חוק-יסוד: הממשלה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק־יסוד: הממשלה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000040}} '''חוק קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ח, 226|חוק־יסוד: הממשלה|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208437.pdf}}, {{ח:תיבה|232|חוק הממשלה (הוראות מעבר)|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210197.pdf}}, {{ח:תיבה|XII|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_ec_517770.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 236|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208438.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 6|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208439.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 280|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208440.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 220|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210238.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 86|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210831.pdf}}, {{ח:תיבה|90|תיקון מס׳ 12 לחוק־יסוד: הכנסת|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210826.pdf}}, {{ח:תיבה|190|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210819.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 42|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211068.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 52|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211263.pdf}}.

'''חוק קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ב, 214|חוק־יסוד: הממשלה|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210707.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 42|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211068.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 30|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211270.pdf}}, {{ח:תיבה|52|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211263.pdf}}, {{ח:תיבה|104|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211252.pdf}}, {{ח:תיבה|113|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211242.pdf}}, {{ח:תיבה|113|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211243.pdf}}, {{ח:תיבה|114|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211244.pdf}}, {{ח:תיבה|386|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_ec_317844.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 104|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211462.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 52|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211593.pdf}}, {{ח:תיבה|258|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300164.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 48|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300283.pdf}}.

'''חוק חדש:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשס״א, 158|חוק־יסוד: הממשלה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300337.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 346|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301536.pdf}}, {{ח:תיבה|554|תיקון מס׳ 41 לחוק־יסוד: הכנסת|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303800.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 188|תיקון מס׳ 3 והוראת שעה לכנסת ה־20|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_307130.pdf}}, {{ח:תיבה|249|תיקון מס׳ 42 והוראת שעה לחוק־יסוד: הכנסת|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_313649.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 112|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_462392.pdf}}, {{ח:תיבה|636|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_499367.pdf}}, {{ח:תיבה|900|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504222.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 34|תיקון מס׳ 8 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_570150.pdf}}, {{ח:תיבה|70|תיקון מס׳ 49 לחוק־יסוד: הכנסת|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_573903.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 382|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_605364.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 4|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1443312.pdf}}, {{ח:תיבה|72|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2117656.pdf}}; {{ח:תיבה|בג״ץ 2412/23|התנועה למען איכות השלטון בישראל נ. הכנסת|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/23/120/024/M24&fileName{{=}}23024120_M24.pdf&type{{=}}4}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 634|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6802943.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|המהות}}
{{ח:ת}} הממשלה היא הרשות המבצעת של המדינה.

{{ח:סעיף|2|מקום המושב}}
{{ח:ת}} מקום מושבה של הממשלה הוא ירושלים.

{{ח:סעיף|3|אמון הכנסת בממשלה}}
{{ח:ת}} הממשלה מכהנת מכוח אמון הכנסת.

{{ח:סעיף|4|אחריות}}
{{ח:ת}} הממשלה אחראית בפני הכנסת אחריות משותפת; שר אחראי בפני ראש הממשלה לתפקידים שעליהם ממונה השר.

{{ח:סעיף|5|הרכב הממשלה|תיקון: תשע״ד, תשע״ה, תש״ף, תשפ״ג, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה מורכבת מראש הממשלה ומשרים אחרים, {{ח:הערה|(הסיפה תימחק החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} ובממשלת חילופים – גם מראש ממשלה חלופי.
{{ח:תת|(ב)}} ראש הממשלה, ובממשלת חילופים – גם ראש הממשלה החלופי, יהיה מבין חברי הכנסת; שר אחר יכול שיהיה שלא מבין חברי הכנסת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} ראש הממשלה יהיה מבין חברי הכנסת; שר אחר יכול שיהיה שלא מבין חברי הכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} שר יהיה ממונה על משרד, ואולם יכול שיהיה שר בלי תיק או שר נוסף במשרד כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 24א|בסעיף 24א}}.
{{ח:תת|(ד)}} אחד השרים שהוא חבר הכנסת יכול שיהיה ממלא מקום ראש הממשלה.
{{ח:תת|(ה)}} שר יכול שיהיה סגן ראש הממשלה.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|6|כשירותם של השרים|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתמנה לשר מי שאינו אזרח ישראלי ותושב ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} לא יתמנה לשר מי שמכהן במשרה או בתפקיד המפורטים {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק־יסוד: הכנסת}}, אלא אם כן חדל לכהן באותה משרה או באותו תפקיד עובר למינויו או במועד מוקדם יותר, כפי שייקבע בחוק.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} לא יתמנה לשר מי שהורשע בעבירה ונידון לעונש מאסר בפועל וביום מינויו טרם עברו שבע שנים מהיום שגמר לרצות את עונש המאסר בפועל, אלא אם כן קבע יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית כי אין עם העבירה שבה הורשע, בנסיבות הענין, משום קלון.
{{ח:תתת|(2)}} יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לא יקבע כאמור בפסקה (1), אם קבע בית המשפט, לפי דין, כי יש עם העבירה שבה הורשע משום קלון.
{{ח:תת|(ד)}} לא יתמנה לשר מי שהוא בעל אזרחות שאינה ישראלית, אם דיני המדינה שהוא אזרח שלה מאפשרים את שחרורו מאזרחות זו, אלא לאחר שעשה את כל הדרוש מצדו לשם שחרורו ממנה.
{{ח:תת|(ה)}} חבר הכנסת שפרש מסיעתו ולא התפטר מכהונתו סמוך לפרישתו, לא יהיה לשר בתקופת כהונתה של אותה כנסת; הוראה זו לא תחול על התפלגות סיעה בתנאים שנקבעו בחוק; לענין סעיף קטן זה, ”פרישה מסיעה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 6א|בסעיף 6א לחוק־יסוד: הכנסת}}.
{{ח:תת|(ו)}} לעניין סעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מאסר בפועל“ – לרבות מאסר על־תנאי שהופעל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עבירה“ – כל אחת מהעבירות שעליהן נידון לעונש של מאסר בפועל.

{{ח:סעיף|7|הטלת התפקיד להרכיב ממשלה}}
{{ח:תת|(א)}} משיש לכונן ממשלה חדשה יטיל נשיא המדינה, לאחר שהתייעץ עם נציגי הסיעות בכנסת, את התפקיד להרכיב ממשלה על אחד מחברי הכנסת שהסכים לכך; הנשיא יטיל את התפקיד כאמור בתוך שבעה ימים מיום פרסום תוצאות הבחירות או מיום היווצרות העילה לכינון ממשלה חדשה, ובמקרה של פטירת ראש הממשלה – בתוך 14 ימים מיום הפטירה.
{{ח:תת|(ב)}} נתקיימה ההתייעצות לפני שנתכנסה הכנסת החדשה, יתייעץ הנשיא עם נציגי רשימות המועמדים שתיוצגנה בכנסת החדשה.
{{ח:תת|(ג)}} סעיף זה לא יחול על כינון ממשלה בעקבות הבעת אי אמון לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} או בעקבות הגשת בקשה לנשיא המדינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(ב)}}, ויחולו ההוראות המפורטות בסעיפים האמורים.

{{ח:סעיף|8|התקופה להרכבת ממשלה}}
{{ח:ת}} לחבר הכנסת שנשיא המדינה הטיל עליו את התפקיד להרכיב ממשלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} נתונה למילוי תפקידו תקופה של 28 ימים; הנשיא רשאי להאריך תקופה זו בתקופות נוספות, ובלבד שלא יעלו יחד על 14 ימים.

{{ח:סעיף|9|הטלת התפקיד מחדש}}
{{ח:תת|(א)}} עברה התקופה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} וחבר הכנסת לא הודיע לנשיא המדינה שהרכיב ממשלה, או שהודיע לו לפני כן שאין בידו להרכיב ממשלה, או שהציג ממשלה והכנסת דחתה את הבקשה להביע בה אמון לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ד)}}, יטיל הנשיא את התפקיד להרכיב ממשלה על חבר אחר של הכנסת שהודיע לנשיא שהוא מוכן לקבל את התפקיד, או יודיע ליושב ראש הכנסת שאינו רואה אפשרות להגיע להרכבת ממשלה, והכל בתוך שלושה ימים מיום שעברה התקופה או מיום הודעתו של חבר הכנסת שאין בידו להרכיב ממשלה, או מיום דחיית הבקשה להביע אמון בממשלה, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} לפני שיטיל את התפקיד להרכיב ממשלה לפי סעיף זה, או לפני שיודיע ליושב ראש הכנסת שאינו רואה אפשרות להגיע להרכבת ממשלה, רשאי הנשיא לחזור ולהתייעץ עם נציגי סיעות בכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} לחבר הכנסת שהתפקיד להרכיב ממשלה הוטל עליו לפי סעיף זה נתונה למילוי תפקידו תקופה של 28 ימים.

