חוק אשראי הוגן

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק אשראי הוגן, התשנ״ג–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000450}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ג, 174|חוק הסדרת הלוואות חוץ־בנקאיות|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211681.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 98|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 1999)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211661.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 258|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300245.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 446|חוק חובת אזהרה בפרסום ובשיווק של הלוואה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_381148.pdf}}, {{ח:תיבה|1087|תיקון מס׳ 4 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390377.pdf}}, {{ח:תיבה|1208|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390482.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 48|תיקון מס׳ 5 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_519395.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 371|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}.

''קביעת סכום:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 796|קביעת סכום לענין סעיף 15(ב)(1) לחוק}}. ''הודעות:'' {{ח:תיבה|י״פ תשע״א, 2018|הודעה על שינוי סכום}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 2533|הודעה על שינוי סכום}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 5564|הודעה על שינוי סכום}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תש״ס, תשע״ז־2, תשע״ז־3, תשע״ט, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי“, ”בעל רישיון למתן אשראי“ ו”בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|בחוק שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי“ – מי שבידו רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36ט|בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי)}} וכן תאגיד שבשליטתו; לעניין זה, ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראות מאסדר“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין המפקח על הבנקים – הוראות הניתנות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|סעיף 5(ג1) לפקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:תתת|(2)}} לעניין המפקח על נותני שירותים פיננסיים – הוראות הניתנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 4|סעיף 4(א) לחוק שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:תתת|(3)}} לעניין הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון –
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי מבטח – הוראות הניתנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 2|סעיף 2(ב) לחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי חברה מנהלת – הוראות הניתנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 39|סעיף 39(ב)(1) לחוק קופות גמל}};
{{ח:תתת|(4)}} לעניין רשות ניירות ערך – הוראות הניתנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום#סעיף 43|סעיף 43(ב) לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואה“ – כל עסקת אשראי, לרבות ניכיון שטר, ולמעט סוגי עסקאות אשראי ששר המשפטים, בהסכמת שר האוצר ונגיד בנק ישראל ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט קבע לגביהן כי הוראות חוק זה, כולן או חלקן, לא יחולו עליהן בשל כך שהן לא מקיימות את תכליות החוק;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות (החרגת סוגי עסקאות אשראי מתחולת החוק והחרגת הוצאות מגדר "תוספת")|תקנות הסדרת הלוואות חוץ־בנקאיות (החרגת סוגי עסקאות אשראי מתחולת החוק והחרגת הוצאות מגדר ”תוספת“), התשע״ט–2019}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת החוקה חוק ומשפט“ – ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מנהלת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק קופות גמל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת תשלומים“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבנקאות (רישוי)“ – {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום“ – {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ״ג–2023}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על הביטוח“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק קופות גמל“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירותים פיננסיים מוסדרים“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לווה“ – יחיד המקבל הלוואה, וכן תאגיד מסוג התאגידים שקבע שר המשפטים לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ג|סעיף 15ג}} המקבל הלוואה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלווה“ – מי שנותן הלוואה, וכן מי שעוסק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלווה מוסדי“ – מלווה שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד בנקאי, תאגיד עזר או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי;
{{ח:תתת|(2)}} מבטח;
{{ח:תתת|(3)}} חברה מנהלת;
{{ח:תתת|(4)}} בעל רישיון למתן אשראי;
{{ח:תתת|(5)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי;
{{ח:תתת|(6)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי;
{{ח:תתת|(7)}} חברת תשלומים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסגרת אשראי“ – התחייבות של מלווה להעמדת אשראי עד סכום מסוים, אשר מימושו בפועל ומועדי פירעונו, בתוך תקופת חוזה ההלוואה, נתון בידי הלווה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת לתיווך באשראי“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 25יז|בסעיף 25יז לחוק שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח על הבנקים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|בסעיף 5 לפקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח על נותני שירותים פיננסיים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סולק“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום ההלוואה“ – הסכום שבו מחוייב הלווה לפי חוזה ההלוואה, או כל חלק ממנו, לפי הענין, למעט ריבית וריבית פיגורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית“ – ריבית או הפרשי הצמדה, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית פיגורים“ – ריבית שנדרש לווה לשלם בשל פיגור בתשלום לפי חוזה ההלוואה, חלף הריבית, בין שנקראת ריבית פיגורים ובין שנקראת בשם אחר; ולעניין ניכיון שטר – ריבית שדורש המלווה, מהלווה או ממושך שטר, בשל אי־פירעון של השטר; לעניין הגדרה זו לא יובאו בחשבון הוצאות שהוציא המלווה לשם גביית התשלום שהלווה פיגר בתשלומו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7א|בסעיף 7א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות ניירות ערך“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור העלות הממשית של האשראי“ – היחס שבין סך כל התוספות לבין הסכום שקיבל הלווה בפועל, בחישוב שנתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור העלות המרבית של האשראי“ – שיעור העלות הממשית של האשראי המרבי שניתן לקבוע בחוזה הלוואה ולגבות מלווה, והכול כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור ריבית הפיגורים המרבי“ – השיעור המרבי של ריבית פיגורים שניתן לקבוע בחוזה הלוואה ולגבות מלווה, והכול כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ ו”תאגיד עזר“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספת“ – כל סכום שנדרש לווה לשלם בקשר לחוזה ההלוואה מעבר לסכום שקיבל בפועל מן המלווה, למעט אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ריבית פיגורים;
{{ח:תתת|(2)}} הוצאות שהוציא המלווה לשם גביית התשלום שהלווה פיגר בתשלומו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7א|בסעיף 7א}};
{{ח:תתת|(3)}} הוצאות שנדרשות לשם העמדת ההלוואה במועד העמדתה, מסוג ובסכום שקבע שר המשפטים, ובכלל זה, סכום כולל, לפי הצעת המפקח על הבנקים, המפקח על נותני שירותים פיננסיים{{ח:הערה|,}} הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון או רשות ניירות ערך, לפי העניין, בהסכמת שר האוצר ונגיד בנק ישראל ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט, ורשאי שר המשפטים לקבוע הוראות שונות כאמור לגבי סוגי הלוואות ובתנאים שיקבע;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות (החרגת סוגי עסקאות אשראי מתחולת החוק והחרגת הוצאות מגדר "תוספת")|תקנות הסדרת הלוואות חוץ־בנקאיות (החרגת סוגי עסקאות אשראי מתחולת החוק והחרגת הוצאות מגדר ”תוספת“), התשע״ט–2019}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יתרת החוב“ – הסכום שהלווה חייב למלווה בנקודת זמן מסוימת, כשהוא מורכב מסכום ההלוואה, מהתוספת ומריבית הפיגורים ובהפחתת הסכומים ששולמו בפועל על ידי הלווה למלווה, והכל כפי שהוא עד אותה נקודת זמן.

