צו מס הכנסה (פטור ממס על הפרשי הצמדה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו מס הכנסה (פטור ממס על הפרשי הצמדה), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1322|צו מס הכנסה (פטור ממס על הפרשי הצמדה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4620.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 1875|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4853.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 1429|תיקון [תשמ״ה] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4968.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 1342|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5055.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 930|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6676.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ב|סעיף 16ב}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחיד“ – יחיד שהפרשי ההצמדה אינם הכנסה בידו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכירה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – כל רכוש, בין מקרקעין ובין מיטלטלין, וכן כל זכות או טובת הנאה ראויות או מוחזקות, והכל בין שהם בישראל ובין שהם מחוץ לישראל, למעט נכס שהרווח ממכירתו עשוי להתחייב במס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ב פרק 1|הפרק הראשון לחלק ב׳ לפקודה}} ולמעט נכס בעסק או במשלח־יד.

{{ח:סעיף|2|פטורים}}
{{ח:ת}} הפרשי הצמדה אלה פטורים ממס:

{{ח:סעיף*||פגיעה במקרקעין|עוגן=סעיף 2.1}}
{{ח:תת|(1)}} הפרשי הצמדה שקיבל יחיד, בשל פגיעה בנכס שהוא מקרקעין על ידי תכנית כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 197|בסעיף 197 לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}};

{{ח:סעיף*||מכירת נכס|עוגן=סעיף 2.2}}
{{ח:תת|(2)}} הפרשי הצמדה שקיבל יחיד בשל מכירת נכס;

{{ח:סעיף*||תשלום יתר|עוגן=סעיף 2.3}}
{{ח:תת|(3)}} הפרשי הצמדה שקיבל יחיד עקב תשלום יתר ששילם בשל הוצאה פרטית כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 32|בסעיף 32(1) לפקודה}} ובלבד שהוכח להנחת דעתו של פקיד השומה שלא קיימים יחסים מיוחדים בין היחיד לבין משלם הפרשי ההצמדה ושתשלום היתר נעשה בתום לב;

{{ח:סעיף*||פיצוי בשל תביעה|עוגן=סעיף 2.4}}
{{ח:תת|(4)}} הפרשי הצמדה שקיבל יחיד כתוספת לסכום פיצוי, לסכום תביעה או לסכום בשל ויתור על תביעה, על פי כל דין, ובלבד שהסכום שהפרשי ההצמדה נוספו לו פטור ממס או שאינו הכנסה בידו;

{{ח:סעיף*||ביטול עסקה לרכישת נכס|עוגן=סעיף 2.5}}
{{ח:תת|(5)}} הפרשי הצמדה שקיבל יחיד עקב ביטול עסקה לרכישת נכס ובלבד שפקיד השומה שוכנע שהעסקה בוטלה ושגם העסקה וגם ביטולה נעשו בתום לב; ולגבי עסקה לרכישת זכויות במקרקעין או באיגוד מקרקעין שחלות עליה הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|חוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}}, יראו קביעתו של מנהל מס שבח, לענין {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|החוק האמור}}, שהעסקה בטלה, כהוכחה לכך שבוטלה;

{{ח:סעיף*||הלוואה בין יחידים|עוגן=סעיף 2.6}}
{{ח:תת|(6)}} הפרשי הצמדה שקיבל יחיד בשל הלוואה שנתן ליחיד אחר ובלבד שהתמלאו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ההלוואה ניתנה שלא בתחום עסקו או משלח ידו של המלווה וההלוואה לא נרשמה בספרי העסק או משלח־היד שלו;
{{ח:תתת|(2)}} המלווה המציא אישור בכתב מפקיד שומה שהפרשי ההצמדה אינם מותרים כהוצאה ללווה ואינם נזקפים או ניתנים לזקיפה לעלות נכסיו של הלווה;

{{ח:סעיף*||תשלום מאת מוסד|עוגן=סעיף 2.7}}
{{ח:תת|(7)}} הפרשי הצמדה שקיבל יחיד כתוספת לסכום חוב או תביעה שלא בתחום עסקו או משלח ידו מהמוסד לביטוח לאומי, או מכל גוף אחר ששר האוצר אישר לענין זה, בין דרך כלל ובין לגבי סוג תשלום שאישר, או מבית משפט על פי {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט והוצאה לפועל (החזרת פקדונות וקנסות)|תקנות בתי המשפט והוצאה לפועל (החזרת פקדונות וקנסות), התשמ״א–1981}}, ובלבד שסכום החוב, התביעה או הפקדון, פטור ממס או שאינו הכנסה בידו;

