תקנות שעת חירום (הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שעת חירום (הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2141342}} {{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 820|תקנות שעת חירום (הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8405.pdf}}, {{ח:תיבה|858|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8410.pdf}}, {{ח:תיבה|966|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8439.pdf}}, {{ח:תיבה|1060|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8470.pdf}}, {{ח:תיבה|1114|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8488.pdf}}, {{ח:תיבה|1144|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8495.pdf}}, {{ח:תיבה|1234|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8517.pdf}}, {{ח:תיבה|1260|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8525.pdf}}, {{ח:תיבה|1286|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8532.pdf}}, {{ח:תיבה|1456|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8574.pdf}}, {{ח:תיבה|1502|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8589.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ף, 108|חוק לתיקון ולקיום תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_574324.pdf}}, {{ח:תיבה|288|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_577860.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 39|סעיף 39}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה|לחוק־יסוד: הממשלה}}, מתקינה הממשלה תקנות שעת חירום אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|בהתאם {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_574324.pdf|לחוק לתיקון ולקיום תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש), התש״ף–2020}}, תוקפן של תקנות שעת חירום (הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש), התש״ף–2020, בנוסח שלהלן, הוארך עד יום כ׳ באב התש״ף (10 באוגוסט 2020). ביום 11.8.2020 התקנות הוחלפו {{ח:חיצוני|תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות במקומות עבודה)|בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלת פעילות במקומות עבודה), התש״ף–2020}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תש״ף, תש״ף־2, תש״ף־3, תש״ף־5, תש״ף־6, תש״ף־8, ס״ח תש״ף}}
{{ח:ת}} בתקנות שעת חירום אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ ו”ישראל“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|בתקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ״ז–1967}}, כפי שהוארך תוקפן ותוקן נוסחן בחוק, מעת לעת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה לאנרגיה אטומית“ – לרבות הקריה למחקר גרעיני (קמ״ג) והמרכז למחקר גרעיני (ממ״ג);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה עירונית“ ו”חברת בת עירונית“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה ממשלתית“ – חברה ממשלתית וחברת בת ממשלתית, כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישראלי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אדם הרשום במרשם האוכלוסין, לפי {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|חוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}};
{{ח:תתת|(2)}} תאגיד הרשום בישראל או תאגיד שהוקם על פי דין בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד להשכלה גבוהה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצה דתית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים|בחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל״א–1971}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – כל אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} לעניין רשות מקומית – המנהל הכללי של משרד הפנים;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין מועצה דתית – המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין תאגיד – הממונה על השכר במשרד האוצר;
{{ח:תתת|(5)}} לעניין חברה ממשלתית – מנהל רשות החברות הממשלתיות;
{{ח:תתת|(6)}} לעניין מוסד להשכלה גבוהה – יושב ראש הוועדה לתכנון ולתקצוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעסיק“ – מי שמעסיק עובדים, ולעניין האזור – מעסיק כאמור שהוא ממשלת ישראל או ישראלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת בתי המשפט“ – בתי המשפט, בתי הדין לעבודה והנהלת בתי המשפט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל למתן שירותים קיומיים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות עבודה בשעת-חירום|בחוק שירות עבודה בשעת־חירום, התשכ״ז–1967}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל תומך ביטחון“ – מקום עבודה שאינו תעשייה ביטחונית, המספק שירותים או מוצרים הדרושים לצורך המשך פעילותם התקינה של כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} משרד הביטחון;
{{ח:תתת|(2)}} הוועדה לאנרגיה אטומית;
{{ח:תתת|(3)}} המטה לביטחון לאומי;
{{ח:תתת|(4)}} צבא ההגנה לישראל;
{{ח:תתת|(5)}} המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים;
{{ח:תתת|(6)}} שירות הביטחון הכללי;
{{ח:תתת|(7)}} משטרת ישראל;
{{ח:תתת|(8)}} שירות בתי הסוהר;
{{ח:תתת|(9)}} הרשות הארצית לכבאות והצלה;
{{ח:תתת|(10)}} הרשות להגנה על עדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצבת עובדים“ – כל העובדים המועסקים במקום עבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום עבודה“ – כל מקום בהחזקת מעסיק, שבו מועסקים עובדים, וכן כל מקום שנעשית בו עבודה לצורכי עסק או משלח יד של מעסיק, ואם הוא במבנה – בין שמקום העבודה כאמור כולל מבנה אחד ובין שהוא כולל כמה מבנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודות בינוי“ – לרבות פיתוח, בינוי ותחזוקה של שטחים ציבוריים ושל תשתיות הנוגעות למבנה או לשטחים ציבוריים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודות תשתית“ – פעילות פיתוח, בינוי ותחזוקה של תשתיות תחבורה, אנרגיה, תקשורת, מים וביוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – עובד המועסק בישראל או באזור, לרבות שוטר וסוהר, מתנדב, חייל, מי שמועסק ומי שנותן שירות במקום עבודה באופן יום־יומי, והכול בין שמתקיימים עם המעסיק יחסי עבודה ובין שלא מתקיימים, אולם לעניין חישוב מספר העובדים המרבי המותר לשהייה בו־זמנית לפי תקנות שעת חירום אלה –
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} לא יראו כעובד רשות מקומית – ראש רשות מקומית, סגן ראש רשות מקומית, רב רשות מקומית, רב יישוב, עובד סוציאלי, פסיכולוג חינוכי, עובד לקידום נוער ברשות מקומית, עובד במערך החינוך המיוחד, מנהל מחלקת חינוך, ומי שעיקר עיסוקו בפינוי אשפה או עובד במוקד עירוני לרבות מוקד חירום וחדר מצב;
{{ח:תתת|(3)}} לא יראו כעובד מועצה דתית – רב שכונה, וכן מי שעיקר עיסוקו בשירותי קבורה, כשרות או מקוואות;
{{ח:תתת|(4)}} לא יראו כעובד בנק ישראל – עובדי מערכת מבוקרת מיועדת, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים|בחוק מערכות תשלומים, התשס״ח–2008}}, עובדים העוסקים באספקת מזומנים, ספירתם והנפקתם, וכן עובדי אבטחה, הסעדה, ניקיון או מחשוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד מעטפת“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – לרבות חברה עירונית, חברת בת עירונית ואיגוד ערים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעשייה ביטחונית“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אלתא מערכות בע״מ;
{{ח:תתת|(2)}} תעשיה אווירית בע״מ;
{{ח:תתת|(3)}} רפא״ל – מערכות לחימה מתקדמות בע״מ;
{{ח:תתת|(4)}} התקני מצב מוצק (המ״מ) בע״מ;
{{ח:תתת|(5)}} אלביט מערכות בע״מ;
{{ח:תתת|(6)}} תומר חברה ממשלתית;
{{ח:תתת|(7)}} חברה־בת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, של חברה המנויה בפסקאות (1) עד (6) וחברה קשורה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|באותו חוק}}, לחברה המנויה בפסקאות האמורות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הגבלת פעילות“ – {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות)|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות), התש״ף–2020}}, כפי שקוים תוקפן ותוקן נוסחן בחוק.

