חוק להסדרת מגורים בשטחי מרעה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק להסדרת מגורים בשטחי מרעה, התשפ״ה–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2230332}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ה, 346|חוק להסדרת מגורים בשטחי מרעה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5994448.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הכרזה על אזור שמירה צמודה}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: תוכנית והיתר למוקד מרעה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הסדרת מגורים ארעיים במוקד מרעה}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור שמירה צמודה“ – אזור שנקבע בהכרזה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית רועה“ – בית מגורים שהקים גוף ציבורי ונמצא במוקד מרעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף ציבורי“ – כל אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין שטחי מרעה המיועדים בתוכנית ליער – קרן קיימת לישראל;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין שטחי מרעה שהם בגן לאומי או בשמורת טבע או בשטחים המיועדים בתוכנית לגן לאומי או לשמורת טבע – הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין שטחי מרעה שאינם שטחים כאמור בפסקאות (1) ו־(2) – משרד ההתיישבות והמשימות הלאומיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הגורם המוסמך“ – השר או מי שהוא הסמיך לכך מקרב עובדי משרדו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גן לאומי“ ו”שמורת טבע“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|בחוק גנים לאומיים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרך“, ”היתר“, ”מוסד תכנון“ ו”תוכנית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשאת רעייה“ – הרשאה לרעיית צאן או בקר מאת רשות מקרקעי ישראל לתקופה העולה על שנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק גנים לאומיים“ – {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התכנון והבנייה“ – {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה חקלאי“ – מבנה המשמש לטיפול בעדר במישרין, ובכלל זה מכלאה, דיר, מתבן, סככת כלים פתוחה, סככה מפולשת או מבנה אחר כאמור שקבע השר בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוקד מרעה“ – שטח הנמצא באזור שמירה צמודה או סמוך לו ובו מבנה חקלאי אחד לפחות ובית רועה אחד בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרד החקלאות“ – משרד החקלאות וביטחון המזון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתכנן המחוז“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 8|בסעיף 8 לחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עדר“ – 200 ראש אימהות צאן או בקר, לכל הפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הצוות המייעץ“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רועה“ – אדם שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מחזיק בעדר הרשום על שמו בשירותים הווטרינריים במשרד החקלאות;
{{ח:תתת|(2)}} בידיו הרשאת רעייה בתוקף לגבי עדר;
{{ח:תתת|(3)}} נוכחותו הצמודה סמוך לעדר נדרשת לשם טיפול בעדר וקיום המרעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח ביטחוני“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מיתקן ביטחוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 159|בסעיף 159 לחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תתת|(2)}} שטח הסגור בצו סגירה לפי {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)#סעיף 125|תקנה 125 לתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945}};
{{ח:תתת|(3)}} שטח שלגביו הוטלו מגבלות על פי ההחלטה של הוועדה למיתקנים ביטחוניים או של ועדת הערר למיתקנים ביטחוניים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ו|פרק ו׳ לחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח מוגן“ – שטח המיועד בתוכנית לאחד מאלה: גן לאומי, שמורת טבע, יער נטע אדם, יער פארק או יער טבעי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח מרעה“ – מקרקעין שהם מקרקעי ישראל כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: מקרקעי ישראל|בחוק־יסוד: מקרקעי ישראל}}, שהקצתה רשות מקרקעי ישראל למטרת רעייה ויש לגביהם הרשאת רעייה בתוקף, או שטח מוגדר לפי תשריט שהכינה רשות מקרקעי ישראל ושרשות מקרקעי ישראל אישרה להקצותו למטרת רעייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית למוקד מרעה“ – תוכנית שבתחומה כלול מוקד מרעה ומתקיימים בה התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיפים 8}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית פיתוח“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תוכנית המייעדת שטח לפיתוח, ובכלל זה לייעוד למגורים, לתעשייה, למלאכה, למסחר, למלונאות, לדרך או לתשתיות שהיא אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תוכנית בת־תוקף או תוכנית שאושרה;
{{ח:תתתת|(ב)}} תוכנית שהוחלט להעבירה להערות הוועדות המחוזיות לתכנון ולבנייה או תוכנית שהוחלט להפקידה, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(ג)}} תוכנית מיתאר ארצית שהמועצה הארצית לתכנון ולבנייה הורתה על הכנתה וההוראה מתייחסת לשטח מסוים;
{{ח:תתתת|(ד)}} תוכנית שהוגשה שהיא אחת מאלה: תוכנית לתשתית לאומית, תוכנית מיתאר מחוזית, תוכנית מיתאר מקומית או תוכנית מפורטת, למעט תוכנית מיתאר מקומית או תוכנית מפורטת שהגיש בעל קרקע או בעל עניין בקרקע כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 61א|בסעיף 61א(ב) לחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תתת}} למונחים המופיעים בפסקה זו תהיה המשמעות הנודעת להם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תתת|(2)}} קרקע שהוכרזה כמתחם מועדף לדיור לפי {{ח:חיצוני|חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים (הוראת שעה)|חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים (הוראת שעה), התשע״ד–2014}};
{{ח:תתת|(3)}} קרקע בתחום תוכנית שפורסמה לגביה הודעה על הכנת תוכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 77|סעיף 77 לחוק התכנון והבנייה}} ונקבעו לגביה תנאים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 78|סעיף 78 לחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר החקלאות וביטחון המזון.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הכרזה על אזור שמירה צמודה}}