{{ח:סעיף|10|הטלת התפקיד לפי בקשת רוב חברי הכנסת}}
{{ח:תת|(א)}} הודיע נשיא המדינה ליושב ראש הכנסת, לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(א)}}, שאינו רואה אפשרות להגיע להרכבת ממשלה, או שהטיל את התפקיד להרכיב ממשלה על חבר הכנסת לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|אותו סעיף}} וחבר הכנסת לא הודיע לנשיא בתוך 28 ימים שהרכיב ממשלה או שהודיע לו לפני כן שאין בידו להרכיב ממשלה או שהציג ממשלה והכנסת דחתה את הבקשה להביע בה אמון לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ד)}}, רשאים רוב חברי הכנסת לבקש מנשיא המדינה, בכתב, להטיל את התפקיד על חבר הכנסת פלוני, שהסכים לכך בכתב, והכל בתוך 21 ימים מיום הודעת הנשיא, או מהיום שבו עברה התקופה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9(ג)}}, או מיום הודעתו של חבר הכנסת שאין בידו להרכיב ממשלה, או מיום דחיית הבקשה להביע אמון בממשלה, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה לנשיא בקשה כאמור בסעיף קטן (א), יטיל הנשיא, בתוך יומיים, את התפקיד להרכיב ממשלה על חבר הכנסת שצויין בבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} לחבר הכנסת שהתפקיד להרכיב ממשלה הוטל עליו לפי סעיף זה נתונה למילוי תפקידו תקופה של 14 ימים.

{{ח:סעיף|11|בחירות מוקדמות באין ממשלה}}
{{ח:תת|(א)}} לא הוגשה בקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(א)}}, או לא הרכיב חבר הכנסת ממשלה בתקופה הנתונה לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(ג)}}, או שהודיע לנשיא לפני כן שאין בידו להרכיב ממשלה, יודיע נשיא המדינה על כך ליושב ראש הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} הודיע הנשיא כאמור בסעיף קטן (א), או שחבר הכנסת שהוטל עליו התפקיד להרכיב ממשלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(א)}} הציג ממשלה והכנסת דחתה את הבקשה להביע בה אמון לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ד)}}, יראו את הכנסת כאילו החליטה על התפזרותה לפני תום תקופת כהונתה, והבחירות לכנסת יתקיימו ביום ג׳ האחרון שלפני תום 90 הימים מיום הודעת הנשיא, או מיום דחיית הבקשה להביע אמון בממשלה, לפי הענין.

{{ח:סעיף|12|הפסקת הליכים להרכבת ממשלה}}
{{ח:ת}} נתקבל חוק על התפזרות הכנסת, ייפסקו ההליכים להרכבת ממשלה.

{{ח:סעיף|13|כינון הממשלה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל נשיא המדינה על חבר הכנסת את התפקיד להרכיב ממשלה, יודיע על כך ליושב ראש הכנסת ויושב ראש הכנסת יודיע על כך לכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} הרכיב חבר הכנסת ממשלה, יודיע על כך לנשיא המדינה וליושב ראש הכנסת, ויושב ראש הכנסת יודיע על כך לכנסת ויקבע ישיבה, לצורך כינון הממשלה, בתוך שבעה ימים מיום ההודעה לכנסת לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ג)}} חבר הכנסת שהרכיב ממשלה יעמוד בראשה.
{{ח:תת|(ד)}} משהורכבה הממשלה, תתייצב לפני הכנסת, תודיע על קווי היסוד של מדיניותה, על הרכבה ועל חלוקת התפקידים או תחומי הפעילות בין השרים, ותבקש הבעת אמון; הממשלה תיכון משהביעה בה הכנסת אמון, ומאותה שעה ייכנסו השרים לכהונתם.

{{ח:סעיף|13א|כינון ממשלת חילופים|תיקון: תש״ף, תשפ״א, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(יבוטל החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק יסוד זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד החילופים“ – תאריך נקוב שבו יתבצעו החילופים בין ראש הממשלה לראש הממשלה החלופי ובין ראש הממשלה החלופי לראש הממשלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ממשלת חילופים“ – ממשלה שבתקופת כהונתה יעמדו בראשה, לסירוגין, חבר הכנסת שהרכיב את הממשלה וחבר הכנסת נוסף;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ראש הממשלה החלופי“ – חבר הכנסת המיועד לכהן כראש הממשלה בממשלת חילופים וחבר הכנסת שכיהן באותה ממשלת חילופים כראש הממשלה לפני החילופים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(ג)}}, הממשלה שתורכב יכול שתהיה ממשלת חילופים לפי הוראות חוק־יסוד זה.
{{ח:תת|(ג)}} בממשלת חילופים, כל שר וסגן שר יזוהה כבעל זיקה לראש הממשלה או לראש הממשלה החלופי.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} מספר השרים המזוהים כבעלי זיקה לראש הממשלה יהיה שווה למספר השרים המזוהים כבעלי זיקה לראש הממשלה החלופי; ואולם לא היה מספר השרים שווה כאמור, תקבע הממשלה מנגנון הצבעה שלפיו כוח ההצבעה של כלל השרים בעלי הזיקה לראש הממשלה בממשלה יהיה שווה לכוח ההצבעה של כלל השרים בעלי הזיקה לראש הממשלה החלופי, או כללים לעניין אופן קבלת ההחלטות שיבטיחו יחס כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות פסקה (1) יחולו גם על ועדות שרים, למעט על ועדות שרים שזהות חבריהן נקבעה בחוק, אם החוק האמור אינו מאפשר לממשלה למנות להן חברים נוספים.
{{ח:תת|(ה)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ד)}}, משהורכבה ממשלת חילופים, תתייצב לפני הכנסת, תודיע על הפרטים שלהלן, ותבקש הבעת אמון:
{{ח:תתת|(1)}} זהות ראש הממשלה וזהות ראש הממשלה החלופי;
{{ח:תתת|(2)}} מועד החילופים;
{{ח:תתת|(3)}} זהות השרים בעלי הזיקה לראש הממשלה וזהות השרים בעלי הזיקה לראש הממשלה החלופי;
{{ח:תת}} ממשלת החילופים תיכון משהביעה בה הכנסת אמון ומאותה שעה ייכנסו השרים לכהונתם.
{{ח:תת|(ו)}} משהביעה הכנסת אמון בממשלת חילופים או סמוך ככל האפשר לאחר מכן –
{{ח:תתת|(1)}} יצהיר ראש הממשלה בפני הכנסת הצהרת אמונים זו לגבי תקופת כהונתו כראש הממשלה לפני מועד החילופים ולגבי תקופת כהונתו כראש ממשלה חלופי לאחר מועד החילופים: ”אני (השם) מתחייב כראש הממשלה וכראש הממשלה החלופי לעתיד לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה, למלא באמונה את תפקידי כראש הממשלה וכראש הממשלה החלופי ולקיים את החלטות הכנסת“;
{{ח:תתת|(2)}} יצהיר ראש הממשלה החלופי בפני הכנסת הצהרת אמונים זו לגבי תקופת כהונתו כראש ממשלה חלופי לפני מועד החילופים ולגבי תקופת כהונתו כראש הממשלה לאחר מועד החילופים: ”אני (השם) מתחייב כראש הממשלה החלופי וכראש הממשלה לעתיד לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה, למלא באמונה את תפקידי כראש הממשלה החלופי וכראש הממשלה ולקיים את החלטות הכנסת“.
{{ח:תת|(ז)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ד)}}, הביעה הכנסת אמון בממשלת חילופים, בהגיע מועד החילופים ייערכו החילופים באופן זה:
{{ח:תתת|(1)}} כהונת ראש הממשלה תיפסק וראש הממשלה החלופי יחל בכהונתו כראש הממשלה;
{{ח:תתת|(2)}} במועד זה, ובד בבד, מי שכהונתו כראש ממשלה נפסקה יחל בכהונתו כראש הממשלה החלופי.
{{ח:תת|(ח)}} עריכת החילופים כאמור בסעיף קטן (ז), אינה טעונה הבעת אמון נוספת של הכנסת והצהרת אמונים נוספת של ראש הממשלה וראש הממשלה החלופי, ולא יראו את החילופים כהתפטרות הממשלה, כהתפטרות ראש הממשלה, כהתפטרות ראש הממשלה החלופי או ככינון ממשלה חדשה.

