תקנות הפיקוח על מעונות (אחזקת ילדים במעון רגיל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הפיקוח על מעונות (אחזקת ילדים במעון רגיל), תשכ״ו–1965}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר אחזקת ילדים במעון רגיל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ו, 120|תקנות הפיקוח על מעונות (אחזקת ילדים במעון רגיל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1787.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 78|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5555.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות#סעיף 2|סעיפים 2(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות#סעיף 12|ו־12}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות|לחוק הפיקוח על מעונות, תשכ״ה–1965}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעון“ – מעון רגיל כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הפיקוח על מעונות (בקשה לרשיון)|בתקנות הפיקוח על מעונות (בקשה לרשיון), תשכ״ה–1965}}, המיועד לילדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד רפואי מוכר“ – מוסד רפואי או רופא ששר הסעד בהתייעצות עם שר הבריאות, קבע אותו כמוסד רפואי מוכר לצורך תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועדה“ – ועדה שליד המחלקה לשירותים חברתיים ברשות המקומית שבתחומה נמצא מקום מגוריו של אחראי על קטין, שמתפקידה להחליט על דרכי הטיפול בילד, ושבראשה מנהל המחלקה לשירותים חברתיים של הרשות המקומית או עובד סוציאלי שהוא מינה, וחבריה: העובד הסוציאלי המטפל במשפחה, ומדריך־ראש־צוות הממונה עליו, ובמידה שהילד נמצא בטיפולו של פקיד סעד – אותו פקיד סעד, ומומחה מקצועי אחר שקבע יושב ראש הועדה אם קבע, ובדיון בענינו של ילד שטרם מלאו לו 6 שנים – גם מפקח מטעם השירות למען הילד (אימוץ) במשרד העבודה והרווחה וכן מפקח מטעם השירות למען הילד והנוער במשרד העבודה והרווחה אם ראה צורך בהשתתפותו בדיון בילד פלוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקיד סעד“ – פקיד סעד שנתמנה לענין {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)|חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש״ך–1960}} (להלן – חוק הנוער);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחראי על קטין“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)|בחוק הנוער}}.

{{ח:סעיף|2|תנאים לרשיון}}
{{ח:ת}} לא יינתן רשיון לניהול מעון לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}} אלא אם הוא ממלא אחר התנאים שבתקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|דאגה לילדים}}
{{ח:תת|(א)}} במעון יספקו לילדים השוכנים בו –
{{ח:תתת|(1)}} כל צרכיהם הגופניים והנפשיים וידאגו להם במסירות ויקיימו תנאים שיבטיחו להם התפתחות תקינה ובריאה;
{{ח:תתת|(2)}} ארוחות בהתאם לצרכיהם ולא פחות מאשר ארבע ארוחות ליום, מהן לפחות אחת מבושלת; הרכב המזון וטיבו יהיו כפי ששר הסעד יודיע בחוזר שישלח למעונות.
{{ח:תת|(ב)}} במעון ידאגו שהילדים השוכנים בו ילבשו לבוש מתאים, תקין ונקי בהתאם לצרכים בעונות השנה.
{{ח:תת|(ג)}} במעון ידאגו לנקיון גופם ולבושם של הילדים השוכנים בו.
{{ח:תת|(ד)}} במעון ידאגו לקיום קשרים בין הילדים השוכנים בו לבין בני משפחותיהם.

{{ח:סעיף|4|סדר יום}}
{{ח:תת|(א)}} במעון ייקבע סדר יום לימי חול, לימי המנוחה השבועיים ולחגים שיבטיח זמנים סבירים לשינה, לאוכל, ללימודים, להכנת שיעורים ולפעולות נופש ותרבות.
{{ח:תת|(ב)}} במעון ייעשו סידורים מתאימים המאפשרים את הפעלתו בהתאם לסדר היום והוא יתנהל על פיו.

{{ח:סעיף|5|חופשות}}
{{ח:ת}} במעון תיקבע תכנית חופשה לילדים השוכנים בו.

