תקנות הטיס (רשיונות לעובדי טיס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הטיס (רשיונות לעובדי טיס), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 510|תקנות הטיס (רשיונות לעובדי טיס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4210.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 196|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4279.pdf}}, {{ח:תיבה|276|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4288.pdf}}, {{ח:תיבה|1673|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4407.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 1731|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4513.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 70|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4715.pdf}}, {{ח:תיבה|1500|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4822.pdf}}, {{ח:תיבה|1808|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4846.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 579|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5013.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 552|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5090.pdf}}, {{ח:תיבה|829|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5108.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 205|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5150.pdf}}, {{ח:תיבה|1147|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5204.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 60|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5228.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 723|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5340.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1060|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5442.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 207|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5561.pdf}}, {{ח:תיבה|900|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5601.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1400|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5678.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 266|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5723.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 1089|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5847.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 1343|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5927.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 186|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5942.pdf}}, {{ח:תיבה|733|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5970.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 627|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6094.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 336|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6146.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 24|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6270.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 543|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6375.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1130|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6893.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 88|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6935.pdf}}, {{ח:תיבה|980|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7002.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 710|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7219.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1756|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7422.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 1102|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7503.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1333|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7670.pdf}}, {{ח:תיבה|2307|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7717.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1142|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7819.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 451|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7908.pdf}}, {{ח:תיבה|726|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7915.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 2927|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8180.pdf}}, {{ח:תיבה|2930|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8180.pdf}}, {{ח:תיבה|2930|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8180.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 2081|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8713.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 448|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8899.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3394|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10245.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2146|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10731.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2488|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12026.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 179|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12086.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 168|סעיף 30}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 3|פסקה 2 לתוספת ה׳}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס|לחוק הטיס, 1927}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|תקנות אלה הותקנו מכח סמכות חוק הטיס, 1927, ושומרות על תוקפן בהתאם {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 197|לסעיף 197 לחוק הטיס, התשע״א–2011}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|חלק א|חלק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|חלק א פרק 1|פרק ראשון: הגדרות}}

{{ח:פנימי|חלק א פרק 2|פרק שני: רשיונות עובדי טיס והגדרים}}

{{ח:פנימי|חלק א פרק 3|פרק שלישי: מבחנים עיוניים ומבחנים מעשיים}}

{{ח:פנימי|חלק א פרק 3 סימן א|סימן א׳: מבחנים עיוניים}}

{{ח:פנימי|חלק א פרק 3 סימן ב|סימן ב׳: מבחנים מעשיים בטיסה}}

{{ח:פנימי|חלק א פרק 4|פרק רביעי: מבחני רמה לטייסים}}

{{ח:פנימי|חלק א פרק 5|פרק חמישי: זיכוי זמן טיסה}}

{{ח:פנימי|חלק א פרק 6|פרק ששי: הסבה}}

{{ח:פנימי|חלק א פרק 7|פרק שביעי: ועדת ערר לרישוי}}

{{ח:פנימי|חלק א פרק 8|פרק שמיני: בדיקות רפואיות}}

{{ח:פנימי|חלק א פרק 9|פרק תשיעי: בוחנים}}

{{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳: רשיונות לטייסים}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק 1|פרק ראשון: רשיון טייס מתלמד}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק 2|פרק שני: רשיון טייס פרטי}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק 3|פרק שלישי: רשיון טייס מסחרי}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק 4|פרק רביעי: רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר}}

{{ח:פנימי|חלק ב פרק 5|פרק חמישי: רשיון מדריך טיס}}

{{ח:פנימי|חלק ג|חלק ג׳: רשיונות לאנשי צוות אויר שאינם טייסים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק 1|פרק ראשון: נווט טיס}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק 2|פרק שני: טכנאי טיס}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק 3|פרק שלישי: אלחוטאי־טיס {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק 4|פרק רביעי: אלחוטאי טיס לרדיו–טלפון}}

{{ח:פנימי|חלק ד|חלק ד׳: הגדרי טייסים}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 1|פרק ראשון: הגדר כלי טיס}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן א|סימן א׳: הגדר אוירון קבוצה א׳}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן ב|סימן ב׳: הגדר אוירון קבוצה ב׳}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן ג|סימן ג׳: הגדר אוירון קבוצה ג׳}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן ד|סימן ד׳: הגדר אוירון קבוצה ד׳}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן ה|סימן ה׳: הגדר רוטורקרפט}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן ו|סימן ו׳: הגדר אוירון זעיר}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן ז|סימן ז׳ – הגדר לבלון מאוייש}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 2|פרק שני: הגדר מכשירים}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 3|פרק שלישי: הגדרי מאמן טיס}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 3 סימן א|סימן א׳: הגדר מאמן טיס}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 3 סימן ב|סימן ב׳: הגדר מאמן טיס חקלאי}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 4|פרק רביעי: הגדרי טייס ניסוי}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 4 סימן א|סימן א׳: טייס ניסוי סוג 1}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 4 סימן ב|סימן ב׳: טייס ניסוי סוג 2}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 5|פרק חמישי: הגדר חקלאי}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 6|פרק ששי – הגדר לטיסות מרחב בלילה בתנאי כטר״מ}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק 7|פרק שביעי: הגדר לאחזקה עצמית}}

{{ח:פנימי|חלק ה|חלק ה׳: רשיונות לעובדי טיס שאינם אנשי צוות אויר}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 1|פרק ראשון: רשיון טכנאי לבדק כלי טיס}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 1 סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 1 סימן ב|סימן ב׳: רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 1 סימן ג|סימן ג׳: רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 1}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 1 סימן ד|סימן ד׳: רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2 מוגבל {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 1 סימן ה|סימן ה׳: רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 1 מוגבל {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 2|פרק שני: רשיון פיקוח על תנועה אוירית}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 2 סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 2 סימן ב|סימן ב׳: הגדר פיקוח שדה}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 2 סימן ג|סימן ג׳: הגדר פיקוח גישה}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 2 סימן ד|סימן ד׳: הגדר פיקוח מרחב}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 2 סימן ה|סימן ה׳: הגדר פיקוח מכ״ם}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 3|פרק שלישי: רשיון תדריכן מודיעין טיס {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 4|פרק רביעי: קצין מבצעי אויר}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק 5|פרק חמישי: מקפל מצנחים ומקפל מצנחים בכיר {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|חלק ו|חלק ו׳: הגדרי מאמן שאינו טייס}}

{{ח:פנימי|חלק ו פרק 1|פרק ראשון: הגדר מאמן טכנאי טיס}}

{{ח:פנימי|חלק ו פרק 2|פרק שני: הגדר מאמן מפקח על תנועה אוירית}}

{{ח:פנימי|חלק ו פרק 3|פרק שלישי: הגדר מאמן תדריכן מודיעין טיס {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|חלק ז|חלק ז׳: תעודת איש צוות}}

{{ח:פנימי|חלק ח|חלק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 1|פרק 1 – דרישות רפואיות לרישוי עובדי טיס}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 2|פרק 2 – דרישות רפואיות כלליות (סוג 1) (פרקים 2–4)}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 3|פרק 3 – דרישות רפואיות של כושר ראייה (סוג 1)}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 4|פרק 4 – דרישות רפואיות לשמיעה (סוג 1)}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 5|פרק 5 – דרישות רפואיות כלליות (סוג 2) (פרקים 5–7)}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 6|פרק 6 – דרישות רפואיות של כושר ראייה – (סוג 2)}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 7|פרק 7 – דרישות רפואיות לשמיעה – (סוג 2)}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 8|פרק 8 – דרישות רפואיות כלליות – (סוג 3) (פרקים 8–10)}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 9|פרק 9 – דרישות רפואיות של כושר ראייה – (סוג 3)}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 10|פרק 10 – דרישות רפואיות לשמיעה – (סוג 3)}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 11|פרק 11: טבלאות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 12|פרק 12: תוקף תעודה רפואית}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה: {{מוקטן|טבלת שעות הדרכה מזעריות הדרושות לצורך קבלת הגדר נוסף על אוירון מקבוצה א׳}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית: {{מוקטן|טבלת שעות הדרכה מזעריות הדרושות לצורך קבלת הגדר נוסף על אוירון מקבוצה ב׳}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|התוספת הרביעית: {{מוקטן|טבלת שעות הדרכה מזעריות הדרושות לקבלת הגדר טיפוס קבוצה ג׳ או טיפוס נוסף באוירון קבוצה ג׳ לצורך הטסת אוירון כטייס מפקד או כטייס משנה}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|התוספת החמישית: {{מוקטן|טבלת פרוט התרגילים והנוהלים שיש לבצע לצורכי קבלת הגדר אוירון קבוצה ג׳ או טיפוס אוירון נוסף בהגדר קבוצה ג׳}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 6|התוספת הששית}}

{{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:פנימי|תוספת 7|תוספת שביעית: {{מוקטן|טבלת שעות הדרכה מזעריות הדרושות לקבלת הגדר נוסף על אוירון זעיר}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 8|תוספת שמינית {{ח:הערה|(בוטלה)}}}}

{{ח:קטע1|חלק א|חלק א׳: הוראות כלליות}}
{{ח:קטע2|חלק א פרק 1|פרק ראשון: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ב־3, תשמ״ג, תשמ״ה־2, תשמ״ה־3, תשמ״ח, תשמ״ט־2, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ו, תשס״ב, תשע״א, תשע״ג, תשע״ה, תשע״ו, תשע״ז, תשע״ט, תשפ״א, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אב טיפוס“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} כלי טיס שטרם השלים תהליך רישוי לקראת קבלת תעודת סוג ושמטרת הטיסות בו לאשר שהוא ראוי לעבור תהליך זה;
{{ח:תתת|(2)}} כלי טיס שהוכנסו בו שינויים המחייבים שינוי תעודת סוג שניתנה לכלי הטיס והמשפיעים על ביצועיו או על תכונות הטיסה שלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אויוניקה“ – המערכות החשמליות והאלקטרוניות ומערכות הרדיו והמכשירים בכלי טיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוירון“ – כלי טיס הכבד מן האויר המונע על ידי מנוע והנתמך בטיסה בעיקר על ידי כנף קבועה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוירון הדרכה זעיר“ – אוירון זעיר דו־מושבי המשמש להדרכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוירון זעיר“ – אוירון שמשקלו המרבי המורשה להמראה אינו עולה על 390 ק״ג באוירון חד מושבי ו־600 ק״ג, או אם הוא מיועד להמראה ונחיתה על פני מים – עד 650 ק״ג באוירון דו מושבי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוירון זעיר מקבוצה א׳“ – אוירון זעיר שמושב הטייס בו מחובר באופן קשיח לכנף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוירון זעיר מקבוצה ב׳“ – אוירון זעיר שמושב הטיס בו תלוי מתחת לכנף וניתן להטיה ביחס אליה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוירון זר“ – כלי טיס שאינו רשום בפנקס רישום כלי הטיס לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (רישום כלי טיס וסימונם)|תקנות הטיס (רישום כלי טיס וסימונם), התשל״ד–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוירון תובלה“ – אוירון שמשקלו למעלה מ־5,700 ק״ג אשר ייעודו העיקרי הוא הובלת נוסעים וטובין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איש צוות“ – אדם שהציב אותו מפעיל כלי טיס למילוי תפקיד בכלי טיס בזמן טיסה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איש צוות אויר“ – איש צוות המחזיק ברשיון עובד טיס תקף שהוצא לפי תקנות אלה, הממלא תפקיד מבצעי שדרוש לתפעול כלי טיס בזמן הטיסה כנדרש בספר העזר של אותו כלי טיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור העדר הרשעות פליליות“ – אישור על העדר הרשעות פליליות שניתן מאת משטרת ישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור רשיון“ – הכרת רשות הרישוי ברשיון שניתן במדינה חברה כשקול לרשיון הניתן כדין בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית ספר להוראת טיס“ – בית ספר להוראת טיס המחזיק ברשיון שניתן לו לפי {{ח:חיצוני|תקנות רישוי שירותי התעופה (בתי ספר להוראת טיס)|תקנות רישוי שירותי התעופה (בתי ספר להוראת טיס), התשל״א–1971}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בלון“ – כלי טיס קל מהאויר שאינו מונע על ידי מנוע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בלון חפשי“ – בלון שאינו קשור או מעוגן לקרקע או לעצם המחובר לקרקע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בלון מאוייש“ – בלון חופשי אשר לפי מיפרט הוראות היצרן, שאישר המנהל, רשאי לשאת אדם אחד או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ג׳רופלן“ – רוטורקרפט אשר, למעט לצורך התנעה ראשונית, הרוטורים שלו מונעים על ידי תגובת זרימת האויר ולא על ידי מנוע, והשואב את יכולת הדחף שלו מפרופלר הפועל מחוץ למערכת הרוטורים שלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ג׳רופלן קטן“ – ג׳רופלן שמשקלו המירבי המורשה להמראה אינו עולה על 450 ק״ג;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דאון“ – כלי טיס הכבד מן האויר, הנתמך בטיסה בעיקר על ידי כנף קבועה ואשר טיסתו אינה תלויה באופן בלעדי במנוע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארגון“ – ארגון התעופה האזרחית הבינלאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הגדר“ – הערה הנרשמת ברשיון עובד טיס, המהווה חלק ממנו והקובעת זכות או מגבילה את פעולתה של זכות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הדרכה בדבר הימנעות ממצבי טיסה חריגים והיחלצות מהם (UPRT)“ – הדרכה קרקעית וכן הדרכה זוגית או הדרכה במדמה בדבר הימנעות ממצבי טיסה שבהם אווירון חורג, באופן בלתי מכוון, מהמדדים שמאפיינים טיסה בדרך כלל והיחלצות ממצבי טיסה כאמור (UPRT – Upset Prevention and Recovery Training);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הטסה“ – הפעלת מערכות ההגאים של כלי הטיס בזמן הטיסה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הליקופטר“ – רוטורקרפט שלצורך תנועתו האופקית משתמש בעיקר ברוטור המונע על ידי מנוע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זמן הדרכה זוגית“ – זמן הטיסה שבו מקבל מתלמד הדרכה בטיסה מאת מדריך הנמצא עמו בכלי הטיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החלטה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} סירוב ליתן רשיון, הגדר או תעודת איש צוות, לחדשם או לאשרם;
{{ח:תתת|(2)}} הכנסת מגבלה ברשיון;
{{ח:תתת|(3)}} ביטול או התליה של רשיון, הגדר או תעודת איש צוות;
{{ח:תתת|(4)}} אי הכרה בזכויות לפי תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זמן טיסה“ – פרק הזמן מהרגע שבו נע כלי הטיס לראשונה בכוחות מנועיו לשם המראה ועד לעצירתו ודימום מנועיו בסוף הטיסה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זמן טיסת יחיד“ – זמן טיסה בו הטייס הוא המטיס היחיד בכלי הטיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זמן טיסה בדאון“ – לרבות בטיסת גרירה ובטיסה חופשית, מהרגע שבו הדאון נע לראשונה לשם המראה ועד לעצירתו בסוף הטיסה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זמן טיסת מכשירים“ – אותו חלק מזמן הטיסה שבו הטייס מטיס כלי טיס תוך הסתמכות על מכשירי כלי הטיס בלבד ללא נקודת סמך חיצונית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זמן טיסת מכשירים מדומה“ – פרק הזמן שבו עוסק הטייס על הקרקע בטיסת מכשירים מדומה בעזרת מדמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זמן מכשירים“ – זמן טיסת מכשירים וזמן טיסת מכשירים מדומה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טייס מפקד“ – טייס האחראי לפעולתו ולבטיחותו של כלי טיס בזמן הטיסה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טייס משנה“ – טייס המחזיק ברישיון טייס הממלא, בנוסף לטייס המפקד, תפקיד בהטסתו של כלי טיס, כנדרש בספר העזר של אותו כלי טיס ולמעט טייס מתלמד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טייס מתלמד“ – אדם המקבל הדרכה בכלי טיס על מנת שיוכשר לקבלת רשיון טייס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טיסה מסחרית“ – טיסה לשם הסעת נוסעים או הובלת טובין בתמורה, או טיסה לצרכי עסק או מתן שירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טיסת גרירה“ – טיסה שבה דאון נגרר על ידי כלי רכב, אוירון, מגליל או כבל גומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טיסה חקלאית“ – טיסה שבה מבצעים פעולות של הטלת חומרי הדברה או דשנים על ידי פיזור, ריסוס, איבוק או עישון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טיסת ניסוי“ – טיסה שנועדה להראות עמידה בדרישות לצורך הוצאת תעודת סוג ותעודת סוג–תוספת, וטיסה שנועדה לבסס שינויי תכן גדולים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טיפוס“ (type), לעניין כלי טיס – כלי טיס הנמנה עם כלי טיס שיש להם אותו תכן בסיסי, לרבות שינויים בתכן זה שאינם גורמים לשינוי בתכונות הטיסה או ההטסה של כלי הטיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוירון מקבוצה א׳“ – אוירון ממין חד־מנועי, יבשתי או ימי, המונע על ידי מנוע בוכנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוירון מקבוצה ב׳“ – אוירון ממין רב־מנועי, יבשתי או ימי, המונע על ידי מנועי בוכנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוירון מקבוצה ג׳“ – אוירון ממין רב־מנועי, יבשתי או ימי, המונע על ידי מנועי טורבו–פרופלר או מנועי סילון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי טיס מקבוצה ד׳“ – כלי טיס, למעט רוטורקרפט, שאינו אוירון מקבוצה א׳, ב׳ או ג׳ ולרבות כלי טיס מורכב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טכנאי לבדק כלי טיס“ – טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2, טכנאי לבדק כלי טיס סוג 1, טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2 מוגבל, או טכנאי לבדק כלי טיס סוג 1 מוגבל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי טיס“ – כלי או מיתקן הנתמך בטיסה על ידי תגובות האויר, למעט תגובות כנגד פני הקרקע או המים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי טיס גדול“ – כלי טיס שמשקלו המרבי המורשה להמראה עולה על 5,700 ק״ג;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי טיס קטן“ – כלי טיס שמשקלו המרבי המורשה להמראה אינו עולה על 5,700 ק״ג;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי טיס מורכב“ – כלי טיס בעל מבנה בלתי רגיל או כלי טיס המונע על ידי יחידת כח בעלת הספק של 380 כוח סוס או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כט״ר“ – כללי טיסת ראיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כטר״ח“ – כללי טיסת ראיה חקלאית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כט״מ“ – כללי טיסת מכשירים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כטר״מ“ – כללי טיסת ראיה מבוקרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי טיסה“ – כט״ר, כט״מ, כטר״מ או כטר״ח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לילה“ – פרק הזמן שבין רבע שעה לאחר שקיעת השמש לבין רבע שעה לפני זריחתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבחן עיוני“ – מבחן להוכחת ידע מקצועי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבחן מעשי“ – מבחן לבדיקת מיומנות או כושר ביצוע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבחן רמה“ – מבחן תקופתי להוכחת רמת הידע המקצועי של מחזיק ברשיון עובד טיס ומיומנותו המקצועית או מיומנותו בטיסה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדינה חברה“ – מדינה שהיא צד לאמנת התעופה האזרחית הבינלאומית שנחתמה בשיקאגו ביום 7 בדצמבר 1944;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדמה“ – מיתקן שהמנהל אישר לאדם, להדרכת עובדי טיס, לצבירת ניסיון או לבדיקת מיומנותם שבו ניתן לדמות תנאי הטסה, פיקוח על תעבורה אווירית או פעילות תעופתית אחרת שאישר המנהל לאותו אדם לגבי אותו מיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדריך“ – עובד טיס המחזיק ברשיון הדרכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטוס“ – כלי טיס הכבד מהאויר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מין“ (class) – סיווג כלי הטיס שנקבע על פי חלוקת משנה של סוג כלי הטיס ובהתאם לאיפיונים דומים, לדוגמא: אוירון חד־מנועי, רב־מנועי, יבשתי, ימי, בוכנה או טורבו־פרופלר; רוטורקרפט יבשתי או ימי; הליקופטר חד־רוטור, רב־רוטור או ג׳רופלן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכון בדק“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (מכוני בדק)|בתקנות מכוני הבדק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכון הסמכה“ – מכון בדק שהורשה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (מכוני הסמכה)|תקנות הטיס (מכוני הסמכה), התשל״ט–1979}} (להלן – תקנות מכוני הסמכה) לקיים מרכז הדרכה לצורך הסמכתם של טכנאים לבדק כלי טיס, או מפעיל שרשיון ההפעלה שניתן לו מאת השר מתיר ניהולו של מרכז הדרכה כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח“ – אדם שמינה המנהל לשמש בתפקיד מפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 94|סעיף 94 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל כלי טיס“ – מחזיק ברשיון הפעלה מסחרית של כלי טיס שניתן לו לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה|חוק רישוי שירותי התעופה, התשכ״ג–1963}}, המקיים בהתאם לתנאי אותו רשיון טיסות מסחריות בישראל, אליה וממנה, או המקיים טיסות מסחריות בישראל, אליה וממנה על פי היתר בכתב מאת המנהל, ולרבות הבעלים, השוכר או המטיס של כלי הטיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצנח ממונע“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצנח רחף“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצנח רחף עם מנוע עזר“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתלמד“ – אדם המקבל הדרכה בכלי טיס או במדמה כדי להיות כשיר לקבלת רשיון או הגדר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ניווט“ – מיתקן לשימוש חזותי או אלקטרוני הממוקם על הקרקע המשמש או המיועד לשמש למתן אותות הנחייה לכלי טיס בעת המראה, טיסה או נחיתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג“ (category) – סיווג רחב של כלי הטיס, כגון: אוירון, רוטורקרפט, דאון או כלי טיס קל מהאויר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספינת אוויר“ – כלי טיס קל מהאוויר המונע באמצעות מנוע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספר העזר“ – ספר עזר לטיסה של כלי טיס שהוצע על ידי היצרן ואושר על ידי המנהל, המפרט את מגבלות כלי הטיס וביצועיו לצורך שמירת כשירות טיסתו והקובע הנחיות באשר לצוות ההטסה לצורך הפעלה בטוחה של כלי הטיס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד טיס“ – מי שקיבל רשיון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנות 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד קבוע“ – איש צוות או איש צוות אויר המועסק בשירות המפעיל בתקופה של שלושה חדשים רצופים לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קורס אימונים“ – קורס אימונים המתנהל בהתאם לתוכנית לימודים ותוכנית פיקוח שקבעה רשות הרישוי לנותן הקורס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רוטורקרפט“ – כלי טיס הכבד מן האויר והנתמך בטיסה בעיקר על ידי כנף מסתובבת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רחפן“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות הרישוי“ – מי ששר התחבורה מינה אותו להיות רשות הרשוי לענין תקנות אלה;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 169|סעיפים 169(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 199|ו־199(ב) לחוק הטיס, התשע״א–2011}}, הסמכות למנות רשות רישוי הועברה למנהל.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשיון עובד טיס“ – רשיון עובד טיס תקף שניתן לפי תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תובלה אווירית מסחרית“ – הפעלה מסחרית שבה מסיעים בכלי טיס נוסעים או מובילים בו טובין, לרבות מטען או דואר, למעט הפעלה כאמור לצורך צניחה כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)#סעיף 181|בתקנה 181 לתקנות ההפעלה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תנאי טיסת מכשירים“ – תנאי מזג אויר המאופיינים על פי הראות, מרחק טיסה מעננים ומתיקרת העננים, הנופלים מהתנאים המיזעריים שקבע המנהל לקיום טיסת ראייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תנאי טיסת ראיה“ – תנאי מזג אויר המאופיינים על פי הראות, מרחק טיסה מעננים ומתיקרת העננים, העולים על התנאים המיזעריים שקבע המנהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודה רפואית“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות האגרות“ – {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)|תקנות הטיס (אגרות), התש״ם–1979}}, או כל תקנות אחרות שתבואנה במקומן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הפעלת כלי טיס“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות החקירה“ – {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (חקירת תאונות ותקריות לכלי טיס)|תקנות הטיס (חקירת תאונות ותקריות לכלי טיס), התשמ״ד–1984}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות מכוני הבדק“ – {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (מכוני בדק)|תקנות הטיס (מכוני בדק), התשע״ג–2012}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות ההפעלה“ – {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ״ב–1981}}.

{{ח:קטע2|חלק א פרק 2|פרק שני: רשיונות עובדי טיס והגדרים}}

{{ח:סעיף|2|איסור לשמש כעובד טיס ללא רשיון או הגדר מתאימים|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ב־3, תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעסיק אדם ולא ירשה להעסיק עובד טיס, ולא ישמש אדם כעובד טיס ולא יפעיל זכויות המוקנות בתקנות אלה לעובד טיס מסוגו, אלא אם עובד הטיס ממלא אחר אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מחזיק ברשיון עובד טיס ובו הגדרים המתאימים לביצוע תפקידו ולסוג כלי הטיס או הציוד אותו הוא מפעיל או בו הוא מבצע פעולות הקשורות בתפקידו;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מחזיק ברשיון עובד טיס מתאים תקף שניתן לו מאת הרשות המוסמכת במדינה חברה ושאושר על ידי רשות הרישוי, וברשיונו הגדרים המתאימים לביצוע תפקידו ולסוג כלי הטיס אותו הוא מפעיל או בו הוא מבצע פעולות הקשורות בתפקידו;
{{ח:תתת|(3)}} היה עובד הטיס איש צוות אויר בכלי טיס הרשום במדינה חברה – הוא מחזיק ברשיון עובד טיס תקף שניתן לו או אושר לו מאת הרשות המוסמכת באותה מדינה ובו הגדרים המתאימים לביצוע תפקידו ולסוג כלי הטיס אותו הוא מפעיל.
{{ח:תת|(ב)}} היה עובד הטיס איש צוות אויר כאמור בתקנת משנה (א)(1) ו־(2) – לא ישמש ככזה אלא בכלי טיס מהסוג, מהמין ומהטיפוס עליו נבחן או הוסמך לפי תקנות אלה, ואלא אם עמד במיבחן רמה תקופתי כמפורט בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} עובד טיס או איש צוות כאמור בתקנת משנה (א)(3) רשאי לקבל ולהחזיק רשיון עובד טיס לפי תקנות אלה.
{{ח:תתת|(2)}} הותלה, הוגבל או בוטל רשיון עובד טיס שניתן כאמור בתקנת משנה זו, לא יפעיל עובד הטיס או איש הצוות בישראל את הזכויות המוקנות לו על פי רשיון עובד טיס שניתן לו במדינה החברה.

{{ח:סעיף|3|תנאי למתן רשיון עובד טיס או הגדר}}
{{ח:ת}} רשות הרישוי לא תתן רשיון עובד טיס או הגדר אלא אם נתמלאו במבקש תנאי הכשירות שנקבעו בתקנות אלה לגבי הרשיון או ההגדר המבוקשים.

{{ח:סעיף|4|רשיון או הגדר זמניים}}
{{ח:ת}} רשות הרישוי, לאחר שבדקה את המסמכים הדרושים לצורך מתן רשיון עובד טיס או הגדר ומצאה כי נתמלאו במבקש תנאי הכשירות שנקבעו בתקנות אלה לגבי הרשיון או ההגדר המבוקשים, רשאית ליתן למבקש רשיון עובד טיס או הגדר זמניים לתקופה שאינה עולה על מאה ועשרים יום. תוקף הרשיון או ההגדר הזמניים יפקע בתום התקופה הנקובה בהם או עם קבלת רשיון עובד הטיס או ההגדר המבוקשים.

{{ח:סעיף|5|סוגי רשיונות לעובדי טיס שהם אנשי צוות אויר|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} אלה הרשיונות לעובדי טיס שהם אנשי צוות אויר שרשות הרישוי רשאית ליתן:
{{ח:תת|(1)}} רשיונות לאנשי צוות אויר שהם טייסים:
{{ח:תתת|א.}} טייס מתלמד;
{{ח:תתת|ב.}} טייס פרטי;
{{ח:תתת|ג.}} טייס מסחרי;
{{ח:תתת|ד.}} טייס תובלה בנתיבי אויר;
{{ח:תתת|ה.}} מדריך טיסה;
{{ח:תת|(2)}} רשיונות לאנשי צוות אויר שאינם טייסים:
{{ח:תתת|א.}} נווט טיס;
{{ח:תתת|ב.}} טכנאי טיס;
{{ח:תתת|ג.}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|ד.}} אלחוטאי טיס לרדיו־טלפון.

{{ח:סעיף|6|סוגי רשיונות לעובדי טיס שאינם אנשי צוות אויר|תיקון: תשמ״ב, תשפ״ב, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} אלה הרשיונות לעובדי טיס שאינם אנשי צוות אויר שרשות הרישוי רשאית ליתן:
{{ח:תת|(1)}} טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2;
{{ח:תת|(2)}} טכנאי לבדק כלי טיס סוג 1;
{{ח:תת|(3)}} טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2 מוגבל;
{{ח:תת|(4)}} טכנאי לבדק כלי טיס סוג 1 מוגבל;
{{ח:תת|(5)}} מפקח על תנועה אוירית;
{{ח:תת|(6)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(7)}} קצין מבצעי אויר;
{{ח:תת|(8)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(9)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|7|סוגי ההגדרים לעובדי טיס|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ג, תשמ״ח, תשנ״ב, תשע״ה, תשע״ו, תשפ״ב, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} אלה סוגי ההגדרים שרשות הרישוי רשאית ליתן לעובדי טיס:
{{ח:תת|(1)}} הגדר טיפוס כלי טיס – הקובע את סוג כלי הטיס, מין כלי הטיס וטיפוס כלי הטיס אותו מורשה להפעיל מחזיק הרשיון בו מצוי ההגדר;
{{ח:תת|(2)}} סוגי הגדרי רשיונות טיס והדרכה שהם:
{{ח:תתת|א.}} הגדרי סוג:
{{ח:תתתת|1.}} אוירון;
{{ח:תתתת|2.}} רוטורקרפט;
{{ח:תתתת|3.}} דאון;
{{ח:תתתת|4.}} אוירון זעיר;
{{ח:תתתת|5.}} בלון מאוייש;
{{ח:תתתת|6.}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתתת|7.}} ספינת אוויר;
{{ח:תתת|ב.}} הגדרי מין אוירון:
{{ח:תתתת|1.}} חד־מנועי;
{{ח:תתתת|2.}} רב־מנועי;
{{ח:תתת|ג.}} הגדרי מין רוטורקרפט:
{{ח:תתתת|1.}} הליקופטר;
{{ח:תתתת|2.}} ג׳רופלן;
{{ח:תתת|ד.}} הגדרי מכשירים:
{{ח:תתתת|1.}} מכשירים – אוירון;
{{ח:תתתת|2.}} מכשירים – הליקופטר;
{{ח:תתת|ה.}} הגדרי מאמן:
{{ח:תתתת|1.}} מאמן טיס;
{{ח:תתתת|2.}} מאמן טיס חקלאי;
{{ח:תתתת|3.}} מאמן טכנאי טיס;
{{ח:תתתת|4.}} מאמן מפקח תנועה אוירית;
{{ח:תתתת|5.}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(4)}} הגדרי טייס ניסוי שהם: –
{{ח:תתת|א.}} הגדר טייס ניסוי סוג 1;
{{ח:תתת|ב.}} הגדר טייס ניסוי סוג 2;
{{ח:תת|(5)}} הגדר חקלאי;
{{ח:תת|(6)}} הגדרי פיקוח על תנועה אוירית שהם: –
{{ח:תתת|א.}} פיקוח שדה;
{{ח:תתת|ב.}} פיקוח גישה;
{{ח:תתת|ג.}} פיקוח מרחב;
{{ח:תתת|ד.}} פיקוח מכ״מ;
{{ח:תת|(7)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|8|בקשה לרשיון, להגדר, לאישור או לחידוש|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ב, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש רשיון עובד טיס או הגדר, או המבקש את חידושם או את אישורם, יגיש בקשה לרשות הרישוי בטופס ובאופן שהורה המנהל וימלא אחר הדרישות לצורך קבלת הרשיון, ההגדר, אישורם או חידושם, הכל כמפורט בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|9|רשיון עובד טיס}}
{{ח:ת}} רשיון עובד טיס יהא בטופס שקבעה רשות הרישוי.

{{ח:סעיף|10|אישור רשיון או הגדר מאת מדינה חברה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} רשיון או הגדר שניתנו מאת מדינה חברה, רשאית רשות הרישוי לאשרם אישור מלא או אישור חלקי בלבד, או לא לאשרם, הכל כמפורט בתקנה זו.
{{ח:תת|(ב)}} רשיון או הגדר שניתנו מאת מדינה חברה לא יאושרו אלא אם מבקש האישור:
{{ח:תתת|(1)}} הוכיח ידע מקצועי בדיני התעופה האזרחית בישראל, בהפעלת כלי טיס ובכלליה, לרבות הנהלים והנוהגים הקשורים בפיקוח על תנועה אוירית ובנהלי חירום, הכל כפי שהורה המנהל;
{{ח:תתת|(2)}} הוכיח כושר ביצוע כפי שהורה המנהל;
{{ח:תתת|(3)}} מחזיק בתעודה רפואית תקפה;
{{ח:תתת|(4)}} עונה על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|תקנה 12}};
{{ח:תתת|(5)}} מדבר ומבין את הלשון העברית או את הלשון האנגלית הטכנית המקובלת בתעופה;
{{ח:תתת|(5א)}} מחזיק רשיון אלחוטאי רדיו טלפון מוגבל שהוצא בישראל;
{{ח:תתת|(6)}} היתה הבקשה לרשיון טייס מסחרי – הוכיח נסיון של לפחות מאתיים וחמישים שעות זמן טיסה, ומהן לפחות שלושים שעות בשנה האחרונה שקדמה להגשת הבקשה, או במקום הוכחת שלושים השעות כאמור המציא אישור ממדריך טיס שהמבקש נמצא על ידו כשר וראוי להוכיח כושר ביצוע כאמור בפיסקה (2).
{{ח:תת|(ג)|(1)}} מחזיק ברשיון טייס פרטי ובו הגדר מכשירים שניתן מאת מדינה חברה אשר עמד בדרישות תקנת משנה (ב) – יאושר רשיונו ללא הגדר המכשירים;
{{ח:תתת|(2)}} מחזיק ברשיון טייס מסחרי או ברשיון טייס תובלה בנתיבי אויר שניתן מאת מדינה חברה אשר עמד בדרישות תקנת משנה (ב) – יאושר רשיונו כאילו היה רשיון טייס מסחרי בלבד ללא הגדר מכשירים או הגדר הדרכה;
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בפיסקאות (1) ו־(2), יאושר הגדר מכשירים ברשיון אם עבר המבקש בהצלחה מבחן עיוני בנושא כללי טיסת מכשירים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 166|בתקנה 166}}.
{{ח:תת|(ד)}} אישור רשות הרישוי של רשיון או הגדר שניתנו מאת מדינה חברה יהא בכתב, יוצמד לרשיון, ותקופת תוקפו לא תעלה על תקופת תוקפו של הרשיון שניתן מאת המדינה החברה.
{{ח:תת|(ה)}} רשות הרישוי רשאית שלא להכיר ברשיון או בהגדר שניתנו מאת מדינה חברה לאדם המחזיק ברשיון עובד טיס שניתן בישראל.

{{ח:סעיף|11|רשיון מוגבל או הגדר מוגבל}}
{{ח:ת}} רשות הרישוי רשאית להגביל רשיון עובד טיס או הגדר, בין מחמת שהמבקש לא עמד בכל הדרישות להוכחת הנסיון ומבחני הרמה כנדרש בתקנות אלה, ובין מחמת שלא עמד בכל הדרישות הרפואיות הישימות המתייחסות לרשיון או להגדר המבוקשים.

{{ח:סעיף|12|אישור היעדר הרשעות פליליות|תיקון: תשמ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא יינתן רשיון לאיש צוות אויר, רשיון מפקח על תנועה אוירית, רשיון קצין מבצעי אויר, רשיון טייס מתלמד או תעודת איש צוות אלא אם המציא מבקש הרשיון או התעודה לרשות הרישוי אישור על היעדר הרשעות פליליות, או אם הורשע בעבירה פלילית מסוג העבירות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השישית}} – חלפו מספר שנים מיום מתן גזר הדין כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בעבירה מסוג פשע – חמש שנים;
{{ח:תתת|(2)}} בעבירה מסוג עוון – שלוש שנים;
{{ח:תתת|(3)}} בעבירה מסוג חטא – שנה אחת.
{{ח:תת|(ב)}} הרשעה בעבירה פלילית מסוג העבירות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת הששית}} לא תיחשב כעבירה פלילית לענין תקנה זו.
{{ח:תת|(ג)}} רשות הרישוי רשאית לקצר את התקופה הקבועה בתקנת משנה (א) עד כדי מחציתה, אם הוכח להנחת דעתה כי התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המבקש לא הורשע בעבירה פלילית בתקופת הזמן שקדמה לביצוע העבירה ושאורכה הוא לפחות פעמיים מאורך התקופה הנזכרת בפיסקאות (1), (2) או (3), לפי הענין, לתקנת משנה (א); או
{{ח:תתת|(2)}} נתקיימו נסיבות מיוחדות שיירשמו על ידי רשות הרישוי בתיקו האישי של המבקש, המצדיקות את קיצור התקופה כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} היו משפטים או חקירות פליליות תלויים ועומדים נגד מבקש רשיון, כאמור בתקנת משנה (א), או מבקש תעודת איש צוות, תהא רשות הרישוי רשאית שלא ליתן את הרשיון או תעודת איש הצוות המבוקשים לאחר שהתייעצה בענין עם ראש מחלקת חקירות ותביעות במטה הארצי במשטרת ישראל.
{{ח:תת|(ה)}} הורשע מחזיק ברשיון כאמור בתקנת משנה (א), בעבירה פלילית מסוג העבירות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השישית}}, לא יהיה רשאי להשתמש בזכויות שמקנה לו רשיונו, אלא אם כן חלפו מספר השנים מיום מתן גזר הדין, כמפורט בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|12א|תעודה מאת קצין בטחון|תיקון: תשמ״ז, תשמ״ח־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 198|ו־198(ב) לחוק הטיס, התשע״א–2011}}, אישור שניתן לפי תקנה זו הוחלף בקביעת התאמה ביטחונית לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 5|סעיף 5 לחוק האמור}}.}}
{{ח:תת|(א)}} לא יינתן, לא יחודש ולא יאושר רשיון לאיש צוות אויר, רשיון למפקח על תנועה אוירית, רשיון לקצין מבצעי אויר, רשיון לטייס מתלמד ולא תינתן, תחודש או תאושר תעודה לאיש צוות, אלא אם כן המציא מבקש הרשיון או התעודה לרשות הרישוי אישור חתום בידי קצין הבטחון של משרד התחבורה.
{{ח:תת|(ב)}} הודיע קצין הבטחון לרשות הרישוי כי מחזיק הרשיון או התעודה מסכן או עלול לסכן את בטחון התעופה האזרחית – תבטל רשות הרישוי את הרשיון או התעודה.
{{ח:תת|(ג)}} מבקש רשיון או תעודה כאמור בתקנת משנה (א), הרואה עצמו נפגע על ידי החלטת קצין הבטחון שלא לתת אישור כאמור בתקנת משנה (א), או על ידי הודעת קצין הבטחון כאמור בתקנת משנה (ב), רשאי לערור על כך לפני ועדת ערר לבטחון התעופה האזרחית שמינה השר לענין תקנה זו (להלן – ועדת ערר לבטחון התעופה); נהלי הגשת הערר והדיון לפני ועדת הערר לבטחון התעופה יהיו כאמור {{ח:פנימי|חלק א פרק 7|בפרק השביעי לחלק א׳}} בשינויים המחוייבים לפי העניין; החלטת ועדת הערר לבטחון התעופה תהיה החלטת גמר כאילו היתה החלטת השר לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס|סעיף 29(1) לחוק}}.

{{ח:סעיף|13|התליית רשיון עובד טיס|תיקון: תשמ״ט־2, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} הוברר לרשות הרישוי כי נתקיים במבקש או במחזיק רשיון אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} היה מעורב בתאונה או בתקרית שנחקרה בידי חוקר ראשי לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (חקירת תאונות ותקריות לכלי טיס)|תקנות החקירה}};
{{ח:תת|(2)}} היה מעורב במקרה הנחקר בידי מפקח לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 94|סעיף 10ג(א) לחוק}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק רישוי שירותי התעופה, התשכ״ג–1963}};
{{ח:תת|(3)}} עבר עבירה על {{ח:חיצוני|חוק הטיס|החוק}} או על התקנות שהותקנו לפיו;
{{ח:תת|(4)}} עבר עבירה פלילית בכלי טיס או תוך שימוש בכלי טיס,
{{ח:ת}} תשקול רשות הרישוי, לפי המלצת החוקר הראשי או המפקח ועל פי הנסיבות, אם לתת למבקש רשיון או להתלות רשיונו של מחזיק כאמור, לפי הענין.

{{ח:סעיף|13א|הגבלות על מילוי תפקיד איש צוות|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אלכוהול“ – כוהל אתילי, אתנול, אתיל אלכוהול;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בדיקת נשיפה“ – בדיקת אויר נשוף של נבדק באמצעות מכשיר שאישר שר הבריאות בהתיעצות עם שר התחבורה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מכשיר“ – מכשיר המראה את ריכוז האלכוהול באויר נשוף של אדם או את שווה ערכו בדמו של אותו אדם בדוגמה של נשיפת אויר שלו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בדיקת מעבדה“ – בדיקת דוגמה של דם או שתן למדידת ריכוז האלכוהול בדם או בדיקת הימצאותם של סמים משכרים או מסוכנים בגופו של הנבדק, הנערכת במעבדה או במוסד רפואי ששר הבריאות בהתיעצות עם שר התחבורה הכיר בהם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נבדק“ – אדם שנדרש להיבדק בדיקת נשיפה או בדיקת מעבדה להימצאות אלכוהול בגופו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המידה הקבועה“ – אחד מריכוזי האלכוהול שנמצא בבדיקת נשיפה כלהלן:
{{ח:תתתת|(1)}} חמישים מיליגרם של אלכוהול במאה מיליליטר של דם;
{{ח:תתתת|(2)}} ריכוז אלכוהול באויר נשוף ברמה שוות ערך לריכוז האמור בפסקה (1) או 240 מיקרוגרם אלכוהול בליטר אחד שנעשתה בבדיקת נשיפה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימלא אדם תפקיד איש צוות בכלי טיס –
{{ח:תתת|(1)}} כאשר בבדיקת נשיפה או בבדיקת מעבדה נמצא בו אלכוהול בכמות העולה על המידה הקבועה;
{{ח:תתת|(2)}} תוך שמונה שעות מאז שתיית משקה אלכוהולי כלשהו;
{{ח:תתת|(3)}} כאשר הוא משתמש בכל סם או תרופה המשפיעים או שיש בהם כדי להשפיע, לדעת המנהל, על כושרו למלא תפקידו באופן העלול לסכן את בטיחות הטיסה.
{{ח:תת|(ג)}} היה לשוטר או למפקח חשד סביר כי איש צוות ממלא תפקידו בהיותו נתון להשפעת אלכוהול או סמים, רשאי הוא לדרוש ממנו –
{{ח:תתת|(1)}} להיבדק בדיקת נשיפה או לחייבו למסור דוגמה של דם או של שתן לבדיקת מעבדה;
{{ח:תתת|(2)}} כי הבדיקות לקביעת ריכוז האלכוהול באויר הנשוף, ריכוז האלכוהול בדם או הימצאותם של סמים מסוכנים בגופו של הנבדק, כולן או מקצתן, יבוצעו במעבדה, מוסד רפואי, על ידי רופא או אדם אחר שהמנהל הסמיכו לענין זה.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} המנהל רשאי לדרוש מאיש צוות אויר להיבדק כאמור בתקנת משנה (ג) בתוך 4 שעות לפני שקיבל את תפקידו עד תום 4 שעות לאחר שגמר למלא תפקידו ולהעביר אליו, או לתת את הסכמתו לכך שהמעבדה, המוסד הרפואי, הרופא או האדם האחר שביצע את הבדיקה יעביר אליו את תוצאותיה.
{{ח:תתת|(2)}} סירב איש צוות לדרישת המנהל כאמור בפסקה (1) – רשאי המנהל, כל עוד הוא עומד בסירובו, שלא להתיר לו למלא תפקיד של איש צוות.

{{ח:סעיף|14|מרמה או מצג שוא}}
{{ח:תת|(א)}} לא יבצע אדם ולא יגרום לאחר לבצע אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מסירת הצהרה או מידע כוזבים בקשר עם כל בקשה לקבלת רשיון או הגדר, אישורם או חידושם, או בקשר לקבלת תעודה רפואית או תעודת איש צוות;
{{ח:תתת|(2)}} רישום כוזב בכל ספר או בכל מסמך שיש חובה להחזיקם, למלאם, או להשתמש בהם כדי למלא אחר דרישה או תנאי הנחוצים להוצאה, לחידוש או לאישור כל רשיון או הגדר על פי תקנות אלה, או לשמירת תוקפם של רשיון או הגדר שניתנו לפי תקנות אלה;
{{ח:תתת|(3)}} השגה או נסיון להשגת רשיון או הגדר על פי תקנות אלה בטענות או בתואנות שיש בהן מרמה או מצג שווא;
{{ח:תתת|(4)}} כל שינוי על ידי מי שלא הוסמך לכך ברשיון או בהגדר אשר ניתן, חודש או אושר על פי תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} ביצע אדם או גרם לאחר לבצע אחד המעשים האמורים בתקנת משנה (א), רשאית רשות הרישוי, לפי שיקול דעתה:
{{ח:תתת|(1)}} לא לתת לו את הרשיון או ההגדר המבוקשים;
{{ח:תתת|(2)}} לדחות, לתקופה שתורה, את מתן הרשיון או ההגדר המבוקשים;
{{ח:תתת|(3)}} לבטל את הרשיון או את ההגדר שהוצאו לו;
{{ח:תתת|(4)}} להתלות את הרשיון או את ההגדר שהוצאו לו;
{{ח:תתת|(5)}} לא לאשר את הרשיון או את ההגדר שאישורם מבוקש;
{{ח:תתת|(6)}} לדחות, לתקופה שתורה, את אישור הרשיון או ההגדר שאישורם מבוקש.

{{ח:סעיף|15|התליית רשיון}}
{{ח:תת|(א)}} היתה רשות הרישוי סבורה, לאחר שחקרה בעניין כהלכה, כי כשירותו של עובד טיס לשמש כעובד טיס, או מיומנות הטיסה שלו, או מיומנותו המקצועית נפגמו, או כי עובד הטיס חסר ידע מקצועי או כושר ביצוע מספיקים, רשאית היא, בהחלטה מנומקת ולאחר שנתנה לעובד הטיס הזדמנות להביא טענותיו בפניה, להתלות את רשיונו או הגדר שברשיונו עד שיעבור בדיקות רפואיות, בחינות עיוניות או בחינות להוכחת כושר ביצוע, ויימצא מתאים לשמש בתפקידו כעובד טיס, הכל בהתאם לנסיבות הענין.
{{ח:תת|(ב)}} לא עמד עובד הטיס בבדיקות הרפואיות, בבחינות העיוניות או בבחינות להוכחת כושר ביצוע תוך תקופה של תשעים יום מיום ההתליה, יבוטלו רשיונו או הגדרו.

