פעילות מופחתת, או תקופת פעילותה של העוסקת ב־12 החודשים הרצופים הקודמים לחודש הראשון שבו הייתה לה פעילות מופחתת, לפי בחירת העוסקת;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי עוסק עצמאי שהייתה לו פעילות מופחתת בחודש שבתקופה הנלקחת בחשבון לצורך חישוב מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס שבה לא עבד שבעה ימים או יותר בשל ימי שירות מילואים לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|חוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}} – תקופת פעילותו בשנה הקודמת, למעט החודשים בתקופה האמורה שבהם הייתה לו פעילות מופחתת כאמור.

{{ח:סעיף|2|מחזור עסקאות חליפי קובע לעניין תקופת הבסיס}}
{{ח:ת}} עוסק עצמאי שהייתה לו פעילות מופחתת באחד מהחודשים שנלקחו בחשבון לצורך קביעת מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס, רשאי להגיש למנהל בקשה, ולפיה יראו את מחזור עסקאותיו בתקופה החליפית מחולק במספר החודשים בתקופה החליפית מוכפל במספר החודשים בתקופת הזכאות, כמחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו לגבי פיצוי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#פרק 8-1|פרק שמיני 1 לחוק}}, בעד נזק עקיף שנגרם במהלך התקופה הקובעת.

{{ח:חתימות|ט״ו בטבת התשפ״ד (27 בדצמבר 2023)}}
* '''בצלאל סמוטריץ׳'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (ערעורים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (ערעורים), תשל״ג–1972}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הנוהל בערעורים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ג, 234|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (ערעורים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2929.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 1267|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6193.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 3791|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9512.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 61|סעיף 61}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ״א–1961}}, ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בית המשפט המוסמך}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטת ועדת ערר כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 29|בסעיף 29(ד) לחוק}} (להלן – הערעור) יוגש לבית המשפט המחוזי שבאזור שיפוטו נמצא מענה של ועדת הערר.

{{ח:סעיף|2|העברת תיק הועדה}}
{{ח:ת}} משהוגש ערעור, יודיע מזכיר בית המשפט המחוזי לועדת הערר על הגשתו, ויושב ראש הועדה יעביר לבית המשפט את פרוטוקול הועדה וכל חומר שהועדה נזקקה לו בקשר לענין המשמש נושא לערעור.

{{ח:סעיף|3|צורת הערעור|תיקון: תשס״ב, תשפ״א}}
{{ח:ת}} הערעור יוגש לפי {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק יז|פרק י״ז בחלק ב׳ לתקנות סדר הדין האזרחי, התשע״ט–2018}}.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (ערעורים), תשכ״ג–1963 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (ערעורים), תשל״ג–1972“.

{{ח:חתימות|כ״ב בחשון תשל״ג (30 באוקטובר 1972)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שוויו של מלאי במעבר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שוויו של מלאי במעבר), תש״ל–1969}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מלאי במעבר}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 279|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שוויו של מלאי במעבר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2467.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 1682|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3531.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 36|סעיפים 15(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38א|18(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 65|ו־65}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ״א–1961}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת {{ח:פנימי|סעיף 1|לתקנות 1}}, {{ח:פנימי|סעיף 2|2}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלאי במעבר“ – מלאי שיובא לישראל רק לשם העברתו דרכה על מנת ליצאו למקום אחר, או מלאי שיובא לישראל לתקופה שאינה עולה על שנים עשר חדשים, לצורך תצוגה בתערוכה או ביריד בינלאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חודש“ – לרבות חלק מחודש.

{{ח:סעיף|2|שווי מלאי במעבר}}
{{ח:ת}} השווי של מלאי במעבר יהיה החלק השנים עשר ממחירו ביום שיובא לישראל כפול מספר החדשים שיהיה בה.

{{ח:סעיף|3|הצהרה על מלאי במעבר}}
{{ח:תת|(א)}} בעל מלאי במעבר חייב למסור למנהל הצהרה על אותו מלאי לא יאוחר מיום יבואו לישראל.
{{ח:תת|(ב)}} התברר לבעל המלאי כי המלאי ישהה בישראל תקופה ארוכה יותר מזו שעליה הוצהר, ימסור למנהל הצהרה נוספת לא יאוחר מהיום האחרון של התקופה האמורה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא ביום ג׳ בתשרי תש״ל (15 בספטמבר 1969).

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שוויו של מלאי במעבר), תש״ל–1969“.

