חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו-2014)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו־2014), התשע״ג–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001372}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ג, 116|חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו־2014)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301574.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 238|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301624.pdf}}, {{ח:תיבה|342|תיקון מס׳ 7 לחוק תאגידי מים וביוב|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301637.pdf}}, {{ח:תיבה|544|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2450.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 136|תיקון מס׳ 8 לחוק תאגידי מים וביוב|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306618.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 3|תיקון מס׳ 82 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_314976.pdf}}, {{ח:תיבה|53|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316718.pdf}}, {{ח:תיבה|243|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316719.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 95|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366409.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 95|תיקון מס׳ 11 לחוק תאגידי מים וביוב|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_457847.pdf}}, {{ח:תיבה|514|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת התקציב 2019)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491980.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 91|תיקון מס׳ 12 לחוק תאגידי מים וביוב|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528210.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: חינוך ותרבות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: רשויות מקומיות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: הסדר רשויות מקומיות עצמאיות – הוראת שעה}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: ארנונה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: האפוטרופוס הכללי}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: בריאות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן א׳: התחשבנות בעד שירותי בריאות בבתי חולים ציבוריים כלליים}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: התחשבנות בעד שירותי אשפוז פסיכיאטריים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: תקשורת}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: מסים}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן א|סימן א׳: מס הכנסה}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: מיסוי מקרקעין}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: מס ערך מוסף}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: בלו}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|סימן ה׳: חלפני כספים}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ו|סימן ו׳: חוקים נוספים}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: ביטוח לאומי}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: מים}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: תחילה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} חוק זה בא לתקן חוקים שונים ולקבוע הוראות נוספות במטרה להביא להסדרת המצב הפיסקלי במשק הישראלי ולחיזוק הצמיחה הכלכלית, תוך שינוי סדרי העדיפויות הלאומיים, צמצום פערים, הגדלת רמת התעסוקה ורמת הפריון במשק, הגברת התחרות והפחתת יוקר המחיה, ייעול המגזר הציבורי והעמקת גביית המסים, ובמטרה לעמוד בתקרת הגירעון ובמגבלת ההוצאה הממשלתית בכל אחת מהשנים 2013 ו־2014, והכול בהתאם ליעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות התקציב האמורות.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: חינוך ותרבות}}

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי|בחוק חינוך ממלכתי, התשי״ג–1953}}.}}

{{ח:סעיף|3|{{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי|חוק חינוך ממלכתי}} – הוראת שעה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 11א|בסעיף 11א לחוק חינוך ממלכתי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2 לחוק זה}}, בשנת הלימודים התשע״ד, תשתתף רשות חינוך מקומית בתקציבי מוסדות חינוך מוכרים לא רשמיים שפעלו בתחומה בשנת הלימודים התשע״ג והרשות כאמור השתתפה בתקציבם לפי {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי#סעיף 11א|סעיף 11א}} כנוסחו ערב יום התחילה; השתתפות הרשות תהיה בהתאם לעמידתם של מוסדות החינוך כאמור בתנאים לתקצובם כפי שיחולו בשנת הלימודים התשע״ד ובשיעור שלא יפחת מ־70% מסכום השתתפותה בתקציבם בשנת הלימודים התשע״ג.

{{ח:סעיף|4|תיקון {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|חוק לימוד חובה}}, תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}.}}
{{ח:תת|(ב)|(1)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 10א|סעיף 10א לחוק לימוד חובה}}, כנוסחו בסעיף קטן (א)(2), ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014).
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה#סעיף 12ד|בסעיף 12ד(א) לחוק לימוד חובה}}, כנוסחו בסעיף קטן (א)(3), בשנת הלימודים התשע״ד, בלימודים בכיתה א׳ במוסד חינוך רשמי, יילמדו לפחות עשר מסך כל שעות הלימוד השבועיות של מיומנויות היסוד במסגרת לימודים שבה מספר התלמידים למורה אינו עולה על עשרים תלמידים.

{{ח:סעיף|5|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הספריות הציבוריות|בחוק הספריות הציבוריות (תיקון מס׳ 3), התשס״ז–2007}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: רשויות מקומיות}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: הסדר רשויות מקומיות עצמאיות – הוראת שעה}}

{{ח:סעיף|6|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרת {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן זה}} לעגן את מלוא ההיבטים הנוגעים לתשלום סכום מידי הרשויות העצמאיות, העלאת שיעור הארנונה בתחומן בשיעור הנוסף, וכל הוראה נוספת הכרוכה בעניינים אלה, והכול לשם תשלום מענקים שמטרתם איזון תקציב שוטף או פיתוח ברשויות מקומיות בשנת 2014.

{{ח:סעיף|7|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכום המזערי“ ו”הסכום המרבי“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)#סעיף 9|בסעיף 9(א) לחוק ההסדרים 1992}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השיעור הנוסף“ – 0.3%;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ההסדרים 1992“ – {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ״ג–1992}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – ל׳ בניסן התשע״ד (30 באפריל 2014);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סך כל חיוב הארנונה“ – סך כל חיוב הארנונה בעד כלל הנכסים, לפני כל הנחה או פטור, אם ניתנו, כפי שפורטו בעמודה ”חיוב ארנונה סך הכל (באלפי שקלים חדשים) 2011“ בטבלת ”הרשויות המקומיות 2011“ שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכסים“ ו”שיעור העדכון“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק ההסדרים 1992}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום ההעברה“ – סכום שעל רשות עצמאית להעביר לאוצר המדינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות עצמאית“ – רשות עצמאית כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר האוצר.

{{ח:סעיף|8|סכום שתעביר רשות עצמאית}}
{{ח:תת|(א)}} על רשות עצמאית להעביר לאוצר המדינה סכום העברה בגובה סך כל חיוב הארנונה של אותה רשות, חלקי סך כל חיוב הארנונה של כלל הרשויות העצמאיות, כפול 450, במיליוני שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} רשות עצמאית תעביר את סכום ההעברה עד המועד הקובע.
{{ח:תת|(ג)}} בתוך 30 ימים מיום התחילה יפרסם השר צו המפרט את סכום ההעברה שעל כל רשות עצמאית להעביר לאוצר המדינה לפי סעיף קטן (א).
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב 2013 ו-2014) (סכומי העברה)|צו לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב 2013 ו־2014) (סכומי העברה), התשע״ג–2013}}.}}

{{ח:סעיף|9|תשלום מענקים}}
{{ח:ת}} המדינה תקצה סכום השווה לסך כל הסכומים שהועברו לה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, או שקיזזה לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, או שהועברו אליה לפי חוק זה בכל דרך אחרת, לשם תשלום מענקים, באמצעות משרד הפנים, שמטרתם איזון תקציב שוטף או פיתוח ברשויות מקומיות, בשנת 2014, בהתאם לאמות המידה שנקבעו בהחלטות הממשלה ובהוראות מינהל שלפיהן מועברים מענקים מהסוג האמור.

{{ח:סעיף|10|שיעור העדכון בשנת 2014}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק ההסדרים 1992}} או {{ח:חיצוני|תקנות הסדרים במשק המדינה (ארנונה כללית ברשויות מקומיות)|בתקנות הסדרים במשק המדינה (ארנונה כללית ברשויות מקומיות), התשס״ז–2007}} –
{{ח:תת|(1)}} שיעור העדכון לעניין הארנונה שתוטל על כל אחד מסוגי הנכסים ברשות עצמאית בשנת 2014, יהיה שיעור העדכון, בתוספת השיעור הנוסף, וסכום הארנונה הכללית שיוטל על נכס לפי פסקה זו יהיה סכום הארנונה הכללית שהגיע כדין בשנת 2014;
{{ח:תת|(2)}} הסכום המזערי והסכום המרבי הקבועים לסוג נכס ברשות עצמאית יעודכנו בשנת 2014 לפי שיעור העדכון, בתוספת השיעור הנוסף.

{{ח:סעיף|11|גיוס אשראי}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 45ב|בסעיף 45ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 201|ובסעיף 201(א) לפקודת העיריות}} או בצו לפיו או לפי {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 13|סעיף 13 לפקודת המועצות המקומיות}}, מיום התחילה עד תום שנת 2014, רשות עצמאית רשאית לקבל אשראי מתאגיד בנקאי, או מאדם אחר שעיסוקו, כולו או מקצתו, במתן אשראי, בגובה סכום שהעבירה לאוצר המדינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, שלא לפי היתר מכוח {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 46|סעיף 46(ב) לחוק האמור}}; קיבלה הרשות אשראי כאמור, לא ייחשב הסכום שקיבלה לפי סעיף זה חלק מיתרת האשראי של אותה רשות, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 45ב|בסעיף 45ב האמור}}.