{{ח:סעיף|16|ביטול רשיון}}
{{ח:ת}} רשות הרישוי רשאית, בהחלטה מנומקת, ולאחר שנתנה לעובד הטיס הזדמנות להביא טענותיו בפניה, לבטל את רשיונו או לבטל הגדר ברשיונו, או לבטל אישור רשיון או הגדר, שניתנו לפי תקנות אלה, אם שוכנעה כי יש בהמשך הפעלת זכויותיו לפי תקנות אלה משום סכנה לבטיחות הטיס, או כי עובד הטיס אינו מסוגל לשמש בתפקידו מחמת סיבות רפואיות, מחמת כושר ביצוע לקוי, או מחמת היעדר מיומנות וכישורים מתאימים.

{{ח:סעיף|16א|מניעת שימוש בזכויות של רשיון חוץ|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} עובד טיס שרשיונו הותלה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בתקנות 13}} {{ח:פנימי|סעיף 15|או 15}} או שרשיונו בוטל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנה 16}} ובידו גם רשיון חוץ של עובד טיס, תודיע לו רשות הרישוי על איסור להשתמש ברשיון החוץ בתחומי ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} רשות הרישוי רשאית, על פי הנסיבות, להרשות לעובד טיס כאמור בתקנת משנה (א) להשתמש ברשיון החוץ שלו לצורך הוצאה חד־פעמית של כלי טיס של מדינת חוץ אל מחוץ לגבולות ישראל.

{{ח:סעיף|17|החזרת רשיון שבוטל או הותלה}}
{{ח:תת|(א)}} עובד טיס שרשיונו בוטל או הותלה ימציא את רשיונו לרשות הרישוי תוך שבעה ימים מיום מסירת ההודעה על כך, אלא אם ניתן צו עיכוב ביצוע החלטה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 53|בתקנה 53}}.
{{ח:תת|(ב)}} הותלה רשיון עובד טיס או הגדר, תרשום רשות הרישוי את ההתלייה של הרשיון או ההגדר ברשיון. הותלה הרשיון – לא יוחזר הרשיון לעובד הטיס אלא לאחר שהסתיימה תקופת ההתלייה.

{{ח:סעיף|18|בקשה לרשיון או להגדר לאחר ביטולם}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שרשות הרישוי ביטלה רשיון או הגדר, או אישור רשיון או הגדר, והחלטתה לא בוטלה על ידי ועדת ערר לרישוי, לא יגיש בקשה לרשיון או להגדר או לאישורם תוך שנה מיום ביטול הרשיון או ההגדר, או האישור, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} עובד טיס שרשות הרישוי היתלתה רשיון או הגדר, או אישור רשיון או הגדר שניתנו לו לפי תקנות אלה, לא יגיש בקשה לחידוש הרשיון או ההגדר שהותלה תוך תקופת ההתלייה.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי לפטור אדם מהוראות תקנה זו, כולן או מקצתן, או לקצר את התקופה להגשת בקשה.

{{ח:סעיף|19|שימוש בזכויות רשיון}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישתמש עובד טיס בזכויות שמקנה לו רשיונו, אלא אם התמלאו התנאים המפורטים בתקנת משנה (ב) וכל עוד לא חלפו שנים עשר חודשים מהיום האחרון שנקבע למילויים. בתקופת שנים עשר החודשים האמורה לא יהא עובד טיס רשאי להפעיל את זכויותיו אלא אם מילא אחר דרישות תקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ב)}} ואלה התנאים שעל עובד טיס למלא אחריהם לצורך שימוש בזכויותיו כאמור, למעט עובד טיס המחזיק ברשיון טייס מתלמד:
{{ח:תתת|(1)}} עובד הטיס מחזיק בתעודה רפואית תקפה;
{{ח:תתת|(2)}} עובד הטיס עומד בדרישות תקנות אלה הישימות לאותו רשיון, לרבות עמידה במיבחני רמה וצבירת הנסיון הדרוש;
{{ח:תתת|(3)}} הרשיון לא בוטל או לא הותלה על ידי רשות הרישוי או לא הוחזר לרשות הרישוי כאמור בתקנת משנה (ד);
{{ח:תתת|(4)}} האגרה השנתית בגין אותו רשיון שולמה.
{{ח:תת|(ג)}} תקופת תוקפו של רשיון טייס מתלמד שניתן לפי תקנות אלה שלא בוטל או לא הותלה על ידי רשות הרישוי, או לא הוחזר לרשות הרישוי כאמור בתקנת משנה (ד), תהא כתקופת תוקפה של התעודה הרפואית שהוצאה לו.
{{ח:תת|(ד)}} מחזיק רשיון המבקש להחזירו לרשות הרישוי לצורך ביטולו, לצורך הוצאת רשיון בדרגה נמוכה יותר, או לצורך מחיקת הגדר – יחתום על תצהיר לפיו החזרת הרשיון, כאמור, נעשתה לפי בקשתו, וכי ידוע לו כי לצורך מתן רשיון מסוג הרשיון שהוחזר כאמור, עליו לעמוד בתנאים שנקבעו בתקנות אלה לצורך הוצאת אותו רשיון או הגדר.

{{ח:סעיף|20|שימוש בזכויות הגדר}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישתמש אדם בזכויות שמקנה לו הגדרו, למעט הגדר חקלאי והגדר מכשירים אלא אם נתמלאו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרשיון בו רשום ההגדר תקף ומותר לו להשתמש בזכויות שמקנה לו אותו רשיון;
{{ח:תתת|(2)}} עובד הטיס שברשיונו ההגדר מחזיק בתעודה רפואית תקפה המתאימה להגדר;
{{ח:תתת|(3)}} עובד הטיס עומד בדרישות תקנות אלה הישימות להגדר שברשיונו, לרבות לעניין עמידה במיבחני רמה וצבירת נסיון;
{{ח:תתת|(4)}} ההגדר לא בוטל או לא הותלה על ידי רשות הרישוי.
{{ח:תת|(ב)}} תוקפם של הגדר מכשירים והגדר חקלאי והתנאים לחידושם – יהיו כמפורט בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|21|חידוש זכות, רשיון או הגדר שפקעו|תיקון: תשמ״ה־3, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} עובד טיס –
{{ח:תת|(1)}} שזכותו לרשיון או הגדר פקעה;
{{ח:תת|(2)}} שפג תוקף רשיונו או הגדר שבו;
{{ח:תת|(3)}} שפקע תוקף אישור שניתן לו על פי רשיון או הגדר שפג תוקפו; המבקש לחדש זכות, רשיון או הגדר כאמור יוכיח, להנחת דעתה של רשות הרישוי, ידע מקצועי ומיומנות כנדרש על ידי בוחן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36}}.

{{ח:סעיף|21א|גיל מרבי לטייס בתובלה אווירית מסחרית|תיקון: תשמ״ה, תשנ״ו, תשנ״ט־2, תשע״ט־3, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישמש אדם טייס בתובלה אווירית מסחרית ולא יעסיק מפעיל אווירי טייס בתובלה כאמור –
{{ח:תתת|(1)}} בכלי טיס המופעל על ידי טייס אחד – אם מלאו לטייס 60 שנים;
{{ח:תתת|(2)}} בכלי טיס המופעל על ידי שני טייסים או יותר – אם מלאו לטייס 65 שנים.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|21ב||תיקון: תשנ״ה, תשנ״ט־2, תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|21ג||תיקון: תשנ״ט־2, תשס״א, תשע״ט־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|21ד|מיומנות בשפה האנגלית|תיקון: תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} אדם המבקש לקבל רישיון עובד טיס מן המפורטים להלן או המחזיק בו, רשאי להוכיח לרשות הרישוי, בבחינה, את יכולתו לדבר בשפה האנגלית ולהבינה לפחות ברמת מיומנות 4 כאמור בצרופה A‏ (Attachment A) בתוספת 1 (Appendix 1) של נספח 1 לאמנה (להלן – צרופה A), כעדכונה מזמן לזמן, שנוסחה המעודכן הופקד לעיון הציבור במשרד המנהל:
{{ח:תתת|(1)}} טייס;
{{ח:תתת|(2)}} נווט טיס;
{{ח:תתת|(3)}} מפקח על תנועה אווירית;
{{ח:תת}} הודעה על הפקדת צרופה A לעיון הציבור כאמור תפורסם באתר האינטרנט של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
{{ח:תת|(ב)}} בחינת מיומנות כאמור בתקנת משנה (א) יערוך בוחן שהורתה עליו רשות הרישוי מתוך רשימת בוחנים שמינה המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 71|תקנה 71}}, לאחר שהמבקש להיבחן שילם אגרה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)#סעיף 21א|תקנה 21א לתקנות האגרות}}.
{{ח:תת|(ג)}} רשות הרישוי תציין ברישיונו של מי שהוכיח את מיומנותו בשפה האנגלית, את רמת המיומנות שלו ותקופת תוקפה לפי תקנת משנה (ד), לאחר ששילם אגרה לשינוי רישיון לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)|תקנות האגרות}}.
{{ח:תת|(ד)}} תקופת תוקף הוכחת מיומנות, ברמה כמפורט בצרופה A, תהא כמפורט להלן לצדה:
{{ח:תתת|(1)}} רמה 4 – 3 שנים ממועד הבחינה;
{{ח:תתת|(2)}} רמה 5 – 6 שנים ממועד הבחינה;
{{ח:תתת|(3)}} רמה 6 – כל עוד רישיון עובד הטיס לא בוטל.
{{ח:תת|(ה)}} טייס או נווט טיס שלא צוינו ברישיונו רמת המיומנות שלו בשפה האנגלית ותקופת תוקפה כאמור בתקנת משנה (ג), אינו רשאי לשמש איש צוות אוויר בטיסה בין־לאומית או בטיסה באזור פיקוח של יחידת פת״א, שפורסם לגביה בפמ״ת כי שפת התקשורת הזמינה היחידה בה היא השפה האנגלית.
{{ח:תת|(ו)}} מפקח על תנועה אווירית שלא צוינו ברישיונו רמת המיומנות שלו בשפה האנגלית ותקופת תוקפה כאמור בתקנת משנה (ג), לא יהיה רשאי לפקח על טיסות בין־לאומיות בנתיבים בין־לאומיים.
{{ח:תת|(ז)}} רשות הרישוי רשאית להכיר ברמת מיומנות בשפה האנגלית שצוינה ברישיון שניתן לעובד טיס מאת מדינה חברה, כהוכחה למיומנותו של אותו עובד טיס בשפה האנגלית, לצורך ציונה ברישיונו לפי תקנת משנה (ג).
{{ח:תת|(ח)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזור פיקוח“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)#סעיף 57|בסעיף 57 לתקנות ההפעלה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחידת פת״א“, ”טיסה בין־לאומית“ ו”פמ״ת“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|בתקנות ההפעלה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נתיב בין־לאומי“ – נתיב המוביל מחוץ לישראל אל שדה תעופה מן המנויים {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)#סעיף 49א|בתקנה 49א לתקנות ההפעלה}}, או משדה תעופה כאמור אל מחוץ לישראל או נתיב החוצה את המרחב האווירי של ישראל.

{{ח:סעיף|22|נסיון לצורך הטסת כלי טיס כטייס מפקד|תיקון: תשמ״ב־3, תשמ״ח, תשמ״ט־2, תשע״ו, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לא יטיס אדם, כטייס מפקד, כלי טיס עם נוסעים, או כלי טיס שצוותו המזערי המורשה כולל לפחות שני טייסים, אלא אם ביצע באותו טיפוס לפחות שלוש המראות ושלוש נחיתות תוך תשעים הימים שקדמו לטיסה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יטיס אדם, כטייס מפקד, כלי טיס עם נוסעים בלילה אלא אם ביצע לפחות שלוש המראות ושלוש נחיתות בלילה תוך תשעים הימים שקדמו לטיסה האמורה.
{{ח:תת|(ג)}} לא יטיס אדם, כטייס מפקד, כלי טיס לפי כט״מ גם אם הוא בעל הגדר מכשירים, אלא אם ביצע תוך ששה חודשים האחרונים לפחות שש הנמכות באמצעות עזרי ניווט (NDB, ILS, VOR).
{{ח:תת|(ד)}} לא יטיס אדם, כטייס מפקד, דאון נגרר עם נוסעים, אלא אם ביצע לפחות שש טיסות בדאון כאמור שהסתכמו בשעת דאייה אחת לפחות ואשר בהן מילא אחר דרישות תקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ה)}} לא יטיס אדם, כטייס מפקד, אוירון זעיר דו מושבי עם נוסע אלא אם כן נתקיימו בו התנאים החלים על טייס פרטי לפי {{ח:פנימי|סעיף 103|תקנה 103}} וביצע באותו טיפוס שלוש המראות ושלוש נחיתות בתוך תשעים הימים שקדמו לטיסה האמורה.
{{ח:תת|(ו)}} לא הוכח נסיון כאמור בתקנה זו, יוכיח הטייס כושר ביצוע על כלי טיס מאותו טיפוס אותו הוא מבקש להטיס כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 35|בתקנות 35}} {{ח:פנימי|סעיף 36|ו־36}}, הכל בהתאם לסוג הרשיון בו הוא מחזיק; אולם הוכחת כושר ביצוע לעניין הגדר מכשירים יכול שתעשה על כלי טיס מאותו סוג אותו הוא מבקש להטיס.
{{ח:תת|(ז)}} תקנה זו לא תחול על הפעלה שנדרש לגביה רישיון טייס בנתיבי תובלה באויר או על הפעלה המבוצעת לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)#פרק 12|הפרק השנים עשר לתקנות הפעלת כלי טיס}}.
{{ח:תת|(ח)}} לא יטיס אדם, כטייס מפקד, אוירון זעיר הגורר גלישון אלא אם כן ביצע לפחות 6 טיסות באותו טיפוס של אוירון זעיר שהסתכמו בשלוש שעות טיסה לפחות ומהן בוצעו לפחות שלוש המראות ושלוש נחיתות בשלושת החדשים שקדמו לטיסה האמורה.
{{ח:תת|(ט)}} לא יטיס אדם אוירון זעיר הגורר גלישון (להלן – טיסה גוררת) אלא אם כן ביצע לפחות 6 זינוקים בלתי נגררים בגלישון, מהם שלושה בשלושת החדשים שקדמו לטיסה הגוררת.

{{ח:סעיף|23|נסיון לביצוע טיסות לילה}}
{{ח:ת}} לא יטיס אדם כלי טיס כטייס מפקד בלילה, אלא אם עמד בדרישות הנסיון לטיסת לילה לקבלת רשיון או הגדר כמפורט בתקנות אלה ואלא אם לא צויין ברשיונו איסור לביצוע טיסות לילה; צויין איסור כאמור ברשיון, יבוטל האיסור אם יעמוד המבקש בדרישות הנסיון האמורות.

{{ח:סעיף|24|נסיון לשימוש בזכויות כטכנאי טיס}}
{{ח:ת}} לא ישתמש אדם בזכויותיו כטכנאי טיס אלא בכלי טיס שלגביו הוא מחזיק בהגדר מתאים, ושעליו ביצע בתקופה של 45 יום שקדמו לאותה טיסה –
{{ח:תת|(1)}} שעתיים זמן טיסה בתפקיד של טכנאי; או
{{ח:תת|(2)}} עמד במבחן רמה בתפקיד של טכנאי טיס.

{{ח:סעיף|25|פטור למוסמכי חיל האויר הישראלי|תיקון: תשס״ה, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון שהוסמך בחיל האויר הישראלי כטייס, כנווט טיס, כטכנאי טיס, כאלחוטאי טיס לרדיו–טלפון, כטכנאי לבדק כלי טיס, כמפקח על תנועה אוירית או כקצין מבצעי אויר, ובעת הגשת הבקשה הוא עוסק בפועל בחיל האויר הישראלי בתפקיד בו הוסמך כאמור, יהא פטור מהוכחת ידע מקצועי וכושר ביצוע או מיומנות טיסה, הכל לפי הענין, אם הוא פטור מהם בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|26|שינוי מען}}
{{ח:ת}} עובד טיס שהחליף את מענו לא יהא רשאי להפעיל את הזכויות המוקנות למחזיק רשיון עובד טיס מסוגו כעבור שלושים יום לאחר החלפת המען, אלא אם הודיע על החלפת המען לרשות הרישוי בכתב.

{{ח:סעיף|27|כפל רשיון}}
{{ח:ת}} בקשה לכפל רשיון עובד טיס של רשיון שאבד או הושמד, תוגש בכתב בפירוט שם המבקש, מענו הקבוע, תאריך מתן הרשיון, תאריך אובדן הרשיון ופירוט ההגדרים שהיו ברשיון. לבקשה יצרף המבקש קבלה על תשלום האגרה עבור כפל רשיון כפי שנקבע {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)|בתקנות האגרות}}.

{{ח:קטע2|חלק א פרק 3|פרק שלישי: מבחנים עיוניים ומבחנים מעשיים}}
{{ח:קטע3|חלק א פרק 3 סימן א|סימן א׳: מבחנים עיוניים}}

{{ח:סעיף|28|מועד המבחן}}
{{ח:ת}} מבחן עיוני יתקיים לפחות אחת לשלושה חדשים ובמקומות כפי שתקבע רשות הרישוי.

{{ח:סעיף|29||תיקון: תשמ״ב, תשנ״ב, תשע״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|30|ציון מעבר מיזערי|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} ציון המעבר המיזערי במבחן עיוני שנושאו מיגבלות כלי הטיס שבגינו מבוקש הרשיון או ההגדר, ביצועיו, הכרתו ומבנהו הוא שמונים אחוזים.
{{ח:תת|(ב)}} ציון המעבר המיזערי במבחן עיוני בנושאים אחרים הוא כפי שנקבע בתקנות אלה או כפי שייקבע בפרסומי הרשות או בטופס המבחן.

{{ח:סעיף|31|אישור מבחן עיוני|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ט־2, תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} עמד אדם בהצלחה במבחן עיוני, יקבל על כך אישור בכתב (בתקנה זו – ”אישור“).
{{ח:תת|(ב)}} אישור יינתן לכל המאוחר בתום שלושים יום מיום גמר המבחן.
{{ח:תת|(ג)}} תוקפו של אישור לגבי כל מבחן עיוני יהיה לתקופה של 24 חודשים מיום ביצוע המבחן; הוראות תקנת משנה זו לא יחולו לגבי מבחן למבקש רישיון טכנאי לבדק כלי טיס, הגדר שבו או חידושו, שלגביו יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 226|תקנה 226}}.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|32|העתקת מבחן עיוני או מעשה מרמה אחר}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעתיק אדם מאחר במבחן עיוני, לא יתנו לאדם אחר אלא אם הורשה לכך, לא יעזור לאדם אחר בזמן המבחן, לא יכתוב מבחן כאמור במקום אדם אחר, לא ישתמש באמצעי עזר בלתי מאושר בזמן המבחן ולא יסייע לאחר באחד המעשים האמורים.
{{ח:תת|(ב)}} ביצע אדם מעשה כאמור בתקנת משנה (א), רשאית רשות הרישוי לפסול את המבחן העיוני של אותו אדם וכן לעכב את מתן הרשיון או ההגדר, חידושם או אישורם על פי תקנות אלה, עד לתקופה של שנתיים מיום ביצוע המעשה, וכן להתלות או לבטל את רשיון עובד הטיס שהוצא לו.

{{ח:סעיף|33|מבחן עיוני חוזר}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שנכשל במבחן עיוני רשאי להגיש בקשה למבחן עיוני חוזר בתום שלושים יום מיום המבחן בו נכשל.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) יהא אדם שנכשל במבחן עיוני רשאי להגיש בקשה למבחן עיוני חוזר כעבור פחות משלושים יום מיום המבחן בו נכשל, אם המציא הצהרה המעידה כי קיבל הדרכה נוספת וכי הוא מוכן לקראת המבחן החוזר, ואותה הצהרה חתומה בידי מחזיק ברשיון מדריך טיס עם הגדר מתאים או מי שרשות הרישוי הסמיכה אותו לכך.
{{ח:תת|(ג)}} מבחן עיוני חוזר יערך במועדים ובמקומות שנקבעו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 28|לתקנה 28}}, או במועדים מוקדמים יותר, ככל שהדבר ניתן לביצוע.

{{ח:קטע3|חלק א פרק 3 סימן ב|סימן ב׳: מבחנים מעשיים בטיסה}}

{{ח:סעיף|34|תנאים למבחן מעשי בטיסה}}
{{ח:ת}} לא יגש אדם למבחן מעשי אלא אם: –
{{ח:תת|(1)}} הוא עמד בכל המבחנים העיוניים הנדרשים לפי תקנות אלה לקבלת הרשיון או ההגדר המבוקשים;
{{ח:תת|(2)|א.}} הוא המציא תעודת גמר שניתנה לו מאת בית ספר מאושר על ידי רשות הרישוי ואשר בו למד, חתומה בידי הממונה הראשי על ההדרכה באותו בית ספר; או
{{ח:תתת|ב.}} המציא אישור, בחתימת ידו של המדריך האישי שלו, לפיו קיבל הדרכה מתאימה, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|1.}} המדריך האישי ממלא אחר התנאים הנדרשים ממדריך טיס ראשי של בית ספר כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות רישוי שירותי התעופה (בתי ספר להוראת טיס)#סעיף 1|בתקנה 1 לתקנות רישוי שירותי התעופה (בתי ספר להוראת טיס), התשל״א–1971}}, כאמור {{ח:חיצוני|תקנות רישוי שירותי התעופה (בתי ספר להוראת טיס)#סעיף 5|בתקנה 5 לתקנות האמורות}};
{{ח:תתתת|2.}} כלי הטיס שבו התבצעה ההדרכה היה רשום על שמו של המדריך האישי או על שמו של המתלמד בכל זמן ההדרכה;
{{ח:תתתת|3.}} ההדרכה התבצעה לפי תכנית אימונים ופיקוח שאישרה רשות הרישוי;
{{ח:תתתת|4.}} ההדרכה לא בוצעה בטיסה מסחרית.

{{ח:סעיף|35|מבחן מעשי חוזר טיסה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא יגיש אדם בקשה למבחן מעשי חוזר אלא בתום שלושים יום מיום המבחן המעשי בו נכשל, אלא אם נקבע אחרת בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), יהיה אדם שנכשל במבחן מעשי בפעם הראשונה רשאי להגיש בקשה למבחן מעשי חוזר בתום פחות משלושים יום אם המציא למנהל הצהרה המעידה שקיבל הדרכה נוספת בהתאם להוראות הבוחן אשר בחנו במבחן המעשי בו נכשל, וכי הוא מוכן לקראת המבחן המעשי החוזר; ההצהרה תהא חתומה בידי מדריך הטיס הראשי של בית הספר או בידי המדריך האישי שלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 34|בתקנה 34(2)(ב)(1)}}.

{{ח:סעיף|36|מבחן מעשי בטיסה|תיקון: תשע״ו, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מבחן מעשי בטיסה ייערך –
{{ח:תתת|(1)}} לפי תכנית בחינה שאישרה רשות הרישוי לנבחן;
{{ח:תתת|(2)}} בידי בוחן שרשות הרישוי הורתה עליו לנבחן;
{{ח:תתת|(3)}} בכלי טיס הרשום בפנקס הרישום או במדמה טיסה, המצוידים במכשירים ובעזרים הנדרשים לגבי סוג הרישיון או ההגדר המבוקש.
{{ח:תת|(ב)}} הבוחן –
{{ח:תתת|(1)}} יבחן את יכולת מבקש הרישיון או ההגדר בביצועים ובנושאים המפורטים בתקנת משנה (ד) ובביצועים ובנושאים המפורטים בתקנות הנוגעות למיומנות הטיסה הנדרשת לצורך קבלת הרישיון או ההגדר, כמפורט {{ח:פנימי|חלק ב|בחלק ב׳ לתקנות אלה}};
{{ח:תתת|(2)}} לא יהיה הטייס המפקד של כלי הטיס בעת ביצוע המבחן המעשי אלא אם כן נקבע מראש בינו לבין המבקש כי הבוחן ישמש בתפקיד טייס מפקד בעת המבחן המעשי או בחלק ממנו.
{{ח:תת|(ג)}} מבקש הרישיון או ההגדר ידאג לכל הסידורים הארגוניים הכרוכים בשימוש בכלי הטיס או במדמה הטיסה לצורך ביצוע המבחן, לרבות הוצאות שכירתם, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} אלה הביצועים והנושאים שבהם ייבחן הנבחן במהלך המבחן המעשי:
{{ח:תתת|(1)}} יישום ידע הנבחן בתעופה;
{{ח:תתת|(2)}} הליכים, תרגילים ותימרונים בכל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מצבים רגילים, לרבות הטסה לפי כללי הטיסה המתאימים לעניין, ובכלל זה יכולתו בשמירת נתיב, מהירות וגובה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מצבים לא שגרתיים (Abnormal);
{{ח:תתתת|(ג)}} מצבי חירום;
{{ח:תתת|(3)}} הטסה מדויקת וחלקה;
{{ח:תתת|(4)}} יכולת הנבחן בקבלת החלטה מהירה ואורח הפעלת שיפוטו;
{{ח:תתת|(5)}} יכולת שליטתו של הנבחן בתפקיד טייס מפקד, אם הרישיון או ההגדר מעניק לו את הזכות לשמש בתפקיד טייס מפקד.
{{ח:תת|(ה)}} אי־יכולתו של הנבחן לעמוד באחת מהדרישות המפורטות בתקנת משנה (ד), או העדר משמעת או התנהגות בלתי הולמת של עובד טיס שהוכחה בעת הבחינה – יהווה כישלון במבחן מעשי.
{{ח:תת|(ו)}} נכשל הנבחן כאמור בתקנת משנה (ה), רשאי הבוחן להפסיק את הבחינה באותו שלב שבו נכשל הנבחן.
{{ח:תת|(ז)}} ההגבלות החלות בתקנות אלה לגבי הסעת נוסעים לא יחולו בעת ביצוע מבחן מעשי בכלי טיס על הבוחן ועל הנבחן.

{{ח:קטע2|חלק א פרק 4|פרק רביעי: מבחני רמה לטייסים}}

{{ח:סעיף|37|מבחן רמה תקופתי לבעל רישיון טייס פרטי|תיקון: תשע״א, תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישמש בעל רישיון טייס פרטי בתפקיד טייס של כלי טיס לפי הגדר שברישיונו אלא אם כן עמד במבחן רמה תקופתי, בתוך 24 החודשים שקדמו לאותה טיסה, הכולל מבחן בידע מקצועי ומבחן מעשי על כלי טיס מאותו הגדר, כאמור בתקנה זו; המבחן ייערך בידי בוחן או בידי מחזיק ברישיון מדריך טיס לפי בחירת הטייס, ואולם המבחן לא ייערך ברציפות בידי אותו מחזיק ברישיון מדריך טיס, אלא אם כן אישר זאת המנהל, בהחלטה מנומקת בכתב.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון טייס פרטי הזכאי להטיס כלי טיס שצוותו המיזערי המורשה הוא לפחות שני טייסים, יעמוד במבחן רמה תקופתי בשנים עשר החודשים האחרונים שקדמו לחודש בו משמש הטייס הפרטי כטייס מפקד על אותו כלי טיס.
{{ח:תת|(ג)}} המבחן בידע המקצועי יכלול את הנושאים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} דיני התעופה האזרחית והוראות הרשות המתייחסות לזכויות מחזיק ברשיון טייס פרטי ולהגבלות החלות עליו, לרבות הנהלים וההליכים של שירותי התעבורה האוירית;
{{ח:תתת|(2)}} הבנת פרסומי מידע תעופתי לפי פרסומי טיס פנים ארציים והודעות לאנשי תעופה (נוטאם);
{{ח:תתת|(3)}} הכרת כלי הטיס עליו יתבצע מבחן הרמה התקופתי.
{{ח:תת|(ד)}} המבחן המעשי יכלול את הנושאים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} הליכים, תרגילים ותימרונים בטיסה רגילה ובטיסה במצבי חירום המתאימים לסוג כלי הטיס בו מבוצע המבחן, לביצועיו ולמגבלותיו, לרבות שימוש במערכות כלי הטיס, הכל כמפורט בתוכנית הבחינה שפירסם המנהל;
{{ח:תתת|(2)}} הטסה מדוייקת וחלקה של כלי הטיס, לרבות בנתיבים;
{{ח:תתת|(3)}} יכולת שליטתו של הטייס כטייס מפקד על כלי הטיס.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} היו ברישיון הטייס הגדר אווירון מקבוצה א׳ וכן הגדר אווירון מקבוצה ב׳, יצא הטייס ידי חובתו לפי תקנת משנה (א) לעניין הגדרים אלה, אם יעמוד במבחן רמה תקופתי לעניין הגדרים אלה על אווירון מקבוצה ב׳;
{{ח:תתת|(2)}} היו ברישיון הטייס הגדר אווירון מקבוצה א׳ וכן הגדר אווירון זעיר מקבוצה א׳, יצא הטייס ידי חובתו לפי תקנת משנה (א) לעניין הגדרים אלה, אם יעמוד במבחן רמה תקופתי לעניין הגדרים אלה על אווירון מכל אחת מהקבוצות לסירוגין;
{{ח:תתת|(3)}} היו ברישיון הטייס הגדר אווירון מקבוצה א׳, הגדר אווירון מקבוצה ב׳ וכן הגדר אווירון זעיר מקבוצה א׳ יצא הטייס ידי חובתו לפי תקנת משנה (א) לעניין הגדרים אלה, אם יעמוד, נוסף על האמור בפסקה (1), גם במבחן רמה תקופתי לעניין הגדר אווירון זעיר מקבוצה א׳, בתוך 48 החודשים שקדמו לטיסה.
{{ח:תת|(ו)}} עמידה במבחן תרשם על ידי הבוחן או המדריך המוסמך ביומן הטיסות האישי של הטייס ותאושר בחתימת ידו בציון פרטי רשיונו והגדריו של הבוחן או המדריך המוסמך לפי העניין.
{{ח:תת|(ז)}} בוחן או מדריך מוסמך שערך מבחן רמה לפי תקנה זו ידווח על פרטי המבחן, ביצוע המבחן ותוצאתו לרשות הרישוי, לפי טופס שתורה עליו, בתוך 14 ימים מיום ביצוע המבחן; טופס כאמור יפורסם באתר האינטרנט של רשות הרישוי.

{{ח:סעיף|38|מבחן רמה תקופתי לבעל רישיון טייס מסחרי ולבעל רישיון טייס תובלה בנתיבי אוויר|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישמש בעל רישיון טייס מסחרי או בעל רישיון טייס תובלה בנתיבי אוויר (בתקנה זו – בעל רישיון) כטייס בכלי טיס לפי הגדר שברישיונו אלא אם כן עמד במבחן רמה תקופתי כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי הגדר שהוא עושה בו שימוש במסגרת העסקתו על ידי בעל רישיון הפעלה אווירית – כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|בתקנות ההפעלה}};
{{ח:תתת|(2)}} לגבי הגדר שהוא עושה בו שימוש שלא במסגרת העסקתו על ידי בעל רישיון הפעלה אווירית – כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 37|בתקנה 37}};
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בפסקה (2), לעניין מדריך טיס המשמש מדריך אישי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 34|בתקנה 34(2)ב}}, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|תקנה 37}} בשינויים המחויבים, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|תקנה 37(א)}} יחולו בשינויים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} במקום ”תוך 24 החודשים שקדמו לאותה טיסה“ יקראו ”בתוך 12 החודשים שקדמו לאותה טיסה“;
{{ח:תתתת|(ב)}} הסיפה החל במילים ”או בידי מחזיק ברישיון מדריך טיס“ לא תיקרא.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), בעל רישיון –
{{ח:תתת|(1)}} שנדרש לעמוד במבחני רמה כאמור בתקנת משנה (א)(1) ו־(2) או (3) ועמד במבחן רמה לפי תקנת משנה (א)(1) – לא יידרש לעמוד גם במבחן רמה לפי תקנת משנה (א)(2) או (3);
{{ח:תתת|(2)}} שנדרש לעמוד במבחני רמה כאמור בתקנת משנה (א)(2) ו־(3) ועמד במבחן רמה לפי תקנת משנה (א)(3) – לא יידרש לעמוד גם במבחן רמה לפי תקנת משנה (א)(2).

{{ח:קטע2|חלק א פרק 5|פרק חמישי: זיכוי זמן טיסה}}

{{ח:סעיף|39|רישום ביומן}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוכר זמן טיסה כנסיון בטיסה לצרכי תקנות אלה, אלא אם זמן הטיסה נרשם ביומן טיסות אישי (להלן – היומן), כמפורט בתקנה זו.
{{ח:תת|(ב)}} איש צוות אויר, לרבות טייס מתלמד, ינהל ביומן רישום שעות הטיסה שביצע כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} כללי: –
{{ח:תתתת|א.}} התאריך;
{{ח:תתתת|ב.}} טיפוס כלי הטיס וסימני הרישום שלו;
{{ח:תתתת|ג.}} מקומות ההמראה והנחיתה;
{{ח:תתתת|ד.}} משך זמן הטיסה: –
{{ח:תתתתת|1.}} כטייס מפקד או בטיסת יחיד;
{{ח:תתתתת|2.}} כטייס משנה, לרבות שם הטייס המפקד;
{{ח:תתתתת|3.}} כחניך, לרבות שם המדריך;
{{ח:תתתתת|4.}} כמדריך, לרבות שם החניך;
{{ח:תתת|(2)}} תנאי טיסה –
{{ח:תתתת|א.}} יום או לילה;
{{ח:תתתת|ב.}} טיסת מכשירים;
{{ח:תתתת|ג.}} טיסה במדמה טיסה;
{{ח:תתתת|ד.}} כל זמן טיסה אחר.
{{ח:תת|(ג)}} רישום זמן הטיסה יהא כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} זמן טיסת יחיד – טייס מתלמד רשאי לרשום ביומן זמן טיסת יחיד רק אותו זמן בו היה הטייס היחיד בכלי הטיס;
{{ח:תתת|(2)}} זמן טיסת טייס מפקד:
{{ח:תתתת|א.}} טייס פרטי או טייס מסחרי רשאי לרשום ביומן כזמן טיסת מפקד רק אותו זמן בו מלוא השליטה על כלי הטיס הרשום בהגדרו היתה בידיו, או הזמן בו היה הטייס היחיד בכלי הטיס, או הזמן בו היה הטייס המפקד של כלי טיס שהצוות המיזערי הדרוש להפעלתו לפי תעודת הסוג של כלי הטיס או לפי התקנות הישימות הוא שני טייסים או יותר;
{{ח:תתתת|ב.}} טייס תובלה בנתיבי אויר רשאי לרשום כזמן טיסת מפקד את זמן הטיסה בו הוא היה הטייס המפקד של כלי הטיס;
{{ח:תתתת|ג.}} מדריך טיס רשאי לרשום כזמן טיסת מפקד את זמן הטיסה בו הוא שימש כמדריך טיסה;
{{ח:תתת|(3)}} זמן טיסת טייס משנה:
{{ח:תתת}} טייס רשאי לרשום ביומן כזמן טיסת טייס משנה רק אותו זמן בו הוא שימש כטייס משנה של כלי טיס שהצוות המזערי הדרוש להפעלתו, לפי תעודת הסוג של כלי הטיס או לפי התקנות הישימות, הוא שני טייסים או יותר;
{{ח:תתת|(4)}} זמן טיסת מכשירים:
{{ח:תתת}} טייס רשאי לרשום ביומן כזמן טיסת מכשירים רק אותו זמן בו הוא מטיס את כלי הטיס על פי מכשירים, בתנאי טיסת מכשירים ממשיים או מדומים. מדריך טיסת מכשירים רשאי לרשום ביומן כזמן טיסת מכשירים את הזמן בו שימש כמדריך טיסת מכשירים בתנאי טיסת מכשירים ממשיים;
{{ח:תתת|(5)}} זמן הדרכה:
{{ח:תתת}} זמן הדרכה, זמן הדרכת טיסת מכשירים, וזמן לימודי קרקע ותדריכי קרקע במדמה טיסה של המודרך טעון אישור ביומן המודרך על ידי מדריכו האישי.

{{ח:סעיף|40|הצגת יומן לבקורת}}
{{ח:ת}} טייס יציג את היומן לביקורת של רשות הרישוי או מפקח, לפי דרישתם, במקום ובמועד שיקבעו.

{{ח:סעיף|41|זיכוי זמן טיסה כטייס פרטי}}
{{ח:תת|(א)}} טייס פרטי זכאי שזמן טיסתו הכולל כטייס מפקד ייזקף לחשבון זמן הטיסה הכולל הנדרש לפי תקנות אלה לקבלת רשיון טייס מסחרי.
{{ח:תת|(ב)}} טייס פרטי המשמש כטייס משנה בכלי טיס שיש להפעילו עם טייס משנה – זכאי שמחצית זמן טיסתו כטייס משנה ייזקף לחשבון זמן הטיסה הכולל הנדרש לפי תקנות אלה לקבלת רשיון טייס מסחרי, ובלבד שלא ייזקפו כאמור יותר מחמישים שעות.

{{ח:סעיף|42|זיכוי זמן טיסה כטייס מסחרי|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} טייס מסחרי זכאי כי זמן טיסתו הכולל כטייס מפקד ייזקף לחשבון זמן הטיסה הכולל, הנדרש לפי תקנות אלה, לקבלת רישיון טייס בדרגה גבוהה יותר.
{{ח:תת|(ב)}} טייס מסחרי המשמש כטייס משנה בכלי טיס שיש להפעילו עם טייס משנה, זכאי שמחצית זמן טיסתו כטייס משנה ייזקף לחשבון זמן הטיסה הכולל הנדרש לפי תקנות אלה, לקבלת רישיון טייס בדרגה גבוהה יותר.

{{ח:סעיף|43|זיכוי זמן טיסה כטייס תובלה בנתיבי אויר}}
{{ח:ת}} טייס תובלה בנתיבי אויר זכאי שזמן טיסתו הכולל כטייס מפקד או כטייס משנה בכלי טיס שיש להפעילו עם טייס משנה ייזקף לחשבון זמן הטיסה הכולל הנדרש לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|44|זיכוי זמן טיסת מכשירים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} טייס המפעיל את הגאי כלי הטיס בתנאים ממשיים או מדומים של טיסת מכשירים, בהסתמכו על מכשירים בלבד וללא נקודות סמך חיצוניות – זכאי כי זמן טיסת מכשירים שנרכש כאמור ייזקף לזמן הטיסה הכולל הנדרש לפי תקנות אלה, לקבלת רישיון טייס בדרגה גבוהה יותר.

{{ח:סעיף|45|זיכוי זמן הדרכה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} טייס המקבל הדרכה או אימון זכאי כי זמן ההדרכה הזוגי ייזקף במלואו לחשבון זמן הטיסה הכולל הנדרש לפי תקנות אלה, לקבלת רישיון טייס בדרגה גבוהה יותר.
{{ח:תת|(ב)}} מדריך טיס או מאמן זכאי כי זמן הטיסה בו שימש כמדריך טיס או כמאמן, ייחשב כזמן טיסת מפקד בחשבון זמן הטיסה הכולל הנדרש לפי תקנות אלה, לקבלת רישיון טייס בדרגה גבוהה יותר.

{{ח:קטע2|חלק א פרק 6|פרק ששי: הסבה}}

{{ח:סעיף|46|איסור הטסת כלי טיס ללא בחינה או הסבה}}
{{ח:ת}} לא יטיס טייס אלא כלי טיס מהסוג, מהמין ומהטיפוס, כאשר ישים, עליו נבחן לקבלת רשיון לפי תקנות אלה, או שביצע עליו הסבה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 47|בתקנות 47}} {{ח:פנימי|סעיף 48|ו־48}}.

{{ח:סעיף|47|תנאי הסבה מקבוצה לקבוצה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 46|בתקנה 46}}, טייס שברשיונו הגדר אוירון מקבוצה א׳, ב׳, ג׳ או ד׳, יהא רשאי להטיס כלי טיס מקבוצה אחרת אם עמד בדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה לתקנות אלה}}, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף|48|תנאי הסבה בתוך קבוצה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 46|בתקנה 46}}, טייס שברשיונו הגדר אוירון מקבוצה ב׳, ג׳ או ד׳, יהא רשאי להטיס כלי טיס אחר מאותה קבוצה המפורטת ברשיונו אם עמד בדרישות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה לתקנות אלה}}, הכל לפי הענין.

{{ח:קטע2|חלק א פרק 7|פרק שביעי: ועדת ערר לרישוי}}

{{ח:סעיף|49|מתן החלטה|תיקון: תשמ״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} רשות הרישוי לא תתן החלטה אלא לאחר שניתנה לעובד טיס או למבקש הרשיון, ההגדר או תעודת איש צוות, הזדמנות להביא לפניה טענותיו לעניין ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} עם הבאת ההחלטה לידיעת עובד הטיס או המבקש, כאמור בתקנת משנה (א) (להלן {{ח:פנימי|חלק א פרק 7|בפרק זה}} – מבקש), תודע לו זכותו להשיג או לערור על ההחלטה כמפורט בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|50|זכות ערר|תיקון: תשמ״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש הרואה עצמו נפגע על ידי החלטת רשות הרישוי רשאי להשיג עליה בפני המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש הרואה עצמו נפגע על ידי החלטת המנהל, בין שניתנה בתוקף היותו רשות הרישוי ובין בהשגה לפי תקנת משנה (א), רשאי לערור עליה בפני ועדת הערר לרישוי שמינה השר לענין תקנות אלה (להלן – ועדת הערר).

{{ח:סעיף|51|הגשת השגה או ערר}}
{{ח:תת|(א)}} השגה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50|בתקנה 50(א)}} תוגש למנהל תוך 14 יום מיום מתן ההחלטה; ניתנה ההחלטה שלא בפני המבקש להשיג, תוגש ההשגה תוך 14 יום מיום שהומצאה לו ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} ערר על החלטת המנהל, בין שניתנה בתוקף היותו רשות הרישוי ובין בהשגה לפי תקנת משנה (א), יוגש לועדת הערר תוך 14 יום מיום מתן ההחלטה; ניתנה ההחלטה שלא בפני המבקש לערור, יוגש הערר תוך 14 יום מיום שהומצאה לו ההחלטה.
{{ח:תת|(ג)}} לא החליט המנהל תוך 15 יום בהשגה שהוגשה לו לפי תקנת משנה (א), יראו את ההשגה כאילו נדחתה על ידו, והענין יועבר להחלטת ועדת הערר, אלא אם הודיע המשיג לועדת הערר כי אין הוא מעונין בהכרעת ועדת הערר בהשגתו.
{{ח:תת|(ד)}} ועדת הערר רשאית לדון בערר שהוגש לאחר המועד אם –
{{ח:תתת|(1)}} שוכנעה שמן הצדק לעשות כן;
{{ח:תתת|(2)}} המנהל לא החליט תוך 15 יום בהשגה שהוגשה לו לפי תקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ה)}} נשלחה הודעה בדבר החלטת רשות הרישוי או המנהל בדואר רשום, יראוה כאילו הגיעה לתעודתה בתום 72 שעות משעת מסירתה לבית הדואר.

{{ח:סעיף|52|תוקף החלטה}}
{{ח:ת}} החלטת רשות הרישוי תהא תקפה כל עוד לא החליטו המנהל או ועדת הערר אחרת בהשגה או בערר שהוגשו לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|53|עיכוב ביצוע החלטה|תיקון: תשמ״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} החליטה רשות הרישוי או החליט המנהל, בתוקף היותו רשות רישוי או בהשגה, על ביטול רשיון או הגדר או על התלייתם, רשאי בעל הרשיון או ההגדר הרואה עצמו נפגע על ידי ההחלטה לבקש, במעמד מתן ההחלטה, או תוך 14 יום מיום שהומצאה לידיו, עיכוב ביצוע ההחלטה עד לסיום ההליכים בהשגה שתוגש למנהל או בערר שיוגש לועדת הערר, הכל לפי הענין. עוכב ביצוע ההחלטה כאמור, ומבקש העיכוב לא הגיש השגה למנהל או ערר לועדת הערר תוך המועד שנקבע {{ח:פנימי|חלק א|בחלק זה}}, יתבטל עיכוב ביצוע ההחלטה מאליו בתום המועד שנקבע להגשת ההשגה או הערר, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה רשות הרישוי או המנהל בתוקף היותו רשות רישוי או בדונו בהשגה שלא להיעתר לבקשה לעיכוב ביצוע החלטה, רשאי בעל הרשיון או ההגדר הרואה עצמו נפגע לבקש דיון דחוף בועדת הערר כדי לדון בערר על החלטתה ובערר על אי מתן עיכוב ביצוע ההחלטה עד לסיום ההליכים בערר. על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 56|בתקנה 56}}, תדון ועדת הערר בענין לא יאוחר מ־14 יום ממועד הגשת הבקשה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} עוכב ביצוע ההחלטה עד לסיום ההליכים בהשגה או בערר, יהא המנהל או ועדת הערר, לפי הענין, רשאים בכל שלב של הדיון להורות על ביטול העיכוב אם ראו שעיכוב ביצוע ההחלטה יש בו כדי לפגוע בבטיחות הטיסה.

{{ח:סעיף|54|הרכב ועדת הערר|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת הערר תדון בשלושה, שהם – היושב ראש או ממלא מקומו הקבוע והוא ישב בראש המותב, ושני חברים, האחד בעל מקצוע בתחום התעופה הקשור לנשוא הערר, והאחר משפטן בעל ידע בתעופה אזרחית.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} השר ימנה כיושב ראש ועדת הערר וכממלא מקומו הקבוע אנשים בעלי רקע בתעופה שאינם מקרב עובדי המדינה.
{{ח:תתת|(2)}} תקופת כהונת יושב ראש ועדת הערר וממלא מקומו תהא שנים עשר חודש, והשר רשאי לחזור ולמנותם.
{{ח:תתת|(3)}} יושב ראש ועדת הערר או ממלא מקומו הקבוע יחדלו לכהן בתפקידם לפני תום תקופת כהונתם באחת מאלה:
{{ח:תתתת|א.}} הוא התפטר מתפקידו כיושב ראש או כממלא מקום במסירת כתב התפטרות לשר. ההתפטרות תכנס לתוקפה בתום 30 יום ממועד מסירת כתב ההתפטרות;
{{ח:תתתת|ב.}} הוא הורשע בעבירה שיש עמה קלון;
{{ח:תתתת|ג.}} הוא היה מעורב בתקופת כהונתו בתאונה או בתקרית כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (חקירת תאונות ותקריות לכלי טיס)|בתקנות החקירה}};
{{ח:תתתת|ד.}} השר מצא כי נבצר ממנו למלא תפקידו והעבירו מכהונתו בהודעה בכתב.

{{ח:סעיף|55|סמכויות ועדת הערר}}
{{ח:ת}} ועדת הערר רשאית –
{{ח:תת|(1)}} לאשר את החלטת המנהל, לבטלה או לשנותה;
{{ח:תת|(2)}} להורות על עריכת דיון נוסף בפני המנהל או בפני רשות הרישוי לפי הנחיות שתקבע;
{{ח:תת|(3)}} להמליץ בפני המנהל על עריכת בדיקה מחודשת של הענין;
{{ח:תת|(4)}} להמליץ בפני המנהל בכל ענין שיתעורר בפניה תוך כדי הדיון, ככל שתמצא לנכון.

