gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות הגנת הצרכן (מידע בדבר קרינה בלתי מייננת מטלפון נייד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (מידע בדבר קרינה בלתי מייננת מטלפון נייד), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 788|תקנות הגנת הצרכן (מידע בדבר קרינה בלתי מייננת מטלפון נייד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6172.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 17|סעיף 17(ב3)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טלפון נייד“ – מכשיר פולט קרינה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 17|בסעיף 17(ב3)(3)(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רמת הקרינה“ – Specific Absorption Rate‏ (S.A.R) רמת הקרינה הנספגת ברקמה ביולוגית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רמת הקרינה המרבית המותרת“ מטלפון נייד – רמה שקבע האגף למניעת רעש וקרינה במשרד לאיכות הסביבה, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} רמה של ‎2.0 W/kg בממוצע ל־10 גרם רקמה, שנמדדה –
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי דגם של טלפון נייד שהוגש לאישור משרד התקשורת לאחר תחילתן של תקנות אלה לפי התקנים EN 50360 ו־EN 50361;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי דגם של טלפון נייד המצוי בשימוש – לפי הדירקטיבה האירופית Directive 1999/5/EC או ES 59005 או לפי האמור בפסקת משנה (א);
{{ח:תתת|(2)}} רמה של ‎1.6 W/kg בממוצע ל־1 גרם רקמה, שנמדדה –
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי דגם של טלפון נייד שהוגש לאישור משרד התקשורת לאחר תחילתן של תקנות אלה לפי: FCC-OET Report 65 Supplement C Edition 01-01, june 2001;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי דגם של טלפון נייד המצוי בשימוש, לפי: FCC-OET Bulletin 65 Edition 97-01, August 1997, או לפי האמור בפסקת משנה (א).

{{ח:סעיף|2|חובת סימון}}
{{ח:ת}} לא ימכור עוסק טלפון נייד אלא אם כן נתקיימו בו ובאריזתו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(1) ו־(2)}}, ובעסקו – הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(3)(א)}}.

{{ח:סעיף|3|סימון ומידע על הקרינה}}
{{ח:ת}} מידע על רמת הקרינה הבלתי מייננת של טלפון נייד יינתן בדרכים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הדבקת מדבקה על האריזה בגודל של 5 × 5 ס״מ לפחות, ובה כיתוב באותיות בולטות לעין: ”טלפון נייד זה פולט קרינה בלתי מייננת; פרטים והסברים על רמת הקרינה של דגם טלפון נייד זה ורמת הקרינה המרבית המותרת, בעלון המידע המצורף“.
{{ח:תת|(2)}} עלון מידע בשפות העברית, הערבית והרוסית על קרינה בלתי מייננת, שיצורף לאריזה של טלפון נייד, ובו ציון בולט לעין של רמת הקרינה המרבית ורמת הקרינה המרבית המותרת בהתאם לשיטה שלפיה נבדק דגם המכשיר, בנוסח שאישר הממונה על הגנת הצרכן.
{{ח:תת|(3)}} הצגת המידע האמור בפסקה (2) לציבור באופן בולט לעין במקומות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} נקודות מכירה של טלפונים ניידים;
{{ח:תתת|(ב)}} מרכזים למתן שירות;
{{ח:תתת|(ג)}} אתרי אינטרנט של העוסקים.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ה׳ בתמוז התשס״ב (15 ביוני 2002).

{{ח:חתימות|כ׳ בסיון התשס״ב (31 במאי 2002)}}
* '''דליה איציק'''
שרת התעשיה והמסחר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (מתן שירות טלפוני)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (מתן שירות טלפוני), התשע״ב–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 1098|תקנות הגנת הצרכן (מתן שירות טלפוני)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7116.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 18ב|סעיפים 18ב(ב)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן, בהתייעצות עם שר התקשורת ועם שר האנרגיה והמים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגבלת זמן המתנה למענה אנושי}}
{{ח:תת|(א)}} פנה צרכן לעוסק באמצעות הטלפון לצורך קבלת מענה אנושי הנכלל בשירות טלפוני חינם כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 18ב|בסעיף 18ב(1) לחוק}}, וזמן ההמתנה הצפוי לקבלת מענה אנושי עולה על שלוש דקות, יודיע העוסק לצרכן בהודעה מוקלטת, לא יאוחר משתי דקות מתחילת השיחה, כי זמן ההמתנה הצפוי עולה על שלוש דקות וכי יש באפשרותו לעבור לשירות השארת הודעה או להמתין לקבלת מענה אנושי.
{{ח:תת|(ב)}} בחר הצרכן לעבור לשירות השארת הודעה כאמור בתקנת משנה (א), ישאיר בהודעה מוקלטת את שמו ומספר טלפון להתקשרות עמו; העוסק יחזור לצרכן במענה אנושי לא יאוחר משלוש שעות ממועד השארת ההודעה; בחר הצרכן להמתין למענה אנושי, יודיע העוסק לצרכן בהודעה מוקלטת את מקומו בתור ואת זמן ההמתנה המשוער, וכן יודיע לצרכן כי באפשרותו לעבור בכל רגע לשירות השארת הודעה; השאיר הצרכן הודעה כאמור, יחזור אליו העוסק במענה אנושי לא יאוחר משלוש שעות ממועד השארת ההודעה.
{{ח:תת|(ג)}} השאיר צרכן לעוסק הודעה כאמור בתקנת משנה (ב) פחות משעתיים לפני תום יום העבודה, רשאי העוסק לחזור לצרכן במענה אנושי ביום העבודה הבא של העוסק, ולא יאוחר משלוש שעות ממועד תחילת יום העבודה; ביום שאינו יום עבודה של העוסק, יודיע העוסק לצרכן בהודעה מוקלטת את ימי ושעות פעילותו.
{{ח:תת|(ד)}} חזר העוסק לצרכן כאמור בתקנות משנה (ב) ו־(ג) והצרכן לא ענה, יודיע העוסק לצרכן, בהודעה קולית או במסרון (SMS), את טווח השעות שבמהלכן יחזור שנית לצרכן, ובלבד שהמועד שבו יחזור לצרכן יהיה לא יאוחר משלוש שעות מהמועד שבו מסר הודעה או שלח מסרון כאמור; חזר העוסק לצרכן בפעם השנייה כאמור והצרכן לא ענה, יודיע לו, בהודעה קולית או במסרון, כי מאחר שלא ענה, עליו לפנות לעוסק מחדש.

{{ח:סעיף|2|חובת מתן מענה מקצועי}}
{{ח:ת}} פנה צרכן לעוסק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, ייתן לו העוסק מענה מקצועי לכל פנייה שעניינה ליקויים או פגמים בטובין שהעוסק מוכר או בשירותים שאותם הוא נותן מכוח דין או הסכם.

{{ח:סעיף|3|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה לא יחולו במקרה שבו קיים ליקוי או פגם מערכתי כללי באספקת טובין או שירותים שאינו מאפשר את קיום הוראות תקנות אלה, והפגם או הליקוי כאמור הוא לפחות בפריסה אזורית, לרבות ביישוב מסוים, ובלבד שאם פנה צרכן לעוסק לקבלת מענה אנושי לפי תקנות אלה, יודיע לו העוסק, בהודעה מוקלטת, מהו האזור שבו קיים ליקוי או פגם כאמור ומהו המועד המשוער לתיקונם.

