חוק הסכמים בנכסים פיננסיים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הסכמים בנכסים פיננסיים, התשס״ו–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000457}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ו, 286|חוק הסכמים בנכסים פיננסיים|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300034.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 263|תיקון מס׳ 35 לחוק ניירות ערך|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300795.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 508|תיקון מס׳ 19 לחוק החברות|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301358.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 696|תיקון מס׳ 63 לחוק ניירות ערך|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382526.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 414|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491934.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ח, תשע״ב, תשע״ז, תשע״ח}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל תפקיד“ – כונס נכסים שמונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות}} או נאמן שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראות לסיום מוקדם“, בהסכם מסגרת – ההוראות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} הוראה הקובעת כי הסכם המסגרת מהווה הסכם אחד לגבי כל העסקאות הכלולות בו;
{{ח:תתת|(2)}} הוראה הקובעת תנאים שבהתקיימם יבואו כל העסקאות הכלולות בהסכם המסגרת לכדי סיום מוקדם או שבהתקיימם רשאי צד להסכם להביא לסיום מוקדם של כל העסקאות כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} הוראה הקובעת כי בעת סיום מוקדם של העסקאות הכלולות בהסכם המסגרת, כאמור בפסקה (2), שווי ההתחייבויות או הזכויות של צד אחד להסכם כלפי הצד האחר יהיה שווי התחייבויותיו או זכויותיו, בניכוי ההתחייבויות או הזכויות של הצד האחר כלפיו;
{{ח:תתת|(4)}} הוראה הקובעת דרכים לחישוב שווי הוגן של התחייבויות וזכויות הצדדים להסכם המסגרת, בעת סיום מוקדם של העסקאות הכלולות בו, כאמור בפסקאות (2) ו־(3), לרבות בדרך של הערכת שוויין של עסקאות חלופיות בשוק שבו מתנהלות עסקאות כאמור, ובלבד שדרכים אלה מבוססות על כללים מסחריים מקובלים להערכת התחייבויות וזכויות הצדדים בשוק כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} הוראה הקובעת את אופן חישוב ההמרה של כל ערך שחושב לפי פסקה (4) למטבע מסוים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הליכי חדלות פירעון“ – הליכי חדלות פירעון לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}} או הליכי כינוס נכסים לפי {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם מסגרת“ – הסכם, לרבות התקשרות בין מסלקה לבין חבר מסלקה בין בעבור עצמו ובין בעבור אחר, במסגרת כללי מסלקה, המסדיר מספר עסקאות בנגזרים או עסקאות מכר חוזר בניירות ערך, והכולל את כל ההוראות המפורטות בפסקאות (1) עד (4) להגדרה ”הוראות לסיום מוקדם“, ביחס לעסקאות אלה, ובלבד שהצדדים להסכם כאמור הם תאגידים ולפחות אחד מהם הוא מוסד פיננסי או מדינת ישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”העברה לתיחום חשיפה“ – העברת כספים או ניירות ערך (בחוק זה – הנכס המועבר) מאחד הצדדים להסכם מסגרת (בהגדרה זו – המעביר) לצד אחר לאותו הסכם (בהגדרה זו – הנעבר), לפי הוראות ההסכם, במועד שנקבע בהסכם או בהתקיימות תנאים שנקבעו בהסכם, המתבצעת לצורך תיחום גובה החשיפה של הנעבר, ואשר אינה מהווה פירעון מוקדם של התחייבות כלשהי של המעביר כלפי הנעבר על פי ההסכם, ובלבד שהנעבר רשאי לעשות בנכס המועבר כל עסקה, לרבות מכירתם לאחר; בהגדרה זו, ”חשיפה“ – סכום שיהיה על המעביר להעביר לנעבר, במועד סיום העסקאות לפי ההסכם או במועד סיומן המוקדם של כל העסקאות כאמור בפסקה (2) להגדרה ”הוראות לסיום מוקדם“, ואולם לענין זה רשאים הצדדים לקבוע דרכים לחישוב שווי הוגן של התחייבויות וזכויות הצדדים, השונות מהדרכים שנקבעו לענין סיומו המוקדם בפועל של ההסכם כאמור בפסקה (4) להגדרה ”הוראות לסיום מוקדם“, ובלבד שדרכים שונות אלה מבוססות על כללים מסחריים מקובלים להערכת התחייבויות וזכויות הצדדים בשוק שבו מתנהלות עסקאות כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר מסלקה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 50א|בסעיף 50א לחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק השקעות משותפות בנאמנות“ – {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|חוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי“ – {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע״ח–2018}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ניירות ערך“ – {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי מסלקה“ – הוראות שנקבעו בידי מסלקה, המסדירות את היחסים שבין המסלקה לבין חברי המסלקה, כפי שפורסמו באתר האינטרנט של בורסה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד פיננסי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד בנקאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, לרבות תאגיד עזר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק כאמור}};
{{ח:תתת|(2)}} מבטח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:תתת|(3)}} בנק ישראל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, התשי״ד–1954}};
{{ח:תתת|(4)}} חבר בורסה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}};
{{ח:תתת|(5)}} חברה מנהלת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:תתת|(6)}} מנהל קרן כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות}};
{{ח:תתת|(7)}} גוף דומה לגופים המפורטים בפסקאות (1) עד (6), שהתאגד מחוץ לישראל והמפוקח בידי הרשויות המוסמכות לענין זה במדינה שבה התאגד;
{{ח:תתת|(8)}} גופים נוספים שקיים לגביהם פיקוח על פי דין, שקבע שר האוצר, בצו, בהסכמת שר המשפטים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר פיננסי“ – ”נכס פיננסי“, ”התחייבות פיננסית“ או ”מכשיר הוני“ כמשמעותם לפי כללי חשבונאות מקובלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסלקה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נגזר“ – מכשיר פיננסי שערכו נגזר מערכו של נכס בסיס, וכן חוזה עתידי ואופציה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 64|בסעיף 64(ב) לחוק השקעות משותפות בנאמנות}}, מסוג שמוסדות פיננסיים מתקשרים לגביו במהלך העסקים הרגיל ושקיים שוק שבמסגרתו ניתן לקבוע את שוויו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס בסיס“ – לרבות מטבע, הלוואה, התחייבות לתשלום, ריבית, שער חליפין, מוצרים ושירותים הנסחרים בשוקי סחורות (Commodities), ניירות ערך הנסחרים בישראל או מחוץ לישראל, מדדי מחירים ומדדי ניירות ערך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקת מכר חוזר בניירות ערך“ – עסקה שהצדדים לה הם תאגידים ולפחות אחד מהם הוא מוסד פיננסי או מדינת ישראל, שבה מעביר צד לעסקה (בהגדרה זו – המעביר) לצד אחר לעסקה (בהגדרה זו – הנעבר) ניירות ערך, בתמורה, ושלפיה –
{{ח:תתת|(1)}} הנעבר רשאי לעשות בניירות הערך כל עסקה, לרבות מכירתם לאחר;
{{ח:תתת|(2)}} בתום תקופה שהוסכמה מראש, או בהתקיים תנאי שנקבע מראש, יעביר הנעבר למעביר ניירות ערך מאותו סוג, או את ניירות הערך שהועברו לו במסגרת אותה עסקה, ככל שנותרו בידו, או מוקנית לנעבר או למעביר זכות להעביר או לקבל, לפי הענין, ניירות ערך כאמור, והכל תמורת סכום שנקבע מראש או על פי שיטת חישוב שנקבעה מראש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך“, לענין ההגדרה ”עסקת מכר חוזר בניירות ערך“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התחייבות או תעודה, שאינה ניתנת להמרה למניות, הרשומה למסחר בשוק מוסדר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}}, שמנפיק תאגיד, בסדרה, והמקנה זכות לתבוע מהתאגיד כסף בתאריך קבוע או בהתקיים תנאי מסוים ואינה מקנה זכות חברות או השתתפות בתאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} התחייבות או תעודה כאמור בפסקה (1) שמנפיקה הממשלה;
{{ח:תתת|(3)}} נייר ערך כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, שקבע שר האוצר, בצו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת החברות“ – {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}.