{{ח:סעיף|2|הכרזה על אזור שמירה צמודה}}
{{ח:תת|(א)}} השר, לפי המלצת הצוות המייעץ, רשאי להכריז, בצו, על שטח מרעה בגליל או בנגב כאזור שמירה צמודה, אם בשטח המרעה נדרשת נוכחות מתמדת וצמודה של רועה סמוך לעדר לשם טיפול בו וקיום המרעה, ולשם כך יש להקים באותו אזור או סמוך לו מוקד מרעה, ולאחר שמצא כי מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שטח ההכרזה הוא 1,200 דונם לפחות למרעה צאן, או 4,000 דונם לפחות למרעה בקר או למרעה הכולל צאן ובקר;
{{ח:תתת|(2)}} קיומו של מוקד מרעה באזור השמירה הצמודה או סמוך לו לא יסכל את מימושה של תוכנית פיתוח.
{{ח:תת|(ב)}} לא יכריז השר על אזור שמירה צמודה כאמור בסעיף קטן (א) אלא לאחר שקיבל סקירה של מתכנן המחוז שבתחומו נמצא השטח המיועד להכרזה, שבה יתייחס מתכנן המחוז לקיומה של תוכנית פיתוח בשטח ההכרזה או סמוך לו; הסקירה תוגש לשר בתוך 45 ימים ממועד פנייתו למתכנן המחוז, ובתום התקופה האמורה רשאי השר להכריז על אזור שמירה צמודה גם אם לא התקבלה סקירת מתכנן המחוז.
{{ח:תת|(ג)}} בצו כאמור בסעיף קטן (א) יקבע השר את גבולות אזור השמירה הצמודה; הצו יפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”הגליל“ ו”הנגב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הרשות לפיתוח הגליל|בחוק הרשות לפיתוח הגליל, התשנ״ג–1993}}, {{ח:חיצוני|חוק הרשות לפיתוח הנגב|ובחוק הרשות לפיתוח הנגב, התשנ״ב–1991}}, בהתאמה.

{{ח:סעיף|3|תוקף ההכרזה}}
{{ח:ת}} תוקפה של הכרזה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} לא יעלה על שש שנים, אולם השר רשאי, לפי המלצת הצוות המייעץ, להאריך את תוקף ההכרזה מזמן לזמן לתקופות נוספות שלא יעלו על שש שנים כל אחת, אם מצא שמתקיימים התנאים {{ח:פנימי|סעיף 2|שבסעיף 2}}, גם אם שטח המרעה קטן בשיעור שאינו עולה על 20% מהשטח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(1)}}.

{{ח:סעיף|4|ביטול ההכרזה}}
{{ח:ת}} חלפה תקופת ההכרזה הראשונה וטרם אושרה תוכנית להקמת מוקד מרעה באזור שמירה צמודה, תפקע ההכרזה.