{{ח:סעיף|4|שמירת הוראות}}
{{ח:ת}} אין בהוראות תקנות אלה כדי לגרוע מזכותו של צרכן לפי דין אחר, לרבות מכוח רישיון שניתן על פי חוק.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ח בכסלו התשע״ג (12 בדצמבר 2012).

{{ח:חתימות|י״ג באדר התשע״ב (7 במרס 2012)}}
* '''שלום שמחון'''
שר התעשייה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (סייג לתחולת סעיף 18א(ג)(1א) לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (סייג לתחולת סעיף 18א(ג)(1א) לחוק), התשע״ח–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 246|תקנות הגנת הצרכן (סייג לתחולת סעיף 18א(ג)(1א) לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7888.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 18א|סעיפים 18א(ג)(1א)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|ו־37(א1)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם הממונה, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סייג לתחולת {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 18א|סעיף 18א(ג)(1א) לחוק}}}}
{{ח:ת}} חובת ביקור טכנאי בשעות האמורות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 18א|בסעיף 18א(ג)(1א)}} שהן שעות חשיכה, לא תחול על טובין שהשירות לגביהם ניתן כולו מחוץ לביתו של הצרכן למעט חדר מדרגות וחדר כניסה והשירות כאמור כרוך בטיפול בחשמל בגז או בעבודה בגובה; לעניין זה, ”עבודה בגובה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודה בגובה)|בתקנות הבטיחות בעבודה (עבודה בגובה), התשס״ז–2007}}.

{{ח:סעיף|2|חריג לסייג}}
{{ח:ת}} אין בהוראות תקנות אלה כדי לגרוע מחובתו של עוסק לפי דין אחר לרבות מכוח רישיון, כללים או אמות מידה שנקבעו מכוח אותו דין.

{{ח:חתימות|כ״ג בחשוון התשע״ח (12 בנובמבר 2017)}}
* '''אלי כהן'''
שר הכלכלה והתעשייה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (עילות לביטול מכר) (חלקי חילוף)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (עילות לביטול מכר) (חלקי חילוף), התשמ״ז–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 264|תקנות הגנת הצרכן (עילות לביטול מכר) (חלקי חילוף)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4993.pdf}}, {{ח:תיבה|1230|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5050.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 368|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5079.pdf}}, {{ח:תיבה|547|תיקון [צ״ל: מס׳ 3]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5089.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 476|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5164.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 911|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5361.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 504|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5403.pdf}}, {{ח:תיבה|950|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5433.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 63|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5480.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 155|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5715.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 491|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5819.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 32|סעיף 32(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוצר“ – מוצר מן המוצרים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|עילות לביטול מכר עקב אי גילוי פרטים|תיקון: תשמ״ז}}
{{ח:ת}} במכירת מוצר שמחירו 300 שקלים חדשים ומעלה, אי גילוי בכתב לצרכן של פרט מהפרטים שלהלן, ישמש עילה לביטול המכר:
{{ח:תת|(1)}} האם קיים או לא קיים בארץ מלאי של חלקי חילוף למוצר (להלן – חלקי החילוף);
{{ח:תת|(2)}} המקומות למכירת חלקי החילוף והמועד האחרון שבו אפשר יהיה לרכשם;
{{ח:תת|(3)}} המקומות למתן שירות למוצר.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה חדשיים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ז, תשמ״ח, תשמ״ח־2, תשמ״ט, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ב־2, תשנ״ג, תשנ״ו, תשנ״ז}}
{{ח:ת}} {{עמודות|2|שעונים דיגיטליים {{ש}} מצלמות {{ש}} מכונות תפירה חשמליות לשימוש ביתי {{ש}} מערבלי מזון ביתיים {{ש}} שואבי אבק ביתיים {{ש}} מייבשי כביסה ביתיים {{ש}} מכונות גילוח {{ש}} מסחטות חשמליות ביתיות {{ש}} מפזרי חום {{ש}} מצנמים {{ש}} {{ח:הערה|(נמחק)}} {{ש}} תנורי מיקרו־גל {{ש}} תנורי נפט {{ש}} {{ח:הערה|(נמחק)}} {{ש}} מדיחי כלים {{ש}} מחשבים אישיים {{ש}} עגלות ילדים {{ש}} תנורי בישול ואפייה ביתיים לשימוש בגז, בחשמל, או משולבים {{ש}} אופניים {{ש}} מזגני אויר ביתיים {{ש}} {{ח:הערה|(נמחק)}} {{ש}} מברשת שיניים חשמלית {{ש}} כיריים ביתיים לשימוש בגז, בחשמל או משולבים {{ש}} {{ח:הערה|(נמחק)}} {{ש}} כוננים למחשב מכל הסוגים {{ש}} מוניטורים למחשב {{ש}} דיסקים קשיחים למחשב {{ש}} מקלדות למחשב {{ש}} מדפסות למחשב (כולל ראשי מדפסות וסרטי דיו) {{ש}} סורקים (Scanners) למחשב {{ש}} מצלמת וידאו {{ש}} מכונות סריגה {{ש}} מכשירי טלפון {{ש}} מערכות שמע לרבות מקלטי רדיו, מגברים, רשמי־קול, קומפקט־דיסק, רמקולים, שלט רחוק, מערכות משולבות, פטפונים ומכשירי פקסימיליה. }}

{{ח:חתימות|י״ט בחשון התשמ״ז (21 בנובמבר 1986)}}
* '''אריאל שרון'''
שר המסחר והתעשיה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (עריכת חוזה בכתב ופרטים שרוכל חייב למסור לצרכן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (עריכת חוזה בכתב ופרטים שרוכל חייב למסור לצרכן), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 1153|תקנות הגנת הצרכן (עריכת חוזה בכתב ופרטים שרוכל חייב למסור לצרכן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6696.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 5|סעיפים 5(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 14|14(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חוזה בכתב}}
{{ח:ת}} בעסקה ברוכלות יספק העוסק לצרכן, במועד עשיית העסקה, חוזה בכתב, בשפה שבה נעשתה העסקה, שבו ימסור את הפרטים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}.

{{ח:סעיף|2|מסירת פרטים}}
{{ח:תת|(א)}} בעסקה ברוכלות חייב העוסק למסור לצרכן פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שם העוסק, מספר הזהות שלו וכתובת העוסק בארץ ובחוץ לארץ; היה העוסק תאגיד, גם את סוג התאגיד, מספר זהותו ומקום רישומו;
{{ח:תתת|(2)}} התכונות העיקריות של הנכס או השירות;
{{ח:תתת|(3)}} מחירו הכולל של הנכס או השירות ותנאי התשלום;
{{ח:תתת|(4)}} אם הנכס או השירות אינם ניתנים במועד עשיית העסקה – מועד מסירת הנכס או מתן השירות;
{{ח:תתת|(5)}} פרטים בדבר האחריות לנכס או לשירות;
{{ח:תתת|(6)}} פרטים בדבר זכות הצרכן לבטל את החוזה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 14|סעיף 14(א) לחוק}};
{{ח:תתת|(7)}} בעסקה באשראי, אם סכום העסקה עולה על 200 שקלים חדשים – את המחיר במזומן ואת המחיר באשראי לרבות שיעור הריבית על פי חישוב שנתי, וכן פרטים בדבר הצמדה ודרך חישובה, כאמור {{ח:חיצוני|תקנות הגנת הצרכן (מכירות באשראי, מכירה מיוחדת ועסקה ברוכלות)#סעיף 2|בתקנות 2}} {{ח:חיצוני|תקנות הגנת הצרכן (מכירות באשראי, מכירה מיוחדת ועסקה ברוכלות)#סעיף 5|ו־5 לתקנות הגנת הצרכן (מכירות באשראי, מכירה מיוחדת ועסקה ברוכלות), התשמ״ג–1983}}.
{{ח:תת|(ב)}} הפרטים האמורים בתקנת משנה (א) יופיעו בחוזה בסמוך זה לזה בהבלטה מיוחדת ובאותיות ברורות וקריאות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 60 ימים מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על עסקה שסכומה 50 שקלים חדשים או יותר.