{{ח:סעיף|56|נוהלי עבודת ועדת הערר|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} ערר על החלטת המנהל יוגש בכתב למזכיר ועדת הערר ויצורף אליו עותק החלטת המנהל שעליה מוגש הערר.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על מועד הדיון בערר ועל מקום הדיון תימסר לעורר לפחות 10 ימים לפני המועד שנקבע לדיון.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה תדון בערר לא יאוחר מ־30 יום מיום הגשתו.
{{ח:תת|(ד)}} הועדה תיתן לעורר הזדמנות נאותה להעלות טענותיו בפניה, בין בכתב ובין בעל פה, בין בעצמו ובין באמצעות עורך דין.
{{ח:תת|(ה)}} הועדה תפתח דיוניה בשמיעת העורר, לאחר מכן ישמיע נציג רשות התעופה האזרחית במשרד התחבורה את טיעוניו ולאחר מכן ישיב העורר על טיעוני נציג רשות התעופה האזרחית.
{{ח:תת|(ו)}} הועדה תדון בפומבי, ואולם רשאית היא לקיים את הדיון, כולו או מקצתו, בדלתיים סגורות אם ראתה צורך בכך לשם שמירה על בטחון המדינה או על יחסי החוץ שלה או אם ביקש זאת העורר והועדה מצאה כי מן הצדק להיענות לבקשתו.
{{ח:תת|(ז)}} יושב ראש ועדת הערר או ממלא מקומו הקבוע, או מי שהם ביקשו לעשות כן, ינהלו פרוטוקול של דיוני הועדה; הפרוטוקול יישלח על ידי מזכיר הועדה לכל אחד מחבריה, לעורר ולמנהל תוך 14 יום ממועד הישיבה, אם לא הורה יושב ראש ועדת הערר או ממלא מקומו הקבוע אחרת.

{{ח:סעיף|57|אי תלות בסדרי דין ובדיני ראיות}}
{{ח:ת}} בכל ענין של סדרי דין תנהג ועדת הערר בדרך הנראית לה כטובה ביותר לעשיית צדק ולא תהיה קשורה לדיני הראיות.

{{ח:סעיף|58|החלטת ועדת הערר}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת הערר תחליט ברוב דעות.
{{ח:תת|(ב)}} על נוסח החלטת הועדה בערר יחתום כל אחד מחבריה ואם ניתנה ברוב דעות, יצויין שיש בה דעת מיעוט.
{{ח:תת|(ג)}} מזכיר הועדה ימציא עותק החלטה לכל אחד מחבריה, לעורר ולמנהל, תוך 14 יום מיום מתן ההחלטה בערר.

{{ח:סעיף|59|סופיות החלטת ועדת הערר}}
{{ח:ת}} החלטת ועדת ערר תהיה החלטת גמר כאמור {{ח:חיצוני|חוק הטיס|בסעיף 29(1) לחוק הטיס, 1927}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 39|סעיף 39(ה) לחוק הטיס, התשע״א–2011}}, ניתן לערער על החלטת ועדת הערר לפני בית משפט לעניינים מינהליים.}}

{{ח:קטע2|חלק א פרק 8|פרק שמיני: בדיקות רפואיות}}

{{ח:סעיף|60|הגדרות|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ד, תשנ״ז, תשנ״ט, תשס״ב, תשע״ו, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק א פרק 8|בפרק זה}}:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקת ביקורת“ – בדיקה רפואית שמבצע רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר או רופא הרשות, שאינה בדיקה ראשונית ואינה בדיקה תקופתית ומטרתה לברר אם חלף, באופן מלא או חלקי, השינוי במצב בריאותו של הנבדק, שבשלו נרשמה הגבלה בתעודה הרפואית או בוטל תוקפה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקה ראשונית“ – בדיקה רפואית שמבצע רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר או רופא הרשות, הנעשית לראשונה למבקש תעודה רפואית לשם קביעת מצב בריאותו למילוי התפקידים על פי הרשיון או ההגדר המבוקשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקה תקופתית“ – בדיקה רפואית שמבצע רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר או רופא הרשות, הנעשית בהיקף הדרוש לשם קביעת מידת התאמתו של המבקש להמשיך במילוי התפקידים על פי הרשיון או ההגדר המבוקשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת ערר רפואית“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה רפואית“ – ועדה של שלושה רופאים מוסמכים שמינה המנהל שכל אחד מהם עוסק בענף רפואה אחר, ואחד מהם לפחות רופא מוסמך בכיר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חידוש רשיון או הגדר“ – לרבות שימוש בזכויות על פיהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טופס בדיקה רפואית“ – טופס בדיקה רפואית שקבע המנהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסיכולוג“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים|בחוק הפסיכולוגים, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא המינהל“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא מוסמך“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 6|בסעיף 6(א)(1) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא מוסמך בכיר“ – רופא מוסמך שנתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ביצע 200 בדיקות לפחות למבקשי רשיונות או הגדר כנדרש על פי תקנות אלה במשך 5 השנים האחרונות ולא נרשמו לחובתו על ידי רופא הרשות יותר מ־10 טעויות בעבודתו;
{{ח:תתת|(2)}} צבר ותק של 5 שנים לפחות כרופא מוסמך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודה רפואית“ – {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|60א|מתן הרשאה לרופא|תיקון: תשנ״ד, תשנ״ד־2, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישמש אדם רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר או רופא החבר בועדה רפואית אלא אם כן בידיו הרשאה שניתנה לו מאת המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} הרשאה, כאמור בתקנת משנה (א), תינתן לארבע שנים אך רשאי המנהל לשוב ולתתה למי שתם תוקף הרשאתו.

{{ח:סעיף|61|תנאים למתן תעודה רפואית|תיקון: תשמ״ה־2, תשנ״ב, תשס״ב, תשע״ו, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} תעודה רפואית מתאימה לדרגת בריאות מסוג המבוקש לראשונה לא תינתן אלא –
{{ח:תתת|(1)}} בידי רופא הרשות;
{{ח:תתת|(2)}} לאחר –
{{ח:תתתת|(א)}} שמבקש התעודה נבדק בדיקה ראשונית בידי מי שמוסמך לבודקו לפי {{ח:פנימי|סעיף 65|תקנה 65}};
{{ח:תתתת|(ב)}} שנמצא, להנחת דעתו של רופא הרשות, כי מבקש התעודה עונה על הדרישות הרפואיות למתן תעודה רפואית מתאימה לדרגת בריאות מהסוג שביקש, לפי {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ב)}} תעודה רפואית המבוקשת שלא כאמור ברישה לתקנת משנה (א), לא תינתן אלא –
{{ח:תתת|(1)}} בידי רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר או רופא הרשות, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} לאחר –
{{ח:תתתת|(א)}} שמבקש התעודה נבדק בידי מי שמוסמך לבודקו לפי {{ח:פנימי|סעיף 65|תקנה 65}};
{{ח:תתתת|(ב)}} שנמצא, להנחת דעתו של הרופא כאמור בפסקה (1), כי מבקש התעודה עונה על הדרישות הרפואיות למתן תעודה רפואית מתאימה לדרגת הבריאות מהסוג שביקש, לפי {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ג)}} נותן תעודה רפואית כאמור בתקנות משנה (א) או (ב) יציין בה את יום נתינתה.
{{ח:תת|(ד)}} על מי שהתעודה הרפואית שבידיו –
{{ח:תתת|(1)}} טרם פקעה או פקעה וטרם חלפו חמש שנים מיום פקיעתה – יחולו הוראות תקנת משנה (ב);
{{ח:תתת|(2)}} פקעה וחלפו חמש שנים מיום פקיעתה – יחולו הוראות תקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ה)}} רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר או רופא הרשות, רשאים לקבוע בתעודה רפואית מגבלה הנחוצה לשם הבטחת הפעלה בטוחה של הזכויות לפי רישיונו והגדריו של הנבדק.

{{ח:סעיף|62|מקום הבדיקות הרפואיות|תיקון: תשנ״ב, תשע״ב, תשע״ו}}
{{ח:ת}} הבדיקות הרפואיות יערכו על ידי רופא מוסמך, או על ידי רופא מוסמך בכיר, הכל לפי הענין, במעונם או במרפאתם, ועל ידי ועדה רפואית במשרדה.

{{ח:סעיף|63|חובת המבקש תעודה רפואית|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש תעודה רפואית לפי תקנות אלה –
{{ח:תתת|(1)}} ימלא באופן נכון, מלא ומדויק את הפרטים הנדרשים ממנו בטופס הבדיקה הרפואית;
{{ח:תתת|(2)}} ישיב לרופא הבודק תשובות מלאות, נכונות ומדויקות ולא יעלים כל מחלה, מום או מיגבלה אחרת שלו, ואם המחלה תורשתית – גם של בני משפחתו;
{{ח:תתת|(3)}} יחתום על כתב ויתור על סודיות רפואית, לפי הנוסח בטופס שיפורסם באתר האינטרנט של הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} עובד טיס המבקש יותר מרשיון אחד או הגדר אחד או חידושם שלצורך קבלתם או חידושם נדרשת תעודה רפואית, יציין בטופס הבדיקה הרפואית את כל סוגי הרשיונות או ההגדרים המבוקשים על ידו.

{{ח:סעיף|64|בדיקות רפואיות|תיקון: תשנ״ב, תשס״ב, תשע״ו, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר או יושב ראש של ועדה רפואית ירשמו תוצאות הבדיקה שערכו ויסכמו אותה לפי הפרטים שנקבעו בטופס הבדיקה הרפואית לעובדי טיס.
{{ח:תת|(ב)}} טופסי הבדיקה יישלחו לרופא הרשות גם אם הבדיקה הרפואית לא הושלמה ובמקרה זה תירשם הסיבה לאי השלמת הבדיקה.
{{ח:תת|(ג)}} נערכה הבדיקה על ידי ועדה רפואית, יירשמו בטופס הבדיקה שמות הרופאים שהשתתפו בה ויצויין שם היושב ראש.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) עד (ג) רשאי רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר או יושב ראש של ועדה רפואית או רופא רשות, להסתייע לצורך מילוי טופס בדיקה רפואית לעובדי טיס, בתוצאות ונתונים של הבדיקות הרפואיות העדכניות שנערכו לעובדי טיס פעילים בשירות מערכת הביטחון.
{{ח:תת|(ה)}} רופא מוסמך או רופא מוסמך בכיר ידווח לרופא הרשות על כל ממצא רפואי שמצא לגבי מבקש תעודה רפואית שבדק, גם אם הממצא הרפואי אינו יכול להוביל לדעתו לסכנה לבטיחות הטיסה.

{{ח:סעיף|65|המוסמכים לערוך בדיקות רפואיות|תיקון: תשנ״ט, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} רופא מוסמך רשאי לערוך בדיקה רפואית ראשונית, בדיקה רפואית תקופתית או בדיקת ביקורת לצורך קבלת תעודה רפואית מתאימה לדרגת בריאות סוג 2 ולצורך קבלת תעודה רפואית מתאימה לדרגת בריאות סוג 3.
{{ח:תת|(ב)}} רופא מוסמך בכיר רשאי לערוך בדיקה רפואית ראשונית, בדיקה רפואית תקופתית או בדיקת ביקורת לצורך קבלת תעודה רפואית מתאימה לדרגת בריאות סוג 1, לצורך קבלת תעודה רפואית מתאימה לדרגת בריאות סוג 2 ולצורך קבלת תעודה רפואית מתאימה לדרגת בריאות סוג 3.
{{ח:תת|(ג)}} ועדה רפואית רשאית, לבקשת רופא הרשות, לערוך כל בדיקה רפואית לפי {{ח:פנימי|חלק א פרק 8|פרק זה}}; סיימה הוועדה הרפואית עריכת בדיקה כאמור, תעביר את תוצאותיה לרופא הרשות.

{{ח:סעיף|66|תקופת תוקפה של תעודה רפואית|תיקון: תשמ״ה־2, תשנ״ב, תשנ״ו, תשס״ה, תשע״ו, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} סוג דרגת בריאות של תעודה רפואית יהיה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 1|בפרק ה־1 לתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(א1)}} תעודה רפואית תהיה תקפה מיום נתינתה.
{{ח:תת|(א2)}} תקופת התוקף של תעודה רפואית –
{{ח:תתת|(1)}} תהיה למשך הזמן המפורט בטבלה {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 12|בפרק ה־12 לתוספת הראשונה}}, זולת אם מצא רופא הרשות כי תוצאות הבדיקה הרפואית שבוצעה למבקש מחייבות את קיצור תקופת תוקפה;
{{ח:תתת|(2)}} תימנה מיום עריכת הבדיקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 61|בתקנות 61(א)(2) או (ב)(2)}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(א3)}} על אף האמור בתקנת משנה (א2), לעניין מניין תקופת תוקפה של תעודה רפואית, יראו בדיקה רפואית שבוצעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 61|בתקנה 61(א)(2) או (ב)(2)}}, בתוך 45 ימים לפני יום פקיעת תוקפה של התעודה הרפואית שבידי בעל הרישיון, כאילו בוצעה ביום פקיעת התוקף שלה.
{{ח:תת|(א4)}} תוקפה של תעודה רפואית יצוין בגוף התעודה.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהאמור בתקנת משנה (א), תוקפה של תעודה רפואית יפקע עד לחידושה כאמור בתקנת משנה (ד) בכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} עם קרות תאונה כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (חקירת תאונות ותקריות לכלי טיס)|בתקנות החקירה}};
{{ח:תתת|(2)}} עם תחילת אישפוז בבית חולים;
{{ח:תתת|(3)}} בתום היום החמישה עשר להעדרות רצופה מהעבודה עקב מחלה;
{{ח:תתת|(4)}} עם פחיתת כושר בריאות מכל סיבה שהיא שיש בה כדי למנוע מעובד הטיס את השימוש בזכויות שמעניק לו רשיונו או הגדרו או בחלק מהן;
{{ח:תתת|(5)}} אי ביצוע בדיקות דם לכולינסטרזיה כל שבועיים בתקופת עבודות ריסוס בחומר רעיל.
{{ח:תת|(ג)}} עובד טיס שנתקיים לגביו אירוע מן המפורטים בתקנת משנה (ב), ידווח על כך לרופא מוסמך, לרופא מוסמך בכיר או לרופא הרשות בהקדם האפשרי, ולא יעשה שימוש בתעודה הרפואית שבידו אלא לאחר שעבר בדיקת ביקורת ועל פי תוצאות הבדיקה.
{{ח:תת|(ד)}} רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר או רופא הרשות, רשאים, לאחר בדיקת הביקורת ולפי תוצאותיה, לחדש את תוקפה של התעודה הרפואית, לכלול בה מגבלה הנחוצה לשם הבטחת הפעלה בטוחה של הזכויות לפי הרישיון של עובד הטיס או הגדריו, או לא לחדשה.

{{ח:סעיף|67||תיקון: תשמ״ה־2, תשע״ו, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|68|מקרים מיוחדים|תיקון: תשנ״ד, תשע״ו, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} במקרים שבהם המבקש אינו עונה על הדרישות הרפואיות כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה לתקנות אלה}} במלואן, רשאי רופא הרשות לתת למבקש תעודה רפואית, אם שוכנע, על בסיס חוות דעת רפואית כאמור בתקנת משנה (ב), ובהתחשב בידע המקצועי, הניסיון והמיומנות של המבקש, כי מצבו הרפואי של המבקש לא יקשה על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.
{{ח:תת|(ב)}} חוות דעת רפואית כאמור בתקנת משנה (א) תתבסס על בחינת ההיסטוריה הרפואית של המבקש, ועל בדיקה רפואית של המבקש בהיקף הדרוש כדי להחליט כי מצבו הרפואי לא יקשה על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה בידי רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר, או רופא הרשות, ואם רופא הרשות מצא בכך צורך – גם על התייעצות של רופא הרשות עם ועדה רפואית, רופא או פסיכולוג; ובלבד שאם התייעץ רופא הרשות עם רופא או פסיכולוג כאמור בתקנה זו, שלא בדק את המבקש, לא יעביר לו פרטים מזהים של המבקש כאמור.

{{ח:סעיף|69|סמכויות רופא הרשות|תיקון: תשמ״ה־2, תשע״ו, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} רופא הרשות רשאי:
{{ח:תתת|(1)}} לערוך את כל הבדיקות הרפואיות שרופא מוסמך בכיר רשאי לערוך לפי {{ח:פנימי|סעיף 65|תקנה 65}};
{{ח:תתת|(2)}} לבדוק את המימצאים הרפואיים בטופס הבדיקה הרפואית שנחתם והועבר אליו מאת רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר או ועדה רפואית ולסכמם;
{{ח:תתת|(2א)}} להחליט כי ממצא בבדיקה של רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר, או ועדה רפואית, הוא שגוי, מוטעה, או שקיים לגביו ספק, או שהחלטה סופית של רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר או ועדה רפואית, היא שגויה, מוטעית או שקיים לגביה ספק, ובשל כך להורות על בדיקות רפואיות מחודשות או נוספות, על התייעצות עם ועדה רפואית, רופא או פסיכולוג, על מתן תעודה רפואית למבקש, עם מגבלה או בלעדיה או על התלייתה של התעודה הרפואית, ובלבד שנתן לבעל התעודה הזדמנות להשמיע את טענותיו טרם החלטה על התליה כאמור; רופא הרשות יודיע לבעל התעודה על החלטתו בדבר התליה כאמור, בצירוף נימוקיו;
{{ח:תתת|(3)}} להורות לרופא מוסמך, לרופא מוסמך בכיר או לועדה רפואית לערוך מחדש בדיקה רפואית ראשונית, בדיקה תקופתית או בדיקת ביקורת;
{{ח:תתת|(4)}} ליתן תעודה רפואית המאשרת כי המבקש שלגביו ניתנה התעודה כשיר להשתמש ברשיון או בהגדר שניתן לו לתקופה שתצויין בתעודה;
{{ח:תתת|(5)}} לקבוע בתעודה הרפואית מגבלות;
{{ח:תתת|(6)}} להמליץ בפני רשות הרישוי לשקול אי מתן רשיון, ביטול רשיון, אי חידוש רשיון או אי אישורו, הכל לפי הענין, אם שוכנע שאותו אדם הסתיר ביודעין מחלה, מום או כל מגבלה אחרת עליהם נשאל בטופס הבדיקה הרפואית; לענין זה אין נפקא מינה אם המחלה, המום או המגבלה שהוסתרו כאמור פוגעים בכושרו הבריאותי של אותו אדם ואם לאו;
{{ח:תתת|(7)}} לבטל או להתלות תעודה רפואית אם מצא שניתנה על סמך מידע שגוי, מוטעה, או שקיים לגביו ספק, ובלבד שנתן לבעל התעודה הרפואית הזדמנות לטעון את טענותיו טרם הביטול או ההתליה כאמור; רופא הרשות יודיע לבעל התעודה על החלטתו בדבר התליה כאמור, בצירוף נימוקיו.
{{ח:תת|(ב)}} רופא הרשות רשאי להוציא מפעם לפעם הנחיות לרופא מוסמך, לרופא מוסמך בכיר ולועדה רפואית, בנוגע לבדיקות הרפואיות השונות ולמתן תעודות רפואיות.
{{ח:תת|(ג)}} האמור בתקנת משנה (א)(6) אינו גורע מסמכויות רשות הרישוי לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|70|ועדת ערר רפואית|תיקון: תשמ״ח־2, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ב)}} ערר לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 7|סעיף 7(ב) לחוק}} יש להגיש תוך שלושים יום מיום קבלת החלטת רופא הרשות; נשלחה הודעה בדבר החלטת רופא הרשות בדואר רשום, יראוה כאילו הגיעה לידי הנוגע בדבר בתום שבעים ושתים שעות מיום מסירתה לדואר.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ד)}} כל עוד לא החליטה ועדת הערר הרפואית אחרת – תעמוד בתוקפה החלטת רופא הרשות.

{{ח:קטע2|חלק א פרק 9|פרק תשיעי: בוחנים}}

{{ח:סעיף|71|מינוי בוחנים}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי למנות לפי שיקול דעתו אדם כבוחן לביצוע מבחנים מטעם רשות הרישוי, הנדרשים כאמור בתקנות אלה. המנהל יקבע תנאים מזעריים למינוי בוחן, לרבות לעניין נסיונו, הידע המקצועי שלו ומיומנותו, עברו התעופתי, הגינותו ואמינותו.

{{ח:קטע1|חלק ב|חלק ב׳: רשיונות לטייסים}}
{{ח:קטע2|חלק ב פרק 1|פרק ראשון: רשיון טייס מתלמד}}

{{ח:סעיף|72|כשירות לקבלת רשיון טייס מתלמד|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:ת}} אדם יהא כשיר לקבל רשיון טייס מתלמד אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מלאו לו 16 שנים ביום הגשת הבקשה לרישיון; ולגבי מבקש רישיון עם הגדר דאון – 15 שנים;
{{ח:תת|(2)}} הוא קורא, מדבר ומבין את הלשון העברית או את הלשון האנגלית הטכנית המקובלת בתעופה;
{{ח:תת|(3)}} הוא מחזיק בתעודה רפואית מתאימה תקפה;
{{ח:תת|(4)}} הוא מחזיק באישור העדר הרשעות פליליות שניתן לו בתשעים הימים שקדמו להגשת הבקשה לרשיון;
{{ח:תת|(5)}} הוא הגיש בקשה לקבלת רשיון לרשות הרישוי באמצעות בית הספר לטיסה בו הוא לומד או באמצעות המדריך האישי שלו;
{{ח:תת|(6)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת רשיון טייס מתלמד.

{{ח:סעיף|73|תנאים לטיסות יחיד|תיקון: תשנ״ב, תשע״ו, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} טייס מתלמד אינו רשאי להפעיל את כלי הטיס בטיסת יחיד ראשונה אלא אם כן עמד בדרישות הבאות:
{{ח:תתת|(1)}} קיבל הדרכה בהתאם לתכנית הדרכה של בית ספר להוראת טיס בה הוא לומד לטוס שאישרה רשות הרישוי (להלן – תכנית הדרכה) או בהתאם לתכנית הדרכה אישית שאישרה לו רשות הרישוי, והוכיח, להנחת דעתו של מדריך טיס מוסמך, ידע מקצועי ומיומנות הנדרשים לטיסת יחיד ראשונה;
{{ח:תתת|(2)}} היה כלי הטיס שבו עומד המתלמד לבצע את טיסת היחיד הראשונה אוירון או רוטורקרפט – המתלמד השלים חמישה עשר שיעורים ראשונים של תוכנית ההדרכה לפחות, וצבר שתים עשרה שעות טיסה לפחות עם מדריך (להלן – הדרכה זוגית) שניתנו לו במסגרת תכנית ההדרכה;
{{ח:תתת|(3)}} היה כלי הטיס שבו עומד המתלמד לבצע טיסת יחיד ראשונה אוירון זעיר – המתלמד השלים את ששת השיעורים הראשונים לפחות של תכנית ההדרכה וצבר ארבע שעות של הדרכה זוגית שניתנו לו במסגרת תכנית ההדרכה;
{{ח:תתת|(4)}} היה כלי הטיס שבו עומד המתלמד לבצע טיסת יחיד ראשונה דאון – המתלמד השלים את עשרת השיעורים הראשונים לפחות של תכנית ההדרכה וצבר חמש עשרה הזנקות לפחות;
{{ח:תתת|(5)}} רשיון הטייס מתלמד שלו ויומן הטיסות האישי נחתמו, לפני הטיסה, בידי מדריכו האישי אשר הדריך אותו בטיפוס כלי הטיס שבו יבצע את טיסת היחיד הראשונה וקבע כי הוא עומד בדרישות תקנה זו וכי הוא כשיר לבצע טיסת יחיד בטוחה באותו כלי טיס;
{{ח:תתת|(6)}} מדריך טיס ראשי של בית הספר או ממלא מקומו, שאינו מדריכו האישי, ביצע עם המתלמד טיסת בוחן בכל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} אוירון ורוטורקרפט – לאחר השיעור העשירי;
{{ח:תתתת|(2)}} אוירון זעיר – לאחר השיעור הרביעי;
{{ח:תתתת|(3)}} דאון – לאחר ההזנקה העשירית.
{{ח:תת|(ב)}} טייס מתלמד שביצע טיסת יחיד ראשונה אינו רשאי להפעיל כלי טיס בטיסות יחיד נוספות אלא אם כן קיבל ממדריכו האישי הדרכה זוגית לפני כל טיסה נוספת ונתקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 84|בתקנה 84(ב) ו־(ג)}}.
{{ח:תת|(ג)}} מתלמד בעל רישיון טייס תקף שניתן לו לפי תקנות אלה ובו הגדר שונה מההגדר המבוקש יוכיח שהשלים מחצית לפחות מהדרישות המפורטות בתקנת משנה (א)(2), (3) ו־(4) לפני שיאושר לטיסת יחיד ראשונה.

{{ח:סעיף|74|ידע מקצועי|תיקון: תשמ״ג, תשע״ו}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי של הטייס המתלמד:
{{ח:תת|(1)}} דיני התעופה האזרחית בהפעלת כלי טיס וכלליה; הוראות והודעות הרשות בנושאים של הפעלת כלי טיס בתנאי כטר״מ, פיקוח על התעבורה אוירית ונהלי חירום;
{{ח:תת|(2)}} תורת הטיס ברמה בסיסית והכרת כלי טיס מהסוג, מהמין, ומהטיפוס שעליו הוא לומד לטוס ומתעתד לטוס בטיסת יחיד;
{{ח:תת|(3)}} הכרת נהלי שדה התעופה ואזור האימונים בהם הוא מתעתד לטוס;
{{ח:תת|(4)}} נהלי אלחוט דיבור; הוראה זו אינה חלה על טייס מתלמד באוירון זעיר.

{{ח:סעיף|75|תדריכי קרקע והדרכת טיסה באוירון ובאווירון זעיר|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ב, תשע״א}}
{{ח:ת}} טייס מתלמד באוירון או באוירון זעיר יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה באוירון או באוירון זעיר בכל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכנות לטיסה, לרבות בדיקות לפני טיסה בתפעול המנוע;
{{ח:תת|(2)}} הסעה;
{{ח:תת|(3)}} טיסה ישרה ואופקית, נסיקה, גלישה, הנמכה ופניות קלות, בינוניות וחדות;
{{ח:תת|(4)}} שליטה במהירויות שונות, זיהוי התקרבות והיחלצות מהזדקרות, מהזדקרות בפניה, מצלילה לולינית ומסחרור במצבי טיסה שונים;
{{ח:תת|(5)}} המראות ונחיתות רגילות וברוח צד והליכי הקפה;
{{ח:תת|(6)}} הבחנת השפעת הרוח על אוירון ודרכי תיקונה בכל שלבי הטיסה השונים;
{{ח:תת|(7)}} תמרוני נחיתות אונס והליכי חירום אחרים הישימים לאותו טיפוס של אוירון.

{{ח:סעיף|76|תדריכי קרקע והדרכת טיסה בדאון}}
{{ח:ת}} טייס מתלמד בדאון יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בכל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכנות לטיסה לרבות בדיקה לפני טיסה, כולל בדיקת כבל הגרירה;
{{ח:תת|(2)}} הסעת דאון על הקרקע ועגינתו;
{{ח:תת|(3)}} חיבור כבל הגרירה, מתן סימנים מוסכמים ותהליכי הינתקות;
{{ח:תת|(4)}} המראה על ידי גרירה באמצעות כבל גומי, רכב, מגליל או מטוס;
{{ח:תת|(5)}} גלישה ישרה, פניות, הקפה ונחיתה;
{{ח:תת|(6)}} גלישה במהירויות שונות, זיהוי הזדקרות והחלצות ממנה;
{{ח:תת|(7)}} נחיתות;
{{ח:תת|(8)}} הבחנת השפעת הרוח על הדאון ודרכים לתיקונה;
{{ח:תת|(9)}} הליכי חירום.

{{ח:סעיף|77|תדריכי קרקע והדרכת טיסה ברוטורקרפט}}
{{ח:ת}} טייס מתלמד ברוטורקרפט יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בכל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכנות לטיסה;
{{ח:תת|(2)}} רחיפה ועבודת קרקע;
{{ח:תת|(3)}} הסעה בטיסה ופניות ברחיפה;
{{ח:תת|(4)}} טיסה ישרה ואופקית, נסיקה, הנמכה ופניות;
{{ח:תת|(5)}} הקפה רגילה;
{{ח:תת|(6)}} המראות ונחיתות רגילות;
{{ח:תת|(7)}} הליכי חירום לרבות אוטורוטציה.

{{ח:סעיף|78|תדריכי קרקע והדרכת טיסה בספינת אויר}}
{{ח:ת}} טייס מתלמד בספינת אויר יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בכל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכנות לטיסה, לרבות בדיקות לפני טיסה, הפעלת מנועים, הכוונה, ייצוב בקרת לחץ בבלוניות, חימום יתר;
{{ח:תת|(2)}} המראה ועליה;
{{ח:תת|(3)}} טיסה ישרה ואופקית, נסיקה, פניה והנמכה;
{{ח:תת|(4)}} נחיתה באיזון סטטי חיובי ושלילי.

{{ח:סעיף|79|תדריכי קרקע והדרכת טיסה בבלון מאוייש|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} טייס מתלמד בבלון מאוייש יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בכל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכנות לטיסה ונהלים, לרבות בדיקות חיוניות של לפני טיסה;
{{ח:תת|(2)}} הפעלת אויר חם או מקור גז, טיפול במשקלות לאיזון, בשסתומים ובבדי הדבקה;
{{ח:תת|(3)}} התנשאות ועליה;
{{ח:תת|(4)}} הנמכה, נחיתה ושימוש בשעת חירום בבדי הדבקה.

{{ח:סעיף|80|אישור הדרכה}}
{{ח:ת}} אישור בתיקו האישי של הטייס המתלמד וביומנו, בחתימת ידו של מדריך טיס ראשי של בית ספר להוראת טיס או בחתימת ידו של מדריכו האישי, כי הטייס המתלמד קיבל הדרכה בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|חלק ב פרק 1|בפרק זה}}, הכל בהתאם להגדר כלי הטיס אותו הוא מבקש להטיס, והוכיח בפניו ידע מקצועי ומיומנות טיסה, יהווה הוכחה מספקת לענין ההדרכה האמורה.

{{ח:סעיף|81|אימוני ניווט יחיד באוירון או בהליקופטר|תיקון: תשמ״ח, תשע״א}}
{{ח:ת}} בטרם יבצע טייס מתלמד טיסת ניווט יחיד באוירון או בהליקופטר יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים, הדרכה בכל אלה:
{{ח:תת|(1)}} השגת תחזיות מזג אויר, לרבות תנאי ראות בטיסה;
{{ח:תת|(2)}} נהלי טיסות פנים ארציות הישימים לטיסת ניווט;
{{ח:תת|(3)}} ידיעה טכנית כללית הישימה לטיסת ניווט;
{{ח:תת|(4)}} נווטות טיס הכוללת שימוש במפות תעופתיות, קריאת מפה ונווטות חישובית בסיסית;
{{ח:תת|(5)}} שמירת כיוון;
{{ח:תת|(6)}} טיסה על פי מכשירי טיסה ועזרי רדיו לניווט;
{{ח:תת|(7)}} המראה ונחיתה ברוח צולבת;
{{ח:תת|(8)}} טיסת ניווט בתנאים ובנתיבים כנדרש בטיסת יחיד הכוללות הליכי חירום הישימים לטיסת ניווט;
{{ח:תת|(9)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|82|אימוני ניווט יחיד בספינת אויר}}
{{ח:ת}} בטרם יבצע טייס מתלמד טיסת ניווט יחיד בספינת אויר, יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים, הדרכה בכל אלה:
{{ח:תת|(1)}} שימוש במפות תעופתיות, ניווט באמצעות מצפן מגנטי ושימוש ברדיו דו־כיווני;
{{ח:תת|(2)}} שליטה בספינת אויר בהסתמך על מכשירי עזר בלבד;
{{ח:תת|(3)}} בקרת לחץ גז בהתחשב בהתחממות יתר ושיוט גבהים;
{{ח:תת|(4)}} הכרת תנאי מזג אויר קריטיים, השגת דוחות ותחזיות מזג אויר;
{{ח:תת|(5)}} הליכי חירום בטיסת ניווט.

{{ח:סעיף|83|טיסת ניווט|תיקון: תשמ״ח, תשע״א, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} טייס מתלמד יהיה כשיר להטיס כלי טיס, למעט דאון ואווירון זעיר, בטיסת ניווט יחיד, אם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} קיבל הדרכה ממדריך בעל הגדר מתאים בכלי טיס מאותו סוג ומין בו הוא מתעתד לבצע את טיסת הניווט באימונים הנדרשים {{ח:פנימי|חלק ב פרק 1|בפרק זה}}, הכל לפי הענין, והמדריך האישי אישר על גבי רשיונו כי לטייס המתלמד מיומנות בניווט כלי הטיס בו עבר את האימונים כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מחזיק ברשיון אלחוטאי טיס לרדיו–טלפון שניתן לו לפי תקנות אלה;
{{ח:תתת|(2א)}} הוא הוכיח ידע מקצועי כנדרש בתקנות אלה לקבלת רישיון טייס פרטי;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ב)}} טייס מתלמד יהיה כשיר לנחות בשדה תעופה זולת שדה התעופה ממנו המריא, אם ביצע קודם לכן נחיתה עם מדריך באותו שדה. הוראה זו לא תחול על נחיתות חירום.
{{ח:תת|(ג)}} טייס מתלמד בדאון לא יבצע טיסות ניווט יחיד בדאון וטייס מתלמד באווירון זעיר לא יבצע טיסות ניווט יחיד באווירון זעיר.

{{ח:סעיף|84|הגבלות החלות על טייס מתלמד|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} טייס מתלמד לא ישמש –
{{ח:תתת|(1)}} כטייס מפקד של כלי טיס:
{{ח:תתתת|א.}} המוביל נוסעים;
{{ח:תתתת|ב.}} המוביל טובין;
{{ח:תתתת|ג.}} המוביל בטיסה מסחרית;
{{ח:תתתת|ד.}} בטיסה מחוץ למרחב בפיקוח של ישראל – אלא על פי הסכם הדדי עם מדינת החוץ שמעל למרחב הפיקוח שלה מתעתד הטייס לטוס;
{{ח:תתתת|ה.}} בטיסה – אלא בכלי טיס מאותו סוג, מין וטיפוס שבהם הוא קיבל את הדרכתו, ושאושרו והרשומים ברשיונו;
{{ח:תתת|(2)}} כאיש צוות של כלי טיס שלתפעולו נדרש יותר מטייס אחד.
{{ח:תת|(ב)}} טייס מתלמד, למעט טייס מתלמד בדאון, לא יטוס בחמש השעות הראשונות של טיסת היחיד שלו אלא אם המדריך נמצא במגדל הפיקוח שבשדה התעופה או במנחת ממנו המריא הטייס המתלמד והוא מפקח על טיסתו.
{{ח:תת|(ג)}} טייס מתלמד לא יטוס בטיסת יחיד ללא פיקוח מדריך מוסמך הנמצא בשדה התעופה או במנחת ממנו המריא, או הנמצא בכלי טייס אחר בשטח האימונים של אותו שדה, ונמצא בקשר דו־כיווני עם הטייס המתלמד או עם מגדל הפיקוח בשדה התעופה או במנחת ממנו המריא הטייס המתלמד.
{{ח:תת}} בטיסת יחיד של טייס מתלמד בדאון ובאוירון זעיר, חייב המדריך להמצא בשדה התעופה או במנחת בנקודת הזינוק ולהיות, ככל שהדבר אפשרי, בקשר עין מתמיד עם הדאון.

{{ח:סעיף|85|תוקף הרישיון|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} תקופת תוקפו של רישיון טייס מתלמד תהיה תקופת תוקף התעודה הרפואית שמחזיק בעל הרישיון.

{{ח:סעיף|86|חידוש רשיון}}
{{ח:ת}} המבקש חידוש רשיון טייס מתלמד שניתן לו לפי תקנות אלה יוכיח כי הוא עומד בתנאי הכשירויות לקבלת רשיון טייס מתלמד כמפורט {{ח:פנימי|חלק ב פרק 1|בפרק זה}}.

{{ח:קטע2|חלק ב פרק 2|פרק שני: רשיון טייס פרטי}}

{{ח:סעיף|87|כשירות לקבלת רשיון טייס פרטי|תיקון: תשנ״ב, תשע״ט־2}}
{{ח:ת}} אדם יהא כשיר לקבל רשיון טייס פרטי אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מלאו לו 17 שנים ביום הגשת הבקשה לרישיון; ולגבי מבקש רישיון טייס פרטי עם הגדר דאון – 16 שנים;
{{ח:תת|(2)}} הוא קורא, מדבר ומבין את הלשון העברית ואת הלשון האנגלית הטכנית המקובלת בתעופה;
{{ח:תת|(3)}} הוא מחזיק בתעודה רפואית מתאימה תקפה;
{{ח:תת|(4)}} הוא מחזיק באישור העדר הרשעות פליליות שניתן לו בשנה שקדמה להגשת הבקשה לרשיון;
{{ח:תת|(5)}} הוא הגיש בקשה לרשות הרישוי לקבלת רשיון טייס פרטי;
{{ח:תת|(6)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות טיסה כנדרש {{ח:פנימי|חלק ב פרק 2|בפרק זה}}, הכל בהתאם להגדר המבוקש;
{{ח:תת|(7)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת רשיון טייס פרטי ששולמה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)|תקנות האגרות}};
{{ח:תת|(8)}} הוא מחזיק ברשיון אלחוטאי טיס לרדיו–טלפון שניתן לו לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|88|הידע המקצועי הדרוש לקבלת הרשיון|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ח, תשע״א, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי לצורך קבלת רשיון טייס פרטי:
{{ח:תתת|(1)}} דיני התעופה האזרחית והוראות הרשות המתייחסים לזכויות מחזיק ברשיון טייס פרטי ולהגבלות החלות עליו, לרבות הנהלים וההליכים של שירותי התעבורה האוירית;
{{ח:תתת|(2)}} הבנת פרסומי מידע תעופתי (A.I.P.‎), פרסומי טיס פנים ארציים והודעות לעובדי טיס (NOTAM);
{{ח:תתת|(3)}} ידיעה טכנית כללית והגבלות תפעול כלי הטיס ומנועיו, בהתאם להגדר סוג ומין כלי הטיס המבוקש;
{{ח:תתת|(4)}} הכרת טיפוס כלי הטיס שלגביו מבוקש ההגדר;
{{ח:תתת|(5)}} עקרונות מטאורולוגיה ויישום מטאורולוגיה תעופתית בסיסית, לרבות הבנת מפות מזג אויר ודוחות מטאורולוגיים ונוהלי השגת מידע מטאורולוגי;
{{ח:תתת|(6)}} עקרונות נווטות והבטים מעשיים של טיסת ניווט, לרבות שיטות של נווטות טיס ונווטות חישובית; שימוש במפות אוירונוטיות והכנת תכנית טיסה;
{{ח:תתת|(7)}} השימוש בציוד ובמכשירים לטיסת כטר״מ לרבות שימוש בעזרי רדיו לניווט; אולם ידע מקצועי לגבי שימוש בעזרי רדיו לניווט אינו נדרש ממבקש הגדר דאון ואוירון זעיר;
{{ח:תתת|(8)}} נהלי בטיחות והליכי חירום.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש רישיון טייס פרטי שהוסמך בחיל האוויר הישראלי כטייס ומשרת בו בשירות פעיל כטייס בעת הגשת הבקשה, יהיה פטור מהוכחת ידע מקצועי כאמור בפסקאות (3), (4) ו־(6) עד (8) לתקנת משנה (א); ואולם מבקש רישיון כאמור המבקש הגדר לאווירון זעיר יהיה פטור מהוכחת ידע מקצועי כאמור בפסקאות (3), (6) ו־(7) לתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|89|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר אוירון|תיקון: תשמ״ה־3, תשמ״ט־2, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} דרישות הנסיון המיזעריות לקבלת הגדר אוירון הן ארבעים שעות זמן טיסה שבוצעו באוירון במסגרת בית ספר להוראת טיס, או חמישים שעות זמן טיסה שבוצעו מחוץ למסגרת בית ספר כאמור, שבוצעו בשנתיים שקדמו להגשת הבקשה לקבלת הרשיון ומהן:
{{ח:תתת|(1)}} עשרים שעות הדרכה זוגית הכוללות –
{{ח:תתתת|א.}} שלוש שעות בטיסת מכשירים;
{{ח:תתתת|ב.}} שלוש שעות בטיסות ניווט;
{{ח:תתתת|ג.}} שלוש שעות בלילה שבהן בוצעו לפחות עשר המראות ונחיתות מלאות בלילה;
{{ח:תתתת|ד.}} ארבע שעות טיסה תוך שלושת החודשים שקדמו להגשת הבקשה לרשיון;
{{ח:תתת|(2)}} חמש עשרה שעות זמן טיסת יחיד הכוללות –
{{ח:תתתת|א.}} טיסת ניווט יחיד אחת הנמשכת לפחות שעתיים וחצי עם שתי נחיתות בשדות תעופה המרוחקים לפחות שבעים וחמישה קילומטר זה מזה ומשדה ההמראה;
{{ח:תתתת|ב.}} שלוש שעות בטיסות ניווט עם נחיתות בשדות תעופה שונים.
{{ח:תת|(ב)}} צבר המבקש את שעות טיסה הנדרשות כאמור בתקנת משנה (א) או חלקן תוך תקופה העולה על השנתיים האחרונות שקדמו להגשת הבקשה לרשיון – ייזקפו שעות אלה לחשבון זמן הטיסה הנדרש אם עבר המבקש קורס ריענון בן עשר שעות הדרכה לפחות, לשם קבלת רשיון טייס פרטי במסגרת בית ספר להוראת טיסה, בששת החודשים שקדמו להגשת הבקשה לקבלת הרשיון.
{{ח:תת|(ג)}} החזיק המבקש ברישיון טייס תקף שניתן לפי תקנות אלה ובו הגדר אוירון זעיר, הגדר דאון או הגדר ג׳רופלן קטן וטס מעל מאה שעות טיסה באוירון זעיר, בדאון או בג׳רופלן קטן – דרישות הנסיון המזעריות יהיו שבעים וחמשה אחוזים מדרישות הנסיון כאמור בתקנה זו.
{{ח:תת|(ד)}} החזיק המבקש ברישיון טייס תקף שניתן לפי תקנות אלה ובו הגדר הליקופטר וטס מאה שעות טיסה – דרישות הנסיון המזעריות יהיו עשרים שעות טיסה באוירון.
{{ח:תת|(ה)}} טייס מוסמך חיל האויר יוכיח 5 שעות זמן טיסה באוירון מקבוצה א׳ שבוצעו בשלושת החודשים שקדמו להגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|89א|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר אוירון זעיר|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ה־3, תשמ״ח, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} צבר המבקש את שעות הטיסה הנדרשות כאמור בתקנת משנה (ב), או חלקן, תוך תקופה העולה על השנתיים האחרונות שקדמו להגשת הבקשה לרשיון – ייזקפו שעות אלה לחשבון זמן הטיסה הנדרש אם עבר המבקש במסגרת בית ספר להוראת טיסה קורס רענון שבו שמונה שעות הדרכה לפחות, מהן שש שעות הדרכה זוגית, בששת החדשים שקדמו להגשת הבקשה לקבלת הרשיון.
{{ח:תת|(ב)}} דרישות הניסיון המזעריות לקבלת הגדר אווירון זעיר הן שלושים ושתיים שעות זמן טיסה שבוצעו באווירון הדרכה זעיר, במסגרת בית ספר להוראת טיס או בהדרכה אישית, בשנתיים שקדמו להגשת הבקשה לקבלת הרישיון ומהן –
{{ח:תתת|(1)}} שמונה עשרה שעות הדרכה זוגית הכוללות לפחות –
{{ח:תתתת|(א)}} ארבע שעות בטיסות מרחב עם נחיתות במנחתים שונים;
{{ח:תתתת|(ב)}} ארבע שעות שבוצעו בתוך שלושת החודשים שקדמו להגשת הבקשה לרישיון;
{{ח:תתת|(2)}} עשר שעות זמן טיסת יחיד.
{{ח:תת|(ג)}} צבר המבקש –
{{ח:תתת|(1)}} שלושים שעות טיסה לפחות על גלישונים, והיתה בקשתו לקבלת הגדר אוירון זעיר טיפוס ב׳, די שיוכיח חמישים אחוזים מדרישות הנסיון האמורות בתקנת משנה (ב), בהתאמה;
{{ח:תתת|(2)}} מאה שעות טיסה לפחות על כלי טיס אחרים, די שיוכיח עשרים וחמישה אחוזים מדרישות הנסיון המפורטות בתקנת משנה (ב), בהתאמה.

{{ח:סעיף|90|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר דאון|תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} דרישות הנסיון המזעריות לצורך קבלת הגדר דאון יהיו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} 70 טיסות יחיד בדאון, הכוללות 20 טיסות שבכל אחת מהן בוצעה לפחות פניה אחת של 360°;
{{ח:תתת|(2)}} שבע שעות של טיסת יחיד בדאון, הכוללות 35 הזנקות באמצעות גרירת רכב או מגליל, או 20 המראות בעזרת גרירת אוירון;
{{ח:תתת|(3)}} 40 שעות זמן טיסה בדאון ובאוירון זעיר ובאוירון חד־מנועי, הכוללות לפחות עשר טיסות יחיד בדאון, שבכל אחת מהן בוצעה לפחות פניה אחת של 360°.
{{ח:תת|(ב)}} היתה הבקשה להגדר דאון שהוא ממונע, יוכיח המבקש, בנוסף לדרישות הנסיון כאמור בתקנת משנה (א), נסיון של שעה אחת בטיסה בדאון ממונע.

{{ח:סעיף|91|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר הליקופטר|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} דרישות הנסיון המיזעריות הדרושות לצורך קבלת הגדר הליקופטר הן ארבעים שעות טיסת יחיד והדרכה בכלי טיס ומהן חמש עשרה שעות טיסת יחיד בהליקופטר הכוללות –
{{ח:תת|(1)}} המראה ונחיתה בשדה תעופה המשמש לאוירונים ולהליקופטרים כאחד;
{{ח:תת|(2)}} טיסה ובה נחיתה בנקודה שהיא מחוץ לשדה תעופה;
{{ח:תת|(3)}} שלוש שעות טיסת ניווט הכוללות טיסה ובה נחיתות בשלוש נקודות או יותר המרוחקות ארבעים קילומטר אחת מהשניה.

{{ח:סעיף|92|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר ג׳רופלן}}
{{ח:ת}} דרישות הנסיון המיזעריות לצורך קבלת הגדר ג׳רופלן הן ארבעים שעות של הדרכת טיסה וטיסות יחיד בכלי טיס ומהן עשר שעות טיסת יחיד בג׳רופלן הכוללות –
{{ח:תת|(1)}} טיסות ובהן המראות ונחיתות במסלולים סלולים ובלתי סלולים;
{{ח:תת|(2)}} שלוש שעות טיסת ניווט הכוללות טיסה אחת ובה נחיתות בשלוש נקודות או יותר המרוחקות ארבעים קילומטר האחת מהשניה.

{{ח:סעיף|93|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר ספינת אויר}}
{{ח:ת}} דרישות הנסיון המיזעריות לצורך קבלת הגדר ספינת אויר הן חמישים שעות טיסה כטייס ומהן עשרים וחמש שעות טיסה בספינת אויר הכוללות חמש שעות טיסת יחיד בספינת אויר, או חמש שעות כטייס מפקד של ספינת אויר שהצוות המיזערי הדרוש להפעלתה הוא שני טייסים או יותר.