{{ח:סעיף|2|הגבלת מספר העובדים במקום עבודה|תיקון: תש״ף־2, תש״ף־3, תש״ף־5, תש״ף־6, תש״ף־8, תש״ף־9, ס״ח תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} במקום עבודה לא ישהו בו־זמנית יותר מ־10 עובדים או 30 אחוזים ממצבת העובדים, לפי הגבוה מביניהם (בתקנות אלה – מספר העובדים המרבי המותר לשהייה בו־זמנית).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מספר העובדים המרבי המותר לשהייה בו־זמנית בגופים המפורטים להלן יהיה כמפורט לצדם, ובלבד שהגופים צמצמו, ככל האפשר, את מספר העובדים למספר הדרוש לצורך הבטחת פעילותם החיונית:
{{ח:תתת|(1)}} החברה הישראלית לחקר מדעי החיים בע״מ – 100 אחוזים ממצבת העובדים;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(7)}} מפעל תומך ביטחון – 60 אחוזים ממצבת העובדים;
{{ח:תתת|(7א)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(8)}} תעשייה ביטחונית, ומקום עבודה המספק שירותים או מוצרים הדרושים לצורך המשך פעילותם התקינה של התעשיות הביטחוניות או של המכון למחקר ביולוגי במשרד ראש הממשלה – 50 אחוזים ממצבת העובדים;
{{ח:תתת|(9)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(10)}} חברה ממשלתית שאינה תעשייה ביטחונית, אינה מפעל תומך ביטחון ואינה גוף המבצע עבודות בינוי או עבודות תשתית, וכן תאגיד ומוסד להשכלה גבוהה – 10 עובדים או 30 אחוזים ממצבת העובדים, לפי הגבוה מביניהם, אולם הממונה רשאי להורות כי מספר העובדים המרבי המותר לשהייה בו־זמנית בכל אחד מהגופים האמורים יעלה על 10 עובדים ועל 30 אחוזים ממצבת העובדים, ובלבד ששיעור התוספת הכוללת של העובדים בכלל החברות הממשלתיות שהוראות פסקה זו חלות עליהן, בכלל התאגידים או בכלל המוסדות להשכלה גבוהה לא יעלה על 15 אחוזים מכלל מצבת העובדים בגופים האמורים, לפי העניין;
{{ח:תתת|(11)}} רשות מקומית ומועצה דתית – 10 עובדים או 30 אחוזים ממצבת העובדים, לפי הגבוה מביניהם, ואולם רשאי הממונה להורות כי מספר העובדים המותר לשהייה בו־זמנית ברשות מקומית או במועצה דתית יהיה 45 אחוזים ממצבת העובדים, וברשות מקומית המונה פחות מ־10,000 תושבים – 60 אחוזים ממצבת העובדים.
{{ח:תת|(ב1)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מספר העובדים המרבי המותר לשהייה בו־זמנית בגופים המפורטים להלן יהיה כמפורט לצדם:
{{ח:תתת|(1)}} מקום שעוסקים בו בעבודות בינוי או בעבודות תשתית, שאינן כוללות עבודה של יותר מ־10 אנשים במבנה סגור – 100 אחוזים ממצבת העובדים; לעניין זה, ”מבנה סגור“ – מבנה שהותקנו בו 70 אחוזים ממספר החלונות והדלתות;
{{ח:תתת|(2)}} מפעלים בעלי היתר מיוחד להעסקת עובד במנוחה השבועית לפי {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה#סעיף 12|סעיף 12 לחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי״א–1951}}, שניתן כדי שלא לפגוע פגיעה רבה בתהליך העבודה – מספר העובדים שהותרה העסקתם בהיתר או 30 אחוזים ממצבת העובדים, לפי הגבוה מביניהם.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מספר העובדים המרבי המותר לשהייה בו־זמנית בגופים המנויים להלן יהיה כמפורט לצדם ובלבד שהגופים צמצמו, ככל האפשר, את מספר העובדים למספר הדרוש לצורך הבטחת פעילותם החיונית:
{{ח:תתת|(1)}} המוסד לביטוח לאומי כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} – 100 אחוזים;
{{ח:תתת|(2)}} שירות התעסוקה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|בחוק שירות התעסוקה, התשי״ט–1959}} – 100 אחוזים;
{{ח:תתת|(3)}} התאגיד לפיקוח וטרינרי שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק הרופאים הווטרינרים#פרק ו1|פרק ו׳1 לחוק הרופאים הווטרינרים, התשנ״א–1991}} – 100 אחוזים;
{{ח:תתת|(4)}} הרשות לשיקום האסיר לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות לשיקום האסיר|חוק הרשות לשיקום האסיר, התשמ״ג–1983}} – 59 אחוזים;
{{ח:תתת|(5)}} אגודת מגן דוד אדום בישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק מגן דוד אדום|חוק מגן דוד אדום, התש״י–1950}} – 100 אחוזים;
{{ח:תתת|(6)}} תאגיד השידור הישראלי לפי {{ח:חיצוני|חוק השידור הציבורי הישראלי|חוק השידור הציבורי הישראלי, התשע״ד–2014}} – 100 אחוזים;
{{ח:תתת|(7)}} בנק ישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|חוק בנק ישראל, התש״ע–2010}} – 40 אחוזים.
{{ח:תת|(ה)}} מעסיק לא יאפשר כניסה של עובדים למקום העבודה או שהייה של עובדים במקום העבודה מעל למספר העובדים המרבי המותר לשהייה בו־זמנית כאמור בתקנות משנה (א) עד (ד), לפי העניין.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ו1)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ז)}} עובד שמעסיקו הודיע לו כי אינו רשאי להגיע למקום העבודה בשל המגבלות האמורות בתקנות משנה (א) עד (ה) לא יגיע למקום העבודה.
{{ח:תת|(ז1)|(1)}} מעסיק יאפשר קבלת קהל במקום העבודה, ובלבד שיתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בכל עת לא ישהו במקום העבודה לקוחות ביחס של יותר משני לקוחות לכל עובד שתפקידו מתן שירות ללקוחות;
{{ח:תתתת|(ב)}} בכל עת לא ישהו במקום העבודה לקוחות ביחס של יותר מלקוח אחד לכל 7 מטרים רבועים.
{{ח:תתת|(2)}} אין בהוראות פסקה (1) כדי לגרוע מתנאים מקילים יותר שנקבעו {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות)|בתקנות הגבלת פעילות}} או {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|בצו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}, בנוגע למתן שירות מסוים או להפעלת מקום עבודה מסוים בידי מעסיק, המאפשרים לאותו מעסיק לספק את השירות או להפעיל את מקום העבודה אף בלא קיום התנאים האמורים בפסקה (1).
{{ח:תת|(ח)}} כלל מקום עבודה כמה מבנים, יפעל המעסיק, ככל האפשר, לפריסת העובדים ששהייתם במקום העבודה מותרת לפי תקנה זו, בין המבנים השונים, באופן שיצמצם, ככל האפשר, את הסיכון להדבקה בנגיף הקורונה החדש, ובלבד שאין בפריסה כאמור כדי לפגוע במידה העולה על הנדרש ביכולתו של מקום העבודה להבטיח את המשך פעילותו.
{{ח:תת|(ח1)}} במקום עבודה שבו מועסקים בדרך כלל עובדים במשמרות, ישבץ המעסיק, ככל האפשר, את אותה קבוצת עובדים יחד באותה המשמרת.
{{ח:תת|(י)}} תקנות משנה (א) עד (ט) לא יחולו על משרדי הממשלה, וכן לא יחולו על הגופים המפורטים להלן, אלא אם כן הם מנויים בתקנת משנה (ב)(1), (7) {{ח:הערה|ו־}}(8) ו־(11) או בתקנת משנה (ד):
{{ח:תתת|(1)}} מפעל למתן שירותים קיומיים שאינו חברה ממשלתית או תאגיד;
{{ח:תתת|(2)}} מקום עבודה שעיקר תחום פעילותו מפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(יא)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2א||תיקון: תש״ף־3, תש״ף־5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2ב|הקלות למעסיק העומד בכללים למניעת התפשטות נגיף הקורונה|תיקון: תש״ף־5, תש״ף־8, ס״ח תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק במקום עבודה שחלות עליו {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות משנה (א), (ב), (ג)(2) או (ד) של תקנה 2}}, רשאי, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|באותן תקנות משנה}}, לאפשר כניסה או שהייה בו־זמנית של עובדים במקום העבודה מעבר למספר העובדים המרבי המותר לשהייה בו־זמנית, בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המעסיק מינה אדם שיהיה אחראי על שמירת הכללים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} או שקבע שהוא עצמו יהיה אחראי לכך (בסעיף זה – ממונה על ענייני קורונה);
{{ח:תתת|(2)}} המעסיק יידע את העובדים במקום העבודה לגבי הכללים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} באמצעות הצבת שילוט לעניין זה בכל מבנה במקום העבודה, במקום בולט לעין;
{{ח:תתת|(3)}} המנהל הכללי של מקום העבודה והממונה על ענייני קורונה באותו מקום עבודה חתמו על הצהרה בנוסח הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}.
{{ח:תת|(ב)}} מעסיק שמתקיים לגביו האמור בתקנת משנה (א) לא יאפשר כניסה של עובד למקום העבודה או שהייה של עובד במקום העבודה, אם כניסה או שהייה של עובד כאמור תביא להפרת הכללים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}; הודיע מעסיק שמתקיים לגביו האמור בתקנת משנה (א), לעובד, כי אינו רשאי להגיע למקום העבודה בשל הכללים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}, לא יגיע העובד למקום העבודה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ז)}} יחולו על מעסיק שמתקיים לגביו האמור בתקנת משנה (א) והוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ח)}} לא יחולו על מעסיק שמתקיים לגביו האמור בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ה)}} קבע ראש השירות או רופא מחוזי כי אחד העובדים של מעסיק שחלות עליו הוראות תקנה זו נדבק בנגיף הקורונה במקום העבודה, יורה על סגירת מקום העבודה, כולו או חלקו, לתקופה שתסתיים לכל המאוחר עם סיום החקירה האפידמיולוגית על ידי משרד הבריאות ושלא תעלה על 72 שעות, או לפי הוראה של ראש השירות במקרים מיוחדים – על 120 שעות; עם סיום החקירה או פרק הזמן כאמור ייפתח מקום העבודה ויחולו על המעסיק הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, אלא אם כן יעמוד המעסיק בתנאים הקבועים בתקנת משנה (א) ובתנאים נוספים שיורה לו ראש השירות או רופא מחוזי הנדרשים למניעת התפשטות חוזרת של נגיף הקורונה; לעניין זה, ”ראש השירות“ ו”רופא מחוזי“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|בצו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}.
{{ח:תת|(ה1)}} על אף האמור בתקנת משנה (ה), מעסיק ציבורי שחלות עליו הוראות תקנה זו יהיה רשאי להתיר לעובד להגיע למקום עבודה שנסגר לפי אותה תקנת משנה, אם אישר זאת המנהל, ובלבד שאישור כאמור יינתן בשל צורך הכרחי להמשך אספקת שירות חיוני ושמספר העובדים שישהו במקום העבודה לא יעלה על מספר העובדים המרבי המותר לשהייה בו־זמנית באותו מקום עבודה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}; ניתן אישור כאמור יחולו על מקום העבודה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}; בתקנת משנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – כל אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין רשות מקומית למעט חברה עירונית וחברת בת עירונית – ראש הרשות המקומית;
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין מוסד להשכלה גבוהה – המנהל הכללי של המוסד להשכלה גבוהה;
{{ח:תתתת|(3)}} לעניין מועצה דתית – יושב ראש המועצה הדתית;
{{ח:תתתת|(4)}} לעניין חברה ממשלתית, חברה עירונית וחברת בת עירונית – המנהל הכללי של החברה;
{{ח:תתתת|(5)}} לעניין תאגיד – המנהל הכללי של התאגיד, ואם אין מנהל כללי כאמור – נושא המשרה הבכירה ביותר בתאגיד;
{{ח:תתתת|(6)}} לעניין בנק ישראל – נגיד בנק ישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעסיק ציבורי“ – חברה עירונית, חברת בת עירונית, חברה ממשלתית, תאגיד, בנק ישראל, רשות מקומית, מועצה דתית ומוסד להשכלה גבוהה.