{{ח:סעיף|14|הצהרת אמונים}}
{{ח:ת}} משהביעה הכנסת אמון בממשלה, או סמוך ככל האפשר לאחר מכן, יצהיר ראש הממשלה בפני הכנסת הצהרת אמונים זו:
{{ח:תת}} ”אני (השם) מתחייב כראש הממשלה לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה, למלא באמונה את תפקידי כראש הממשלה ולקיים את החלטות הכנסת“;
{{ח:ת}} וכל אחד מן השרים האחרים יצהיר הצהרת אמונים זו:
{{ח:תת}} ”אני (השם) מתחייב כחבר הממשלה לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה, למלא באמונה את תפקידי כחבר הממשלה ולקיים את החלטות הכנסת“.

{{ח:סעיף|15|צירוף שר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} הממשלה רשאית, על פי הצעת ראש הממשלה, לצרף שר נוסף לממשלה; החליטה הממשלה לצרף שר, תודיע על כך ועל תפקידו או על תחומי הפעילות שבאחריותו של השר הנוסף לכנסת; עם אישור ההודעה על ידי הכנסת ייכנס השר הנוסף לכהונתו וסמוך ככל האפשר לאישור יצהיר את הצהרת האמונים.

{{ח:סעיף|16|מילוי מקומו של ראש הממשלה|תיקון: תשפ״ג־2, בג״ץ 2412/23}}
{{ח:תת|(א)}} נעדר ראש הממשלה מן הארץ יזמן ממלא מקומו את ישיבות הממשלה וינהל אותן.
{{ח:תת|(ב)}} נבצר מראש הממשלה זמנית למלא את תפקידו, ימלא את מקומו ממלא מקום ראש הממשלה; חלפו 100 ימים רצופים שבהם כיהן ממלא מקום ראש הממשלה במקום ראש הממשלה והוא לא חזר למלא את תפקידו, יראוהו כמי שנבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו.
{{ח:תת|(ב1)}} {{ח:הערה|(החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}}
{{ח:תתת|(1)}} נבצרות ראש הממשלה למלא את תפקידו כאמור בסעיף קטן (ב) תהיה בשל אי־מסוגלות פיזית או נפשית בלבד, ותיקבע באחד משני אלה בלבד:
{{ח:תתתת|(א)|(1)}} אם ראש הממשלה הודיע לממשלה וליושב ראש הכנסת כי נבצר ממנו זמנית למלא את תפקידו בשל אי־מסוגלות פיזית או נפשית וועדת הכנסת אישרה את הודעתו ברוב של שני שלישים מחבריה;
{{ח:תתתתת|(2)}} הודיע ראש הממשלה כאמור בפסקת משנה (1), רשאי הוא להודיע לממשלה וליושב ראש הכנסת על משך הנבצרות באותה הודעה או בהודעה נפרדת;
{{ח:תתתתת|(3)}} יושב ראש הכנסת יודיע לכנסת על הודעות ראש הממשלה לפי פסקאות משנה (1) ו־(2);
{{ח:תתתת|(ב)|(1)}} אם הממשלה החליטה, ברוב של שלושה רבעים מחבריה, כי נבצר מראש הממשלה זמנית למלא את תפקידו בשל אי־מסוגלות פיזית או נפשית; ראש הממשלה יכנס את הממשלה לעניין זה לבקשת שלוש חמישיות מחברי הממשלה בתוך שלושה ימים ממועד הגשת הבקשה או במועד מאוחר יותר אם התבקש בבקשה לעשות כן; לא כונסה ישיבת הממשלה במועד כאמור, יכנס מזכיר הממשלה את הממשלה באופן מיידי וממלא מקום ראש הממשלה ינהל את הישיבה, וסעיף קטן (ג) יחול בשינויים המחויבים;
{{ח:תתתתת|(2)}} החליטה הממשלה כי נבצר מראש הממשלה זמנית למלא את תפקידו כאמור בפסקה {{ח:הערה|[צ״ל: בפסקת משנה]}} (1), תעמוד ההחלטה בתוקפה שלושה ימים ותובא לאישור ועדת הכנסת; ועדת הכנסת תאשר את החלטת הממשלה ברוב של שני שלישים מחבריה, ואם החלטת הממשלה ניתנה מטעמי בריאות, תהיה החלטת ועדת הכנסת גם על יסוד חוות דעת רפואית שניתנה על פי כללים שקבעה ועדת הכנסת; אישרה ועדת הכנסת את החלטת הממשלה, רשאית היא לקבוע שהנבצרות לא תימשך יותר משבעה ימים מיום החלטת הוועדה;
{{ח:תתתתת|(3)}} לא הגיש ראש הממשלה חוות דעת רפואית בהתאם לכללים שקבעה ועדת הכנסת, יראו אותו כאילו הודיע על נבצרותו לפי פסקת משנה (א); הנבצרות לפי פסקה זו לא תימשך יותר משבעה ימים;
{{ח:תתתתת|(4)}} הארכת הנבצרות מעבר לאמור בפסקאות {{ח:הערה|משנה}} (2) או (3) טעונה את החלטת הכנסת, על פי הצעת ועדת הכנסת, שהתקבלה ברוב של שמונים חברי הכנסת; הכנסת תהיה רשאית לקבוע שהנבצרות לא תימשך יותר מ־21 ימים בכל פעם, ובלבד שסך התקופות לא יעלה על האמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תתת|(2)}} ועדת הכנסת רשאית לקבוע את סיום הנבצרות של ראש הממשלה שנקבעה לפי פסקה (1)(ב)(2) או (4) בהחלטה של רוב חברי הוועדה, ואם נקבעה הנבצרות מטעמי בריאות – על יסוד חוות דעת רפואית שניתנה לפי כללים שקבעה הוועדה; יושב ראש ועדת הכנסת יודיע לכנסת על החלטת הוועדה.
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 31|סעיף 31 לחוק־יסוד: הכנסת}} או לפיו לא יחולו על המועדים הקבועים בסעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ג)}} לא היה ממלא מקום לראש הממשלה או שנבצר מממלא מקום ראש הממשלה למלא את תפקידיו לפי סעיפים קטנים (א) ו־(ב), תקבע הממשלה שר אחר, שהוא חבר הכנסת, למלא תפקידים אלה.

{{ח:סעיף|17|חקירת ראש הממשלה בתקופת כהונתו ואחריה, הגשת כתב אישום והרשעה}}
{{ח:תת|(א)}} לא תיפתח חקירה פלילית נגד ראש הממשלה אלא בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} לא תיפתח חקירה פלילית נגד מי שכיהן כראש הממשלה, בשל חשד לביצוע עבירה שנעברה בעת כהונתו או בשנה לאחר שחדל לכהן, אלא בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה.
{{ח:תת|(ג)}} כתב אישום נגד ראש הממשלה יוגש בידי היועץ המשפטי לממשלה לבית המשפט המחוזי בירושלים, שיישב בהרכב של שלושה שופטים; הוראות בענין כתב אישום שהוגש בטרם החל ראש הממשלה לכהן בתפקידו ייקבעו בחוק.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט שהרשיע את ראש הממשלה בעבירה, יקבע בפסק דינו אם יש באותה עבירה משום קלון.

{{ח:סעיף|18|הפסקת כהונה של ראש הממשלה מחמת עבירה}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסת רשאית, בהחלטה ברוב חבריה, להעביר מכהונתו את ראש הממשלה שהורשע בעבירה ובית המשפט קבע בפסק דינו שיש עימה משום קלון; החליטה הכנסת כאמור, יראו את הממשלה כאילו התפטרה עם קבלת ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} בתוך 30 ימים מיום מתן פסק הדין כאמור בסעיף קטן (א), תחליט ועדת הכנסת של הכנסת בדבר המלצתה לענין העברת ראש הממשלה מכהונתו ותביא את המלצתה בפני מליאת הכנסת; לא הביאה ועדת הכנסת את המלצתה בתוך המועד האמור, יעלה יושב ראש הכנסת את הענין לדיון במליאת הכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת הכנסת והכנסת לא יחליטו בדבר העברת ראש הממשלה מכהונתו אלא לאחר שניתנה לו הזדמנות לטעון טענותיו לפניהן.
{{ח:תת|(ד)}} לא הועבר ראש הממשלה מכהונתו לפי סעיף זה ופסק הדין כאמור בסעיף קטן (א) נעשה סופי, תיפסק כהונתו של ראש הממשלה ויראו את הממשלה כאילו התפטרה ביום שבו פסק הדין נעשה סופי.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42א|סעיפים 42א}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ב|ו־42ב לחוק־יסוד: הכנסת}} לא יחולו על ראש הממשלה.