{{ח:סעיף|94|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר בבלון מאוייש|תיקון: תשמ״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} אלה דרישות הנסיון המיזעריות לצורך קבלת הגדר בלון מאוייש:
{{ח:תת|(1)}} עשר שעות טיסה בבלון מאוייש ממולא גז או בבלון המופעל על ידי אויר חם, ומהן שש טיסות שבוצעו בהשגחתו של טייס המחזיק ברשיון טייס מסחרי ובו הגדר בלון מאויש הכוללות –
{{ח:תתת|א.}} שתי טיסות הנמשכות לפחות שעה אחת כל אחת, אם הבלון החופשי ממולא בגז, או שתי טיסות הנמשכות לפחות שלושים דקות כל אחת, אם הבלון החופשי מופעל על ידי אויר חם באמצעות מיתקן חימום מוטס;
{{ח:תתת|ב.}} עלייה מבוקרת לגובה של לפחות חמשת אלפים רגל מעל נקודת הזינוק בבלון מאוייש ממולא בגז, או שלושת אלפים רגל בבלון מאוייש ממולא אויר חם באמצעות מיתקן חימום מוטס;
{{ח:תתת|ג.}} טיסת יחיד בבלון מאוייש;
{{ח:תת|(2)}} היה הבלון החופשי חסר מיתקן חימום מוטס – שש שעות טיסה בבלון מאויש בהשגחת טייס המחזיק ברשיון טייס מסחרי בבלון מאויש הכוללות לפחות טיסת יחיד אחת.

{{ח:סעיף|95|אישור הדרכה ביומן|תיקון: תשע״א, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש רשיון טייס פרטי ובו הגדר אוירון, אווירון זעיר, דאון, הליקופטר, ג׳רופלן קטן, ספינת אויר או בלון מאויש, יקבל תדריכי קרקע והדרכת טיסה בנושאים הנדרשים להוכחת מיומנות טיסה לצורך קבלת הגדר כלי הטיס המבוקש {{ח:פנימי|חלק ב פרק 2|בפרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} אישור בתיקו האישי של הטייס המתלמד וביומנו, בחתימת ידו של מדריך טיס ראשי של בית ספר להוראת טיס או בחתימת ידו של מדריכו האישי, כי הוא קיבל הדרכה בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|חלק ב פרק 2|בפרק זה}}, הכל בהתאם להגדר כלי הטיס אותו הוא מבקש להטיס, יהווה הוכחה מספקת לענין ההדרכה האמורה.

{{ח:סעיף|96|תדריכי קרקע והדרכת טיסה באוירון}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון טייס פרטי ובו הגדר אוירון יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה באוירון בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכנות לטיסה לרבות חלוקת משקל ואיזון המטוס, בדיקת האוירון ופעילות גמר טיסה;
{{ח:תת|(2)}} תפעול אוירון בשדה התעופה ותעבורה אוירית, לרבות קיום קשר רדיו ונקיטת אמצעי זהירות למניעת התנגשויות;
{{ח:תת|(3)}} תימרוני טיסה בסיסיים;
{{ח:תת|(4)}} טיסות במהירויות איטיות, זיהוי הזדקרות והחלצות ממנה בטיסה ישרה ובפניות;
{{ח:תת|(5)}} המראות ונחיתות רגילות וקצרות ובתנאי רוח צולבת;
{{ח:תת|(6)}} תימרון ושליטה באוירון באמצעות מכשירים;
{{ח:תת|(7)}} טיסת ניווט בשיטת נווטות טיס או נווטות חישובים, שימוש בעזרי רדיו;
{{ח:תת|(8)}} טיסת לילה הכוללת המראות ונחיתות;
{{ח:תת|(9)}} תהליכי חירום.

{{ח:סעיף|96א|תדריכי קרקע והדרכת טיסה באוירון זעיר|תיקון: תשמ״ג, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון טייס פרטי ובו הגדר אוירון זעיר, יקבל ממדריך טיסה מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה באוירון זעיר בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכנות לטיסה לרבות חישובי משקל ואיזון האוירון, בדיקות האוירון ופעולות גמר טיסה;
{{ח:תת|(2)}} תפעול האוירון במנחת, בשדה תעופה, נוהלי תעבורה אוירית ונקיטת אמצעי זהירות למניעת התנגשויות;
{{ח:תת|(3)}} תמרוני טיסה בסיסיים;
{{ח:תת|(4)}} טיסות במהירויות איטיות, זיהוי הזדקרות והיחלצות ממנה בטיסה ישירה ובפניות;
{{ח:תת|(5)}} המראות ונחיתות רגילות וקצרות ובתנאי רוח צולבת;
{{ח:תת|(6)}} טיסת ניווט בשיטת נווטות טיס;
{{ח:תת|(7)}} תהליכי חירום.

{{ח:סעיף|97|תדריכי קרקע והדרכת טיסה בדאון}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון טייס פרטי ובו הגדר דאון יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת דאייה בדאון בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} כל הנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 76|בתקנה 76}};
{{ח:תת|(2)}} טיסה במהירויות שונות ופניות חדות;
{{ח:תת|(3)}} הזדקרות במצבי טיסה שונים והחלצות מהם;
{{ח:תת|(4)}} הקפות בגבהים שונים ונחיתות דיוק.

{{ח:סעיף|98|תדריכי קרקע והדרכת טיסה בהליקופטר}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון טייס פרטי ובו הגדר הליקופטר יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בהליקופטר בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכנות לטיסה;
{{ח:תת|(2)}} ריחוף ועבודות קרקע;
{{ח:תת|(3)}} הקפות שונות;
{{ח:תת|(4)}} המראות ונחיתות בריצה;
{{ח:תת|(5)}} טיסת ניווט;
{{ח:תת|(6)}} הפעלה בתנאי משקל מירבי;
{{ח:תת|(7)}} המראה בגובה רב ותאוצה מהירה;
{{ח:תת|(8)}} תהליכי חירום ואוטורוטציה.

{{ח:סעיף|99|תדריכי קרקע והדרכת טיסה בג׳רופלן|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון טייס פרטי ובו הגדר ג׳רופלן יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בג׳רופלן בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכנות לטיסה לרבות בדיקת הג׳רופלן והטיפול בו;
{{ח:תת|(2)}} תימרון לפי עצמים שעל פני הקרקע;
{{ח:תת|(3)}} תימרון במהירות איטית גבולית, זיהוי והחלצות משקיעה חזקה במהירות איטית;
{{ח:תת|(4)}} תפעול בשדה תעופה והקפה לרבות נקיטת אמצעים למניעת התנגשות ותהליכי התקשרות אלחוט–דיבור;
{{ח:תת|(5)}} טיסת ניווט על פי קריאת מפה, נווטות חישובית ושימוש בעזרי רדיו וכו׳;
{{ח:תת|(6)}} תהליכי חירום, לרבות המראות ונחיתות בתנאים גבוליים.

{{ח:סעיף|100|תדריכי קרקע והדרכת טיסה בספינת אויר}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון טייס פרטי ובו הגדר ספינת אויר יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בספינת אויר בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} טיפול על קרקע, עגינה, הכשרת ספינת האויר לטיסה והכנות לטיסה;
{{ח:תת|(2)}} המראה לנחיתה עם עילוי סטטי ועילוי חיובי ושלילי לרבות שימוש בקשר רדיו;
{{ח:תת|(3)}} טיסה ישרה ואופקית, נסיקה, הנמכה ופניות;
{{ח:תת|(4)}} נהלי תעבורה אוירית;
{{ח:תת|(5)}} ניווט, שימוש בקריאת מפה, נווטות חישובית ועזרי רדיו;
{{ח:תת|(6)}} מצבי חירום מבויימים, לרבות תקלות בציוד, ויסות הגז, ואובדן כוח של מנוע אחד.

{{ח:סעיף|101|תדריכי קרקע והדרכת טיסה בבלון מאוייש|תיקון: תשמ״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} המבקש רישיון טייס ובו הגדר בלון מאוייש יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בבלון מאוייש בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכשרת הבלון המאוייש לטיסה;
{{ח:תת|(2)}} הפעלת מיתקן החימום המוטס – אם הוא מצוייד בכזה;
{{ח:תת|(3)}} נחיתות;
{{ח:תת|(4)}} מצבי חירום ושימוש בעוגן.

{{ח:סעיף|102|מיומנות טיסה}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנות הטיסה שלו על המבקש רשיון טייס פרטי להפגין בפני בוחן את יכולתו בביצועים ובנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}} וכן את יכולתו בהטסת כלי הטיס שלגביו מבוקש ההגדר לפי כללי טיסת ראיה מבוקרת, לרבות יכולתו בשמירת נתיב, מהירות וגובה לפי תוכנית טיסה מאושרת. הוראת תקנה זו לא תחול על מבקש רשיון טייס פרטי שהוסמך בחיל האויר הישראלי כטייס והמשרת בו בשירות פעיל כטייס בעת הגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|103|זכויות טייס פרטי וההגבלות החלות עליו|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ח, תשמ״ט־2, תשנ״ב, תשע״א, תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} טייס פרטי, פרט כאמור בתקנת משנה (ב), זכאי לשמש כטייס מפקד או כטייס משנה בכלי טיס המוליך נוסעים, ובלבד שלא ישמש בתפקיד זה:
{{ח:תתת|(1)}} אלא אם בתשעים הימים שקדמו לאותה טיסה, ביצע כטייס מפקד, לפחות שלוש המראות ושלוש נחיתות בכלי טיס מאותו טיפוס אם כלי הטיס נמנה על קבוצה שאינה קבוצה א׳, או בכל כלי טיס שהוא מקבוצה א׳ – אם אותו כלי טיס נימנה על קבוצה זו;
{{ח:תתת|(2)}} בלילה, אלא אם כן ביצע, תוך ששת החודשים שקדמו לאותה טיסה לפחות חמש המראות וחמש נחיתות באוירון בלילה.
{{ח:תת|(ב)}} טייס פרטי אינו רשאי –
{{ח:תתת|(1)}} לטוס בתנאי כט״מ, אלא אם ברשיונו הגדר מכשירים;
{{ח:תתת|(2)}} לשמש כטייס מפקד או כטייס משנה בכלי טיס בטיסה מסחרית;
{{ח:תתת|(3)}} לשמש בשכר כטייס מפקד או כטייס משנה של כלי טיס;
{{ח:תתת|(4)}} להוליך נוסעים בדאון אלא אם לזכותו נסיון מיזערי של שלושים שעות דאייה, או של עשר שעות דאייה – אם ברשיונו גם הגדר אוירון;
{{ח:תתת|(5)}} לטוס בטיסות מרחב בלילה בתנאי כטר״מ, אלא אם כן הוא בעל הגדר לטיסות מרחב בלילה בתנאי כטר״מ.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} בעל רשיון טייס פרטי ובו הגדר אוירון זעיר זכאי לשמש טייס מפקד באוירון זעיר ביום ובתנאי כטר״מ וכט״ר בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(4)}} טייס בעל רשיון טייּס פרטי עם הגדר אוירון זעיר אינו רשאי לשמש –
{{ח:תתתת|(א)}} כטייס מפקד באוירון זעיר בטיסה מסחרית;
{{ח:תתתת|(ב)}} כטייס בשכר או בתמורה של כלי טיס;
{{ח:תתתת|(ג)}} לעניין מי שמוגבל ברישיונו לבצע טיסה שאינה מחויבת בהגשת תכנית טיסה לפי הפמ״ת (Local Flight Only) – בתפקיד טייס מפקד של אווירון זעיר בטיסות מרחב, אלא אם כן צבר ניסיון נוסף של 10 שעות טיסה בתפקיד טייס מפקד מאז קיבל את רישיון הטיס שלו, עבר קורס בטיסות ניווט בידי מדריך טיס בעל הגדר אווירון זעיר ועמד במבחן בטיסות מרחב שערך לו בוחן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36}}; בפסקה זו, ”פמ״ת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|בתקנות ההפעלה}};
{{ח:תתתת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ד)}} בעל רישיון טייס פרטי ובו הגדר בלון מאוייש זכאי לשמש כטייס מפקד בבלון –
{{ח:תתת|(1)}} ביום ובתנאי כטר״מ וכט״ר בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} בבלון המוליך נוסעים ללא תמורה בתנאי שלזכותו נסיון מזערי של 20 שעות טיסה בבלון.

{{ח:סעיף|104|דרישות לטייס מפקד של כלי טיס הגורר דאון|תיקון: תשמ״ח, תשמ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישמש אדם כטייס מפקד בכלי טיס הגורר דאון אלא אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מחזיק ברשיון טייס תקף, למעט רשיון טייס מתלמד;
{{ח:תתת|(2)}} בעל רשיון מדריך טיס עם הגדר דאון אישר ביומן הטיסות האישי שלו כי הטייס קיבל הדרכת קרקע והדרכה בטיסה בדאונים וכי הוא בקיא בטכניקות ובנוהלים החיוניים לגרירה בטוחה של דאונים, לרבות הגבלות מהירות, נוהלי חרום, סימני איתות בשימוש, וזויות הטיה מקסימליות;
{{ח:תתת|(3)}} הוא ביצע ורשם ביומן הטיסות האישי שלו –
{{ח:תתתת|(א)}} לפחות שלוש טיסות כמפעיל יחיד של כלי הטיס גורר דאון, כאשר נילוה אליו טייס העונה על דרישות תקנה זו, שביצע ורשם ביומן הטיסות האישי שלו לפחות עשר טיסות כטייס מפקד של כלי טיס גורר דאון;
{{ח:תתתת|(ב)}} או לפחות שלוש טיסות כמפעיל יחיד של כלי טיס המדמה נוהלי טיסה לגרירת דאון, כאשר נילוה אליו טייס העונה על דרישות תקנה זו, ולפחות שלוש טיסות כטייס או כמשקיף בדאון הנגרר על ידי כלי טיס.
{{ח:תתת|(4)}} החזיק אותו אדם רשיון טייס פרטי בלבד, הוא ביצע ורשם ביומן הטיסות האישי שלו לפחות –
{{ח:תתתת|א.}} מאה שעות זמן טיסה כטייס של מטוס ממונע שאינו אוירון זעיר או אוירון הדרכה זעיר;
{{ח:תתתת|ב.}} או מאתיים שעות זמן טיסה כטייס של מטוס, בין ממונע ובין בלתי ממונע;
{{ח:תתת|(5)}} במרוצת שנים־עשר החדשים שקדמו לאותה טיסה הוא ביצע ורשם ביומן הטיסות האישי שלו –
{{ח:תתתת|א.}} לפחות שלוש טיסות של גרירות דאונים ממשיות או שלוש טיסות במדמה של גרירת דאונים כשנילוה אליו טייס מוסמך העונה על דרישות תקנה זו;
{{ח:תתתת|ב.}} או לפחות שלוש טיסות כטייס מפקד של דאון הנגרר על ידי כלי טיס.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שלפני כניסת תקנות אלה לתקפן ביצע ורשם ביומן הטיסות האישי שלו, לפחות עשר טיסות כטייס מפקד הגורר דאון, פטור מעמידה בדרישות תקנת משנה (א)(3).

{{ח:סעיף|105|שמירת זכויותיו של טייס פרטי|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ח, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} טייס פרטי יהא זכאי להפעיל את הזכויות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 103|בתקנה 103}}, אם מילא אחר כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עמד בתנאי הכשירויות לקבלת רשיון טייס פרטי כמפורט {{ח:פנימי|חלק ב פרק 2|בפרק זה}};
{{ח:תתת|(2)}} עמד בדרישות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 22|בתקנה 22}} הישימות לאותה טיסה;
{{ח:תתת|(3)}} עמד במיבחן רמה שנערך על ידי בוחן או מדריך מוסמך כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנות 36(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 37|ו־37}}, {{ח:פנימי|סעיף 218ח|ובתקנה 218ח}} אם הוא בעל הגדר לטיסות מרחב בלילה בתנאי כטר״מ;
{{ח:תתת|(4)}} צבר ניסיון של שש שעות טיסה או עשרה זינוקים, לפי כלי הטיס שלגביו נקבע ההגדר שברישיונו, בשנים עשר החודשים שקדמו לאותה טיסה ומהן שלוש שעות טיסה או שלושה זינוקים כטייס מפקד לפחות; לא צבר ניסיון כאמור, יראו אותו כמי שעמד בדרישות הניסיון אם התקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} השלים את הניסיון לפי זכויותיו של טייס מתלמד;
{{ח:תתתת|(ב)}} עמד במבחן מעשי שערך בוחן בטיסה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|חלק ב פרק 3|פרק שלישי: רשיון טייס מסחרי}}

{{ח:סעיף|106|כשירות לקבלת רשיון טייס מסחרי}}
{{ח:ת}} אדם יהא כשיר לקבלת רשיון טייס מסחרי אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מלאו לו 18 שנה;
{{ח:תת|(2)}} הוא קורא, מדבר ומבין את הלשון העברית ואת הלשון האנגלית הטכנית המקובלת בתעופה;
{{ח:תת|(3)}} הוא מחזיק בתעודה רפואית מתאימה תקפה;
{{ח:תת|(4)}} הוא מחזיק באישור העדר הרשעות פליליות שניתן לו בשנה שקדמה להגשת הבקשה לרשיון;
{{ח:תת|(5)}} הוא מחזיק ברשיון טייס מתלמד שהורשה לבצע טיסות ניווט של יחיד או ברשיון טייס פרטי, או הינו טייס מוסמך בחיל האויר הישראלי, למעט טייס מוסמך שקורקע בשל חוסר מיומנות טיסה;
{{ח:תת|(6)}} הוא מחזיק ברשיון אלחוטאי טיס לרדיו־טלפון שניתן לו לפי תקנות אלה;
{{ח:תת|(7)}} הוא הגיש בקשה לרשות הרישוי לקבלת רשיון טייס מסחרי;
{{ח:תת|(8)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות טיסה כנדרש {{ח:פנימי|חלק ב פרק 3|בפרק זה}}, הכל בהתאם להגדר המבוקש;
{{ח:תת|(9)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת רשיון טייס מסחרי ששולמה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)|תקנות האגרות}}.

{{ח:סעיף|107|ידע מקצועי הדרוש לקבלת הרשיון|תיקון: תשמ״ח, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי לצורך קבלת רשיון טייס מסחרי:
{{ח:תתת|(1)}} דיני התעופה האזרחית והוראות הרשות המתייחסים לזכויות ולהגבלות החלות על בעל רשיון טייס מסחרי, לרבות הנוהלים וההליכים של שירותי תעבורה אוירית והליכי דיווח מקום;
{{ח:תתת|(2)}} הבנת פרסומי מידע תעופתי (A.I.P.‎){{ח:הערה|,}} הודעות לעובדי טיס (NOTAM), מונחי טיסה וקיצורים מקובלים והשימוש בהם;
{{ח:תתת|(3)}} ידיעה טכנית כללית והגבלות התפעול של כלי הטיס ומנועיו בהתאם לסוג ולמין כלי הטיס שלגביו מבוקש הרשיון;
{{ח:תתת|(4)}} תכנון טיסה;
{{ח:תתת|(5)}} כללי העמסת כלי הטיס וחלוקת המשקל בו והשפעתם על איפיוני הטיסה;
{{ח:תתת|(6)}} עקרונות מטאורולוגיה ויישום מטאורולוגיה תעופתית בסיסית לרבות ניתוח מפות מזג אויר ודוחות מטאורולוגיים ונוהלי השגת מידע מטאורולוגי;
{{ח:תתת|(7)|א.}} עקרונות נווטות מעשית הישימה לטיסת ניווט;
{{ח:תתתת|ב.}} שימוש במפות אויריות ועזרי רדיו לניווט;
{{ח:תתתת|ג.}} מכשירי טיסה ומצפן מגנטי וכיולם;
{{ח:תתת|(8)}} נוהלי בטיחות והליכי חירום לרבות במקרה של תקלת קשר והרעת תנאי מזג אויר;
{{ח:תתת|(9)}} הכרה טכנית של כלי הטיס והטיפוס שלגביו מבוקש הרשיון.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש רישיון טייס עם הגדר לבלון מאוייש פטור מהוכחת ידע מקצועי כאמור בפסקה (7) לסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|108|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר אוירון|תיקון: תשמ״ט־2, תשע״ו}}
{{ח:ת}} אלה דרישות הנסיון המזערי לקבלת הגדר אוירון:
{{ח:תת|(1)}} מאתיים שעות טיסה כטייס, או מאה וחמישים שעות טיסה אם המבקש עבר קורס אימונים בבית ספר להוראת טיס, בשנתיים שקדמו להגשת הבקשה לקבלת הרשיון;
{{ח:תת|(2)}} השעות המפורטות בפיסקה (1) לעיל יכללו –
{{ח:תתת|א.}} מאה שעות כטייס מפקד על כלי טיס ממונע ובהן לפחות –
{{ח:תתתת|1.}} 50 שעות על אוירון;
{{ח:תתתת|2.}} 50 שעות בטיסות ניווט, כל טיסה עם נחיתה בשדה המרוחק 100 ק״מ משדה ההמראה, ולפחות טיסת ניווט אחת עם שתי נחיתות וחניות מלאות בשדות תעופה המרוחקים 300 ק״מ אחד ממשנהו;
{{ח:תתתת|3.}} חמש שעות טיסת לילה ומהן עשר המראות ונחיתות;
{{ח:תתת|ב.}} חמישים שעות הדרכה בטיסה שניתנו על ידי מדריך טיס מוסמך ובהן –
{{ח:תתתת|1.}} 15 שעות הדרכת טיסה שבוצעו בששת החודשים שקדמו להגשת הבקשה באוירונים מאותה קבוצה שלגביה מבוקש ההגדר;
{{ח:תתתת|2.}} 10 שעות הדרכה על אוירון אשר לו כן־נסע מתקפל, מדחף בעל פסיעה משתנית ומדפים מתקפלים, או אוירון מקבוצה ב׳ או ג׳; לא הוכיח המבקש את שעות ההדרכה כאמור, הוא לא יהיה זכאי להטיס אוירון כאמור אלא אם יוכיח את שעות ההדרכה כאמור;
{{ח:תתתת|3.}} עשר שעות זמן מכשירים ובהן לא יותר מחמש שעות במדמה טיסה;
{{ח:תת|(3)}} כל שעות טיסת ההדרכה הנדרשות בפסקה (2)ב, יכול שיבואו במנין השעות הנדרשות בפסקה (1), ובלבד שמספרן לא יפחת מחמש עשרה;
{{ח:תת|(4)}} טייס שהוסמך בחיל האויר הישראלי והמשרת בו בשירות פעיל כטייס בעת הגשת הבקשה, יוכיח 20 שעות נסיון כטייס מפקד באוירון מקבוצה א׳, באוירון מקבוצה ב׳ או באוירון מקבוצה ג׳, ומהן לפחות 5 שעות שבוצעו בשלושת החדשים שקדמו להגשת הבקשה;
{{ח:תת|(5)|א.}} החזיק מבקש ברישיון טייס תקף שניתן לו לפי תקנות אלה ובו הגדר אוירון זעיר מקבוצה א׳, שלו מערכת הגאים על שלושה צירים, הגדר דאון או הגדר ג׳ירופלן – יכול שעד 40 שעות טיסה מתוך 200 שעות או 30 שעות טיסה מתוך 150 שעות שבוצעו על כלי טיס אלה, יבואו במנין שעות הטיסה הנדרש בפסקה (1);
{{ח:תתת|ב.}} החזיק מבקש ברשיון טייס תקף שניתן לו לפי תקנות אלה ובו הגדר אוירון זעיר מקבוצה א׳, שאין לו מערכת הגאים על שלושה צירים או הגדר אוירון זעיר מקבוצה ב׳ – יכול שעד 15 שעות טיסה שבוצעו על כלי טיס אלה, יבואו במנין השעות הנדרש בפסקה (1).

{{ח:סעיף|108א|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר אוירון זעיר|תיקון: תשמ״ה־3}}
{{ח:ת}} אלה דרישות הנסיון המזערי לקבלת הגדר אוירון זעיר:
{{ח:תת|(1)}} שבעים שעות טיסה כטייס, או חמישים שעות טיסה אם המבקש עבר קורס אימונים בבית ספר להוראת טיס, בשנתיים שקדמו להגשת הבקשה לקבלת הרשיון;
{{ח:תת|(2)}} השעות המפורטות בפסקה (1) יכללו –
{{ח:תתת|(א)}} שלושים שעות כטייס מפקד על אוירון זעיר ובהן חמש עשרה שעות לפחות בטיסות ניווט;
{{ח:תתת|(ב)}} חמש שעות הדרכה בטיסה שנתן מדריך טיס מוסמך;
{{ח:תת|(3)}} טייס שהוסמך בחיל האויר הישראלי והמשרת בו בשירות פעיל כטייס בעת הגשת הבקשה, יוכיח לפחות עשרים וחמישה אחוזים מדרישות הנסיון כאמור, ומהן לפחות חמש שעות הדרכה כאמור בפסקה (2)(ב).

{{ח:סעיף|109|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר הליקופטר|תיקון: תשמ״ט־2}}
{{ח:ת}} דרישות הנסיון המזעריות לקבלת הגדר הליקופטר הן מאה וחמישים שעות טיסה כטייס, ומהן –
{{ח:תת|(1)}} מאה שעות בכלי טיס ממונע ומהן לפחות חמישים שעות בהליקופטר;
{{ח:תת|(2)}} מאה שעות כטייס מפקד הכוללות טיסת מרחב עם נחיתה בשלוש נקודות המרוחקות האחת מהשניה לפחות מאה ק״מ;
{{ח:תת|(3)}} ארבעים שעות של הדרכת טיסה בבית ספר להוראת טיס ומהן חמש עשרה שעות בהליקופטר;
{{ח:תת|(4)}} עשר שעות כטייס מפקד בהליקופטר ובהן –
{{ח:תתת|א.}} חמש המראות ונחיתות בלילה;
{{ח:תתת|ב.}} המראות ונחיתות בשלושה שדות תעופה שונים המשמשים להמראת הליקופטרים ואוירונים ולנחיתתם;
{{ח:תתת|ג.}} המראות ונחיתות בשלוש נקודות שונות שאינן שדות תעופה;
{{ח:תת|(5)|(א)}} החזיק מבקש ברשיון טייס תקף שניתן לו לפי תקנות אלה ובו הגדר אוירון זעיר מקבוצה א׳ שלו מערכת הגאים על שלושה צירים, הגדר דאון או הגדר ג׳ירופלן – יכול שעד 40 שעות טיסה שבוצעו על כלי טיס, יבואו במנין השעות הנדרש בפסקאות (1) ו־(2);
{{ח:תתת|(ב)}} החזיק מבקש ברשיון טייס תקף שניתן לו לפי תקנות אלה ובו הגדר אוירון זעיר מקבוצה א׳ שאין לו מערכת הגאים על שלושה צירים או הגדר אוירון זעיר מקבוצה ב׳ – יכול שעד 15 שעות טיסה שבוצעו על כלי טיס אלה יבואו במנין השעות הנדרש בפסקאות (1) ו־(2).

{{ח:סעיף|110|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר דאון}}
{{ח:ת}} אלה דרישות הנסיון המזעריות לקבלת הגדר דאון:
{{ח:תת|(1)}} עשרים וחמש שעות טיסה בכלי טיס ובהן עשרים שעות דאייה, וכן מאה דאיות כטייס מפקד ומהן עשרים וחמש דאיות שבהן בוצעו פניות של 360 מעלות;
{{ח:תת|(2)}} או מאתים שעות טיסה בכלי טיס כבד מהאויר ומהן עשרים דאיות כטייס מפקד בהן בוצעו לפחות 20 פניות של 360 מעלות.

{{ח:סעיף|111|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר ג׳רופלן|תיקון: תשמ״ט־2}}
{{ח:ת}} דרישות הנסיון המזעריות לקבלת הגדר ג׳רופלן הן מאתים שעות טיסה כטייס, ומהן –
{{ח:תת|(1)}} מאה שעות טיסה בכלי טיס ממונע;
{{ח:תת|(2)}} מאה שעות טיסה כטייס מפקד, הכוללות טיסת מרחב עם נחיתה בשלוש נקודות המרוחקות אחת מהשנייה לפחות מאה ק״מ;
{{ח:תת|(3)}} שבעים וחמש שעות של טיס מפקד בג׳רופלן, ומהן –
{{ח:תתת|א.}} טיסות, המראות ונחיתות בשלושה שדות תעופה ובשלושה מנחתים שמסלולם אינו מכוסה אספלט;
{{ח:תתת|ב.}} שלוש טיסות, המראות ונחיתות בשדה תעופה שפועל בו מגדל פיקוח;
{{ח:תתת|ג.}} עשרים שעות הדרכה בג׳רופלן ומהן חמש שעות של הכנות לטיסת מבחן של טייס מסחרי;
{{ח:תת|(4)|א.}} החזיק מבקש רשיון טייס תקף שניתן לו לפי תקנות אלה ובו הגדר אוירון זעיר מקבוצה א׳ אשר לו מערכת הגאים על שלושה צירים – יכול שעד 25 שעות טיסה שבוצעו בכלי טיס זה יבואו במנין השעות הנדרש בפסקאות (1) ו־(2);
{{ח:תתת|ב.}} החזיק מבקש רשיון טייס תקף שניתן לו לפי תקנות אלה ובו הגדר אוירון זעיר מקבוצה א׳ שאין לו מערכת הגאים על שלושה צירים או הגדר אוירון מקבוצה ב׳ – יכול שעד 15 שעות טיסה שבוצעו על כלי טיס אלה יבואו במנין השעות הנדרש בפסקאות (1) ו־(2).

{{ח:סעיף|112|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר ספינת אויר}}
{{ח:ת}} דרישות הנסיון המזעריות לקבלת הגדר ספינת אויר הן מאתיים שעות טיסה כטייס בספינת אויר, ומהן לפחות –
{{ח:תת|(1)}} חמש שעות טיסה שבוצעו בששים הימים האחרונים שקדמו להגשת הבקשה לקבלת הרשיון;
{{ח:תת|(2)}} חמישים שעות טיסה כטייס מפקד בספינת אויר מהן שלושים שעות טיסה כטייס מפקד, ומהן –
{{ח:תתת|א.}} עשר שעות טיסת ניווט;
{{ח:תתת|ב.}} עשר שעות טיסת לילה;
{{ח:תת|(3)}} ארבעים שעות זמן מכשירים ומהן עשרים שעות טיסה, שעשר מהן בוצעו בספינת אויר.

{{ח:סעיף|113|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר בלון מאוייש|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} אלה דרישות הנסיון המזעריות לקבלת הגדר בלון מאוייש:
{{ח:תת|(1)}} שלושים וחמש שעות טיסה כטייס בבלון הממולא בגז או באויר חם עם מחמם מוטס, ומהן –
{{ח:תתת|א.}} עשרים שעות בבלון מאוייש;
{{ח:תתת|ב.}} עשר טיסות בבלון מאוייש ומהן –
{{ח:תתתת|1.}} שש טיסות בפיקוח טייס מסחרי של בלון מאוייש;
{{ח:תתתת|2.}} שתי טיסות יחיד;
{{ח:תתתת|3.}} שתי טיסות של לפחות שעתיים כל אחת בבלון ממולא בגז, או שתי טיסות של לפחות שעה אחת כל אחת בבלון ממולא באויר חם;
{{ח:תתתת|4.}} המראה אחת בפיקוח טייס מסחרי של בלון מאוייש של עשרת אלפים רגל מעל לנקודת ההמראה בבלון עם גז או עד חמשת אלפים רגל מעל נקודת ההמראה בבלון עם אויר חם;
{{ח:תת|(2)}} עשר טיסות בבלון מאוייש עם אויר חם ללא מחמם ומהן –
{{ח:תתת|א.}} שש טיסות בפיקוח טייס מסחרי של בלון מאוייש;
{{ח:תתת|ב.}} שתי טיסות יחיד.

{{ח:סעיף|114|אישור הדרכה ביומן|תיקון: תשמ״ה־3, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש רשיון טייס מסחרי ובו הגדר אוירון, אוירון זעיר, דאון, הליקופטר, ג׳רופלן זעיר, ספינת אויר או בלון מאויש, יקבל תדריכי קרקע והדרכת טיסה בנושאים הנדרשים להוכחת כושר ביצוע לצורך קבלת הגדר כלי הטיס כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 115|בתקנות 115 עד 120}}.
{{ח:תת|(ב)}} אישור בתיקו האישי של הטייס המתלמד וביומנו, בחתימת ידו של מדריך טיס ראשי של בית ספר להוראת טיס או בחתימת ידו של מדריך טיס מוסמך, כי הוא קיבל הדרכה בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|חלק ב פרק 3|בפרק זה}}, הכל בהתאם להגדר כלי הטיס אותו הוא מבקש להטיס, יהווה הוכחה מספקת לענין ההדרכה האמורה.

{{ח:סעיף|115|תדריכי קרקע והדרכת טיסה באוירון|תיקון: תשע״ט, תשפ״א}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון טייס מסחרי ובו הגדר אוירון יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה באוירון בנושאים הבאים:
{{ח:תת|(1)}} הכרת האוירון ומגבלותיו;
{{ח:תת|(2)}} הכנות לטיסה, לרבות בדיקה לפני הטיסה, חלוקת המשקל ואיזון אוירון;
{{ח:תת|(3)}} שליטה במהירויות איטיות קריטיות, זיהוי התקרבות והיחלצות מהזדקרות עם הספק מנוע או בלעדיו;
{{ח:תת|(4)}} המראות ונחיתות רגילות ברוח צד, תוך שימוש במדפים, הספק לפי הצורך ובמהירויות הגישה הנדרשות לנחיתות מדוייקות;
{{ח:תת|(5)}} המראות ונחיתות קצרות, נסיקות והנמכות;
{{ח:תת|(6)}} תהליכי חרום כגון: פעולה במקרה של אובדן הספק, הפסקה של פעולת אחת המערכות, אש באויר והליכי טיסה ונחיתה עם כוח אסימטרי בטיסה באוירון;
{{ח:תת|(7)}} נוהלי טיסת ניווט, שמירת גבהים, דיווחי מקום וכו׳;
{{ח:תת|(8)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|115א|תדריכי קרקע והדרכת טיסה באוירון זעיר|תיקון: תשמ״ה־3}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון טייס מסחרי ובו הגדר אוירון זעיר יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה באוירון זעיר בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 96א|בתקנה 96א}}.

{{ח:סעיף|116|תדריכי קרקע והדרכת טיסה בדאון}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון טייס מסחרי ובו הגדר דאון יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בנושאים הבאים:
{{ח:תת|(1)}} הכנות לטיסה לרבות בדיקות לפני הטיסה;
{{ח:תת|(2)}} תמרונים מדוייקים לרבות גלישות ישירות, פניות לכיוונים, פניות חדות ופניות לוליניות לשני הכיוונים;
{{ח:תת|(3)}} השימוש הנכון במהירויות ביצוע לדאון, טיסות במהירויות איטיות קריטיות וזהוי הזדקרות והחלצות ממנה בטיסה ישרה ובפניות;
{{ח:תת|(4)}} גישות ונחיתות מדוייקות כשחרטום הדאון נעצר לפני קו או סימן אחר שנקבעו מראש לעניין זה על המסלול, ובתחום 30 מטר לפניו;
{{ח:תת|(5)}} טיסת ניווט אחת לפחות של לפחות 50 ק״מ, עם נחיתה בשדה תעופה אחר מזה שממנו המריא;
{{ח:תת|(6)}} טיסה אחת של לא פחות מ־4 שעות שהייה רצופה באויר.

{{ח:סעיף|117|תדריכי קרקע והדרכת טיסה בהליקופטר}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון טייס מסחרי ובו הגדר הליקופטר יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכנות לטיסה לרבות בדיקות לפני הטיסה;
{{ח:תת|(2)}} ריחוף, סיבובים תוך כדי ריחוף והסעה באויר;
{{ח:תת|(3)}} טיסה ישרה ואפקית, נסיקה, גלישה, הנמכה ופניות;
{{ח:תת|(4)}} הקפות בשדה התעופה הכוללות כללי זהירות למניעת התנגשות;
{{ח:תת|(5)}} הנמכה מהירה עם הספק מנוע והחלצות ממנה;
{{ח:תת|(6)}} טיסת ניווט, שימוש ברדיו ובעזרי ניווט לרדיו;
{{ח:תת|(7)}} תהליכי חרום, לרבות נחיתה על מדרוני המראה בגובה רב, נחיתה בריצה, תפעול הכלי בשטחים מוגבלים ועל פסגות צרות, הנמכות אוטורוטציוניות, הפסקת מנוע חלקית והאטה מהירה.

{{ח:סעיף|118|תדריכי קרקע והדרכת טיסה בג׳רופלן|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון טייס מסחרי ובו הגדר ג׳רופלן יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיס בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכנות לטיסה לרבות בדיקות לפני הטיסה;
{{ח:תת|(2)}} טיסה ישרה ואופקית, פניות, נסיקה והנמכה;
{{ח:תת|(3)}} תמרוני טיסה תוך התייחסות לקרקע;
{{ח:תת|(4)}} תמרונים במהירויות איטיות קריטיות, זיהוי והיחלצות משעורי הנמכה גבוהים במהירות איטית;
{{ח:תת|(5)}} המראות ונחיתות רגילות ברוח צד;
{{ח:תת|(6)}} טיסה בהקפה הכוללת נקיטת אמצעי זהירות בהימנעות מהתנגשות ושימוש ברדיו;
{{ח:תת|(7)}} טיסת ניווט;
{{ח:תת|(8)}} תהליכי חירום כגון: אובדן הספק, שיבוש בפעולת מערכות, המראות ונחיתות קצרות ודמוי התרוממות במהירות איטית וזוית התקפה גדולה.

{{ח:סעיף|119|תדריכי קרקע והדרכת טיסה בספינת אויר|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון טייס מסחרי ובו הגדר ספינת אויר יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תפעול קרקע, עמידה ובדיקות לפני טיסה;
{{ח:תת|(2)}} טיסה ישרה ואופקית, פניות, נסיקה והנמכה בתנאי כטר״מ וכט״מ מדומים;
{{ח:תת|(3)}} המראות ונחיתות עם עילוי סטטי חיובי ושלילי;
{{ח:תת|(4)}} פניות ושמיניות נרפות;
{{ח:תת|(5)}} פניות מדוייקות לכוונים בתנאי כט״מ מדומה;
{{ח:תת|(6)}} הכנת תוכנית טיסת כט״מ מדומה, הגשתה וקבלת אישור כט״מ;
{{ח:תת|(7)}} נווט רדיו כט״מ ותהליכי גישת מכשירים;
{{ח:תת|(8)}} טיסת ניווט ושימוש בנווט טיס, נווטות חשובית ועזרי רדיו;
{{ח:תת|(9)}} תהליכי חירום, לרבות הפסקת מנוע, טיסת בלון מאויש בלי גז.

{{ח:סעיף|120|תדריכי קרקע והדרכת טיסה בבלון מאוייש|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} מבקש רשיון טייס מסחרי ובו הגדר בלון מאוייש יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} ניפוח, קשירה ועגינה של בלון מאוייש;
{{ח:תת|(2)}} תדריך קרקע וטיסה;
{{ח:תת|(3)}} עליה;
{{ח:תת|(4)}} הנמכה;
{{ח:תת|(5)}} נחיתות;
{{ח:תת|(6)}} תפעול מבער אם הבלון מצוייד במבער;
{{ח:תת|(7)}} תהליכי חירום, לרבות שימוש בכבל השחרור, כולל שחרור מדומה, והחלצות מהנמכה במהירות סופית כמו טיסה בבלון מאוייש עם מבער.

{{ח:סעיף|121|מיומנות טיסה}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנות הטיסה שלו, על מבקש רשיון טייס מסחרי להפגין בפני בוחן את יכולתו בביצועים ובנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}} וכן את יכולתו בהטסת כלי הטיס שלגביו מבוקש ההגדר לפי כטר״מ לרבות יכולתו בשמירת נתיב, מהירות וגובה לפי תוכנית הטיסה המאושרת, הכל במידת המומחיות הראוייה לטייס מסחרי. הוראת תקנה זו לא תחול על מבקש רשיון טייס מסחרי שהוסמך כטייס בחיל האויר הישראלי ומשרת בו כטייס פעיל בעת הגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|122|זכויות הגדר אוירון|תיקון: תשמ״ח, תשמ״ט־2, תשע״א־2, תשע״ד}}
{{ח:ת}} אלה זכויות טייס מסחרי שברשיונו הגדר אוירון:
{{ח:תת|(1)}} זכויות של טייס פרטי לפי הגדר הסוג שברישיונו;
{{ח:תת|(2)}} זכות לשמש טייס מפקד של אווירון, כשהאווירון אינו מופעל בטיסה לשם הובלת נוסעים או טובין בתמורה, לפי הגדר הסוג שברישיונו;
{{ח:תת|(3)}} זכות לשמש כטייס מפקד באווירון, אשר לפי תעודת הסוג שלו לא חייב יותר מאדם אחד להימנות עם צוות הטייסים שלו, כשהאווירון מופעל בטיסה מסחרית לשם הובלת נוסעים או טובין בתמורה, לפי הגדר הסוג שברישיונו;
{{ח:תת|(4)}} זכות לשמש טייס משנה באווירון, אשר לפי תעודת הסוג שלו חייב יותר מאדם אחד להימנות עם צוות הטייסים שלו, לפי הגדר הסוג שברישיונו;
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|122א|זכויות הגדר אוירון זעיר|תיקון: תשמ״ה־3, תשמ״ט־2, תשע״א, תשע״ד}}
{{ח:ת}} אלה זכויות טייס מסחרי שברשיונו הגדר אוירון זעיר:
{{ח:תת|(1)}} זכויות של טייס פרטי;
{{ח:תת|(2)}} זכות לשמש טייס מפקד באווירון זעיר המופעל בטיסה מסחרית בתנאי כטר״מ וכט״ר ביום בלבד;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|123|זכויות הגדר הליקופטר|תיקון: תשמ״ח, תשמ״ט־2, תשע״ד, תשע״ט}}
{{ח:ת}} אלה זכויות טייס מסחרי שברשיונו הגדר הליקופטר:
{{ח:תת|(1)}} זכויות של טייס פרטי;
{{ח:תת|(2)}} זכות לשמש כטייס מפקד בהליקופטר מטיפוס בו הוסמך לשמש כטייס מפקד, שאינו מופעל בטיסה מסחרית, ובלבד שלא ישמש בתפקיד זה בלילה בטיסות מרחב ובתנאי כטר״מ אלא אם כן הוא בעל הגדר לטיסות מרחב בלילה בתנאי כטר״מ;
{{ח:תת|(3)}} זכות לשמש כטייס מפקד בהליקופטר מטיפוס בו הוסמך לשמש כטייס מפקד המופעל בטיסה מסחרית, שמשקלו הכללי אינו עולה על 5,700 ק״ג, ובלבד שלא ישמש בתפקיד זה בלילה אלא אם ביצע תוך תשעים הימים שקדמו לאותה טיסה, לפחות חמש המראות לילה וחמש נחיתות לילה, בטיסות מרחב בלילה ובטיסה לפי כללי מכשירים אלא אם יש ברשותו הגדר מכשירים;
{{ח:תת|(4)}} לשמש כטייס משנה בהליקופטר מטיפוס בו הוסמך לשמש כטייס משנה המופעל בטיסה מסחרית שהצוות המזערי הנדרש בו כולל טייס משנה, ובלבד שלא ישמש בתפקיד זה בלילה, אלא אם ביצע תוך תשעים הימים שקדמו לאותה טיסה, לפחות חמש המראות לילה וחמש נחיתות לילה, ובטיסות מרחב בלילה ובטיסה לפי כללי מכשירים, אלא אם יש ברשותו הגדר מכשירים;
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|124|זכויות והגבלות הגדר דאון, ג׳רופלן, ספינת אויר ובלון מאוייש|תיקון: תשמ״ח, תשמ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} אלה זכויות טייס מסחרי שברשיונו הגדר דאון, ג׳רופלן, ספינת אויר או בלון מאוייש:
{{ח:תתת|(1)}} לשמש כטייס מפקד בדאון, ג׳רופלן, ספינת אויר או בבלון מאוייש, הכל בהתאם להגדר שברשיון;
{{ח:תתת|(2)}} ליתן הדרכה בספינת אויר אם ברשיונו הגדר ספינת אויר או ליתן הדרכה בבלון מאוייש אם ברשיונו הגדר בלון מאוייש, בתנאי כטר״מ וכט״ר ובמשך שעות היום בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} אלה ההגבלות החלות על טייס מסחרי שברשיונו הגדר ספינת אויר או הגדר בלון מאוייש:
{{ח:תת}} להטיס ספינת אויר או בלון מאוייש ללא מבער אם נבחן על כלי טיס כאמור ללא מבער; הגבלה כאמור, תרשם ברשיון. נבחן הטייס המסחרי שברשיונו הגבלה כאמור על כלי טיס שיש בו מבער, תמחק ההגבלה.

{{ח:סעיף|125|שמירת זכויות|תיקון: תשמ״ח, תשע״ד, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} טייס מסחרי יהא זכאי להפעיל את הזכויות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 122|בתקנות 122 עד 124}}, הכל בהתאם להגדר שברשיונו, אם מילא אחר כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} עמד בתנאי הכשירויות לקבלת רשיון טייס מסחרי כמפורט {{ח:פנימי|חלק ב פרק 3|בפרק זה}};
{{ח:תת|(2)}} עמד בדרישות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 22|בתקנה 22}} הישימות לאותה טיסה;
{{ח:תת|(3)}} עמד במיבחן רמה שנערך על ידי בוחן מוסמך כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנות 36}} {{ח:פנימי|סעיף 38|ו־38}};
{{ח:תת|(4)}} צבר ניסיון של עשר שעות טיסה או עשרים זינוקים, לפי כלי הטיס שלגביו נקבע ההגדר שברשיונו, בשנים עשר החודשים שקדמו לאותה טיסה ומהם שש שעות טיסה או ששה זינוקים כטייס מפקד לפחות;
{{ח:תת|(5)}} על אף האמור בפסקה (4), לצורך שימוש בזכויות של טייס פרטי – עמד בדרישות {{ח:פנימי|סעיף 105|תקנה 105(4)}}.

{{ח:קטע2|חלק ב פרק 4|פרק רביעי: רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר}}

{{ח:סעיף|126|כשירויות לקבלת רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר}}
{{ח:ת}} אדם יהא כשיר לקבלת רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מלאו לו 23 שנה;
{{ח:תת|(2)}} הוא קורא, מדבר ומבין את הלשון העברית ואת הלשון האנגלית;
{{ח:תת|(3)}} הוא מחזיק בתעודה רפואית מתאימה תקפה;
{{ח:תת|(4)}} הוא מחזיק באישור העדר הרשעות פליליות שניתן לו בשנה שקדמה להגשת הבקשה לרשיון;
{{ח:תת|(5)}} הוא מחזיק ברשיון טייס מתלמד שהורשה לבצע טיסות ניווט של יחיד או ברשיון טייס פרטי, טייס מסחרי, או הינו טייס פעיל בחיל האויר הישראלי, למעט טייס שקורקע;
{{ח:תת|(6)}} הוא מחזיק ברשיון אלחוטאי טיס לרדיו טלפון שניתן לו לפי תקנות אלה;
{{ח:תת|(7)}} הוא הגיש בקשה לרשות הרישוי לקבלת רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר;
{{ח:תת|(8)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות טיס כנדרש {{ח:פנימי|חלק ב פרק 4|בפרק זה}};
{{ח:תת|(9)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר ששולמה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)|תקנות האגרות}}.