{{ח:חתימות|ג׳ בתמוז התשס״ח (6 ביולי 2008)}}
* '''אליהו ישי'''
שר התעשיה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (פרטי חוזה הלוואה שאינה הלוואה בנקאית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (פרטי חוזה הלוואה שאינה הלוואה בנקאית), התש״ן–1989}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ן, 70|תקנות הגנת הצרכן (פרטי חוזה הלוואה שאינה הלוואה בנקאית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5229.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק“ – מי שנותן הלוואות דרך עיסוק, למעט תאגיד בנקאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|בחוק}}.

{{ח:סעיף|2|עריכת חוזה בכתב}}
{{ח:תת|(א)}} חוזה למתן הלוואה בין עוסק וצרכן ייערך בכתב.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק, העומד לחתום על חוזה עם צרכן, חייב לתת לו הזדמנות סבירה לעיין בחוזה לפני חתימתו, וכן למסור לו עותק ממנו לאחר החתימה.

{{ח:סעיף|3|פרטי החוזה}}
{{ח:ת}} בחוזה למתן הלוואה יציין העוסק, בין השאר, את הפרטים הבאים:
{{ח:תת|(1)}} סכום ההלוואה;
{{ח:תת|(2)}} תקופת ההלוואה;
{{ח:תת|(3)}} מועדי הפרעון של הקרן והריבית;
{{ח:תת|(4)}} מועד הפרעון של קרן או ריבית כאשר המועד המקורי חל ביום שאינו יום עסקים;
{{ח:תת|(5)}} סכומי הפרעון אם ניתן לחשבם בעת עריכת החוזה;
{{ח:תת|(6)}} שיעור הריבית התקופתית והשנתית בחישוב המביא בחשבון גם ריבית דריבית, בהתאם למועד פרעון ההלוואה;
{{ח:תת|(7)}} פרטי השינוי של שיעורי הריבית תוך תקופת ההלוואה;
{{ח:תת|(8)}} היתה הלוואה צמודה למדד מחירים או לשער מטבע חוץ או בדרך אחרת, יפורטו גם:
{{ח:תתת|(א)}} סוג ההצמדה והבסיס לחישובה;
{{ח:תתת|(ב)}} שיעור ההצמדה;
{{ח:תתת|(ג)}} האם ההצמדה חלה גם על הריבית.
{{ח:תת|(9)}} האם יש אפשרות של פרעון מוקדם של ההלוואה ותנאי הפרעון המוקדם;
{{ח:תת|(10)}} נקבעה ריבית פיגורים על אי פרעון תשלום במועדו – יצויין שיעורה;
{{ח:תת|(11)}} נקבעו אמצעים אחרים שינקטו בשל פיגור בתשלום – יפורטו במלואם.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלו שלושה חדשים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ד׳ בחשון התש״ן (2 בנובמבר 1989)}}
* '''אריאל שרון'''
שר התעשיה והמסחר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הדגל והסמל (השימוש בדגל המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הדגל והסמל (השימוש בדגל המדינה), תשי״ג–1953}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר השימוש בדגל המדינה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ג, 910|תקנות הדגל והסמל (השימוש בדגל המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0355.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הדגל והסמל#סעיף 6|סעיף 6}} {{ח:חיצוני|חוק הדגל והסמל|לחוק הדגל והסמל, תש״ט–1949}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השימוש בדגל המדינה}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישתמש אדם בדגל המדינה בפומבי אלא אם –
{{ח:תתת|(1)}} הדגל עשוי כמצוייר וכמתואר {{ח:חיצוני|הכרזה על דגל מדינת ישראל|בהכרזה על דגל מדינת ישראל}}, ובמידות המצויינות בה, או במידות אחרות, ובלבד שיישמר בהן היחס שבין הדגלים המצויינים {{ח:חיצוני|הכרזה על דגל מדינת ישראל|באותה הכרזה}};
{{ח:תתת|(2)}} הדגל הוא במצב ראוי לשימוש בכבוד;
{{ח:תתת|(3)}} השימוש בדגל הוא במקום, בזמן, בנסיבות ובצורה שאין בהם משום פגיעה בכבוד הדגל.
{{ח:תת|(ב)}} דגל המדינה העשוי כדין מותר להשתמש בו בכיסוי ארונו של נפטר שהלוויתו נערכת מטעם המדינה או מטעם צבא ההגנה לישראל.

{{ח:סעיף|2|הנפת דגל המדינה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יניף אדם את דגל המדינה על תורן אלא אם אורך התורן הוא פי שלושה בקירוב מרחבו של הדגל.
{{ח:תת|(ב)}} לא יניף אדם את דגל המדינה אלא בקצהו העליון של התורן, אך מותרת הנפתו באמצעיתו של התורן לאות אבל.

{{ח:סעיף|3|צירוף דגל המדינה עם דגלים אחרים}}
{{ח:תת|(א)}} לא יניף אדם את דגל המדינה עם דגלים אחרים בקבוצה אחת אלא מתוך שמירה על כללים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא יונף דגל המדינה ודגל אחר על תורן אחד;
{{ח:תתת|(2)}} דגל המדינה יונף בצד ימין, כשפני המניף מן המבנה חוצה, או בתווך;
{{ח:תתת|(3)}} שום דגל לא יהיה גדול במידתו מדגל המדינה ולא מורם ממנו;
{{ח:תתת|(4)}} תרנו של שום דגל לא יהיה ארוך מתרנו של דגל המדינה;
{{ח:תתת|(5)}} דגל המדינה יורם ראשון ויורד אחרון.
{{ח:תת|(ב)}} לא יניף אדם את דגל המדינה עם דגלי מדינות או אומות אחרות, אלא אם היו כל הדגלים שווים בגדלם.

{{ח:סעיף|4|ענשים}}
{{ח:ת}} העובר על הוראה מתקנות אלה, דינו – קנס עד ‎50-‎ ל״י.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הדגל והסמל (השימוש בדגל המדינה), תשי״ג–1953“.