{{ח:סעיף|2|עריכת חוזה בכתב ותיעוד הסכמת הלקוח|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:ת}} חוזה הלוואה בין מלווה ללווה טעון מסמך בכתב; הסכמת הלקוח לכריתת חוזה ההלוואה תינתן במפורש ותתועד בידי המלווה, ויכול שתינתן בדרך של חתימת הלקוח על חוזה ההלוואה; שר המשפטים רשאי לקבוע הוראות לעניין אופן תיעוד ההסכמה כאמור.

{{ח:סעיף|3|חובת גילוי|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־3, תשע״ט, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} מלווה העומד לכרות חוזה הלוואה עם לווה, ימסור לו עותק ממנו והזדמנות סבירה לעיין בו לפני כריתתו, וכן ימסור לו, לאחר כריתת החוזה, עותק מהחוזה שנכרת ומתיעוד הסכמת הלווה, והכל בהתאם לפרטי ההתקשרות שמסר הלווה למלווה; לעניין זה, ”מסירה“ – לרבות באמצעים אלקטרוניים.
{{ח:תת|(ב)}} מלווה יכלול בחוזה ההלוואה גילוי מלא של הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמות המלווה, הלווה והערב להלוואה, מספרי הזהות שלהם, ומעניהם המלאים;
{{ח:תתת|(2)}} סכום ההלוואה;
{{ח:תתת|(3)}} הסכום שקיבל הלווה בפועל, לפי הידוע במועד כריתת חוזה ההלוואה;
{{ח:תתת|(4)}} שיעור הריבית, ביחס לסכום ההלוואה, בחישוב שנתי המביא בחשבון גם ריבית דריבית, בהתאם למועדי פרעון ההלוואה;
{{ח:תתת|(5)}} בהלוואה בריבית משתנה – בסיס הריבית, מרכיבי הריבית המשתנה, העקרונות לשינוי שיעור הריבית, מועד השינוי או האירועים שבעקבותיהם ישונו השיעורים;
{{ח:תתת|(6)}} בהלוואה צמודה למדד או לבסיס אחר –
{{ח:תתתת|(א)}} סוג ההצמדה ושיעורה, ובסיס ההצמדה ומועדו;
{{ח:תתתת|(ב)}} הרכיבים שעליהם חלה ההצמדה;
{{ח:תתת|(7)}} ציון כל התוספות שאינן מנויות בפסקאות (4) עד (6), תוך פירוט סכומיהן;
{{ח:תתת|(7א)}} ציון כל ההוצאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|פסקה (3) להגדרה ”תוספת“}}, וכן פירוט הסכומים של אותן הוצאות, ככל שהם ידועים למלווה;
{{ח:תתת|(8)}} שיעור העלות הממשית של האשראי;
{{ח:תתת|(8א)}} שיעור העלות המרבית של האשראי החל לגבי ההלוואה;
{{ח:תתת|(8ב)}} שיעור ריבית הפיגורים המרבי החל לגבי ההלוואה;
{{ח:תתת|(9)}} תקופת ההלוואה, וסכומי התשלומים לפרעון ההלוואה ומועדיהם, בפירוט סכום ההלוואה והריבית בכל תשלום לפי הידוע בעת כריתת חוזה ההלוואה; ולעניין הלוואה בריבית משתנה או הלוואה צמודה למדד או לבסיס אחר – גם הבהרה כי הסכום עשוי להשתנות במהלך תקופת ההלוואה עקב שינוי שיעור הריבית או עקב ההצמדה;
{{ח:תתת|(10)}} הצעדים, על פי הדין ועל פי החוזה, שרשאי המלווה לנקוט בשל אי־תשלום במועד והתנאים לנקיטת צעדים אלה, וכן התנאים להעמדת הלוואה לפירעון מיידי;
{{ח:תתת|(11)}} שיעור ריבית הפיגורים בחישוב שנתי המביא בחשבון גם ריבית דריבית, לפי הידוע בעת כריתת חוזה ההלוואה;
{{ח:תתת|(11א)}} קיומה של זכות לפירעון מוקדם של ההלוואה ותנאיה כמפורט להלן: המועד למתן הודעה על הקדמת הפירעון ואופן מתן ההודעה, העמלות הכרוכות בפירעון המוקדם ואופן היוון יתרת ההלוואה או הפניה לנוסחה להיוון כאמור המתפרסמת באתר האינטרנט של המלווה;
{{ח:תתת|(11ב)}} סך התוספת וההוצאות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה (3) להגדרה {{ח:הערה|”}}תוספת{{ח:הערה|“}}}} שייווספו לקרן ההלוואה, אם כל תשלום ישולם במועדו, לפי תנאי הריבית והתוספת הידועים במועד כריתת חוזה ההלוואה, ולעניין הלוואה בריבית משתנה או הלוואה צמודה למדד או לבסיס אחר – גם הבהרה כי הסכום עשוי להשתנות במהלך תקופת ההלוואה עקב שינוי שיעור הריבית או עקב ההצמדה;
{{ח:תתת|(11ג)}} זהות הגורם המפקח על פעילותו של המלווה;
{{ח:תתת|(12)}} כל פרט אחר שיקבע שר המשפטים, בהתייעצות עם שר האוצר ונגיד בנק ישראל ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט.
{{ח:תת|(ב1)}} שר המשפטים, בהתייעצות עם שר האוצר ונגיד בנק ישראל ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט, רשאי לפטור מלווים מהחובות כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), כולן או חלקן, לגבי סוגי הלוואות ובתנאים שיקבע.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי, בהתייעצות עם שר האוצר ונגיד בנק ישראל, לקבוע את העקרונות או השיטות לחישוב הפרטים האמורים בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} המפקח על הבנקים, המפקח על נותני שירותים פיננסיים{{ח:הערה|,}} הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון או רשות ניירות ערך, לפי העניין, יקבעו, בהוראות מאסדר, טפסים לגילוי הפרטים לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד1)}} מלווה יאפשר ללווה גישה סבירה לחוזה ההלוואה ולתנאיו במהלך תקופת החוזה וזמן סביר לאחריה.
{{ח:תת|(ה)}} לא יפרסם מלווה פרסומת אף אם היא פרסומת המותרת לפי דין ולא ינקוט דרך שיווק אחרת, המעודדות נטילת הלוואה על ידי לווה, אלא אם כן הן כוללות את שם המלווה וצורפה להן אזהרה בנוסח זה: ”אי־עמידה בפירעון ההלוואה עלול לגרור חיוב בריבית פיגורים והליכי הוצאה לפועל“; ואולם החובה לכלול את שם המלווה כאמור לא תחול על מפעיל מערכת מקוונת המיועדת למתן הלוואות ולקבלתן או לביצוע תשלומים לאחר, אם מפעיל המערכת אינו נותן ההלוואה או מקבלה.
{{ח:תת|(ו)}} נתן המלווה את ההלוואה שלא במועד כריתת חוזה ההלוואה, ימסור ללווה מסמך, לרבות באמצעים אלקטרוניים, המציין את הסכום שקיבל הלווה בפועל ואת הפרטים הקבועים בסעיף קטן (ב)(9), ככל שחל בהם שינוי לאחר כריתת חוזה ההלוואה; שר המשפטים, בהתייעצות עם שר האוצר ונגיד בנק ישראל, רשאי לקבוע חובות גילוי נוספות שיחולו על המלווה לאחר כריתת חוזה ההלוואה.