{{ח:סעיף|5|צוות מייעץ}}
{{ח:תת|(א)}} לשם מתן המלצה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} יוקם צוות מייעץ שחבריו הם:
{{ח:תתת|(1)}} נציג השר מקרב עובדי משרדו, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} נציג השר לביטחון לאומי מקרב עובדי משרדו;
{{ח:תתת|(3)}} נציג שר ההתיישבות והמשימות הלאומיות מקרב עובדי משרדו;
{{ח:תתת|(4)}} נציג שר הנגב, הגליל והחוסן הלאומי מקרב עובדי משרדו;
{{ח:תתת|(5)}} נציג שר הביטחון מקרב עובדי משרדו או חייל כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, שימנה שר הביטחון;
{{ח:תתת|(6)}} נציג השר להגנת הסביבה מקרב עובדי משרדו;
{{ח:תתת|(7)}} נציג מנהל רשות מקרקעי ישראל מקרב עובדי הרשות;
{{ח:תתת|(8)}} נציג מינהל התכנון שימנה שר הפנים מקרב עובדי מינהל התכנון;
{{ח:תתת|(9)}} נציג שימנה הארגון המייצג את רוב המועצות האזוריות, בהסכמת השר;
{{ח:תתת|(10)}} נציג הגוף הציבורי המנהל את מרבית השטח שבתחומו צפוי שההכרזה תחול, שימנה העומד בראש אותו גוף ציבורי מקרב עובדיו.
{{ח:תת|(ב)}} נוהל השטח שבתחומו צפוי שההכרזה תחול בידי כמה גופים ציבוריים, יוזמן נציג הגוף הציבורי שאינו מנהל את מרבית השטח האמור להשתתף כמשקיף; את הנציג האמור ימנה העומד בראש הגוף הציבורי האמור, מקרב עובדי הגוף הציבורי.
{{ח:תת|(ג)}} המלצת הצוות המייעץ תינתן לשר לאחר שהצוות מצא כי מתקיימים התנאים להכרזה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} או להארכת ההכרזה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, לפי העניין, ובהתחשב, בין השאר, בשיקולים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הצורך בשמירה צמודה לנוכח הסיכון לפגיעה בסדר הציבורי, לפגיעה בגופו של אדם וברכושו ולפלישה למקרקעין, בין השאר על סמך מידע על פשיעה חקלאית באזור וקיום פלישות במרחב;
{{ח:תתת|(2)}} המרחק של שטח המרעה ממקום יישוב ומתשתיות;
{{ח:תתת|(3)}} ההשפעות הסביבתיות העלולות להיגרם אם יוקם באזור מוקד מרעה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: תוכנית והיתר למוקד מרעה}}

{{ח:סעיף|6|תחולת הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}} יחולו בכל עניין מהעניינים המוסדרים {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}}, אלא אם כן נקבעה {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} הוראה אחרת באותו עניין.

{{ח:סעיף|7|הקניית זכויות באזור שמירה צמודה לשם תכנון בית רועה והגשת תוכנית למוקד מרעה}}
{{ח:תת|(א)}} הוכרז שטח כאזור שמירה צמודה, תקנה רשות מקרקעי ישראל לגוף ציבורי המנהל את השטח זכויות לשם תכנון בית הרועה ומבנים חקלאיים; בהרשאת התכנון לעניין אזור שמירה צמודה מסוים ייקבע כי לא יוקם לגביו יותר ממוקד מרעה אחד.
{{ח:תת|(ב)}} גוף ציבורי כאמור בסעיף קטן (א) יגיש תוכנית למוקד מרעה בתוך 18 חודשים ממועד מתן הרשאת התכנון כאמור באותו סעיף קטן.

{{ח:סעיף|8|סמכות ועדה מקומית}}
{{ח:ת}} תוכנית מיתאר מקומית הכוללת הוראות של תוכנית מפורטת למוקד מרעה ונכללים בה כל הנושאים המפורטים להלן, היא תוכנית בסמכות הוועדה המקומית:
{{ח:תת|(1)}} הוספת שימוש של מוקד מרעה בשטח שאינו עולה על 6 דונם לעדר צאן או 4 דונם לעדר בקר;
{{ח:תת|(2)}} התרת הקמתם של מבנים חקלאיים, ובלבד שהשטח הכולל המותר לבנייה למבנים חקלאיים אינו עולה על 1,000 מ״ר לעדר צאן או 500 מ״ר לעדר בקר;
{{ח:תת|(3)}} התרת הקמתו של בית רועה, ובלבד שהשטח הכולל המותר לבנייה לבית רועה אינו עולה על 125 מ״ר.