{{ח:סעיף|12|קיזוז}}
{{ח:ת}} לא העבירה רשות עצמאית כלשהי את הסכום שהיה עליה להעביר לאוצר המדינה עד המועד הקובע, תקזז המדינה סכום בשווי הסכום האמור מהשתתפות המדינה בתקציב הרשות; לעניין סעיף זה, ”השתתפות המדינה“ – תמיכה, מענק או השתתפות אחרת מתקציב המדינה.

{{ח:סעיף|13|תקנות – {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳}}}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן זה}}, והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו, לרבות כללים לעניין אופן העברת הסכומים לאוצר המדינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}.

{{ח:סעיף|14|רשות עצמאית}}
{{ח:ת}} רשות מהרשויות המקומיות המפורטות להלן היא רשות עצמאית לעניין {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן זה}}:
{{ח:תת|(1)}} אבן יהודה;
{{ח:תת|(2)}} אזור;
{{ח:תת|(3)}} אשדוד;
{{ח:תת|(4)}} אשקלון;
{{ח:תת|(5)}} באר טוביה;
{{ח:תת|(6)}} באר יעקב;
{{ח:תת|(7)}} באר שבע;
{{ח:תת|(8)}} בני שמעון;
{{ח:תת|(9)}} ברנר;
{{ח:תת|(10)}} גבעתיים;
{{ח:תת|(11)}} גזר;
{{ח:תת|(12)}} גן רוה;
{{ח:תת|(13)}} דרום השרון;
{{ח:תת|(14)}} הוד השרון;
{{ח:תת|(15)}} הרצליה;
{{ח:תת|(16)}} זכרון יעקב;
{{ח:תת|(17)}} חבל אילות;
{{ח:תת|(18)}} חבל מודיעין;
{{ח:תת|(19)}} חדרה;
{{ח:תת|(20)}} חולון;
{{ח:תת|(21)}} חוף הכרמל;
{{ח:תת|(22)}} חוף השרון;
{{ח:תת|(23)}} חיפה;
{{ח:תת|(24)}} יבנה;
{{ח:תת|(25)}} יהוד–מונוסון;
{{ח:תת|(26)}} יואב;
{{ח:תת|(27)}} כוכב יאיר;
{{ח:תת|(28)}} כפר ורדים;
{{ח:תת|(29)}} כפר סבא;
{{ח:תת|(30)}} כפר שמריהו;
{{ח:תת|(31)}} לב השרון;
{{ח:תת|(32)}} להבים;
{{ח:תת|(33)}} מגידו;
{{ח:תת|(34)}} מודיעין–מכבים–רעות;
{{ח:תת|(35)}} נס ציונה;
{{ח:תת|(36)}} נשר;
{{ח:תת|(37)}} נתניה;
{{ח:תת|(38)}} סביון;
{{ח:תת|(39)}} עומר;
{{ח:תת|(40)}} עמק חפר;
{{ח:תת|(41)}} עמק יזרעאל;
{{ח:תת|(42)}} עמק לוד;
{{ח:תת|(43)}} פתח תקוה;
{{ח:תת|(44)}} קרית אונו;
{{ח:תת|(45)}} קרית ביאליק;
{{ח:תת|(46)}} קרית טבעון;
{{ח:תת|(47)}} ראש העין;
{{ח:תת|(48)}} ראש פינה;
{{ח:תת|(49)}} ראשון לציון;
{{ח:תת|(50)}} רחובות;
{{ח:תת|(51)}} רמת גן;
{{ח:תת|(52)}} רמת השרון;
{{ח:תת|(53)}} רמת ישי;
{{ח:תת|(54)}} רמת נגב;
{{ח:תת|(55)}} רעננה;
{{ח:תת|(56)}} תל־אביב–יפו;
{{ח:תת|(57)}} תמר.

{{ח:סעיף|15|עדיפות}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן זה}} יחולו על אף הוראות כל דין.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: ארנונה}}

{{ח:סעיף|16|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|בחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ״ג–1992}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: האפוטרופוס הכללי}}

{{ח:סעיף|17|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי|בחוק האפוטרופוס הכללי, התשל״ח–1978}}.}}

{{ח:סעיף|18|{{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי|חוק האפוטרופוס הכללי}} – תחילה ותקנות ראשונות}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי#סעיף 10|סעיף 10(ג) לחוק האפוטרופוס הכללי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(3) לחוק זה}}, ביום כ״ח בכסלו התשע״ד (1 בדצמבר 2013); תקנות ראשונות לפי {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי#סעיף 23|סעיף 23(א)(3) לחוק האפוטרופוס הכללי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(4) לחוק זה}}, יובאו לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת עד אותו מועד.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: בריאות}}
{{ח:קטע3|פרק ה סימן א|סימן א׳: התחשבנות בעד שירותי בריאות בבתי חולים ציבוריים כלליים}}

{{ח:סעיף|19|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביצוע במחיר קבוע לשנת 2012“ – סכום המכפלות של כל שירות ושירות שצרכו חברי קופת חולים בבית חולים ציבורי כללי בשנת 2012, במחיר ברוטו של כל שירות כאמור בשנת 2012;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית חולים ממשלתי כללי“ – לרבות פעילות המתבצעת בו בידי תאגיד בריאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית חולים ציבורי כללי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בית חולים ממשלתי כללי;
{{ח:תתת|(2)}} בית חולים כללי שבבעלות קופת חולים;
{{ח:תתת|(3)}} בית חולים כללי שבבעלות רשות מקומית;
{{ח:תתת|(4)}} בית חולים כללי שהוא תאגיד שהוא מוסד ציבורי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9|בסעיף 9 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתת|(5)}} בית חולים כללי שאינו בית חולים כאמור בפסקאות (1) עד (4), שבתעודת רישומו לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם, 1940}}, כלולות עמדות לרפואה דחופה (מיון);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראת מינהל“ – הוראת מינהל שקבע המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהוא הסמיך לעניין זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנחת מחזור“ – הנחה בעבור שירותי בריאות שקופות החולים רוכשות בבתי החולים הממשלתיים הכלליים, שנקבעה בהוראת מינהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנחת תעריף“ – הנחה בעבור שירות בריאות מסוים שקופת חולים רוכשת בבית חולים ציבורי כללי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ביטוח בריאות ממלכתי“ – {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ההתחשבנות“ – {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#פרק ה סימן ב|סימן ב׳ בפרק ה׳ בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח“ – {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר ברוטו“ – המחיר המלא שממנו מנוכים שיעור הנחת המחזור וכן הנחת התעריף שניתנו בעבור אותו שירות בשנת 2012;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר מלא“ – מחירו המרבי של יום אשפוז ושל שירות אמבולטורי ודיפרנציאלי בבתי חולים ציבוריים כלליים, כפי שנקבע בצו לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק הפיקוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטופל המיועד להעברה“ – מי שהוחלט לגביו כי ניתן להעבירו מחוץ לבית חולים ציבורי כללי, בהתאם להוראת מינהל ובהתחשב בצורך בשמירת הרצף הטיפולי, וזאת בלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי}}, ובכלל זה מהוראות {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 3|סעיף 3(ד) לחוק האמור}}, ומתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא בהנשמה ממושכת ומאושפז בבית חולים ציבורי כללי יותר מ־30 ימים ברציפות;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מאושפז בבית חולים ציבורי כללי ומוגדר כחולה סיעודי מורכב או כחולה שיקומי גריאטרי, בהתאם להוראת מינהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מספר המבוטחים המשוקלל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 17|בסעיף 17 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערך השירותים המוחרגים“ – סכום ההפחתה, במחירי 2012, לתקרת הצריכה הפרטנית הרגילה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק ההתחשבנות}}, שקבעו השרים בצו לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 12ח|סעיפים 12ח(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 17|ו־17(א)(8) לחוק האמור}}, בשנת 2013;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צריכה“ או ”רכישה“, של שירותי בריאות בידי קופת חולים בבית חולים ציבורי כללי – לרבות צריכה או רכישה של שירותים כאמור בידי קופת חולים בבית חולים ציבורי כללי שהוא תאגיד שבבעלות הקופה, ולמעט צריכה או רכישה כאמור בבית חולים ציבורי כללי הפועל במסגרת אותה קופה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רצפת צריכה פרטנית ברוטו“, לשנה מסוימת – 95% מתקרת הצריכה הפרטנית ברוטו לאותה שנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רצפת צריכה פרטנית נטו“, לשנה מסוימת – 95% מתקרת הצריכה הפרטנית נטו לאותה שנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור העדכון“ – שיעור העדכון של מחיר יום אשפוז שקבעו השרים בצו לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק הפיקוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור הקפיטציה“, של קופת חולים – שיעור חלקה של קופת החולים מתוך הסכום לחלוקה שקובע המוסד לביטוח לאומי לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 18|סעיף 18 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בריאות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספת“ – לרבות תוספת בשיעור שלילי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספת ריאלית“ – תוספת מעבר לשיעור העדכון של המחיר המלא, ואם נקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק הפיקוח}} שיעורי עדכון שונים למחירים של שירותי בריאות שונים – תוספת מעבר לשיעור, שיפרסמו ברשומות השרים, שהוא ממוצע משוקלל של שיעור העדכון של המחיר המלא בהתאם למשקלם של השירותים השונים בכלל שירותי הבריאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקרת צריכה פרטנית ברוטו“ – הסכום המרבי השנתי לתשלום במחיר ברוטו, שעל קופת חולים כלשהי לשלם לבית חולים ציבורי כללי, כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקרת צריכה פרטנית נטו“ – הסכום המרבי השנתי לתשלום שעל קופת חולים כלשהי לשלם לבית חולים ציבורי כללי בעד רכישת שירותים עד גובה תקרת הצריכה הפרטנית ברוטו, כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השרים“ – שר הבריאות ושר האוצר.