{{ח:סעיף|127|ידע מקצועי הדרוש לקבלת הרשיון|תיקון: תשנ״ב, תשע״ו}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי לצורך קבלת רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר:
{{ח:תת|(1)}} דיני התעופה האזרחית והוראות הרשות המתייחסים לזכויות ולהגבלות החלות על בעל רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר לרבות הנהלים וההליכים של שירותי תעבורה אוירית פנים ארצית ובינלאומית והליכי דיווח מיקום;
{{ח:תת|(2)}} עקרונות ניווט, לרבות השימוש בנוסחאות, במפות אויריות, במכשירים ובאמצעי עזר לניווט הדרושים לניווט כלי טיס במכשירים; הבנת עקרונות ותכונות של מערכות ניווט מתאימות;
{{ח:תת|(3)}} עקרונות מטאורולוגיה ויישום מטאורולוגיה תעופתית בסיסית, לרבות השימוש במפות מזג אויר ודוחות מטאורולוגיים ונוהלי השגת מידע מטאורולוגי;
{{ח:תת|(4)}} תורת הטיסה בכלי טיס;
{{ח:תת|(5)}} הכנות לטיסה;
{{ח:תת|(6)}} תכנון טיסה, לרבות תכנון טיסה באיזור מבוקר ובנתיבי אויר המתאימים לרמה של טייס תובלה בנתיבי אויר;
{{ח:תת|(7)}} כללי העמסת כלי טיס, חלוקת המשקל בו והשפעתם על אפיון הטיסה;
{{ח:תת|(8)}} עקרונות טכניים של אחזקת גוף כלי טיס ומנועיהם;
{{ח:תת|(9)}} ידיעה טכנית כללית והגבלות תפעול של כלי טיס ומנועיהם בהתאם לסוג כלי הטיס המבוקש;
{{ח:תת|(10)}} הבנה ושימוש של פרסומי מידע תעופתי (A.I.P.‎), הודעות לעובדי טיס (NOTAM), מונחי טיסה וקיצורים מקובלים והשימוש בהם;
{{ח:תת|(11)}} הכרה טכנית של כלי הטיס והטיפוס שלגביו מבוקש הרשיון.

{{ח:סעיף|128|הנסיון הדרוש לקבלת רשיון עם הגדר אוירון|תיקון: תשמ״ט־2}}
{{ח:ת}} אלה דרישות הנסיון המזעריות לקבלת רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר עם הגדר אוירון:
{{ח:תת|(1)}} אלף חמש מאות שעות זמן טיסה כטייס, שבוצעו תוך עשר השנים שקדמו להגשת הבקשה לקבלת הרשיון. היו לזכות המבקש אלפיים וחמש מאות שעות טיסה ייזקפו לזכותו כל השעות האמורות אם הוכיח כי מהן מאתיים שעות טיסה בוצעו בשנתיים שקדמו להגשת הבקשה;
{{ח:תת|(2)}} זמן טיסה כאמור בפסקה (1) יכלול את כל אלה באוירון תובלה:
{{ח:תתת|א.}} מאה שעות זמן טיסת לילה כטייס מפקד או כטייס משנה;
{{ח:תתת|ב.}} מאתיים וחמישים שעות כטייס מפקד או מאה וחמישים שעות כטייס מפקד ועוד מאה שעות נוספות כטייס משנה הממלא, בהשגחתו של טייס מפקד, תפקידיו של טייס מפקד.
{{ח:תתת}} מאתים וחמישים השעות האמורות יכללו מאה שעות של זמן טיסה בטיסת ניווט ומהן לפחות עשרים וחמש שעות טיסת לילה, או מאתיים שעות ניווט כטייס משנה ומהן עשרים וחמש שעות טיסת ניווט בלילה. שעות טיסת הניווט הנדרשות בפיסקת משנה זו יכול שיכללו בשעות הטיסה הנדרשות בפיסקת משנה (א);
{{ח:תתת|ג.}} שבעים וחמש שעות זמן מכשירים מהן לא יותר מעשרים וחמש שעות זמן קרקע במכשירים;
{{ח:תתת|ד.}} מאתיים וחמישים שעות על אוירון רב־מנועי;
{{ח:תת|(3)|א.}} החזיק מבקש רשיון טייס מסחרי תקף שניתן לו לפי תקנות אלה ובו הגדר אוירון זעיר מקבוצה א׳ שבו מערכת הגאים על שלושה צירים, הגדר דאון או הגדר ג׳ירופלן – יכול שעד 300 שעות טיסה שבוצעו על כלי טיס אלה יבואו במנין השעות הנדרש בפסקה (1);
{{ח:תתת|ב.}} החזיק מבקש רשיון טייס תקף לפי תקנה זו ובו הגדר אוירון זעיר מקבוצה א׳ שאין לו מערכת הגאים על שלושה צירים או הגדר אוירון זעיר מקבוצה ב׳ – יכול שעד 150 שעות טיסה שבוצעו על כלי טיס אלה יבואו במנין השעות הנדרש לפי פסקה (1);
{{ח:תת|(4)}} רשות הרישוי רשאית להפחית מדרישות הנסיון כאמור בפיסקות (1) ו־(2), הכל בהתאם לדרגת מומחיות המבקש ונסיונו.

{{ח:סעיף|129|הנסיון הדרוש לקבלת רשיון עם הגדר הליקופטר|תיקון: תשמ״ט־2}}
{{ח:ת}} אלה דרישות הנסיון המזערי לקבלת רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר ובו הגדר הליקופטר:
{{ח:תת|(1)}} אלף וחמש מאות שעות טיסה שבוצעו תוך עשר השנים שקדמו להגשת הבקשה לקבלת הרשיון. היו לזכות המבקש אלפיים וחמש מאות שעות טיסה, ייזקפו לזכותו כל השעות האמורות אם הוכיח כי מהן מאתיים שעות טיסה בוצעו על הליקופטרים בשנתיים שקדמו להגשת הבקשה;
{{ח:תת|(2)}} זמן הטיסה כאמור בפיסקה (1) יכלול את כל אלה:
{{ח:תתת|א.}} 200 שעות כטייס מפקד על הליקופטרים ועוד 50 שעות נוספות כטייס משנה על הליקופטרים, הממלא תפקידיו של טייס מפקד בהשגחתו של טייס מפקד;
{{ח:תתת|ב.}} מאה שעות זמן טיסת לילה כטייס מפקד או כטייס משנה הכוללות חמש עשרה שעות טיסה על הליקופטרים;
{{ח:תתת|ג.}} חמש מאות שעות טיסה בטיסות ניווט הכוללות 25 שעות כטייס מפקד בטיסות ניווט בלילה;
{{ח:תתת|ד.}} שבעים וחמש שעות זמן טיסת מכשירים מהן לא יותר מעשרים וחמש שעות זמן קרקע מכשירים ולא פחות מ־25 שעות בוצעו בטיסה כטייס מפקד בתנאי מכשירים;
{{ח:תתת|ה.}} מאתיים וחמישים שעות טיסה על הליקופטר רב־מנועי;
{{ח:תת|(3)|א.}} החזיק מבקש רשיון ברשיון טייס מסחרי תקף שניתן לו לפי תקנות אלה ובו הגדר אוירון זעיר מקבוצה א׳ שבו מערכת הגאים על שלושה צירים, הגדר דאון או הגדר ג׳ירופלן – יכול שעד 300 שעות טיסה על כלי טיס אלה יבואו במנין השעות הנדרש בפסקה (1);
{{ח:תתת|ב.}} החזיק מבקש ברשיון טייס מסחרי תקף שניתן לו לפי תקנות אלה ובו הגדר אוירון זעיר מקבוצה א׳ שאין בו מערכת הגאים על שלושה צירים או הגדר אוירון זעיר מקבוצה ב׳ – יכול שעד 150 שעות טיסה שבוצעו על כלי טיס אלה יבואו במנין השעות הנדרש בפסקה (1).

{{ח:סעיף|129א|תדריכי קרקע והדרכת טיסה|תיקון: תשע״ט, תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש רישיון טייס תובלה בנתיבי אוויר ובו הגדר אווירון יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה באווירון בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 115|בתקנות 115}} {{ח:פנימי|סעיף 188א|ו־188א}}, וכן הדרכה בדבר הימנעות ממצבי טיסה חריגים והיחלצות מהם (UPRT).
{{ח:תת|(ב)}} מבקש רישיון טייס תובלה בנתיבי אוויר ובו הגדר הליקופטר יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בהליקופטר בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 117|בתקנה 117}}.
{{ח:תת|(ג)}} מבקש רישיון כאמור בתקנות משנה (א) ו־(ב) שהוסמך בחיל האוויר הישראלי בתור טייס בטיפוס כלי טיס מסוים ומשרת בו בשירות פעיל בתור טייס בעת הגשת הבקשה, יהיה פטור מהדרישות לפי תקנות המשנה האמורות, לגבי אותו טיפוס של כלי טיס.

{{ח:סעיף|130|מיומנות טיסה לקבלת הגדר אוירון|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנות הטיסה שלו על מבקש רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר ובו הגדר אוירון, להפגין בפני בוחן את יכולתו בביצועים ובנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}} וכן את יכולתו בכל אלה:
{{ח:תת|(1)}} ידע בהכנת תוכנית טיסה בינלאומית והגשתה, בדיקת נתוני מזג אויר והכנת טפסי משקל ואיזון;
{{ח:תת|(2)}} כושר טיסה במטוס רב־מנועי שלדעת רשות הרישוי מתאים להפעלה בנתיבי אויר, בכל אחת מפעולות אלה:
{{ח:תתת|א.}} תמרונים רגילים ותמרוני חרום בטיסה במידת המומחיות הראוייה לטייס תובלה בנתיבי אויר;
{{ח:תתת|ב.}} הטסת מטוס רב־מנועי כשאחד ממנועיו אינו עובד;
{{ח:תתת|ג.}} הדגמת כושר טיסה תוך כדי טיסה בנתיבי אויר בינלאומיים, בשימוש בשרותי תעבורה אוירית ובנוהליה וכן שימוש באמצעי קשר מתאימים;
{{ח:תתת|ד.}} כושר טיסה בהטסת מטוס בלילה תוך הסתמכות על מכשירים בלבד.

{{ח:סעיף|131|מיומנות טיסה לקבלת הגדר הליקופטר}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנות הטיסה על מבקש רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר ובו הגדר הליקופטר, להפגין בפני בוחן את יכולתו בביצועים ובנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}} וכן את יכולתו בכל אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} המראות ונחיתות רגילות, נחיתות ברוח צולבת, טיפוס ופניות טיפוס, סיבובים חדים, ריחוף במהירות מזערית, הנמכה מהירה ועצירה מהירה;
{{ח:תת|(2)}} תמרונים רגילים ותמרוני חירום הכוללים פעולה במקרה של אובדן הספק מנוע, הספק בפעולת אחת המערכות, אש בהליקופטר, ציפה, עזיבה מהירה של הכלי והפעלה מבצעית של ציוד חירום והצלה;
{{ח:תת|(3)}} הטסת הליקופטר רב־מנועי, כולל בגישות ונחיתות, כאשר אחד ממנועיו אינו עובד; הנמכות אוטורוטציוניות, הפסקת מנוע חלקית והאטה מהירה בהליקופטר חד־מנועי.

{{ח:סעיף|132|זכויותיו של טייס תובלה בנתיבי אויר|תיקון: תשמ״ט־2, תשע״א־2, תשע״ד}}
{{ח:ת}} אלה זכויות טייס תובלה בנתיבי אויר וההגבלות החלות עליו:
{{ח:תת|(1)}} לשמש בתפקיד טייס פרטי ומסחרי לפי הגדר הסוג שברישיונו;
{{ח:תת|(2)}} לשמש טייס מפקד באווירון אשר לפי תעודת הסוג שלו חייב יותר מאדם אחד להימנות עם צוות הטייסים שלו, כשהאווירון מופעל בטיסה מסחרית לשם הובלת נוסעים או טובין בתמורה, לפי הגדר הסוג שברישיונו;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|133|שמירת זכויותיו של טייס תובלה בנתיבי אויר|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} טייס בעל רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר יהא זכאי להפעיל את הזכויות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 132|בתקנה 132}} אם מילא אחר כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא עמד בתנאי הכשירויות לקבלת רשיון טייס תובלה בנתיבי אויר כמפורט {{ח:פנימי|חלק ב פרק 4|בפרק זה}};
{{ח:תת|(2)}} הוא עמד בדרישות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 22|בתקנה 22}}, הישימות לאותה טיסה;
{{ח:תת|(3)}} הוא עמד במבחני רמה שנערכו על ידי בוחן מוסמך כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנות 36}} {{ח:פנימי|סעיף 38|ו־38}};
{{ח:תת|(4)}} הוא צבר נסיון מזערי של 20 שעות טיסה כטייס תוך ששת החודשים שקדמו לטיסה האמורה ומהן 3 שעות לפחות על אותו טיפוס כלי טיס שהוא מתעתד להטיס;
{{ח:תת|(5)}} הוא ביצע 10 הנמכות בהסתמכו על עזרי רדיו לניווט הישימים, תוך ששת החודשים שקדמו לטיסה האמורה;
{{ח:תת|(6)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(7)}} על אף האמור בפסקאות (4) ו־(5):
{{ח:תתת|(א)}} לצורך שימוש בזכויות של טייס פרטי – עמד בדרישות {{ח:פנימי|סעיף 105|תקנה 105(4)}};
{{ח:תתת|(ב)}} לצורך שימוש בזכויות של טייס מסחרי – עמד בדרישות {{ח:פנימי|סעיף 125|תקנה 125(4)}}.

{{ח:קטע2|חלק ב פרק 5|פרק חמישי: רשיון מדריך טיס}}

{{ח:סעיף|134|כשירות לקבלת רשיון מדריך טיס|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ה־3, תשמ״ח}}
{{ח:ת}} אדם יהא כשיר לקבל רשיון מדריך טיס אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק ברשיון טייס מסחרי תקף, אולם אם הוא מתעתד לקבל רשיון מדריך טיס לאוירון זעיר, יחזיק ברשיון טייס מסחרי תקף ובהגדר אוירון זעיר;
{{ח:תת|(2)}} הוא עבר קורס מדריכי טיס כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 135|בתקנה 135}};
{{ח:תת|(3)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות טיסה כמפורט {{ח:פנימי|חלק ב פרק 5|בפרק זה}};
{{ח:תת|(4)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת רשיון מדריך טיס;
{{ח:תת|(5)}} היתה הבקשה לרשיון מדריך טיס עם הגדר לאוירון זעיר, יוכיח המבקש שיש לו נסיון של לפחות 250 שעות טיסה ומהן לפחות 15 שעות כטייס מפקד על אוירון זעיר מהסוג המתאים להגדר המבוקש.

{{ח:סעיף|135|דרישות קורס מדריכי טיס}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש להוכיח ידע מקצועי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 136|בתקנה 136}} יוכיח כי הוא סיים בהצלחה:
{{ח:תתת|(1)}} קורס אימונים עיוני למדריכי טיס, הכולל את הנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 136|בתקנה 136}};
{{ח:תתת|(2)}} קורס אימונים בטיסה, בשנה שקדמה להגשת הבקשה לקבלת רשיון מדריך הטיס, או סיים בהצלחה קורס אימונים בהדרכת טיס במסגרת חיל האויר ועסק למעשה בהדרכת טיס בסיסית במסגרת חיל האויר בשנתיים שקדמו להגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} ההדרכה בטיסה כאמור בפיסקה (2) לתקנת־משנה (א) תינתן על ידי מי שהחזיק ברשיון מדריך טיס, או בהגדר הדרכה, לפחות במשך השנתיים שקדמו למתן ההדרכה, ושהדריך לפחות 500 שעות, מהן לפחות 300 שעות באוירונים.

{{ח:סעיף|136|הוכחת ידע מקצועי|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ה־3, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת ידע מקצועי לקבלת רשיון מדריך טיס:
{{ח:תתת|(1)}} דיני התעופה האזרחית והוראות הרשות המתייחסים לזכויות ולהגבלות החלות על מחזיק ברשיון טייס מסחרי, לרבות הנהלים וההליכים של שרותי תעבורה אוירית והליכי דיווח מיקום;
{{ח:תתת|(2)}} הבנת פרסומי מידע תעופתי (A.I.P.‎), הודעות לאנשי תעופה (NOTAM), מונחי טיסה וקיצורים מקובלים והשימוש בהם;
{{ח:תתת|(3)}} ידיעה טכנית כללית, הגבלות תפעול של כלי טיס ומנועיהם בהתאם לסוג כלי טיס שלגביו מבוקש ההגדר;
{{ח:תתת|(4)}} תכנון טיסה;
{{ח:תתת|(5)}} כללי העמסת כלי טיס, חלוקת המשקל בו והשפעתם על אפיון הטיסה;
{{ח:תתת|(6)}} עקרונות מטאורולוגיה ויישום מטאורולוגיה תעופתית בסיסית לרבות ניתוח מפות מזג אויר ודוחות מטאורולוגיים ונוהלי השגת מידע מטאורולוגי;
{{ח:תתת|(7)|א.}} עקרונות נווטות ונווטות מעשית הישימה לטיסת ניווט;
{{ח:תתתת|ב.}} שימוש במפות אויריות ועזרי רדיו לניווט מתאימים;
{{ח:תתתת|ג.}} מכשירי טיסה ומצפן מגנטי וכיולם;
{{ח:תתת|(8)}} נהלי בטיחות והליכי חירום לרבות במקרה של תקלת קשר והרעת תנאי מזג אויר;
{{ח:תתת|(9)}} עקרונות הדרכת טיס, לרבות תהליך הלמידה, יסודות תכנון ההדרכה ועקרונות פסיכולוגיה חברתית, שימוש בעזרי הוראה, הערכת שגיאות המתלמד ודרכי תיקונן ואחריות המדריך;
{{ח:תתת|(10)}} עקרונות רפואה תעופתית.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות פסקאות (1), (6), (7) ו־(8) לתקנת משנה (א) לא יחולו על המתעתד לקבל רשיון מדריך טיס לאוירון זעיר, ובמקומן יחולו אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דיני התעופה האזרחית והוראות הרשות המתייחסים לזכויות ולהגבלות החלות על מחזיק ברישיון טייס ובו הגדר לאוירון זעיר, לרבות הנהלים וההליכים של שירותי תעבורה אוירית והליכי דיווח מיקום;
{{ח:תתת|(2)}} עקרונות מטאורולוגיה ויישום מטאורולוגיה תעופתית בסיסית ונוהלי השגת מידע מטאורולוגי;
{{ח:תתת|(3)|א.}} עקרונות נווטות מעשית הישימה לטיסת ניווט;
{{ח:תתתת|ב.}} שימוש במפות טופוגרפיות;
{{ח:תתת|(4)}} נהלי בטיחות והליכי חירום לרבות במקרה של הרעה בתנאי מזג אויר.

{{ח:סעיף|137|מיומנות טיסה}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנותו בטיסת הדרכה על מבקש הרשיון להוכיח בפני בוחן את יכולתו כמדריך טיס בביצועים ובנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}} ובהדרכת טיסה בכלי טיס מהסוג, מהמין ומהטיפוס שלגביו מבוקש הרשיון.

{{ח:סעיף|138|תוקף הרשיון}}
{{ח:ת}} תקופת תוקפו של רשיון מדריך טיס היא 24 חודש ותוקפו מותנה בתוקפו של רשיון הטייס של מדריך הטיס ובתוקפה של התעודה הרפואית המתאימה.

{{ח:סעיף|139|הגדרים נוספים למדריך טיס|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} מחזיק ברשיון מדריך טיס המבקש הגדר הדרכה נוסף ברשיונו:
{{ח:תת|(1)}} יחזיק ברשיון טייס תקף ובו הגדרים מתאימים להגדר מדריך הטיס המבוקש;
{{ח:תת|(2)}} יהיה בעל נסיון של לפחות חמש עשרה שעות כטייס מפקד בכלי טיס מהסוג והמין המתאימים להגדר המבוקש; על אף האמור, הניסיון הנדרש ממחזיק ברישיון מדריך טיס עם הגדר הדרכה לאווירון מקבוצה א׳, המבקש הגדר הדרכה לאווירון זעיר מקבוצה א׳, הוא חמש שעות כטייס מפקד באווירון זעיר מקבוצה א׳;
{{ח:תת|(3)}} יעבור מבחן עיוני ומבחן בטיסה כאמור בסימן זה למתן רשיון מדריך טיס עם ההגדר המבוקש.

{{ח:סעיף|140|זכויות מדריך טיס|תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} מחזיק רשיון מדריך טיס זכאי, במסגרת המגבלות שברשיונו ובהגדרו:
{{ח:תתת|(1)}} להדריך –
{{ח:תתתת|א.}} בהתאם להגדרי הטייס שלו, כנדרש בתקנות אלה למתן רשיון טייס או הגדרי טייס;
{{ח:תתתת|ב.}} הדרכת קרקע או בקורס ביתי כנדרש בתקנות אלה למתן רשיון טייס או הגדרי טייס;
{{ח:תתתת|ג.}} הדרכת קרקע או הדרכה בטיסה כנדרש בתקנות אלה למתן רשיון מדריך טיס והגדרי מדריך טיס, אם הוא עומד בדרישות {{ח:פנימי|סעיף 135|תקנה 135(ב)}};
{{ח:תתתת|ד.}} הדרכה בטיסה הנדרשת לביצוע טיסת יחיד ראשונית או טיסת ניווט;
{{ח:תתת|(2)}} ליתן אישורים ולבצע מבחנים שהותרו לו בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} מחזיק רשיון מדריך טיס לאוירון זעיר זכאי להדריך כאמור בתקנת משנה (א), אולם באוירון זעיר בלבד.

{{ח:סעיף|141|מגבלות רשיון מדריך טיס|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} מחזיק ברשיון מדריך טיס יהיה כפוף למגבלות אלה:
{{ח:תת|(1)}} שעות הדרכה – הוא לא יבצע יותר משמונה שעות הדרכה בטיסה בכל תקופה של 24 שעות רצופות;
{{ח:תת|(2)}} הגדרים – הוא לא ידריך בטיסה בכלי טיס שעבורו הוא אינו מחזיק בהגדרי סוג, מין וטיפוס, ברשיון הטייס שלו וברשיון מדריך הטיס שלו;
{{ח:תת|(3)}} חתימה ברשיון טייס מתלמד – הוא לא יחתום ברשיון טייס מתלמד לאישור ביצוע טיסת יחיד ראשונית או טיסת ניווט ראשונית, אלא אם הוא הדריך את הטייס המתלמד כנדרש בתקנות אלה וקבע כי הטייס המתלמד מוכן לביצוע הטיסה בבטיחות באותו כלי טיס;
{{ח:תת|(4)}} חתימה בספר טייס – הוא לא יחתום בספר טייס מתלמד לטיסת יחיד אלא אם הוא הדריך את הטייס המתלמד וקבע כי הוא מוכן לטיסת היחיד באותו טיפוס כלי הטיס, או לטיסת ניווט, אלא אם הוא בחן את הכנתו של הטייס המתלמד, תכנון הטיסה שלו, ציודו ונהליו המוצעים וקבע כי הם מספיקים לביצוע הטיסה המוצעת בנסיבות הקיימות;
{{ח:תת|(5)}} טיסות יחיד – הוא לא יאשר לטייס מתלמד לבצע טיסת יחיד, אלא אם הטייס המתלמד מחזיק ברשיון טייס מתלמד תקף שנחתם לביצוע טיסת יחיד בכלי הטיס מהטיפוס שבו הוא עומד לטוס. כמו כן הוא לא יאשר לטייס מתלמד לבצע טיסת ניווט יחיד אלא אם הטייס המתלמד מחזיק ברשיון טייס מתלמד תקף שנחתם לביצוע טיסת ניווט יחיד בכלי טיס מהסוג שבו הוא עומד לטוס;
{{ח:תת|(6)}} הדרכה באוירון רב־מנועי או בהליקופטר – הוא לא ידריך באוירון רב־מנועי או בהליקופטר אלא אם הוא בעל נסיון של לפחות חמש שעות כטייס מפקד בכלי טיס מאותו טיפוס.

{{ח:סעיף|142|חידוש רשיונות מדריך טיס}}
{{ח:ת}} רשיון מדריך טיס יחודש לתקופה נוספת של 24 חודש אם מדריך הטיס יעמוד במבחן טיסה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 137|בתקנה 137}}, או בחלקים מאותו מבחן שלדעת רשות הרישוי הם חיוניים כדי לקבוע את כשירותו כמדריך טיס. למרות האמור לעיל, ניתן לחדש את רשיונו ללא מבחן אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} רמת הדרכתו בתקופה הקודמת מראה להנחת דעת רשות הרישוי שהוא מדריך טיס כשיר;
{{ח:תת|(2)}} יש לו עבר מספק כבוחן טיס, כמדריך טיס ראשי או כטייס מפקד של כלי טיס גדול שהופעל בטיסה מסחרית בשירותו של מפעיל, או בפעילות אחרת הכרוכה בהדרכה מתמדת של טייסים, והוא עבר מבחן עיוני בעל פה שיש בו כדי לבחון את ידיעתו בדרישות עדכניות לגבי הדרכה ומתן רשיונות טייס;
{{ח:תת|(3)}} הוא השלים בהצלחה בתקופה של 90 יום שקדמו להגשת בקשת החידוש, קורס ריענון למדריכי טיס שכלל לפחות 24 שעות של הדרכת קרקע או הדרכת טיסה או שתיהן.

{{ח:סעיף|143|מעבר מהגדר הדרכה לרשיון מדריך טיס}}
{{ח:תת|(א)}} מחזיק בהגדר הדרכה לפי תקנות הטיס (רשיונות לעובדי טיס), התשט״ז–1956, לא ישתמש בזכויות שמקנה לו הגדרו לאחר ה׳ בטבת התשמ״ב (31 בדצמבר 1981). לפני מועד זה הוא רשאי להמיר את הגדרו ברשיון מדריך טיס מתאים עם הגדרים מתאימים כאמור בתקנה זו. המחזיק בהגדר הדרכה בדאון זכאי לקבל רשיון מדריך טיס עם הגדר דאון.
{{ח:תת|(ב)}} אלה התנאים להמרת הגדר הדרכה ברשיון מדריך טיס עם הגדרים מתאימים כאמור בתקנת משנה (א):
{{ח:תתת|(1)}} הגדר אוירון – חד־מנועי: רשיון מדריך טיס עם הגדר אוירון חד־מנועי ינתן למחזיק בהגדר הדרכה תקף עם הגדר אוירון שעמד בהצלחה במבחן מעשי למדריך טיס באוירון חד־מנועי, או שביצע לפחות 20 שעות הדרכה בטיסה באוירונים חד־מנועיים כמדריך טיס מוסמך;
{{ח:תתת|(2)}} הגדר אוירון – רב־מנועי: רשיון מדריך טיס עם הגדר אוירון רב־מנועי ינתן למחזיק בהגדר הדרכה תקף עם הגדר אוירון שעמד במבחן מעשי למדריך טיס באוירון רב־מנועי, או שביצע לפחות 20 שעות הדרכה בטיסה באוירון רב־מנועי כמדריך טיס מוסמך;
{{ח:תתת|(3)}} הגדר רוטורקרפט – הליקופטר: רשיון מדריך טיס עם הגדר רוטורקרפט – הליקופטר ינתן למחזיק בהגדר הדרכה תקף עם הגדר רוטורקרפט שעמד במבחן מעשי למדריך טיס בהליקופטר, או שביצע לפחות 20 שעות הדרכה בטיסה בהליקופטר כמדריך טיס מוסמך;
{{ח:תתת|(4)}} הגדר רוטורקרפט – ג׳רופלן: רשיון מדריך טיס עם הגדר רוטורקרפט – ג׳רופלן ינתן למחזיק בהגדר הדרכה תקף עם הגדר רוטורקרפט שעמד במבחן מעשי למדריך טיס בג׳רופלן, או שביצע לפחות 20 שעות הדרכה בג׳רופלן כמדריך טיס מוסמך;
{{ח:תתת|(5)}} הגדר מכשירים – אוירון: רשיון מדריך טיס עם הגדר מכשירים – אוירון ינתן למחזיק בהגדר הדרכה תקף עם הגדר מכשירים שעמד במבחן מכשירים מעשי למדריך טיס באוירון, או שביצע לפחות 20 שעות הדרכת מכשירים באוירון כמדריך טיס מוסמך;
{{ח:תתת|(6)}} הגדר מכשירים – הליקופטר: רשיון מדריך טיס עם הגדר מכשירים – הליקופטר ינתן למחזיק בהגדר הדרכה תקף עם הגדר מכשירים שעמד במבחן מכשירים מעשי למדריך טיס בהליקופטר, או שביצע לפחות 20 שעות הדרכת מכשירים בהליקופטר כמדריך טיס מוסמך.

{{ח:סעיף|144|רישומי מדריך טיס}}
{{ח:תת|(א)}} מחזיק ברשיון מדריך טיס יחתום בספר הטייס של כל אדם שאותו הוא הדריך הדרכת קרקע או הדרכת טיס ויציין באותו ספר את הזמן והמועד בו ניתנה ההדרכה. כמו כן ינהל המדריך רישומים בספר המדריך שלו או במסמך נפרד, המכילים את שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמו של כל אדם שהמדריך אישר את ספר הטייס או את רשיון טייס מתלמד שלו לשם ביצוע טיסת יחיד על ידיו; הרישום חייב לכלול את סוגו של כל אישור ומועדו;
{{ח:תתת|(2)}} שמו של כל אדם שלגביו הוא חתם על אישור לביצוע מבחן בכתב, בטיסה או מבחן מעשי, לרבות את סוג המבחן, מועד האישור ותוצאות המבחן.
{{ח:תת|(ב)}} מדריך הטיס ישמור בנפרד או בספר הטייס שלו למשך לפחות שלוש שנים את הרישומים הנדרשים בתקנת משנה (א).

{{ח:קטע1|חלק ג|חלק ג׳: רשיונות לאנשי צוות אויר שאינם טייסים}}
{{ח:קטע2|חלק ג פרק 1|פרק ראשון: נווט טיס}}

{{ח:סעיף|145|כשירות לקבלת רשיון נווט טיס}}
{{ח:ת}} אדם יהא כשיר לקבל רשיון נווט טיס אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מלאו לו עשרים ואחת שנה;
{{ח:תת|(2)}} הוא קורא, מדבר ומבין את הלשון העברית והלשון האנגלית הטכנית המקובלת בתעופה;
{{ח:תת|(3)}} הוא מחזיק בתעודה רפואית תקפה;
{{ח:תת|(4)}} הוא מחזיק ברשיון אלחוטאי–טיס;
{{ח:תת|(5)}} הוא מחזיק באישור העדר הרשעות פליליות שניתן לו בתשעים הימים שקדמו להגשת הבקשה לרשיון;
{{ח:תת|(6)}} הוא הגיש בקשה לרשות הרישוי לקבלת רשיון נווט טיס;
{{ח:תת|(7)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות מקצועית כמפורט {{ח:פנימי|חלק ג פרק 1|בפרק זה}};
{{ח:תת|(8)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת רשיון נווט טיס ששולמה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)|תקנות האגרות}}.

{{ח:סעיף|146|ידע מקצועי הדרוש לקבלת הרשיון|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת ידע מקצועי לצורך קבלת רשיון נווט טיס:
{{ח:תת|(1)}} דיני התעופה האזרחית וכלליה בהפעלת כלי טיס, לרבות הנהלים הקשורים בתכנון טיסה, הן לפני הטיסה והן אגב הטיסה עצמה;
{{ח:תת|(2)}} פרסומי הארגון המתייחסים למתקני קשר, נהלי קשר והליכיו, לרבות התקשרויות ומינוח מקובל בהתקשרויות אלה;
{{ח:תת|(3)}} פרסומי מידע תעופתי (A.I.P.‎), פרסומי הרשות, הוראות והודעות הרשות, קבצים תעופתיים וקיצורי מונחים בשימוש בנווטות;
{{ח:תת|(4)}} צורת הארץ והשמים, לרבות ההגדרות, יחידות ונוסחאות המשמשות בניווט אוירי, ערכן המעשי של מפות תעופה והשימוש בהן, תנועת גורמי השמים, זיהוים והסתייעות בהם לצורך תצפית וחישוב לפי תצפית;
{{ח:תת|(5)}} ניווט אוירי, לרבות אמצעי עזר ותהליכים המקובלים בניווט אוירי, ניהול יומן הניווט, ניווט לפי חישוב, ניווט על ידי שימוש במפות תעופה, ניווט על פי שימוש במערכות ניווט נישאות או ממוקמות בקרקע (כגון עזרי רדיו לניווט, מערכות אינרציאליות);
{{ח:תת|(6)}} כיוון מכשירים וציוד כלי הטיס המשמשים בניווט אוירי והשימוש בהם, לרבות עקרונות הפעלתם, הטעויות הצפויות ושיטות תיקונן;
{{ח:תת|(7)}} מטאורולוגיה כללית: תצפיות מטאורולוגיות ושיטת ההכנה של דינים וחשבונות מטאורולוגיים לתעופה – המבנה והניתוח של מפות סינופטיות, מזג האויר וקשריו עם מערכות לחץ, לרבות עקרון החיזוי, קלימטולוגיה של נתיבי הטיסה ותופעות מזג אויר בגובה רב.

{{ח:סעיף|147|הנסיון הדרוש לקבלת הרשיון}}
{{ח:תת|(א)}} אלה דרישות הנסיון המזערי לצורך קבלת רשיון נווט טיס:
{{ח:תתת|(1)}} מאתיים שעות ניווט אוירי בכלי טיס בטיסות מרחב ומהן שלושים שעות טיסת לילה בטיסות מרחב;
{{ח:תתת|(2)}} עשרים וחמש קביעות מקום הימצאות לפי תצפיות שמימיות אגב טיסת לילה, ועשרים וחמש קביעות כאמור אגב טיסת יום באמצעי אלחוט, באלטימטריה או במתקני עזר אחרים של ניווט אוירי והשימוש בקביעות אלה לניווט כלי טיס.
{{ח:תת|(ב)}} היה המבקש טייס בתובלה אוירית מסחרית, רשאית רשות הרישוי לזקוף מחצית הזמן בו שימש כטייס כזה לחשבון מחצית זמן הטיסה הכולל הנדרש לקבלת רשיון נווט טיס, ובלבד שזמן הטיסה שייזקף כאמור לא ייזקף לחשבון זמן טיסת הלילה במרחב לפי תקנה זו.
{{ח:תת|(ג)}} השלים המבקש קורס אימונים לניווט טיס, יראוהו כאילו מילא אחר הוראות תקנת משנה (א)(1).

{{ח:סעיף|148|מיומנות מקצועית}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנות מקצועית על המבקש להדגים את יכולתו ואת מומחיותו המקצועית בניווט כלי טיס בטיסת יום ובטיסת לילה לפי חישוב או לפי ניווט שמימי או לפי שיטות ניווט אחרות.

{{ח:סעיף|149|זכויותיו של נווט טיס}}
{{ח:ת}} נווט טיס זכאי לשמש בתפקיד זה בכל כלי טיס ובלבד שהוא בקיא ורגיל בכל הידיעות המתאימות הרווחות אותה שעה.

{{ח:קטע2|חלק ג פרק 2|פרק שני: טכנאי טיס}}

{{ח:סעיף|150|כשירות לקבלת רשיון טכנאי טיס}}
{{ח:ת}} אדם יהא כשיר לקבל רשיון טכנאי טיס אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מלאו לו עשרים ואחת שנה;
{{ח:תת|(2)}} הוא קורא, מדבר ומבין את הלשון העברית ואת הלשון האנגלית הטכנית המקובלת בתעופה;
{{ח:תת|(3)}} הוא מחזיק בתעודה רפואית תקפה;
{{ח:תת|(4)}} הוא מחזיק באישור העדר הרשעות פליליות שניתן לו בתשעים הימים שקדמו להגשת הבקשה לרשיון;
{{ח:תת|(5)}} הוא הגיש בקשה לרשות הרישוי לקבלת רשיון טכנאי טיס;
{{ח:תת|(6)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות מקצועית כמפורט {{ח:פנימי|חלק ג פרק 2|בפרק זה}};
{{ח:תת|(7)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת רשיון טכנאי טיס ששולמה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)|תקנות האגרות}}.

{{ח:סעיף|151|ידע מקצועי הדרוש לקבלת הרשיון|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת ידע מקצועי לצורך קבלת רשיון טכנאי טיס:
{{ח:תת|(1)}} דיני התעופה האזרחית וכלליה בהפעלת כלי טיס לרבות הנוהלים הקשורים באחזקת כלי טיס ובשמישותו;
{{ח:תת|(2)}} פרסומי מידע תעופתי (A.I.P.‎), הוראות והודעות הרשות;
{{ח:תת|(3)}} תורת הטיסה ואוירודינמיקה, לרבות ניתוח הגורמים המשפיעים על התכונות האוירודינמיות של כלי טיס רב־מנועי ומנועים למיניהם;
{{ח:תת|(4)}} מטאורולוגיה כללית, תצפיות מטאורולוגיות ושיטת ההכנה של דינים וחשבונות מטאורולוגיים לתעופה; מזג אויר וקשריו עם מערכות לחץ, תופעות מזג אויר, לרבות בגובה רב, והשפעתם על ביצועי כלי הטיס;
{{ח:תת|(5)}} עקרונות וכללי ניווט אוירי, לרבות תכנון טיסה המבוסס על גורמים אלה: טעינה, חישובי מרכז הכובד, הישגים, תצרוכת דלק, לוחות עקומות של כח המנוע ויעילותם, וכן פיקוח על הספק המנועים ומידת השפעת התמורות בתנאים מטאורולוגיים על ההספק;
{{ח:תת|(6)}} משקל ואיזון – שיטות שונות לחישוב מרכז הכובד של כלי טיס;
{{ח:תת|(7)}} עקרונות כללי בדק והפעלת הגוף של כלי טיס, של מתקני הכוח ושל הציוד המותקן בהם הנמצאים בדרך כלל בטיפולו של טכנאי טיס;
{{ח:תת|(8)}} חישובים כלליים, יחידות אורך, משקל, נפח, חשמל ולחץ;
{{ח:תת|(9)}} הכרה טכנית של האוירון ובכלל זה:
{{ח:תתת|א.}} תיאור כללי של האוירון;
{{ח:תתת|ב.}} ביצועי האוירון והתמצאות בספר האוירון;
{{ח:תתת|ג.}} מנועים;
{{ח:תתת|ד.}} מערכות כלליות של האוירון; ההגוי כולל טייס אוטומטי, חשמל, דלק, הידרוליקה, מכשירי האוירון, אש, חמצן, דיחוס, כולל עקרונות במצבים רגילים ובחירום של המערכות כאמור;
{{ח:תתת|ה.}} מגבלות מבצעיות של האוירון;
{{ח:תתת|ו.}} צריכת דלק במצבי שיוט שונים ותכנון טיסה;
{{ח:תתת|ז.}} נהלי חירום של האוירון במקרה של אש, נטישה והצפה;
{{ח:תתת|ח.}} ציוד עזרה ראשונה והשימוש בו;
{{ח:תתת|ט.}} שימוש בעקומות שבספר המטוס לצורך קביעת כמויות דלק, מטען משתלם, מרחקי המראה, נחיתה, המהירויות השונות ונקודת זמן שוה ואל חזור.

{{ח:סעיף|152|הנסיון הדרוש לקבלת הרשיון}}
{{ח:ת}} דרישות הנסיון המזערי לצורך קבלת רשיון טכנאי טיס הן מאה שעות זמן טיסה בתפקידיו של טכנאי טיס אותן צבר תוך שנים־עשר החודשים שקדמו להגשת הבקשה לרשיון; ששים שעות מזמן הטיסה האמור יכול שתתבצענה במדמה טיסה שאישרה לכך רשות הרישוי.

{{ח:סעיף|153|מיומנות מקצועית}}
{{ח:תת|(א)}} להוכחת מיומנותו המקצועית על המבקש להדגים את כושרו במילוי תפקידו של טכנאי טיס בכל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפעלה רגילה: הדגמה בנתיב טיסה מייצג הכוללת את כל אלה:
{{ח:תתתת|א.}} בדיקות לפני טיסה;
{{ח:תתתת|ב.}} נוהלי תדלוק;
{{ח:תתתת|ג.}} בדיקות מסמכי כלי הטיס המתאימים;
{{ח:תתתת|ד.}} חישובי משקל ואיזון וחישובי כח המראה;
{{ח:תתתת|ה.}} כל הנוהלים הרגילים הישימים לתפקידיו, כקבוע בחלקים המתאימים של ספר העזר למבצעים, תאום בין אנשי הצוות ודיווח תקלות;
{{ח:תתת|(2)}} הפעלה לא רגילה ואלטרנטיבית: הדגמה של יכולתו לאבחן תפקוד לא רגיל של המערכות ולהשתמש בנהלים אלטרנטיביים;
{{ח:תתת|(3)}} נהלי חירום: עליו להוכיח, בין בעל פה ובין בפועל, את יכולתו לבצע את כל נהלי החירום הישימים.
{{ח:תת|(ב)}} המבחן להוכחת מיומנות מקצועית כאמור בתקנת משנה (א) יבוצע בטיסה, אלא אם אישרה רשות הרישוי שימוש במדמה טיסה מאושר לאותו אוירון, לביצוע חלקים מסויימים של המבחן.

{{ח:סעיף|154|זכויותיו של טכנאי טיס|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ב־2, תשמ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} טכנאי טיס זכאי לשמש טכנאי טיס במין האוירון שלגביו הוא קיבל את הרשיון, ובלבד שבשנים עשר החדשים שקדמו לאותה טיסה הדגים, בהשגחת טייס–מפקד או מחזיק ברשיון טכנאי טיס, את כשרו לשמש בתפקידים אלה באוירון כאמור, התמחה בכל הידיעות המתאימות והרווחות אותה שעה להפעלתו ורכש נסיון מספיק בתפקידיו של טכנאי טיס באוירון כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:קטע2|חלק ג פרק 3|פרק שלישי: אלחוטאי־טיס {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״ה}}

{{ח:סעיף|155||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|156||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|157||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|158||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|159||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|160||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|חלק ג פרק 4|פרק רביעי: אלחוטאי טיס לרדיו–טלפון}}

{{ח:סעיף|161|רשיון אלחוטאי טיס לרדיו–טלפון|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} אדם יהא כשיר לקבל רשיון אלחוטאי טיס לרדיו–טלפון אם מלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מלאו לו שבע־עשרה שנים;
{{ח:תת|(2)}} הוא קורא מדבר ומבין את הלשון העברית והלשון האנגלית המקובלות בתעופה;
{{ח:תת|(3)}} הוא מחזיק בתעודה רפואית תקפה;
{{ח:תת|(4)}} הוא מחזיק באישור העדר הרשעות פליליות שניתן לו בתשעים הימים שקדמו להגשת הבקשה לרשיון;
{{ח:תת|(5)}} הוא הגיש בקשה לרשות הרישוי לקבלת רשיון אלחוטאי טיס לרדיו–טלפון;
{{ח:תת|(6)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות מקצועית כמפורט {{ח:פנימי|חלק ג פרק 4|בפרק זה}};
{{ח:תת|(7)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת רשיון אלחוטאי טיס לרדיו–טלפון.

{{ח:סעיף|162|הוכחת ידע מקצועי}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת ידע מקצועי לצורך קבלת רשיון אלחוטאי טיס לרדיו–טלפון:
{{ח:תת|(1)}} בקיאות מעשית ברדיו–טלפון ובמיוחד במניעת הפרעות;
{{ח:תת|(2)}} ידיעה מפורטת בכיוונון ועבודת רדיו–טלפון;
{{ח:תת|(3)}} יכולת לשדר ולקלוט כראוי באמצעות רדיו–טלפון;
{{ח:תת|(4)}} ידיעה בתקנות הרדיו הכלולות באמנות הבינלאומיות בעניני טלקומוניקציה הנוגעות לקשר ברדיו–טלפון ובמיוחד בחלק הדן בעניני בטחון חיים.

{{ח:סעיף|163|זכויותיו של אלחוטאי טיס לרדיו–טלפון}}
{{ח:ת}} אלחוטאי טיס לרדיו–טלפון זכאי להפעיל מיתקני רדיו–טלפון בכל כלי־טיס.

{{ח:סעיף|164|רשיון מוגבל}}
{{ח:ת}} רשות הרישוי רשאית להעניק רשיון מוגבל לשמש אלחוטאי טיס לרדיו–טלפון למי שהוכיח להנחת דעתה –
{{ח:תת|(1)}} בקיאות מעשית בעבודת רדיו–טלפון ובהילוכיה;
{{ח:תת|(2)}} יכולת לשדר ולקלוט כראוי באמצעות רדיו–טלפון;
{{ח:תת|(3)}} ידיעה בתקנות הרדיו הנספחות לאמנת הטלקומוניקציה והנוגעות לקשר ברדיו–טלפון ובמיוחד בחלק הדן בעניני בטחון־חיים.

{{ח:סעיף|165|זכויותיו של אלחוטאי טיס רדיו–טלפון מוגבל}}
{{ח:ת}} מחזיק רשיון אלחוטאי טיס לרדיו–טלפון מוגבל זכאי להפעיל מיתקני רדיו–טלפון בכל כלי טיס, ובלבד:
{{ח:תת|(1)}} שההספק הנמסר לאנטנה על ידי המשדר בהעדר איפנון אינו עולה על 50 ווט;
{{ח:תת|(2)}} או שההספק הנמסר לאנטנה על ידי המשדר בהעדר איפנון אינו עולה על 250 ווט, ופעולת המשדר אינה דורשת אלא שימוש באמצעי פריפה חיצוניים פשוטים, התדרים אינם ניתנים לכיוונון בידי האלחוטאי ויציבות התדרים נשמרת באופן אוטומטי במשדר.

{{ח:קטע1|חלק ד|חלק ד׳: הגדרי טייסים}}
{{ח:קטע2|חלק ד פרק 1|פרק ראשון: הגדר כלי טיס}}
{{ח:קטע3|חלק ד פרק 1 סימן א|סימן א׳: הגדר אוירון קבוצה א׳}}

{{ח:סעיף|166|כשירות לקבלת הגדר אוירון קבוצה א׳}}
{{ח:ת}} טייס יהיה כשיר לקבלת הגדר אוירון קבוצה א׳ אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק ברשיון טייס ובו הגדר אוירון תקף;
{{ח:תת|(2)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות טיסה כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן א|בסימן זה}};
{{ח:תת|(3)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת הגדר אוירון קבוצה א׳.

{{ח:סעיף|167|הוכחת ידע מקצועי}}
{{ח:תת|{{ח:הערה|(א)}}}} הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת ידע מקצועי הם הכרה טכנית של האוירון ובכלל זה:
{{ח:תתת|(1)}} מבנה האוירון, מערכותיו ונוהלי הטסתו;
{{ח:תתת|(2)}} מגבלות האוירון;
{{ח:תתת|(3)}} תפעול מבצעי של האוירון לרבות חישובי משקל ואיזון, העמסה, מרכז הכובד ושימוש בגרפים לצורך החישובים השונים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), טייס המחזיק ברשיון תקף ובו הגדר אוירון קבוצה א׳, רשאי להוכיח ידע מקצועי כאמור בפני מדריך מוסמך, ואישור בכתב מאת מדריך כאמור כי המבקש עמד בפניו בבחינות האמורות, דיו להוכחת ידע מקצועי כנדרש בתקנה זו.