{{ח:סעיף|19|התפטרות ראש הממשלה}}
{{ח:ת}} ראש הממשלה רשאי, לאחר שהודיע לממשלה על כוונתו לעשות כן, להתפטר על ידי הגשת כתב התפטרות לנשיא המדינה; התפטרות ראש הממשלה – כהתפטרות הממשלה.

{{ח:סעיף|20|ראש הממשלה שנפטר או שנבצר ממנו דרך קבע למלא את התפקיד}}
{{ח:תת|(א)}} נפטר ראש הממשלה, רואים את הממשלה כאילו התפטרה ביום פטירתו.
{{ח:תת|(ב)}} נבצר מראש הממשלה, דרך קבע, למלא את תפקידו, רואים את הממשלה כאילו התפטרה ביום ה־101 שבו מכהן ממלא מקום במקומו.

{{ח:סעיף|21|ראש הממשלה או ממלא מקומו שחדלו להיות חברי הכנסת}}
{{ח:תת|(א)}} ראש הממשלה שחדל להיות חבר הכנסת, רואים אותו כאילו התפטר מכהונתו ביום שנפסקה חברותו בכנסת; התפטרות ראש הממשלה – כהתפטרות הממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} שר המכהן כממלא מקום ראש הממשלה, שחדל להיות חבר הכנסת, יחדל מלכהן בתפקידו כממלא מקום ראש הממשלה.

{{ח:סעיף|22|הפסקת כהונתו של שר|תיקון: תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר, למעט ראש הממשלה, רשאי, לאחר שהודיע לממשלה על כוונתו לעשות כן, להתפטר מן הממשלה על ידי הגשת כתב התפטרות לראש הממשלה; כהונתו בממשלה נפסקת כעבור 48 שעות לאחר שכתב ההתפטרות נמסר לראש הממשלה, זולת אם חזר בו השר מהתפטרותו קודם לכן; הסתיימה התקופה האמורה ביום מנוחה, יידחה סיומה ליום שלאחר מכן שאינו יום מנוחה, והכול כפי שייקבע בחוק.
{{ח:תת|(ב)}} ראש הממשלה רשאי, לאחר שהודיע לממשלה על כוונתו לעשות כן, להעביר שר מכהונתו; כהונתו של השר נפסקת כעבור 48 שעות לאחר שכתב ההעברה מכהונה נמסר לידיו, זולת אם חזר בו ראש הממשלה קודם לכן; הסתיימה התקופה האמורה ביום מנוחה, יידחה סיומה ליום שלאחר מכן שאינו יום מנוחה, והכול כפי שייקבע בחוק.
{{ח:תת|(ג)}} כהונתו של שר בממשלה נפסקת עם בחירתו או התמנותו לאחד התפקידים שנושאיהם מנועים מהיות מועמדים לכנסת.

{{ח:סעיף|23|הפסקת כהונת שר מחמת עבירה}}
{{ח:תת|(א)}} כתב אישום נגד שר, למעט בעבירות שייקבעו בחוק, יוגש ויתברר בבית משפט מחוזי; הוראות בענין כתב אישום שהוגש בטרם החל השר לכהן בתפקידו ייקבעו בחוק.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט שהרשיע שר בעבירה, יקבע בפסק דינו אם יש באותה עבירה משום קלון; קבע בית המשפט כאמור, תיפסק כהונתו של השר ביום מתן פסק הדין.
{{ח:תת|(ג)}} סעיף זה לא יחול על ראש הממשלה.

{{ח:סעיף|24|מילוי מקומו של שר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} נעדר שר, למעט ראש הממשלה, מן הארץ, רשאית הממשלה לקבוע כי שר אחר ימלא את מקומו; ממלא המקום ימלא את תפקידיו של השר, כולם או מקצתם, הכל כפי שתקבע הממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} חדל שר לכהן או שנבצר ממנו זמנית למלא את תפקידו, ימלא את התפקיד ראש הממשלה או שר אחר שתקבע הממשלה.
{{ח:תת|(ג)}} תקופת מילוי המקום של שר שחדל לכהן כאמור בסעיף קטן (ב) לא תעלה על שלושה חודשים.

{{ח:סעיף|24א|שר נוסף במשרד|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} במשרד שממונה עליו שר יכול שיתמנה שר נוסף, שיהיה אחראי, בכפוף לשר הממונה על המשרד, לתחומים מסוימים בתחומי הפעילות של המשרד.

{{ח:סעיף|25|סגני שרים|תיקון: תשע״ד, תשע״ה, תשע״ה־2, תש״ף, תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} שר הממונה על משרד רשאי, בהסכמת ראש הממשלה ובאישור הממשלה, למנות לאותו משרד, מבין חברי הכנסת, סגן שר אחד, אולם ראש הממשלה רשאי למנות כאמור שני סגני שרים במשרד ראש הממשלה; סגן שר ייכנס לתפקידו משהודיעה הממשלה בכנסת על מינויו; לסגן שר שמונה על ידי ראש הממשלה ייקרא ”סגן שר במשרד ראש הממשלה“.
{{ח:תת|(א1)}} סמוך ככל האפשר למינויו, יצהיר סגן השר לפני הכנסת הצהרת אמונים זו:
{{ח:תתת}} ”אני (השם) מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל ולחוקיה, למלא באמונה את תפקידי כסגן שר, ולקיים את החלטות הכנסת.“
{{ח:תת|(ב)}} סגן שר יפעל בכנסת ובמשרד שנתמנה לו, בשם השר שמינה אותו ובמסגרת הענינים שמסר לו.
{{ח:תת|(ג)}} חבר הכנסת שפרש מסיעתו לא יתמנה לסגן שר בתקופת כהונתה של אותה כנסת; הוראה זו לא תחול על התפלגות סיעה בתנאים שנקבעו בחוק; לענין סעיף קטן זה, ”פרישה מסיעה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 6א|בסעיף 6א לחוק־יסוד: הכנסת}}.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|26|פקיעת כהונתו של סגן שר|תיקון: תשע״ה־2, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} כהונתו של סגן שר נפסקת בכל אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} סגן השר התפטר בהגשת כתב התפטרות לשר שמינה אותו; כהונתו של סגן השר נפסקת כעבור 48 שעות לאחר שכתב ההתפטרות נמסר לשר שמינה אותו, זולת אם חזר בו סגן השר קודם לכן; הסתיימה התקופה האמורה ביום מנוחה, יידחה סיומה ליום שלאחר מכן שאינו יום מנוחה, והכול כפי שייקבע בחוק.
{{ח:תת|(2)}} השר שמינה אותו חדל להיות שר או להיות ממונה על אותו משרד;
{{ח:תת|(3)}} ראש הממשלה, הממשלה או השר שמינה את סגן השר החליטו להפסיק את כהונתו; ואולם ראש הממשלה לא יעביר סגן שר מכהונתו אלא לאחר שהודיע על כוונתו לעשות כן לממשלה ולשר שמינה את סגן השר; כהונתו של סגן השר נפסקת כעבור 48 שעות לאחר שכתב ההעברה מהכהונה נמסר לידיו כאמור, זולת אם חזרו בהם ראש הממשלה, הממשלה או השר שמינה אותו, לפי העניין, קודם לכן; הסתיימה התקופה האמורה ביום מנוחה, יידחה סיומה ליום שלאחר מכן שאינו יום מנוחה, והכול כפי שייקבע בחוק.
{{ח:תת|(4)}} כוננה ממשלה חדשה;
{{ח:תת|(5)}} סגן השר חדל להיות חבר הכנסת, זולת אם חברותו בכנסת נפסקה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ג|סעיף 42ג לחוק־יסוד: הכנסת}}.

{{ח:סעיף|27|הפסקת כהונת סגן שר מחמת עבירה}}
{{ח:ת}} בית המשפט שהרשיע סגן שר בעבירה יקבע בפסק דינו אם יש באותה עבירה משום קלון; קבע בית המשפט כאמור, תיפסק כהונתו של סגן השר ביום מתן פסק הדין.