{{ח:סעיף|2ג|חובת מעסיק שהוא משרד ממשלתי לעמוד בכללים למניעת התפשטות נגיף הקורונה|תיקון: תש״ף־8, ס״ח תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק שהוא משרד ממשלתי יקיים את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2ב|תקנה 2ב(א)(1) עד (3)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(י)}}, {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2(ז1)}} {{ח:פנימי|סעיף 2ב|ו־2ב(ב)}} יחולו על מעסיק שהוא משרד ממשלתי, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} יחידת סמך של משרד ממשלתי חייבת בביצוע הוראות תקנה זו בנפרד מהמשרד הממשלתי.

{{ח:סעיף|3|עונשין|תיקון: תש״ף־2, תש״ף־8, ס״ח תש״ף}}
{{ח:ת}} מעסיק שאיפשר כניסה של עובדים למקום העבודה או שהייה של עובדים במקום העבודה מעל למספר העובדים המרבי המותר לשהייה בו־זמנית, בניגוד {{ח:פנימי|סעיף 2|לתקנה 2(ה)}}, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף|4|אי־תחולה|תיקון: תש״ף־8, ס״ח תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות שעת חירום אלה לא יחולו על הכנסת, מערכת בתי המשפט, בתי הדין הדתיים, משרד מבקר המדינה, לשכת נשיא המדינה וועדת הבחירות המרכזית לכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות שעת חירום אלה החלות על מעסיק לא יחולו על הגופים המנויים להלן או על עובדים המועסקים במקום עבודה המוחזק על ידם:
{{ח:תתת|(1)}} צבא ההגנה לישראל;
{{ח:תתת|(2)}} שירות בתי הסוהר;
{{ח:תתת|(3)}} משטרת ישראל;
{{ח:תתת|(4)}} שירות הביטחון הכללי;
{{ח:תתת|(5)}} המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים;
{{ח:תתת|(6)}} הרשות הארצית לכבאות והצלה;
{{ח:תתת|(7)}} המטה לביטחון לאומי;
{{ח:תתת|(8)}} הרשות להגנה על עדים;
{{ח:תתת|(9)}} המכון למחקר ביולוגי;
{{ח:תתת|(10)}} המרכזים הרפואיים הממשלתיים והמרפאות המסונפות להם;
{{ח:תתת|(11)}} לשכות הבריאות המחוזיות;
{{ח:תתת|(12)}} תחנות ההסגר; לעניין זה, ”תחנת הסגר“ – מקום בנמל כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים|בפקודת הנמלים [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, או בנמל תעופה או בסמוך להם שיש בו שירות הסגר כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת ההסגר#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודת ההסגר [נוסח חדש], התשמ״א–1981}};
{{ח:תתת|(13)}} המעבדות, המכונים והמרפאות של משרד הבריאות;
{{ח:תתת|(14)}} הוועדה לאנרגיה אטומית;
{{ח:תתת|(15)}} יחידות הסמך של משרד הביטחון;
{{ח:תתת|(16)}} מערך הסייבר הלאומי;
{{ח:תתת|(17)}} מוסדות חינוך המפורטים {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (הגבלת פעילות מוסדות חינוך) (הוראת שעה)#סעיף 2|בסעיף 2 לצו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (הגבלת פעילות מוסדות חינוך) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}, שפעילותם מותרת לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (הגבלת פעילות מוסדות חינוך) (הוראת שעה)|הצו האמור}};
{{ח:תתת|(18)}} מסגרות המספקות קורת גג זמנית או ממושכת או המספקות הגנה, הזנה, טיפול וסיוע, בעבור אנשים חסרי קורת גג, אנשים חסרי עורף משפחתי, אנשים המתמודדים עם התמכרויות או אוכלוסיות בזנות, ובלבד שהמסגרות מופעלות בידי משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים או בידי מי מטעמו או שהן מופעלות בידי רשות מקומית או בידי מי מטעמה;
{{ח:תתת|(19)}} מרכזים שיקומיים המופעלים בידי הרשות לשיקום האסיר או מי מטעמה;
{{ח:תתת|(20)}} מעונות ממשלתיים לאנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית;
{{ח:תתת|(21)}} מעונות ממשלתיים לנכים;
{{ח:תתת|(22)}} מעונות ומעונות נעולים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)|בחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), התשל״א–1971}}, שהם מעונות ממשלתיים.