{{ח:חתימות|כ״ד בניסן תשי״ג (9 באפריל 1953)}}
* '''ישראל רוקח'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הדואר (הפחתה של סכום עיצום כספי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הדואר (הפחתה של סכום עיצום כספי), התשע״ד–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ד, 270|תקנות הדואר (הפחתה של סכום עיצום כספי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7308.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2074|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10712.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 109ג1|סעיף 109ג1(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הדואר|לחוק הדואר, התשמ״ו–1986}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ושרת המשפטים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור רואה חשבון מבקר“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 109א|בסעיף 109א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 109ב1|בסעיף 109ב1 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הפחתת סכומי העיצום הכספי}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל או המפקח, לפי העניין, רשאי להפחית למפר את סכום העיצום הכספי, בשיעורים שלהלן, אם התקיימה אחת או יותר מנסיבות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המפר לא הפר כל הוראה מהוראות {{ח:חיצוני|חוק הדואר|החוק}} או לפיו בשלוש השנים שקדמו להפרה – 20 אחוזים; לא הפר את אותה הוראה בשלוש השנים שקדמו להפרה – 10 אחוזים;
{{ח:תתת|(2)}} המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו ודיווח עליה למנהל או למפקח, לפי העניין – 25 אחוזים;
{{ח:תתת|(3)}} המפר נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה ולהקטנת הנזק, להנחת דעתו של המנהל או המפקח, לפי העניין – 20 אחוזים;
{{ח:תתת|(4)}} ההפרה היא קלה, בנסיבות ביצועה; לעניין זה יתחשב המנהל או המפקח, לפי העניין, בין השאר בהיקף ההפרה, ברווח שהיה עשוי להיות מופק ממנה, בהפסד שהיה עשוי להימנע אלמלא ההפרה או בנזק שהיה עשוי להיגרם בעקבותיה – 30 אחוזים.
{{ח:תת|(ב)}} התקיימו לגבי מפר כמה נסיבות כאמור בתקנת משנה (א), רשאי המנהל או המפקח, לפי העניין, להפחית למפר מסכום העיצום הכספי את השיעורים המנויים לצד אותן נסיבות במצטבר, ובלבד ששיעור ההפחתה המצטבר לא יעלה על 85% מסכום העיצום הכספי הקבוע בשל אותה הפרה.

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|ט״ז בכסלו התשע״ד (19 בנובמבר 2013)}}
* '''גלעד ארדן'''
שר התקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הדיור המוגן (תנאים לעניין ניסיון, הכשרה מקצועית וותק של מנהל בית דיור מוגן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הדיור המוגן (תנאים לעניין ניסיון, הכשרה מקצועית וותק של מנהל בית דיור מוגן), התשע״ח–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 332|תקנות הדיור המוגן (תנאים לעניין ניסיון, הכשרה מקצועית וותק של מנהל בית דיור מוגן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7898.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הדיור המוגן#סעיף 13|סעיפים 13(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הדיור המוגן#סעיף 54|ו־54}} {{ח:חיצוני|חוק הדיור המוגן|לחוק הדיור המוגן, התשע״ב–2012}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם השרה לשוויון חברתי, ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק הדיור המוגן#סעיף 13|סעיף 13(ב) לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ניסיון והכשרה מקצועית של מנהל בית דיור מוגן}}
{{ח:ת}} ניסיון והכשרה מקצועית הנדרשים ממנהל בית דיור מוגן הם כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} הוא עבר בתוך שלוש שנים מיום כניסתו לתפקיד, קורס בניהול מוסדות לגיל השלישי שהוכר בידי השירות לאזרחים ותיקים שבמשרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים (להלן – המשרד); הקורס יכלול, בין השאר, סקירת החוקים, התקנות והנהלים הנוגעים לתחום, הכרת עבודת המנהל אל מול הפיקוח של המשרד, מיומנויות ניהול ותכנון, היבטים כלכליים, אסטרטגיות בשיווק, ניהול כוח אדם והיכרות עם עולם הזקנה לרבות בהיבטים רפואיים, פיזיולוגיים, חברתיים, רצף שירותים, וכיוצא בהם.
{{ח:תת|(2)}} הוא בעל ניסיון בניהול של שלוש שנים לפחות.

{{ח:סעיף|2|השתלמויות תקופתיות}}
{{ח:ת}} בעל רישיון הפעלה ידאג לכך שמנהל בית הדיור המוגן יעבור השתלמויות והדרכות, אחת לשנתיים לפחות, הקשורות לתפקידו כמנהל בית דיור מוגן לרבות בתחומים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(1)}}.

{{ח:סעיף|3|ניגוד עניינים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישמש מנהל בית דיור מוגן מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כאמור לבין עניין אישי אחר שלו או תפקיד אחר שלו.
{{ח:תת|(ב)}} התברר למנהל בית דיור מוגן שעניין מסוים המצוי בטיפולו עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בתקנת משנה (א), יודיע על כך בהקדם האפשרי לבעל הרישיון וימסור לו את המידע הנוגע לעניין, ולא יטפל בעניין כאמור; הודעה כאמור תימסר גם לממונה.

{{ח:סעיף|4|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1 לתקנות אלה}} –
{{ח:תת|(1)}} מי שניהל בית דיור מוגן ערב פרסומן של תקנות אלה, רשאי להמשיך ולשמש מנהל בית דיור מוגן, לרבות בבית דיור מוגן אחר, ובלבד שעבר במהלך 15 השנים שקדמו לפרסומן של התקנות או בתוך ארבע שנים מיום פרסומן, קורס בניהול מוסדות לגיל השלישי, כמשמעו {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(1)}};
{{ח:תת|(2)}} מי שערב פרסומן של תקנות אלה עבד בבית דיור מוגן או במעון לזקנים (להלן – מוסד) בתפקיד ניהולי במוסד או כממונה על תחום מסוים במוסד, במשך שלוש שנים לפחות, רשאי לנהל בית דיור מוגן גם אם אינו עומד בתנאים {{ח:פנימי|סעיף 1|שבתקנה 1(2)}}, ובלבד שעבר במהלך 7 השנים שקדמו לפרסומן של התקנות או בתוך שלוש שנים מיום כניסתו לתפקיד מנהל בית דיור מוגן, קורס בניהול מוסדות לגיל השלישי, כמשמעו {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(1)}}.

{{ח:חתימות|ד׳ בכסלו התשע״ח (22 בנובמבר 2017)}}
* '''חיים כץ'''
שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הדיינים (החזרת פיקדונות בבתי דין רבניים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הדיינים (החזרת פיקדונות בבתי דין רבניים), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 1082|תקנות הדיינים (החזרת פיקדונות בבתי דין רבניים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5991.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 280|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6358.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 27|סעיף 27}} {{ח:חיצוני|חוק הדיינים|לחוק הדיינים, התשט״ו–1955}}, ושאר סמכויותי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית דין רבני“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין)|בחוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין), התשי״ג–1953}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי הצמדה“ – תוספת לסכום שיש להחזירו לפי תקנות אלה, לפי שיעור העליה של המדד, מן המדד שפורסם סמוך לפני יום ההפקדה ועד המדד שפורסם סמוך לפני יום התשלום בפועל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכאי“ – אדם שלשם הבטחת תשלום שיגיע לו הופקד פיקדון, או האדם שהפקיד את הפיקדון, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת מדי פעם בפעם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקיד“ – אדם שהפקיד פיקדון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיקדון“ – פיקדון, עירבון, ערובה או ערבות, שהופקדו לפי הוראת בית הדין הרבני.

{{ח:סעיף|2|החזרת פיקדונות|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} הופקד סכום כסף כפיקדון בקופת בית הדין או בחשבון בנק הדואר של המשרד לעניני דתות ובית הדין ציווה לשלמו, כולו או מקצתו לזכאי, או שהגיע המועד שבו קמה למפקיד או לזכאי הזכות לדרוש את יתרת סכום הפיקדון (להלן – היתרה) לזכאי או למפקיד, תשולם היתרה לזכאי או למפקיד בצירוף הפרשי הצמדה לתקופה שמיום ההפקדה עד יום תשלומה בפועל.
{{ח:תת|(ב)}} יתרה ששולמה בתוך שלושה חודשים מיום הפקדתה לא ייווספו עליה הפרשי הצמדה.