{{ח:סעיף|9|תוכנית למוקד מרעה}}
{{ח:תת|(א)}} תוכנית למוקד מרעה תכלול, בין השאר, הוראות אלו:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות כי הבינוי ייעשה בבנייה קלה ופריקה המשתלבת בסביבה;
{{ח:תתת|(2)}} הוראות לעניין הנחת קו מים, סילוק שפכים והתוויית דרכי מרעה כמשמעותן לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}} (בסעיף זה – דרכי מרעה), ולא תותר סלילת דרך או סגירתה למעט התוויית דרכי מרעה; בגן לאומי או בשמורת טבע יראו דרך מרעה כשטח לטובת הגן הלאומי או שמורת הטבע;
{{ח:תתת|(3)}} הנחיות לפינוי המבנים בתום תקופת ההכרזה או הרשאת השימוש, לפי העניין, והוראות לעניין החזרת המצב לקדמותו ככל הניתן או לשיקום השטח, אם יהיה בכך צורך;
{{ח:תתת|(4)}} הוראה שלפיה כל שימוש נוסף על מוקד המרעה ייחשב כסטייה ניכרת לעניין {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תתת|(5)}} הוראה שלפיה תותר הקמתו של מוקד מרעה אחד לכל היותר;
{{ח:תתת|(6)}} הוראה שלפיה אם פג תוקפה של ההכרזה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} לגבי אזור השמירה הצמודה שאליו מתייחסת התוכנית, והשר לא האריך אותה בהתאם לסמכותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} – תפקע התוכנית.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} תוכנית למוקד מרעה תוגש בצירוף מסמך סביבתי; המסמך הסביבתי יכלול בין השאר נושאים אלו:
{{ח:תתתת|(א)}} ניתוח של השפעת מימוש התוכנית על שטח התוכנית וסביבתה;
{{ח:תתתת|(ב)}} התייחסות לחלופות תכנוניות שימזערו את ההשפעות הסביבתיות והצעה להוראות למזעור השפעות התוכנית על סביבתה.
{{ח:תתת|(2)}} התוכנית למוקד מרעה והמסמך הסביבתי יועברו לקבלת חוות דעת בכתב מנציג השר להגנת הסביבה שהוא נציג בעל דעה מייעצת כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 18|בסעיף 18(ב) לחוק התכנון והבנייה}}.
{{ח:תתת|(3)}} הנציג כאמור בפסקה (2) ימציא את חוות דעתו לוועדה המקומית ולמגיש התוכנית בתוך 45 ימים ממועד קבלת המסמך הסביבתי; לא הגיש נציג השר להגנת הסביבה את חוות דעתו בתוך התקופה האמורה, תדון הוועדה המקומית בתוכנית ותחליט בה.
{{ח:תתת|(4)}} השר להגנת הסביבה או עובד מעובדי משרדו שהוא הסמיך לכך, רשאי לפרסם הנחיות להכנת מסמך סביבתי לעניין תוכניות למוקד מרעה לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|10|סייגים לאישור תוכנית למוקד מרעה}}
{{ח:ת}} הוועדה המקומית תאשר תוכנית למוקד מרעה, אלא אם כן מצאה כי התקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} אם התוכנית למוקד המרעה היא בשטח מוגן – יש חלופה מחוץ לשטח המוגן הנותנת מענה לשמירה הצמודה הנדרשת באזור השמירה הצמודה;
{{ח:תת|(2)}} יש מניעה לפי דין להקמת מוקד המרעה באזור השמירה הצמודה;
{{ח:תת|(3)}} התוכנית היא בשטח ביטחוני ולא ניתנה הסכמת נציג שר הביטחון בוועדה המחוזית;
{{ח:תת|(4)}} התוכנית למוקד המרעה תסכל את מימושה של תוכנית פיתוח.