{{ח:סעיף|5|שמירת דינים|תיקון: תש״ף־5, תש״ף־8, ס״ח תש״ף}}
{{ח:ת}} אין בתקנות שעת חירום אלה כדי לגרוע מהוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (שירות עבודה בשעת חירום)|תקנות שעת חירום (שירות עבודה בשעת חירום), התש״ף–2020}};
{{ח:תת|(2)}} הוראות {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש״ף–2020}};
{{ח:תת|(3)}} הוראות {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (הגבלת פעילות מוסדות חינוך) (הוראת שעה)|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (הגבלת פעילות מוסדות חינוך) (הוראת שעה), התש״ף–2020}};
{{ח:תת|(4)}} הוראות {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש 2019) (הוראות למעסיק של עובד בבידוד בית) (הוראת שעה)|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש 2019) (הוראות למעסיק של עובד בבידוד בית) (הוראת שעה), התש״ף–2020}};
{{ח:תת|(5)}} {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – אכיפה)|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – אכיפה), התש״ף–2020}}, כנוסחן {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_573941.pdf|בחוק לתיקון ולקיום תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – אכיפה), התש״ף–2020}};
{{ח:תת|(6)}} {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות)|תקנות הגבלת פעילות}}.

{{ח:סעיף|6|תחילה ותוקף|תיקון: תש״ף־4, תש״ף־5, תש״ף־7, תש״ף־8, תש״ף־9, תש״ף־10}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות שעת חירום אלה ביום כ״ו באדר התש״ף (22 במרס 2020), והן יעמדו בתוקפן עד יום ל׳ בסיוון התש״ף (22 ביוני 2020).

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תש״ף־5}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(י)(2)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הערה: לצורך הקריאות הושמטו הכותרות ”נושא“ ו”תחום פעילות“ שמופיעות בנוסח רשומות).}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''מגזר פיננסי'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''בנקאות:'''
{{ח:תת|(1)}} תאגיד בנקאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}} (להלן – חוק הבנקאות (רישוי));
{{ח:תת|(2)}} תאגיד עזר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:תת|(3)}} סולק כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36ט|בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי)}}, וחברות בת של סולק כאמור;
{{ח:תת|(4)}} מערכת מבוקרת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים|בחוק מערכות תשלומים, התשס״ח–2008}};
{{ח:תת|(5)}} לשכת אשראי כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק נתוני אשראי|בחוק נתוני אשראי, התשע״ו–2016}};
{{ח:תת|(6)}} חברות לשינוע מזומנים וחברות לשינוע מעות;
{{ח:תת|(7)}} ספק שירות של מערכת ליבה בנקאית;
{{ח:תת|(8)}} תאגיד המפעיל מכונה אוטומטית לביצוע פעולות במטבע כהגדרתה {{ח:חיצוני|כללי בנק ישראל (כללים להפעלה סדירה של מערכת המטבע)|בכללי בנק ישראל (כללים להפעלה סדירה של מערכת המטבע), התשע״ז–2017}}.

{{ח:סעיף*|||תיקון: ס״ח תש״ף}}
{{ח:ת}} '''שוק ההון:'''
{{ח:תת|(1)}} גוף מוסדי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}} (להלן – חוק הפיקוח על הביטוח);
{{ח:תת|(2)}} מערכת סליקה פנסיונית מרכזית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים), התשס״ה–2005}};
{{ח:תת|(3)}} מורשה לוידס – בעל פטור לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 86|סעיף 86 לחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:תת|(4)}} הפול כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח רכב מנועי (הסדר ביטוח שיורי ומנגנון לקביעת התעריף)|בתקנות ביטוח רכב מנועי (הסדר ביטוח שיורי ומנגנון לקביעת התעריף), התשס״א–2001}};
{{ח:תת|(5)}} מאגר המידע הסטטיסטי ומאגר המידע לאיתור הונאות ביטוח כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח רכב מנועי (הקמה וניהול של מאגרי מידע)|בתקנות ביטוח רכב מנועי (הקמה וניהול של מאגרי מידע), התשס״ד–2004}};
{{ח:תת|(6)}} בעל רישיון למתן אשראי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 11א|בסעיף 11א לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}} (להלן – חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים), שצבר האשראי שלו כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 11א|בסעיף האמור}}, עולה על 200 מיליון שקלים חדשים; לעניין זה יראו כעומדים בתנאים האמורים גם כמה בעלי רישיונות למתן אשראי הנשלטים בידי אותו אדם ואשר סך צבר האשראי שלהם עולה על 200 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תת|(7)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 25יז|בסעיף 25יז לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}}, שצבר האשראי שלו, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 25יז|בסעיף האמור}}, עולה על 200 מיליון שקלים חדשים; לעניין פסקאות (6) ו־(7), ”בעל רישיון למתן אשראי“ ו”בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי“ – לרבות מי שהגיש בקשה לקבלת רישיון למתן אשראי או לקבלת רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי, וטרם קיבל רישיון כאמור, אך רשאי להמשיך בעיסוקו בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 115|סעיף 115 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}}, או בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390377.pdf|סעיף 25 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (תיקון מס׳ 4), התשע״ז–2017}}, לפי העניין;
{{ח:תת|(8)}} מוקד טלפוני לטובת מענה לפניות הציבור המופנות אל רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון;
{{ח:תת|(9)}} תאגיד שהוא נאמן לתעודות התחייבות, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ה1|בפרק ה׳1 לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} (להלן – חוק ניירות ערך);
{{ח:תת|(10)}} חברה הרשומה במרשם החתמים לפי {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 2|תקנה 2 לתקנות ניירות ערך (חיתום), התשס״ז–2007}};
{{ח:תת|(11)}} תאגיד שהוא מפיץ כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק ניירות ערך}};
{{ח:תת|(12)}} תאגיד שהוא רכז הצעה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 15ב|בסעיף 15ב(4א)(א) לחוק ניירות ערך}};
{{ח:תת|(13)}} הבורסה לניירות ערך בתל אביב;
{{ח:תת|(14)}} תאגיד שהוא חבר בורסה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק ניירות ערך}}, למעט בנק ישראל;
{{ח:תת|(15)}} תאגיד שהוא מסלקה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 44לא|בסעיף 44לא לחוק ניירות ערך}};
{{ח:תת|(16)}} תאגיד שהוא חבר מסלקה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 50א|בסעיף 50א לחוק ניירות ערך}};
{{ח:תת|(17)}} חברה בעלת רישיון זירה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ז3|בפרק ז׳3 לחוק ניירות ערך}};
{{ח:תת|(18)}} תאגיד שהוא בעל רישיון כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}}, ותאגיד העוסק בעיסוק של בעל רישיון, בלא צורך בקבלת רישיון לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|החוק האמור}};
{{ח:תת|(19)}} תאגיד שהוא מנהל קרן ונאמן כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תת|(20)}} חברת דירוג כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק להסדרת פעילות חברות דירוג האשראי, התשע״ד–2014}};
{{ח:תת|(21)}} תאגיד שהוא עושה שוק או עושה שוק סטטוטורי כמשמעותם בפרק ט׳ ובפרק ט׳1 לחלק השלישי של תקנון הבורסה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 46|בסעיף 46 לחוק ניירות ערך}};
{{ח:תת|(22)}} תאגיד שעוסק במתן ייעוץ לגוף מוסדי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}}, בנושאי הצבעות באסיפות של מחזיקים בניירות ערך, ממשל תאגידי, ניהול סיכונים והוראות חקיקה;
{{ח:תת|(23)}} תאגיד שעיקר עיסוקו הוא השקעה או תיווך עסקאות בניירות ערך;
{{ח:תת|(24)}} נותני שירותים בתחום הדיווח לתאגיד מדווח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}}.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''אנרגיה'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''חשמל:'''
{{ח:תת|(1)}} בעלי רישיונות לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|חוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}} (להלן – חוק משק החשמל);
{{ח:תת|(2)}} מיתקני ייצור חשמל בטכנולוגיות קונבנציונלי וקוגנרציה;
{{ח:תת|(3)}} מיתקני ייצור חשמל באנרגיה מתחדשת;
{{ח:תת|(4)}} כל מי שעוסק בחלוקה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 2|בהגדרה ”רישיון חלוקה“ בחוק משק החשמל}};
{{ח:תת|(5)}} חברה בבעלות מלאה של בעל רישיון שניתן לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 60א|סעיף 60א לחוק משק החשמל}}, העוסקת ביבוא פחם ומכירתו לבעל הרישיון האמור.

