חוק עובדי ממשלת ארץ-ישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק עובדי ממשלת ארץ־ישראל, תש״ט–1949}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2206953}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 10|חוק עובדי ממשלת ארץ־ישראל|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_211819.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פירושים}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ פירושה {{ח:חיצוני|פקודת עובדי ממשלת ארץ-ישראל|פקודת עובדי ממשלת ארץ־ישראל, תש״ח–1948}}, כפי שתוקנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד ממשלה“ ו”שוטר“ פירושם כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת עובדי ממשלת ארץ-ישראל|בפקודה}} בתיקון הנובע מחוק זה.

{{ח:סעיף|2|תיקון {{ח:חיצוני|פקודת עובדי ממשלת ארץ-ישראל|הפקודה}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת עובדי ממשלת ארץ-ישראל|בפקודת עובדי ממשלת ארץ־ישראל, תש״ח–1948}}.}}

{{ח:סעיף|3|ערעור על הפסקת השירות}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תמנה ועדה בשם ”ועדה עליונה לעובדי ממשלת ארץ־ישראל“ (בסעיף זה – ”הועדה“). הודעה על מינוי הועדה, הרכבה ומענה תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} כל עובד ממשלה ושוטר ששירותו הופסק על פי {{ח:חיצוני|פקודת עובדי ממשלת ארץ-ישראל|הפקודה}} – בין לפני היכנס חוק זה לתקפו או אחריו, ובין שהפסקת השירות היתה תוך קיום הוראות {{ח:חיצוני|פקודת עובדי ממשלת ארץ-ישראל|הפקודה}} או לא – רשאי לערער על הפסקת שירותו לפני הועדה.
{{ח:תת|(ג)}} הערעור יוגש לועדה בכתב תוך 10 ימים מיום פרסום ההודעה על מינוי הועדה, ובמקרה של הפסקת שירות אחרי פרסום זה – תוך 10 ימים לאחר שעובד הממשלה או השוטר קבל הודעה ששירותו הופסק.
{{ח:תת|(ד)}} הועדה תקבל מהממשלה את כל החומר שעליו התבססה הפסקת שירותו של המערער.
{{ח:תת|(ה)}} הועדה תשמע את המערער לאחר שתודיע לו את מהות האשמה שהביאה להפסקת שירותו. פרט לכך חפשית הועדה בדרכי הבירור של הערעורים ואינה קשורה לדיני הראיות או לסדרי הדיון הנוהגים בבית המשפט. הועדה תחליט ברוב דעות.
{{ח:תת|(ו)}} אם נראה לועדה שהמערער אינו מוכשר להרצות את טענותיו או להביא את ראיותיו, רשאית הועדה לפי שיקול דעתה להתיר למערער להסתייע בעורך־דין לשם כך. כל אימת שרשות זאת נתונה, מותר לו לעורך־דין של המערער להופיע בשמו ובנוכחותו של המערער. הועדה רשאית בכל עת לבטל את הרשות שניתנה למערער להיות מיוצג על ידי עורך־דין בפניה.
{{ח:תת|(ז)}} הועדה רשאית –
{{ח:תתת|(1)}} לגבות עדות, בכתב או בעל־פה, בשבועה או בלי שבועה, או לא לגבות עדות כלל;
{{ח:תתת|(2)}} לדרוש מכל אדם מתן עדות והגשת מסמכים ככל שיידרש;
{{ח:תתת|(3)}} להביא לפניה אדם שלא בא אחרי שהוזמן, ולהטיל על אדם כזה ועל אדם שסירב לתת עדות או להגיש מסמך, קנס עד עשר לירות; דין ההבאה והקנס כדינם של הבאה וקנס על פי בית המשפט;
{{ח:תתת|(4)}} לפסוק שכר עדות כפי ראות עיניה.
{{ח:תת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה|פקודת ועדות חקירה}} אינן חלות על הועדה.
{{ח:תת|(ח)}} הועדה רשאית לאשר את הפסקת השירות או לצוות על החזרת המערער לשירות.
{{ח:תת|(ט)}} הועדה תתן את החלטתה בהקדם האפשרי. החלטת הועדה תהיה סופית ואין לערער עליה בפני שום בית משפט או בית דין. הממשלה תפעל בהתאם להחלטות הועדה.
{{ח:תת|(י)}} הממשלה רשאית למנות יותר מועדה אחת, והוראות סעיף זה יחולו על כל אחת מהן, אלא שהממשלה רשאית להגביל את תפקידיהן לאזורים מסויימים או לסוגים מסויימים של עובדי ממשלה או שוטרים.

{{ח:סעיף|4|ועדות חקירה}}
{{ח:ת}} במידה שועדת חקירה שנתמנתה בהתאם לתקנות עובדי ממשלת ארץ־ישראל (ועדות חקירה), תש״ח–1948, תמשיך לפעול אחרי היכנס חוק זה לתקפו, יחולו גם עליה, בשינויים המתאימים, הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|הסעיף 3(ה) ו־(ז) לחוק זה}}, לגבי עובדי ממשלה ושוטרים שטרם עברו את הבדיקה ואשר נתעוררו ביחס אליהם ספקות לגבי סגולותיהם לשרת את המדינה.

{{ח:סעיף|5|מעמדם של אלה ששירותם לא הופסק}}
{{ח:ת}} עובד ממשלה או שוטר שסגולותיו נבדקו על ידי ועדת חקירה על פי תקנות עובדי ממשלת ארץ־ישראל (ועדות חקירה), תש״ח–1948, ושירותו לא הופסק, או שועדה שנתמנתה לפי חוק זה החליטה שיש להחזירו לשירות, דינו כדין שאר עובדי ממשלת ישראל, הן ביחס לתנאי השירות והן ביחס לזכות הממשלה לפטרו.

{{ח:סעיף|6|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} ראש הממשלה ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצוען.

{{ח:סעיף|7|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תקפו של חוק זה הוא מיום פרסומו ברשומות, פרט {{ח:פנימי|סעיף 2|לסעיף 2(א)}} שתקפו למפרע מיום ב׳ בסיון תש״ח (9 ביוני 1948).

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ג בניסן תש״ט (12 באפריל 1949).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]