{{ח:סעיף|168|הדרכה באויר}}
{{ח:ת}} טייס המבקש הגדר אוירון קבוצה א׳ או טיפוס נוסף בהגדר אוירון קבוצה א׳ יקבל הדרכת טיסה באויר בנושאי הדרכה המפורטים להלן על טיפוס האוירון אותו הוא מבקש להטיס, הכל בשים לב לרשיונות ולנסיון הטיסה שלו כמפורט בטבלת השעות {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת השניה}}, ולמגבלות הביצועיות של אותו אוירון:
{{ח:תת|(1)}} תרגילים כלליים, המראות, נחיתות והליכה סביב;
{{ח:תת|(2)}} שליטה במהירויות איטיות, זיהוי התקרבות להזדקרות והיחלצות ממנה עם הספק מנוע או בלעדיו וסחרור;
{{ח:תת|(3)}} המראות ונחיתות רגילות וברוח צד תוך שימוש במדפים, הספק מנוע לפי הצורך ובמהירויות הגישה הנדרשות לנחיתות מדוייקות;
{{ח:תת|(4)}} תהליכי חירום, כגון פעולה במקרה של אובדן הספק בפעולת אחת המערכות, אש באויר וכיוצא באלה.

{{ח:סעיף|169|מיומנות טיסה}}
{{ח:תת|(א)}} להוכחת מיומנות טיסה על טייס המבקש הגדר אוירון קבוצה א׳ להפגין בפני בוחן את יכולתו המעשית במידת המומחיות הראוייה בהטסת האוירון לגביו מבוקש ההגדר ובנושאים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} הכרת הנהלים שלפני הטיסה, בדיקת מסמכי האוירון, נתוני האוירון, כולל חישובי משקל ואיזון, חישובי מהירויות ומרחקים שונים;
{{ח:תתת|(2)}} בדיקות חיוניות בתפעול רגיל ובחירום;
{{ח:תתת|(3)}} הטסת האוירון תוך ביצוע כל התמרונים השונים הנדרשים בטיסה רגילה;
{{ח:תתת|(4)}} ביצוע כל התמרונים האחרים החיוניים, לדעת הבוחן, לשם קביעת כושר הביצוע של המבקש.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), טייס המחזיק ברשיון תקף ובו הגדר אוירון קבוצה א׳ רשאי להוכיח את המיומנות הנדרשת בתקנת משנה (א) בפני מדריך מוסמך; הוכיח המבקש את מיומנותו כאמור, יאשר המדריך בכתב ביומנו האישי של המבקש כי הוא עונה על דרישות המיומנות האמורות וישלח הודעה מתאימה לרשות הרישוי.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק 1 סימן ב|סימן ב׳: הגדר אוירון קבוצה ב׳}}

{{ח:סעיף|170|כשירות לקבלת הגדר אוירון קבוצה ב׳}}
{{ח:ת}} טייס יהא כשיר לקבל הגדר אוירון קבוצה ב׳ אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק ברשיון טייס ובו הגדר אוירון תקף;
{{ח:תת|(2)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות טיסה כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן ב|בסימן זה}};
{{ח:תת|(3)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת הגדר אוירון קבוצה ב׳.

{{ח:סעיף|171|הוכחת ידע מקצועי}}
{{ח:תת|{{ח:הערה|(א)}}}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת ידע מקצועי:
{{ח:תתת|(1)}} תורת הטיסה – ידיעה כללית, לרבות –
{{ח:תתתת|א.}} ניתוח הגורמים המשפיעים על התכונות האוירודינמיות של אוירון רב מנועי ובכלל זה:
{{ח:תתתתת|1.}} במנועים;
{{ח:תתתתת|2.}} במדחף, מערכת שינוי הפסיעה, הנצה, יעילות וגרר של מדחף עם שינוי בפסיעתו ובהנצתו;
{{ח:תתתתת|3.}} במושגים והגדרות של מהירויות כגון: V1, V2, Vr, Vso, Vne, Vmc, Vy, Vx, Vyse, Vxse;
{{ח:תתתתת|4.}} מרחקים של האצה, האטה, המראה ונחיתה;
{{ח:תתתת|ב.}} דיחוס;
{{ח:תתתת|ג.}} חמצן;
{{ח:תתתת|ד.}} ציוד חירום והצלה – חגורות הצלה, סירות הצלה, כיבוי אש וכיוצא באלה;
{{ח:תתת|(2)}} הכרה טכנית של האוירון ובכלל זה –
{{ח:תתתת|א.}} מבנה האוירון, מערכותיו ונוהלי הטסתו;
{{ח:תתתת|ב.}} מגבלות האוירון;
{{ח:תתתת|ג.}} תפעול מבצעי של האוירון לרבות חישובי משקל ואיזון, טעינה, מרכז הכובד ושימוש בגרפים לצורך החישובים השונים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), טייס המחזיק ברשיון תקף ובו הגדר אוירון קבוצה ב׳ או הגדר אוירון קבוצה ג׳ המבקש טיפוס נוסף באוירון קבוצה ב׳, יוכיח ידע מקצועי בנושאי ההכרה הטכנית של אוירון בלבד כמפורט בפיסקה (2) לתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|172|הדרכה באויר|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש הגדר אוירון קבוצה ב׳ או טיפוס נוסף באוירון קבוצה ב׳ יקבל הדרכת טיסה באויר כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מבקש בעל רשיון טייס תקף ובו הגדר אוירון קבוצה ג׳, יקבל הדרכה זוגית באויר בנושאי ההדרכה המפורטים להלן על אוירון אותו הוא מבקש להטיס, הכל בשים לב לרשיונו ולנסיון הטיסה שלו כמפורט בטבלת השעות {{ח:פנימי|תוספת 3|שבתוספת השלישית}}:
{{ח:תתתת|א.}} תרגילים כלליים, המראות, נחיתות והליכה סביב;
{{ח:תתתת|ב.}} הנצת מנוע וכיבויו, תפעול כללי של מנוע אחד בטיסת שיוט, הפעלה ושימוש במכשירי הניווט והקשר, לרבות טייס אוטומטי אם קיים כזה באוירון;
{{ח:תתתת|ג.}} פעולות חירום בכל מצבי הטיסה, המראות קצרות, נחיתות והליכות סביב עם מנוע אחד;
{{ח:תתת|(2)}} החזיק המבקש ברשיון טייס תקף בלי הגדר אוירון קבוצה ב׳, יקבל עשר שעות הדרכה זוגית באויר על טיפוס האוירון אותו הוא מתעתד להטיס, בנושאים כאמור בפיסקה (3), לפי הפרוט דלהלן:
{{ח:תתתת|א.}} ארבע שעות – בנושאי ההדרכה המפורטים בפיסקת משנה (1);
{{ח:תתתת|ב.}} חמש שעות – טיסת הדרכה בנתיבים תוך ביצוע של לפחות שלוש נחיתות בשלושה שדות תעופה שונים;
{{ח:תתתת|ג.}} שעה אחת – חזרה לקראת המבחן המעשי;
{{ח:תתת|(3)}} החזיק המבקש ברישיון טייס תקף אך בלי הגדר אוירון קבוצה ב׳ או ג׳, יקבל את ההדרכה בנושאים אלה:
{{ח:תתתת|א.}} הכרת תא האוירון;
{{ח:תתתת|ב.}} הסעה;
{{ח:תתתת|ג.}} חמש המראות רגילות;
{{ח:תתתת|ד.}} המראות מופסקות בשלבים שונים;
{{ח:תתתת|ה.}} המראות קצרות ורגילות;
{{ח:תתתת|ו.}} המראות ונחיתות ברוח צולבת;
{{ח:תתתת|ז.}} כשלון מנוע בהמראה;
{{ח:תתתת|ח.}} נסיקות רגילות ונסיקות תוך פניות;
{{ח:תתתת|ט.}} פניות רגילות, בינוניות וחדות;
{{ח:תתתת|י.}} התקרבות להזדקרות, זיהויה והיחלצות ממנה;
{{ח:תתתת|יא.}} תמרונים במהירויות נמוכות;
{{ח:תתתת|יב.}} הנצת מנוע, תרגילי התנעה באויר במצב חירום;
{{ח:תתתת|יג.}} תמרונים ללא כוח מנוע, כולל נחיתות אונס ונוהלי נחיתות זהירות;
{{ח:תתתת|יד.}} טיסת מכשירים כללית;
{{ח:תתתת|טו.}} תהליכי המתנות סביב עזר ניווט או נקודת ריתוק;
{{ח:תתתת|טז.}} הקפות והנמכות עם ובלי מדפים, כולל הנמכות באמצעות עזרי רדיו;
{{ח:תתתת|יז.}} טיסת מכשירים כאשר מנוע אחד מונץ;
{{ח:תתתת|יח.}} הקפות לילה;
{{ח:תתתת|יט.}} טיסת ניווט – שימוש בעזרי רדיו ונחיתה בשדה אחר;
{{ח:תתתת|כ.}} חזרה כללית למבחן.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש החייב בהדרכת טיסה בהתאם לפיסקאות (1) ו־(2) לתקנת משנה (א), יקבל את ההדרכה תוך שלושת החודשים שקדמו להגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} מבקש החייב בהדרכת טיסה בהתאם לפיסקה (3) לתקנת משנה (א), יקבל את ההדרכה תוך ששת החודשים שקדמו להגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|173|מיומנות טיסה|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} להוכחת מיומנות טיסה על המבקש להפגין בפני בוחן את יכולתו המעשית במידת המומחיות הראוייה בנושאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכרת הנהלים שלפני הטיסה, בדיקת מסמכי האוירון, העמסה, נתוני המטוס כולל חישובי משקל ואיזון, חישובי מהירויות ומרחקים שונים, תכנון טיסה, שיקולי מזג אויר;
{{ח:תתת|(2)}} בדיקות חיוניות בתפעול רגיל ובחירום;
{{ח:תתת|(3)}} הטסת המטוס תוך ביצוע כל התמרונים הנדרשים בטיסה רגילה;
{{ח:תתת|(4)}} הטסת המטוס בשלבי הטיסה השונים כאשר אחד ממנועיו מונץ;
{{ח:תתת|(5)}} גישה לנחיתה עם מנוע עם אפס סחב (zero thrust), או עם גרר של מדחף מונץ;
{{ח:תתת|(6)}} ביצוע כל התמרונים המתאימים בהסתמך על מכשירי המטוס בלבד;
{{ח:תתת|(7)}} ביצוע כל תמרונים אחרים החיוניים, לדעת הבוחן, לשם קביעת כושר הביצוע של המבקש.
{{ח:תת|(ב)}} היה המבקש בעל הגדר מכשירים, יפגין בפני בוחן את יכולתו הממשית במידת המומחיות הראוייה גם בביצוע הנמכות באמצעות מכשירים.
{{ח:תת}} לא הוכיח יכולת מעשית כאמור, יירשם ברישיון הטיס שלו איסור על הטסת כלי הטיס לפי כט״מ.
{{ח:תת|(ג)}} היה המבקש בעל הגדר אוירון קבוצה ב׳, והוא מבקש טיפוס נוסף באוירון קבוצה ב׳, יוכיח מיומנות טיסה בפני מדריך טיס ראשי של בית ספר להוראת טיס, בנושאים כאמור בתקנת משנה (א). עמד המבקש בהצלחה במבחן יאשר הבוחן בספר הטייס שלו את טיפוס כלי הטיס עליו נבחן והוא יהיה זכאי להטיסו.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק 1 סימן ג|סימן ג׳: הגדר אוירון קבוצה ג׳}}

{{ח:סעיף|174|כשירות לקבלת הגדר אוירון קבוצה ג׳}}
{{ח:ת}} טייס יהא כשיר לקבל הגדר אוירון קבוצה ג׳ אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק ברשיון טייס תקף;
{{ח:תת|(2)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות טיסה כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן ג|בסימן זה}};
{{ח:תת|(3)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת הגדר אוירון קבוצה ג׳.

{{ח:סעיף|175|הוכחת ידע מקצועי|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת ידע מקצועי:
{{ח:תתת|(1)}} תורת הטיסה – ידיעה טכנית כללית, לרבות –
{{ח:תתתת|א.}} ניתוח הגורמים המשפיעים על התכונות האוירודינמיות של אוירון רב מנועי ובכלל זה:
{{ח:תתתתת|1.}} מבנה;
{{ח:תתתתת|2.}} מנועים, כולל מנוע סילון או מנוע טורבו־פרופלר;
{{ח:תתתתת|3.}} מדחף, מערכת שינוי הפסיעה, הנצה, יעילות וגרר של מדחף עם שינוי בפסיעתו ובהנצתו;
{{ח:תתתתת|4.}} שיטות ונוהלים בשימוש לחישובי משקל ואיזון ומגבלות אוירון לצורכי המראות ונחיתות ולחישובי מרחקי האטה והאצה;
{{ח:תתתתת|5.}} מושגים והגדרות של מהירויות כגון: V1, V2, Vr, Vso, Vne, Vmc, Vy, Vx, Vyse, Vxse;
{{ח:תתתת|ב.}} חמצן:
{{ח:תתתתת|1.}} מבנה האטמוספרה;
{{ח:תתתתת|2.}} מערכת הנשימה ומערכת הדם;
{{ח:תתתתת|3.}} היפוקציה – צורות, סמפטומים, זיקה לחמצן ושיטות התגברות על התופעה;
{{ח:תתתתת|4.}} נשימת יתר (hyperventilation) סימפטומים ושיטות התגברות על התופעה;
{{ח:תתתתת|5.}} מערכות חמצן ומסכות;
{{ח:תתתת|ג.}} דיחוס:
{{ח:תתתתת|1.}} מערכות דיחוס – יתרונות וחסרונות של מערכות דיחוס שונות;
{{ח:תתתתת|2.}} הסכנות שבאובדן הדיחוס, התופעות הפיסיולוגיות של אובדן לחץ פתאומי;
{{ח:תתתת|ד.}} ציוד חירום והצלה – חגורות הצלה, סירות הצלה, כיבוי אש וכיוצא באלה;
{{ח:תתת|(2)}} מטאורולוגיה – ידיעה מעשית:
{{ח:תתתת|א.}} תופעות מזג אויר הכוללות מערכות לחץ, התקרחות, ערפל, סופות רעמים וכן הנוהלים הדרושים להמנעות ועקיפת תופעות אלה;
{{ח:תתתת|ב.}} תופעות מזג אויר בגובה רב, זרם סילון, עירבול, חיתחות;
{{ח:תתת|(3)}} נוהלי תעבורה אוירית ופרזיולוגיה, כולל נוהל הנמכות מבוקרות;
{{ח:תתת|(4)}} נווטות ושמוש בעזרים לניווט;
{{ח:תתת|(5)}} נוהל קשר ונוהל אובדן קשר;
{{ח:תתת|(6)}} הכרה טכנית של האוירון ובכלל זה:
{{ח:תתתת|א.}} תיאור כללי של האוירון;
{{ח:תתתת|ב.}} ביצועי האוירון והתמצאות בספר האוירון;
{{ח:תתתת|ג.}} מנועים;
{{ח:תתתת|ד.}} מערכות כלליות של האוירון:
{{ח:תתתתת|1.}} ההגוי, כולל טייס אוטומטי;
{{ח:תתתתת|2.}} חשמל;
{{ח:תתתתת|3.}} דלק;
{{ח:תתתתת|4.}} הידראוליקה;
{{ח:תתתתת|5.}} מכשירי האוירון;
{{ח:תתתתת|6.}} אש;
{{ח:תתתתת|7.}} חמצן;
{{ח:תתתת|ה.}} עקרונות הפעלה במצבים רגילים, לא רגילים ובמצבי חירום של המערכות המפורטות בתקנה זו;
{{ח:תתתת|ו.}} מגבלות מבצעיות של האוירון;
{{ח:תתתת|ז.}} צריכת דלק במצבי שיוט שונים ותכנון טיסה;
{{ח:תתתת|ח.}} ציוד עזרה ראשונה והשימוש בו;
{{ח:תתתת|ט.}} שימוש בגרפים שבספר האוירון לצורך קביעת כל אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|1.}} חישובי משקל ואיזון – כמויות דלק ומטען;
{{ח:תתתתת|2.}} טעינת האוירון;
{{ח:תתתתת|3.}} מרחקי המראה ונחיתה, האטה והאצה;
{{ח:תתתתת|4.}} גבהי שיוט אופטימליים;
{{ח:תתתתת|5.}} המהירויות השונות;
{{ח:תתתתת|6.}} נקודות אל־חזור וזמן שווה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), טייס המחזיק ברשיון טייס תקף ובו הגדר אוירון קבוצה ג׳ המבקש טיפוס נוסף באוירון קבוצה ג׳, יוכיח ידיעה מקצועית בנושאי הכרה טכנית של האוירון בלבד, כמפורט בפיסקה (6) לתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|176|הדרכה באויר|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} המבקש הגדר אוירון קבוצה ג׳ או טיפוס נוסף באוירון קבוצה ג׳ יקבל הדרכה זוגית באויר על האוירון אותו הוא מבקש להטיס בנושאים ובמספר שעות ההדרכה הדרושות כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספות הרביעית}} {{ח:פנימי|תוספת 5|והחמישית}} הכל בשים לב לרשיונו של המבקש, להגדר שבו ולנסיון הטיסה שלו.

{{ח:סעיף|176א|הדרכה בדבר הימנעות ממצבי טיסה חריגים והיחלצות מהם (UPRT) – הגדר אווירון קבוצה ג׳|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} המבקש הגדר אווירון קבוצה ג׳ או טיפוס נוסף באווירון קבוצה ג׳, לגבי אווירון שהצוות המזערי הדרוש להפעלתו לפי תעודת הסוג שלו הוא שני טייסים או יותר, יקבל הדרכה בדבר הימנעות ממצבי טיסה חריגים והיחלצות מהם (UPRT) על אווירון מאותו טיפוס שלגביו מבוקש ההגדר.

{{ח:סעיף|177|מיומנות טיסה}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנותו בטיסה על המבקש להפגין בפני בוחן את יכולתו המעשית במידת המומחיות הראוייה בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}}.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק 1 סימן ד|סימן ד׳: הגדר אוירון קבוצה ד׳}}

{{ח:סעיף|178|כשירות לקבלת הגדר אוירון קבוצה ד׳}}
{{ח:ת}} טייס יהא כשיר לקבל הגדר אוירון קבוצה ד׳ אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק ברשיון טייס תקף;
{{ח:תת|(2)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות טיסה כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן ד|בסימן זה}};
{{ח:תת|(3)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת הגדר אוירון קבוצה ד׳.

{{ח:סעיף|179|הוכחת ידע מקצועי}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת ידע מקצועי:
{{ח:תת|(1)}} תורת הטיסה – ידיעה טכנית כללית, לרבות:
{{ח:תתת|א.}} מנוע סילון או מנוע טורבו־פרופלר, הכל לפי הענין;
{{ח:תתת|ב.}} פרופלר, מערכת שינוי בפסיעה, הנצה, יעילות וגרר של פרופלר עם שינוי בפסיעתו והנצתו;
{{ח:תתת|ג.}} דיחוס מערכות, סכנות באובדן הדיחוס, תופעות פיזיולוגיות של אובדן לחץ פתאומי;
{{ח:תתת|ד.}} חמצן – היפוקציה, מערכות חמצן ומסכות;
{{ח:תתת|ה.}} ציוד חירום והצלה;
{{ח:תת|(2)}} הכרה טכנית של המטוס ובכלל זה –
{{ח:תתת|א.}} מבנה המטוס, מערכותיו ונוהלי טיסתו;
{{ח:תתת|ב.}} מגבלות המטוס;
{{ח:תתת|ג.}} תפעול מבצעי של המטוס לרבות חישובי משקל ואיזון, טעינה, מרכז הכובד ושימוש בגרפים לצורך החישובים השונים.

{{ח:סעיף|180|הדרכה באויר}}
{{ח:ת}} המבקש הגדר אוירון קבוצה ד׳ יקבל ארבע שעות הדרכה טיסה באויר בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכרת המטוס ומגבלותיו;
{{ח:תת|(2)}} הכנות לטיסה לרבות בדיקה לפני טיסה, חלוקת המשקל ואיזון המטוס;
{{ח:תת|(3)}} שליטה במהירויות איטיות, קריטיות, זיהוי התקרבות והחלצות מהזדקרות עם הספק מנוע או בלעדיו;
{{ח:תת|(4)}} המראות ונחיתות רגילות ברוח צד תוך שימוש במדפים, הספק מנוע לפי הצורך ובמהירויות הגישה הנדרשות לנחיתות מדוייקות;
{{ח:תת|(5)}} המראות ונחיתות קצרות, נסיקות והנמכות;
{{ח:תת|(6)}} תהליכי חירום כגון: פעולה במקרה של הפסקת פעולת מערכת במטוס וכיוצא באלה.

{{ח:סעיף|180א|הדרכה בדבר הימנעות ממצבי טיסה חריגים והיחלצות מהם (UPRT) – הגדר אווירון קבוצה ד׳|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} המבקש הגדר אווירון קבוצה ד׳ או טיפוס נוסף באווירון קבוצה ד׳, לגבי אווירון שהצוות המזערי הדרוש להפעלתו לפי תעודת הסוג שלו הוא שני טייסים או יותר, יקבל הדרכה בדבר הימנעות ממצבי טיסה חריגים והיחלצות מהם (UPRT) על אווירון מאותו טיפוס שלגביו מבוקש ההגדר.

{{ח:סעיף|181|מיומנות טיסה}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנותו בטיסה על המבקש להפגין בפני הבוחן את יכולתו המעשית, במידת המומחיות הראוייה, בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכרת הנוהלים שלפני הטיסה, בדיקת מסמכי המטוס, חישובי מהירות ומרחקים שונים;
{{ח:תת|(2)}} בדיקות חיוניות בתפעול רגיל;
{{ח:תת|(3)}} הטסת המטוס תוך ביצוע כל התמרונים הנדרשים בטיסה רגילה;
{{ח:תת|(4)}} ביצוע כל התמרונים המתאימים בהסתמך על מכשירי המטוס בלבד;
{{ח:תת|(5)}} ביצוע תמרונים אחרים החיוניים, לדעת הבוחן, לשם קביעת כושר הביצוע של המבקש.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק 1 סימן ה|סימן ה׳: הגדר רוטורקרפט}}

{{ח:סעיף|182|כשירות לקבלת הגדר רוטורקרפט}}
{{ח:ת}} טייס יהא כשיר לקבל טיפוס נוסף בהגדר רוטורקרפט אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק ברשיון טייס עם הגדר רוטורקרפט תקף;
{{ח:תת|(2)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות טיסה כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן ה|בסימן זה}};
{{ח:תת|(3)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת הגדר רוטורקרפט.

{{ח:סעיף|183|הוכחת ידע מקצועי}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת ידע מקצועי:
{{ח:תת|(1)}} מבנה הרוטורקרפט מהטיפוס שלגביו מבוקש ההגדר, מערכותיו ונהלי הטסתו;
{{ח:תת|(2)}} מגבלות הרוטורקרפט;
{{ח:תת|(3)}} תפעול מבצעי של הרוטורקרפט לרבות חישובי משקל ואיזון, טעינה, מרכז הכובד ושימוש בגרפים לצורך החישובים השונים.

{{ח:סעיף|184|הדרכה באויר|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} המבקש טיפוס נוסף בהגדר רוטורקרפט יקבל ארבע שעות הדרכת טיסה באויר בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תפעול הגאים – הרגשת הגאי הרוטורקרפט, פניות ישרות ואופקיות ושינוי הספק מנוע;
{{ח:תת|(2)}} הקפות, עבודת קרקע, הקפה תלולה והמראה מזערית;
{{ח:תת|(3)}} אוטורוטציה 90°, 180°, ו־360°; נחיתות אונס מריחוף ללא רוטור זנב וללא לחץ הידראולי.

{{ח:סעיף|185|מיומנות טיסה}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנותו בטיסה על המבקש הגדר טיפוס נוסף בהגדר רוטורקרפט להפגין בפני בוחן את יכולתו המעשית במידת המומחיות הראויה בנושאים שלהלן:
{{ח:תת|(1)}} הכרת הנהלים שלפני הטיסה, בדיקת מסמכי הרוטורקרפט, העמסה ונתוני משקל ואיזון;
{{ח:תת|(2)}} בדיקות חיוניות בתפעול רגיל ובחירום;
{{ח:תת|(3)}} הטסת הרוטורקרפט תוך ביצוע כל התמרונים הנדרשים בטיסה רגילה ובחירום.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק 1 סימן ו|סימן ו׳: הגדר אוירון זעיר|תיקון: תשמ״ג}}

{{ח:סעיף|185א|כשירות לקבלת הגדר אוירון זעיר|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ה־3, תשמ״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} טייס יהיה כשיר לקבלת הגדר אוירון זעיר אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק ברישיון טייס תקף;
{{ח:תת|(2)}} הוא הוכיח בקיאות, ידע מקצועי, נסיון ומיומנות טיסה כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן ו|בסימן זה}};
{{ח:תת|(3)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת הגדר נוסף לאוירון.

{{ח:סעיף|185ב|הוכחת ידע מקצועי|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש לקבל הגדר אוירון זעיר יוכיח לרשות הרישוי בקיאות וידע מקצועי בנושאים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} מבנה האוירון הזעיר, מערכותיו ונהלי הטסתו;
{{ח:תתת|(2)}} מגבלות תפעוליות של האוירון הזעיר;
{{ח:תתת|(3)}} תפעול מבצעי של האוירון הזעיר לרבות חישובי משקל ואיזון, העמסה, מרכז כובד ושימוש בגרפים לצורך החישובים האמורים;
{{ח:תתת|(4)}} מיקרומטאורולוגיה, גזירת רוח, ערבולים וטרמיקות בגובה נמוך;
{{ח:תתת|(5)}} תקנות ונהלים הקשורים בהפעלת אוירון זעיר.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), טייס המחזיק ברשיון תקף ובו הגדר אוירון זעיר והמבקש הגדר אוירון זעיר נוסף מאותה קבוצה, רשאי להוכיח בקיאות וידע מקצועי כאמור בפני מדריך טיס מוסמך; אישור בכתב מאת מדריך כאמור די בו להוכחת ידע מקצועי כנדרש בתקנה זו.

{{ח:סעיף|185ג|הדרכה באויר|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} טייס המבקש הגדר אוירון זעיר או הגדר סוג נוסף, יקבל הדרכת טיסה באויר על סוג האוירון אותו הוא מבקש להטיס בהתחשב ברשיון שבידו ובנסיון הטיסה שלו כמפורט בטבלת השעות שבתוספת השביעית, במגבלות הביצועיות של אותו אוירון ובנושאי הדרכה המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} תרגילים כלליים, המראות, נחיתות והליכות סביב;
{{ח:תת|(2)}} שליטה באוירון במהירויות איטיות, זיהוי התקרבות להיזדקרות והיחלצות ממנה עם הספק מנוע, או בלעדיו;
{{ח:תת|(3)}} המראות ונחיתות רגילות וברוח צד תוך שימוש בהספק מנוע לפי הצורך ובמהירויות הגישה הנדרשות לנחיתות מדוייקות;
{{ח:תת|(4)}} התנהגות בעת חירום, ובכלל זה פעולה במקרה של אבדן הספק מנוע מלא או חלקי, אש באויר, ערבול וכיוצא באלה.

{{ח:סעיף|185ד|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר|תיקון: תשמ״ח, תשע״א, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הנסיון הדרוש לקבלת הגדר ראשוני לאוירון זעיר לבעל רישיון טייס תקף עם הגדר אווירון הוא לפחות –
{{ח:תתת|(1)}} שש שעות טיסה לפחות באוירון זעיר מקבוצה א׳;
{{ח:תתת|(2)}} שמונה שעות טיסה לפחות באוירון זעיר מקבוצה ב׳;
{{ח:תת}} שבוצעו במסגרת בית ספר להוראת טיס באוירונים זעירים.
{{ח:תת|(א1)}} הניסיון הדרוש לקבלת הגדר ראשוני לאווירון זעיר לבעל רישיון טייס תקף עם הגדר שאינו הגדר אווירון הוא שמונה שעות טיסה לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} הנסיון הדרוש לקבלת הגדר אוירון זעיר מטיפוס נוסף הוא כמפורט בטבלה {{ח:פנימי|תוספת 7|שבתוספת השביעית}}.
{{ח:תת|(ג)}} נוסף על האמור בתקנת משנה (ב), הניסיון הדרוש לקבלת הגדר אווירון זעיר מטיפוס נוסף, מטייס המחזיק ברישיון תקף ובו הגדר אווירון זעיר שמהירותו המרבית בטיסה אופקית, עם כוח מלא של המנוע, אינה עולה על 100 מי״ש והמבקש הגדר אווירון זעיר נוסף מאותה קבוצה שמהירותו המרבית בטיסה אופקית, עם כוח מלא של המנוע, עולה על 100 מיי״ש, הוא לפחות ארבע שעות הדרכה זוגית על ידי מדריך טיס בעל הגדר מתאים.

{{ח:סעיף|185ה|מיומנות טיסה|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} טייס המבקש הגדר אוירון זעיר יוכיח בפני בוחן מיומנות טיסה ויכולת מעשית במומחיות ראוייה, בהטסת האוירון לגביו מבוקש ההגדר בנושאים שלהלן –
{{ח:תתת|(1)}} הכרת הנהלים שלפני הטיסה, בדיקת מסמכי האוירון, נתוני האוירון, כולל חישובי משקל ואיזון וחישובי מרחקים שונים;
{{ח:תתת|(2)}} בדיקות חיוניות בתפעול רגיל ובהפעלת חירום;
{{ח:תתת|(3)}} הטסת האוירון תוך ביצוע התמרונים השונים הנדרשים בטיסה רגילה;
{{ח:תתת|(4)}} ביצוע תמרונים אחרים החיוניים, לדעת הבוחן, לשם קביעת כושר הביצוע של המבקש.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) טיס המחזיק ברשיון תקף ובו הגדר אוירון זעיר והמבקש הגדר אוירון זעיר נוסף מאותה קבוצה רשאי להוכיח את המיומנות הנדרשת בתקנת משנה (א) בפני מדריך טיס מוסמך; הוכיח את מיומנותו כאמור, יאשר המדריך בכתב, ביומנו האישי של המבקש, כי הוא עמד בדרישות המיומנות האמורות וישלח הודעה מתאימה לרשות הרישוי.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק 1 סימן ז|סימן ז׳ – הגדר לבלון מאוייש|תיקון: תשמ״ח}}

{{ח:סעיף|185ו|כשירות לקבלת הגדר|תיקון: תשמ״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} טייס יהיה כשיר לקבל הגדר לבלון מאוייש אם נתמלאו בו כל אלה –
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק ברישיון טייס תקף;
{{ח:תת|(2)}} הוא צבר נסיון מזערי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 94|בתקנה 94}};
{{ח:תת|(3)}} הוא הוכיח, להנחת דעתו של המנהל, ידע מקצועי ומיומנות טיסה כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן ז|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף|185ז|הוכחת ידע מקצועי|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} המבקש לקבל הגדר בלון מאוייש (להלן {{ח:פנימי|חלק ד פרק 1 סימן ז|בסימן זה}} – המבקש) יוכיח לרשות הרישוי בקיאות וידע מקצועי בנושאים שלהלן:
{{ח:תת|(1)}} מבנה הבלון, מערכותיו ונהלי הטסתו;
{{ח:תת|(2)}} מגבלות הבלון;
{{ח:תת|(3)}} תפעול מבצעי של הבלון, לרבות חישובי משקל ואיזון, טעינה, שימוש במבער וכיוצא באלה.

{{ח:סעיף|185ח|הדרכה באויר|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} המבקש יקבל ממדריך טיסה בעל רשיון מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 101|בתקנות 101}} {{ח:פנימי|סעיף 120|ו־120}}.

{{ח:סעיף|185ט|הוכחת מיומנות טיסה|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} על המבקש להוכיח בפני בוחן את יכולתו בביצועים ובנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}} וכן את יכולתו בהטסת בלון מאוייש שלגביו מבוקש ההגדר.

{{ח:סעיף|185י|זכויות הגדר|תיקון: תשמ״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} זכויותיו של בעל רישיון טייס עם הגדר בלון מאוייש יהיו כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 103|בתקנות 103}} {{ח:פנימי|סעיף 124|ו־124}}.

{{ח:סעיף|185יא|שמירת זכויות|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} טייס יהיה זכאי להפעיל את הזכויות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 185י|בתקנה 185י}} בהתאם לרשיונו אם מילא אחר האמור {{ח:פנימי|סעיף 105|בתקנות 105}} {{ח:פנימי|סעיף 125|ו־125}}.

{{ח:קטע2|חלק ד פרק 2|פרק שני: הגדר מכשירים}}

{{ח:סעיף|186|כשירות לקבלת הגדר מכשירים|תיקון: תשמ״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} טייס יהא כשיר לקבל הגדר מכשירים אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק לפחות ברישיון טייס פרטי תקף עם הגדר כלי טיס מתאים להגדר המכשירים המבוקש;
{{ח:תת|(2)}} הוא מחזיק בתעודה רפואית תקפה המאשרת כי הוא עומד גם בדרישות הרפואיות לצורך קבלת הגדר מכשירים;
{{ח:תת|(3)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות טיסה כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק 2|בפרק זה}};
{{ח:תת|(4)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת הגדר מכשירים.

{{ח:סעיף|187|הוכחת ידע מקצועי|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת ידע מקצועי:
{{ח:תת|(1)}} דיני התעופה האזרחית והוראות הרשות, לרבות הנהלים וההליכים של שירותי תעבורה אוירית פנים ארצית ובינלאומית והליכי דיווח מיקום;
{{ח:תת|(2)}} עקרונות ניווט, לרבות השימוש בנוסחאות, במפות אויריות, במכשירים ובאמצעי עזר לניווט הדרושים לניווט כלי טיס במכשירים, הבנה של עקרונות ומערכות ניווט מתאימות;
{{ח:תת|(3)}} עקרונות מטאורולוגיה ויישום מטאורולוגיה תעופתית בסיסית, לרבות השימוש במפות מזג אויר ודוחות מטאורולוגיים ונוהלי השגת מידע מטאורולוגי;
{{ח:תת|(4)}} כללי טיסת מכשירים ותכנון טיסה, אגב התחשבות בשירותי הפיקוח על תנועה אוירית, ביצועיהם של כלי טיס, תנאים מטאורולוגיים חזויים, לרבות הערכת זמן הגעתו של כלי טיס לנקודות שונות לאורך הנתיב, כמויות הדלק הדרושות לטיסה והצפיה מראש לשינויים בתוכנית הטיסה העלולים להתעורר עקב שינויים בתנאי הטיסה.

{{ח:סעיף|188|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר מכשירים|תיקון: תשמ״ח, תשע״ט}}
{{ח:ת}} אלה דרישות הנסיון המזעריות לקבלת הגדר מכשירים:
{{ח:תת|(1)}} 50 שעות לפחות כטייס מפקד בטיסות ניווט שבוצעו בכלי טיס ממונע וכאשר בכל טיסה בוצעה נחיתה בשדה תעופה המרוחק 50 ק״מ לפחות משדה התעופה שהמריא ממנו; שעות טיסה כטייס מתלמד בטיסות ניווט, לא יובאו במנין 50 השעות האמורות;
{{ח:תת|(2)}} 40 שעות הדרכה של זמן מכשירים בכלי טיס מאת מדריך טיסה בעל הגדר מתאים, מהן לא יותר מ־20 שעות של זמן טיסת מכשירים מדומה, או לא יותר מ־30 שעות כאמור אם ההדרכה מתבצעת במדמה שהמנהל אישר לעניין זה;
{{ח:תת|(3)}} 10 שעות לפחות מתוך זמן המכשירים כאמור בפסקה (2) יהיו זמן הדרכה זוגית בכלי טיס מהסוג שלגביו מבוקש ההגדר, בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 188א|בתקנה 188א}}.

{{ח:סעיף|188א|תדריכי קרקע והדרכת טיסה|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש הגדר מכשירים יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה בנושאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נוהלי קדם טיסה, לרבות שימוש בספר העזר לטיסה או במסמך מתאים אחר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 63|בסעיף 63(ב)(3) לחוק}}, וכן במסמכים מתאימים של שירותי נת״א לצורך הכנת תכנית טיסה לפי כט״מ;
{{ח:תתת|(2)}} בדיקות קדם טיסה, שימוש ברשימות תיוג, הסעה ובדיקות לפני המראה;
{{ח:תתת|(3)}} תהליכי טיסה ותמרונים להפעלת כלי טיס לפי כט״מ, בהסתמך על מכשירי הטיסה בלבד, במצבים רגילים, במצבים לא שגרתיים ובמצבי חירום, כולל תהליכים ותמרונים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מעבר לטיסת מכשירים תוך כדי המראה;
{{ח:תתתת|(ב)}} תהליכי מכשירים סטנדרטיים לעזיבה או להצטרפות (Standard Instrument Departure Routes (SIDs)/Standard Arrival Routes (STARs));
{{ח:תתתת|(ג)}} תהליכים לפי כט״מ בנתיב;
{{ח:תתתת|(ד)}} תהליכי המתנה (Holding);
{{ח:תתתת|(ה)}} גישות מכשירים למינימות מוגדרות;
{{ח:תתתת|(ו)}} תהליכי הליכה סביב (Missed approach);
{{ח:תתתת|(ז)}} נחיתה בגישת מכשירים;
{{ח:תתת|(4)}} תמרונים בטיסה ומאפייני טיסה מיוחדים.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מתקנת משנה (א), המבקש הגדר מכשירים לגבי סוג של כלי טיס רב־מנועי, יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים, הדרכה זוגית בטיסת מכשירים בכלי טיס רב־מנועי מהסוג המתאים, כשאחד ממנועיו אינו פועל או מדומה ככזה.

{{ח:סעיף|189|מיומנות טיסה|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנות הטיסה שלו, על מבקש ההגדר להפגין בפני בוחן את יכולתו בביצועים ובנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}} וכן את יכולתו בפעולות הטיסה המפורטות להלן תוך הסתמכות על מכשירים בלבד:
{{ח:תת|(1)}} תמרונים הדרושים להדגמת מומחיותו בהפעלת כלי טיס;
{{ח:תת|(2)}} פתרון בעיות של ניווט לפי חישוב קביעת מקום הימצאו, דרכי התמצאות, ירידה והתקרבות על ידי שימוש באלחוט בשדה תעופה מסויים, כשהוא מטיס את כלי הטיס בתנאי טיסת מכשירים ממשיים או מדומים, לרבות דרכי הקשר הנדרשות באותן הנסיבות;
{{ח:תת|(3)}} פיענוח אותות אלחוטיים הניתנים לפי הצופן הבינלאומי של מורס;
{{ח:תת|(4)}} אם מבוקש הגדר לגבי סוג של כלי טיס רב־מנועי – הפעלת כלי טיס רב־מנועי מהסוג שלגביו מבוקש ההגדר כשאחד ממנועיו אינו פועל או מדומה ככזה.

{{ח:סעיף|190|זכויות טייס שברשיונו הגדר מכשירים|תיקון: תשמ״ט־2, תשע״ט}}
{{ח:ת}} טייס שברשיונו הגדר מכשירים זכאי להטיס כלי טיס אותו הוא מורשה להטיס בהתאם להגדר שברשיונו לפי כט״מ.

{{ח:סעיף|191|חידוש זכויות שבהגדר מכשירים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישתמש אדם בזכויותיו לפי הגדר מכשירים שברשיונו, אלא אם –
{{ח:תתת|(1)}} הוא זכאי להשתמש בזכויות שמקנה לו הרשיון שבו מצוי ההגדר;
{{ח:תתת|(2)}} יש לו נסיון מזערי של שש שעות זמן מכשירים שבוצעו תוך ששת החודשים שקדמו לטיסה ומהן לא פחות משלוש שעות זמן טיסת מכשירים, שבהן ביצע לפחות שש הנמכות באמצעות עזרי רדיו לניווט הישימים;
{{ח:תתת|(3)}} עמד במבחן מעשי כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 189|בתקנה 189}}, תוך שנים עשר החודשים שקדמו לאותה טיסה.
{{ח:תת|(ב)}} טייס שלא עמד בדרישות הנסיון כמפורט בתקנת משנה (א), יעמוד במבחן מעשי כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 189|בתקנה 189}}, תוך ששת החודשים שקדמו לאותה טיסה.

{{ח:סעיף|192|דרישות לאישור קטגוריות II ו־III|תיקון: תשמ״ט, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} מבקש אישור קטגוריות II ו־III חייב להחזיק –
{{ח:תתת|(1)}} ברשיון טייס עם הגדר מכשירים או ברשיון טייס תובלה בנתיבי אויר;
{{ח:תתת|(2)}} בהגדר טיפוס לטיפוס האוירון, אם האישור מבוקש לאוירון גדול או לאוירון טורבו־סילוני קטן.

{{ח:סעיף|193|דרישות נסיון לקטגוריות II ו־III|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש אישור קטגוריות II ו־III למעט מבקש המחזיק ברשיון טייס תובלה בנתיבי אויר, יהיה בעל נסיון של –
{{ח:תתת|(1)}} חמישים שעות זמן טיסה בלילה בתנאי כטר״מ כטייס מפקד;
{{ח:תתת|(2)}} שבעים וחמש שעות זמן טיסת מכשירים בתנאים ממשיים או מדומים, מהן לא יותר מעשרים וחמש שעות במדמה טיסה; וכן
{{ח:תתת|(3)}} מאתיים וחמישים שעות טיסת מרחב כטייס מפקד.
{{ח:תת|(ב)}} שעות טיסת לילה ושעות טיסת מכשירים שהשתמשו בהן כדי לעמוד בדרישות פיסק{{ח:הערה|א}}ות (1) ו־(2) לתקנות משנה (א), ניתן להתחשב בהן גם כדי לעמוד בדרישות פיסקה (3) לתקנת המשנה האמורה.

{{ח:סעיף|194|מבחן מעשי|תיקון: תשמ״ט, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} כל אחד מאלה יעמוד במבחן מעשי כאמור בתקנה זו:
{{ח:תתת|(1)}} מבקש אישור קטגוריות II ו־III או מבקש חידוש אישור כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} מבקש הוספת טיפוס אוירון נוסף באישורו.
{{ח:תת|(ב)}} כדי להיות זכאי לגשת למבחן מעשי, על המבקש לענות על דרישות {{ח:פנימי|סעיף 192|תקנה 192(ב)}}, ואם הוא לא עמד במבחן מעשי בשנים עשר החודשים שקדמו לאותו מבחן, עליו לעמוד בדרישות הנסיון האלה:
{{ח:תתת|(1)}} דרישות {{ח:פנימי|סעיף 22|תקנה 22(ג)}};
{{ח:תתת|(2)}} לפחות שש גישות ILS בששת החודשים שקדמו למבחן;
{{ח:תתת}} גישות אלה יהיו בתנאי טיסת מכשירים ממשיים או מדומים ויתבצעו עד לגובה המינימלי לנחיתה לגישת ILS בטיפוס האוירון שבו יתבצע המבחן. אולם, אין צורך שהגישות יבוצעו עד לגבהי ההחלטה (decision heights) המורשים להפעלת קטגוריות II ו־III. לפחות על שלוש מגישות אלה להתבצע באופן ידני, ללא שימוש ב־approach coupler.
{{ח:תת|(ג)}} זמן הטיסה הנדרש כדי לעמוד בהוראות פיסקה (2) לתקנת משנה (ב) יכול לעמוד גם בדרישות פיסקה (1) לתקנת המשנה האמורה.
{{ח:תת|(ד)}} המבחן המעשי יהיה כאמור בתקנה 61.67(d) לתקנות התעופה הפדרליות של ארה״ב, שעותק מהן מופקד לעיון ברשות התעופה האזרחית במשרד התחבורה.

{{ח:סעיף|195|תקופת תוקפו של אישור קטגוריות II ו־III|תיקון: תשמ״ט, תשנ״ב, תשע״ט}}
{{ח:ת}} תוקפו של אישור קטגוריות II ו־III יפקע בתום ששה חודשים לאחר שהוא ניתן או חודש. האישור יחודש אם המבקש עבר, בתוך 60 ימים שלפני פקיעת תוקפו של האישור, מבחן מעשי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 194|בתקנה 194}} לגבי כל טיפוס אוירון שבאישור. אולם, אישור לכל טיפוס מסויים של אוירון לא יחודש בתום שנים עשר החודשים לאחר ביצוע המבחן המעשי לגבי אותו טיפוס אוירון.

{{ח:קטע2|חלק ד פרק 3|פרק שלישי: הגדרי מאמן טיס}}
{{ח:קטע3|חלק ד פרק 3 סימן א|סימן א׳: הגדר מאמן טיס}}

{{ח:סעיף|196|כשירות לקבלת הגדר מאמן טיס|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} טייס יהא כשיר לקבל הגדר מאמן טיס אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק ברשיון טייס תובלה בנתיבי אויר תקף;
{{ח:תת|(2)}} הוא עבר בהצלחה קורס למדריך טיסה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)#סעיף 439|בתקנה 439 לתקנות הפעלת כלי טיס}};
{{ח:תת|(3)}} הוא הוכיח נסיון כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק 3 סימן א|בסימן זה}};
{{ח:תת|(4)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת הגדר מאמן טיס.

{{ח:סעיף|197|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר מאמן טיס}}
{{ח:ת}} המבקש הגדר מאמן טיס יוכיח כי צבר אלף שעות טיסה כטייס מפקד בשירותו של מפעיל ומהן חמש מאות שעות טיסה כטייס מפקד על טיפוס כלי הטיס שלגביו מבוקש הגדר מאמן הטיס.

{{ח:סעיף|198|זכויות מאמן טיס וההגבלות החלות עליו}}
{{ח:תת|(א)}} מאמן טיס זכאי להדריך טייסים המחזיקים ברשיונות מסחריים תקפים המועסקים בשירות המפעיל שבשירותו הוא מועסק והמתעתדים לקבל רשיון טייס מסחרי בדרגה גבוהה יותר מזו של רשיונם הנוכחי, או המתעתדים לקבל הגדר סוג, מין או טיפוס כלי טיס נוספים.
{{ח:תת|(ב)}} לא ידריך מאמן טיס אלא בכלי טיס מאותו טיפוס שניתן לגביו אישור הדרכה.

{{ח:סעיף|199|מתן הגדר מאמן טיס על טיפוס מסויים}}
{{ח:ת}} טייס שברשיונו הגדר מאמן טיס תקף המבקש אישור הדרכה על כלי טיס מטיפוס מסויים –
{{ח:תת|(1)}} יוכיח זמן טיסה מזערי של עשרים שעות טיסה כטייס מפקד על אותו טיפוס, שבוצעו בשנים עשר החודשים שקדמו להגשת הבקשה;
{{ח:תת|(2)}} יצויין אישור מאמן על הטיפוס המסויים ברשיון מדריך הטיס שלו.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק 3 סימן ב|סימן ב׳: הגדר מאמן טיס חקלאי}}

{{ח:סעיף|200|כשירות לקבלת הגדר מאמן טיס חקלאי}}
{{ח:ת}} טייס יהא כשיר לקבל הגדר מאמן טיס חקלאי אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק ברשיון טייס מסחרי עם הגדר חקלאי;
{{ח:תת|(2)}} הוא מחזיק ברשיון מדריך טיס עם הגדרים מתאימים;
{{ח:תת|(3)}} הוא הוכיח ידע מקצועי ונסיון כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק 3 סימן ב|בסימן זה}};
{{ח:תת|(4)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת הגדר מאמן טיס חקלאי.