{{ח:סעיף|11|עדיפות תוכנית למוקד מרעה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ג סימן ח|בסימן ח׳ לפרק ג׳ לחוק התכנון והבנייה}}, תוכנית למוקד מרעה שאושרה לפי חוק זה –
{{ח:תתת|(1)}} גוברת על הוראות תוכנית מיתאר ארצית לעניין הוראות שקבעה תוכנית מיתאר ארצית כאמור לגבי מוקד מרעה;
{{ח:תתת|(2)}} גוברת על הוראות תוכנית מיתאר ארצית האוסרות בינוי שלא בצמידות דופן או בתחום מכלול נוף;
{{ח:תתת|(3)}} לא יראו אותה כהקמת יישוב חדש או כשטח לבינוי לצורך תכנון עתידי.
{{ח:תת|(ב)}} תוכנית למוקד מרעה בשטח מוגן או בייעוד קרקע לפי תוכנית מיתאר מחוזית שמתאפשרת בו הקמת מבנים לגידול בעלי חיים, לא תיחשב כשינוי לתוכנית המיתאר המחוזית.

{{ח:סעיף|12|היתר תואם תוכנית למוקד מרעה – תוכנית לרישוי מהיר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145|בסעיף 145 לחוק התכנון והבנייה}}, הוגשה לוועדה המקומית תוכנית למוקד מרעה – ניתן להגיש לוועדה המקומית, לאחר ההחלטה על הפקדת התוכנית ולפני הפקדתה, בקשה להיתר התואם את התוכנית, ובלבד שמגיש התוכנית ביקש להגיש את הבקשה להיתר בעת שהגיש את התוכנית למוקד מרעה, ויחולו לעניין זה הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145א1|סעיף 145א1(ב) עד (ז) לחוק האמור}} החלות על תוכנית לרישוי מהיר כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 145א1|בסעיף 145א1 {{ח:הערה|האמור}}}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|13|תוכנית או היתר בגן לאומי או בשמורת טבע}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|בחוק גנים לאומיים}}, תוכנית למוקד מרעה בתחום גן לאומי או שמורת טבע יכול שתהיה תוכנית המתירה שימוש למוקד מרעה לפי חוק זה; הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|החוק האמור}} החלות על גן לאומי או שמורת טבע ימשיכו לחול בתחום התוכנית גם לאחר אישור תוכנית כאמור בחוק זה, ואין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהן או מסמכויות הרשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים הנתונות לה מכוחו.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הסדרת מגורים ארעיים במוקד מרעה}}

{{ח:סעיף|14|הקניית השטח לגוף ציבורי והקמת מוקד המרעה}}
{{ח:תת|(א)}} אושרה תוכנית למוקד מרעה, תקנה רשות מקרקעי ישראל לגוף הציבורי המנהל את השטח, בתוך שלושה חודשים מיום אישור התוכנית, זכויות בשטח מוקד המרעה לפי התוכנית כאמור לשם הקמת בית הרועה והמבנים החקלאיים.
{{ח:תת|(ב)}} גוף ציבורי רשאי להקים את מוקד המרעה בשטח שהוקנו לו הזכויות בו כאמור בסעיף קטן (א) בהתאם לתוכנית מוקד המרעה שאושרה; הגוף הציבורי יישא בעלויות ההקמה והפיתוח של התשתיות הנדרשות במישרין למוקד המרעה, לרבות פיתוח דרכי מרעה, מערכות מים וניקוז, סילוק שפכים, תקשורת, תאורה, מערכות בקרה לתשתיות וכל מיתקן הנדרש במישרין להפעלת התשתיות ומהווה חלק בלתי נפרד מהן, והכול כפי שייקבע בתוכנית, ויהיה אחראי לתחזוקתו של מוקד המרעה.

{{ח:סעיף|15|בקשה לשימוש במוקד מרעה}}
{{ח:ת}} רועה רשאי להגיש לגוף ציבורי בקשה להרשאת שימוש במוקד המרעה.