{{ח:סעיף|4|אי קיום חובת הגילוי}}
{{ח:ת}} מבלי לגרוע מזכותו של הלווה לסעדים לפי חוק זה או לפי כל דין אחר, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק החוזים (חלק כללי)#סעיף 12|סעיפים 12(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק החוזים (חלק כללי)#סעיף 15|ו־15 לחוק החוזים (חלק כללי), התשל״ג–1973}}, לפי הענין, אם לא קיים המלווה את חובת הגילוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}.

{{ח:סעיף|4א|בסיס ההצמדה או בסיס הריבית|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:ת}} בהלוואה צמודה למדד או לבסיס אחר או בהלוואה בריבית משתנה, ובכלל זה ריבית פיגורים משתנה, יהיו בסיס ההצמדה או בסיס הריבית, לפי העניין, מדד, ריבית או בסיס אחר, שאין למלווה שליטה על קביעתם ומפורסמים לציבור לפי דין או נוהג.

{{ח:סעיף|5|הגבלת שיעור העלות הממשית של האשראי|תיקון: תש״ס, תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לא יכרות מלווה חוזה הלוואה שבו שיעור העלות הממשית של האשראי הידוע במועד כריתת החוזה עולה על שיעור העלות המרבית של האשראי הידוע באותו מועד, ולא יקבל תשלום לפי חוזה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} מלווה יכלול בחוזה הלוואה תנאי שלפיו שיעור העלות הממשית של האשראי הידוע במועד כריתת החוזה לא יעלה על שיעור העלות המרבית של האשראי הידוע באותו מועד, כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} נכרת חוזה הלוואה ומתקיים אחד מהתנאים המפורטים להלן, יחושב שיעור העלות הממשית של האשראי לעניין סעיף קטן (א), כאילו נקבעה בחוזה ההלוואה ריבית קבועה בשיעור הריבית הגבוה ביותר מבין הריביות שגבה המלווה מהלווה במסגרת אותו חוזה:
{{ח:תתת|(1)}} החוזה נערך בלא מסמך בכתב בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:תתת|(2)}} החוזה אינו כולל את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)(2) עד (8) ו־(9)}}, לרבות כפי שהוחל {{ח:פנימי|סעיף 15א|בסעיפים 15א}} {{ח:פנימי|סעיף 15ב|ו־15ב}};
{{ח:תתת|(3)}} נקבע בחוזה בסיס הצמדה או בסיס ריבית שאינו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4א|בסעיף 4א}}.

{{ח:סעיף|6|הגבלת ריבית הפיגורים|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לא יכרות מלווה חוזה הלוואה שבו שיעור ריבית הפיגורים הידוע במועד כריתת החוזה עולה על שיעור ריבית הפיגורים המרבי הידוע באותו מועד, ולא יקבל תשלום לפי חוזה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} מלווה יכלול בחוזה הלוואה תנאי שלפיו שיעור ריבית הפיגורים הידוע במועד כריתת החוזה לא יעלה על שיעור ריבית הפיגורים המרבי הידוע באותו מועד, כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} נכרת חוזה הלוואה ומתקיים אחד מהתנאים המפורטים להלן, יחושב שיעור ריבית הפיגורים לעניין סעיף קטן (א), כאילו נקבעה בחוזה ההלוואה ריבית פיגורים קבועה בשיעור ריבית הפיגורים הגבוה ביותר מבין הריביות שגבה המלווה מהלווה במסגרת אותו חוזה:
{{ח:תתת|(1)}} החוזה נערך בלא מסמך בכתב בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:תתת|(2)}} החוזה אינו כולל את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)(2) עד (8), (9) ו־(11)}}, לרבות כפי שהוחל {{ח:פנימי|סעיף 15א|בסעיפים 15א}} {{ח:פנימי|סעיף 15ב|ו־15ב}};
{{ח:תתת|(3)}} נקבע בחוזה בסיס הצמדה או בסיס ריבית, לעניין ריבית פיגורים, שאינו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4א|בסעיף 4א}}.

{{ח:סעיף|7|הקדמת מועד הפרעון|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, מלווה זכאי להקדים את מועד הפירעון של ההלוואה, כולה או חלקה, אם היה חשש ממשי לאי־פירעון ההלוואה, אם הסיכון לאי־פירעון ההלוואה גדל בשיעור ניכר, אם היתה הפרה יסודית של חוזה ההלוואה או אם התקיימו תנאים אחרים המחייבים ביצוע מיידי של פעולה כאמור לגבי ההלוואה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)|(1)}} ביקש המלווה להקדים את מועד הפרעון של יתרת ההלוואה, ישלח ללווה התראה בדבר הקדמת מועד הפירעון, שבה יפרט, בין השאר, פעולות שהלווה יכול לנקוט כדי למנוע את הקדמת מועד הפירעון, ככל שישנן, תוך תקופה שלא תפחת מ־21 ימי עסקים מיום משלוח ההתראה, וכי אם לא יעשה כן, תעמוד יתרת ההלוואה לפרעון מיידי ותיווסף עליה ריבית פיגורים ממועד ההעמדה לפרעון מיידי ועד למועד התשלום בפועל.
{{ח:תתת|(2)}} מלווה לא חייב למסור התראה כאמור בפסקה (1), אם קיימות נסיבות מיוחדות שבהן יש חשש ממשי שעמידה בהוראות אותה פסקה תוביל לפגיעה ביכולת הגבייה של המלווה בשל אחד מאלה, ובלבד שניתנה התראה ללווה בהקדם האפשרי לאחר שהוסר החשש:
{{ח:תתתת|(א)}} שינוי לרעה בכושר הפירעון של הלקוח;
{{ח:תתתת|(ב)}} תנאים אחרים המחייבים ביצוע מיידי של פעולה לגבי הלוואה.
{{ח:תת|(ד)}} המלווה יפרט בהתראה את הסכום של כל תשלום שבפיגור ואת סכום ריבית הפיגורים שנצבר עד ליום משלוח ההתראה, ככל שישנם, וכל סכום מיתרת ההלוואה שיוקדם מועד פרעונו בהתאם לאמור בסעיף קטן (ה); לגבי חוזה הלוואה שעניינו מסגרת אשראי, יראו בקיומה של יתרת חוב העולה על מסגרת האשראי שאושרה על ידי המלווה כתשלום שבפיגור; שר המשפטים רשאי לקבוע דרך למשלוח ההתראה, ופרטים נוספים שייכללו בה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות (סדרי דין)|תקנות הסדרת הלוואות חוץ־בנקאיות (סדרי דין), התשנ״ד–1994}}.}}
{{ח:תת|(ה)}} הסתיימה התקופה הקבועה בהתראה ולא פעל הלווה למניעת הקדמת מועד הפירעון כאמור בהתראה, רשאי המלווה להעמיד לפרעון מיידי כל סכום מיתרת ההלוואה כפי שפורט בהתראה, ותיווסף עליה ריבית פיגורים ממועד ההעמדה לפרעון מיידי ועד למועד התשלום בפועל.
{{ח:תת|(ו)}} לענין זה, ”יתרת ההלוואה“ – יתרת סכום ההלוואה, במלואה או בחלקה, בצירוף הריבית שנצברה עד למועד ההעמדה לפרעון מיידי.