{{ח:סעיף|6|קבלת ילדים למעון|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתקבל ילד למעון אלא אם הוא מתאים לסוגי הילדים שבעבורם ניתן רשיון לניהולו.
{{ח:תת|(ב)}} לא יתקבל ילד למעון אלא אם נשלח אליו על ידי הורו או אפוטרופסו או על ידי מי שמוסמך לכך על פי כל דין; אולם אם טרם מלאו לילד 12 שנים, לא יתקבל הילד למעון במטרה להחזיקו בו במשך תקופה העולה על חודשיים ולא יוחזק בו כאמור אלא על פי החלטת פקיד סעד, בית משפט או הועדה; בבואה להחליט בדבר הוצאת הילד מהבית והעברתו למעון, תשקול הועדה את השיקולים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא יתקבל ילד למעון אלא אם הומצאה למעון תעודה רפואית שניתנה על ידי מוסד רפואי מוכר המעידה כי אין הילד נגוע במחלה מידבקת.
{{ח:תת|(ד)}} היה מנהל המעון בדעה כי יש צורך בקבלת הילד באופן דחוף מותר לקבלו אף אם לא הומצאה תעודה רפואית כאמור בתקנת משנה (ג); תעודה כאמור תומצא תוך שבוע מיום קבלת הילד למעון.
{{ח:תת|(ה)}} לא יתקבל ילד למעון שבו ניתן חינוך דתי אלא אם הוא בן אותה דת.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בתקנת משנה (ה) אם היו הורי הילד או אפוטרופסו או פקיד סעד לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)|חוק הנוער (טיפול והשגחה), תש״ך–1960}}, או מנהל המעון שבו ניתן חינוך דתי ושאליו עומד ילד בן דת אחרת להתקבל, סבורים כי טובת הילד דורשת כי יתקבל למעון האמור, יפנו בכתב למפקח בבקשה להרשות את קבלת הילד; היה המפקח סבור כי טובת הילד מחייבת את קבלתו למעון שאליו הוגשה בקשה להתקבל, רשאי הוא לאשר את קבלתו.

{{ח:סעיף|7|אמצעי משמעת}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל מעון ינקוט באמצעים מתאימים כדי להבטיח כי ילד היוצא את תחומי המעון, על דעת המנהל, יגיע למחוז חפצו בשלום.
{{ח:תת|(ב)}} על עריכת טיולים, קייטנות ורחיצה בים או בבריכה של ילדי המעון, יחולו הוראות המנהל הכללי של משרד החינוך והתרבות כפי שהן מתפרסמות בחוזרים המתפרסמים על ידיו מפעם בפעם.
{{ח:תת|(ג)}} אמצעי המשמעת במעון יהיו אמצעי משמעת חינוכיים בלבד; לא תונהג במעון שיטה של עונשים גופניים, שלילת מזון או כליאה כאמצעי משמעת ולא יוענש ילד עונש אחר כל שהוא העלול לפגוע בשלומו הגופני או הנפשי.

{{ח:סעיף|8|סביבה}}
{{ח:ת}} מעון יימצא באזור מגורים או באזור חקלאי המתאימים לייעודו.

{{ח:סעיף|9|מבנה}}
{{ח:תת|(א)}} המעון ייבנה מחמרים יציבים ובלתי חדירים לרטיבות; הוא יהיה אטום בפני חדירת חרקים ומכרסמים; הקירות החיצוניים והגג יהיו אטומים במידה מספקת בפני חום וקור.
{{ח:תת|(ב)}} מבני המעון יוחזקו במצב נקי.
{{ח:תת|(ג)}} רצפות המבנה יהיו עשויות מחומר קשה וחלק הניתן לשטיפה.
{{ח:תת|(ד)}} הפתחים החיצוניים יהיו ניתנים לסגירה.
{{ח:תת|(ה)}} שטח החלונות בכל חדר מגורים, חדר אוכל ומטבח לא יפחת משמינית שטח הרצפה ולא יפחת ממטר מרובע.
{{ח:תת|(ו)}} החלונות בחדרי המגורים ובחדרי האוכל ובמטבח יפנו החוצה.