{{ח:סעיף*||יתרת זכות באגודה שיתופית|תיקון: תשמ״ה, תשמ״ו, תשס״ח|עוגן=סעיף 2.8}}
{{ח:תת|(8)|(א)}} הפרשי הצמדה על סך כל יתרות הזכות החודשיות של יחיד שהוא חבר באגודה שיתופית חקלאית, כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 62|בסעיף 62 לפקודה}} (להלן – האגודה), ובלבד שנתקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} כל חברי האגודה הינם יחידים; לענין זה יראו אגודה שבנוסף על חבריה היחידים גם תאגיד אחד שכל חבריו הם אגודות כאמור, כאגודה שכל חבריה הם יחידים;
{{ח:תתתת|(2)}} כל הפעולות העסקיות בחקלאות של היחיד שקיבל את הפרשי ההצמדה נרשמו בספרי האגודה;
{{ח:תתתת|(3)}} פנקסי האגודה הם קבילים;
{{ח:תתתת|(4)}} בידי האגודה אישור הנציב או מי שהוא הסמיך לענין זה, המאשר כי שוכנע שהיא עומדת בתנאים המנויים בפסקאות משנה (1) ו־(3) ושספריה מנוהלים באופן המאפשר ביקורת בדבר מתן הפטור האמור לגבי כל חבר באגודה;
{{ח:תתת|(ב)}} בפסקה זו, ”יתרות זכות חדשיות“ – סך יתרות הזכות היומיות של החבר באגודה בחודש פלוני, כפי שהן רשומות בספרי האגודה, בניכוי סך כל יתרות החובה היומיות שהפרשי ההצמדה עליהן מותרים בניכוי, שהיו לו באותו חודש, בין באגודה ובין מחוצה לה, כשהתוצאה היא בסכום חיובי;

{{ח:סעיף*||פקדון בבית אבות|תיקון: תשמ״ז|עוגן=סעיף 2.9}}
{{ח:תת|(9)|(א)}} הפרשי הצמדה שקיבל יחיד בשל פקדון, בעת החזרתו, ובלבד שנתמלא אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הפקדון הוחזר ליחיד והפרשי ההצמדה שולמו לו, לאחר שגר בבית האבות ופרש ממנו, ובלבד שבעת ההחזר והתשלום האמורים מלאו לו 65 שנים;
{{ח:תתתת|(2)}} הפקדון הוחזר ליחיד והפרשי ההצמדה שולמו לו, לאחר שויתר על זכותו להתקבל לבית האבות, ובלבד שבעת ההחזר והתשלום האמורים מלאו לו 65 שנים וחלפו שנתיים מיום מתן הפקדון, או שהוכח להנחת דעתו של פקיד השומה כי בתכוף לאחר קבלת הפקדון והפרשי ההצמדה נתן אותם היחיד כפקדון לצורך קבלתו לבית אבות אחר;
{{ח:תתתת|(3)}} הפקדון הוחזר והפרשי ההצמדה שולמו, ליורשו של נותן הפקדון;
{{ח:תתת}} נתנו שני בני זוג פקדונות לצורך קבלתם לאותו בית אבות, ומלאו לאחד מהם 65 שנים, יראו לענין פסקאות משנה (1) ו־(2) את בן זוגו כאילו מלאו גם לו 65 שנים;
{{ח:תתת|(ב)}} בפסקה זו –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”פקדון“ – פקדון שנתן יחיד לחברה, לצורך קבלתו לבית אבות שבבעלות החברה, כשלפי תנאי הקבלה לבית האבות ולפי ההסכם בין היחיד לחברה, היחיד יהיה זכאי להחזר הפקדון, כולו או מקצתו, אם יפרוש מבית האבות או יוותר על זכותו להתקבל אליו, או שיורשי היחיד יהיו זכאים להחזר הפקדון עם פטירתו, ובלבד שסכום הפקדון ותנאי ההסכם אינם שונים מהמקובל בפקדונות מהסוג האמור;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”בית אבות“ – מקום מגורים קבוע לחמישים יחידים לפחות, שגילם מעל 65 שנים, שניתן לו רשיון על פי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות|חוק הפיקוח על מעונות, התשכ״ה–1965}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”חברה“ – לרבות אגודה שיתופית ועמותה ולרבות שותפויות בין חברות, אגודות שיתופיות ועמותות.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} צו מס הכנסה (פטור ממס על הפרשי הצמדה), התש״ם–1980 – בטל כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} סעיף 1(א) – לגבי הפרשי הצמדה ששולמו ביום 1 באפריל 1984 או לאחריו;
{{ח:תת|(2)}} סעיף 1(ב) – לגבי הפרשי הצמדה שנצברו מיום 1 באפריל 1984;
{{ח:תת|(3)}} סעיף 1(ג) – ביום 1 באפריל 1983;
{{ח:תת|(4)}} סעיף 1(ד) – לגבי הפרשי הצמדה ששולמו החל ביום 1 באפריל 1983.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחולתו של {{ח:פנימי|סעיף 2.1|סעיף 2(1)}} – לגבי הפרשי הצמדה שנצברו מיום 1 באפריל 1984.
{{ח:תת|(ב)}} תחולתו של {{ח:פנימי|סעיף 2.2|סעיף 2(2)}} לענין הפרשי הצמדה שקיבל יחיד בשל מכירת נכס – כשהמכירה מתחייבת בריווח הון – לגבי מכירות שייעשו החל ביום 1 באפריל 1984, ובמכירות אחרות – לגבי הפרשי הצמדה ששולמו החל ביום 1 באפריל 1983.
{{ח:תת|(ג)}} תחולתן של יתר ההוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|שבסעיף 2}} – לגבי הפרשי הצמדה ששולמו החל ביום 1 באפריל 1983 ואילך.

{{ח:חתימות|א׳ בניסן התשמ״ד (3 באפריל 1984)}}
* '''יגאל כהן־אורגד'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]