{{ח:סעיף|7א|הוצאות לגביית תשלום שבפיגור|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:ת}} מלווה רשאי לגבות מלווה רק הוצאות סבירות שהוציא לשם גביית תשלום שהלווה פיגר בתשלומו לפי חוזה ההלוואה, ושנקבע בחוזה ההלוואה שהוא רשאי לגבותן מהלווה; שר המשפטים רשאי לקבוע את סוג ההוצאות שרשאי המלווה לגבות מהלווה כאמור, את הסכום המרבי שלהן, ואת התנאים לגבייתן.

{{ח:סעיף|8|סדרי דין|תיקון: תש״ס, תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הגיש מלווה תובענה בבית משפט נגד לווה, או הגיש נגדו בקשה ללשכת הוצאה לפועל לביצוע פסק דין, לביצוע שטר או לביצוע תביעה על סכום קצוב, והכל בקשר לחוזה הלוואה, יצרף לכתב התביעה או לבקשה העתק של חוזה ההלוואה וכן העתק של פסק הדין או את השטר, לפי העניין; ואולם מלווה מוסדי יהיה רשאי לצרף לכתב התביעה או לבקשה כאמור, במקום העתק של חוזה ההלוואה, רשומה מוסדית כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 35|בסעיף 35 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, בקשר לחוזה ההלוואה, בהתאם להוראות הדין, ובלבד שהיא כוללת את כל הפרטים שיש לגלותם במסגרת חוזה ההלוואה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} בתובענה או בקשה כאמור בסעיף קטן (א) יציין המלווה את הסכום שתשלומו נדרש ואת אופן חישובו, וכן פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} כל הפרטים שיש לגלותם לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}}, לרבות כפי שהוחל {{ח:פנימי|סעיף 15א|בסעיפים 15א}} {{ח:פנימי|סעיף 15ב|ו־15ב}}, ולעניין מלווה מוסדי – גם הפרטים שעליו לגלותם לפי חוק אחר החל בעניין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16}}, וכן קיומן של התראות בשל הפיגור בתשלומים;
{{ח:תתת|(2)}} התשלומים ששילם הלווה לפרעון ההלוואה ומועדיהם, בפירוט סכום ההלוואה והריבית בכל תשלום;
{{ח:תתת|(3)}} יתרת החוב במועד הגשת התובענה;
{{ח:תתת|(4)}} התשלומים שבפיגור, בחלוקה לפי קרן, הצמדה, ריבית וריבית הפיגורים ביחס אליהם שנצברו עד למועד הגשת התובענה;
{{ח:תתת|(5)}} כל סכום שמועד פרעונו הוקדם, וסכום הריבית וריבית הפיגורים ביחס אליו שנצבר עד למועד הגשת התובענה;
{{ח:תתת|(5א)}} הסכום שהמלווה דורש מהלווה בשל הוצאות שהוציא לגביית תשלום שהלווה פיגר בתשלומו, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7א|בסעיף 7א}};
{{ח:תתת|(6)}} כל פרט אחר שיקבע שר המשפטים, בהתייעצות עם שר האוצר ונגיד בנק ישראל.

{{ח:סעיף|9|ביטול או שינוי תנאי בבית משפט|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} ראה בית המשפט בתובענה בקשר לחוזה הלוואה, כי חוזה ההלוואה או תנאי בו אינם מתאימים לדרישות לפי חוק זה, ולגבי מלווה מוסדי – לדרישות לפי חוק זה או לפי חוק אחר החל בעניין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16}}, יורה בית המשפט, ביוזמתו או על פי בקשה, ולאחר שנתן הזדמנות לצדדים להשמיע טענותיהם, לבטל את החוזה או את התנאי או לשנותו, הכל במידה הנדרשת כדי להתאימו לדרישות החוק, ולפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} מבלי לגרוע מכלליות האמור בסעיף קטן (א) או מכל תרופה אחרת שבדין, רשאי בית המשפט להתאים את שיעור העלות הממשית של האשראי ואת שיעור ריבית הפיגורים לשיעורים המרביים המותרים על פי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}}, או לקבוע שיעור נמוך יותר, לצוות על השבה של כל סכום שקיבל המלווה מן הלווה שלא בהתאם להוראות חוק זה, לחייב את המלווה בהוצאות שנגרמו ללווה, וליתן כל הוראה אחרת שתיראה צודקת בנסיבות הענין.

{{ח:סעיף|10|אי־נקיטה של הליכי הוצאה לפועל|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} ביקש מלווה לנקוט הליכים נגד לווה בתיק הוצאה לפועל לביצוע פסק דין שניתן במעמד צד אחד, לביצוע שטר או לביצוע תביעה על סכום קצוב, בקשר לחוזה ההלוואה, רשאי רשם ההוצאה לפועל, ביוזמתו או על פי בקשה, לסרב לנקוט את ההליכים המבוקשים, ובכלל זה להורות על אי־פתיחת תיק הוצאה לפועל או סגירתו, אם היה לו יסוד להניח כי חוזה ההלוואה או תנאי בו אינם מתאימים לדרישות לפי חוק זה, ולגבי מלווה מוסדי – לדרישות לפי חוק זה או לפי חוק אחר החל בעניין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16}}; ואולם לא יורה רשם ההוצאה לפועל על אי־פתיחת תיק ביוזמתו אלא לאחר שנתן לצדדים הזדמנות לטעון את טענותיהם.
{{ח:תתת|(2)}} מנהל לשכת ההוצאה לפועל רשאי לסרב לנקוט הליכים בתיק הוצאה לפועל לביצוע שטר או לביצוע תביעה על סכום קצוב כאמור בפסקה (1), בנסיבות המנויות בצו שקבע שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} ביקש מלווה נקיטת הליכים כאמור בסעיף קטן (א), והשהה את ההליכים ללא טעם סביר, רשאי רשם ההוצאה לפועל, ביוזמתו או על פי בקשה, לסרב לנקוט את ההליכים המבוקשים כאמור באותו סעיף קטן, וכן רשאי הוא לקבוע ריבית פיגורים בשיעור נמוך מן השיעור של חוזה ההלוואה לתקופת השיהוי.
{{ח:תת|(ד)}} הוגש לבית המשפט המוסמך ערעור על החלטה של רשם ההוצאה לפועל לסרב לנקוט הליכים של הוצאה לפועל לפי סעיף זה, ידון בית המשפט בעניין כאילו הגיש הלווה בקשה לבית המשפט לביטול חוזה ההלוואה או תנאי בו, או לשינוים, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11|הגנה נגד אוחז בשטר}}
{{ח:ת}} נפתח נגד הלווה הליך בבית משפט או בהוצאה לפועל לביצוע שטר שחתם הלווה בקשר לחוזה הלוואה, יהיו זכויות האוחז בשטר כפופות להוראות חוק זה כאילו היה המלווה, אלא אם כן הוכיח האוחז בשטר כי הוא אוחז בו בתום לב ובעד תמורה, וכי הוא לא ידע שמקור השטר בחוזה הלוואה כאמור.