{{ח:סעיף|10|חדרי שינה ומגורים}}
{{ח:תת|(א)}} גובה חדרי המגורים לא יפחת מ־2.5 מטר.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בחדרי שינה המיועדים למספר ילדים יוקצה שטח של לא פחות מ־4 מטרים מרובעים לכל ילד; בחישוב השטח לא יובאו בחשבון ארונות קיר.
{{ח:תתת|(2)}} שטחו של חדר שינה ליחיד לא יפחת משמונה מטרים מרובעים.
{{ח:תת|(ג)}} לא ישוכנו בחדר שינה אחד יותר מ־6 ילדים.
{{ח:תת|(ד)}} המרחק בין המיטות לא יפחת מ־90 ס״מ.
{{ח:תת|(ה)}} חדרי השינה יהיו מעל לפני הקרקע.
{{ח:תת|(ו)}} ילדים וילדות מגיל 6 ומעלה יהיו בחדרי שינה נפרדים.
{{ח:תת|(ז)}} לכל ילד תהיה מיטה נפרדת וכלי מיטה שיכללו: מזרון, סדין, ציפוי לשמיכה, כיסוי למיטה ושמיכות צמר לפי הצורך.
{{ח:תת|(ח)}} בכל חדר שינה יימצא מיתקן המיועד להחסנת חפציו האישיים של כל ילד וכן כסאות או שרפרפים ושולחן המיועד לשימושם של שוכני החדר.

{{ח:סעיף|11|חדר אוכל}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מעון יוקצה חדר, שאינו משמש לשינה, כחדר אוכל.
{{ח:תת|(ב)}} בחדר האוכל יוקצה שטח של מטר מרובע אחד לפחות לכל סועד.
{{ח:תת|(ג)}} השולחנות בחדר האוכל יהיו מצופים חומר הניתן לשטיפה.
{{ח:תת|(ד)}} שולחן בחדר האוכל יהיה מיועד ל־10 ילדים לכל היותר, ולכל ילד יהיה מקום ישיבה נפרד.

{{ח:סעיף|12|כיור לרחיצת ידיים}}
{{ח:ת}} ליד חדר האוכל יימצאו, במרחק סביר ממנו, כיורים לרחיצת הידיים, וחדרי נוחיות.

{{ח:סעיף|13|מטבח}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מעון יהיה מטבח ששטחו כמפורט להלן:
{{ח:תת}}

במעון המאכסן ילדים שמספרם	שטח המטבח במ״ר

13–25	14

26–50	20

51–75	26

76–100	32

101–200	52

{{ח:תת}} מעל 200 – 52 בתוספת 0.15 מ״ר מעל למאתיים הראשונים.
{{ח:תת|(ב)}} גובה המטבח לא יפחת מ־2.5 מטרים.
{{ח:תת|(ג)}} קירות המטבח יהיו מצופים עד לגובה 1.5 מטר בחומר המאפשר שטיפתם.

{{ח:סעיף|14|ציוד מטבח}}
{{ח:תת|(א)}} כלי האוכל יהיו עשויים בהתאם לתקן הישראלי שנקבע להם על ידי מכון התקנים הישראלי.
{{ח:תת|(ב)}} במטבח או סמוך לו יוקצה מקום מיוחד לשטיפת כלים.
{{ח:תת|(ג)}} במעון תימצא יחידת קירור בגודל מתאים ליכולת תפוסתו של המעון, לשם החסנת המזון.
{{ח:תת|(ד)}} יוקצה סמוך למטבח מקום מיוחד, סגור ומאוורר, להחסנת מצרכי מזון על הרצפה.

{{ח:סעיף|15|חדרי שירותים|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מספר כלי התברואה במבני המגורים שבמעון יהיה לפי מספר הילדים השוכנים בו כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}.
{{ח:תת|(ב)}} חדרי הנוחיות יימצאו במרחק סביר מחדרי המגורים.
{{ח:תת|(ג)}} במעון שבו שוכנים ילדים משני המינים יהיו כלי התברואה נפרדים ככל האפשר לפי היחס המספרי בין שני המינים.