{{ח:סעיף|3|ביצוע התשלום}}
{{ח:ת}} היתרה תשולם לזכאי או למפקיד בשיק או בהעברה בנקאית לחשבונו של הזכאי או המפקיד והתאריך המופיע על גבי השיק או תאריך ההעברה ייחשב כיום תשלום היתרה בפועל.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות בתי הדין הרבניים (החזרת פקדונות וקנסות), התשמ״ו–1985 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ׳ בתמוז התשנ״ט (4 ביולי 1999)}}
* '''אליהו סויסה'''
השר לעניני דתות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הדיינים (עניינים שניתן לדון בהם בדיין אחד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הדיינים (עניינים שניתן לדון בהם בדיין אחד), התש״ן–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ן, 614|תקנות הדיינים (עניינים שניתן לדון בהם בדיין אחד)}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1066|תיקון}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 8|סעיף 8}} {{ח:חיצוני|חוק הדיינים|לחוק הדיינים, התשט״ו–1955}}, בהסכמת נשיא בית הדין הרבני הגדול ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ענינים שיידונו בדיין אחד|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} בענינים דלהלן ידון בית דין רבני אזורי בדיין אחד:
{{ח:תת|(1)}} ענינים שלא על ריב –
{{ח:תתת|(א)}} קבלת הצהרת אבהות מפי האיש והאשה; הצדדים יחתמו על הבקשה במעמד הדיין או יאשרו את דבר חתימתם בפניו;
{{ח:תתת|(ב)}} בקשה משותפת לאישור הסכם ממון לפי {{ח:חיצוני|חוק יחסי ממון בין בני זוג|חוק יחסי ממון בין בני זוג, התשל״ג–1973}};
{{ח:תתת|(ג)}} בקשה לאישור צוואה מחיים, שניתן לאשרה לפי דין־תורה;
{{ח:תתת|(ד)}} בקשה לאישור חלוקת עזבון בהסכמה, שניתן לאשרה לפי דין־תורה;
{{ח:תתת|(ה)}} הזמנת בעלי דין ועדים וכפיית התייצבות לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין דתיים (כפיית ציות)|חוק בתי דין דתיים (כפיית ציות), התשט״ז–1956}};
{{ח:תתת|(ו)}} הטלת מאסר לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין דתיים (כפיית ציות)#סעיף 7א|סעיף 7א לחוק בתי דין דתיים (כפיית ציות), התשט״ז–1956}}, ולפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין דתיים (מניעת הפרעה)#סעיף 2|סעיף 2 לחוק בתי דין דתיים (מניעת הפרעה), התשכ״ה–1965}}, בענינים שבית הדין דן בהם בדיין אחד;
{{ח:תתת|(ז)}} עיכוב ביצוע פסק דין שניתן בדיין אחד.
{{ח:תת|(2)}} צווים לעיקול נכסים או לעיכוב יציאה מהארץ –
{{ח:תתת|(א)}} מקרים בהם הוכח, להנחת דעתו של הדיין, כי קיים צורך דחוף לדון בענין;
{{ח:תתת|(ב)}} ביטול צו לעיקול נכסים או צו לעיכוב יציאה מהארץ בתנאים שהוסכם עליהם בין הצדדים;
{{ח:תתת|(ג)}} ביטול צו לעיקול נכסים, שניתן על ידי אותו דיין בשבתו כדיין אחד.
{{ח:תת|(3)}} ענין שבעלי הדין הסכימו עליו שיידון בדיין אחד –
{{ח:תתת|(א)}} ענין שבעלי הדין הסכימו עליו שידון בדיין אחד ובית הדין אישר שהענין ראוי, לפי דין תורה, להיות נדון בדיין אחד.
{{ח:תת|(4)}} ענייני סדר ומינהל –
{{ח:תתת|(א)}} קביעת מועדים לדיון ודחייתם;
{{ח:תתת|(ב)}} מינוי אפוטרופוס לדין;
{{ח:תתת|(ג)}} הוראות בדבר המצאת כתבי בית דין, לרבות תחליף המצאה;
{{ח:תתת|(ד)}} הוראות בדבר פרסום הודעות והזמנות ופטור מחובת פרסום;
{{ח:תתת|(ה)}} קביעת סדר הדיון, זימון עדים, סיכומים ומועדים להגשת כתבי בית דין;
{{ח:תתת|(ו)}} מתן אישורים בקשר לדיון;
{{ח:תתת|(ז)}} אישור בקשות לעיון בתיק.
{{ח:תת|(5)}} עניינים הנדונים במעמד צד אחד –
{{ח:תתת|(א)}} מתן צווים זמניים בענינים דחופים הנידונים בשלושה, לפני שנקבע להם הרכב, אם הוכח לדיין כי השהיית הדיון עלולה לגרום למבקש הצו נזק שאין לו תקנה או נזק חמור;
{{ח:תתת|(ב)}} אישור וקיום מסמכים שאינם בבחינת פסק דין.

{{ח:חתימות|כ״ד בניסן התש״ן (19 באפריל 1990)}}
* '''זבולון המר'''
השר לעניני דתות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הדיינים (פגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הדיינים (פגרות), התשע״ג–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 584|תקנות הדיינים (פגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7203.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1565|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7683.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 1636|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8621.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 27|ו־27}} {{ח:חיצוני|חוק הדיינים|לחוק הדיינים, התשט״ו–1955}}, ובתוקף הסמכויות הנתונות לי על פי דין, ובהסכמת נשיא בית הדין הרבני הגדול ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”ראש בית הדין“ – לגבי בית הדין הרבני הגדול – נשיא בית הדין הרבני הגדול ולגבי בית דין רבני אזורי – ראש אבות בית דין רבני אזורי שבו הוא מכהן; בבית דין רבני אזורי שבו אין ראש אבות בית דין – אב בית הדין בבית הדין הרבני האזורי שבו הוא מכהן; מכהנים בבית דין רבני אזורי כמה אבות בית דין, יהיה ראש בית הדין הוותיק שבהם, ובין בעלי ותק שווה הקשיש שבהם.

{{ח:סעיף|2|תקופות פגרה|תיקון: תשע״ו, תש״ף}}
{{ח:ת}} תקופות הפגרה בבתי הדין הרבניים יהיו מדי שנה כדלקמן:
{{ח:תת|(1)}} פגרת סוכות – מיום י״ד בתשרי עד יום כ״ב בתשרי;
{{ח:תת|(2)}} פגרת הפסח – מיום י״ד בניסן עד יום כ״א בניסן;
{{ח:תת|(3)}} פגרת הקיץ – מיום 21 ביולי עד יום 5 בספטמבר.

{{ח:סעיף|3|דיון בימי הפגרה}}
{{ח:ת}} בימי הפגרה בית דין ידון בעניין מסוים אשר לגביו הורה ראש בית הדין או דיין של בית הדין שראש בית הדין מינהו לכך, שיש לשמוע אותו, או בעניין מסוים שהובא לפניו אשר אינו סובל דחייה.