{{ח:סעיף|20|תקרת צריכה פרטנית ברוטו}}
{{ח:ת}} תקרת הצריכה הפרטנית ברוטו, לכל אחת מקופות החולים בכל בית חולים ציבורי כללי בכל אחת מהשנים האלה, תהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} בשנת 2014 – הביצוע במחיר קבוע לשנת 2012 בהפחתת ערך השירותים המוחרגים, בתוספת ריאלית בשיעור 3.428% ובתוספת שיעור העדכון לשנים 2013 ו־2014;
{{ח:תת|(2)}} בכל אחת מהשנים 2015 ו־2016 – תקרת הצריכה הפרטנית ברוטו בשנה הקודמת, בתוספת ריאלית בשיעור 1.4% ובתוספת שיעור העדכון לאותה שנה.

{{ח:סעיף|21|תקרת צריכה פרטנית נטו}}
{{ח:ת}} תקרת הצריכה הפרטנית נטו, לכל אחת מקופות החולים בכל בית חולים ציבורי כללי בכל אחת מהשנים האלה, תהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} בשנת 2014 – הסכום המתקבל מסך התשלום שכל קופת חולים שילמה לכל בית חולים בעד רכש שירותים בשנת 2012 בניכוי ערך השירותים המוחרגים, ובניכוי ההפרש שבין התשלום ששילמה הקופה בעבור מטופלים המיועדים להעברה בשנת 2012 לבין התשלום שהיה עליה לשלם אלמלא הוראות {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 14|סעיפים 14(ד)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 16|ו־16(א)(6) לחוק ההתחשבנות}} באותה שנה, בתוספת ריאלית בשיעור 3.428% ובתוספת שיעור העדכון לשנים 2013 ו־2014;
{{ח:תת|(2)}} בכל אחת מהשנים 2015 ו־2016 – תקרת הצריכה הפרטנית נטו בשנה הקודמת בתוספת ריאלית בשיעור 1.4% ובתוספת שיעור העדכון לאותה שנה.

{{ח:סעיף|22|הודעה על תקרות ורצפות צריכה}}
{{ח:תת|(א)}} השרים יודיעו לכל בית חולים ולכל קופת חולים, עד יום 1 במרס של כל שנה מהשנים 2014 עד 2016, מהן תקרת הצריכה הפרטנית ברוטו ותקרת הצריכה הפרטנית נטו שלהם לאותה שנה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיפים 20}} {{ח:פנימי|סעיף 21|ו־21}} וכן מהן רצפת הצריכה הפרטנית ברוטו ורצפת הצריכה הפרטנית נטו כפי שנגזרה מכל אחת מהתקרות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיפים 20}} {{ח:פנימי|סעיף 21|ו־21}}, השרים רשאים לחשב, לגבי קופת חולים ובית חולים מסוימים, תוספת ריאלית לתקרות הצריכה הפרטניות ברוטו ונטו, השונה משיעור 3.428% לשנת 2014 ומ־1.4% לשנים 2015 ו־2016, בהתאמה, בהתחשב, בין השאר, בשינוי בשיעור הקפיטציה של קופת החולים, ובמיטות אשפוז נוספות שאושרו לבית החולים על פי כל דין ובעיתוי הקצאתן או הפעלתן, ובלבד שיתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי שנת 2014 – היחס בין סך תקרות הצריכה הפרטניות ברוטו ונטו, בהתאמה, לשנת 2014, בניכוי שיעור העדכון לשנים 2013 ו־2014, לבין סך תקרות הצריכה הפרטניות הבסיסיות ברוטו ונטו, בהתאמה, לא יעלה על 3.428%;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי כל אחת מהשנים 2015 ו־2016 – היחס בין סך תקרות הצריכה הפרטניות ברוטו ונטו, בהתאמה, לכל אחת מהשנים האמורות, בניכוי שיעור העדכון לכל אחת מהשנים האמורות, לבין סך תקרות הצריכה הפרטניות ברוטו ונטו, בהתאמה, לשנה הקודמת – לא יעלה על 1.4%.
{{ח:תת|(ג)}} שיעור התוספת הריאלית שיחושב כאמור בסעיף קטן (ב) לגבי קופת חולים ובית חולים מסוימים, יחול באופן אחיד על תקרת הצריכה הפרטנית ברוטו ועל תקרת הצריכה הפרטנית נטו.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקרת צריכה פרטנית בסיסית ברוטו“ – הביצוע במחיר קבוע לשנת 2012 שצרכה כל קופת חולים בכל בית חולים ציבורי כללי בהפחתת ערך השירותים המוחרגים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקרת צריכה פרטנית בסיסית נטו“ – הסכום המתקבל מסך התשלום שכל קופת חולים שילמה לכל בית חולים בעד רכש שירותים בשנת 2012 בניכוי ערך השירותים המוחרגים, ובניכוי ההפרש שבין התשלום ששילמה הקופה בעבור מטופלים המיועדים להעברה בשנת 2012 לבין התשלום שהיה עליה לשלם אלמלא הוראות {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 14|סעיפים 14(ד)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 16|ו־16(א)(6) לחוק ההתחשבנות}}, באותה שנה.

{{ח:סעיף|23|תשלום בעד שירותי בריאות}}
{{ח:תת|(א)}} בכל אחת מהשנים 2014 עד 2016, תשלם כל קופת חולים בעבור שירותים שרכשה בכל בית חולים ציבורי כללי, סכומים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם קופת החולים רכשה שירותים עד לרצפת הצריכה הפרטנית ברוטו – רצפת הצריכה הפרטנית נטו באותה שנה;
{{ח:תתת|(2)}} אם קופת החולים רכשה שירותים מעבר לרצפת הצריכה הפרטנית ברוטו ועד לתקרת הצריכה הפרטנית ברוטו – תקרת הצריכה הפרטנית נטו בניכוי ההפרש שבין תקרת הצריכה הפרטנית ברוטו לבין מחיר הברוטו של השירותים שרכשה כאמור, כשהוא מוכפל ב־70%, אך לא פחות מרצפת הצריכה הפרטנית נטו באותה שנה;
{{ח:תתת|(3)}} אם קופת החולים רכשה שירותים מעבר לתקרת הצריכה הפרטנית ברוטו – תקרת הצריכה הפרטנית נטו באותה שנה בתוספת –
{{ח:תתתת|(א)}} בעבור שירותים מעבר לתקרת הצריכה הפרטנית ברוטו ועד ל־102% מתקרת הצריכה הפרטנית ברוטו – לא יותר מ־70% ממחיר הברוטו של השירותים;
{{ח:תתתת|(ב)}} בעבור שירותים מעבר ל־102% מתקרת הצריכה הפרטנית ברוטו ועד ל־112% מתקרת הצריכה הפרטנית ברוטו – לא יותר מ־33% ממחיר הברוטו של השירותים;
{{ח:תתתת|(ג)}} בעבור שירותים מעבר ל־112% מתקרת הצריכה הפרטנית ברוטו – לא יותר מ־65% ממחיר הברוטו של השירותים.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף זה השירותים שרכשה קופת חולים בבית חולים ציבורי כללי יחושבו לפי מחיר ברוטו.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (א)(1) יחולו רק אם בית החולים הסכים לספק לקופה, באותה שנה, שירותים בהיקף ובזמינות דומים לאלה שסיפק בשנה שקדמה לה בשווי הממצה את סכום הרצפה הפרטנית ברוטו, ומתקיימים תנאים נוספים שקבעו השרים לעניין זה, ככל שקבעו.