{{ח:סעיף|28|הבעת אי־אמון בממשלה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסת רשאית להביע אי־אמון בממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} הבעת אי־אמון בממשלה תיעשה בהחלטה של הכנסת, ברוב חבריה, להביע אמון בממשלה אחרת שהודיעה על קווי היסוד של מדיניותה, על הרכבה ועל חלוקת התפקידים בין השרים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(ד)}}; הממשלה החדשה תיכון משהביעה בה הכנסת אמון, ומאותה שעה ייכנסו השרים לכהונתם.
{{ח:תת|(ג)}} פרטים לעניין הגשת הצעה להביע אי־אמון בממשלה והדיון בה ייקבעו בחוק או {{ח:חיצוני|תקנון הכנסת|בתקנון הכנסת}}; הוגשה ההצעה בידי 61 חברי הכנסת, יתקיים הדיון בהקדם האפשרי, ולא יאוחר משבוע מיום הגשתה.

{{ח:סעיף|29|סמכות לפזר את הכנסת|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח ראש הממשלה כי קיים בכנסת רוב המתנגד לממשלה, ושעקב כך נמנעת אפשרות לפעולה תקינה של הממשלה, רשאי הוא, בהסכמת נשיא המדינה, לפזר את הכנסת בצו שיפורסם ברשומות; הצו ייכנס לתוקפו 21 ימים אחרי יום פרסומו, אלא אם כן הוגשה בקשה לפי סעיף קטן (ב), ורואים את הממשלה כאילו התפטרה ביום פרסום הצו.
{{ח:תת|(ב)}} בתוך 21 ימים מיום פרסום הצו, רשאים רוב חברי הכנסת לבקש בכתב מנשיא המדינה להטיל על חבר כנסת פלוני, שהסכים לכך בכתב, ושאינו ראש הממשלה, להרכיב ממשלה.
{{ח:תת|(ג)}} הוגשה לנשיא המדינה בקשה כאמור בסעיף קטן (ב), יודיע על כך הנשיא ליושב ראש הכנסת; הנשיא יטיל, בתוך יומיים, את התפקיד להרכיב ממשלה על חבר הכנסת שצויין בבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} לחבר הכנסת שנשיא המדינה הטיל עליו את התפקיד להרכיב ממשלה לפי סעיף זה נתונה למילוי תפקידו תקופה של 28 ימים; הנשיא רשאי להאריך תקופה זו בתקופות נוספות, ובלבד שלא יעלו יחד על 14 ימים.
{{ח:תת|(ה)}} לא הוגשה בקשה כאמור בסעיף קטן (ב), או עברה התקופה כאמור בסעיף קטן (ד), וחבר הכנסת לא הודיע לנשיא שהרכיב ממשלה או שהודיע לו לפני כן שאין בידו להרכיב ממשלה, יודיע נשיא המדינה על כך ליושב ראש הכנסת.
{{ח:תת|(ו)}} הודיע נשיא המדינה כאמור בסעיף קטן (ה) או שחבר הכנסת שהוטל עליו התפקיד להרכבת ממשלה לפי סעיף זה הציג ממשלה והכנסת דחתה את הבקשה להביע בה אמון לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ד)}}, יראו את הכנסת כאילו החליטה על התפזרותה לפני תום תקופת כהונתה, והבחירות לכנסת יתקיימו ביום ג׳ האחרון שלפני תום 90 הימים מיום כניסת הצו לתוקף או מיום סיום התקופה להרכבת ממשלה או מיום ההודעה לנשיא או מיום דחיית הבקשה להביע אמון בממשלה, לפי הענין.
{{ח:תת|(ז)}} ראש הממשלה לא יהיה רשאי להשתמש בסמכותו לפי סעיף זה –
{{ח:תתת|(1)}} מתחילת כהונתה של כנסת חדשה עד כינון הממשלה החדשה;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} לאחר התפטרות ראש הממשלה, או מיום מתן פסק דין שבו נקבע כי עבר עבירה שיש עימה משום קלון עד יום החלטת הכנסת לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(א)}}.
{{ח:תת|(ח)}} שר הממלא את מקומו של ראש הממשלה לא יהיה רשאי להשתמש בסמכות הנתונה לראש הממשלה לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|30|רציפות הממשלה|תיקון: תשע״ד, תש״ף־2}}
{{ח:תת|(א)}} עם בחירת כנסת חדשה או התפטרות הממשלה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיפים 18}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20}} {{ח:פנימי|סעיף 21|או 21}} או עם הגשת בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(ב)}}, יפתח נשיא המדינה בהליכים להרכבת ממשלה חדשה כאמור בחוק־יסוד זה.
{{ח:תת|(ב)}} עם בחירת כנסת חדשה או התפטרות הממשלה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיפים 18}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20}}, {{ח:פנימי|סעיף 21|21}} {{ח:פנימי|סעיף 29|או 29}} תמשיך הממשלה היוצאת במילוי תפקידיה עד שתיכון הממשלה החדשה.
{{ח:תת|(ג)}} ראש הממשלה שהתפטר ימשיך במילוי תפקידו עד שתיכון הממשלה החדשה; נפטר ראש הממשלה, נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו או הופסקה כהונתו מחמת עבירה, תקבע הממשלה שר אחר שהוא חבר הכנסת וחבר סיעתו של ראש הממשלה, לכהן כראש הממשלה בפועל עד שתיכון הממשלה החדשה.
{{ח:תת|(ד)}} ממשלה המכהנת לפי סעיף קטן (ב), רשאית למנות חבר הכנסת להיות שר בתפקידו של שר שחדל לכהן; מינויו של שר לפי סעיף קטן זה אינו טעון אישור הכנסת; בסעיף קטן זה, ”חבר הכנסת“ – לרבות שר או סגן שר שחברותו בכנסת נפסקה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ג|סעיף 42ג לחוק־יסוד: הכנסת}}.

{{ח:סעיף|30א|הטלת התפקיד להרכיב ממשלה על שר או סגן שר שחברותו בכנסת נפסקה|תיקון: תשע״ה־2, תש״ף־2}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיפים 7 עד 11}}, {{ח:פנימי|סעיף 13|13}} {{ח:פנימי|סעיף 29|ו־29}}, שר או סגן שר שחברותו בכנסת נפסקה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ג|סעיף 42ג לחוק־יסוד: הכנסת}}, ניתן להטיל עליו את התפקיד להרכיב ממשלה, לבקש להטיל עליו את התפקיד להרכיב ממשלה או להציע אותו כמועמד להיות ראש הממשלה, בהתאם להוראות הסעיפים האמורים, אף שאינו חבר הכנסת, אולם עם היותו לראש הממשלה תתחדש חברותו בכנסת בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ג|סעיף 42ג(ג)(2) לחוק־יסוד: הכנסת}}.

{{ח:סעיף|30ב|ממלא מקום ראש הממשלה, ראש הממשלה בפועל או ראש הממשלה החלופי שהוא שר או סגן שר שחברותו בכנסת נפסקה|תיקון: תשע״ה־2, תש״ף־2, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיפים 5(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 30|30(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 43א|ו־43א}}, ניתן לבחור, בהתאם להוראות הסעיפים האמורים, שר שחברותו בכנסת נפסקה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ג|סעיף 42ג לחוק־יסוד: הכנסת}} לממלא מקום ראש הממשלה או לראש הממשלה בפועל, או שר או סגן שר שחברותו בכנסת נפסקה כאמור לראש הממשלה החלופי, אף שאינו חבר הכנסת, אולם עם בחירתו כאמור תתחדש חברותו בכנסת בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ג|סעיף 42ג(ג) לחוק היסוד האמור}}.

{{ח:סעיף|30ב|ממלא מקום ראש הממשלה או ראש הממשלה בפועל שהוא שר או סגן שר שחברותו בכנסת נפסקה|תיקון: תשע״ה־2, תש״ף־2, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיפים 5(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 30|ו־30(ג)}}, ניתן לבחור, בהתאם להוראות הסעיפים האמורים, שר שחברותו בכנסת נפסקה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ג|סעיף 42ג לחוק־יסוד: הכנסת}} לממלא מקום ראש הממשלה או לראש הממשלה בפועל, או שר או סגן שר שחברותו בכנסת נפסקה כאמור לראש הממשלה החלופי, אף שאינו חבר הכנסת, אולם עם בחירתו כאמור תתחדש חברותו בכנסת בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ג|סעיף 42ג(ג) לחוק היסוד האמור}}.