{{ח:סעיף|201|הוכחת ידע מקצועי}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת ידע מקצועי לקבלת הגדר מאמן טיס חקלאי:
{{ח:תת|(1)}} נהלים בהפעלה חקלאית של כלי טיס;
{{ח:תת|(2)}} עקרונות מטאורולוגיה ונווטות מעשית הישימים לטיסות חקלאיות.

{{ח:סעיף|202|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר מאמן טיס חקלאי}}
{{ח:ת}} הנסיון המזערי הנדרש לצורך קבלת הגדר מאמן טיס חקלאי הוא אלף שעות טיסה כטייס חקלאי.

{{ח:סעיף|203|זכויות מאמן טיס חקלאי וההגבלות החלות עליו}}
{{ח:ת}} מאמן טיס חקלאי זכאי להדריך טייסים המחזיקים ברשיונות מסחריים תקפים המתעתדים לקבל הגדר חקלאי.

{{ח:קטע2|חלק ד פרק 4|פרק רביעי: הגדרי טייס ניסוי}}
{{ח:קטע3|חלק ד פרק 4 סימן א|סימן א׳: טייס ניסוי סוג 1}}

{{ח:סעיף|204|כשירות לקבלת הגדר טייס ניסוי סוג 1}}
{{ח:ת}} טייס יהא כשיר לקבל הגדר טייס ניסוי סוג 1 אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מלאו לו עשרים ושלוש שנה;
{{ח:תת|(2)}} הוא מחזיק ברשיון טייס מסחרי תקף או ברשיון טייס לתובלה בנתיבי אויר תקף ובהם הגדר מכשירים או הגדר חקלאי תקפים;
{{ח:תת|(3)}} הוא הוכיח נסיון מזערי של אלף שעות טיסה ומהן חמש מאות שעות כטייס מפקד, שבוצעו תוך שמונה השנים האחרונות שקדמו להגשת הבקשה לקבלת ההגדר;
{{ח:תת|(4)}} הוא עמד במבחן מעשי כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}};
{{ח:תת|(5)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת הגדר טייס ניסוי סוג 1.

{{ח:סעיף|205|זכויותיו של טייס ניסוי סוג 1|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} טייס ניסוי סוג 1 זכאי לבצע טיסות ניסוי בכלי טיס –
{{ח:תת|(1)}} שאינו אב טיפוס בתנאי שברשיונו מצוי הגדר סוג מתאים;
{{ח:תת|(2)}} שהוא אב טיפוס אשר משקלו המרבי המותר להמראה אינו עולה על 1000 ק״ג בתנאי שברשיונו מצויים הגדרי מין וסוג מתאימים.

{{ח:סעיף|206|תקופת תוקף ההגדר}}
{{ח:ת}} תקופת תוקפו של הגדר טייס ניסוי סוג 1 היא ששה חודשים.

{{ח:סעיף|207|חידוש ההגדר}}
{{ח:ת}} המבקש חידוש הגדר טייס ניסוי סוג 1 יוכיח –
{{ח:תת|(1)}} עמידה בתנאי הכשירות לחידוש הרשיון בו מצוי ההגדר;
{{ח:תת|(2)}} נסיון מזערי של עשרים טיסות כטייס ניסוי שבוצעו תוך ששת החודשים שקדמו לבקשת חידוש ההגדר או עמידה במבחן מעשי כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}}.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק 4 סימן ב|סימן ב׳: טייס ניסוי סוג 2}}

{{ח:סעיף|208|כשירות לקבלת הגדר טייס ניסוי סוג 2|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} טייס יהא כשיר לקבל הגדר טייס ניסוי סוג 2 אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מלאו לו עשרים וחמש שנה;
{{ח:תת|(2)}} הוא מחזיק ברשיון טייס מסחרי תקף ובו הגדר מכשירים, או ברשיון טייס לתובלה בנתיבי אויר תקף;
{{ח:תת|(3)}} הוא הוכיח נסיון מזערי של אלפיים שעות טיסה כטייס מפקד שבוצעו תוך שמונה השנים שקדמו להגשת הבקשה לקבלת ההגדר;
{{ח:תת|(4)}} הוא עסק במשך השנתיים שקדמו להגשת הבקשה לקבלת ההגדר כטייס ניסוי במסגרת מכון בדק או במסגרת חיל האויר;
{{ח:תת|(5)}} הוא בעל השכלה אקדמית בהנדסה או במדעים מדוייקים;
{{ח:תת|(6)}} הוא סיים בהצלחה קורס אימונים לטייסי ניסוי;
{{ח:תת|(7)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת הגדר טייס ניסוי סוג 2.

{{ח:סעיף|209|זכויותיו של טייס ניסוי סוג 2|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} טייס ניסוי סוג 2 זכאי לבצע טיסת ניסוי בכלי טיס מכל טיפוס לרבות באב טיפוס.

{{ח:סעיף|210|תקופת תוקף ההגדר}}
{{ח:ת}} תקופת תוקפו של הגדר טייס ניסוי סוג 2 היא ששה חודשים.

{{ח:סעיף|211|חידוש ההגדר}}
{{ח:ת}} המבקש חידוש הגדר טייס ניסוי סוג 2 יוכיח:
{{ח:תת|(1)}} עמידה בתנאי הכשירות לחידוש הרשיון בו מצוי ההגדר;
{{ח:תת|(2)}} נסיון מזערי של עשרים טיסות כטייס ניסוי שבוצעו תוך ששת החודשים שקדמו לבקשת חידוש ההגדר או עמידה במבחן מעשי כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}}.

{{ח:סעיף|211א|טיסת ניסוי בכלי טיס שבנה חובב|תיקון: תשנ״ב, תשע״ו}}
{{ח:ת}} טייס כשיר לבצע טיסות ניסוי על כלי טיס שבנה חובב כאמור {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (נוהלי תיעוד כלי טיס וחלקיהם)|בתקנות הטיס (נוהלי תיעוד כלי טיס וחלקיהם), התשל״ז–1977}}, אם הוכיח כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא השתתף באופן פעיל בבניית כלי הטיס;
{{ח:תת|(2)}} הוא בעל ידע מקצועי והכרה של כלי הטיס, מגבלותיו, תכונותיו וביצועיו;
{{ח:תת|(3)}} הוא מחזיק ברישיון טייס תקף ובו הגדרי סוג דומים לכלי הטיס שבנה;
{{ח:תת|(4)}} הוא בעל נסיון של 50 שעות טיסה לפחות כטייס מפקד בכלי טיס מסוג דומה;
{{ח:תת|(5)}} הוא בעל מיומנות בטיסה והוכיח בפני בוחן את יכולתו בביצועים וברמת טיסה בכלי טיס דומה, אלא אם כן ביצע מבחן רמה תוך תשעים הימים שקדמו לטיסת הניסוי.

{{ח:קטע2|חלק ד פרק 5|פרק חמישי: הגדר חקלאי}}

{{ח:סעיף|212|כשירות לקבלת הגדר חקלאי}}
{{ח:ת}} טייס יהא כשיר לקבל הגדר חקלאי אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק ברשיון טייס מסחרי תקף;
{{ח:תת|(2)}} הוא מחזיק בתעודה רפואית תקפה המאשרת כי הוא עומד בדרישות הרפואיות לצורך קבלת הגדר חקלאי;
{{ח:תת|(3)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות טיסה כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק 5|בפרק זה}};
{{ח:תת|(4)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת הגדר חקלאי.

{{ח:סעיף|213|הוכחת ידע מקצועי}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת ידע מקצועי:
{{ח:תת|(1)}} כללי התעופה בהפעלת כלי טיס חקלאיים, לרבות כללים מבצעיים הקשורים בביצוע טיסה חקלאית;
{{ח:תת|(2)}} תורת הטיסה, לרבות המכניקה של הטיסה הנמוכה ותמרון כלי הטיס בעמסי יתר, בעמסים משתנים והשפעתם על תכונות הטיסה ומגבלות כלי הטיס;
{{ח:תת|(3)}} מטאורולוגיה אלמנטרית, לרבות ידיעת התופעות המטאורולוגיות הקשורות בטיסה נמוכה, בערבול ובגזירת רוחות;
{{ח:תת|(4)}} הכרת הגידולים החקלאיים שמטפלים בהם מהאויר וכן הכרת המזיקים השונים;
{{ח:תת|(5)}} ידיעת הדינים החלים על ריסוס מן האויר;
{{ח:תת|(6)}} יסודות האגרוטכניקה של טיסה חקלאית;
{{ח:תת|(7)}} הסכנות הכרוכות בטיפול בחומרי רעל והדברה לרבות נזקים לאדם, לבעל חיים ולצומח;
{{ח:תת|(8)}} הטיפול במטוס ובציוד המיועד לכלי טיס חקלאיים;
{{ח:תת|(9)}} רפואה מונעת הקשורה בטיסה חקלאית והטיפול הראשוני במקרה הרעלה.

{{ח:סעיף|214|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר חקלאי}}
{{ח:ת}} אלה דרישות הנסיון המזעריות הדרושות לקבלת הגדר חקלאי:
{{ח:תת|(1)}} חמש מאות שעות טיסה ומהן מאה שעות כטייס מפקד על אוירון מקבוצה א׳ אם ההגדר מבוקש לגבי הטסת אוירון מקבוצה זו, או על רוטורקרפט, אם ההגדר מבוקש לגבי הטסת הליקופטר;
{{ח:תת|(2)}} המבקש השלים קורס אימונים בטיסה חקלאית.

{{ח:סעיף|215|מיומנות טיסה}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנות הטיסה שלו על מבקש ההגדר להפגין בפני בוחן את יכולתו בביצועים ובנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}} וכן את יכולתו להטיס את כלי הטיס בטיסה חקלאית.

{{ח:סעיף|216|זכויות טייס שברשיונו הגדר חקלאי וההגבלות החלות עליו}}
{{ח:ת}} אלה זכויות טייס שברשיונו הגדר חקלאי וההגבלות החלות עליו:
{{ח:תת|(1)}} הוא זכאי להטיס כלי טיס בטיסה חקלאית ובטיסת העברה באזורים שנקבעו בפרסומי מידע תעופתי לטיסה חקלאית (להלן – טיסת העברה) כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|בתקנות הפעלת כלי טיס}};
{{ח:תת|(2)}} הוא זכאי להטיס כלי טיס בטיסת העברה בלילה בהגבלות אלה:
{{ח:תתת|א.}} ההמראה מבוצעת בכלי טיס המצוייד במכשירים ובציוד כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|בתקנות הפעלת כלי טיס}};
{{ח:תתת|ב.}} ההמראה מבוצעת משדה תעופה שהמנהל אישר לביצוע טיסה כאמור;
{{ח:תתת|ג.}} הראות ובסיס העננים לא יפחתו מהמפורסם בפרסומי מידע תעופתי לגבי שדה התעופה ממנו הוא ממריא ולגבי המנחת בו ינחת, ומהקבוע {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|בתקנות הפעלת כלי טיס}} לגבי אזורי הטיסה;
{{ח:תתת|ד.}} הוא צבר נסיון של לפחות 300 שעות בטיסה חקלאית;
{{ח:תתת|ה.}} הוא צבר נסיון של עשרים וחמש שעות כטייס מפקד של כלי הטיס אותו הוא מתעתד להטיס, בטיסת העברה בשעות כאמור, ומהן בוצעו לפחות עשר שעות בשנים עשר החודשים שקדמו לאותה טיסה;
{{ח:תתת|ו.}} כלי הטיס ריק ממטען חקלאי.

{{ח:סעיף|217|תקופת תוקף ההגדר}}
{{ח:ת}} תקופת תוקפו של הגדר חקלאי היא ששה חודשים.

{{ח:סעיף|218|חידוש ההגדר}}
{{ח:ת}} המבקש חידוש הגדר חקלאי יוכיח:
{{ח:תת|(1)}} עמידה בתנאי הכשירות לחידוש הרשיון בו מצוי ההגדר ובבדיקות רפואיות להגדר חקלאי;
{{ח:תת|(2)}} נסיון מזערי של עשרים וחמש שעות טיסה חקלאית שבוצעו תוך ששת החודשים שקדמו להגשת בקשת החידוש או עמידה במבחן מעשי כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}}.

{{ח:קטע2|חלק ד פרק 6|פרק ששי – הגדר לטיסות מרחב בלילה בתנאי כטר״מ|תיקון: תשמ״ח}}

{{ח:סעיף|218א|כשירות לקבלת ההגדר|תיקון: תשמ״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} טייס יהיה כשיר לקבל הגדר לטיסות מרחב בלילה בתנאי כטר״מ (להלן {{ח:פנימי|חלק ד פרק 6|בפרק זה}} – הגדר טיסות) אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק ברישיון טייס תקף עם הגדר אוירון ללא הגבלות לטיסות בלילה;
{{ח:תת|(2)}} בששת החדשים שקדמו להגשת הבקשה הוא עבר קורס אימונים להגדר לילה במסגרת בית ספר להוראת טיס;
{{ח:תת|(3)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות טיסה כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק 6|בפרק זה}};
{{ח:תת|(4)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת הגדר לטיסות לילה.

{{ח:סעיף|218ב|הוכחת הידע המקצועי לקבלת ההגדר|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} המבקש לקבל הגדר טיסות יוכיח בקיאות וידע בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוראות דיני התעופה האזרחית המתייחסות לטיסות לילה בתנאי כטר״מ לרבות הציוד שיהיה מצוי בכלי טיס בטיסות לילה, תאורת מסלולים, מכשולים בלילה כאמור בנספח 14 לאמנה {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|ובתקנות ההפעלה}}, גבהי בטחון וכל הוראה שיורה המנהל כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|בתקנות ההפעלה}};
{{ח:תת|(2)}} הכרת מכשירים בסיסיים במטוס כולל עזרי רדיו לניווט, השפעות לילה על טיב הקוונים (QDM, QDR), תאורת המטוס כולל תאורת חירום;
{{ח:תת|(3)}} בחירת מפות ועזרים המתאימים לטיסות מרחב בלילה, הכנת מפה לניווט בלילה, סימון גבהי בטחון לאורך הנתיב וקריאת מפה בלילה כולל שימוש בתאורת חירום במטוס;
{{ח:תת|(4)}} תנאי חירום בלילה הכולל אפשרויות לביצוע נחיתות ללא תאורה בשדה או לאורך הנתיב;
{{ח:תת|(5)}} השגת מידע מטאורולוגי, פענוחו ושימוש בו כולל אפשרות לצפות היווצרות ערפילים, הגבלות בראות ושאר הפרעות מטאורולוגיות;
{{ח:תת|(6)}} ידע בניצול עזרים כגון הכוונת מכ״מ ותאורת גישה (VASI ו־PAPI);
{{ח:תת|(7)}} ראיית לילה, תופעות פיזיולוגיות של טיסת לילה כולל מצבי ורטיגו והיחלצות ממנו.

{{ח:סעיף|218ג|הנסיון הדרוש לקבלת ההגדר|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} המבקש לקבל הגדר טיסות יוכיח נסיון של 150 שעות טיסה בכלי טיס לפחות ומהן –
{{ח:תת|(1)}} 100 שעות כטייס מפקד באוירון, פרט לאוירון זעיר, ומהן 50 שעות בטיסות מרחב לפחות;
{{ח:תת|(2)}} 15 שעות בטיסות לילה לפחות; שעות אלה יכולות לכלול גם את השעות שבוצעו במסגרת קורס האימונים לקבלת ההגדר.

{{ח:סעיף|218ד|תדריכי קרקע והדרכת טיס באוירון|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} המבקש הגדר טיסות יקבל ממדריך טיסה בעל הגדר מתאים תדריכי קרקע והדרכת טיסה זוגית בת 10 שעות לפחות באוירון בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בדיקת האוירון והכנתו לטיסות לילה לגבי מזג אויר, ניווטים וכיוצא באלה;
{{ח:תת|(2)}} תפעול אוירון בשדה תעופה בשעות הלילה כולל שימוש בעזרי הנמכה ויזואליים;
{{ח:תת|(3)}} תמרוני טיסה בסיסיים באזור שדה התעופה בלילה, כולל המראות והפסקת המראה, נחיתות רגילות ונחיתות חירום בלילה;
{{ח:תת|(4)}} טיסה כללית בלילה עם לוח מכשירים מלא ומוגבל;
{{ח:תת|(5)}} טיסה בלילה בשיטת ניווט טיס, כולל קריאת מפה, נווטות חישובית, שימוש בעזרי רדיו ADF, VOR ומכ״מ בנתיבים כלהלן: פרוזדורי אויר, פרוזדורי אויר מיוחדים ובנתיבים מוגדרים מראש;
{{ח:תת|(6)}} טיסת אימון עם נחיתות ויזואליות, כולל בעזרת VASI ו־PAPI – בשדות התעופה המאושרים לטיסות לילה – בן־גוריון, עטרות, שדה דב וחיפה;
{{ח:תת|(7)}} עד 30% מתוכנית האימונים האמורה יכול שתבוצע במדמה טיסה מאושר.

{{ח:סעיף|218ה|מיומנות טיסה|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} המבקש הגדר טיסות יוכיח בפני בוחן או בפני מדריך טיס ראשי של בית ספר להוראת טיס, שהוסמך לכך בכתב, את מיומנות הטיסה שלו ואת יכולתו בביצועים ובנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36(ד)}} ובתנאי שכל אלה יבוצעו בלילה ובתנאי כטר״מ.

{{ח:סעיף|218ו|פטורים|תיקון: תשמ״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} פטורים מחובות {{ח:פנימי|חלק ד פרק 6|פרק זה}} כולן או מקצתן –
{{ח:תת|(1)}} טייס שהוסמך בחיל האויר הישראלי והמשרת בו בשירות פעיל כטייס בעת הגשת הבקשה ולו הגדר טיסות לילה מטעם חיל האויר זכאי לקבלת הגדר טיסות אם הוכיח שביצע 5 שעות טיסה לפחות כטייס מפקד בלילה אשר בוצעו בשנה שקדמה להגשת הבקשה;
{{ח:תת|(2)}} טייס בעל רישיון טייס תקף אשר צבר נסיון של 300 שעות טיסה הכוללות –
{{ח:תתת|(א)}} 100 שעות טיסה לפחות כטייס מפקד בטיסות מרחב באוירון פרט לאוירון זעיר;
{{ח:תתת|(ב)}} 10 שעות טיסה לפחות בטיסות לילה;
{{ח:תתת|(ג)}} 10 שעות לפחות בהדרכה זוגית בטיסות מכשירים בסיסית;
{{ח:תת}} יהיה זכאי לקורס הדרכה מעשי מקוצר בן 4 שעות בלבד ויהיה עליו להוכיח את הידע המקצועי ואת מיומנות הטיסה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 218ב|בתקנות 218ב}} {{ח:פנימי|סעיף 218ה|ו־218ה}};
{{ח:תת|(3)}} טייס בעל רישיון טייס תקף אם {{ח:הערה|[צ״ל: עם]}} הגדר מכשירים לאוירון, זכאי לקבל הגדר טיסות לאחר ביצוע טיסת אימון ועמידה במבחן בטיסת מרחב לילה.

{{ח:סעיף|218ז|זכויות טיס בעל הגדר|תיקון: תשמ״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} טייס בעל רישיון טייס עם הגדר טיסות רשאי לבצע טיסות מרחב בלילה בנתיבים ובאזורים המאושרים לכך.

{{ח:סעיף|218ח|שמירת זכויות|תיקון: תשמ״ח, תשע״ו}}
{{ח:ת}} טייס בעל רישיון טייס עם הגדר טיסות זכאי להפעיל הזכויות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 218ז|בתקנה 218ז}}, אם נתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} עמד בדרישות לשמירת הזכויות המפורטות בתקנות הרישוי לגבי סוג הרשיון שבידו;
{{ח:תת|(2)}} ביצע שלוש המראות ושלוש נחיתות בלילה לפחות, כטייס מפקד, בתוך תשעים הימים שקדמו לאותה טיסה;
{{ח:תת|(3)}} עבר מבחן רמה בטיסת ניווט בלילה, על ידי מדריך טיס ראשי של בית ספר להוראת טיס בתוך 12 החדשים שקדמו לאותה טיסה.

{{ח:קטע2|חלק ד פרק 7|פרק שביעי: הגדר לאחזקה עצמית|תיקון: תשע״ג}}

{{ח:סעיף|218ט|כשירות לקבלת הגדר|תיקון: תשע״ג, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} טייס יהיה כשיר לקבל הגדר לאחזקה עצמית אם הוא –
{{ח:תתת|(1)}} בעלו הרשום של כלי טיס שנרשם לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (רישום כלי טיס וסימונם)#סעיף 12|תקנה 12(ב) או (ג) לתקנות הטיס (רישום כלי טיס וסימונם), התשל״ד–1973}};
{{ח:תתת|(2)}} מחזיק ברישיון טייס תקף ובו הגדר סוג מתאים לכלי הטיס שבנה;
{{ח:תתת|(3)}} הוכיח, להנחת דעתה של רשות הרישוי, כי הוא הבונה העיקרי של כלי הטיס;
{{ח:תתת|(4)}} הוכיח לרשות הרישוי כי קיבל הדרכה בנושא אחזקה עצמית של כלי הטיס בהיקף ובנושאים שעליהם הורה לו המנהל;
{{ח:תתת|(5)}} הוכיח ידע מקצועי ומיומנות כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק 7|בפרק זה}};
{{ח:תתת|(6)}} תושב קבע בישראל;
{{ח:תתת|(7)}} המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)|תקנות האגרות}} בעד הגדר אחזקה עצמית.
{{ח:תת|(ב)}} היה כלי הטיס כזה שבבנייתו השתתפו כמה בעלים רשומים, יהיו שלושה מבין בעליו הרשומים, לכל היותר, כשירים לקבל הגדר אחזקה עצמית לפי תקנת משנה (א), ובלבד שהוכיחו, כל אחד מהם, להנחת דעתה של רשות הרישוי, כי נטל חלק של ממש בבניית כלי הטיס.

{{ח:סעיף|218י|הדרכה לקבלת הגדר|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} המבקש הגדר אחזקה עצמית יוכיח כי קיבל, ממכון בדק בעל הגדר מתאים למין כלי הטיס שהוא בעלו הרשום, הדרכה בהיקף של 16 שעות לפחות, בקורס אימונים, בנושאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הדרכה בהיקף של 9 שעות לפחות בנושא מנוע כלי הטיס;
{{ח:תת|(2)}} הדרכה בהיקף של 6 שעות לפחות בנושא גוף כלי הטיס;
{{ח:תת|(3)}} הדרכה בהיקף של שעה לפחות בנושא הרישומים הנדרשים לעניין כלי הטיס לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)#פרק 7|הפרק השביעי לתקנות ההפעלה}}.

{{ח:סעיף|218יא|הוכחת ידע מקצועי|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי לצורך קבלת הגדר אחזקה עצמית:
{{ח:תת|(1)}} מנוע – פירוק והרכבה של מכל שמן, החלפת מסנן שמן, החלפת שמן, פירוק, ניקוי, הרכבה וסינכרון המאייד, פירוק, הרכבה והידוק המדחף, החלפת מצתים, ניקוז והחלפת נוזל קירור; החלפת צנרת הדלק ומסנן הדלק;
{{ח:תת|(2)}} גוף – ביצוע ביקורת כללית; אבטחת ברגים; פירוק והרכבה של גלגלים; בדיקת זווית הגאים; תיקוני מבנה (פח, בד וחומרים מרוכבים);
{{ח:תת|(3)}} רישום ותיעוד – אופן מילוי מסמכי כלי הטיס, לרבות מסמכים בנושא משקל ואיזון, ושמירתם;
{{ח:תת|(4)}} הדינים, הכללים, החובות והזכויות החלים על בעל הגדר אחזקה עצמית.

{{ח:סעיף|218יב|זכויות טייס בעל הגדר|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} טייס בעל הגדר אחזקה עצמית רשאי לבצע בכלי טיס כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 218ט|בתקנה 218ט}}, שהוא בעליו הרשום –
{{ח:תת|(1)}} אחזקה עצמית, לרבות ביצוע פעולות תיקון, אחזקה, ביקורת ובדיקות מצב (Condition Inspection), ולמעט פעולות בדק העשויות להשפיע על ביצועי כלי הטיס ותיקוני מערכות אוויוניקה;
{{ח:תת|(2)}} תחזוקת קו למנוע, למדחף או לציוד תעופתי של כלי טיס; בפסקה זו, ”תחזוקת קו“ – ביצוע פעולת בדק במנוע, מדחף או ציוד תעופתי של כלי טיס לפני טיסה, כדי לוודא את כשירותם לטיסה המיועדת, ולרבות –
{{ח:תתת|(א)}} איתור וזיהוי תקלות (Troubleshooting);
{{ח:תתת|(ב)}} תיקון ליקויים, אשר נוכח פשטות אופן תיקונם אין הם מפורטים בספר התחזוקה של כלי הטיס;
{{ח:תתת|(ג)}} ביקורות מתוכננות, העשויות לחשוף חריגות ותקלות שטחיות, לרבות בדיקות בראייה באמצעות פתחי גישה מיוחדים, ולרבות ביקורות שאינן מורכבות;
{{ח:תתת|(ד)}} תיקון תקלות וביצוע שינויים זעירים שאינם דורשים פירוק מורכב, וניתן להשלימם באמצעים פשוטים, ולמעט תיקון גדול; בפסקה זו –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שינוי זעיר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (נוהלי תיעוד כלי טיס וחלקיהם)#סעיף 34|בתקנה 34 לתקנות התיעוד}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תיקון גדול“ – תיקון כמפורט בסעיף (b) בתוספת A לחלק 43 לפ.א.ר כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (מכוני בדק)|בתקנות מכוני הסמכה {{ח:הערה|[צ״ל: בתקנות מכוני הבדק]}}}}.

{{ח:קטע1|חלק ה|חלק ה׳: רשיונות לעובדי טיס שאינם אנשי צוות אויר}}
{{ח:קטע2|חלק ה פרק 1|פרק ראשון: רשיון טכנאי לבדק כלי טיס}}
{{ח:קטע3|חלק ה פרק 1 סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:סעיף|219|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ה פרק 1|בפרק זה}}:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כושר ביצוע“ – היכולת לבצע כהלכה פעולות טכניות בשטח התמחות מקצועית מוגדר של אחזקה, תיקון או שינוי על כלי טיס, מנועיהם או ציודם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבחן יסודות“ – מבחן עיוני בנושא יסודות שטח ההתמחות המקצועית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבחן סוג“ – מבחן עיוני העוסק בהכרה של טיפוס כלי טיס או טיפוס המנוע או טיפוס הציוד או בדיקות ותהליכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נסיון מקצועי“ – נסיון מקצועי בביצוע עבודות אחזקה, תיקון, שינוי או שיפוץ בשטח התמחותו המקצועית של טכנאי לבדק כלי טיס, המבוצעות על כלי טיס, מנוע או ציוד, או ביצוע תפקידי פיקוח או השגחה ישירה על ביצוע עבודות אלה, או הדרכה בביצוע עבודות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סימוכי אחזקה“ – מערכי ביקורת ואחזקה, ספרי אחזקה, עלוני שירות, הוראות, שינויים ונוהלי עבודה שאושרו על־ידי המנהל לביצוע אחזקה או שינוי בכלי טיס, מנועיהם או ציודם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סימוכי שיפוץ“ – מערכי שיפוץ, ספרי עזר לשיפוץ ולתיקון, עלוני שירות, הוראות שנויים ונוהלי עבודה שאושרו על ידי המנהל לביצוע תיקון, שיפוץ או שינוי בכלי טיס, מנועיהם או ציודם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סימוכי תהליכים“ – מערכי עבודה, עלוני ונוהלי עבודה שאושרו על ידי המנהל לביצוע אחזקה או שינוי בכלי טיס, מנועיהם או ציודם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד מכון הסמכה“ – עובד הנמנה על עובדי מכון הסמכה והשלים בו ששה חודשי עבודה רצופים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת בדק ושחרור“ – תעודה המעידה שעבודות האחזקה, התיקונים והשינויים בכלי טיס הושלמו, לפי שיטות שנקבעו בסימוכי האחזקה.

{{ח:סעיף|220|פירוט ההגדר ברשיון טכנאי לבדק כלי טיס}}
{{ח:ת}} ההגדר ברשיון טכנאי לבדק כלי טיס יפרט כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} שטח ההתמחות המקצועית של מחזיק הרשיון;
{{ח:תת|(2)}} טיפוס כלי הטיס, טיפוס המנוע או טיפוס הציוד לרבות מערכותיהם או קבוצת הטיפוסים של כלי טיס, המנוע או הציוד, הכל בהתאם לשטח ההתמחות המקצועית.

{{ח:סעיף|221|שטחי ההתמחות המקצועית של טכנאי לבדק כלי טיס}}
{{ח:ת}} שטחי ההתמחות המקצועית של טכנאי לבדק כלי טיס יהיו:
{{ח:תת|(1)}} מבנה כלי טיס ומערכותיו;
{{ח:תת|(2)}} מנוע כלי טיס ומערכותיו;
{{ח:תת|(3)}} אבזרי כלי טיס או מנוע;
{{ח:תת|(4)}} חשמל ומכשירים;
{{ח:תת|(5)}} רדיו–אלקטרוניקה;
{{ח:תת|(6)}} אויוניקה;
{{ח:תת|(7)}} בדיקות ותהליכים מיוחדים.

{{ח:סעיף|222|כשירות לקבלת רשיון טכנאי לבדק כלי טיס|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} אדם יהא כשיר לקבל רשיון טכנאי לבדק כלי טיס אם מילא אחר כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מלאו לו 18 שנה;
{{ח:תתת|(2)}} הגיש בקשה לרשות הרישוי לקבלת רשיון טכנאי לבדק כלי טיס;
{{ח:תתת|(3)}} הוכיח למנהל או למנהל מכון ההסמכה, הכל בהתאם לרשיון המבוקש, ידע מקצועי, נסיון מקצועי וכושר ביצוע, הדרושים לקבלת הרשיון וההגדר המבוקשים;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(5)}} המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת רשיון טכנאי לבדק כלי טיס ששולמה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)|תקנות האגרות}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) רשאי המנהל או מנהל מכון ההסמכה באישור המנהל, הכל בהתאם לרשיון המבוקש –
{{ח:תתת|(1)}} לשחרר, שחרור מלא או שחרור חלקי, מבקש רשיון או הגדר נוסף שהוכשר כטכנאי לבדק כלי טיס בחיל האויר הישראלי ברמה שאינה נופלת מהרמה הנדרשת לפי תקנות אלה, או בכל מוסד שהוכר על ידי המנהל לצורך תקנות אלה, מחובת ההוכחה של ידע מקצועי וכושר ביצוע כמפורט {{ח:פנימי|חלק ה|בחלק זה}};
{{ח:תתת|(2)}} לזקוף את נסיונו המקצועי הכולל של מבקש הרשיון במסגרת חיל האויר הישראלי או במסגרת המוסד שהוכר כאמור בפיסקה (1) לחשבון הנסיון המקצועי הנדרש ממנו לפי {{ח:פנימי|חלק ה פרק 1|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי שלא ליתן לעובד מכון הסמכה רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2 או סוג 1 או הגדר נוסף על ההגדר שברשיונו אם ההגדר ברשיון המבוקש או ההגדר הנוסף המבוקש נמצא ברשימת ההגדרים המפורטים ברשיון מכון ההסמכה.

{{ח:סעיף|223|בקשה לרשיון טכנאי לבדק כלי טיס}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש רשיון טכנאי לבדק כלי טיס או חידושו או המבקש הגדר נוסף, יגיש בקשה למנהל או למנהל מכון ההסמכה, הכל בהתאם לרשיון המבוקש, בטופס ובאופן שיורה המנהל או מנהל מכון ההסמכה וימלא אחרי התנאים שפורטו בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} רשיון טכנאי לבדק כלי טיס יהא בטופס כפי שהורה המנהל או מנהל מכון ההסמכה באישור המנהל, הכל בהתאם לרשיון המבוקש.

{{ח:סעיף|224|מבחנים עיוניים ומבחני כושר ביצוע}}
{{ח:תת|(א)}} מבחנים עיוניים ומבחני כושר ביצוע לטכנאי לבדק כלי טיס יתקיימו במועדים, במקומות ובשלבים, הכל כפי שייקבע על ידי המנהל או מנהל מכון ההסמכה, הכל בהתאם לסוג הרשיון המבוקש.
{{ח:תת|(ב)}} על המבקש לקבל רשיון טכנאי לבדק כלי טיס להשלים את מבחני הוכחת כושר הביצוע לא יאוחר מתום שלוש שנים מיום מבחני הסוג.

{{ח:סעיף|225|ציון מעבר במבחן עיוני ובמבחן כושר ביצוע}}
{{ח:ת}} ציון המעבר במבחן עיוני או במבחן כושר ביצוע לצורך קבלת רשיון טכנאי לבדק כלי טיס הוא 70 אחוזים למאה.

{{ח:סעיף|226|תוקף מבחנים עיוניים}}
{{ח:תת|(א)}} תוקף אישור מבחן יסודות יהא בלתי מוגבל בזמן.
{{ח:תת|(ב)}} תוקף אישור מבחן סוג יפקע בתום שלוש שנים מיום עריכת המבחן.
{{ח:תת|(ג)}} במנין תקופת תוקף אישור מבחן סוג לא תלקח בחשבון תקופת שירות הנבחן בצבא הגנה לישראל אם בתקופת השירות הועסק הנבחן באותו שטח התמחות מקצועית המצוין בהגדר המבוקש או בהגדר הנוסף המבוקש. המנהל, או מנהל מכון ההסמכה באישור המנהל, רשאים להאריך תוקפו של אישור של מבחן סוג שפקע תוקפו אם מצאו שנתקיימו נסיבות המצדיקות הארכת תוקף האישור.

{{ח:סעיף|227|מבחן עיוני חוזר}}
{{ח:תת|(א)}} נבחן שנכשל במבחן עיוני, רשאי להגיש בקשה למבחן עיוני חוזר בתום לפחות 30 יום מיום המבחן בו נכשל.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל או מנהל מכון ההסמכה, הכל לפי הענין, רשאים לקצר את התקופה הנקובה בתקנת משנה (א) אם מצאו שקיימות נסיבות המצדיקות קיצור התקופה.

{{ח:סעיף|228|מבחן חוזר להוכחת כושר ביצוע}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שנכשל במבחן להוכחת כושר ביצוע, לא ייגש למבחן חוזר אלא בתום 60 יום לפחות מיום המבחן בו נכשל.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל או מנהל מכון ההסמכה, הכל לפי הענין, רשאים לקבוע מועדים אחרים להגשת בקשה למבחן חוזר להוכחת כושר ביצוע, אם מצאו שקיימות נסיבות המצדיקות זאת.

{{ח:סעיף|229|תנאים למתן הגדר נוסף}}
{{ח:תת|(א)}} טכנאי לבדק כלי טיס המבקש הגדר נוסף על ההגדר שברשיונו יוכיח נסיון מקצועי וכושר ביצוע, הכל בהתאם להגדר הנוסף המבוקש.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל, או מנהל מכון ההסמכה, לאחר שקיבל אישורו של המנהל, רשאי לפטור את המבקש מהצורך להוכיח נסיון מקצועי כאמור בתקנת משנה (א) אם שטח ההתמחות המקצועית של ההגדר הנוסף הוא אותו שטח התמחות מקצועית של ההגדר שברשיונו, בתנאי שהמבקש הוכיח לפחות ששה חודשי נסיון מקצועי תוך השנתיים שקדמו לבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל, או מנהל מכון ההסמכה, לאחר שקיבל את אישורו של המנהל, רשאי לפטור את המבקש, פטור מלא או חלקי, מהצורך להוכיח ידע מקצועי וכושר ביצוע כאמור בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב), רשאי המנהל, או מנהל מכון ההסמכה לאחר שקיבל את אישורו של המנהל, לפטור את מבקש ההגדר הנוסף מהצורך להוכיח את מלוא תקופת הנסיון המקצועי הנדרשת, בתנאי שבאחד מההגדרים הקודמים שברשיון המבקש מפורט אותו שטח ההתמחות המקצועית וטיפוס או טיפוסים בעלי קוי אופי דומים, כהגדר הנוסף המבוקש.

{{ח:סעיף|230|תוקף הרשיון|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת תוקפו של רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2 או סוג 1 לא תעלה על עשרים וארבעה חודשים.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|231|חידוש הרשיון}}
{{ח:תת|(א)}} טכנאי לבדק כלי טיס המבקש חידוש רשיון שניתן לפי תקנות אלה, יוכיח כי תוך השנתיים שקדמו להגשת בקשת חידוש הרשיון, רכש נסיון מקצועי בתחום ההגדר שברשיון במשך ששה חודשים לפחות, ובלבד שלמנהל או למנהל מכון ההסמכה יש השגחה ישירה או עקיפה על ביצוע העבודות הכלולות בנסיון המקצועי או שהעבודות בוצעו במסגרת צבא הגנה לישראל.
{{ח:תת|(ב)}} רשיון של טכנאי לבדק כלי טיס לא יחודש אם לא היה לו תוקף במשך תקופה העולה על שנתיים, אלא אם עמד המבקש בבחינות כפי שנדרש מאת המנהל או מנהל מכון ההסמכה לאחר שקיבל את אישור של המנהל.

{{ח:קטע3|חלק ה פרק 1 סימן ב|סימן ב׳: רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2}}

{{ח:סעיף|232|ידע מקצועי|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי לצורך קבלת רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2:
{{ח:תת|(1)}} עקרונות המבנה והפעולה של כלי טיס, מנועם וציודם;
{{ח:תת}} נוהלי האחזקה ושיטות הביצוע של תיקונים ושינויים בכלי טיס, מנועיהם וציודם הכל לפי שטח ההתמחות המקצועית והטיפוס או קבוצת הטיפוסים המצויינים בהגדר שברשיון או בהגדר הנוסף, כפי שפורסם בפרסומי הרשות;
{{ח:תת|(2)}} הדינים, הכללים, החובות והזכויות החלים על טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2.

{{ח:סעיף|233|הנסיון הדרוש לקבלת רשיון|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} דרישות הנסיון המזעריות לקבלת רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2 הן שלוש שנות נסיון מקצועי באחזקה של כלי טיס, מנועיהם או ציודם, תיקונם או שינוים, ומהן לפחות ששה חודשי נסיון מקצועי בשטח ההגדר המבוקש שנרכש תוך השנתיים שקדמו להגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי לקצר את תקופת הנסיון המקצועי הנדרשת בתקנת משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} לתקופה של שנתיים – אם הנסיון המקצועי של המבקש הוא בשטח הגדר שהמנהל קבע שלצורך קבלתו נדרשת הוכחת נסיון מקצועי של שנתיים בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} לתקופה של שנתיים – אם המבקש קיבל, להנחת דעתו של המנהל הדרכה בשטח ההגדר המבוקש;
{{ח:תתת|(3)}} לתקופה של שמונה עשר חודשים – אם הנסיון המקצועי של המבקש הוא בשטח הגדר שבפרסומי הרשות נקבע שלצורך קבלתו נדרשת הוכחת נסיון מקצועי של שנתיים בלבד, והמבקש קיבל הדרכה מתאימה בשטח ההגדר המבוקש.

{{ח:סעיף|234|כושר ביצוע}}
{{ח:ת}} המבקש רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2 יוכיח כושר ביצוע באחזקה של כלי טיס, מנועיהם או ציודם, תיקונם או שינוים, הכל בהתאם להגדר המבוקש, וכן יוכיח יכולת שימוש נאות בסימוכי האחזקה.

{{ח:סעיף|235|הגדר נוסף}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש הגדר נוסף באותו שטח התמחות מקצועית של ההגדר שברשיונו יוכיח –
{{ח:תתת|(1)}} ידע מקצועי בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 232|בתקנה 232}} הישימים להגדר המבוקש; המבקש לא יידרש להבחן שנית באותם תחומי ידע מקצועי בהם כבר הוכיח את בקיאותו;
{{ח:תתת|(2)}} נסיון מקצועי הדרוש להגדר המבוקש של לפחות ששה חודשים תוך השנתיים שקדמו להגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש הגדר נוסף בשטח התמחות מקצועית שונה מזו שבהגדר שברשיונו יוכיח:
{{ח:תתת|(1)}} ידע מקצועי בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 232|בתקנה 232}} הישימים להגדר המבוקש;
{{ח:תתת|(2)}} אותו נסיון מקצועי הדרוש לצורך קבלת רשיון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 233|בתקנה 233}};
{{ח:תתת|(3)}} כושר ביצוע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 234|בתקנה 234}}.

{{ח:סעיף|236|זכויות טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2 זכאי –
{{ח:תת|(1)}} לאשר, במסגרת מכון בדק, כלי טיס, מנועיהם או ציודם הרשומים בהגדר שברשיונו ככשירים לטיסה לאחר שבוצעו בהם עבודות אחזקה, תיקונים או שינויים בהתאם לסימוכי האחזקה הישימים;
{{ח:תת|(2)}} להוציא תעודת בדק ושחרור.

{{ח:קטע3|חלק ה פרק 1 סימן ג|סימן ג׳: רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 1}}

{{ח:סעיף|237|הוכחת ידע מקצועי|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי לצורך קבלת רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 1:
{{ח:תת|(1)}} עקרונות המבנה והפעולה של כלי טיס, מנועם וציודם, נוהלי השיפוץ, בדיקות ותהליכים מיוחדים וכן שיטות הביצוע של תיקונים ושינויים בכלי טיס, מנועיהם וציודם, הכל לפי שטח ההתמחות המקצועית והטיפוס או קבוצת הטיפוסים המצוינים בהגדר שברשיון או בהגדר הנוסף, וכמפורסם בפרסומי הרשות;
{{ח:תת|(2)}} הדינים, הכללים, החובות והזכויות החלים על טכנאי לבדק כלי טיס סוג 1.

{{ח:סעיף|238|נסיון מקצועי}}
{{ח:תת|(א)}} דרישות הנסיון המזעריות לקבלת רשיון לטכנאי לבדק כלי טיס סוג 1 הן ארבע שנות נסיון בשיפוץ של כלי טיס, מנועיהם או ציודם, תיקונם או שינוים, ומהן לפחות ששה חודשי נסיון מקצועי בשטח ההגדר שברשיון המבוקש שנרכש תוך השנתיים שקדמו להגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי לקצר בשנה את תקופת הנסיון המקצועי האמור בתקנת משנה (א), אם הוכח להנחת דעתו כי המבקש קיבל הדרכה מתאימה בשטח ההגדר המבוקש.

{{ח:סעיף|239|כושר ביצוע}}
{{ח:ת}} המבקש רשיון יוכיח כושר ביצוע בשיפוץ של כלי טיס, מנועיהם או ציודם, בדיקות ותהליכים מיוחדים הכל בהתאם להגדר המבוקש וכן יוכיח יכולת שימוש נאות בסימוכי השיפוץ.

{{ח:סעיף|240|הגדר נוסף}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש הגדר נוסף באותו שטח התמחות מקצועית של ההגדר שברשיונו יוכיח –
{{ח:תתת|(1)}} ידע מקצועי בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 237|בתקנה 237}} הישימים להגדר המבוקש; המבקש לא יידרש להבחן באותם תחומי ידע מקצועי בהם כבר הוכיח את בקיאותו;
{{ח:תתת|(2)}} נסיון מקצועי הישים להגדר המבוקש של לפחות 6 חודשים תוך השנתיים שקדמו להגשת הבקשה;
{{ח:תתת|(3)}} כושר ביצוע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 239|בתקנה 239}}.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש הגדר נוסף בשטח התמחות שונה מזה שבהגדר שברשיונו יוכיח –
{{ח:תתת|(1)}} ידע מקצועי בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 237|בתקנה 237}} הישימים להגדר המבוקש;
{{ח:תתת|(2)}} נסיון מקצועי הדרוש לצורך קבלת רשיון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 238|בתקנת 238}};
{{ח:תתת|(3)}} כושר ביצוע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 239|בתקנה 239}}.

{{ח:סעיף|241|זכויות טכנאי לבדק כלי טיס סוג 1|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} טכנאי לבדק כלי טיס סוג 1 זכאי לאשר כשירות של כלי טיס, מנועם או ציודם הרשומים בהגדר שברשיונו לאחר שבוצעו בהם עבודות שיפוץ, תיקון, שינוי, בדיקה ותהליכים מיוחדים בהתאם לסימוכי השיפוץ או סימוכי התהליכים המיוחדים הישימים, ובתנאי שמחזיק הרשיון פועל במסגרת מכון בדק.

{{ח:קטע3|חלק ה פרק 1 סימן ד|סימן ד׳: רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 2 מוגבל {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ג}}

{{ח:סעיף|242||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|243||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|244||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|245||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|246||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|247||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|248||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|חלק ה פרק 1 סימן ה|סימן ה׳: רשיון טכנאי לבדק כלי טיס סוג 1 מוגבל {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ג}}

{{ח:סעיף|249||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|250||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|251||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|252||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|253||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|254||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|255||תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|חלק ה פרק 2|פרק שני: רשיון פיקוח על תנועה אוירית}}
{{ח:קטע3|חלק ה פרק 2 סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:סעיף|256|הגדרות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|חלק ה פרק 2|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות מידע תעופתי“ – שירותי מתן מידע תעופתי בדבר בטיחות, סדירות ויעילות התעבורה האוירית בכל הנוגע לאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שדות תעופה;
{{ח:תתת|(2)}} שירותי פיקוח על התנועה האוירית;
{{ח:תתת|(3)}} קשר ושירותי תעבורה אוירית ומתקניהם;
{{ח:תתת|(4)}} שרותים מטאורולוגיים ומתקניהם;
{{ח:תתת|(5)}} שרותי חיפוש והצלה ומתקניהם;
{{ח:תתת|(6)}} חיקוקים, נהלים והוראות הקשורים בתעבורה אוירית;
{{ח:תתת|(7)}} סיכונים לתעבורה האוירית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הגדר מאמן“ – הגדר מאמן מפקח על תנועה אוירית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 310|בתקנה 310}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכ״ם“ – מוצא כיוון ומרחק – מכשיר המודד, באמצעים אלקטרוניים, כיוון ומרחק בינו ובין עצם פלוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרחב מבוקר“ – כל מרחב הפיקוח התעופתי של ישראל שכל טיסה בו חייבת בהגשת תכנית טיסה, בקבלת מירשה טיסה ובשמירת קשר במשך כל הטיסה בין כלי הטיס לבין יחידת שירות פיקוח על תנועה אוירית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרחב פיקוח“ – המרחב האוירי בישראל והמרחב האוירי מחוץ לישראל הנתון לפיקוחה האוירי, שתחומיהם מוגדרים בפרסומי מידע תעופתי ושבהם ניתנים שירותי פיקוח על תנועה אוירית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספר עזר“ – ספר עזר מבצעי לשירותי פיקוח על תנועה אוירית הכולל את כל ההוראות והנהלים החיוניים כדי לאפשר למפקח על תנועה אוירית למלא את תפקידו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקח מתלמד“ – פקח תנועה אוירית אשר סיים בהצלחה קורס פיקוח טיסה בסיסי והמחזיק בתעודה המאשרת זאת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות פיקוח בשדה“ – שירות פיקוח על התנועה האוירית בשדה תעופה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות פיקוח גישה“ – שירות פיקוח על התנועה האוירית בכניסה וביציאה משדה תעופה לפי כללי טיסת מכשירים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות פיקוח מרחב“ – שירות פיקוח על התנועה האוירית המתנהלת במרחב המבוקר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות פיקוח מכ״ם“ – מתן שירות פיקוח גישה או שירות פיקוח מרחב באמצעות מכ״ם.