{{ח:סעיף|24|מטופל המיועד להעברה}}
{{ח:תת|(א)}} השרים רשאים לקבוע בצו, עד ליום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014), כי קופת חולים תשלם תשלום מוגדל בגובה המחיר המלא בעבור שירותי אשפוז בבית חולים ציבורי כללי של מטופל המיועד להעברה, החל מהמועד שיקבעו השרים לעניין זה ובהתאם לתנאים ולכללים שיקבעו.
{{ח:תת|(ב)}} קבעו השרים כי יחול תשלום מוגדל כאמור בסעיף קטן (א), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיפים 20}} {{ח:פנימי|סעיף 21|ו־21}}, יפחיתו השרים מתקרת הצריכה הפרטנית את הסכום כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי תקרת צריכה פרטנית ברוטו לשנת 2014 – הסכום שעל קופת החולים היה לשלם במחיר ברוטו בשל מטופל מיועד להעברה בשנת 2012 בתוספת ריאלית בשיעור 3.428% ובתוספת שיעור העדכון לשנים 2013 ו־2014;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי תקרת צריכה פרטנית נטו לשנת 2014 – הסכום שעל קופת החולים היה לשלם אלמלא הוראות {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 14|סעיפים 14(ד)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 16|ו־16(א)(6) לחוק ההתחשבנות}} בשנת 2012 בתוספת ריאלית בשיעור 3.428% ובתוספת שיעור העדכון לשנים 2013 ו־2014;
{{ח:תתת|(2)}} בהסכם בכתב לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}} הקובע הסדר אחר להתחשבנות בעד רכישת שירותים בבית החולים, ייכללו הוראות לפי סעיף זה, וההסכם לא יתנה עליהן.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו-2014) (תשלום מוגדל בעד אשפוז של מטופל המיועד להעברה)|צו לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו־2014) (תשלום מוגדל בעד אשפוז של מטופל המיועד להעברה), התשע״ד–2014}}.}}

{{ח:סעיף|25|התחשבנות בין בית חולים לבין תאגידי בריאות}}
{{ח:ת}} בבית חולים ממשלתי כללי שבו פועל תאגיד בריאות, לא יפחת היקף החשבונות שבעדם משולם סכום מופחת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23(א)(2) ו־(3)}} שיוחס לתאגיד הבריאות מסכום השווה ל־48.67% מכלל החשבונות שבעדם משולם סכום מופחת כאמור; השרים רשאים לקבוע, בצו, ביחס לבית חולים ולתאגיד בריאות הפועל בתחומו, לכל אחת מהשנים 2014 עד 2016, שיעור אחר מכלל החשבונות שבעדם משולם סכום מופחת כאמור, לאחר שמיעת עמדת בית החולים והתאגיד.

{{ח:סעיף|26|הסכמים בין קופת חולים לבית חולים בדבר שיטת ההתחשבנות ביניהם}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן זה}}, רשאים כל בית חולים ציבורי כללי וכל קופת חולים לקבוע בהסכם בכתב ביניהם הסדר אחר להתחשבנות בעד רכישת שירותים בבית החולים, ובלבד שההסדר ימלא אחר תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בית החולים וקופת החולים יתחייבו בהסכם כי בבית החולים יינתנו לחברי הקופה שירותים ברמה נאותה ובאיכות וזמינות כמתחייב מהוראות {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי}};
{{ח:תתת|(2)}} ההסכם יקבע כי אם יחול שינוי בסך היקף צריכת השירותים של קופת החולים בבית החולים, בשנה משנות ההסדר לעומת השנה שקדמה לה, מעבר לשינוי במספר המבוטחים המשוקלל של הקופה ולשיעור העדכון, בשיעור העולה על 6%, תהיה שיטת ההתחשבנות ביניהם לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן זה}};
{{ח:תתת|(3)}} ההסכם יכלול מנגנון לבירור חילוקי דעות בין הצדדים ביחס להתחשבנות ביניהם;
{{ח:תתת|(4)}} תקופת ההסכם לא תעלה על שלוש שנים או תהיה עד תום התקופה שבה יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן זה}} כאמור {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27(ג)}}, לפי המוקדם;
{{ח:תתת|(5)}} ההסדר המוצע לא ייצור הפליה מצד בית החולים בין חברים שונים בקופת החולים שעמה נחתם ההסכם או בינם לבין חברים בקופת חולים אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} הגיעו בית חולים וקופת חולים להסדר על שיטת ההתחשבנות ביניהם, יעבירו הצדדים העתק מההסכם שנחתם לעניין זה לשרים; סבר אחד השרים כי ההסכם אינו עומד בהוראות סעיף קטן (א), יודיע על כך לצדדים להסכם ולשר האחר, בתוך 60 ימים מיום שההסכם הועבר לידיו.
{{ח:תת|(ג)}} שר הבריאות רשאי, בהתייעצות עם שר האוצר ולאחר ששמע את הצדדים להסכם, לבטלו אם ראה שהדבר נחוץ לשם שמירה על בריאות הציבור, והכול מנימוקים שיירשמו; החליט שר הבריאות לבטל את ההסכם כאמור, ימסור לצדדים את החלטתו בצירוף הנימוקים לה.
{{ח:תת|(ד)}} השרים רשאים לקבוע בצו הוראות לעניין מדידת הצריכה בפועל של קופת חולים בבית חולים ציבורי כללי שלגביו נחתם הסכם בין הקופה לבית החולים לפי סעיף זה, ובכלל זה הם רשאים לקבוע כי יראו את הצריכה כאילו נעשתה במחירים הנמוכים מהמחיר המלא או מהמחיר ברוטו.

{{ח:סעיף|27|אי־תחולה על שירותי בריאות}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן זה}} לא יחולו על –
{{ח:תתת|(1)}} שירות הניתן לנפגע, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|בחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש״ל–1970}};
{{ח:תתת|(2)}} שירות הניתן לקטין שאינו תושב, לפי הסכם בין המדינה לבין קופת חולים או לפי כל הסדר משפטי אחר; לעניין זה, ”תושב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי}};
{{ח:תתת|(3)}} שירות הניתן לעובד זר, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים|בחוק עובדים זרים, התשנ״א–1991}}, הכלול במסגרת סל השירותים שקבע שר הבריאות לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים|החוק האמור}}, אך למעט שירות הניתן לעובד זר השוהה בישראל לפי אשרה ורישיון לישיבת ארעי (א/1), כאמור {{ח:חיצוני|תקנות הכניסה לישראל#סעיף 6|בתקנה 6(א) לתקנות הכניסה לישראל, התשל״ד–1974}};
{{ח:תתת|(4)}} שירות הניתן לחייל לפי הסכם בין קופת חולים לבין צבא הגנה לישראל; לעניין זה, ”חייל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, למעט חייל בשירות חובה בתקופת שירות בלא תשלום, כאמור {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 55|בסעיף 55 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי}};
{{ח:תתת|(5)}} שירות הניתן למטופל לפי הסכם בין קופת חולים לבין גוף אחר האחראי למתן השירות למטופל, על פי חוק, הסכם או חוזה ביטוח;
{{ח:תתת|(6)}} שירות בתחום בריאות הנפש שחלות לגביו הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳}};
{{ח:תתת|(7)}} שירות נוסף שקבעו השרים בצו בשנים 2011 עד 2013 לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)#סעיף 17|סעיף 17(א)(8) לחוק ההתחשבנות}};
{{ח:תתת|(8)}} שירות נוסף שקבעו השרים בצו בשנים 2014 עד 2016; צו כאמור ייקבע לא יאוחר מיום 1 במרס בשנה שבה חל יום תחילתו.
{{ח:תת|(ב)}} קבעו השרים לפי הוראות סעיף קטן (א)(8) כי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן זה}} לא יחולו על שירותים מסוימים (בסעיף קטן זה – השירותים המוחרגים), לגבי שנה מהשנים 2014 עד 2016, יקבעו בצו עד יום 1 במרס באותה שנה שלגביה קבעו כאמור, את סכום ההפחתה לתקרות הצריכה הפרטניות ברוטו ונטו לכל קופת חולים בבית חולים ציבורי כללי, שיתבסס, בין השאר, על מספר השירותים המוחרגים שצרכה קופת החולים בבית החולים הציבורי הכללי בשנה שקדמה לשנה שבה נקבע הצו ועל המחיר המלא של שירותים כאמור ערב קביעת הצו.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן זה}} יחולו על שירותים שרכשה קופת חולים בבית חולים ציבורי כללי עד ב׳ בטבת התשע״ז (31 בדצמבר 2016).