{{ח:סעיף|31|תפקוד הממשלה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה רשאית, באישור הכנסת, לשנות את חלוקת התפקידים בין השרים, למעט תפקיד ראש הממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} הממשלה רשאית, באישור הכנסת, להעביר סמכות הנתונה על פי חוק לשר אחד, או חובה המוטלת עליו על פי חוק, כולה או מקצתה, לשר אחר.
{{ח:תת|(ג)}} הממשלה רשאית, באישור הכנסת, לאחד משרדים, לחלקם, לבטלם ולהקים משרדים חדשים.
{{ח:תת|(ג1)}} הממשלה רשאית, באישור הכנסת, להחליט כי שר ישמש כשר נוסף במשרד ולקבוע תחומים מסוימים מתחומי הפעילות של המשרד שאותו שר יהיה אחראי להם, בכפוף לשר הממונה על המשרד, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24א|סעיף 24א}}.
{{ח:תת|(ג2)}} הממשלה רשאית, במשרד שמכהן בו שר נוסף, להעביר תחומי פעילות בינו ובין השר הממונה.
{{ח:תת|(ד)}} הממשלה רשאית להעביר שטחי פעולה ממשרד למשרד.
{{ח:תת|(ה)}} הממשלה רשאית למנות ועדות שרים קבועות, זמניות או לענינים מסויימים; מונתה ועדה, רשאית הממשלה לפעול באמצעותה.
{{ח:תת|(ו)}} הממשלה תקבע את סדרי ישיבותיה ועבודתה, דרכי דיוניה ואופן קבלת החלטותיה אם דרך קבע ואם לענין מסויים.

{{ח:סעיף|32|הסמכויות השיוריות של הממשלה}}
{{ח:ת}} הממשלה מוסמכת לעשות בשם המדינה, בכפוף לכל דין, כל פעולה שעשייתה אינה מוטלת בדין על רשות אחרת.

{{ח:סעיף|33|אצילת סמכויות|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} סמכות הנתונה על פי דין לממשלה רשאית הממשלה לאצול לאחד השרים; סעיף זה לא יחול על סמכויות הממשלה לפי חוק־יסוד זה, למעט סמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32}}.
{{ח:תת|(ב)}} סמכות הנתונה לאחד השרים על פי חוק או שהועברה לו על פי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31(ב)}}, למעט סמכות להתקין תקנות, רשאי השר לאצול, כולה, מקצתה או בסייגים, לעובד ציבור.
{{ח:תת|(ג)}} סמכות שהממשלה אצלה לשר, למעט סמכות להתקין תקנות, רשאי השר לאצלה, כולה, מקצתה או בסייגים, לעובד ציבור אם הסמיכה אותו הממשלה לכך.
{{ח:תת|(ג1)}} כיהן ראש הממשלה כשר הממונה על משרד, רשאי הוא לאצול את סמכותו, בהתאם להוראות סעיפים קטנים (ב) או (ג), גם לסגן שר באותו משרד.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, סמכות הנתונה לממשלה או לשר, לרבות חובה המוטלת עליהם.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה יחולו אם אין כוונה אחרת משתמעת מן החוק המקנה את הסמכות או המטיל את החובה.

{{ח:סעיף|34|נטילת סמכויות}}
{{ח:ת}} שר הממונה על ביצועו של חוק רשאי ליטול לעצמו כל סמכות, למעט סמכות בעלת אופי שיפוטי, הנתונה על פי אותו חוק לעובד המדינה, אם אין כוונה אחרת משתמעת מן החוק; השר רשאי לעשות כאמור לענין מסויים או לתקופה מסויימת.

{{ח:סעיף|35|סודיות}}
{{ח:תת|(א)}} הדיונים וההחלטות של הממשלה ושל ועדות השרים בענינים אלה הם סודיים וגילוים ופרסומם אסור:
{{ח:תתת|(1)}} ביטחון המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} יחסי חוץ של המדינה;
{{ח:תתת|(3)}} סוג ענינים אחר שהממשלה ראתה את סודיותו כחיונית למדינה, והכריזה עליו בצו, לענין סעיף זה;
{{ח:תתת|(4)}} ענין שהממשלה החליטה לשמרו בסוד, ובלבד שגילויו ופרסומו של ענין כאמור אינו אסור אלא על מי שידע על ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על דברים שהממשלה או ראש הממשלה, או מי שהממשלה או ראש הממשלה הסמיכוהו לכך, התירו את פרסומם, או על דברים שפרסומם נדרש על פי דין.

{{ח:סעיף|36|משכורת וגימלאות}}
{{ח:ת}} משכורתם של השרים וסגני השרים ותשלומים אחרים שישולמו להם בתקופת כהונתם או לאחריה, או לשאיריהם לאחר מותם, ייקבעו בחוק, או בהחלטה של הכנסת או של ועדה מועדותיה שהכנסת הסמיכה לכך.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הכנסת החליטה להסמיך את ועדת הכספים לקבוע את משכורתם של השרים וסגני השרים ותשלומים אחרים שישולמו להם בתקופת כהונתם או לאחריה או לשאיריהם לאחר מותם ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5174.pdf|י״פ תשס״ג, 2082}}).}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|החלטת שכר שרים וסגני שרים|החלטת שכר שרים וסגני שרים, התשמ״ב–1982}}.}}

{{ח:סעיף|37|תקנות}}
{{ח:תת|(א)}} שר הממונה על ביצועו של חוק מוסמך להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} חוק יכול שיסמיך את ראש הממשלה או שר להתקין תקנות בענין שנקבע בהסמכה.

{{ח:סעיף|38|הכרזת מצב חירום}}
{{ח:תת|(א)}} ראתה הכנסת שקיים במדינה מצב של חירום רשאית היא, ביוזמתה או על פי הצעת הממשלה, להכריז על מצב חירום.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת תוקפה של ההכרזה תהא כפי שנקבע בה, אך לא תעלה על שנה; הכנסת רשאית לחזור ולהכריז על מצב חירום כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} ראתה הממשלה שקיים במדינה מצב של חירום ושעקב דחיפות הענין יש להכריז על מצב חירום עוד לפני שניתן לכנס את הכנסת, רשאית היא להכריז על מצב חירום; תוקפה של ההכרזה יפקע כעבור שבעה ימים מיום נתינתה, אם לא אושרה או בוטלה קודם לכן על ידי הכנסת בהחלטה של רוב חבריה; לא התכנסה הכנסת, רשאית הממשלה לחזור ולהכריז על מצב חירום כאמור בסעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ד)}} הכרזות הכנסת או הממשלה על מצב חירום יפורסמו ברשומות; לא ניתן לפרסם הכרזה על מצב החירום ברשומות, תפורסם ההכרזה בדרך מתאימה אחרת, ובלבד שתפורסם ברשומות מיד כשניתן יהיה לעשות כן.
{{ח:תת|(ה)}} הכנסת רשאית, בכל עת, לבטל הכרזה על מצב חירום; הודעה על הביטול תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|39|התקנת תקנות שעת חירום}}
{{ח:תת|(א)}} במצב חירום רשאית הממשלה להתקין תקנות שעת חירום כדי להגן על המדינה, ביטחון הציבור וקיום האספקה והשירותים החיוניים; תקנות שעת חירום יונחו על שולחן ועדת החוץ והביטחון של הכנסת סמוך ככל האפשר לאחר התקנתן.
{{ח:תת|(ב)}} ראה ראש הממשלה כי לא ניתן לכנס את הממשלה וכי קיים צורך דחוף וחיוני להתקין תקנות שעת חירום, רשאי הוא להתקינן או להסמיך שר להתקינן.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות שעת חירום כוחן יפה לשנות כל חוק, להפקיע זמנית את תוקפו או לקבוע בו תנאים, וכן להטיל או להגדיל מסים או תשלומי חובה אחרים, והכל זולת אם אין הוראה אחרת בחוק.
{{ח:תת|(ד)}} אין בכוחן של תקנות שעת חירום למנוע פניה לערכאות, לקבוע ענישה למפרע או להתיר פגיעה בכבוד האדם.
{{ח:תת|(ה)}} לא יותקנו תקנות שעת חירום ולא יופעלו מכוחן הסדרים, אמצעים וסמכויות, אלא במידה שמצב החירום מחייב זאת.
{{ח:תת|(ו)}} תוקפן של תקנות שעת חירום יפקע כעבור שלושה חודשים מיום התקנתן, זולת אם הוארך תוקפן בחוק, או שבוטלו על ידי הכנסת בחוק או בהחלטה של רוב חברי הכנסת.
{{ח:תת|(ז)}} תקנות שעת חירום ייכנסו לתוקף עם פרסומן ברשומות; לא ניתן לפרסמן ברשומות, הן יפורסמו בדרך מתאימה אחרת, ובלבד שיפורסמו ברשומות מיד כשניתן יהיה לעשות כן.
{{ח:תת|(ח)}} חדל מצב החירום להתקיים, יוסיפו תקנות שעת חירום להתקיים לתקופת תוקפן אך לא יותר מ־60 ימים מסיום מצב החירום; תקנות שעת חירום שתוקפן הוארך בחוק, יוסיפו לעמוד בתוקפן.