{{ח:סעיף|16|מרפאה}}
{{ח:תת|(א)}} במעון שבו שוכנים עד 60 ילדים ייקבע מקום שישמש מרפאה ושבו יימצא הציוד הבא:
{{ח:תתת|(1)}} ארון נעול לתרופות ולמכשירים;
{{ח:תתת|(2)}} ארון קיר לציוד עזרה ראשונה;
{{ח:תתת|(3)}} כרטסת בריאות;
{{ח:תתת|(4)}} כיור וברז מים;
{{ח:תתת|(5)}} מיתקן לחימום.
{{ח:תת|(ב)}} במעון שבו שוכנים ילדים במספר העולה על 60 ייקבע חדר מיוחד, ששטחו 10 מטרים מרובעים לפחות, למרפאה.
{{ח:תת|(ג)}} במרפאה כאמור בתקנת משנה (ב) יימצא הציוד האמור בתקנת משנה (א) ובנוסף לו גם הציוד הבא:
{{ח:תתת|(1)}} ספת בדיקה;
{{ח:תתת|(2)}} פרגוד;
{{ח:תתת|(3)}} מדרגות;
{{ח:תתת|(4)}} מאזניים לשקילת בני אדם;
{{ח:תתת|(5)}} שולחן כתיבה;
{{ח:תתת|(6)}} כסאות במספר מספיק;
{{ח:תתת|(7)}} שטיח או מחצלת לרצפה.

{{ח:סעיף|17|חדרי חולים}}
{{ח:תת|(א)}} במעון שמספר הילדים השוכנים בו אינו עולה על 50 ייקבעו חדרים מיוחדים שישמשו בעת הצורך כחדרי בידוד או חדרי חולים.
{{ח:תת|(ב)}} במעון שמספר הילדים ששוכנים בו עולה על 50 ייקבעו שני חדרים מיוחדים שישמשו כחדרי בידוד וחדר חולים.
{{ח:תת|(ג)}} במעון שבו שוכנים ילדים וילדות ייקבעו חדרי חולים וחדרי בידוד נפרדים לילדים ולילדות.
{{ח:תת|(ד)}} לחדרי חולים או לחדרי בידוד יהיו צמודים כיורי רחצה, בית שימוש ומקלחות שישמשו את המאושפזים בהם בלבד.

{{ח:סעיף|18|החסנת בגדים}}
{{ח:תת|(א)}} במעון שתפוסתו עד 25 ילדים יוקצה מקום מיוחד שישמש כמחסן להחסנת בגדים וכבסים.
{{ח:תת|(ב)}} במעון שתפוסתו יותר מ־25 ילדים יוקצה חדר מיוחד שישמש כמחסן להחסנת בגדים וכבסים.
{{ח:תת|(ג)}} ייעשו סידורים במעון להחסנת הכבסים המלוכלכים בנפרד.
{{ח:תת|(ד)}} במעון ייקבע מקום מיוחד להחסנת נעלים.

{{ח:סעיף|19|תאורה}}
{{ח:ת}} במעון תהיה תאורה חשמלית מספקת.

{{ח:סעיף|20|מים חמים}}
{{ח:ת}} במעון יהיה מיתקן לאספקת מים חמים לרחיצת הילדים.