{{ח:סעיף|4|סמכות מנהל בתי הדין הרבניים}}
{{ח:ת}} מנהל בתי הדין הרבניים רשאי להורות, לאחר התייעצות עם ראש בית הדין או דיין של בית הדין שראש בית הדין מינהו לכך, שסוג עניינים יישמע בתקופת הפגרה, בבית דין פלוני, או בכל בתי הדין.

{{ח:סעיף|5|יום ו׳ כפגרה}}
{{ח:ת}} במניין מי תקופה שנקבעה בחיקוק, או שנקבעה בידי בית דין, יראו את יום ו׳ בשבוע כיום פגרה, אם הוא היום האחרון לפתיחת הליך או לביצועה של פעולה במהלך הליך בבית דין.

{{ח:סעיף|6|תקופת פגרה לא תובא במניין}}
{{ח:ת}} תקופת פגרה לא תבוא במנין הימים שנקבעו {{ח:חיצוני|תקנות הדיון בבתי הדין הרבניים בישראל|בתקנות הדיון בבתי הדין הרבניים בישראל, התשנ״ג}}, או שנקבעו בידי בית דין, אלא אם כן הורה בית הדין הוראה אחרת.

{{ח:חתימות|י״א בטבת התשע״ג (24 בדצמבר 2012)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הדיינים (פרישה לקיצבה וגימלאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הדיינים (פרישה לקיצבה וגימלאות), תשי״ט–1959}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פרישה לקיצבה וגימלאות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ט, 1177|תקנות הדיינים (פרישה לקיצבה וגימלאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0894.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 1872|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3877.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 27|סעיף 27}} {{ח:חיצוני|חוק הדיינים|לחוק הדיינים, תשט״ו–1955}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בקשת פרישה לקיצבה}}
{{ח:ת}} דיין המבקש לפרוש לקיצבה לפני שהגיע לגיל הקבוע {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 16|בסעיף 16 לחוק}}, יגיש בקשתו לועדת המינויים שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 6|סעיף 6 לחוק}}, ורואים אותו כאילו פרש לקיצבה מהיום שקבעה הועדה בהסכמתו.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הדיינים (פרישה לקיצבה וגימלאות), תשי״ט–1959“.

{{ח:חתימות|י״ב באדר ב׳ תשי״ט (22 במרס 1959)}}
* '''יעקב משה טולידאנו'''
שר הדתות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ההגבלים העסקיים (הסדר שכל כבילותיו נוגעות לתובלה בין-לאומית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ההגבלים העסקיים (הסדר שכל כבילותיו נוגעות לתובלה בין־לאומית), תשכ״ד–1964}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר קביעת טופס הודעה על הסדר שכל כבילותיו נוגעות לתובלה בין־לאומית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 562|תקנות ההגבלים העסקיים (הסדר שכל כבילותיו נוגעות לתובלה בין־לאומית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1530.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים#סעיף 3|סעיף 10א}} {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים|לחוק ההגבלים העסקיים, תשי״ט–1959}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסדר לענין {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים#סעיף 3|סעיף 10א לחוק}}“ – הסדר שלגביו ניתן אישור על ידי השר כי כל כבילותיו נוגעות לתובלה בין לאומית, בים או באויר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר התחבורה.

{{ח:סעיף|2|מסירת הודעה}}
{{ח:ת}} הודעה על הסדר לענין {{ח:חיצוני|חוק ההגבלים העסקיים#סעיף 3|סעיף 10א לחוק}} תימסר {{ח:פנימי|תוספת|בטופס שבתוספת}} ב־4 עותקים.

{{ח:סעיף|3|מתן הצהרה}}
{{ח:ת}} מוסר ההודעה יצהיר שכל הפרטים שבה מלאים ונכונים, שהמסמכים המצורפים לטופס נכונים ושמלבדם אין כל מסמך אחר הקובע את ההסדר או הנוגע לו.

{{ח:סעיף|4|חתימת הטופס}}
{{ח:ת}} כל טופס ייחתם לפני הגשתו על ידי צד להסדר.

{{ח:סעיף|5|צירוף מסמכים}}
{{ח:ת}} היה הסדר בכתב, יצורפו לטופס המוגש המסמכים המקוריים הקובעים את ההסדר או הנוגעים לו, או העתקיהם או צילומיהם שאחד מהם המצורף לכל טופס יהיה מאושר כהעתק נכון.

{{ח:סעיף|6|אישור קבלה}}
{{ח:ת}} השר יאשר בכתב קבלת ההודעה.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות ההגבלים העסקיים (הסדר שכל כבילותיו נוגעות לתובלה בין־לאומית), תשכ״ד–1964“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}
{{ח:קטע3|טופס|טופס ההודעה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:חתימות|י״ד בטבת תשכ״ד (30 בדצמבר 1963)}}
* '''ישראל בר־יהודה'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ההגנה על הצומח (מניעת הפילוקסרה של הגפן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ההגנה על הצומח (מניעת הפילוקסרה של הגפן), תשט״ו–1955}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מניעת התפשטות הפילוקסרה של הגפן}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ו, 728|תקנות ההגנה על הצומח (מניעת הפילוקסרה של הגפן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0505.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 1577|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1700.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לפקודת ההגנה על הצומח}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור מוגן“ – השטח דרומה לכביש נתניה–טול כרם למעט השטחים ברדיוס של 2 ק״מ מבנין היקב של בית הספר החקלאי במקוה ישראל ומבנין תחנת הרכבת בכפר גיניס שליד מחנה ישראל והשטח מזרחה לקו המתחיל בנקודה על גבול שביתת הנשק הקרובה ביותר לנחשון עד לנחשון, העובר משם בקו ישר דרומה מערבה עד כפר אוריה, משם עד זכריה, משם דרומה לאורך כביש הר טוב–בית גוברין, עד בית גוברין ומשם מזרחה לאורך כביש בית גוברין–חברון והמסתיים בגבול שביתת הנשק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משתלה“ – מקום שמרבים בו או מגדלים גפן המיועד לנטיעה במקום אחר בכמות המספיקה לנטיעת שטח של דונם אחד לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח“ – מפקח על צמחים.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשכ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשכ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4|הכנסת שתילים, כנות, זמורות ורכב לאזור המוגן|תיקון: תשכ״ה}}
{{ח:ת}} לא יכניס אדם לאזור המוגן שתילים, כנות, זמורות או רכב של גפן אלא לפי היתר מאת המפקח ובהתאם לתנאי ההיתר.

{{ח:סעיף|5|מתן היתר וביטולו}}
{{ח:ת}} המפקח רשאי ליתן היתר לפי תקנות אלה, לסרב לתתו, לבטלו לחלוטין או לתקופה מסויימת ולכלול בו תנאים, להוסיף עליהם וכן לשנותם.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות ההגנה על הצומח (מניעת הפילוקסרה של הגפן), תשט״ו–1955“.

{{ח:חתימות|ה׳ באדר תשט״ו (27 בפברואר 1955)}}
* '''חיים גבתי'''
המנהל הכללי של משרד החקלאות
מנהל מחלקת החקלאות
* נתאשר.
'''פרץ נפתלי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ההגנה על הצומח (מניעת הפצה של זרעי עשבים רעים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ההגנה על הצומח (מניעת הפצה של זרעי עשבים רעים), תשי״ג–1953}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מניעת הפצת זרעי עשבים רעים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ג, 1430|תקנות ההגנה על הצומח (מניעת הפצה של זרעי עשבים רעים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0389.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לפקודת ההגנה על הצומח}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פירושים}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עשבים רעים“ פירושו – עשבים רעים כמפורט {{ח:חיצוני|צו ההגנה על הצומח (מחלות ומגפות) (עשבים רעים)#סעיף 1|בסעיף 1 לצו ההגנה על הצומח (מחלות ומגפות) (עשבים רעים), תשי״ג–1953}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסולת“ פירושו – כל הנשאר מדגנים או זרעים לאחר שנבררו.