{{ח:סעיף|40|הכרזת מלחמה או נקיטת פעולה צבאית משמעותית|תיקון: תשע״ח־2, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} המדינה לא תפתח במלחמה ולא תנקוט פעולה צבאית משמעותית העלולה להוביל, ברמת הסתברות קרובה לוודאי, למלחמה אלא מכוח החלטת הממשלה.
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) {{ח:פנימי|סעיף 33|ובסעיף 33(א)}}, הממשלה רשאית להחליט על אצילת סמכותה לפי סעיף קטן (א), דרך כלל או במקרה מסוים, לוועדת שרים שנקבעה בחוק; החליטה הממשלה על אצילת סמכותה לוועדת השרים, תפעיל ועדת השרים את סמכותה רק אם מצא ראש הממשלה כי מהפעלת הסמכות בידי הוועדה, במקום הממשלה, נדרשת, בנסיבות העניין, בשל טעמים של ביטחון המדינה או יחסי החוץ שלה, לרבות טעמי סודיות הכרוכים בהם.
{{ח:תת|(א2)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} אין בסעיף זה כדי למנוע פעולות צבאיות אחרות הנדרשות למטרת הגנה על המדינה וביטחון הציבור.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על החלטת הממשלה לפתוח במלחמה או לנקוט פעולה צבאית משמעותית לפי סעיף קטן (א) תימסר לועדת החוץ והביטחון של הכנסת בהקדם האפשרי ואם התקבלה ההחלטה בידי ועדת השרים כאמור בסעיף קטן (א1), תימסר הודעה על כך, בהקדם האפשרי, לממשלה ולוועדת משנה של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת; ראש הממשלה ימסור את ההודעה בהקדם האפשרי גם במליאת הכנסת; הודעה על פעולות צבאיות אחרות כאמור בסעיף קטן (ב) תימסר לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת בהקדם האפשרי.

{{ח:סעיף|41|אי תחולה של תקנות שעת חירום}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין, אין בכוחן של תקנות שעת חירום לשנות חוק־יסוד זה, להפקיע זמנית את תוקפו או לקבוע בו תנאים.

{{ח:סעיף|42|הממשלה וועדות הכנסת|תיקון: תשע״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תמסור לכנסת ולועדותיה מידע על פי דרישתן ותסייע להן במילוי תפקידן; הוראות מיוחדות ייקבעו בחוק לחיסוי מידע כשהדבר נחוץ להגנה על ביטחון המדינה ויחסי החוץ או קשרי מסחר בינלאומיים שלה, או להגנה על זכות או חסיון שבדין.
{{ח:תת|(ב)}} הכנסת רשאית, לפי דרישה של לפחות ארבעים מחבריה, לקיים דיון בהשתתפות ראש הממשלה בנושא שהוחלט עליו; דרישה כאמור יכול שתוגש לא יותר מאחת לחודש.
{{ח:תת|(ג)}} הכנסת, וכל ועדה מועדותיה במסגרת מילוי תפקידיה, רשאיות לחייב שר להופיע בפניהן, ורשאיות לחייב סגן שר, באמצעות השר שמינה אותו או בידיעתו, להופיע לפניהן.
{{ח:תת|(ד)}} ועדה מועדות הכנסת רשאית, במסגרת מילוי תפקידיה, באמצעות השר הנוגע בדבר או בידיעתו, לחייב עובד המדינה או כל מי שייקבע בחוק, להתייצב בפניה.
{{ח:תת|(ה)}} שר רשאי להשמיע את דברו לפני הכנסת וועדותיה.
{{ח:תת|(ו)}} פרטים לענין ביצוע סעיף זה יכול שייקבעו בחוק או בתקנון הכנסת.

{{ח:סעיף|43|שינוי מועד בחירות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} נקבע מועד בחירות לכנסת לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיפים 11}} {{ח:פנימי|סעיף 29|ו־29}}, רשאית הכנסת, בהחלטה שתתקבל ברוב חבריה, בתוך חמישה ימים מיום היווצרות העילה לקיום הבחירות, לקבוע כי בשל סמיכות מועד הבחירות ליום חג, מועד או זכרון, יידחו הבחירות למועד שתקבע ושאינו מאוחר מ־100 ימים ממועד היווצרות העילה.

{{ח:סעיף|43א|חילופים בין ראש הממשלה לראש הממשלה החלופי שלא במועד החילופים|תיקון: תש״ף, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(יבוטל החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}}
{{ח:תת|(א)}} חדל ראש הממשלה בממשלת חילופים לכהן בתפקידו בתקופה שעד מועד החילופים, יראו את הממשלה כאילו התפטרה, ויחולו לעניין כהונת הממשלה וראש הממשלה הוראות הרציפות {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(ב)}}; ואולם בכל אחד מהמקרים שלהלן, לא יראו את הממשלה כאילו התפטרה ויחולו יתר הוראות סעיף זה:
{{ח:תתת|(1)}} כהונתו של ראש הממשלה נפסקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ד)}};
{{ח:תתת|(2)}} ראש הממשלה בחר מיוזמתו להתפטר מהממשלה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}};
{{ח:תתת|(3)}} ראש הממשלה נפטר, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20(א)}};
{{ח:תתת|(4)}} נבצר מראש הממשלה, דרך קבע, למלא את תפקידו, מסיבות בריאותיות בלבד, וחלפו 100 ימים שבהם מכהן ממלא מקום במקומו, לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(ב)}};
{{ח:תתת|(5)}} ראש הממשלה בחר מיוזמתו להתפטר מהכנסת, לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} חדל ראש הממשלה בממשלת חילופים לכהן בתפקידו מאחת הסיבות המנויות בסעיף קטן (א) סיפה, בתקופה שעד מועד החילופים, יחולו הוראות סעיפים קטנים (ג) ו־(ד).
{{ח:תת|(ג)}} ראש הממשלה החלופי יכהן במקומו כראש הממשלה לפרק הזמן שראש הממשלה החלופי אמור היה לכהן כראש ממשלה ממועד החילופים ועד תום תקופת כהונתה של הכנסת; הסתיימה תקופת כהונתו של ראש הממשלה החלופי כראש הממשלה כאמור, יחולו הוראות סעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ד)|(1)}} חדל ראש הממשלה לכהן בתפקידו לפי סעיף קטן (א)(4) ומצבו הבריאותי מאפשר את חזרתו לתפקיד – ישוב לכהן בתפקיד ראש הממשלה.
{{ח:תתת|(2)}} חדל ראש הממשלה לכהן בתפקידו לפי סעיף קטן (א)(1), (2), (3) או (5), או שחדל לכהן בתפקידו לפי סעיף קטן (א)(4) ומצבו הבריאותי לא מאפשר את חזרתו לתפקיד – רשאית סיעתו לבחור חבר כנסת מאותה סיעה, והוא יבקש מהכנסת הבעת אמון לכהן במקומו של ראש הממשלה שכהונתו חדלה כאמור, והכול עד שבוע לפני סיום תקופת כהונתו של ראש הממשלה החלופי כראש הממשלה.
{{ח:תתת|(3)}} משהביעה הכנסת אמון בחבר הכנסת האמור בפסקה (2) או סמוך ככל האפשר לאחר מכן, יצהיר חבר הכנסת בפני הכנסת הצהרת אמונים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13א|בסעיף 13א(ו)}} {{ח:פנימי|סעיף 14|או 14}}, לפי העניין, ויחל לכהן כראש הממשלה עם סיום תקופת הכהונה של מי שחדל לכהן כראש הממשלה.
{{ח:תתת|(4)}} לא בחרה הסיעה חבר כנסת מאותה סיעה במקומו של ראש הממשלה שחדל לכהן כאמור בפסקה (2) עד שבוע לפני סיום תקופת כהונתו של ראש הממשלה או שבחרה הסיעה חבר כנסת כאמור אך הכנסת לא הביעה בו אמון עד לאותו מועד – יראו את הממשלה כאילו התפטרה, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}}.
{{ח:תת|(ה)}} חדל ראש הממשלה בממשלת חילופים לכהן בתפקידו מכל סיבה שהיא לאחר מועד החילופים, יכהן ראש הממשלה החלופי בתפקיד במקומו.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} חדל ראש הממשלה החלופי בממשלת חילופים לכהן בתפקידו עד מועד החילופים, רשאית סיעתו לבחור חבר כנסת מאותה סיעה, והוא יבקש מהכנסת הבעת אמון לכהן במקומו של ראש הממשלה החלופי שכהונתו חדלה כאמור; משהביעה הכנסת אמון בחבר הכנסת האמור או סמוך ככל האפשר לאחר מכן, יצהיר אותו חבר הכנסת בפני הכנסת הצהרת אמונים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13א|בסעיף 13א(ו)}}, ויראו אותו כראש הממשלה החלופי, לכל דבר ועניין.
{{ח:תתת|(2)}} בחרה סיעתו של ראש הממשלה החלופי בחבר כנסת מאותה סיעה לכהן במקום ראש הממשלה החלופי כאמור בפסקה (1), אך הכנסת לא הביעה בו אמון עד שבוע לפני סיום תקופת כהונתו של ראש הממשלה יראו את הממשלה כאילו התפטרה ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}}.

