תקנות שימור השפוע של טבריה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שימור השפוע של טבריה, 1941}}
{{ח:קטע3||תקנות שהתקין הנציב העליון במועצה עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2}}.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ע״ר 1941, תוס׳ 2, 1271|1131}}; {{ח:תיבה|1943, תוס׳ 2, 352|תיקון}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}, {{ח:תיבה|39|פקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכויות המסורות לו {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|בסעיף 2}} של {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה), 1941}}, התקין הנציב העליון במועצה את התקנות דלקמן:–

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 11|בסעיף 11 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}} – לפיו החוק הקיים בארץ־ישראל נשאר בתקפו, בשינויים הנובעים מתוך הקמת המדינה ורשויותיה – מקום בו נאמר ”מחלקת היערות“ או ”מנהל שירות היערות“ ייקרא מעתה ”מנהל המחלקה לשימור הקרקע שבמשרד החקלאות“, ומקום בו נאמר ”מושל המחוז“ ייקרא מעתה ”ממונה על המחוז“. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf|סעיף 2 לפקודת המטבע, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר ”פונט“ הכוונה היא ללירה ישראלית.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם}}
{{ח:ת}} תקנות אלה תקראנה {{ח:הערה|”}}תקנות שימור השפוע של טבריה, 1941{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|השמוש בתקנות לגבי השפועים אשר מעל לעיר טבריה|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} תקנות אלה תחולנה על השטח אשר ממערב ומדרום מערב לעיר טבריה המתואר {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת שבתקנות אלה}}. אפשר לעיין בתרשים של השטח הנ״ל במשך שעות המשרד הרגילות במשרד מנהל המחלקה לשימור הקרקע שבמשרד החקלאות {{ח:הערה|[במקור: במשרד מחלקת היערות]}} בירושלים או במשרד הממונה על מחוז הגליל {{ח:הערה|[במקור: במשרד מושל מחוז הגליל]}} בנצרת או במשרדי שלטון המחוז בטבריה.

{{ח:סעיף|3|הכרזת השפועים כאזור מיוחד}}
{{ח:ת}} בזה מכריזים את השטח המתואר {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת לתקנות אלה}} והמצויין בתרשים המוזכר לעיל, והקרוי לקמן בשם ”האזור המיוחד“, כאזור מיוחד לצורך {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2 של פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה), 1941}}.

{{ח:סעיף|4|הסדרת המרעה באזור המיוחד|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} בזה אוסרין על כל הכבשים והעזים לרעות באדמת האזור המיוחד או לעבור דרכה וכן אוסרין על המרעה של שאר בהמות בית באדמה הנ״ל חוץ אם נתקבל אשור בכתב מאת מנהל המחלקה לשימור הקרקע שבמשרד החקלאות {{ח:הערה|(במקור: מנהל שירות היערות]}}, והמנהל רשאי לצמצם את אשורו בחלקים ידועים של השטח המיוחד וליתן את הרשות בתנאים מיוחדים והתנאים הללו יוכלו להכיל הגבלות על מספר הכבשים, העזים או בהמות־הבית האחרות הנ״ל.

{{ח:סעיף|5|הסדרת עקירת צמחים וגדולים ועבוד האדמה בשטח המיוחד|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} אסור לכרות, לעקור, לשרוף או לסלק כל צמח בין שהוא נטוע ובין שהוא גדול טבעי ואסור לעבוד את האדמה בתוך תחומי האזור המיוחד אלא באישור בכתב מאת מנהל המחלקה לשימור הקרקע שבמשרד החקלאות {{ח:הערה|[במקור: מנהל שירות היערות]}} או בא כוחו המוסמך, והוא רשאי לצמצם את אשורו בחלקים ידועים של האזור המיוחד וכן לתתו בתנאים מיוחדים.