{{ח:סעיף|2|הפצת פסולת}}
{{ח:תת|(א)}} לא יחסין אדם פסולת ולא יעבירה ממקום למקום, אלא אם נתקיימו בה אחד משני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נארזה באריזה השומרת בפני פיזור;
{{ח:תתת|(2)}} הושמד כוח נביטתם של זרעי העשבים הרעים שבה על ידי טחינה או באופן אחר.
{{ח:תת|(ב)}} לא יאכיל אדם בעלי חיים פסולת ולא יפזרה, אלא אם השמיד את כוח נביטתם של זרעי העשבים הרעים שבה כאמור בתקנת משנה (א)(2).
{{ח:תת|(ג)}} לא יוציא אדם קומביין או מכונה חקלאית אחרת מתחום רשות מקומית, אלא אם נוקו מפסולת תחילה.

{{ח:סעיף|3|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס 50 לירות או שני הענשים כאחד.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות ההגנה על הצומח (מניעת הפצה של זרעי עשבים רעים), תשי״ג–1953“.

{{ח:חתימות|י״ב באלול תשי״ג (23 באוגוסט 1953)}}
* '''חיים גבתי'''
המנהל הכללי של משרד החקלאות
* נתאשר.
'''פרץ נפתלי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ההוצאה לפועל (פגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ההוצאה לפועל (פגרות), התשע״א–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 94|תקנות ההוצאה לפועל (פגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6936.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 886|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7100.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 870|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7231.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1612|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7407.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 970|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7498.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 1670|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8626.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 64|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8792.pdf}}, {{ח:תיבה|105|הוראת שעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8809.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 2466|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11279.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 88|סעיף 88}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|לחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}} (להלן – החוק), ולפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 108}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופות פגרה|תיקון: תשע״ב, תשע״ג, תשע״ה, תש״ף, תשפ״א, תשפ״א־2, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} תקופות הפגרה בלשכות ההוצאה לפועל יהיו מדי שנה כדלקמן:
{{ח:תת|(1)}} פגרת סוכות – מיום י״ד בתשרי עד יום כ״ב בתשרי;
{{ח:תת|(2)}} פגרת הפסח – מיום י״ד בניסן עד יום כ״א בניסן;
{{ח:תת|(2א)}} פגרת יום הזיכרון – במועד הקבוע {{ח:חיצוני|חוק יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל|בחוק יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, התשכ״ג–1963}};
{{ח:תת|(3)}} פגרת הקיץ – מיום 21 ביולי עד יום 5 בספטמבר.

{{ח:סעיף|2|דיון בימי הפגרה|תיקון: תשע״ב, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} רשם הוצאה לפועל ידון בענייני הוצאה לפועל מסוימים או בסוג ענייני הוצאה לפועל כאמור בתקנת משנה (ב) אשר לגביהם הורה מנהל מערכת ההוצאה לפועל שיש לשמוע אותם, או בעניינים מסוימים כאמור שהובאו לפניו שאינם סובלים דחייה.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל מערכת ההוצאה לפועל רשאי להורות כי סוג עניינים בלשכת ההוצאה לפועל יישמע בתקופת הפגרה בלשכת ההוצאה לפועל או בכל לשכות ההוצאה לפועל או לפני רשם הוצאה לפועל פלוני או לפני כל רשמי ההוצאה לפועל, אם הוגשו ידנית בלשכת ההוצאה לפועל.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|הוראות בדבר שמיעת סוגי עניינים בימי הפגרה|הוראות בדבר שמיעת סוגי עניינים בימי הפגרה}} (י״פ תשע״ב, 5065).}}

{{ח:סעיף|3|יום ו׳ כפגרה}}
{{ח:ת}} במניין ימי תקופה שנקבעה בחיקוק או שנקבעה בידי בית משפט, בידי רשם או בידי רשם הוצאה לפועל, יראו את יום ו׳ בשבוע כיום פגרה, אם הוא היום האחרון לפתיחת הליך או לביצועה של פעולה במהלך הליך בבית משפט או בלשכת הוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ד בכסלו התשע״א (1 בדצמבר 2010).

{{ח:חתימות|כ״ט בתשרי התשע״א (7 באוקטובר 2010)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ההנדסאים והטכנאים המוסמכים (אגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ההנדסאים והטכנאים המוסמכים (אגרות), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 2469|תקנות ההנדסאים והטכנאים המוסמכים (אגרות) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8040.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 1590|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8607.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 2576|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10292.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1646|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11850.pdf}}, {{ח:תיבה|1646|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11850.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים#סעיף 43|סעיף 43}} {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|לחוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, התשע״ג–2012}}, (להלן – החוק), באישור שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39ב|סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}} ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרה בעד רישום במרשם|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} בעד רישום במרשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, תשולם אגרה בסך 89 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2020; החל ממאי 2025, 103 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|2|אגרה בעד בחינת גמר ממשלתית|תיקון: תש״ף, [הודעות]}}
{{ח:ת}} בעד בחינת גמר ממשלתית הנערכת על ידי המכון להכשרה טכנולוגית (להלן – בחינת גמר) תשולם אגרה בסך 200 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2020; החל ממאי 2025, 232 ש״ח)}}; בעד רישום מאוחר לבחינת גמר אשר קיבל את אישור המכון להכשרה טכנולוגית, תשולם אגרה בסך 200 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2020; החל ממאי 2025, 232 ש״ח)}}, ובעד הגשת ערעור על ציון בבחינה כאמור תשולם אגרה נוספת בסך 36 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2020; החל ממאי 2025, 42 ש״ח)}}; בתקנה זו, ”רישום מאוחר“ – רישום בתקופה של פחות משלושים ימים לפני מועד הבחינה.

{{ח:סעיף|3|אגרה בעד בחינת הגנה על פרויקט גמר|תיקון: תש״ף, [הודעות]}}
{{ח:ת}} בעד בחינה אשר עניינה הגנה על פרויקט גמר תשולם אגרה בסך 200 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2020; החל ממאי 2025, 232 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5|עדכון אגרות|תיקון: תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} סכומי האגרות הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנות 1 עד 3}} ישתנו ב־1 במאי של כל שנה (להלן – יום השינוי) לפי שיעור השינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי, ובלבד ששיעור השינוי עולה על 5%, ויעוגלו לשקל החדש השלם הקרוב;
{{ח:תת}} לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם בחודש אפריל שקדם ליום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם בחודש אפריל שקדם ליום השינוי הקודם, ולעניין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה – המדד שפורסם בחודש אוגוסט 2020.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל הכללי של משרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנות 1 עד 3}} כפי שהשתנה עקב האמור בתקנת משנה (א).