{{ח:סעיף|16|המלצת הגורם המוסמך}}
{{ח:ת}} הגורם המוסמך, לאחר התייעצות עם רשות מקרקעי ישראל, ימליץ לגוף ציבורי להתקשר עם רועה אם מצא כי התקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} ברשות הרועה עדר אחד לפחות;
{{ח:תת|(2)}} במועד ההמלצה הרועה מחזיק בהרשאת רעייה בתוקף לשלוש שנים רצופות לפחות ממועד ההמלצה, או שבשלוש השנים שקדמו למועד ההמלצה הוא החזיק בהרשאת רעייה, וברשותו הרשאת רעייה לתקופה העולה על שנה אחת לפחות;
{{ח:תת|(3)}} הרועה התחייב לרעות את העדר באזור השמירה הצמודה במשך כל השנה בהתאם לתקופת הרעייה המקובלת באותו אזור;
{{ח:תת|(4)}} הרועה מנהל את פנקסי החשבונות והרשומות שעליו לנהל לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|וחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:תת|(5)}} הרועה מחזיק באישור חיסון וסימון תקף לעדר העומד בדרישות השירותים הווטרינריים במשרד החקלאות.

{{ח:סעיף|17|הסכם הרשאת שימוש ואיסור ביצוע שינויים במוקד המרעה}}
{{ח:תת|(א)}} לפי המלצת הגורם המוסמך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16}}, גוף ציבורי ירשה לרועה שמחזיק בהרשאה לרעייה בתוקף באזור השמירה הצמודה לעשות שימוש במוקד המרעה לשם מגוריו ומגורי בני משפחתו ולשם הפעלת המבנים החקלאיים (בחוק זה – הרשאת שימוש), ויורה על התנאים למתן הרשאה כאמור ועל תנאי ההרשאה, והכול כפי שיקבע בהסכם שייחתם בינו ובין הרועה (בסעיף זה – הסכם שימוש); בסעיף קטן זה, ”בן משפחה“ – בן או בת הזוג של הרועה וילדיהם.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), בהסכם השימוש יתחייב הרועה, בין השאר, כי בתום תקופת הרשאת השימוש או הרשאת הרעייה, לפי המוקדם, או בכל מקרה שבו תפקע הרשאת השימוש, הוא יפנה את בית הרועה ואת המבנים החקלאיים; הרועה יצרף להסכם השימוש ערבות בנקאית לטובת הגוף הציבורי להבטחת עמידתו בתנאי ההסכם, להנחת דעתו של הגוף הציבורי.
{{ח:תת|(ג)}} רועה לא יבצע שינויים במוקד המרעה אלא על ידי הגוף הציבורי או בהסכמתו; בסעיף קטן זה, ”שינוי“ – הקמה או הרחבה של מבנה או מיתקן או שימוש במבנים או במיתקנים הקיימים למטרות שאינן מותרות על פי תנאי ההסכם.
{{ח:תת|(ד)}} לא תוקנה לרועה כל זכות בשטח המרעה ובמוקד המרעה למעט הרשאת השימוש; הרשאת שימוש כאמור לא ניתנת להעברה או להורשה.
{{ח:תת|(ה)}} אין להתנות על הוראות סעיף זה, אולם ניתן לקבוע בהסכם השימוש תנאים נוספים על האמור בו.

{{ח:סעיף|18|ביטול הרשאת השימוש}}
{{ח:תת|(א)}} חדל להתקיים אחד מהתנאים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16}} או שהרועה הפר הפרה יסודית את אחד מתנאי הסכם השימוש לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}, ובכלל זה הפר הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(ג)}}, או שרשות מקרקעי ישראל הודיעה לגוף הציבורי שהרועה הפר הפרה יסודית תנאי מתנאי הרשאת הרעייה – יבטל הגוף הציבורי את הרשאת השימוש של הרועה במוקד המרעה.
{{ח:תת|(ב)}} גוף ציבורי יודיע לגורם המוסמך ולרועה על הכוונה לבטל את הרשאת השימוש במוקד המרעה סמוך למועד שבו חדל התנאי להתקיים או התגלתה ההפרה.
{{ח:תת|(ג)}} רועה שנמסרה לו הודעה כאמור בסעיף קטן (ב), רשאי לטעון את טענותיו לפני מנהל הגוף הציבורי או עובד הגוף הציבורי שהמנהל של הגוף הציבורי הסמיך לכך, לגבי הכוונה לבטל את ההרשאה.
{{ח:תת|(ד)}} היה פגם כאמור בסעיף קטן (א) ניתן לתיקון, יודיע הגוף הציבורי לרועה על האפשרות לתקנו; חלפו שלושה חודשים והפגם לא תוקן, יבטל הגוף הציבורי את הרשאת השימוש של הרועה.