{{ח:סעיף*|||תיקון: ס״ח תש״ף}}
{{ח:ת}} '''גז טבעי:'''
{{ח:תת|(1)}} המפעיל כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הנפט (עקרונות פעולה לחיפושי נפט והפקתו בים)|בתקנות הנפט (עקרונות פעולה לחיפושי נפט והפקתו בים), התשע״ז–2016}}, לגבי חזקה אשר ביחס אליה התקבל אישור הפעלה מאת הממונה על ענייני הנפט;
{{ח:תת|(2)}} בעל רישיון מכוח {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|חוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}} (להלן – חוק משק הגז הטבעי);
{{ח:תת|(3)}} מי שעוסק בשיווק כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|בחוק משק הגז הטבעי}};
{{ח:תת|(4)}} בעל רישיון ספק גז טבעי דחוס לפי {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)#סעיף 9|סעיף 9 לחוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ״ט–1989}} (להלן – חוק הגז (בטיחות ורישוי)).

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''נפט גולמי ומוצריו:'''
{{ח:תת|(1)}} פריקה, טעינה, אחסון, הזרמה בצנרת, ניפוק, שיווק, ייצור, זיקוק ושינוע של נפט גולמי ומוצריו, ושירות תדלוק בתחנות דלק, בנמלי תעופה ונמלים.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''גפ״מ:'''
{{ח:תת|(1)}} בעל רישיון ספק גז לפי {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)|חוק הגז (בטיחות ורישוי)}};
{{ח:תת|(2)}} בעל רישיון לעיסוק בעבודות גז לפי {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)|חוק הגז (בטיחות ורישוי)}}, או שהוא פטור מרישיון כאמור לפי {{ח:חיצוני|תקנות הגז (בטיחות ורישוי) (רישוי העוסקים בעבודות גפ"מ)#סעיף 3|תקנה 3(א) לתקנות הגז (בטיחות ורישוי) (רישוי העוסקים בעבודות גפ״מ), התשס״ו–2006}}.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''מים'''}}
{{ח:תת|(1)}} בעלי רישיון הפקה או רישיון הספקה כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 23|בסעיף 23 לחוק המים, התשי״ט–1959}};
{{ח:תת|(2)}} אספקה של שירותי מים וביוב.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''זכויות ניצולי שואה'''}}
{{ח:תת|(1)}} טיפולים רפואיים ונפשיים לניצולי שואה;
{{ח:תת|(2)}} שירותי תיאום טיפול, הפעלת מתנדבים להפגת בדידות, וביקורי בית נדרשים;
{{ח:תת|(3)}} מוקד מרכז מידע לניצולי שואה;
{{ח:תת|(4)}} סיעוד בקהילה לרבות נותני שירותי סיעוד פרטיים ושירותים הניתנים על ידי גורם שלישי;
{{ח:תת|(5)}} שירותים ייחודיים לניצולי שואה כולל אבזרים רפואיים ולחצני מצוקה;
{{ח:תת|(6)}} שירותים סוציאליים לניצולי שואה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''מזון ומשקאות'''}}
{{ח:תת|(1)}} ייצור, ייבוא, עיבוד, הובלה, אחסנה, אספקה, חלוקה, אריזה, שיווק, הפצה, מכירה קמעונאית וסיטונאית, של מזון ומשקאות.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''שירותי הובלה, אחסנה ועמילות מכס'''}}
{{ח:תת|(1)}} שירותי שינוע מטענים והובלה בתחבורה יבשתית, אווירית וימית ומסופי המטען המשמשים אותם;
{{ח:תת|(2)}} שירותי אחסנה, לרבות בתי קירור וממגורות;
{{ח:תת|(3)}} סוכן מכס כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק סוכני המכס|בחוק סוכני המכס, התשכ״ה–1964}} (להלן – חוק סוכני המכס);
{{ח:תת|(4)}} משלח בינלאומי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק סוכני המכס#סעיף 24א|בסעיף 24א לחוק סוכני המכס}};
{{ח:תת|(5)}} מחסן רשוי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המכס|בפקודת המכס}};
{{ח:תת|(6)}} מערכת שחרור מכסי מל״מ שער עולמי;
{{ח:תת|(7)}} עמילות מכס ושילוח סחורות מקומי ובינלאומי.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''חקלאות'''}}
{{ח:תת|(1)}} משקים חקלאיים בענפי החי והצומח, לרבות חומרי ריבוי;
{{ח:תת|(2)}} קבלנים ונותני שירותי עיבוד למשקים חקלאיים, לרבות הדברה, האבקה, קטיף ואיסוף תוצרת חקלאית;
{{ח:תת|(3)}} בתי אריזה ומפעלי עיבוד ראשוני של תוצרת חקלאית;
{{ח:תת|(4)}} מפעלים ומרכזי מזון לבעלי חיים, מכוני תערובת, לרבות ייצור, שיווק ומכירה של מזון לבעלי חיים;
{{ח:תת|(5)}} שירותי רפואה וטרינרית;
{{ח:תת|(6)}} ייצור ושיווק תרופות וטרינריות, תרכיבים וערכות בדיקה לשימוש וטרינרי;
{{ח:תת|(7)}} שירותי טיפול באירועי התפרצות של מחלות בעלי חיים ונגעים בצמחים;
{{ח:תת|(8)}} שירותי פינוי וכילוי של פגרי בעלי חיים;
{{ח:תת|(9)}} פינוי פסולת חקלאית;
{{ח:תת|(10)}} שירותי ביקורת לתוצרת חקלאית, לרבות שירותי התעדה ומעבדה;
{{ח:תת|(11)}} מחלבות;
{{ח:תת|(12)}} מכוני מיון לביצים;
{{ח:תת|(13)}} תחנות מיון ואריזה של דגים;
{{ח:תת|(14)}} משחטות, בתי מטבחיים, מפעלי עיבוד ופירוק בשר ודגים;
{{ח:תת|(15)}} אספקה ותחזוקה של ציוד ומיכון חקלאי;
{{ח:תת|(16)}} ייצור ושיווק דשנים וחומרי הדברה לחקלאות;
{{ח:תת|(17)}} שירותי הובלה של תוצרת חקלאית ותשומות לחקלאות;
{{ח:תת|(18)}} שירותי תחזוקה וציוד למבנים חקלאיים;
{{ח:תת|(19)}} מיתקן להחזקת בעלי חיים.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''טואלטיקה, ניקיון ותמרוקים'''}}
{{ח:תת|(1)}} ייצור, הובלה, אחסנה, אספקה, אריזה, ייבוא, שיווק, הפצה ומכירה קמעונאית וסיטונאית של מוצרי פארמה, טואלטיקה, ניקיון, תמרוקים, חיתולים והיגיינה אישית.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''נמלים וספנות'''}}
{{ח:תת|(1)}} תפעול הנמלים, לרבות פריקה וטעינה, אחסנה, שירותי תעבורה ימית, בתי מלאכה, ניהול הנמלים ומסופים עורפיים, וכן סוכנויות ספנות, חברות ספנות וחברת הפיתוח והנכסים כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|בחוק רשות הספנות והנמלים, התשס״ד–2004}}.