{{ח:חתימות|כ״ח בתמוז התשע״ח (11 ביולי 2018)}}
* '''חיים כץ'''
שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ההסדרים במשק המדינה (קביעת מחוזות ושיוך בתי החולים הציבוריים הכלליים למחוזות אלה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002) (קביעת מחוזות ושיוך בתי החולים הציבוריים הכלליים למחוזות אלה), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 1250|תקנות ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002) (קביעת מחוזות ושיוך בתי החולים הציבוריים הכלליים למחוזות אלה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7022.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 12ו|ההגדרה ”מחוז“ שבסעיף 12ו(א)}} {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|לחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}} (להלן – החוק), אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מחוזות ושיוך בתי חולים אליהם}}
{{ח:ת}} בתי החולים הציבוריים כלליים הנקובים בטור ב׳ בטבלה שלהלן ישתייכו למחוז הקבוע לצדם בטור א׳:
{{ח:ת}}

מחוז	בית חולים

הדרום	ברזילי, סורוקה, יוספטל

חיפה	רמב״ם, הלל יפה, בני ציון, כרמל

ירושלים	הדסה, שערי צדק, ביקור חולים

המרכז	אסף הרופא, בלינסון, שניידר, מאיר, קפלן, לניאדו

הצפון	נהריה, זיו, פוריה, העמק, הסקוטי, צרפתי, המשפחה הקדושה

תל אביב	איכילוב, שיבא, וולפסון

{{ח:חתימות|כ״ה בסיוון התשע״א (27 ביוני 2011)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר הבריאות
* '''יובל שטייניץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ההתגוננות האזרחית (אותות אזעקה וארגעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ההתגוננות האזרחית (אותות אזעקה וארגעה), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 992|תקנות ההתגוננות האזרחית (אותות אזעקה וארגעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5437.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 27|סעיף 27(ג)(10)}} {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”אות“ – אות אזעקה או אות ארגעה, לפי הענין, שקבע ראש הג״א לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 2|סעיף 2(ח) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|אות באמצעות צופר}}
{{ח:ת}} תיאורו ומשמעותו של אות שניתן באמצעות צופר יובא לידיעת הציבור על ידי פרסום הודעה עליהם ברשומות בידי ראש הג״א, או על ידי פרסומם אחת לשנה לפחות, בשני עיתונים יומיים בשפה העברית ובעיתון יומי בשפה הערבית.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר קביעת אותות אזעקה וארגעה|הודעה בדבר קביעת אותות אזעקה וארגעה}} (י״פ תשל״ה, 2166).}}

{{ח:סעיף|3|אות הניתן בהודעה}}
{{ח:ת}} תיאורו ומשמעותו של אות שניתן באמצעות הודעה ברדיו או בטלוויזיה, יפורסמו ברדיו או בטלוויזיה, לפי הענין; הודעות אלה יינתנו בעברית, בערבית ובשפות אחרות הרווחות בציבור אשר יקבע, לענין זה, ראש הג״א.

{{ח:סעיף|4|הגבלות השימוש באותות}}
{{ח:ת}} לא יושמע אות {{ח:פנימי|סעיף 2|שתקנה 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|או 3}} חלה עליו אלא לפי הוראת ראש הג״א או מי שהוא הסמיכו לכך, או על פי היתר, בכתב, שהוא נתן.

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות ההתגוננות האזרחית (הגבלת השימוש באותות אזעקה וארגעה), התשל״ה–1975 – בטלות.

{{ח:חתימות|כ״א באדר ב׳ התשנ״ב (26 במרס 1992)}}
* '''משה ארנס'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ההתגוננות האזרחית (הגנה על שמשות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ההתגוננות האזרחית (הגנה על שמשות), תשי״ז–1956}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הגנה על שמשות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 342|תקנות ההתגוננות האזרחית (הגנה על שמשות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0649.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 1020|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3163.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 912|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5604.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 27|סעיף 27(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|לחוק ההתגוננות האזרחית, תשי״א–1951}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין“ – כל מבנה קבע או ארעי, המשמש או המיועד לשמש, כולו או מקצתו, מקום מגורים, עבודה, עסק, או לשהיית אנשים או בעלי חיים, לרבות מיתקן המשמש או המיועד לשמש לצורך תצוגה או פרסומת ושנקבעה בו שמשה, בין שהמיתקן מחובר לבנין ובין שאינו מחובר אליו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל בנין“ – לרבות מי שמקבל או זכאי לקבל דמי שכירות מהבנין בין בזכות עצמו ובין בתורת סוכן, נאמן או אפוטרופוס, או מי שהיה מקבל דמי שכירות מהבנין אילו היה מושכר, ולגבי בנין שיש עליו חוכר או חוכר משנה לתקופה העולה על 15 שנה – אותו חוכר או חוכר משנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”וילון הדף“ – וילון עשוי בד המונע חדירת רסיסים, מסוג שאישר ראש הג״א או מי שהוא הסמיכו לכך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלון“ או ”דלת“ – כל פתח בקירותיו החיצוניים או בגגו של בנין.

{{ח:סעיף|2|חובת הגנה על שמשות}}
{{ח:תת|(א)}} המחזיק בבנין או בחלק מבנין חייב להגן על השמשות שבחלונות ובדלתות של אותו בנין, בהתאם להוראות תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} שמשות שבחדר המדרגות, או שבחלק אחר של הבנין שאינו ברשות המחזיק, חובת הגנתן חלה על בעל הבנין.

{{ח:סעיף|3|דרכי הגנה|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} שמשות יוגנו באחת מדרכים אלה:
{{ח:תת|(1)}} על כל שטח השמשה, תודבק מצדה הפנימי:
{{ח:תתת|(א)}} יריעת פוליאסטר דביקה מאליה בעובי של 100 מיקרון לפחות; או
{{ח:תתת|(ב)}} יריעת פוליפרופילן דביקה מאליה בעובי של 60 מיקרון לפחות;
{{ח:תת|(2)}} על כל שטח השמשה, מצדה החיצוני ומצדה הפנימי, יודבקו שתי וערב, סרטים דביקים מפוליפרופילן בעובי של 30 מיקרון וברוחב של 5 ס״מ לפחות, באופן שתהיה חפיפה של 4 מ״מ על הרצועות;
{{ח:תת|(3)}} מצדו הפנימי של החלון יותקן וילון הדף שיחובר לקיר שמעל ומתחת לחלון לפי הוראות ראש הג״א או מי שהוא הסמיכו לכך.

{{ח:סעיף|4|החלפת שמשות זכוכית באחרות|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} במקום הגנה על שמשות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, יכול שיוחלפו השמשות באחרות מחומר שאינו זכוכית, ושאושר לכך בידי ראש הג״א או מי שהוא הסמיכו לכך.

{{ח:סעיף|4א|היתר|תיקון: תשל״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון רשאי לתת היתר כללי וראש הג״א רשאי לתת היתר מיוחד, שעל פיהם מותר לא להגן על שמשות לפי תקנות אלה, כולן או מקצתן.
{{ח:תת|(ב)}} בהיתר כאמור יכול שייקבעו סייגים או תנאים.

{{ח:סעיף|5|עונשין}}
{{ח:ת}} מי שעבר על הוראה מהוראות תקנות אלה או שהתרשל במילוין, דינו – מאסר 3 חדשים או קנס 75.- לירות או שני הענשים כאחד, ואם נעברה העבירה בתקופת קרבות, דינו – מאסר שנה או קנס 300.- לירות או שני הענשים כאחד.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות ההתגוננות האזרחית (הגנה על שמשות), תשי״ז–1956“.

{{ח:חתימות|כ״ד בחשון תשי״ז (29 באוקטובר 1956)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]