{{ח:סעיף|21|טיפול רפואי}}
{{ח:תת|(א)}} במעון יספקו לילדים השוכנים בו את השירותים הרפואיים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} בדיקה רפואית שיגרתית אחת לשנה;
{{ח:תתת|(2)}} טיפול רפואי שוטף;
{{ח:תתת|(3)}} טיפול שיגרתי בשיניים;
{{ח:תתת|(4)}} מעקב אחרי ילדים חולים ואישפוזם;
{{ח:תתת|(5)}} מתן עזרה ראשונה;
{{ח:תתת|(6)}} פיקוח רפואי כללי;
{{ח:תתת|(7)}} ביצוע חיסונים;
{{ח:תתת|(8)}} אחזקת המרפאה ודאגה לסדרים בה ולחמרי הרפואה שבה;
{{ח:תתת|(9)}} בדיקות רפואיות לפני טיולים;
{{ח:תתת|(10)}} קשר עם חולים הנמצאים מחוץ למעון;
{{ח:תתת|(11)}} ניהול כרטסת בריאות.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל מעון ימציא למפקח אישור ממוסד רפואי מוכר על סיפוק השירותים המנויים בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|22|תנאים רפואיים להעסקת עובדים}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתקבל עובד לעבודה במעון אלא לאחר שנבדק על ידי מוסד רפואי מוכר והציג אישור שאינו חולה לא בשחפת פעילה ולא במחלה מידבקת אחרת ושאין הוא נושא טפילים של מחלה מידבקת כלשהי.
{{ח:תת|(ב)}} חובת הבדיקה והמצאת האישור כאמור בתקנת משנה (א) יחולו גם על בני משפחת העובד המתגוררים אתו בין כתלי המעון.
{{ח:תת|(ג)}} לא יועסק במעון עובד החולה במחלת נפש או החולה באחת המחלות הנזכרות בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ד)}} עובד במעון שחלה יפסיק את עבודתו עד שימציא אישור רפואי המוכיח כי הוא אינו מסכן את בריאות שוכני המעון.
{{ח:תת|(ה)}} כל עובד חייב להמציא אחת לשנה אישור מאת מוסד רפואי מוכר שאינו חולה לא בשחפת פעילה ולא במחלת עור מידבקת.
{{ח:תת|(ו)}} לא יתגורר במעון בן משפחה של עובד אם הוא לוקה במחלת נפש או במחלה מידבקת העלולה לסכן את בריאות שוכני המעון.
{{ח:תת|(ז)}} נוסף על הבדיקות האחרות, ייבדק כל עובד מטבח אחת לשנה בדיקות תרבית וצואה.
{{ח:תת|(ח)}} לא יועסק במטבח של מעון עובד אשר נקיון גופו ולבושו אינם מניחים את הדעת, ולא יועסק שם עובד שעל גופו נמצאים חטטים או פצעים פתוחים או מוגלתיים אלא אם הם מכוסים בתחבושת בלתי חדירה.

{{ח:סעיף|23|פטור}}
{{ח:ת}} שר הסעד רשאי לפטור לתקופה שהוא יורה מעון שהיה קיים ערב פרסומן של תקנות אלה ברשומות ממילוי אחר הוראות תקנות אלה, כולן או מקצתן, אם לדעתו מתנהל המעון בצורה שאינה פוגעת בשלומם הגופני והנפשי של הילדים השוכנים בו.

{{ח:סעיף|24|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הפיקוח על מעונות (אחזקת ילדים במעון רגיל), תשכ״ו–1965“.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} שיקולי הועדה בהוצאת הילד מהבית והעברתו למעון יהיו כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} המשפחה אינה מסוגלת למלא את תפקידה כלפי הילד מחמת אחת מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} הילד יתום ללא משפחה או שמשפחתו הרוסה;
{{ח:תתת|(ב)}} אין לילד אם ואין לה מחליף מבני משפחה אחרים או באמצעות שירותי הקהילה;
{{ח:תתת|(ג)}} חוסר יכולת של ההורים לטפל בילד עקב מחלה או שיש בהתנהגות ההורים משום פגיעה בילד;
{{ח:תתת|(ד)}} ההורים חיים בנפרד והילד נמצא אצל הורה שאינו יכול לטפל בו עקב מחלה או התנהגות שיש בה משום פגיעה בילד ואין אפשרות להעבירו להורה השני;
{{ח:תת|(2)}} הילד אינו מסוגל להתפתח במשפחתו מחמת בריאות לקויה גופנית, נפשית או שכלית, ואין אפשרות לתת לו טיפול המתאים למצבו הבריאותי במשפחה, או בקהילה.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}}

מספר {{ש}} האסלות	מספר {{ש}} הכיורים	מספר {{ש}} המקלחות

במעון שמספר הילדים בו עד 13	2	2	2

לכל 10 נוספים עד 50, תוספת של	1	1	1

לכל 15 נוספים מעל ל־50, תוספת של	1	1	1

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}}

מספר {{ש}} המשתנות

במעון שמספר הילדים בו עד 50	3

לכל 30 נוספים מעל 50, תוספת של	1

{{ח:ת}}

מספר {{ש}} האמבטיות

לכל 50 ילדים במעון שמחציתם לפחות הם למטה מגיל 6	2

לכל 50 נוספים, תוספת של	1

לכל 50 מעל לגיל 6	1

{{ח:חתימות|ט׳ בתשרי תשכ״ו (5 באוקטובר 1965)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הסעד
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]