{{ח:סעיף*|||תיקון: ס״ח תש״ף}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''תחבורה'''}}
{{ח:תת|(1)}} שירותי הסעה בתחבורה ציבורית וברכבות נוסעים, למעט שירותים מסוימים שיוגדרו על ידי המנהל הכללי של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים בתיאום עם המנהל הכללי של משרד הבריאות;
{{ח:תת|(2)}} שירותי מוניות;
{{ח:תת|(3)}} פעילות תעופה, לרבות תפעול שדות תעופה ומנחתים;
{{ח:תת|(4)}} בקרה אווירית;
{{ח:תת|(5)}} מעברי גבול יבשתיים;
{{ח:תת|(6)}} עבודות ניהול, תכנון, פיתוח, תחזוקה והפעלה של תשתיות תחבורה, ובכלל זה תשתית מסילתית לרבות ציוד נייד, וכבישים, לרבות כבישי אגרה;
{{ח:תת|(7)}} עבודה דחופה הנדרשת לצורך מניעת חבלה או נזק לציבור;
{{ח:תת|(8)}} מרכזי שליטה, בקרה וניהול תנועה בכבישים, באוטובוסים ובמסילות;
{{ח:תת|(9)}} שירותי מטאורולוגיה;
{{ח:תת|(10)}} השכרת רכב וליסינג;
{{ח:תת|(11)}} מרכזי שירות (מוסכים) ושירותי דרך, לרבות שירותי גרירה וחילוץ.

{{ח:סעיף*|||תיקון: ס״ח תש״ף}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''המוסד לביטוח לאומי'''}}
{{ח:תת|(1)}} מערך הסיעוד בקהילה, ובכלל זה המטפלים הסיעודיים, לרבות מטפלים המספקים שירותים שלא דרך המוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תת|(2)}} ספקי שירותים לזכאי גמלת סיעוד דוגמת שירותי כביסה, מוצרי ספיגה, או לחצני מצוקה;
{{ח:תת|(3)}} נותני שירותים בתחום הסיעוד לרבות נותני שירותים המספקים שירותים שלא דרך המוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תת|(4)}} יועצים ומעריכי תלות לקביעת רמת התלות בסיעוד;
{{ח:תת|(5)}} ספקי מוקד מידע לאזרח;
{{ח:תת|(6)}} יועצים רפואיים המספקים למוסד לביטוח לאומי ייעוץ רפואי לצורך טיפול בתביעות;
{{ח:תת|(7)}} רופאים ונותני שירות לעניין קביעת דרגת נכות.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''רשויות מקומיות'''}}
{{ח:תת|(1)}} פינוי אשפה;
{{ח:תת|(2)}} מוקד עירוני, מוקד ביטחוני וחדר מצב.

{{ח:סעיף*|||תיקון: ס״ח תש״ף}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''תקשורת'''}}
{{ח:תת|(1)}} שירותי בזק פנים־ארציים נייחים, שירותי בזק בין־לאומי, שירותי רדיו טלפון נייד לרבות ברשת אחרת, שירותי גישה לאינטרנט, שירותי תקשורת נתונים, שירותי תקשורת לוויינית, שירות זימון (”ביפר“), שירותי תמסורת באמצעות כבל תת־ימי, שירות איכון ואיתור כלי רכב;
{{ח:תת|(2)}} שירותי דואר ושירות בנק הדואר;
{{ח:תת|(3)}} שירותי שידורים ובכלל זה טלוויזיה ורדיו;
{{ח:תת|(4)}} שידורי חדשות, אתרי חדשות ועיתונים שעניינם חדשות, לרבות הדפסה וחלוקה;
{{ח:תת|(5)}} שירותי אירוח שרתים (hosting);
{{ח:תת|(6)}} שירותי מיתוג אינטרנט;
{{ח:תת|(7)}} איגוד האינטרנט הישראלי כאמור {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים#תוספת 5 פרט 26|בפרט 26 בתוספת החמישית לחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ״ח–1998}}.

{{ח:סעיף*|||תיקון: ס״ח תש״ף}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''עבודה, שירותי רווחה, עלייה וקליטה'''}}
{{ח:תת|(1)}} מסגרות חוץ־ביתיות, לרבות מקלטים לנשים מוכות, ולמעט מעונות ממשלתיים לאנשים עם מוגבלות שכלית־התפתחותית ומעונות ממשלתיים לנכים;
{{ח:תת|(2)}} מרכזי יום טיפוליים וסיעודיים לבוגרים ומזדקנים עם מוגבלות;
{{ח:תת|(3)}} שירותי תמיכה לאוכלוסיות עם צרכים מיוחדים ולמשפחות במצוקה;
{{ח:תת|(4)}} מועדוניות ופנימיות יום לילדים בסיכון;
{{ח:תת|(5)}} מרכזי יום ומועדונים לאזרחים ותיקים;
{{ח:תת|(6)}} גופים מפעילים המטפלים בהשמת ילדים במשפחות אומנה ובליווין;
{{ח:תת|(7)}} מוקדים טלפוניים שמפעילים משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ושירות התעסוקה באמצעות מיקור חוץ;
{{ח:תת|(8)}} מרכזי יום לשיקום מונע לעברייני מין;
{{ח:תת|(9)}} מרכזי יום לטיפול בגברים אלימים;
{{ח:תת|(10)}} מרכזי הגנה ומרכזי טיפול בנפגעי תקיפה מינית;
{{ח:תת|(11)}} מרכזים לטיפול ולמניעה של אלימות במשפחה;
{{ח:תת|(12)}} דיור מוגן לאזרחים ותיקים;
{{ח:תת|(13)}} בתי אבות;
{{ח:תת|(14)}} גופים המספקים שירותי הסעה לאוכלוסיות שזקוקות לסיוע;
{{ח:תת|(15)}} מרכזי הכוון תעסוקתי והשמה;
{{ח:תת|(16)}} ארגונים ותאגידים הפועלים למען אוכלוסיות שזקוקות לסיוע;
{{ח:תת|(17)}} תאגידי אפוטרופסות וכל אדם המבצע בעבורם את התפקידים שהם מחויבים בהם מכוח מינוים לאפוטרופסים, לפי {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ״ב–1962}}.