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: התחשבנות בעד שירותי אשפוז פסיכיאטריים}}

{{ח:סעיף|28|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביצוע במחיר קבוע“ – סכום המכפלות של כל שירותי האשפוז הפסיכיאטרי שצרכו חברי קופת חולים בבית חולים פסיכיאטרי במחיר המלא של כל שירות כאמור, אף אם שולם בעבורו סכום מופחת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית חולים פסיכיאטרי“ – בית חולים פסיכיאטרי או מחלקה פסיכיאטרית בבית חולים ציבורי כללי, שכל אחד מהם הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בית חולים ממשלתי, לרבות תאגיד בריאות הפועל במסגרתו;
{{ח:תתת|(2)}} בית חולים בבעלות קופת חולים;
{{ח:תתת|(3)}} בית חולים בבעלות רשות מקומית;
{{ח:תתת|(4)}} בית חולים שהוא תאגיד שהוא מוסד ציבורי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9|בסעיף 9 לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתת|(5)}} בית חולים שאינו בית חולים כאמור בפסקאות (1) עד (4), שבתעודת רישומו לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם, 1940}}, כלולות עמדות לרפואה דחופה (מיון);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ביטוח בריאות ממלכתי“, ”חוק ההתחשבנות“, ”חוק הפיקוח“, ”מספר המבוטחים המשוקלל“, ”תאגיד בריאות“ ו”השרים“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|פרק ה סימן א|בסימן א׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר מלא“ – מחירו המרבי של שירות אשפוז פסיכיאטרי, כפי שנקבע בצו לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק הפיקוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מספר המיטות המתוקנן“, בבית חולים פסיכיאטרי – הסכום של שני אלה מחולק ב־365:
{{ח:תתת|(1)}} מספר מיטות האשפוז או מיטות אשפוז היום הרשומות בתעודת הרישום של בית החולים הפסיכיאטרי בתחילת השנה מוכפל ב־365;
{{ח:תתת|(2)}} מספר מיטות האשפוז או מיטות אשפוז היום המתוכננות להיווסף לתעודת הרישום של בית החולים הפסיכיאטרי באותה שנה מוכפל במספר הימים שנותרו באותה שנה מהמועד המתוכנן להוספתן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צריכה“ או ”רכישה“, של שירותי אשפוז פסיכיאטריים בידי קופת חולים בבית חולים פסיכיאטרי – לרבות צריכה או רכישה של שירותים כאמור בידי קופת חולים בבית חולים פסיכיאטרי שהוא תאגיד שבבעלות הקופה, ולמעט צריכה או רכישה כאמור בבית חולים פסיכיאטרי הפועל במסגרת אותה קופה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקרת הצריכה הבסיסית לשירותי אשפוז בבית חולים פסיכיאטרי“, בשנה מסוימת – הסכום של שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסכום הכולל שהתקבל מחישוב המחיר המלא באותה שנה של יום אשפוז פסיכיאטרי, מוכפל ב־365 וב־95% ממספר המיטות המתוקנן של מיטות האשפוז;
{{ח:תתת|(2)}} הסכום הכולל שהתקבל מחישוב המחיר המלא באותה שנה של אשפוז יום פסיכיאטרי, מוכפל ב־252 ובמספר המיטות המתוקנן של מיטות אשפוז היום;
{{ח:תת}} לעניין הגדרה זו, יחושב המחיר המלא של יום אשפוז פסיכיאטרי ושל אשפוז יום פסיכיאטרי, לפי סוג המיטה שלה הוא מיוחס.

{{ח:סעיף|29|תקרת הצריכה הפרטנית לשירותי אשפוז פסיכיאטריים לשנים 2015 ו־2016}}
{{ח:ת}} תקרת הצריכה הפרטנית לשירותי אשפוז של קופת חולים בבית חולים פסיכיאטרי, בכל אחת מהשנים 2015 ו־2016, תהיה הסכום המתקבל מהכפלת תקרת הצריכה הבסיסית לשירותי אשפוז בבית חולים פסיכיאטרי, בביצוע במחיר קבוע של חברי אותה קופה באותו בית חולים בשנת 2014, מחולק בביצוע במחיר קבוע של כלל חברי קופות החולים באותו בית חולים בשנת 2014 ({{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|בסימן זה}} – תקרת הצריכה הפרטנית לשירותי אשפוז); השרים יפרסמו בהודעה ברשומות את תקרת הצריכה הפרטנית לשירותי אשפוז של כל קופת חולים בכל בית חולים פסיכיאטרי; הודעה כאמור תפורסם עד יום 1 במרס של כל אחת מהשנים 2015 ו־2016, ולעניין שנת תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}} – עד למועד תחילתו, לפי המאוחר.

{{ח:סעיף|30|תשלום בעד שירותי אשפוז פסיכיאטריים}}
{{ח:תת|(א)}} בכל אחת מהשנים 2015 ו־2016, תשלם כל קופת חולים בעבור שירותי אשפוז פסיכיאטריים שרכשה בכל בית חולים פסיכיאטרי, סכומים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} עד לתקרת הצריכה הפרטנית לשירותי אשפוז – לא יותר ממחירם המלא של שירותי האשפוז הפסיכיאטריים;
{{ח:תתת|(2)}} מעבר לתקרת הצריכה הפרטנית לשירותי אשפוז ועד לביצוע במחיר קבוע בשיעור של 113% מהתקרה האמורה – סכום אפס;
{{ח:תתת|(3)}} מעבר לביצוע במחיר קבוע בשיעור של 113% מתקרת הצריכה הפרטנית לשירותי אשפוז – לא יותר מ־30% ממחירם המלא של שירותי האשפוז הפסיכיאטריים.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף זה יחושבו שירותי האשפוז שרכשה קופת חולים בבית חולים פסיכיאטרי לפי מחירם המלא.

{{ח:סעיף|31|התחשבנות בין בית חולים ממשלתי כללי לבין תאגידי בריאות}}
{{ח:ת}} בבית חולים ממשלתי כללי שבו פועל תאגיד בריאות ויש בו מחלקה פסיכיאטרית לא יפחת היקף החשבונות שבעדם משולם סכום אפס או סכום מופחת, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(א)(2) או (3)}}, שיוחס לתאגיד הבריאות, מסכום השווה ל־95% מכלל החשבונות שבעדם משולם סכום אפס או סכום מופחת כאמור.

{{ח:סעיף|32|הסכמים בדבר שיטת התחשבנות}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}}, רשאים כל בית חולים פסיכיאטרי וכל קופת חולים לקבוע בהסכם בכתב ביניהם הסדר אחר להתחשבנות בעד רכישת שירותי אשפוז פסיכיאטריים, ובלבד שההסדר ימלא אחר תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בית החולים וקופת החולים יתחייבו בהסכם כי בבית החולים יינתנו לחברי הקופה שירותים ברמה נאותה ובאיכות ובזמינות כמתחייב מהוראות {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי}};
{{ח:תתת|(2)}} ההסכם יקבע כי אם יחול שינוי בסך היקף צריכת השירותים של קופת החולים בבית החולים, בכל שנה משנות ההסדר לעומת השנה שקדמה לה, מעבר לשינוי במספר המבוטחים המשוקלל של הקופה ולשיעור השינוי במחיר המלא של השירותים, בשיעור העולה על 6%, תהיה שיטת ההתחשבנות ביניהם לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}};
{{ח:תתת|(3)}} ההסכם יכלול מנגנון לבירור חילוקי דעות בין הצדדים ביחס להתחשבנות ביניהם;
{{ח:תתת|(4)}} תקופת ההסכם לא תעלה על שנה וחצי או תהיה עד תום התקופה שבה יחולו הוראת {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}} כאמור {{ח:פנימי|סעיף 34|בסעיף 34(א)}}, לפי המוקדם;
{{ח:תתת|(5)}} ההסדר שבהסכם לא ייצור הפליה מצד בית החולים בין חברים שונים בקופת החולים שעמה נחתם ההסכם או בינם לבין חברים בקופת חולים אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} הגיעו בית חולים פסיכיאטרי וקופת חולים להסדר על שיטת ההתחשבנות ביניהם, יעבירו הצדדים העתק מההסכם שנחתם לעניין זה לשרים; סבר אחד השרים כי ההסכם אינו עומד בהוראות סעיף קטן (א), יודיע על כך לצדדים להסכם ולשר האחר, בתוך 60 ימים מיום שההסכם הועבר לידיו.
{{ח:תת|(ג)}} שר הבריאות רשאי, בהתייעצות עם שר האוצר ולאחר ששמע את הצדדים להסכם, לבטלו אם ראה שהדבר נחוץ לשם שמירה על בריאות הציבור, והכול מנימוקים שיירשמו; החליט שר הבריאות לבטל את ההסכם כאמור, ימסור לצדדים את החלטתו בצירוף הנימוקים לה.
{{ח:תת|(ד)}} השרים רשאים לקבוע בצו הוראות לעניין מדידת הצריכה בפועל של קופת חולים בבית חולים פסיכיאטרי, שלגביו נחתם הסכם בין הקופה לבית החולים לפי סעיף זה, ובכלל זה הם רשאים לקבוע כי יראו את הצריכה כאילו נעשתה במחירים הנמוכים ממחירם המלא של השירותים שנצרכו.