{{ח:סעיף|2|תוקף הוראות לסיום מוקדם בעת חדלות פירעון}}
{{ח:ת}} הוראות לסיום מוקדם בהסכם מסגרת, לרבות הוראה הקובעת כי העסקאות הכלולות בהסכם יבואו לכדי סיום מוקדם עקב קיומם של הליכי חדלות פירעון כלפי צד להסכם, יהיו תקפות על אף קיומם של הליכי חדלות פירעון; אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות כל דין לענין מועד הגשת תביעות חוב והמועד להערכת שוויין.

{{ח:סעיף|3|ויתור על נכס מכביד|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} בעל תפקיד אינו רשאי לוותר על חלק מהעסקאות הכלולות בהסכם מסגרת, מכוח סמכותו לוותר על נכס מכביד לפי כל דין, לרבות לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 67|סעיפים 67}} {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי#סעיף 96|או 96 לחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי}}.

{{ח:סעיף|4|סיווג עסקת מכר חוזר בניירות ערך והעברה לתיחום חשיפה}}
{{ח:תת|(א)}} עסקת מכר חוזר בניירות ערך והעברה לתיחום חשיפה ייחשבו לכל דבר וענין כעסקאות מכר, ולא יחולו עליהן הוראות {{ח:חיצוני|חוק המשכון|חוק המשכון, התשכ״ז–1967}}, וזאת אף אם נותרו בידי מעביר ניירות הערך או הנכס המועבר זכויות כלשהן בניירות הערך או בנכס המועבר לאחר העברתן, והכל אם לא קבעו הצדדים מפורשות אחרת בהסכם שמכוחו נוצרו העסקה או ההעברה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בסיווגה של עסקת מכר חוזר, שחוק זה אינו חל עליה, כעסקת מכר בהתאם להוראות כל דין.

{{ח:סעיף|5|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|6|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}.}}

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום א׳ באדר התשס״ו (1 במרס 2006).}}
* '''אהוד אולמרט'''
ממלא מקום ראש הממשלה
* '''ציפי לבני'''
שרת המשפטים
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''ראובן ריבלין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]