{{ח:סעיף*|||תיקון: ס״ח תש״ף}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''הגנת הסביבה'''}}
{{ח:תת|(1)}} מפעלים ואתרים לסילוק פסולת מכל סוג (להלן – פסולת) וטיפול בה;
{{ח:תת|(2)}} מסופים לפינוי תמלחות;
{{ח:תת|(3)}} תחנות מעבר לפסולת;
{{ח:תת|(4)}} מערכי שינוע פסולת (משאיות או רכבות);
{{ח:תת|(5)}} ביוביות;
{{ח:תת|(6)}} אתרי קומפוסט;
{{ח:תת|(7)}} מחסני חומרי הדברה;
{{ח:תת|(8)}} מנחתים למטוסי ריסוס;
{{ח:תת|(9)}} חברות הדברה;
{{ח:תת|(10)}} פעולות הקשורות באסבסט;
{{ח:תת|(11)}} ניטור ומדידה של זיהום אוויר ושל ימים ואגמים.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''שוויון חברתי'''}}
{{ח:תת|(1)}} מוקד פניות ציבור האזרחים הוותיקים של המשרד לשוויון חברתי;
{{ח:תת|(2)}} שירותי סיוע פסיכו־סוציאלי לאזרחים ותיקים ולמתנדבים;
{{ח:תת|(3)}} יועצים לענייני אזרחים ותיקים ברשויות המקומיות;
{{ח:תת|(4)}} קמפוס IL – המיזם הלאומי ללמידה דיגיטלית;
{{ח:תת|(5)}} הפעלת מערך סטודנטים מלגאים למען אזרחים ותיקים;
{{ח:תת|(6)}} רכזי מעורבות חברתית ברשויות המקומיות;
{{ח:תת|(7)}} מובילי ומנהלי מיצוי משאבים ברשויות המקומיות במגזר הערבי.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''דת וקבורה'''}}
{{ח:תת|(1)}} שירותי קבורה, טהרת נפטרים והובלת נפטרים;
{{ח:תת|(2)}} הפעלת מקוואות נשים;
{{ח:תת|(3)}} שירותי כשרות.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ף}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''שונות'''}}
{{ח:תת|(1)}} שירותי תחזוקת מבנים, ובכלל זה בטיחות, מעליות, אינסטלציה, חשמלאות, ניקיון ותברואה;
{{ח:תת|(2)}} אספקת שירותים ומוצרים בתחומים אלה: טכנאות, תקשורת, הגנת הסייבר ואבטחת מידע, מחשוב ובפרט שירותי תמיכה, תחזוקה, אחזקת בסיסי נתונים, דיגיטל ופיתוח, והכול ובלבד שלא ניתן לבצעם באמצעות גישה מרחוק;
{{ח:תת|(3)}} אבטחה ושמירה;
{{ח:תת|(4)}} מוקדי שירות טלפוניים;
{{ח:תת|(5)}} שירותים תומכים בחישוב, חילול ותשלום שכר;
{{ח:תת|(6)}} מעבדות מאושרות לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים, התשי״ג–1953}}.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''שליחות ובלדרות'''}}
{{ח:תת|(1)}} שירותי שליחות ובלדרות.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''שיכון'''}}
{{ח:תת|(1)}} חברות לניהול בתי גיל זהב ומקבצי דיור;
{{ח:תת|(2)}} חברות לדיור ציבורי כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי|בחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ״ח–1998}}, לצורך הפעלת מערך הדיור הציבורי;
{{ח:תת|(3)}} חברות לניהול סיוע בשכר דירה.

{{ח:סעיף*|||תיקון: ס״ח תש״ף}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''שירותי בריאות, אופטיקה, פארמה'''}}
{{ח:תת|(1)}} בתי חולים, לרבות בתי החולים הפסיכיאטריים, הגריאטריים והשיקומיים;
{{ח:תת|(2)}} קופות חולים;
{{ח:תת|(3)}} שירותי שיקום לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקום נכי נפש בקהילה|חוק שיקום נכי נפש בקהילה, התש״ס–2000}};
{{ח:תת|(4)}} מרפאות, לרבות מרפאות לבריאות הנפש;
{{ח:תת|(5)}} מכוני דיאליזה;
{{ח:תת|(6)}} מרכזים רפואיים גריאטריים;
{{ח:תת|(7)}} מוסדות סיעודיים;
{{ח:תת|(8)}} בתי מרקחת;
{{ח:תת|(9)}} מכוני אופטיקה;
{{ח:תת|(10)}} שירותי רפואת שיניים דחופים;
{{ח:תת|(11)}} שירותי חירום רפואיים – הניתנים בידי אגודת מגן דוד אדום בישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק מגן דוד אדום|חוק מגן דוד אדום, התש״י–1950}}, טרם ודומיהם;
{{ח:תת|(12)}} אמבולנסים פרטיים;
{{ח:תת|(13)}} שירותי בריאות הציבור;
{{ח:תת|(14)}} יצרנים וספקים של ציוד ואבזרי שיקום;
{{ח:תת|(15)}} טיפות חלב;
{{ח:תת|(16)}} יחידות התפתחות הילד;
{{ח:תת|(17)}} מעבדות ושירותי דימות;
{{ח:תת|(18)}} מחקר ופיתוח, ייצור, ייבוא, שיווק ואספקה של ציוד רפואי, ציוד ואבזרי שיקום, תרופות ומכשור רפואי;
{{ח:תת|(19)}} מרכזים לוגיסטיים ומעבדות;
{{ח:תת|(20)}} עוסקים בתחום הקנביס לשימוש רפואי – חוות גידול וריבוי, מפעלי ייצור, בתי מסחר למוצרי קנביס ושינוע;
{{ח:תת|(21)}} מוקד קול הבריאות;
{{ח:תת|(22)}} מוקדי עזרה ראשונה נפשית;
{{ח:תת|(23)}} ארגונים ותאגידים הפועלים למען אוכלוסיות שזקוקות לסיוע;
{{ח:תת|(24)}} עמותות שמסייעות בבתי חולים ובמרפאות;
{{ח:תת|(25)}} תאגיד בריאות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.

{{ח:סעיף*|||תיקון: ס״ח תש״ף}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''תומך בינוי ותשתיות'''}}
{{ח:תת|(1)}} כרייה, חציבה, ייצור והובלה של מלט, חצץ, פלדה, בטון, ברזל, אלומיניום ובלוקים, חומרי גמר ומוצרי גמר לבנייה, מוצרי בידוד ואיטום, מערכות בניין, מוצרי ריבוד (אספלט), ציוד הרמה ושינוע, אלמנטים טרומיים, רכיבים הנוצקים בבטון והובלת החומרים האמורים;
{{ח:תת|(2)}} שירותי ניהול ופיקוח על בנייה;
{{ח:תת|(3)}} שירותי מדידה ומכוני בקרה כמשמעותם לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}}.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''נותני שירותים לממשלה'''}}
{{ח:תת|(1)}} נותני שירותים לממשלה לצורך פעילות קרנות הלוואות לעסקים קטנים ובינוניים בערבות מדינה;
{{ח:תת|(2)}} מערכות ארגוניות לניהול נכסי ומשאבי המדינה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''מפעלים שהפסקת פעילותם עלולה לגרום לפגיעה רבה בכלכלה המשפיעה על המשק'''}}
{{ח:תת|(1)}} מפעל מועדף כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51|בסעיף 51 לחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''מיסוי'''}}
{{ח:תת|(1)}} ייצוג נישומים מול רשות המסים.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''חינוך'''}}
{{ח:תת|(1)}} שירותי למידה מרחוק והוראה מקוונת הניתנים מכוח התקשרויות שביצעו משרד החינוך, רשויות מקומיות או בעלות על מוסדות חינוך, לרבות התקשרויות בנושאי תמיכה טכנית ופדגוגית הנדרשת ללמידה מרחוק;
{{ח:תת|(2)}} שירותים ועובדים הנדרשים לשם ארגון ותפעול של בחינות הבגרות;
{{ח:תת|(3)}} מרכזים חינוכיים בבתי חולים;
{{ח:תת|(4)}} שירותים לחינוך המיוחד לרבות הפעלת ועדות זכאות ואפיון;
{{ח:תת|(5)}} מועדוניות לילדים בסיכון;
{{ח:תת|(6)}} מרכזי חירום לילדים ונוער בסיכון;
{{ח:תת|(7)}} פנימיות לתלמידים בלא עורף משפחתי, לרבות תלמידים שהופנו על ידי מחלקות לשירותים חברתיים ברשויות המקומיות או בצווי בית משפט, ולתלמידי תכנית נעל״ה (תלמידי חו״ל);
{{ח:תת|(8)}} פעילות חינוך בלתי פורמלי בהפעלת מתנדבים לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (הגבלת פעילות מוסדות חינוך) (הוראת שעה)#סעיף 5|סעיף 5(4) לצו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (הגבלת פעילות מוסדות חינוך) (הוראת שעה), התש״ף–2020}};
{{ח:תת|(9)}} פעילויות חינוך בלתי פורמלי לילדי עובדים חיוניים לפי {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (הגבלת פעילות מוסדות חינוך) (הוראת שעה)#סעיף 5|סעיף 5(1) לצו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (הגבלת פעילות מוסדות חינוך) (הוראת שעה), התש״ף–2020}};
{{ח:תת|(10)}} שירותי מענה חינוכי רגשי לניטור ההתמודדות ואיתור ילדים הזקוקים לתמיכה, טיפול במצבי לחץ, משבר וסיכון לאובדנות ולפוסט־טראומה ומצוקות רגשיות;
{{ח:תת|(11)}} היערכות חיונית לפתיחת שנת הלימודים התשפ״א – פעולות הקשורות לגיוס עובדי הוראה, כולל מרכזי הערכה ומבחני בקיאות למגזר דוברי ערבית, מכרזים לבחירת מנהלי מוסדות חינוך, הליכי גמישות בהעסקה;
{{ח:תת|(12)}} טיפול בבעלי חיים וביבולים במוסדות חינוך.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ף}}
{{ח:ת}} {{מוגדל|'''כללי – שירותי תמיכה'''}}
{{ח:תת|(1)}} אספקת שירותים או מוצרים הנדרשים לצורך המשך פעילותם התקינה של תחומי הפעילות המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת זו}} ושל בנק ישראל;
{{ח:תת|(2)}} בלי לגרוע משאר הוראות {{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת זו}}, אספקת השירותים או המוצרים המפורטים להלן אשר נדרשים לצורך המשך פעילותם התקינה של המדינה ושל הגופים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ב) ו־(ד)}}:
{{ח:תתת|(א)}} שירותי הובלת מטענים והיסעים לעובדים;
{{ח:תתת|(ב)}} גוף מוכר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות אזרחי|בחוק שירות אזרחי, התשע״ז–2017}}, והגוף המתפעל של מערך מתנדבי השירות הלאומי–אזרחי;
{{ח:תתת|(ג)}} הדפסה.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תש״ף־5}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2ב|תקנה 2ב}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||תיקון: תש״ף־8, ס״ח תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} המעסיק יקיים באותו מקום עבודה את ההוראות לעניין חובת מחזיק או מפעיל של מקום הפתוח לציבור בנוגע לעטיית מסכה {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)|שבצו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}.