{{ח:סעיף|33|אי־תחולה על שירותי אשפוז פסיכיאטרי}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}} לא יחולו על שירותים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 27|בפסקאות (1) עד (5) שבסעיף 27(א)}}.

{{ח:סעיף|34|תחילה והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של הוראות {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}} ביום תחילתו של צו ביטוח בריאות ממלכתי (שינוי התוספות השנייה והשלישית לחוק), התשע״ב–2012, או ביום תחילתו של צו אחר שיבוא במקומו, והן יחולו לגבי שירותי אשפוז פסיכיאטריים שרכשה קופת חולים בבית חולים פסיכיאטרי מיום תחילתן ועד יום ב׳ בטבת התשע״ז (31 בדצמבר 2016).
{{ח:תת|(ב)}} בשנה שבה חל מועד תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}} כאמור בסעיף קטן (א), לעניין חישוב מספר המיטות המתוקנן ייספרו בפסקאות (1) ו־(2) להגדרה ”מספר המיטות המתוקנן“, רק ימים שלאחר מועד תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן זה}} ועד סוף השנה.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: תקשורת}}

{{ח:סעיף|35|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}.}}

{{ח:סעיף|36|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}.}}

{{ח:סעיף|37||תיקון: תשע״ד־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות|בחוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות, התשע״ב–2012}}.}}

{{ח:סעיף|38|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}.}}

{{ח:סעיף|39|{{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|חוק התקשורת (בזק ושידורים)}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 6ח2|סעיף 6ח2 לחוק התקשורת}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38(4) לחוק זה}}, ביום תחילתן של תקנות לעניין שיעור ההחזקה באמצעי שליטה כאמור {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 6ח2|באותו סעיף}}, שיותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 6ט|סעיף 6ט(א)(5) לחוק התקשורת}}.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: מסים}}
{{ח:קטע3|פרק ז סימן א|סימן א׳: מס הכנסה}}

{{ח:סעיף|40||תיקון: תשע״ד, תשע״ו־3, תשע״ח־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}.}}

{{ח:סעיף|41|מס הכנסה – הוראת שעה לעניין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|סעיף 120ב}}}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|סעיף 120ב(א) לפקודה}}, ב־1 בינואר של שנת המס 2014 לא יתואמו תקרות ההכנסה וסכומי נקודת הזיכוי; ב־1 בינואר של שנת 2015, יתואמו לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|הסעיף האמור}} תקרות ההכנסה וסכומי נקודת הזיכוי כפי שהיו ב־1 בינואר של שנת 2014, לפי שיעור עליית המדד בשנת המס 2014.

{{ח:סעיף|42|מס הכנסה – תחילה, תחולה והוראות מעבר|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן א|סימן זה}} יחולו על הכנסה שהופקה או נצמחה ביום התחילה ואילך, אלא אם כן נקבע אחרת בסעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתן של ההוראות כמפורט להלן, ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014), והן יחולו על הכנסה שהופקה או נצמחה ביום האמור ואילך:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ג|סעיף 3(ג)(1) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(1) לחוק זה}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א5|סעיף 64א5(א)(4)(ג) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(4) לחוק זה}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75ג|סעיפים 75ג עד 75יח לפקודה}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(5) עד (18) לחוק זה}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 92|סעיף 92(א)(4)(ב) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(19) לחוק זה}};
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 124ב|סעיפים 124ב}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 126|ו־126(א) לפקודה}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(24) ו־(25) לחוק זה}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|הרישה של סעיף 64א(א) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(3) לחוק זה}}, חברה שערב יום התחילה חבריה היו בני משפחה שלפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 76|סעיף 76(ד)(1) לפקודה}} רואים אותם כאדם אחד (בסעיף קטן זה – חברה משפחתית), אך לא הגישה עד המועד האמור בקשה לפקיד השומה לפי אותה רישה כנוסחה ערב יום התחילה, רשאית להגישה לפקיד השומה בתוך ארבעה חודשים מיום התחילה, ובלבד שמתקיימים בה התנאים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|שבסעיף 64א(א) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(3) לחוק זה}}; הגישה חברה משפחתית בקשה כאמור יחולו לגביה הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יראו את החברה המשפחתית כחברה משפחתית זכאית, החל בשנת המס שלאחר הגשת הבקשה;
{{ח:תתת|(2)}} יראו את כל העודפים שאילו היו מחולקים כדיבידנד היו חייבים במס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 125ב|סעיף 125ב}} שנצברו בחברה עד יום כ״ח בטבת התשע״ד (31 בדצמבר 2013) (בסעיף קטן זה – יום הסיום) כאילו חולקו כדיבידנד לבעלי המניות;
{{ח:תתת|(3)}} המועד לתשלום המס יהיה עד ליום י״ג בטבת התשע״ח (31 בדצמבר 2017) (בסעיף קטן זה – תקופת הדחייה), ולא יחולו עליו הפרשי הצמדה וריבית לתקופה זו; לא שולם המס עד תום תקופת הדחייה, יחולו עליו הפרשי הצמדה וריבית כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 159א|בסעיף 159א(א) לפקודה}} לתקופה שתחילתה לאחר תום תקופת הדחייה עד למועד התשלום בפועל; ואולם הוראות פסקה זו לא יחולו בהתקיים אחד מאלה, וחבר החברה יחויב במס כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} ניתנה הלוואה לחבר החברה בתקופת הדחייה, והוא לא החזירה בתוך שנה מיום שקיבלה – יחויב החבר במס בגין חלקו בדיבידנד כאמור בפסקה (2), בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום הסיום;
{{ח:תתתת|(ב)}} שולמו הכנסת עבודה, דמי ניהול, דמי ייעוץ, הפרשי הצמדה, ריבית או דיבידנד לחבר החברה, שאינם מרווחים שנצברו החל מיום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014) (בפסקה זו – חלוקה), ולא שולם מס בגינם בעת החלוקה – יחויב החבר במס בגין חלקו בדיבידנד כאמור בפסקה (2);
{{ח:תתת|(4)}} מכרה החברה המשפחתית נכסים שהיו בבעלות החברה ביום הסיום, יחויב הנישום במס בשיעור כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} על רווח ההון הריאלי כשהוא מוכפל ביחס שבין התקופה שמיום הרכישה עד יום הסיום לבין התקופה שמיום הרכישה ועד יום המכירה (בפסקה זו – רווח הון ריאלי עד יום הסיום) – מס בשיעור הגבוה ביותר הקבוע {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|בסעיף 121 לפקודה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} על ההפרש שבין רווח ההון הריאלי לבין רווח ההון הריאלי עד יום הסיום – מס בשיעור הקבוע {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 91|בסעיף 91(ב)(1) או (2)}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|סעיף 64א(א)(1) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(3) לחוק זה}}, יחולו על רווחים שיחולקו מהכנסות החברה המשפחתית החל מיום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014) ואילך.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|סעיף 64א לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(3) לחוק זה}}, יחולו גם על מי שהיתה חברה משפחתית זכאית כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|באותו סעיף}} ערב יום התחילה (בסעיף קטן זה – חברה זכאית קיימת), בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|סעיף 64א(א)(8) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(3) לחוק זה}}, יחול על תושב חוץ לגבי רווחים שנצברו החל מיום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014), ולגבי נישום שהיה לתושב ישראל לראשונה או תושב חוזר ותיק, כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 14|בסעיף 14(א) או (ג) לפקודה}}, החל מאותו מועד ואילך או שהוא תושב ישראל לראשונה או תושב חוזר ותיק שהפך לנישום החל מאותו מועד ואילך;
{{ח:תתת|(2)}} חברה זכאית קיימת שלפני יום התחילה חדל להתקיים בנישום תנאי כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|בסעיף 64א(א1) לפקודה}} כנוסחו ערב יום התחילה, וטרם הודיעה על כך לפקיד השומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|הסעיף האמור}}, רשאית למסור הודעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|סעיף 64א(א1) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(3) לחוק זה}}, בתוך 120 ימים מיום התחילה;
{{ח:תתת|(3)}} חברה זכאית קיימת רשאית להודיע לפקיד השומה שהיא חוזרת בה מבקשתה להיחשב כחברה משפחתית זכאית, לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|סעיף 64א(ב)(1)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(3) לחוק זה}}, בתוך 120 ימים מיום התחילה; הודיעה כאמור יחולו לגביה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 64א|הסעיף האמור}} כנוסחו ערב יום התחילה.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ד פרק 4-2|פרק רביעי 2 {{ח:הערה|לחלק ד׳}} לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(5) עד (18) לחוק זה}}, יחולו גם על נאמנות שהוקמה לפני יום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014), לגבי הכנסות הנאמן שהופקו או שנצמחו ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014) ואילך; ואולם התקופה למתן הודעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75ח1|סעיף 75ח1(ד) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(11) לחוק זה}}, לעניין נאמנות כאמור, תהיה 180 ימים מיום התחילה.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75ז|סעיף 75ז(ה) לפקודה}}, כנוסחו ערב יום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014), יחול לגבי נאמנות שהיתה לנאמנות תושבי ישראל לאחר שיוצר אחד בה היה לתושב ישראל לראשונה, לתושב חוזר ותיק או לתושב חוזר, כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 14|בסעיף 14(א) או (ג)}}, לפני יום התחילה; נפטר היוצר לפני תום התקופה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 14|סעיפים 14(א), (ג), או (ד)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16|16}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 97|או 97(ב) או (ב3)}}, לפי העניין, יחולו על הכנסת הנאמן ההוראות לפי סעיפים אלה, ובלבד שכל הנהנים הם תושבים זכאים שההוראות האמורות חלות עליהם או תושבי חוץ.
{{ח:תתת|(3)}} לגבי נאמנות שהוקמה לפני יום התחילה, על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75ג|בפסקה (2) להגדרה ”חברה להחזקת נכסי נאמנות“ בסעיף 75ג לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(5) לחוק זה}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75ח1|ובסעיף 75ח1(ד)(3) לפקודה}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(11) לחוק זה}}, המועד למסירת הודעה לפקיד השומה כאמור באותן הוראות הוא במועד הגשת הדוח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} לשנת המס הראשונה החל מיום פרסומו של חוק זה.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 100א1|סעיף 100א1 לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(22) לחוק זה}}, יחולו על נכסים מחוץ לישראל ביום כניסתן לתוקף של תקנות שיותקנו על ידי שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, ויקבעו הוראות למניעת מסי כפל כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 200|בסעיף 200 לפקודה}}; לעניין זה, ”ישראל“ – לרבות האזור.
{{ח:תת|(ח)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 191|סעיף 191 לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(29) לחוק זה}}, יחול לגבי גירעון שנקבע בשל דוח שהוגש לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}, לשנת המס 2013 ואילך.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: מיסוי מקרקעין}}