{{ח:סעיף|19|החזרת המצב לקדמותו בתום תקופת הרשאת השימוש או עם ביטול הרשאת השימוש}}
{{ח:ת}} בוטלה הרשאת השימוש לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}} או לפי הוראות הסכם השימוש לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}, או שהסתיימה תקופת הרשאת השימוש במוקד מרעה שניתנה לפי חוק זה, תיתם כל התקשרות וכל זכות שימוש שקיבל הרועה מגוף ציבורי לשימוש לצורכי מרעה במוקד המרעה; הרועה יפנה את מוקד המרעה ויחזיר את המצב לקדמותו בהתאם להוראות שנקבעו בתוכנית לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(א)(3)}}, אלא אם כן הגוף הציבורי הורה לו שלא לעשות כן; לא החזיר הרועה את המצב לקדמותו, יהיו הגוף הציבורי או רשות מקרקעי ישראל מוסמכים להחזיר את המצב לקדמותו, והרועה יישא בהוצאות שהוציאו לשם כך.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|20|פטור ממכרז}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין, הקניית זכויות בשטח על ידי רשות מקרקעי ישראל לגוף ציבורי לשם תכנון לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(א)}} או הקמת בית הרועה והמבנים החקלאיים והתקשרות של גוף ציבורי עם רועה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}, אינן טעונות מכרז, ובלבד שההתקשרות בין הגוף הציבורי לרועה תהיה לפי המלצת הגורם המוסמך ושהרועה מחזיק בהרשאת רעייה בתוקף מאת רשות מקרקעי ישראל.

{{ח:סעיף|21|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר ממונה על חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו, ובין השאר רשאי הוא לקבוע, בצו, מבנים נוספים שייחשבו מבנים חקלאיים לעניין חוק זה.

