תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות במוסד חינוך קיים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות במוסד חינוך קיים), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 1425|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות במוסד חינוך קיים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7036.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לג1|סעיפים 19לג1}}, {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לג4|ו־19לג4}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם מרכז השלטון המקומי, עם נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות ועם ארגונים העוסקים בקידום זכויות אנשים עם מוגבלות, בהסכמת שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19סז|סעיף 19סז לחוק}}, ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין מרכזי“ – בניין במוסד חינוך קיים, שהמנהל, באישור הממונה, הורה עליו כבניין מרכזי של מוסד החינוך, בהתחשב, בין השאר, במספר התלמידים, במרחבי הלימוד, בקומות, במיקום המעבדות, הספריות, חדרי המחשבים ואולמות הספורט, ובקשר שבין חלקי מוסד החינוך השונים המשמשים את התלמידים לצורך הפעילות הלימודית והחינוכית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל מוסד חינוך“ – במוסד חינוך רשמי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}} – רשות החינוך המקומית; במוסד חינוך מוכר – הגוף בעל הרישיון מהמנהל הכללי של משרד החינוך להפעלת מוסד החינוך לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי ספר|חוק פיקוח על בתי ספר, התשכ״ט–1969}}; במוסד חינוך פטור – אדם או חבר בני אדם או תאגיד או גוף המפעיל את מוסד החינוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרך נגישה“ – תוואי חופשי רצוף, המחבר בין החלקים והחללים הנגישים בבניין ובשטחי החוץ שלו, ובכלל זה אמצעים להתגברות על הפרשי מפלסים, בהתאם לאמור בהוראות האמורות בת״י 1918, חלקים 1, 2, ו־3.1;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – מי שהשר מינהו, מבין עובדי משרדו, לממונה על יישומן של תקנות אלה, או מי שהממונה מינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל מחלקת החינוך ברשות החינוך המקומית, כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום)|בתקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום), התשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לב|בסעיף 19לב לחוק}}, ולמעט גן ילדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י“ – תקן ישראלי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התקנים|בחוק התקנים, התשי״ג–1953}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1918, חלק 1“ – תקן ישראלי ת״י 1918 חלק 1 – נגישות הסביבה הבנויה: עקרונות ודרישות כלליות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1918, חלק 2“ – תקן ישראלי ת״י 1918 חלק 2 – נגישות הסביבה הבנויה: הסביבה שמחוץ לבניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1918, חלק 3.1“ – תקן ישראלי ת״י 1918 חלק 3.1 – נגישות הסביבה הבנויה: פנים הבניין – דרישות בסיסיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 2481, חלק 70“ – ת״י 2481, חלק 70: מעליות – דרישות בטיחות לבנייה ולהתקנה, התאמות מיוחדות לנגישות אנשים, לרבות אנשים בעלי מגבלות.

{{ח:סעיף|2|פיר מעלית}}
{{ח:ת}} במוסד חינוך קיים, זולת אם יש בו קומה אחת בלבד שנמצאת במפלס הכניסה, יהיה פיר מעלית, אשר –
{{ח:תת|(1)}} ייבנה מקומת הכניסה של הבניין המרכזי;
{{ח:תת|(2)}} ייבנה באופן המבטיח גישה אליו בדרך נגישה, המובילה ממבנים אחרים במוסד, מכיתות הלימוד הסמוכות, מהחניה, מהחצר, ומהכניסה למגרש;
{{ח:תת|(3)}} יותרם למעלית מטיפוס 2, כהגדרתה בת״י 2481 חלק 70, ולפי הוראות ת״י 1918 חלק 3.1.

{{ח:סעיף|3|תא שירותים נגיש}}
{{ח:תת|(א)}} בקומת הכניסה בבניין המרכזי של כל מוסד חינוך קיים יותקני שני תאי שירותים נגישים – האחד לנשים והשני לגברים.
{{ח:תת|(ב)}} במוסד חינוך שיש בו הפרדה בין אזור ששוהים בו בני המין האחד ובין האזור ששוהים בו בני המין האחר, יונגש תא שירותים נגיש אחד בכל אזור, בהתאמה.
{{ח:תת|(ג)}} תאי השירותים הנגישים שייבנו בכל מוסד חינוך יהיו מטיפוס 1, כמפורט בת״י 1918, חלק 3.1.
{{ח:תת|(ד)}} תאי השירותים ימוקמו במקום המבטיח גישה בדרך נגישה, המובילה ממבנים אחרים במוסד, ממרחבי הלימוד הנגישים, מהחניה, מהחצר, ומהכניסה למגרש.
{{ח:תת|(ה)}} המרחק המרבי האופקי ממרחב לימוד בבניין המרכזי עד לתא השירותים הנגיש הקרוב לא יעלה על 80 מטרים.

{{ח:סעיף|4|חובת ההתקנה}}
{{ח:ת}} חובת ההתקנה של פיר מעלית ותאי שירותים נגישים לפי תקנות אלה, חלה על בעלים של מוסד חינוך.

{{ח:סעיף|5|חובת התחזוקה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל מוסד חינוך יבטיח את אחזקתו התקינה של פיר המעלית, ואם הותקנה מעלית – גם של המעלית, וכן את אחזקת תאי השירותים הנגישים, תקינים וזמינים, בכל עת שמוסד החינוך פועל ופתוח לציבור, ובלבד שהשימוש בו מתואם מראש עם הבעלים של מוסד החינוך.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפגע אדם בהתאמות נגישות, לא יגרע מהן, ולא יסב את השימוש בהן, באופן מלא או חלקי, למטרות אחרות; ואולם רשאים הבעלים לעשות כן במהלך תקופת שיפוץ, ובלבד שהבטיח נגישות חלופית לאותו המקום לתקופה כאמור, בהתאם לנדרש.

{{ח:סעיף|6|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בתקנות אלה כדי לגרוע מהוראות כל דין אחר, שעניינו נגישות אנשים עם מוגבלות.

{{ח:סעיף|7|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} לגבי מוסד חינוך שביום פרסומן של תקנות אלה (להלן – יום הפרסום) קיים בו תא שירותים אחד נגיש, רשאי הממונה להחליט, בנסיבות חריגות, כי התא השני יהיה בקומה אחרת או בבניין אחר שאינו הבניין המרכזי כמשמעו בתקנות אלה ותוביל אליו דרך נגישה.
{{ח:תת|(ב)}} פיר מעלית שביום הפרסום קיים במוסד חינוך קיים, המתאים למעלית מטיפוס 1 – ייחשב פיר מעלית שמתקיימות בו הוראות תקנות אלה.
{{ח:תת|(ג)}} תא שירותים נגיש שביום הפרסום קיים במוסד חינוך קיים, ושלא מתקיימות בו הוראות תקנות אלה אך מתקיימות בו הוראות תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ט|סעיף 19ט לחוק}} לעניין התאמות נגישות למקום ציבורי שהוא בניין קיים – יראו בו כתא שירותים העומד בהוראות תקנות אלה.
{{ח:תת|(ד)}} דרך נגישה שביום הפרסום קיימת במוסד חינוך קיים, ושלא מתקיימות בה הוראות תקנות אלה אך מתקיימות בה הוראות תקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ט|סעיף 19ט לחוק}} לעניין התאמות נגישות למקום ציבורי שהוא בניין קיים – יראו בה דרך נגישה העומדת בהוראות תקנות אלה.

{{ח:חתימות|ו׳ באלול התשע״א (5 בספטמבר 2011)}}
* '''גדעון סער'''
שר החינוך
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]