{{ח:סעיף|43|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}}.}}

{{ח:סעיף|44|מיסוי מקרקעין – תחילה, תחולה והוראות מעבר|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} בסעיף זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”דירת מגורים מזכה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49|בסעיף 49(א) לחוק מיסוי מקרקעין}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”יום המעבר“ – כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014);
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תקופת המעבר“ – התקופה שמיום המעבר ועד יום י״ג בטבת התשע״ח (31 בדצמבר 2017).
{{ח:תתת|(2)}} לעניין סעיף זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49|סעיף 49(ב) לחוק מיסוי מקרקעין}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן זה}} יחולו על מכירת זכות במקרקעין או פעולה באיגוד מקרקעין שנעשו ביום התחילה ואילך, אלא אם כן נקבע אחרת בסעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 47|סעיפים 47}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 48א|48א}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49א|49א(א) ו־(א1)}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49ב|ו־49ב עד 49ו לחוק מיסוי מקרקעין}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 43|בסעיף 43(5) עד (12) לחוק זה}}, ביום המעבר, והם יחולו על מכירת זכות במקרקעין ביום האמור ואילך.
{{ח:תת|(ד)}} על אף הוראות סעיף קטן (ג), במכירת דירת מגורים מזכה בתקופת המעבר יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 48א|סעיף 48א(ב2) לחוק מיסוי מקרקעין}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 43|בסעיף 43(6)(ב) לחוק זה}}, יחול על מוכר אחד לגבי מכירת שתי דירות מגורים מזכות, בלבד, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} במכירה של לפחות אחת משתי דירות המגורים בתקופת המעבר, המוכר היה זכאי לפטור ממס לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49ב|סעיף 49ב(1) לחוק מיסוי מקרקעין}}, כנוסחו ערב יום המעבר, אילו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49ב|הסעיף האמור}} היה עומד בתוקפו במועד המכירה כאמור;
{{ח:תתתת|(ב)}} במכירה של דירת מגורים שנתקבלה במתנה לפני יום המעבר, מתקיימים התנאים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49ו|בסעיף 49ו לחוק מיסוי מקרקעין}}, כנוסחו ערב יום המעבר;
{{ח:תתתת|(ג)}} המכירות אינן לקרוב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק מיסוי מקרקעין}}, בין בתמורה ובין שלא בתמורה, למעט חלוקת נכסי עיזבון בין יורשים, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 5|בסעיף 5(ג)(4) לחוק מיסוי מקרקעין}}, שבמסגרתה ניתנה תמורה בכסף, או בשווה כסף שאינו נכס הנמנה עם נכסי העיזבון;
{{ח:תתת|(2)}} על מכירת דירת מגורים מזכה בתקופת המעבר שהוראות פסקה (1) לא חלות לגביה, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 48א|סעיף 48א לחוק מיסוי מקרקעין}}, כנוסחו ערב יום המעבר;
{{ח:תתת|(3)}} במכירת דירת מגורים מזכה בתקופת המעבר על ידי מוכר שקיבל את הדירה כמתנה פטורה ממס לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 62|סעיף 62 לחוק מיסוי מקרקעין}} בתקופה שמיום התחילה עד תום תקופת המעבר, יראו את נותן המתנה, לעניין פסקאות (1) ו־(2) כאילו הוא המוכר;
{{ח:תתת|(4)}} במכירת דירת מגורים מזכה בתקופת המעבר, לא יחול {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49ב|סעיף 49ב(2) לחוק מיסוי מקרקעין}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 43|בסעיף 43(8)(ב) לחוק זה}}, על מי שביום המעבר היתה לו יותר מדירת מגורים אחת בישראל ובאזור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 16א|בסעיף 16א לחוק מיסוי מקרקעין}}; לעניין מניין הדירות כאמור תחול החזקה {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 49ג|שבסעיף 49ג לחוק מיסוי מקרקעין}}.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 95|סעיף 95 לחוק מיסוי מקרקעין}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 43|בסעיף 43(18) לחוק זה}}, יחול לגבי גירעון שנקבע בשל הצהרה שהוגשה לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#פרק 7|הפרק השביעי}}, לשנת המס 2013 ואילך.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: מס ערך מוסף}}

{{ח:סעיף|45|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}.}}

{{ח:סעיף|46|מס ערך מוסף – תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|סעיפים 67א}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 129|ו־129(ב) לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 45|בסעיף 45(2) ו־(6) לחוק זה}}, ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014).
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 96ב|סעיף 96ב לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 45|בסעיף 45(4) לחוק זה}}, יחול לגבי גירעון שנקבע בשל דוח שהוגש לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיפים 67}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|ו־67א לחוק מס ערך מוסף}}, לשנת המס 2013 ואילך.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: בלו}}

{{ח:סעיף|47|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבלו על דלק|בחוק הבלו על דלק, התשי״ח–1958}}.}}