{{ח:סעיף|12|הגנה על ערב להלוואה}}
{{ח:ת}} כל טענה העומדת ללווה לפי חוק זה, תעמוד גם לערב להלוואה.

{{ח:סעיף|13|ראיות}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין, רשאי בית המשפט בהליכים לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} לקבל כראיה עדות בעל־פה.

{{ח:סעיף|14|ערעור על החלטת רשם ההוצאה לפועל|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:ת}} החלטת רשם ההוצאה לפועל לפי חוק זה ניתנת לערעור בזכות לפני בית משפט השלום.

{{ח:סעיף|15|סייג לתחולה|תיקון: תשנ״ט, ק״ת תשס״ז, [י״פ הודעות], תשע״ז־2, תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5(ב) ו־(ג)(1) ו־(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6(ב) ו־(ג)(1) ו־(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7}}, לא יחולו על מלווה יחיד שנתן הלוואה שלא דרך עיסוק; לעניין זה יראו מלווה שנתן הלוואה למי שאינו קרוב משפחתו כמי שנתן הלוואה דרך עיסוק, אלא אם כן הוכיח המלווה אחרת; לעניין סעיף קטן זה, ”קרוב משפחה“ – בן זוג, הורה, הורה הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה, לרבות חורגים.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}} {{ח:פנימי|סעיף 15ד|ו־15ד(א)(2) עד (4)}} לא יחולו על –
{{ח:תתת|(1)}} הלוואה שהסכום שקיבל הלווה בפועל עולה על 1,000,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2007; החל משנת 2014, 1,197,707.36 ש״ח)}}, או על כל סכום אחר שקבע שר המשפטים, בהתייעצות עם שר האוצר ונגיד בנק ישראל, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט;
{{ח:תתת|(2)}} הלוואה שחל עליה צו לענין שיעור הריבית המרבי לפי {{ח:חיצוני|חוק הריבית|חוק הריבית, התשי״ז–1957}}.
{{ח:תת|(ג)}} הסכום האמור בפסקה (ב)(1) ישתנה ב־1 בינואר של כל שנה, לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה. הודעה על השינוי תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2 עד 7}}, {{ח:פנימי|סעיף 15ד|15ד}} {{ח:פנימי|סעיף 15ה|ו־15ה}} לא יחולו על מלווה שנותן הלוואה באמצעות בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות חוק זה לא יחולו על הלוואה שבה הלווה אינו נדרש לשלם כל תמורה מעבר לסכום שקיבל בפועל וכן לא יחולו על הלוואה שבה הלווה נדרש לשלם תמורה כאמור שהיא הצמדה לשער החליפין למטבע הישראלי או למדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות חוק זה לא יחולו על מי שעיסוקו במתן אשראי שאינו נושא ריבית, ליחיד, או לאחר שעיסוקו במתן אשראי כאמור – לעניין עיסוק כאמור, שלא למטרת רווח, שפטור מחובת קבלת רישיון למתן אשראי בהתאם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 13|לסעיף 13(א)(15) לחוק שירותים פיננסיים מוסדרים}}; לעניין סעיף קטן זה, ”ריבית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 25א|בסעיף 25א לחוק שירותים פיננסיים מוסדרים}}.

{{ח:סעיף|15א|החלת הוראות על חוזה הלוואה שעניינו מסגרת אשראי|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} בחוזה הלוואה בין לווה למלווה שעניינו מסגרת אשראי, יחולו לעניין מסגרת האשראי הוראות חוק זה, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} במקום {{ח:פנימי|סעיף 1|ההגדרה ”שיעור העלות הממשית של האשראי“}} יקראו:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ””שיעור העלות הממשית של האשראי“ – היחס שבין סך כל הסכומים שלווה נדרש לשלם בקשר לחוזה ההלוואה, מעבר לסכום שהמלווה התחייב להעמיד ללווה, למעט סכומים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקאות (1) עד (3) להגדרה ”תוספת“}}, ובין הסכום שהמלווה התחייב להעמיד ללווה;“;
{{ח:תת|(2)}} יקראו את {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}}, לעניין חוזה ההלוואה שקובע את התנאים הכלליים של מסגרת האשראי, כמפורט להלן, ויראו מלווה שכלל בחוזה הלוואה כאמור את התנאים {{ח:פנימי|סעיף 3|שבסעיף 3(ב)}} כפי שהוא מוחל בפסקה זו כמי שמילא אחר חובת הגילוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|אותו סעיף}}:
{{ח:תתת|(א)}} סכום ההלוואה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|פסקה (2) של אותו סעיף קטן}} יהיה הסכום שהמלווה התחייב להעמיד ללווה;
{{ח:תתת|(ב)}} פסקה (3) – לא תיקרא;
{{ח:תתת|(ג)}} בפסקה (4), הסיפה החל במילים ”המביא בחשבון“ – לא תיקרא;
{{ח:תתת|(ד)}} אחרי פסקה (4) יקראו:
{{ח:תתתת|”(4א)}} ציון כי הריבית תחול על כל סכום של ניצול יתרת מסגרת האשראי, לרבות סכומי הריבית שטרם נפרעו ושנצברו בשל תקופות קודמות;“;
{{ח:תתת|(ה)}} בפסקה (11), המילים ”המביא בחשבון גם ריבית דריבית“ – לא ייקראו;
{{ח:תת|(3)}} מלווה ימסור ללווה דוח תקופתי הכולל פרטים על מימוש מסגרת האשראי והסכומים שהוא נדרש לשלם בשל המימוש; שר המשפטים רשאי לקבוע הוראות לעניין תדירות מסירת הדוח וכן רשאי הוא לקבוע את הפרטים שייכללו בו;
{{ח:תת|(4)}} הוגדלה מסגרת האשראי באותם תנאים שבחוזה ההלוואה, לא יחולו החובות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3(א) ו־(ב)}} במועד הגדלת מסגרת האשראי, והמלווה ימסור ללווה, לאחר המועד האמור, מסמך המתעד את הגדלת מסגרת האשראי ואת מסגרת האשראי החדשה, ובכלל זה את שיעור הריבית שיחול לגבי המסגרת החדשה.