{{ח:סעיף|22|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, הכריז השר, בתוך שנה מיום תחילתו של חוק זה (בסעיף זה – תקופת ההכרזה), על שטח כאזור שמירה צמודה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} – יהיה רשאי מי שהחזיק שלוש שנים לפחות מתוך חמש השנים שקדמו לתחילתו של חוק זה בהרשאת רעייה בתוקף לגבי שטח הכלול באותו אזור, להמשיך את השימוש למגורים והשימוש החקלאי בלבד במבנה שהוקם לפני תחילתו של חוק זה בשטח שהוכרז כאזור שמירה צמודה, לאחר שפנה לגורם המוסמך בבקשה לפי סעיף קטן (ב)(1) וקיבל את אישור הצוות המייעץ להמשך השימוש כאמור (בסעיף זה – אישור שימוש); השר רשאי, בצו, להאריך את תקופת ההכרזה בתקופה או בתקופות נוספות, ובלבד שמשך התקופות כאמור לא יעלה במצטבר על שישה חודשים (בסעיף זה – תקופת ההארכה).
{{ח:תת|(ב)}} הצוות המייעץ ייתן אישור שימוש לאחר שמצא כי התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הגורם המוסמך קבע כי מתקיימים לגבי המבקש כאמור בסעיף קטן (א) (בסעיף זה – המבקש) התנאים לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(1) ו־(3) עד (5)}}, ובלבד שהמבקש פנה לגורם המוסמך בבקשה בתוך שישה חודשים מיום תחילתו של חוק זה; קביעת הגורם המוסמך תינתן בתוך שישה חודשים ממועד פניית המבקש;
{{ח:תתת|(2)}} גוף ציבורי אישר כי בכוונתו להגיש, בתוך שלושה חודשים מיום הכרזת השר כאמור בסעיף קטן (א), תוכנית להקמת מוקד מרעה בשטח שהוכרז, בהתאם להוראות חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} המבקש הפקיד ערבות לפינוי המבנים והתחייב לפנות את המבנים אם אישור השימוש יפקע לפי סעיף קטן (ג), ולהרוס את המבנים ותוספות הבנייה שאינם לשימוש חקלאי או לבית רועה, בהתאם להנחיית הגוף הציבורי, בתוך חודש ממועד מתן אישור השימוש.
{{ח:תת|(ג)}} תוקפו של אישור שימוש יפקע אם נדחתה תוכנית למוקד מרעה בשטח שלגביו הוא ניתן; בלי לגרוע מהאמור, תוקפו של אישור שימוש יפקע בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא הכריז השר על השטח כאזור שמירה צמודה בתוך תקופת ההכרזה ואם האריך השר את התקופה בצו כאמור בסעיף קטן (א), בתוך תקופת ההארכה;
{{ח:תתת|(2)}} לא הוגשה תוכנית למוקד מרעה בתוך שנה מיום ההכרזה על אותו שטח שלגביו ניתן אישור השימוש;
{{ח:תתת|(3)}} לא אושרה תוכנית למוקד מרעה לגבי השטח כאמור בפסקה (2) ולא ניתן היתר לפיה בתוך שנה ממועד הגשת התוכנית;
{{ח:תתת|(4)}} לא נחתם הסכם שימוש עם גוף ציבורי לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} בתוך שישה חודשים ממועד אישור התוכנית למוקד מרעה, לגבי השטח כאמור בפסקה (2).
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הרועה רשאי לפנות לצוות המייעץ בבקשה להאריך את התקופות המנויות בסעיף קטן (ג); לא האריך הצוות המייעץ את התקופות בתוך 90 ימים ממועד הפנייה, יראו את הבקשה להמשך השימוש כאמור בסעיף קטן (א) כאילו נדחתה.
{{ח:תתת|(2)}} בלי לגרוע מהוראות פסקה (1), הצוות המייעץ רשאי להאריך את התקופות המנויות בסעיף קטן (ג) בשישה חודשים ולשוב ולהאריכן בשישה חודשים נוספים בכל פעם, אם ראה כי נסיבות העניין מצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ה)}} לא ניתן אישור שימוש או פקע אישור השימוש, יפנה המבקש את המבנים שבהם עשה שימוש בשטח כאמור בסעיף קטן (א) ויהרוס אותם בתוך חודשיים ממועד דחיית הבקשה או מפקיעת האישור.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} אושרה תוכנית למוקד מרעה בשטח שלגביו ניתן למבקש אישור שימוש, יראו את הקביעה של משרד החקלאות כאילו ניתנה המלצה לגוף הציבורי להתקשר עם המבקש לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}}, והמבקש יחתום על הסכם עם רשות מקרקעי ישראל ועם הגוף הציבורי.
{{ח:תתת|(2)}} בהסכם כאמור ייקבעו, בין השאר, הוראות כמפורט להלן ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיפים 17 עד 20}}:
{{ח:תתתת|(א)}} המבקש יצהיר ויאשר שאין לו כל זכות במקרקעין, ושאם הייתה לו זכות כאמור, הוא מוותר עליה;
{{ח:תתתת|(ב)}} רשות מקרקעי ישראל תוותר על כל תביעה לדמי שימוש ראויים או על כל תביעה אחרת במקרקעין בכל הנוגע לשימוש למגורים;
{{ח:תתתת|(ג)}} רשות מקרקעי ישראל תקנה לגוף הציבורי זכויות בשטח לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(א)}}, והגוף הציבורי יאפשר שימוש בשטח למבקש לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}.
{{ח:תתת|(3)}} נחתם הסכם לפי פסקה (1), יערוך המבקש את ההתאמות הנדרשות בשטח שלגביו ניתן אישור השימוש בהתאם להוראות התוכנית.
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(א)(1)}}, הוועדה המקומית רשאית לקבוע הוראות לעניין הבינוי בתוכנית למוקד מרעה לגבי השטח האמור בסעיף קטן (ג)(2), בהתחשב בסוג הבינוי הקיים בשטח.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י״ב באדר התשפ״ה (12 במרץ 2025).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''אבי דיכטר'''
שר החקלאות וביטחון המזון
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]