{{ח:סעיף*|(1א)||תיקון: ס״ח תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1א}}
{{ח:ת}} המעסיק יקפיד על שמירת מרחק של 2 מטרים בין השוהים במקום העבודה; במקום עבודה שבו לא ניתן לשמור על מרחק כאמור, המעסיק ידאג לאמצעים אחרים למניעת הדבקה.

{{ח:סעיף*|(1ב)||תיקון: ס״ח תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1ב}}
{{ח:ת}} המעסיק אחראי לכך שהעובדים במקום העבודה יקיימו את החובה לעטות מסכה כאמור {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)#סעיף 3ה|בסעיף 3ה(א) לצו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}.

{{ח:סעיף*|(1ג)||תיקון: ס״ח תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1ג}}
{{ח:ת}} בטרם כניסה למקום עבודה המעסיק או מי מטעמו ישאל את הנכנסים את השאלות האלה, ולא יתיר כניסה למקום למי שלא השיב בשלילה על כל אחת מהשאלות, למעט אדם שהשיב שהוא משתעל בשל מצב כרוני כגון אסתמה או אלרגיה אחרת:
{{ח:תת|(א)}} האם אתה משתעל?
{{ח:תת|(ב)}} האם חום גופך מעל 38 מעלות צלזיוס ומעלה או האם היה לך חום כאמור בשבוע האחרון?
{{ח:תת|(ג)}} האם היית במגע קרוב עם חולה קורונה בשבועיים האחרונים?

{{ח:סעיף*|(1ד)||תיקון: ס״ח תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1ד}}
{{ח:ת}} לכל עובד יוקצה ציוד אישי קבוע, ככל האפשר, ובכלל זה מקלדת, עכבר, טלפון קווי; ציוד בשימוש של יותר מאדם אחד יעבור חיטוי קפדני לפני כל העברה מאדם לאדם.

{{ח:סעיף*|(1ה)||תיקון: ס״ח תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 1ה}}
{{ח:ת}} לעניין עסק שבו מועסקים בדרך כלל עובדים במשמרות – המעסיק ישבץ ככל האפשר את אותה קבוצת עובדים יחד באותה משמרת.

{{ח:סעיף*|(2)||תיקון: ס״ח תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} המעסיק יסדיר ביצוע של מדידת חום באמצעי שאינו פולשני לנכנסים למקום העבודה; בוצעה מדידת חום כאמור, לא תותר כניסת אדם עם חום גוף של 38 מעלות צלזיוס ומעלה.

{{ח:סעיף*|(3)||תיקון: תש״ף־8, תש״ף־9, תש״ף־10, ס״ח תש״ף|עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} בעבודה משרדית יחולו גם הוראות אלה:
{{ח:תת|(א)}} עובד ישב, ככל האפשר, בעמדת עבודה קבועה הכוללת ציוד אישי קבוע; לא ניתן לספק לעובד עמדת עבודה קבועה כאמור, עמדת העבודה והציוד האישי שבה יעברו חיטוי קפדני לפני כל העברה מאדם לאדם;
{{ח:תת|(ב)}} בכל חדר יישמר מרחק של שני מטרים לפחות בין אדם לאדם אלא אם כן ישנה מחיצה למניעת העברת רסס מאדם לאדם; במבנה שבו קיימת מערכת כיבוי אוטומטי (ספרינקלרים) או מערכת גילוי אש ועשן, תותקן המחיצה מכיוון הרצפה ועד לגובה של 50 ס״מ מתחת לגובה התקרה, לכל היותר;
{{ח:תת|(ג)}} מעסיק רשאי לאפשר קיום פגישות מקצועיות במקום העבודה, בהשתתפות של עד 50 אנשים, ובלבד שיישמר מרחק של שני מטרים לפחות בין אדם לאדם.

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 2 פרט 4}}
{{ח:ת}} אכילה או שתייה תתבצע, ככל האפשר, בחדרו הקבוע של העובד.

{{ח:סעיף*|(5)||תיקון: תש״ף־8|עוגן=תוספת 2 פרט 5}}
{{ח:ת}} מעסיק יקבע, לגבי עובדים שעל פי שיקול דעתו יכולים לבצע את עבודתם שלא במקום העבודה, מתכונת העסקה אשר תאפשר לעובדים אלה לבצע את עבודתם מחוץ למקום העבודה, והכול בכפוף לצורכי העבודה וליכולתו של המעסיק ליישם מתכונת עבודה כאמור.

{{ח:סעיף*|(6)||תיקון: תש״ף־10|עוגן=תוספת 2 פרט 6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 2 פרט 7}}
{{ח:ת}} כל עובד יעבוד, ככל האפשר, מול ספקים קבועים.

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 2 פרט 8}}
{{ח:ת}} מעסיק שמפעיל שירות הסעות למקום העבודה וממקום העבודה, ישבץ, ככל האפשר, את אותה קבוצת עובדים יחד באותה הסעה.

{{ח:סעיף*|(9)||תיקון: תש״ף־8|עוגן=תוספת 2 פרט 9}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תש״ף־5}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2ב|תקנה 2ב(א)(3)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} התחייבות בדבר יישום הכללים הנדרשים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה לתקנות שעת חירום (הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש), התש״ף–2020}}, שנערכה ונחתמה __________ ביום _______ בחודש ____________ בשנת _________ על ידי _______________________ ת״ז _________________ המכהן כמנהל כללי / ממונה על ענייני קורונה {{מוקטן|(יש להקיף)}} ב___________________ (להלן- מקום העבודה)

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת|1.}} אני מצהיר ומתחייב לעשות ככל האפשר כדי להבטיח כי במקום העבודה נשמרים כל {{ח:פנימי|תוספת 2|הכללים המפורטים בתוספת השנייה לתקנות שעת חירום (הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש), התש״ף–2020}} (להלן – הכללים).
{{ח:תת|2.}} אני מודע לחובתי לעשות ככל האפשר כדי לקיים את {{ח:פנימי|תוספת 2|הכללים}} ואת אכיפתם במקום העבודה לטובת שמירה על בריאות הציבור.
{{ח:תת|3.}} ולראיה באתי על החתום:

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} חתימה _________________

{{ח:חתימות|כ״ה באדר התש״ף (21 במרס 2020)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]