{{ח:סעיף|15ב|החלת חובת הגילוי על חוזה הלוואה שעניינו ניכיון שטר או חוזה הלוואה שעניינו שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בחוזה הלוואה בין לווה ומלווה שעניינו ניכיון שטר שמשך מי שאינו הלווה, יראו במלווה שכלל במסמכים המפורטים להלן את הפרטים שלהלן כמי שמילא אחר חובת הגילוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}}:
{{ח:תתת|(1)}} חוזה הלוואה הקובע את התנאים הכלליים של ניכיון השטר, ובו הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)(1), (8ב), (10), (11), (11א) ו־(11ג)}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת|(2)}} מסמך משלים, שנמסר ללווה טרם ביצוע ניכיון השטר, ובו פרטים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)(1)}} וכן הפרטים כאמור לעניין מושך השיק, ולעניין מסב השיק ככל שהם ידועים למלווה;
{{ח:תתתת|(ב)}} סכום השטר;
{{ח:תתתת|(ג)}} כל סכום שינוכה מהשטר;
{{ח:תתתת|(ד)}} הסכום שקיבל הלווה בפועל;
{{ח:תתתת|(ה)}} שיעור העלות הממשית של האשראי;
{{ח:תתתת|(ו)}} שיעור העלות המרבית של האשראי החל לגבי ההלוואה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בחוזה הלוואה בין לווה למלווה שעניינו שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7א|בסעיף 7א לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}}, יראו מלווה שכלל בחוזה הלוואה הקובע את התנאים הכלליים של השירותים כאמור את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)(1), (4) עד (8ב), (10) עד (11א) ו־(11ג)}}, בשינויים המחויבים, כמי שמילא אחר חובת הגילוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}}.
{{ח:תתת|(2)}} בחוזה הלוואה כאמור בפסקה (1), ימסור המלווה ללווה דוח תקופתי, במועדים כפי שקבע שר המשפטים, אם קבע, הכולל פרטים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סכום התקבולים שהומחו למלווה;
{{ח:תתתת|(ב)}} כל סכום שנוכה מהתקבולים כאמור בפסקת משנה (א);
{{ח:תתתת|(ג)}} הסכום שקיבל הלווה בפועל;
{{ח:תתתת|(ד)}} שיעור העלות הממשית של האשראי;
{{ח:תתתת|(ה)}} שיעור ריבית הפיגורים בחישוב שנתי, המביא בחשבון גם ריבית דריבית, אם שולמה בעד התקופה שאליה מתייחס הדוח.

{{ח:סעיף|15ג|החלת הוראות על תאגידים|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:ת}} שר המשפטים, בהסכמת שר האוצר ונגיד בנק ישראל ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט, רשאי לקבוע כי הוראות החוק, כולן או חלקן, החלות על לווים יחולו על סוגי תאגידים כפי שיקבע; קבע השר כאמור לא יראו כהלוואה, לעניין חוק זה, רכישה של תעודות התחייבות שהוצעו לציבור על פי תשקיף כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, רכישה של תעודות התחייבות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ה3|שפרק ה׳3 לחוק האמור}} חל עליהן, או רכישה של תעודות התחייבות הרשומות או המיועדות להירשם למסחר בבורסה בהתאם לתקנון הבורסה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 46|בסעיף 46 לאותו חוק}}.

{{ח:סעיף|15ד|עונשין|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מלווה שעשה אחד מאלה, דינו – מאסר שלוש שנים:
{{ח:תתת|(1)}} עשה אחד מהמפורטים בפסקאות משנה (א) עד (ה) שלהלן במטרה להתחמק מהחובות או מהאיסורים הקבועים בחוק זה:
{{ח:תתתת|(א)}} כרת חוזה הלוואה בלא מסמך בכתב בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:תתתת|(ב)}} כרת חוזה הלוואה בלי שכלל בו את כל הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)(2) עד (9) ו־(11)}};
{{ח:תתתת|(ג)}} כרת חוזה הלוואה שעניינו מסגרת אשראי בלי שכלל בו את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)}}, כפי שהוא מוחל {{ח:פנימי|סעיף 15א|בסעיף 15א}};
{{ח:תתתת|(ד)}} כרת חוזה הלוואה שעניינו ניכיון שטר בלי שכלל בו את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)}}, כפי שהוא מוחל {{ח:פנימי|סעיף 15ב|בסעיף 15ב(א)(1)}}, או בלי שכלל במסמך משלים את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 15ב|בסעיף 15ב(א)(2)}}, למעט פסקת משנה (א) שבו;
{{ח:תתתת|(ה)}} כרת חוזה הלוואה שעניינו שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב בלי שכלל בו את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)}}, כפי שהוא מוחל {{ח:פנימי|סעיף 15ב|בסעיף 15ב(ב)(1)}};
{{ח:תתת|(2)}} כרת חוזה הלוואה שבו שיעור העלות הממשית של האשראי הידוע במועד כריתת החוזה עולה על שיעור הריבית הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} הידוע באותו המועד;
{{ח:תתת|(3)}} כרת חוזה הלוואה שבו שיעור ריבית הפיגורים הידוע במועד כריתת החוזה עולה על שיעור הריבית הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} הידוע באותו המועד;
{{ח:תתת|(4)}} קיבל תשלום לפי חוזה הלוואה שמתקיים בו האמור בפסקה (2) או (3).
{{ח:תת|(ב)}} מלווה שעשה אחד מאלה, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}:
{{ח:תתת|(1)}} כרת חוזה הלוואה בלא מסמך בכתב בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:תתת|(2)}} כרת חוזה הלוואה בלי שכלל בו את כל הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)(2) עד (9) ו־(11)}};
{{ח:תתת|(3)}} כרת חוזה הלוואה שעניינו מסגרת אשראי בלי שכלל בו את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)}}, כפי שהוא מוחל {{ח:פנימי|סעיף 15א|בסעיף 15א}};
{{ח:תתת|(4)}} כרת חוזה הלוואה שעניינו ניכיון שטר בלי שכלל בו את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)}}, כפי שהוא מוחל {{ח:פנימי|סעיף 15ב|בסעיף 15ב(א)(1)}}, או בלי שכלל במסמך משלים את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 15ב|בסעיף 15ב(א)(2)}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 15ב|פסקת משנה (א) שבו}};
{{ח:תתת|(5)}} כרת חוזה הלוואה שעניינו שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב בלי שכלל בו את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)}}, כפי שהוא מוחל {{ח:פנימי|סעיף 15ב|בסעיף 15ב(ב)(1)}};
{{ח:תתת|(6)}} קבע בחוזה הלוואה, שעניינו הלוואה צמודה למדד או לבסיס אחר או בהלוואה בריבית משתנה, בסיס הצמדה או בסיס ריבית שאינו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4א|בסעיף 4א}};
{{ח:תתת|(7)}} לא כלל בחוזה הלוואה תנאי שלפיו שיעור העלות הממשית של האשראי הידוע במועד כריתת החוזה לא יעלה על שיעור העלות המרבית של האשראי הידוע באותו מועד, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב)}};
{{ח:תתת|(8)}} לא כלל בחוזה הלוואה תנאי שלפיו שיעור ריבית הפיגורים הידוע במועד כריתת החוזה לא יעלה על שיעור ריבית הפיגורים המרבי הידוע באותו מועד, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב)}}.