{{ח:סעיף|6|זכותו של מנהל המחלקה לשימור הקרקע {{ח:הערה|[במקור: מנהל שירות היערות]}} לבצע עבודות שימור בשטח המיוחד|תיקון: 1943, תש״ח}}
{{ח:ת}} מנהל המחלקה לשימור הקרקע {{ח:הערה|[במקור: מנהל מחלקת היעור]}} או כל אחד מבאי־כחו המוסמכים רשאי לבצע בתוך תחומי השטח המיוחד, כל עבודה הדרושה למניעת סחף, והרשות בידו לקיים עבודות כאלה.

{{ח:סעיף|7|זכותו של המנהל להכנס לשטח המיוחד}}
{{ח:ת}} מנהל המחלקה לשימור הקרקע {{ח:הערה|[במקור: מנהל שירות היערות]}} או בא כוחו המוסמך רשאי להכנס לכל קרקע באזור המיוחד כדי לערוך בדיקות או מדידות או לבצע את הענינים הקבועים בתקנות אלה, כולם או מקצתם.

{{ח:סעיף|8|עונשין|תיקון: תש״ח־2}}
{{ח:ת}} כל אדם העושה כל מעשה שהוא אסור עפ״י תקנות אלה יאשם בעבירה ובצאתו חייב בדינו יהא צפוי למאסר לא יותר מששה חדשים או לקנס לא יותר מ־50 לירות, או לשני העונשים הללו כאחד.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע3||גבולות האזור המיוחד}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} צפון: {{ש}} מנקודת מוצא הנמצאת בקצה הדרומי של הכביש הראשי נצרת–טבריה, מול סימן מחלקת המדידות ‎161/T‏ (168.670 ק״מ בערך), עובר הגבול מזרחה לאורך הקצה הדרומי של אותו כביש עד שמגיעים לנקודה שממול סימן מחלקת המדידות ‎600/T הנמצאת בגבול הצפוני־מזרחי של מקום בנין תחנת המשטרה של טגרת; משם לאורך הקצה הדרומי של הכביש לפתוח תכנית בנין עיר הכנרת, דרך סימני מחלקת המדידות ‎686/T‏, ‎687/T ו־‎662/T עד שמגיעים לסימן מחלקת המדידות ‎661/T הנמצא בכביש הראשי של טבריה–נצרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} מזרח: {{ש}} משם בכוון דרומי לאורך הגבול המערבי של תכנית בנין עיר מס׳ 10 שנתפרסמה בעתון הרשמי גליון 577 מיום 19 במרץ, 1936, עד לנקודה המסומנת ‎6/SA הנמצאת במרחק של 30 מטרים בערך דרומית מערבית מסימן מחלקת המדידות ‎382/T; משם בכוון מזרחי באופן כללי לאורך הגבול הדרומי של תכנית זו עד לסימן המדידות ‎746/T; משם בכוון דרומי לאורך הגבולות המערביים של חלקות 2, 3, 4 ו־5 עד לפנה הדרומית־מזרחית של מקום בית המטבחיים בכביש הראשי של טבריה–צמח; משם לאורך הגבול המערבי של כביש זה, ואחרי מעינות חמי טבריה עד לנקודה המסומנת ‎1/SA, הנמצאת בק״מ 176,850 בערך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} דרום: {{ש}} משם בכוון מערבי לאורך רוכסי ההרים הדרומיים של ואדי אל קוסייב לאורך הנקודה הטריגונומטרית ‎321/A עד לסימן ‎2/SA הנמצא על פסגת המורד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} מערב: {{ש}} משם בכוון צפוני־מערבי לאורך הקצה המערבי של המורד דרך הנקודה הטריגונומטרית ‎56/M, סימן ‎3/SA וסימן מדידה ‎220/T, נקודה טריגונומטרית ‎327/A‏, ‎4/SA, נקודה טריגונומטרית ‎898/G וסימן ‎5/SA, הנמצאת בפסגת הגבעה והנקודה הטריגונומטרית ‎217/T ומשם בכוון צפוני עד לנקודת המוצא בכביש הראשי של נצרת–טבריה.

{{ח:חתימות|15 בספטמבר, 1941.}}
* '''י. גאטש'''
סופר לועד הפועל הממשלתי.
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]