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ה|סימן ה׳: חלפני כספים}}

{{ח:סעיף|48|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} כהוראת שעה.}}

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ו|סימן ו׳: חוקים נוספים}}

{{ח:סעיף|49|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}.}}

{{ח:סעיף|50|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה)|בחוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה), התשע״א–2011}}.}}

{{ח:סעיף|51|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|בחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}.}}

{{ח:סעיף|52|{{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 47|סעיפים 47(ב)(2)(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51ב|51ב(ג)(1)}}, {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51טז|51טז}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51יח|ו־51יח, לחוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51(1) עד (4) לחוק זה}}, ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014).
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 47|סעיף 47(ב)(2)(א) לחוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51(1) לחוק זה}}, יחול לגבי דיבידנד שיחולק ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014) ואילך, מהכנסה של חברה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} חברה שהיא בעלת מפעל מאושר שהוא מפעל תיירותי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 40א|בסעיף 40א לחוק לעידוד השקעות הון}}, שקיבלה מענק בשל הקמת מפעל לראשונה או בשל הרחבה קודמת שלו, והתכנית להקמת המפעל או התכנית להרחבה הקודמת שלו אושרה בידי המנהלה ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014) ואילך;
{{ח:תתת|(2)}} חברה שהיא בעלת מפעל חקלאי מאושר, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות|בחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ״א–1980}} – לגבי הכנסתה שהושגה בתקופת ההטבות כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות#סעיף 34|בסעיפים 34}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות#סעיף 35א|או 35א לחוק האמור}} שתחילתה בתכנית שאושרה, כאמור {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות#סעיף 18|בסעיף 18 לאותו חוק}}, ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014) ואילך.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51ב|סעיף 51ב(ג)(1) לחוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51(2) לחוק זה}}, יחול לגבי דיבידנד שיחולק החל ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014), מהכנסה של חברה מוטבת שהיא בעלת מפעל מוטב כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51|בסעיף 51 לחוק האמור}}, שהושגה בתקופת ההטבות שתחילתה בשנת בחירה, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51ד|בסעיף 51ד לאותו חוק}}, שהיא שנת המס 2014 ואילך.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק עידוד השקעות הון#סעיף 51טז|סעיפים 51טז}} {{ח:חיצוני|חוק עידוד השקעות הון#סעיף 51יח|ו־51יח לחוק עידוד השקעות הון}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51(3) ו־(4) לחוק זה}}, יחולו לגבי הכנסה שהופקה או נצמחה, ודיבידנד שיחולק, לפי העניין, ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014) ואילך.

{{ח:סעיף|53|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק עידוד התעשייה (מסים)|בחוק עידוד התעשייה (מסים), התשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|54|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק אזור סחר חופשי באילת (פטורים והנחות ממסים)|בחוק אזור סחר חופשי באילת (פטורים והנחות ממסים), התשמ״ה–1985}}.}}

{{ח:סעיף|55|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק קיזוז מסים|בחוק קיזוז מסים, התש״ם–1980}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: ביטוח לאומי}}

{{ח:סעיף|56|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|57|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} כהוראת שעה.}}

{{ח:סעיף|58|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|סעיף 1 לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 56|בסעיף 56(1) לחוק זה}}, יחול לעניין קצבת ילדים המשתלמת בעד יום התחילה ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 66|סעיף 66 לחוק הביטוח הלאומי}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 56|בסעיף 56(2) לחוק זה}}, ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014), והוא יחול על הורה מבוטח הזכאי לקצבת ילדים המשתלמת בעד היום האמור ואילך.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 68|סעיף 68 לחוק הביטוח הלאומי}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 56|בסעיף 56(3) לחוק זה}}, יחול על קצבת ילדים המשתלמת בעד יום התחילה ואילך.
{{ח:תת|(ד)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 328|סעיף 328(א1) לחוק הביטוח הלאומי}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 56|בסעיף 56(4) לחוק זה}}, ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014), והוא יחול על ביצוע ניכוי, או על ניכוי שמבטח או צד שלישי מבוטח היו רשאים לנכות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 56|באותו סעיף}}, מאותו מועד ואילך.
{{ח:תת|(ה)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ב|לוח ב׳ לחוק הביטוח הלאומי}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 56|בסעיף 56(6) לחוק זה}}, ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014) והוא יחול על הקצבות אוצר המדינה המשתלמות בעד היום האמור ואילך.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: מים}}

{{ח:סעיף|59||תיקון: תשע״ד־3, תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}}.}}

{{ח:סעיף|60|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|61|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|בחוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:סעיף|62|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010)|בחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010), התשס״ט–2009}}.}}

{{ח:סעיף|63|{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳}} – תחילה, הוראות מעבר ותקנות וכללים ראשונים|תיקון: תשע״ד־2, תשע״ה, תשע״ו־2, תשע״ז, תשע״ח, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 130|סעיפים 130 עד 133א}} {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 137|ו־137 לחוק תאגידי מים וביוב}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59(26) עד (33) לחוק זה}}, ביום ג׳ בטבת התשע״ז (1 בינואר 2017) ואולם תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 130|סעיפים 130(ב)(3א) ו־(ג) לחוק תאגידי מים וביוב}} כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59(26)(ב) ו־(ג)}}, ביום שבו הותקנו כללים לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 131א|סעיף 131א לחוק תאגידי מים וביוב}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59(29) לחוק זה}}; על דרישות תשלום לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 133|סעיף 133 לחוק תאגידי מים וביוב}} שהוצאו לפני המועד האמור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 130|סעיפים 130 עד 137 לחוק האמור}}, כנוסחם ערב אותו מועד.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 6ג|סעיף 6ג(ד) לחוק תאגידי מים וביוב}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59(3) לחוק זה}}, ביום י׳ בטבת התשע״ה (1 בינואר 2015).
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 26|בסעיף 26(ג)(2) ו־(3) ו־(ד) לחוק תאגידי מים וביוב}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59(9) לחוק זה}}, חברה רשאית להמשיך את שאילת העובדים שהושאלו כאמור {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 26|באותו סעיף}} עד ליום א׳ באדר א׳ התשע״ד (1 בפברואר 2014), או עד למועד שאישר הממונה כאמור {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 26|באותו סעיף}} לשאילת העובדים, לפי המאוחר, ובלבד שהגישה את בקשתה לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 26|סעיף 26(ד) האמור}} עד יום כ״ח בחשוון התשע״ד (1 בנובמבר 2013).
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 63|סעיף 63(א) לחוק תאגידי מים וביוב}}, כנוסחו ערב יום תחילתו של חוק זה, בדבר הרכב הדירקטוריון, ימשיכו לחול על חברה שערב יום התחילה כיהנו בה תשעה חברי דירקטוריון, עד למועד שבו לראשונה לאחר תחילתו של חוק זה תסתיים תקופת כהונתו של דירקטור שהוא חבר מועצה או עובד של רשות מקומית.
{{ח:תת|(ו)}} כללים ראשונים לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 6ג|סעיפים 6ג(ג)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 73|ו־73(ב) לחוק תאגידי מים וביוב}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59(3) ו־(22) לחוק זה}}, ייקבעו עד יום כ״ח בטבת התשע״ד (31 בדצמבר 2013).
{{ח:תת|(ז)}} תקנות ראשונות לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 6ט|סעיף 6ט(ב) לחוק תאגידי מים וביוב}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59(3) לחוק זה}}, יובאו לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת עד יום ט׳ בטבת התשע״ה (31 בדצמבר 2014).
{{ח:תת|(ח)}} כללים ראשונים לפי {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים#סעיף 5|סעיף 5(ב1) לחוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61 לחוק זה}}, ייקבעו עד ליום ט׳ בטבת התשע״ה (31 בדצמבר 2014); עד לקביעת כללים כאמור רשאית חברה להתקשר, לצורך רכישת טובין, לביצוע עבודה או לרכישת שירות, עם מי שזכה במכרז שפרסם גוף ציבורי שמאגד את רוב הרשויות המקומיות והמוסמך לפעול מטעמן, והכול לפי הוראות הממונה באישור מועצת הרשות.
{{ח:תת|(ט)}} בסעיף זה, ”הממונה“, ”חברה“, ”חברה אזורית“ ו”מועצת הרשות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק תאגידי מים וביוב}}.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: תחילה}}

{{ח:סעיף|64|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ה באב התשע״ג (1 באוגוסט 2013) (בחוק זה – יום התחילה), אלא אם כן נקבע בו אחרת.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ב באב התשע״ג (29 ביולי 2013).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''יאיר לפיד'''
שר האוצר
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]