{{ח:סעיף|15ה|עיצום כספי על מלווה מוסדי|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסכום הקובע“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין תאגיד בנקאי, תאגיד עזר או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי – סכום העיצום הכספי שהיה מוטל על תאגיד בנקאי, תאגיד עזר או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי בשל הפרת הוראה מהוראות ניהול בנקאי תקין כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 14ח|בסעיף 14ח(א)(1) לפקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין מבטח – סכום העיצום הכספי שהיה מוטל על המבטח בשל הפרת הוראה המנויה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#תוספת 3 חלק ג|בחלק ג׳ בתוספת השלישית לחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:תתתת|(3)}} לעניין חברה מנהלת – סכום העיצום הכספי שהיה מוטל על החברה המנהלת בשל הפרת הוראה המנויה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#תוספת 1 חלק ג|בחלק ג׳ בתוספת הראשונה לחוק קופות גמל}};
{{ח:תתתת|(4)}} לעניין בעל רישיון למתן אשראי, בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי או בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי – סכום העיצום הכספי שהיה מוטל על בעל רישיון כאמור בשל הפרת הוראה המנויה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 72|בסעיף 72(ב) לחוק שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:תתתת|(5)}} לעניין חברת תשלומים – סכום העיצום הכספי שהיה מוטל על חברה כאמור בשל הפרת הוראה המנויה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום#תוספת 3 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השלישית לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}}.
{{ח:תת|(ב)}} הפר מלווה מוסדי הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאים המפקח על הבנקים, המפקח על נותני שירותים פיננסיים, הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון או רשות ניירות ערך, לפי העניין, להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות סעיף זה, בסכום הקובע:
{{ח:תתת|(1)}} כרת חוזה הלוואה בלא מסמך בכתב או לא תיעד את הסכמת הלקוח לכריתת חוזה ההלוואה, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:תתת|(2)}} כרת חוזה הלוואה בלי שכלל בו את כל הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)}};
{{ח:תתת|(3)}} כרת חוזה הלוואה שעניינו מסגרת אשראי בלי שכלל בו את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)}}, כפי שהוא מוחל {{ח:פנימי|סעיף 15א|בסעיף 15א}};
{{ח:תתת|(4)}} כרת חוזה הלוואה שעניינו ניכיון שטר בלי שכלל בו את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)}}, כפי שהוא מוחל {{ח:פנימי|סעיף 15ב|בסעיף 15ב(א)(1)}}, או בלי שכלל במסמך משלים את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 15ב|בסעיף 15ב(א)(2)}};
{{ח:תתת|(5)}} כרת חוזה הלוואה שעניינו שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב בלי שכלל בו את הפרטים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)}}, כפי שהוא מוחל {{ח:פנימי|סעיף 15ב|בסעיף 15ב(ב)(1)}};
{{ח:תתת|(6)}} קבע בחוזה הלוואה, שעניינו הלוואה צמודה למדד או לבסיס אחר או הלוואה בריבית משתנה, בסיס הצמדה או בסיס ריבית שאינו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4א|בסעיף 4א}};
{{ח:תתת|(7)}} כרת חוזה הלוואה שבו שיעור העלות הממשית של האשראי הידוע במועד כריתת החוזה עולה על שיעור העלות המרבית של האשראי הידוע באותו מועד, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)}};
{{ח:תתת|(8)}} לא כלל בחוזה הלוואה תנאי שלפיו שיעור העלות הממשית של האשראי הידוע במועד כריתת החוזה לא יעלה על שיעור העלות המרבית של האשראי הידוע באותו מועד, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב)}};
{{ח:תתת|(9)}} כרת חוזה הלוואה שבו שיעור ריבית הפיגורים הידוע במועד כריתת החוזה עולה על שיעור ריבית הפיגורים המרבי הידוע באותו מועד, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א)}};
{{ח:תתת|(10)}} לא כלל בחוזה הלוואה תנאי שלפיו שיעור ריבית הפיגורים הידוע במועד כריתת החוזה לא יעלה על שירות ריבית הפיגורים המרבי הידוע באותו מועד, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב)}};
{{ח:תתת|(11)}} לעניין חוזה הלוואה שעניינו מסגרת אשראי –
{{ח:תתתת|(א)}} לא מסר דוח תקופתי או לא כלל בו את הפרטים הנדרשים, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א(3)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} לא מסר מסמך המתעד את הגדלת מסגרת האשראי ואת מסגרת האשראי החדשה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א(4)}};
{{ח:תתת|(12)}} לעניין חוזה הלוואה שעניינו שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב – לא מסר דוח תקופתי או לא כלל בו את הפרטים הנדרשים בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ב|סעיף 15ב(ב)(2)}}.
{{ח:תת|(ג)}} כרת מלווה מוסדי חוזה הלוואה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15ד|בסעיף 15ד(א)(2) עד (4)}}, רשאי המפקח על הבנקים, המפקח על נותני שירותים פיננסיים, הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון או רשות ניירות ערך, לפי העניין, להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות סעיף זה, בשיעור כפל הסכום הקובע.
{{ח:תת|(ד)}} על עיצום כספי לפי סעיף זה לגבי תאגיד בנקאי, תאגיד עזר או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 14ט|סעיפים 14ט עד 14טו לפקודת הבנקאות, 1941}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ה)}} על עיצום כספי לפי סעיף זה לגבי מבטח יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 92א1|סעיפים 92א1 עד 92יד}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 92טז|92טז(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 92יז|ו־92יז עד 92כב לחוק הפיקוח על הביטוח}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ו)}} על עיצום כספי לפי סעיף זה לגבי חברה מנהלת יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 44|סעיפים 44}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 47|ו־47 לחוק קופות גמל}}, למעט הוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 92טז|סעיפים 92טז(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 92כג|ו־92כג לחוק הפיקוח על הביטוח}}, כפי שהוא מוחל {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 47|בסעיף 47 לחוק קופות גמל}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ז)}} על עיצום כספי לפי סעיף זה לגבי בעל רישיון למתן אשראי, בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי או בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 72|סעיפים 72(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 74|ו־74 עד 93 לחוק שירותים פיננסיים מוסדרים}}, בשינויים המחויבים, ובכלל זה הסמכות להמציא למפר, במקום הודעה על כוונת חיוב, הודעה על אפשרות להגיש התחייבות וערבון.
{{ח:תת|(ח)}} על עיצום כספי לפי סעיף זה לגבי חברת תשלומים יחולו הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52טז|סעיפים 52טז עד 52כט}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ח|ו־56ח לחוק ניירות ערך}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|16|שמירת דינים|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:ת}} חוק זה בא להוסיף על זכויות הלווה על פי כל דין ועל חובותיו של מלווה מוסדי על פי כל דין ולא לגרוע מהן.