{{ח:חתימות|י״ח בתשרי תש״ל (30 בספטמבר 1969)}}
* '''זאב שרף'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שיעור ההפרשה לקרן פיצויים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שיעור ההפרשה לקרן פיצויים), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 474|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שיעור ההפרשה לקרן פיצויים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5328.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 640|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5413.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 45|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5478.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1098|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7116.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 183|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7573.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 445|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7750.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 916|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7941.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2618|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10102.pdf}}, {{ח:תיבה|2684|הוראת שעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10120.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 940|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10528.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1886|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11193.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 2א|סעיפים 2א}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 65|ו־65}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שינוי שיעור ההפרשה לקרן פיצויים|תיקון: תשע״ב, תשע״ו, תשע״ז, תשע״ח, תשפ״ב, תשפ״ב־2, תשפ״ג, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} שיעור ההפרשה לקרן פיצויים לענין {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 2א|סעיף 2א לחוק}} יהיה 25% {{ח:הערה|(עד שנת 2009, 25%; בשנת 2010, 45%; בשנים 2011 עד 2014, 25%; בשנת 2015, 47%; בשנת 2016, 25%; בשנת 2017, 75%; בשנים 2018 עד 2020, 0%; בשנת 2021, 25%; בשנים 2022 ו־2023, 0%; בשנת 2024, 80%; בשנת 2025, 100%; החל משנת 2026, 25%)}}.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשנ״ב, תשנ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|י׳ בשבט התשנ״א (21 בינואר 1991)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תמריץ לבניית דירות מגורים) (הודעה על התחלת בניה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תמריץ לבניית דירות מגורים) (הודעה על התחלת בניה), התשנ״ו–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 55|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תמריץ לבניית דירות מגורים) (הודעה על התחלת בניה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5710.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים (תמריץ לבניית דירות מגורים) (הוראת שעה)#סעיף 5|סעיף 5}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים (תמריץ לבניית דירות מגורים) (הוראת שעה)|לחוק מס רכוש וקרן פיצויים (תמריץ לבניית דירות מגורים) (הוראת שעה), התשנ״ה–1995}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הודעה על התחלת הבניה}}
{{ח:ת}} בעל קרקע יודיע למנהל על התחלת בניה ומועדה בטופס שקבע המנהל ויצרף אליו העתק רשיון הבניה, לא יאוחר מתום שלושים ימים מיום התחלת הבניה, או מיום פרסום תקנות אלה, לפי המאוחר.

{{ח:חתימות|י״א בתשרי התשנ״ה (5 באוקטובר 1995)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים בשל נזק מלחמה לנכסי חוץ ישראליים) (ספינות דיג בים סוף)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים בשל נזק מלחמה לנכסי חוץ ישראליים) (ספינות דיג בים סוף), תשל״ב–1972}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תשלום פיצויים בעד נזק מלחמה לספינות דיג ולציוד ולמלאי הדגה שבהם}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 1030|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים בשל נזק מלחמה לנכסי חוץ ישראליים) (ספינות דיג בים סוף)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2836.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38א|סעיף 46ג}} {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ״א–1961}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל“ – המעונין לבטח ספינת דיג או הציוד או מלאי הדגה שבה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספינת דיג“ – כלי שיט המשמש לדיג בים סוף והוא נכס חוץ ישראלי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 38א|בסעיף 46ג(ג)(3) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|החוק}}}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 36|סעיף 36(א) לחוק}} יחולו לגבי ספינת דיג וכן לגבי הציוד ומלאי הדגה שבה, לפי בקשת הבעל ובאישור מנהל האגף לדיג במשרד החקלאות.

{{ח:סעיף|3|השווי}}
{{ח:תת|(א)}} השווי של ספינת דיג והציוד שבה לענין התשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}} הוא שוויים כפי שנקבע לענין הביטוח הימי.
{{ח:תת|(ב)}} השווי של מלאי הדגה שבספינת הדיג לענין התשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}} הוא הסכום העשוי להתקבל במכירה ממוכר ברצון לקונה ברצון ביום מתן ההצהרה בעד כמות של דגה במלוא הקיבולת של ספינת הדיג במסע דיג אחד.

{{ח:סעיף|4|שיעור התשלום}}
{{ח:תת|(א)}} שיעור התשלום שיחול לכל שנת מס על בעל בעד ביטוח ספינת הדיג והציוד ומלאי הדגה שבה יהיה 1% משוויים כפי שהוצהר באותה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה הצהרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5}} בתוך שנת מס, ישלם הבעל לתקופה שמיום הגשת ההצהרה עד תום שנת המס סכום יחסי של התשלום לפי תקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|5|הצהרה ותשלום}}
{{ח:ת}} בעל רשאי להגיש בכל שנת מס הצהרה בטופס שקבע המנהל וישלם עם מתן ההצהרה את התשלום המגיע ממנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}}.