{{ח:סעיף|43א1|חילופים בין ראש הממשלה לראש הממשלה החלופי בשל התפזרות הכנסת לפני גמר תקופת כהונתה|תיקון: תשפ״א, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(יבוטל החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 13א|סעיפים 13א}} {{ח:פנימי|סעיף 43א|ו־43א}}, חילופים בין ראש הממשלה וראש הממשלה החלופי ייערכו לפני מועד החילופים, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 13א|סעיף 13א(ז) ו־(ח)}}, גם בכל אחד מהמועדים כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} יום לאחר שהתקבל בכנסת בקריאה השלישית חוק על התפזרות הכנסת לפני גמר תקופת כהונתה, לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 34|סעיף 34 לחוק־יסוד: הכנסת}}, ובלבד שבקריאה השלישית הצביעו בעד החוק האמור שני חברי הכנסת לפחות שהיו מהסיעות ששריהן היו מזוהים כבעלי זיקה לראש הממשלה במועד השבעת ממשלת החילופים; לעניין זה, לא יובא במניין חברי הכנסת האמורים מי שהיה חבר הכנסת במועד השבעת ממשלת החילופים ולא הביע אמון בה;
{{ח:תת|(2)}} ביום הקובע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 36א|בסעיף 36א לחוק־יסוד: הכנסת}}, אם לא התקבל חוק התקציב עד היום שקדם לו.

{{ח:סעיף|43ב|ראש הממשלה החלופי – ממלא מקום ראש הממשלה|תיקון: תש״ף, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(יבוטל החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} ראש הממשלה החלופי בממשלת חילופים יהיה ממלא מקום ראש הממשלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ד)}}, ולא ימונה לראש הממשלה ממלא מקום אחר.

{{ח:סעיף|43ג|העברה מכהונה של ראש הממשלה החלופי|תיקון: תש״ף, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(יבוטל החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22(ב)}}, ראש הממשלה בממשלת חילופים אינו רשאי להעביר את ראש הממשלה החלופי מכהונתו.

{{ח:סעיף|43ד|שרים בממשלת חילופים|תיקון: תש״ף, תשפ״ג, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(יבוטל החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22(ב)}}, ראש הממשלה בממשלת חילופים אינו רשאי להעביר מכהונתו שר בעל זיקה לראש הממשלה החלופי, בלא הסכמת ראש הממשלה החלופי.
{{ח:תת|(ב)}} ראש הממשלה החלופי בממשלת חילופים רשאי, לאחר שהודיע לממשלה על כוונתו לעשות כן, להעביר מכהונתו שר בעל זיקה אליו, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22(ב)}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} ממלא מקום של שר בממשלת חילופים לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א)}}, יהיה שר בעל זיקה זהה לזו של השר שאת מקומו הוא ממלא.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24(ב)}}, חדל שר בממשלת חילופים לכהן או שנבצר ממנו זמנית למלא את תפקידו, ימלא את התפקיד ראש הממשלה, ראש הממשלה החלופי או שר אחר שתקבע הממשלה לפי הצעת ראש הממשלה או ראש הממשלה החלופי, והכול בהתאם לזיקת השר האמור.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ב)}} לא יחולו על ראש ממשלה חלופי שחדל לכהן או נבצר ממנו זמנית למלא את תפקידו.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15}}, ממשלת חילופים רשאית לצרף שר נוסף לממשלה על פי הצעת ראש הממשלה או ראש הממשלה החלופי, והכול בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 13א|סעיף 13א(ד)}}; החליטה הממשלה לצרף שר כאמור תודיע על כך, על תפקידו או על תחומי הפעילות שבאחריותו של השר הנוסף ועל זיקתו לראש הממשלה או לראש הממשלה החלופי לכנסת; עם אישור ההודעה על ידי הכנסת ייכנס השר הנוסף לכהונתו וסמוך ככל האפשר לאישור יצהיר את הצהרת האמונים.
{{ח:תת|(ז)}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|43ה|סגני שרים בממשלת חילופים|תיקון: תש״ף, תשפ״א, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(יבוטל החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25(א)}}, שר בממשלת חילופים הממונה על משרד רשאי למנות לאותו משרד, מבין חברי הכנסת, סגן שר אחד, ובמשרד ראש הממשלה – שני סגני שרים, בהסכמת ראש הממשלה או ראש הממשלה החלופי, בהתאם לזיקת השר הממונה ובאישור ממשלת החילופים; בהודעת הממשלה לכנסת על מינויו של סגן השר, תודיע הממשלה על זיקתו של סגן השר לראש הממשלה או לראש הממשלה החלופי.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיף 26(3)}} –
{{ח:תתת|(1)}} ראש הממשלה רשאי להפסיק את כהונתו של סגן שר בעל זיקה אליו, בלבד, וראש הממשלה החלופי רשאי להפסיק את כהונתו של סגן שר בעל זיקה אליו, בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} שר אינו רשאי להפסיק את כהונתו של סגן שר שמינה, אם זיקתו של סגן השר שונה מזיקתו של השר.

{{ח:סעיף|43ו|סמכות ראש הממשלה לפזר את הכנסת בממשלת חילופים|תיקון: תש״ף, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(יבוטל החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} סמכות ראש הממשלה בממשלת חילופים לפזר את הכנסת בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(א)}} טעונה את הסכמת ראש הממשלה החלופי.

{{ח:סעיף|43ז|מעמדו של ראש הממשלה החלופי|תיקון: תש״ף, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(יבוטל החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}}
{{ח:תת|(א)}} דין ראש הממשלה החלופי בממשלת חילופים כדין ראש הממשלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיפים 17}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18}}, {{ח:פנימי|סעיף 23|23(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 31|ו־31(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), חדל ראש הממשלה החלופי בממשלת חילופים לכהן בתפקידו לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ד)}} – לא יראו את הממשלה כאילו התפטרה.

{{ח:סעיף|43ז1||תיקון: תש״ף}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|43ח|אי־אמון בממשלת חילופים|תיקון: תש״ף, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(יבוטל החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} החליטה הכנסת להביע אי־אמון בממשלת חילופים ולהביע אמון בממשלה אחרת, לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}}, לא יהיו ראש הממשלה וראש הממשלה החלופי בממשלת החילופים שבה הובע אי־האמון רשאים לעמוד בראשות הממשלה האחרת.

{{ח:סעיף|44|יציבות החוק}}
{{ח:תת|(א)}} אין לשנות חוק־יסוד זה אלא ברוב חברי הכנסת; הרוב הדרוש לפי סעיף קטן זה יהא דרוש להחלטות מליאת הכנסת בקריאה הראשונה, בקריאה השניה ובקריאה השלישית; לענין סעיף זה, ”שינוי“ – בין מפורש ובין משתמע.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיפים 45}} {{ח:פנימי|סעיף 46|ו־46}}.

{{ח:סעיף|45|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת|בחוק־יסוד: הכנסת}}.}}

{{ח:סעיף|46|ביטול חוק־יסוד: הממשלה}}
{{ח:ת}} חוק־יסוד: הממשלה {{ח:הערה|(ס״ח תשנ״ב, 214)}} – בטל.

{{ח:סעיף|47|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק־יסוד זה יחולו על הבחירות ועל כינון הממשלה, החל בבחירות לכנסת השש עשרה.
{{ח:תת|(ב)}} בכפוף להוראות סעיף קטן (א), תהא תחילתו של חוק־יסוד זה ביום שתיכון הממשלה כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראת סעיף קטן (ב), תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}} ביום פרסומו של חוק־יסוד זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ב באדר התשס״א (7 במרס 2001).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי יסוד}}
{{מיזמים|ויקיפדיה=חוק יסוד: הממשלה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]