{{ח:סעיף|16א|סמכויות הנתונות למאסדר|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח על הבנקים, המפקח על נותני שירותים פיננסיים, הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון או רשות ניירות ערך (בסעיף זה – מאסדר) רשאים, בהתאם לסמכותם לפי דין, לקבוע הוראות בעניינים המוסדרים בחוק זה, שיחולו על מלווה מוסדי המפוקח על ידם.
{{ח:תת|(ב)}} לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה, בירור מינהלי הנוגע להוראות כאמור ואכיפתן, יהיו נתונות למאסדר הסמכויות הנתונות לו על פי הדין הנוגע למלווה מוסדי.

{{ח:סעיף|17|החוק מחייב}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו על אף כל ויתור או הסכם נוגד, אלא אם כן הותנה עליהן לטובת הלווה.

{{ח:סעיף|18|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|18א|שינוי התוספות|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:ת}} שר האוצר, בהסכמת נגיד בנק ישראל ושר המשפטים ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}, את {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}} ואת {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}}.

{{ח:סעיף|19|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה ארבעה חודשים מיום פרסומו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7 עד 14}} יחולו גם על חוזה הלוואה שנחתם לפני תחילתו של חוק זה ושלא חלות לגביו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}, ושעל פיו עולה שיעור העלות הממשית של האשראי או שיעור ריבית הפיגורים על כפליים השיעור המרבי המותר על פי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|או 6}}.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}}, ההגדרה ”שיעור העלות המרבית של האשראי“)}}}}
{{ח:קטע3||שיעור העלות המרבית של האשראי}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} לגבי הלוואה הניתנת בשקלים חדשים – ריבית בנק ישראל בתוספת 15 נקודות האחוז; לעניין זה, ”ריבית בנק ישראל“ – הריבית שקובע בנק ישראל במסגרת ההחלטות המוניטריות התקופתיות, המשמשת את הבנק לצורך מתן הלוואות לתאגידים הבנקאיים או לצורך קבלת הלוואות מתאגידים בנקאיים, כשיעורה מזמן לזמן, המתפרסמת באתר האינטרנט של בנק ישראל, והידועה במועד כריתת חוזה ההלוואה;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} לגבי הלוואה הניתנת במטבע חוץ – ריבית הליבור בתוספת 15 נקודות האחוז, ואם ההלוואה ניתנת במטבע של מדינת חוץ שלגביו לא מפורסם מדד הליבור – ריבית הבנק המרכזי באותה מדינה בתוספת 15 נקודות האחוז; לעניין זה, ”ריבית הליבור“ – ריבית סמן יומית להלוואות בין־בנקאיות לפרק זמן של שנה בין הבנקים בלונדון (London Inter-Bank Offered Rate) המתפרסמת לידיעת הציבור;

{{ח:סעיף*|(3)||תיקון: תשפ״ג|עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} לגבי הלוואה לתקופה שאינה עולה על שלושה חודשים ושאין לצדדים אפשרות להאריכה או לחדשה בתנאים דומים, שנותן מלווה מוסדי, בין שהיא ניתנת בשקלים חדשים ובין במטבע חוץ –
{{ח:תת|(א)}} לגבי תאגיד בנקאי, תאגיד עזר ובעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי – ריבית כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|או (2)}}, לפי העניין, בתוספת 5 נקודות האחוז, אלא אם כן קבע המפקח על הבנקים, בהתייעצות עם המפקח על נותני שירותים פיננסיים ועם רשות ניירות ערך, ריבית אחרת והיא פורסמה בדרך האמורה {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|בסעיף 5(ג2) לפקודת הבנקאות, 1941}}; המפקח רשאי לקבוע לעניין זה ריביות שונות לסוגי הלוואות;
{{ח:תת|(ב)}} לגבי חברה מנהלת, מבטח, בעל רישיון למתן אשראי, בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי או בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי – ריבית כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|או (2)}}, לפי העניין, בתוספת 5 נקודות האחוז, אלא אם כן קבע המפקח על נותני שירותים פיננסיים או הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון, לפי העניין, בהתייעצות עם המפקח על הבנקים ועם רשות ניירות ערך, ריבית אחרת והיא פורסמה בדרך האמורה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק שירותים פיננסיים מוסדרים}}; המפקח על נותני שירותים פיננסיים או הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון, לפי העניין, רשאי לקבוע לעניין זה ריביות שונות לסוגי הלוואות;
{{ח:תת|(ג)}} לגבי חברת תשלומים – ריבית כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|או (2)}}, לפי העניין, בתוספת 5 נקודות האחוז, אלא אם כן קבעה רשות ניירות ערך, בהתייעצות עם המפקח על הבנקים ועם המפקח על נותני שירותים פיננסיים, ריבית אחרת והיא פורסמה בדרך האמורה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום#סעיף 43|בסעיף 43(ב)(2) לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום}}; רשות ניירות ערך רשאית לקבוע לעניין זה ריביות שונות לסוגי הלוואות;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת זו}}, ”הלוואה“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}}, למעט הלוואה שניתנה לעוסק שלא לשימוש אישי, ביתי או משפחתי, שעניינה ניכיון שטר, שמשך מי שאינו הלווה, ולמעט הלוואה שניתנה כנגד המחאה של זכות לקבלת תשלום שאינה ניכיון שטר.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}}, ההגדרה ”שיעור ריבית הפיגורים המרבי“)}}}}
{{ח:קטע3||שיעור ריבית הפיגורים המרבי}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} שיעור ריבית הפיגורים המרבי לעניין הלוואה כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 4|בפרט (4) לתוספת הראשונה}} – שיעור העלות המרבית של האשראי כשהוא מוכפל ב־1.2, בחישוב שנתי.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשע״ז־3, תשע״ט}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 15ד|סעיף 15ד(א)(2) עד (4)}})}}}}
{{ח:קטע3||שיעור הריבית לעניין עונשין}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} לגבי הלוואה הניתנת בשקלים חדשים – ריבית בנק ישראל כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1) לתוספת הראשונה}}, בתוספת 30 נקודות האחוז;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} לגבי הלוואה הניתנת במטבע חוץ – ריבית הליבור כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרט (2) לתוספת הראשונה}}, בתוספת 30 נקודות האחוז, ואם ההלוואה ניתנת במטבע של מדינת חוץ שלגביו לא מפורסם מדד הליבור – ריבית הבנק המרכזי באותה מדינה בתוספת 30 נקודות האחוז.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט״ז באב התשנ״ג (3 באוגוסט 1993).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''דוד ליבאי'''
שר המשפטים
* '''עזר וייצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]