{{ח:סעיף|6|זכות לפיצויים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיש בעל הצהרה לשנת מס פלונית לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5}} ושילם את התשלום המגיע ממנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}} יהא זכאי לפיצויים בעד נזק מלחמה שאירע לאחר מכן.
{{ח:תת|(ב)}} על תשלום פיצויים בעד נזק מלחמה יחולו {{ח:חיצוני|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזקי מלחמה ונזק עקיף)|תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזקי מלחמה ונזק עקיף), תשכ״ז–1967}}, אולם שוויו של נזק מלחמה יהיה הנזק הממשי ובלבד שהסכום לא יעלה על השווי כפי שהוצהר לענין {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3 לתקנות אלה}}.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים בשל נזק מלחמה לנכסי חוץ ישראליים) (ספינות דיג בים סוף), תשל״ב–1972".

{{ח:חתימות|כ״ב בניסן תשל״ב (6 באפריל 1972)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס שבח מקרקעין (אישור על ריווח, ממכירת זכות במקרקעין, הנתון לשומת מס הכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס שבח מקרקעין (אישור על ריווח, ממכירת זכות במקרקעין, הנתון לשומת מס הכנסה), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר המצאת אישור על ריווח, ממכירת זכות במקרקעין, הנתון לשומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 145|תקנות מס שבח מקרקעין (אישור על ריווח, ממכירת זכות במקרקעין, הנתון לשומת מס הכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1504.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 50|הסעיפים 50(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 115|ו־115}} {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|לחוק מס שבח מקרקעין, תשכ״ג–1963}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקיד שומה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור“ – אישור שניתן על ידי פקיד שומה, כי הריווח ממכירת זכות במקרקעין נתון לשומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}.

{{ח:סעיף|2|בקשת אישור}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש פטור ממס לפי {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 50|סעיף 50(א) לחוק}} או ניכוי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 41|סעיף 41 לחוק}}, לגבי מכירת זכות במקרקעין, יגיש לפקיד השומה בקשה לאישור.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה כאמור בתקנת משנה (א) תוגש בארבעה עותקים על גבי טופס שאפשר להשיגו אצל פקיד השומה.

{{ח:סעיף|3|המצאת האישור}}
{{ח:ת}} נתן פקיד השומה אישור, ימציאו המבקש למנהל יחד עם ההצהרה שעליו למסור לפי {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 73|סעיף 73(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס שבח מקרקעין (אישור על ריווח, ממכירת זכות במקרקעין, הנתון לשומת מס הכנסה), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|ג׳ בחשון תשכ״ד (21 באוקטובר 1963)}}
* '''פנסח ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מסי מכס ובלו (שינוי תעריף) (מס על מלאי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מסי מכס ובלו (שינוי תעריף) (מס על מלאי), תשי״ג–1953}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מס על מלאי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ג, 1280|תקנות מסי מכס ובלו (שינוי תעריף) (מס על מלאי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0378.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 910|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1838.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מסי מכס ובלו (שינוי תעריף)#סעיף 2א|סעיף 1א}} {{ח:חיצוני|חוק מסי מכס ובלו (שינוי תעריף)|לחוק מסי מכס ובלו (שינוי תעריף), תש״ט–1949}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פירושים}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו“ פירושו – צו שניתן לפי {{ח:חיצוני|חוק מסי מכס ובלו (שינוי תעריף)#סעיף 1א|סעיף 1א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סחורה“ פירושו – סחורה הנמצאת בידי סוחר כמלאי לצורך עסקו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“ פירושו – מנהל המכס והבלו או אדם שהוסמך על ידיו לכך בכתב.

{{ח:סעיף|2|מתן הצהרה|תיקון: תשכ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} סוחר שלגבי הסחורה שבידו ניתן צו, יגיש למנהל הצהרה חתומה בידו המכילה פרטים מלאים ונכונים לגבי אותה סחורה.
{{ח:תת|(ב)}} הצהרה לפי תקנת משנה (א) תוגש למנהל לא יאוחר מאשר תוך 14 יום מיום תחילת תקפו של הצו או במועד אחר שהורה המנהל, ובלבד שלא יורה המנהל על מועד הקצר מ־3 ימים.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי לדרוש שהצהרה תוגש בטופס שייקבע ומשנקבע טופס כאמור, לא ישתמש סוחר אלא בטופס זה.

{{ח:סעיף|3|מועד תשלום המס}}
{{ח:תת|(א)}} סוחר שלגבי הסחורה שבידו ניתן צו, ישלם את המס החל על אותה סחורה תוך 30 יום מיום תחילת תקפו של הצו.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי במקרים ובתנאים הנראים לו לדחות את תשלום המס למועד שיקבע.

{{ח:סעיף|4|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על הוראה מהוראות תקנות אלה, דינו – מאסר 6 חדשים או קנס 50.- ל״י או שני הענשים כאחד.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מסי מכס ובלו (שינוי תעריף) (מס על מלאי), תשי״ג–1953“.

{{ח:חתימות|ח׳ באב תשי״ג (20 ביולי 1953)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]