{{ח:סעיף|257|כשירות לקבלת רשיון מפקח על תנועה אוירית}}
{{ח:ת}} אדם יהא כשיר לקבל רשיון מפקח על תנועה אוירית אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מלאו לו 21 שנה, או 19 שנה אם הוסמך בחיל האויר הישראלי כבקר או כפקח;
{{ח:תת|(2)}} הוא קורא, מבין ומדבר ברהיטות וללא פגם העלול להפריע לקיום קשר רדיו תקין את הלשון העברית והלשון האנגלית הטכנית המקובלת בתעופה;
{{ח:תת|(3)}} הוא מחזיק ברשיון אלחוטאי טיס רדיו–טלפון מוגבל או עבר מבחן R/T במסגרת קורס פיקוח טיסה בסיסי או קורס מודיעין טיס בסיסי;
{{ח:תת|(4)}} הוא מחזיק בתעודה רפואית תקפה;
{{ח:תת|(5)}} הוא מחזיק באישור העדר הרשעות פליליות שניתן לו בתשעים הימים שקדמו להגשת הבקשה לרשיון;
{{ח:תת|(6)}} הוא הגיש בקשה לרשות הרישוי לקבלת רשיון מפקח על תנועה אוירית;
{{ח:תת|(7)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות מקצועית כנדרש {{ח:פנימי|חלק ה פרק 2 סימן א|בסימן זה}}, הכל בהתאם להגדר המבוקש;
{{ח:תת|(8)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת רשיון מפקח על תנועה אוירית ששולמה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)|תקנות האגרות}}.

{{ח:סעיף|258|הידע המקצועי הדרוש לקבלת הרשיון}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי לצורך קבלת רשיון מפקח על תנועה אוירית:
{{ח:תת|(1)}} דיני התעופה האזרחית וכלליה בהפעלת כלי טיס, לרבות ההליכים, הנהלים והנהגים הקשורים בפיקוח על תנועה אוירית אשר פורסמו על־ידי הארגון (כגון Doc. 4444, A-11, A-2 ו־Doc. 8168);
{{ח:תת|(2)}} פרסומי הארגון המתייחסים למתקני קשר, נוהלי קשר והליכיו, לרבות נוהלי התקשרויות טלפוניות ומינוח מקובל בהתקשרויות אלה;
{{ח:תת|(3)}} עקרונות ניווט אוירי, לרבות השימוש במדי גובה;
{{ח:תת|(4)}} הערכת מפות סינופטיות, דוחות ותחזיות מזג אויר שידיעתן הכרחית לפיקוח על תנועה אוירית;
{{ח:תת|(5)}} הכרת תכונותיהם של כלי טיס מסוגים שונים וביצועיהם במצבי טיסה שונים;
{{ח:תת|(6)}} ידיעה בסיסית במכשירי עזר לניווט אלקטרוניים וחזותיים, השימוש בהם ומגבלותיהם;
{{ח:תת|(7)}} פרסומי מידע תעופתי בישראל (A.I.P.‎), הוראות והודעות המנהל.

{{ח:סעיף|259|הנסיון הדרוש לקבלת הרשיון|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} אלה דרישות הנסיון המזעריות לצורך קבלת רשיון מפקח על תנועה אוירית:
{{ח:תת|(1)}} בשנתיים שקדמו להגשת הבקשה לרשיון שימש המבקש במשך חמישה עשר חודש כטייס או כנווט טיס, ובהן שלושה חודשים פיקח המבקש באורח מעשי על תנועה אוירית תחת השגחתו, ולהנחת דעתו של מפקח על תנועה אוירית המחזיק ברשיון פיקוח על תנועה אוירית ובו הגדר מאמן; או
{{ח:תת|(2)}} בחצי השנה שקדמה להגשת הבקשה סיים המבקש בהצלחה קורס פיקוח טיסה בסיסי, ופיקח על תנועה אוירית, באורח מעשי, שלושה חודשים לפחות לאחר שסיים בהצלחה קורס פיקוח טיסה בסיסי, תחת השגחתו ולהנחת דעתו של מפקח על תנועה אוירית המחזיק ברשיון תקף ובו הגדר מאמן.

{{ח:סעיף|260|הגדרי פיקוח על תנועה אוירית}}
{{ח:ת}} אלה הגדרי פיקוח על תנועה אוירית:
{{ח:תת|(1)}} פיקוח שדה;
{{ח:תת|(2)}} פיקוח גישה;
{{ח:תת|(3)}} פיקוח מרחב;
{{ח:תת|(4)}} פיקוח מכ״ם.

{{ח:סעיף|261|תנאים לקבלת הגדר פיקוח נוסף}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח על תנועה אוירית יהא כשיר לקבל הגדר פיקוח נוסף על ההגדר שברשיונו אם עבד, באורח מעשי, לפחות ששה חודשים בשירות הפיקוח שלגביו ניתן לו ההגדר שברשיונו ואם מילא אחר דרישות {{ח:פנימי|חלק ה פרק 2|פרק זה}} לצורך קבלת ההגדר הנוסף.
{{ח:תת|(ב)}} הוראת תקנת משנה (א) לא תחול על הגדר פיקוח מכ״ם.

{{ח:סעיף|262|שימוש בזכויות הרשיון|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישתמש אדם בזכויות לפי רשיון מפקח על תנועה אוירית שניתן לו לפי תקנות אלה אלא אם כן הוא –
{{ח:תתת|(1)}} מחזיק בתעודה רפואית תקפה;
{{ח:תתת|(2)}} שילם את האגרה השנתית כאמור {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)|בתקנות האגרות}};
{{ח:תתת|(3)}} עבר אימונים תקופתיים והוכיח מיומנות מקצועית כמפורט בספר העזר של היחידה שבה הוא מפעיל את זכויותיו; הוכחת המיומנות כאמור תיעשה במיתקן אימון שאישר המנהל או בעבודה מעשית ביחידה שבה הוא מפעיל את זכויותיו לפי הרשיון שבידו.
{{ח:תת|(ב)}} לא ישתמש אדם בזכויות לפי רשיון מפקח על תנועה אוירית שהיה בו הגדר פיקוח אחד בלבד אם פקע תוקף הגדר הפיקוח שבו. היה ברשיון יותר מהגדר פיקוח אחד – לא ישתמש אדם בזכויות לפי הרשיון אם פקע תוקף כל הגדרי הפיקוח שבו.

{{ח:סעיף|263|פקיעת תוקף הגדר פיקוח}}
{{ח:ת}} הגדר פיקוח שברשיון מפקח על תנועה אוירית יפקע מאליו אם מחזיק הרשיון לא שימש בתפקיד שלגביו קיבל אותו הגדר במשך ששה חודשים רצופים. פקע תוקף ההגדר, לא ישמש מחזיק הרשיון בתפקיד שלגביו קיבל את ההגדר אלא אם עמד במבחן כפי שהורתה רשות הרישוי.

{{ח:סעיף|264|חידוש זכות שימוש בזכויות לפי רשיון|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} המבקש חידוש זכות השימוש בזכויות לפי רשיון מפקח על תנועה אוירית שניתן לו לפי תקנות אלה יוכיח להנחת דעתה של רשות הרישוי –
{{ח:תת|(1)}} עמידה בתנאי הכשירות לקבלת רשיון מפקח על תנועה אוירית כמפורט {{ח:פנימי|חלק ה פרק 2|בפרק זה}};
{{ח:תת|(2)}} כי שימש בתפקיד בהתאם לכל הגדר שברשיונו שנים עשר ימים בשנה אך לא פחות מששה ימים בששת החודשים שקדמו להגשת הבקשה;
{{ח:תת|(3)}} נתקיימו בו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 262|תקנה 262(א)(3)}}.

{{ח:קטע3|חלק ה פרק 2 סימן ב|סימן ב׳: הגדר פיקוח שדה}}

{{ח:סעיף|265|כשירות לקבלת הגדר פיקוח שדה}}
{{ח:ת}} מפקח על תנועה אוירית יהא כשיר לקבל הגדר פיקוח שדה אם סיים בהצלחה קורס אימונים בסיסי בפיקוח שדה והוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות כנדרש {{ח:פנימי|חלק ה פרק 2 סימן ב|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף|266|הידע המקצועי הדרוש לקבלת ההגדר}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי לצורך קבלת הגדר פיקוח שדה:
{{ח:תת|(1)}} הדינים, הכללים וההוראות המתייחסים להפעלת שדות התעופה השונים;
{{ח:תת|(2)}} נוהלי תיאום פיקוח על תנועה אוירית בין יחידות פיקוח שונות;
{{ח:תת|(3)}} קריטריונים לקביעת מיכשולים וסימונם;
{{ח:תת|(4)}} הליכי הזעקת שירותי חירום למיניהם;
{{ח:תת|(5)}} זיהוי קיצורים ונתונים אחרים בקשר לדיווחי תצפיות מטאורולוגיות, וכן איפיוני תחזיות מזג האויר (TAFOR, METAR);
{{ח:תת|(6)}} אותות זיהוי אלחוטיים, תדרים ונתונים אחרים בקשר לשירותי ניווט בשטח כאמור;
{{ח:תת|(7)}} פרסומי מידע תעופתי בישראל (A.I.P.‎), הוראות והודעות המנהל.

{{ח:סעיף|267|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר פיקוח שדה}}
{{ח:ת}} אלה דרישות הנסיון המזעריות לצורך קבלת הגדר פיקוח שדה:
{{ח:תת|(1)}} חודש שירות בחצי השנה שקדמה להגשת הבקשה בשדה תעופה שלגביו מבוקש ההגדר, תחת השגחתו של מפקח על תנועה אוירית שברשיונו הגדר פיקוח שדה, אם המבקש מחזיק בהגדר פיקוח גישה; או
{{ח:תת|(2)}} שלושה חודשי שירות בחצי השנה שקדמה להגשת הבקשה, בשדה תעופה שלגביו מבוקש ההגדר תחת השגחתו של מפקח תנועה אוירית, שברשיונו הגדר פיקוח שדה.

{{ח:סעיף|268|מיומנות מקצועית}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנותו המקצועית, על המבקש להפגין בפני בוחן את יכולתו המקצועית בתחום ההגדר המבוקש.

{{ח:סעיף|269|זכויותיו של מפקח פיקוח שדה}}
{{ח:ת}} הגדר פיקוח שדה מזכה מפקח על תנועה אוירית לשמש כמפקח על שירות פיקוח שדה, ובלבד שהוא בקי בכל הידע המקצועי המתאים הרווח אותה שעה, לגבי שדה התעופה שבו מצויה יחידת הפיקוח על תנועה אוירית שבה הוא מועסק, להנחת דעתו של מנהל אותה יחידה.

{{ח:קטע3|חלק ה פרק 2 סימן ג|סימן ג׳: הגדר פיקוח גישה}}

{{ח:סעיף|270|כשירות לקבלת הגדר פיקוח גישה}}
{{ח:ת}} מפקח על תנועה אוירית יהא כשיר לקבל הגדר פיקוח גישה אם ברשיונו הגדר פיקוח שדה או הגדר פיקוח מרחב ואם הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות מקצועית כמפורט {{ח:פנימי|חלק ה פרק 2 סימן ג|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף|271|הידע המקצועי הדרוש לקבלת ההגדר}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי לצורך קבלת הגדר פיקוח גישה:
{{ח:תת|(1)}} כללי הגישה והפיקוח האזורי על שדה התעופה שלגביו מבוקש ההגדר;
{{ח:תת|(2)}} נוהלי תיאום בין פיקוח על תנועה אוירית בחלל האויר שבפיקוחו, ובחלל פיקוח עילי הסמוך לו;
{{ח:תת|(3)}} נהלים באשר לכלי טיס הטסים לפי כט״מ, הן לגבי כלי הטיס היוצאים מתחום פיקוח הגישה והן לגבי כלי טיס הנכנסים לתחום פיקוח הגישה;
{{ח:תת|(4)}} אמצעי עזר אלקטרוניים וחזותיים לפיקוח על תנועה אוירית;
{{ח:תת|(5)}} צורת פני הקרקע ותווי קרקע בולטים;
{{ח:תת|(6)}} ההליכים בחיפושים ובהצלה במתקנים ובאמצעי העזר המתאימים;
{{ח:תת|(7)}} הליכים של הזעקת שירותי החירום למיניהם;
{{ח:תת|(8)}} זיהוי קיצורים ונתונים אחרים בקשר לדיווחי תצפיות מטאורולוגיות וכן איפיוני תחזיות מזג אויר (METAR ו־TAFOR);
{{ח:תת|(9)}} אותות זיהוי אלחוטיים, תדרים ונתונים אחרים בקשר למתקנים ושירותים של ניווט בשטח כאמור;
{{ח:תת|(10)}} פרסומי מידע תעופתי בישראל (A.I.P.‎), הוראות והודעות המנהל.

{{ח:סעיף|272|הנסיון הדרוש לקבלת הגדר פיקוח גישה}}
{{ח:ת}} דרישות הנסיון המזעריות לקבלת הגדר פיקוח גישה הן חודשיים שירות פיקוח גישה בחצי השנה שקדמה להגשת הבקשה בשדה התעופה שלגביו מבוקש ההגדר תחת השגחתו של מפקח על תנועה אוירית שברשיונו הגדר פיקוח גישה.

{{ח:סעיף|273|מיומנות מקצועית}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנותו המקצועית, על המבקש להפגין בפני בוחן את יכולתו המקצועית בתחום ההגדר המבוקש.

{{ח:סעיף|274|זכויותיו של מפקח שירות, פיקוח גישה}}
{{ח:ת}} הגדר פיקוח גישה מזכה מפקח על תנועה אוירית לשמש כמפקח על שירות פיקוח גישה ובלבד שיהא בקי בכל הידע המקצועי המתאים הרווח אותה שעה.

{{ח:קטע3|חלק ה פרק 2 סימן ד|סימן ד׳: הגדר פיקוח מרחב}}

{{ח:סעיף|275|כשירות לקבלת הגדר פיקוח מרחב}}
{{ח:ת}} מפקח על תנועה אוירית יהא כשיר לקבל הגדר פיקוח מרחב אם עבר קורס אימונים בסיסי בפיקוח מרחב ואם הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות מקצועית כמפורט {{ח:פנימי|חלק ה פרק 2 סימן ד|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף|276|הידע המקצועי הדרוש לקבלת ההגדר}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי לצורך קבלת הגדר פיקוח מרחב:
{{ח:תת|(1)}} צורת פני הקרקע ותווי הקרקע באזור בו הוא מפקח;
{{ח:תת|(2)}} אותות זיהוי אלחוטיים, תדרים ונתונים אחרים המתאימים למתקנים ושירותים של ניווט;
{{ח:תת|(3)}} תדרים, נהלים ונתונים אחרים למתקנים ולשרותים של קשרי רדיו;
{{ח:תת|(4)}} נהלים באויר, לכלי טיס הטסים לפי כטר״מ וכט״מ, הן לגבי כלי טיס היוצאים מתחום פיקוח גישה או פיקוח שדה והן לגבי כלי טיס הנכנסים לתחום פיקוח גישה או פיקוח שדה ומועברים ממנו ליחידת פיקוח סמוכות;
{{ח:תת|(5)}} תנאים מטאורולוגיים מיוחדים באזור בו הוא מפקח ומקורות נתונים מטאורולוגיים;
{{ח:תת|(6)}} מצב שדות תעופה ותנועה אוירית;
{{ח:תת|(7)}} תהליכים בחיפושים ובהצלה במתקנים ובשירותים המתאימים;
{{ח:תת|(8)}} פרסומי מידע תעופתי בישראל (A.I.P.‎), הוראות והודעות המנהל.

{{ח:סעיף|277|הנסיון הדרוש לקבלת ההגדר}}
{{ח:ת}} אלה דרישות הנסיון המזעריות לקבלת הגדר פיקוח מרחב:
{{ח:תת|(1)}} החזיק המבקש בהגדר פיקוח גישה – חודשיים שירות פיקוח מרחב בחצי השנה שקדמה להגשת הבקשה, בשדה התעופה שלגביו מבוקש ההגדר, תחת השגחתו של מפקח על תנועה אוירית שברשיונו הגדר פיקוח מרחב; או
{{ח:תת|(2)}} שלושה חודשי שירות כאמור, היכולים להיות חופפים לדרישות הנסיון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 259|בתקנה 259(1)}}.

{{ח:סעיף|278|מיומנות מקצועית}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנותו המקצועית, על המבקש להפגין בפני בוחן את יכולתו המקצועית בתחום ההגדר המבוקש.

{{ח:סעיף|279|זכויותיו של מפקח שירות פיקוח מרחב}}
{{ח:ת}} הגדר פיקוח מרחב מזכה מפקח על תנועה אוירית לשמש כמפקח פיקוח מרחב ובלבד שהוא בקי בכל הידע המקצועי המתאים הרווח אותה שעה.

{{ח:קטע3|חלק ה פרק 2 סימן ה|סימן ה׳: הגדר פיקוח מכ״ם}}

{{ח:סעיף|280|כשירות לקבלת הגדר פיקוח מכ״ם}}
{{ח:ת}} מפקח על תנועה אוירית יהא כשיר לקבל הגדר פיקוח מכ״ם אם ברשיונו הגדר פיקוח גישה או הגדר פיקוח מרחב, אם סיים בהצלחה קורס אימונים בסיסי של פיקוח מכ״ם, ואם הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות מקצועית כמפורט {{ח:פנימי|חלק ה פרק 2 סימן ה|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף|281|הידע המקצועי הדרוש לקבלת ההגדר}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי לצורך קבלת הגדר פיקוח מכ״ם:
{{ח:תת|(1)}} עקרונות מכ״ם, מבנהו, פעולתו ומגבלותיו;
{{ח:תת|(2)}} אפיוני כלי טיס מסוגים שונים ומידת השפעתם על פיקוח מכ״ם;
{{ח:תת|(3)}} הסביבה וגורמים סביבתיים אחרים בעלי השפעות מהותיות על ביצועי המכ״ם;
{{ח:תת|(4)}} השפעות מטאורולוגיות על ביצועי המכ״ם;
{{ח:תת|(5)}} ידיעת נתיבי הטיסה והמגבלות בהם באופן שניהול הטיסה ייעשה במירב הבטיחות;
{{ח:תת|(6)}} הכרת מתקני המכ״ם שבשימוש וידיעת מגבלותיהם, לרבות ההשפעות של צורת פני הקרקע המקומיים, של תנאים מטאורולוגיים משמעותיים ושל גורמים משפיעים אחרים;
{{ח:תת|(7)}} נוהלי התיאום שבין יחידת פיקוח במכ״ם לשאר יחידות בקרת התנועה האוירית;
{{ח:תת|(8)}} נוהלי חירום בבקרת מכ״ם;
{{ח:תת|(9)}} נוהלי תקשורת ונוהלי אלחוט דיבור לשירות בקרת מכ״ם;
{{ח:תת|(10)}} נוהלי זיהוי מטרות;
{{ח:תת|(11)}} יישום תקני הפרדה במכ״ם.

{{ח:סעיף|282|הנסיון הדרוש לקבלת ההגדר}}
{{ח:ת}} דרישות הנסיון המזעריות לקבלת הגדר פיקוח מכ״ם הן חודשיים שירות פיקוח מכ״ם, בחצי השנה שקדמה להגשת הבקשה, תחת השגחתו של מפקח על תנועה אוירית שברשיונו הגדר מכ״ם.

{{ח:סעיף|283|מיומנות מקצועית}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנותו המקצועית, על המבקש להפגין בפני בוחן את יכולתו המקצועית בתחום ההגדר המבוקש.

{{ח:סעיף|284|זכויותיו של מפקח פיקוח מכ״ם}}
{{ח:ת}} הגדר פיקוח מכ״ם מזכה מפקח על תנועה אוירית לשמש כמפקח על שירות פיקוח מכ״ם ובלבד שיהא בקי בכל הידע המקצועי המתאים הרווח אותה שעה.

{{ח:קטע2|חלק ה פרק 3|פרק שלישי: רשיון תדריכן מודיעין טיס {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|285||תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|286||תיקון: תשנ״ח, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|287||תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|288||תיקון: תשנ״ב, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|289||תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|חלק ה פרק 4|פרק רביעי: קצין מבצעי אויר}}

{{ח:סעיף|290|כשירות לקבלת רשיון קצין מבצעי אויר}}
{{ח:ת}} אדם יהא כשיר לקבל רשיון קצין מבצעי אויר אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מלאו לו עשרים ואחת שנה;
{{ח:תת|(2)}} הוא קורא, כותב, מבין ומדבר את הלשון העברית והלשון האנגלית;
{{ח:תת|(3)}} הוא הגיש בקשה לרשות הרישוי לקבלת רשיון קצין מבצעי אויר;
{{ח:תת|(4)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות מקצועית כנדרש {{ח:פנימי|חלק ה פרק 4|בפרק זה}};
{{ח:תת|(5)}} הוא המציא לרשות הרישוי קבלה על תשלום אגרת קצין מבצעי אויר, ששולמה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (אגרות רישום, רישוי ותיעוד)|תקנ{{ח:הערה|ו}}ת האגרות}}.

{{ח:סעיף|291|ידע מקצועי הדרוש לקבלת הרישיון|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי לצורך קבלת רישיון קצין מבצעי אוויר:
{{ח:תת|(1)}} חוקת אוויר –
{{ח:תתת|(א)}} ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס|חוק הטיס}} הנוגעות לבעל רישיון קצין מבצעי אוויר וליכולת להורות על ייזום טיסה, המשכה, סטייה מנתיבה המתוכנן או סיומה, לשם הבטחת בטיחות כלי הטיס ולשם הבטחת סדירות הטיסה ויעילותה (להלן {{ח:פנימי|חלק ה פרק 4|בפרק זה}} – שליטה תפעולית);
{{ח:תתת|(ב)}} נוהלי שירותי התעבורה האווירית;
{{ח:תת|(2)}} ידע טכני כללי –
{{ח:תתת|(א)}} עקרונות הפעלת מנועים, מערכות ומכשירים במטוס;
{{ח:תתת|(ב)}} מגבלות הפעלה של מטוסים ומנועים;
{{ח:תתת|(ג)}} רשימת ציוד מזערי (MEL) ורשימת חריגי תצורה (CDL);
{{ח:תת|(3)}} חישובי ביצועי מטוס, תכנון טיסה והעמסה –
{{ח:תתת|(א)}} השפעת העמסה ואיזון על ביצועי כלי הטיס ומאפייני הטיסה; חישוב משקל ואיזון;
{{ח:תתת|(ב)}} תכנון טיסה מבצעית; חישובי תצרוכת דלק וזמנים; נוהלי בחירת שדה משנה; בקרה בשלב השיוט; EDTO;
{{ח:תתת|(ג)}} ביצועי המראה, ובכלל זה אמות מידה ומגבלות לעניין אורך מסלול, טיפוס ומכשולים;
{{ח:תתת|(ד)}} ביצועים בשיוט, ובכלל זה גובהי טיסה מזעריים ותכנון התמודדות עם מצבי חירום כגון אובדן מנוע, אובדן דיחוס או גלגלים פתוחים;
{{ח:תתת|(ה)}} ביצועי נחיתה, ובכלל זה אמות מידה ומגבלות לעניין טיפוס בגישה (approach climb) ואורך מסלול;
{{ח:תתת|(ו)}} הכנת תוכנית טיסה והגשתה;
{{ח:תתת|(ז)}} עקרונות בסיסיים של מערכות תכנון ממוחשבות;
{{ח:תת|(4)}} ביצועי אנוש – ביצועי אנוש הנוגעים למטלות שליטה תפעולית, ובכלל זה עקרונות ניהול איומים וטעויות (TEM);
{{ח:תת|(5)}} מטאורולוגיה –
{{ח:תתת|(א)}} מטאורולוגיה תעופתית; תנועת מערכות לחץ; מבנה חזיתות, ומקורות של תופעות מזג אוויר משמעותיות המשפיעות על תנאי ההמראה, השיוט וההנמכה ומאפייניהן;
{{ח:תתת|(ב)}} פיענוח ויישום של דוחות, מפות ותחזיות מטאורולוגיות; קודים וראשי תיבות נהוגים; נוהלי קבלת מידע מטאורולוגי ושימוש בו;
{{ח:תת|(6)}} נווטות – עקרונות הניווט האווירי, בדגש על טיסה לפי כט״מ;
{{ח:תת|(7)}} נהלים מבצעיים –
{{ח:תתת|(א)}} שימוש במסמכים תעופתיים ונוהלי הפעלה מקובלים;
{{ח:תתת|(ב)}} נהלים תפעוליים להובלת מטענים וחומרים מסוכנים;
{{ח:תתת|(ג)}} נהלים הנוגעים לתאונות ותקריות כלי טיס, נוהלי חרום;
{{ח:תתת|(ד)}} נהלים הנוגעים לחטיפה ופגיעה בכלי טיס;
{{ח:תת|(8)}} עקרונות טיסה – עקרונות טיסה המותאמים לסוג כלי הטיס;
{{ח:תת|(9)}} תקשורת רדיו – נהלים לתקשורת עם כלי הטיס ותחנות קרקע הנוגעות לעניין.

{{ח:סעיף|292|הניסיון הדרוש לקבלת הרישיון|תיקון: תשס״ה, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} אלה דרישות הניסיון המזעריות לצורך קבלת רישיון קצין מבצעי אוויר:
{{ח:תת|(1)}} מתקיים במבקש אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} הוא בעל ניסיון של שנתיים לפחות של שירות בשלוש השנים שקדמו להגשת הבקשה לרישיון באחד התפקידים או בתפקידים אחדים המפורטים בפסקאות משנה (1) עד (3), ובלבד שאם שירת בתפקידים אחדים, תקופת השירות שלו באלה שבהם שירת לא תפחת משנה אחת בכל תפקיד:
{{ח:תתתת|(1)}} איש צוות אוויר בתובלה אווירית מסחרית או במבצעים צבאיים סדירים;
{{ח:תתתת|(2)}} מטאורולוג בארגון המספק שירותי שליטה תפעולית לכלי טיס בתובלה אווירית מסחרית, או במבצעים צבאיים סדירים;
{{ח:תתתת|(3)}} פקח טיסה;
{{ח:תתת|(ב)}} הוא בעל ניסיון של שנה אחת לפחות של שירות בתפקיד עוזר בשיגור כלי טיס לתובלה אווירית מסחרית או למבצעים צבאיים סדירים;
{{ח:תתת|(ג)}} הוא השלים בהצלחה תוכנית אימונים שאישר לו המנהל;
{{ח:תת|(2)}} המבקש ביצע מטלות שליטה תפעולית בפיקוחו של בעל רישיון קצין מבצעי אוויר במשך 90 ימי עבודה לפחות בששת החודשים שקדמו להגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|293|מיומנות מקצועית|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנותו המקצועית על המבקש להפגין לפני בוחן את יכולתו ואת כושר ביצועו באופן ראוי לקצין מבצעי אוויר, בפעולות אלה:
{{ח:תת|(1)}} זיהוי והשגה של נתונים תעופתיים וכל מידע אחר הנוגע לניתוח מצבים תפעוליים וניתוח סיכונים;
{{ח:תת|(2)}} זיהוי והערכה של גורמי הסיכון להפעלת טיסה והשלכותיהם האפשריות;
{{ח:תת|(3)}} זיהוי פעולות שיש לנקוט אותן בתרחישים מייצגים, והערכתן בהתחשב בסיכון ובהשפעה על בטיחות הטיסה וסדירותה;
{{ח:תת|(4)}} החלטה בדבר דרך פעולה מתאימה על סמך המדיניות ותחומי האחריות המפורטים בספר העזר למבצעים;
{{ח:תת|(5)}} יישום נהלים לתפעול רגיל (normal) ולתפעול בלתי רגיל (abnormal) מספר העזר למבצעים לייזום, תכנון, המשך הטיסה, לסיום הטיסה ולהסטה לשדה אחר בראיית בטיחות כלי הטיס, והיעילות והסדירות של הפעלתו;
{{ח:תת|(6)}} ביצוע ניתוח מדויק ומקובל מבחינה מבצעית של מזג אוויר; יצירת תדריך תקף מבחינה מבצעית לגבי תנאי מזג האוויר השוררים בנתיב מסוים; חיזוי מגמות בתנאי מזג האוויר הנוגעות לתובלה אווירית תוך ציון הנתונים הנוגעים לשדה היעד ולשדות המשנה;
{{ח:תת|(7)}} זיהוי ויישום המגבלות המבצעיות והמינימות בשים לב לתנאי מזג האוויר, מצב כלי הטיס ותהליכי הניווט המתאימים;
{{ח:תת|(8)}} החלטה בדבר הנתיב המתאים ביותר לקטע טיסה נתון ויצירת תוכנית טיסה מתאימה באופן ידני או ממוחשב;
{{ח:תת|(9)}} מעקב וסיוע לטיסה בתנאי מזג אוויר קיצוניים, אמיתיים או מדומים, כפי שישימים לתפקידיו של בעל רישיון קצין מבצעי אוויר;
{{ח:תת|(10)}} זיהוי וניהול איומים וטעויות (TEM).

{{ח:סעיף|294|זכויותיו של קצין מבצעי אויר}}
{{ח:ת}} קצין מבצעי אויר זכאי לשמש ככזה לגבי כל נתיב או קטע ממנו אשר ביחס אליו הוא ממלא את דרישות המינימום בהכשרה נתיבית כפי שיורה המנהל.

{{ח:קטע2|חלק ה פרק 5|פרק חמישי: מקפל מצנחים ומקפל מצנחים בכיר {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:קטע3|חלק ה פרק 5 סימן א|סימן א׳: כללי {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשפ״ו}}

{{ח:סעיף|295||תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|296||תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|297||תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|חלק ה פרק 5 סימן ב|סימן ב׳: רשיון מקפל מצנחים {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשפ״ו}}

{{ח:סעיף|298||תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|299||תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|300||תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|301||תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|302||תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|חלק ה פרק 5 סימן ג|סימן ג׳: רשיון מקפל מצנחים בכיר {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשפ״ו}}

{{ח:סעיף|303||תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|304||תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|305||תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|306||תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|307||תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע1|חלק ו|חלק ו׳: הגדרי מאמן שאינו טייס}}
{{ח:קטע2|חלק ו פרק 1|פרק ראשון: הגדר מאמן טכנאי טיס}}

{{ח:סעיף|308|כשירות לקבלת הגדר מאמן טכנאי טיס}}
{{ח:ת}} טכנאי טיס יהיה כשיר לקבל הגדר מאמן טכנאי טיס אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא עבר בהצלחה קורס מאמנים של טכנאי טיס לפי תכנית למודים שאושרה על ידי רשות הרישוי;
{{ח:תת|(2)}} הוא עמד במבחן טיסה בכלי טיס שבו הוא עומד לאמן, להנחת דעתה של רשות הרישוי;
{{ח:תת|(3)}} הוא ביצע לא פחות מאלף שעות טיסה כטכנאי טיס.

{{ח:סעיף|309|זכויות מאמן טכנאי טיס והגבלותיו|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מאמן טכנאי טיס זכאי:
{{ח:תתת|(1)}} לאמן מתעתדים לקבל רשיון טכנאי טיס;
{{ח:תתת|(2)}} לאמן בעלי רשיון טכנאי טיס המתעתדים לקבל הגדר נוסף ברשיונם.
{{ח:תת|(ב)}} לא יאמן טכנאי טיס אלא בכלי טיס שמותר לו ברשיונו לשמש בו כטכנאי טיס, מטיפוס שבו ביצע בשנה שקדמה לאותו אימון לפחות מאה שעות טיסה כטכנאי טיס ושאושר לו בהגדרו על ידי רשות הרישוי לאחר שעבר לגביו מבחן בטיסה.

{{ח:קטע2|חלק ו פרק 2|פרק שני: הגדר מאמן מפקח על תנועה אוירית}}

{{ח:סעיף|310|כשירות לקבלת הגדר מאמן מפקח על תנועה אוירית|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} מפקח על תנועה אוירית יהא כשיר לקבל הגדר מאמן מפקח על תנועה אוירית אם נתמלאו בו שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מחזיק בהגדרי פיקוח על תנועה אוירית הדרושים לעמדה שבה הוא מאמן;
{{ח:תת|(2)}} הוא הוכיח ידע מקצועי, נסיון ומיומנות מקצועית כמפורט {{ח:פנימי|חלק ו פרק 2|בפרק זה}}.

{{ח:סעיף|311|הידע המקצועי הדרוש לקבלת ההגדר|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} אלה הנושאים שהבקיאות בהם דרושה להוכחת הידע המקצועי לצורך קבלת הגדר מאמן מפקח על תנועה אוירית:
{{ח:תת|(1)}} עקרונות הדרכת פיקוח על תנועה אוירית, לרבות תהליך הלמידה, יסודות תכנון ההדרכה ועקרונות פסיכולוגיה חברתית, שימוש בעזרי הוראה, הערכת שגיאות המתלמד ודרכי תיקונן ואחריות המדריך;
{{ח:תת|(2)}} שיטות הדרכה;
{{ח:תת|(3)}} ידע מקצועי כמפורט {{ח:פנימי|חלק ה פרק 2 סימן ב|בסימנים ב׳ עד ה׳ בפרק השני לחלק ה׳}}.

{{ח:סעיף|311א||תיקון: תשמ״ח, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|312|הנסיון הדרוש לקבלת ההגדר}}
{{ח:ת}} דרישות הנסיון המזעריות לצורך קבלת הגדר מאמן מפקח על תנועה אוירית הן חמש שנות נסיון כמפקח על תנועה אוירית.

{{ח:סעיף|313|מיומנות מקצועית}}
{{ח:ת}} להוכחת מיומנותו בהדרכה על המבקש להפגין בפני בוחן את יכולתו כמדריך הן בהעברת ידע מקצועי והן בהדרכה מעשית.

{{ח:סעיף|314|זכויותיו של מאמן מפקח על תנועה אוירית}}
{{ח:ת}} מאמן מפקח על תנועה אוירית זכאי –
{{ח:תת|(1)}} להדריך מתלמדים לקבלת רשיון מפקח על תנועה אוירית או לקבלת הגדר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 260|בתקנה 260}};
{{ח:תת|(2)}} לפקח על עבודתו השוטפת של מפקח על תנועה אוירית ביחידות הפיקוח השונות.

{{ח:סעיף|315|שימוש בזכויות הגדר}}
{{ח:ת}} לא ישתמש מאמן מפקח על תנועה אוירית בזכויות הגדרו אלא אם אימן במשך שנים עשר החודשים שקדמו לפחות עשרה מתלמדים. לא עמד המאמן בדרישה זו, יוכיח מיומנותו בהדרכה בפני בוחן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 313|בתקנה 313}}.

{{ח:קטע2|חלק ו פרק 3|פרק שלישי: הגדר מאמן תדריכן מודיעין טיס {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|316||תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|317||תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|318||תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|319||תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|320||תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע1|חלק ז|חלק ז׳: תעודת איש צוות}}

{{ח:סעיף|321|כשירות לקבלת תעודת איש צוות|תיקון: תשמ״ט־2}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לתת לאדם תעודת איש צוות אם הוכח, להנחת דעתו, כי הוא אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} עובד קבוע בשירות מפעיל, המשמש בתפקיד של איש צוות או של איש צוות אויר;
{{ח:תת|(2)}} איש חיל האויר בצבא הגנה לישראל, היוצא מישראל בתפקיד איש צוות או משקיף טיסה;
{{ח:תת|(3)}} מפקח;
{{ח:תת|(4)}} ממלא אחר תנאים מיוחדים שקבע המנהל.

{{ח:סעיף|322|תנאים למתן תעודת איש צוות}}
{{ח:תת|(א)}} לא תינתן תעודת איש צוות למי שזכאי לה לפי {{ח:פנימי|חלק ז|פרק זה {{ח:הערה|[צ״ל: חלק זה]}}}} אלא אם הוא מחזיק אותה שעה ברשיונות ובהגדרים הנחוצים לתפעולו של כלי הטיס בזמן הטיסה.
{{ח:תת|(ב)}} לא תינתן תעודת איש צוות, אלא אם הוכיח המפעיל להנחת דעתו של המנהל, כי איש הצוות נחוץ לשם מילוי תפקיד בכלי טיס בזמן הטיסה.

{{ח:סעיף|323|בקשה לתעודת איש צוות}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לתעודת איש צוות למי שזכאי לה לפי {{ח:פנימי|חלק ז|פרק זה {{ח:הערה|[צ״ל: חלק זה]}}}} תוגש למנהל על ידי מפעיל, או על ידי הרשות המתאימה לכך בצבא ההגנה לישראל, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה לתעודת איש צוות, שהזכאי לה הוא עובד קבוע בשירות מפעיל המשמש בתפקיד איש צוות או איש צוות אויר, יצויינו הפרטים האישיים שלו ויצורפו אליה אישור על היותו עובד קבוע בשירות המפעיל ושתי תמונות דרכון; לגבי איש צוות – יצורף גם אישור על העדר הרשעות פליליות שניתן בתשעים הימים שקדמו להגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|324|זכויות מחזיק בתעודת איש צוות}}
{{ח:תת|(א)}} תעודת איש צוות תשמש לזיהוי המחזיק בה בעת היציאה מישראל והכניסה אליה.
{{ח:תת|(ב)}} תעודת איש צוות עשויה להקנות למחזיק בה רשות כניסה ללא דרכון ואשרות כניסה למדינת חוץ שאימצה ללא סייג את האמור בנספח 9 לאמנת הארגון.
{{ח:תת|(ג)}} תעודת איש צוות אינה פוטרת את המחזיק בה מחובה לשאת את כל המסמכים שאזרח או תושב ישראל חייב לשאתם בעת היציאה מישראל.
{{ח:תת|(ד)}} תעודת איש צוות אינה פוטרת את המחזיק בה מחובה לשאת דרכון ואשרות כניסה למדינות בהן הוא נדרש או עשוי להידרש לשאתם או להציגם.

{{ח:סעיף|325|חובות המפעיל לגבי תעודת איש צוות}}
{{ח:תת|(א)}} המפעיל יוודא כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שהמחזיק בתעודת איש צוות יעשה בה שימוש אך ורק במסגרת מילוי תפקידו בשירות המפעיל;
{{ח:תתת|(2)}} שהמחזיק בתעודת איש צוות יצא מישראל בהתאם לחוק;
{{ח:תתת|(3)}} ששם כל מחזיק בתעודת איש צוות ייכלל בטופס המצהר (מניפסט) וברשימה השמית של אנשי הצוות.
{{ח:תת|(ב)}} חובות המפעיל לגבי תעודת איש צוות, כמפורט בתקנת משנה (א) יחולו בשינויים המתאימים, הכל לפי העניין, גם על הממונה על איש חיל האויר בצבא ההגנה לישראל, ועל הממונה על מי שממלא אחר תנאים מיוחדים שקבע המנהל.

{{ח:סעיף|326|חובות המחזיק בתעודת איש צוות}}
{{ח:ת}} אלה חובותיו של המחזיק בתעודת איש צוות:
{{ח:תת|(1)}} המחזיק בתעודת איש צוות יעשה בה שימוש רק במסגרת מילוי תפקידו בשירות המפעיל, בשירות חיל האויר בצבא הגנה לישראל, או בשירות הממונה עליו, הכל לפי הענין, כששמו רשום על גבי התעודה;
{{ח:תת|(2)}} מחזיק בתעודת איש צוות אשר תעודתו אבדה או נגנבה, יודיע על כך לאלתר למנהל, למשטרת ישראל ולמפעיל.

{{ח:סעיף|327|התלייה או ביטול תעודת איש צוות}}
{{ח:ת}} הוכח, להנחת דעת המנהל, כי נעשה שימוש לרעה בתעודת איש צוות, רשאי הוא להתלות התעודה או לבטלה.

{{ח:סעיף|328|פקיעתה של תעודת איש צוות}}
{{ח:תת|(א)}} תעודת איש צוות תהא תקפה כל עוד לא בוטלה או הותלתה על ידי המנהל ולא ארע אחד מאלה למחזיק בה:
{{ח:תתת|(1)}} רשיון עובד הטיס שלו בוטל או הותלה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא נפטר;
{{ח:תתת|(3)}} הוא חדל להיות עובד קבוע בשירות המפעיל;
{{ח:תתת|(4)}} הוא סיים תפקידו בחיל האויר בצבא הגנה לישראל;
{{ח:תתת|(5)}} הוא חדל למלא אחר התנאים המיוחדים שקבע המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} תעודת איש צוות שבוטלה, הותלתה או שפקע תוקפה, תוחזר למנהל תוך חמישה עשר יום מיום הביטול, ההתלייה או אירוע המאורע המפקיע.

{{ח:קטע1|חלק ח|חלק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|329|סמכות השר ליתן פטור|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לפטור מבקש רשיון או תעודה הניתנים על פי תקנות אלה ממילוי אחר דרישות תקנות אלה, כולן או מקצתן, אם הוכיח המבקש, להנחת דעתו, ידיעה מקצועית, נסיון ומיומנות מקצועית.

{{ח:סעיף|329א|חובת ביטוח תנאי לאישור תכנית הדרכה אישית|תיקון: תשע״ח, תשע״ח־2}}
{{ח:ת}} רשות הרישוי לא תאשר תכנית אימונים ופיקוח לשם הוראת טיסה מעשית לרישיון טיס או הגדר שבו שלא במסגרת בית ספר להוראת טיס, אלא אם כן המדריך הציג אישור מאת מבטח כי קיים חוזה ביטוח תקף, בגבולות האחריות ובתנאים המפורטים {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (חובת ביטוח בהפעלה מסחרית של כלי טיס)|בתקנות הטיס (חובת ביטוח בהפעלה מסחרית של כלי טיס), התשע״ח–2017}}.

{{ח:סעיף|329ב|בחינה ראשונה לפי {{ח:חיצוני|חוק עקרונות האסדרה|חוק עקרונות האסדרה}}|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} המנהל יפרסם באתר האינטרנט של הרשות את המועד לבחינה ראשונה של תיקונים לתקנות אלה שחל עליהם {{ח:חיצוני|חוק עקרונות האסדרה#סעיף 24|סעיף 24 לחוק עקרונות האסדרה, התשפ״ב–2021}}.

{{ח:סעיף|330|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} רשיונות לעובדי טיס, הגדרים ותעודות שניתנו לעובדי טיס לפי תקנות הטיס (רשיונות לעובדי טיס), התשט״ז–1956, ושהיו בתוקף ערב תחילתן של תקנות אלה, יראו אותם כאילו ניתנו לפי תקנות אלה, אלא אם נאמר אחרת בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|331|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על הוראה מהוראות תקנות אלה, דינו מאסר ששה חודשים או קנס אלף שקלים או שני העונשים כאחד.

{{ח:סעיף|332|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הטיס (רשיונות לעובדי טיס), התשט״ז–1956 – בטלות.

{{ח:סעיף|333|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא ששה חודשים לאחר פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 61|תקנה 61}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 1 פרק 1|פרק 1 – דרישות רפואיות לרישוי עובדי טיס}}

{{ח:סעיף*|1.1|דרגות בריאות|תיקון: תשס״ה, תשע״ה, תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 1.1}}
{{ח:תת|(א)}} דרגת בריאות סוג 1 (Class I Medical Assessment) למחזיקי רשיונות או מבקשי רשיונות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רישיון טייס מסחרי – אוירון, רוטורקרפט, ספינת אוויר ואוירון זעיר;
{{ח:תתת|(2)}} רישיון טייס בנתיבי תובלה – אוירון והליקופטר;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} דרגת בריאות סוג 2 (Class II Medical Assessment) למחזיקי רישיונות או הגדרים או מבקשי רישיונות או הגדרים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רישיון טייס פרטי – אוירון, רוטורקרפט, ספינת אוויר ואוירון זעיר;
{{ח:תתת|(2)}} רישיון טייס ובו הגדר דאון;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(4)}} רישיון טייס ובו הגדר בלון מאויש;
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(6)}} רישיון נווט טיס;
{{ח:תתת|(7)}} רישיון טכנאי טיס;
{{ח:תתת|(8)}} רישיון טייס מתלמד;
{{ח:תתת|(9)}} הגדר מכשירים.
{{ח:תת|(ג)}} דרגת בריאות סוג 3 (Class III Medical Assessment) למחזיקי רשיונות או מבקשי הרשיונות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} מפקח על תנועה אוירית.

{{ח:סעיף*|1.2||תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 1.2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.3||תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 1.3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|1.4|דרישות לחידוש תעודה רפואית|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 1.4}}
{{ח:ת}} הדרישות הרפואיות לחידוש תעודה רפואית בכל דרגות הבריאות זהות לאלו שנדרשו בעת הבדיקה הרפואית הראשונה, לפי סוג ותדירות הבדיקות המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 11|בפרק 11 לתוספת זו}}.

{{ח:סעיף*|1.5|בדיקות רפואיות ודרישות גופניות ונפשיות|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 1.5}}
{{ח:ת}} מבקש תעודה רפואית כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 1|בפרק זה}} יעבור –
{{ח:תת|(א)}} בדיקה רפואית, גופנית ונפשית;
{{ח:תת|(ב)}} בדיקות כושר ראייה ומבחן צבעים;
{{ח:תת|(ג)}} בדיקות שמיעה.

{{ח:סעיף*|1.6||תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 1.6}}
{{ח:ת}} למבקש תעודה רפואית לעובד טיס לא יהיו אחד מאלה, העלולים לפגוע בכושרו להפעיל בבטחה כלי טיס או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה{{ח:הערה|:}}
{{ח:תת|(א)}} פגמים גופניים בין אם מולדים או נרכשים;
{{ח:תת|(ב)}} נכות פעילה או בלתי פעילה, חדה או כרונית;
{{ח:תת|(ג)}} תוצאות לוואי או מצג לאחר פציעה, חבלה או ניתוח;
{{ח:תת|(ד)}} השפעה או תופעות לוואי של כל תרופה; לעניין זה, ”תרופה“ – טיפולית, אבחנתית או מונעת, בין שחייבת במרשם רופא ובין שלא, שהורה רופא הרשות; רופא הרשות יפרסם את רשימת התרופות כאמור באתר האינטרנט של הרשות.

{{ח:קטע3|תוספת 1 פרק 2|פרק 2 – דרישות רפואיות כלליות (סוג 1) (פרקים 2–4)}}

{{ח:סעיף*|2.1||תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.1}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2.2||תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2.3|ליקוי נפשי|תיקון: תש״ן, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.3}}
{{ח:ת}} למבקש אין היסטוריה רפואית או אבחון קליני באחד מאלה, העלולים למנוע מהמבקש לבצע שימוש בזכויות לפי הרישיון או ההגדר שהוא מבקש או מחזיק, באופן המבטיח את בטיחות הטיסה:
{{ח:תת|(1)}} הפרעה נפשית אורגנית;
{{ח:תת|(2)}} הפרעה נפשית או התנהגותית בעקבות שימוש בחומרים פסיכו־אקטיביים, כולל תסמיני תלות בעקבות שימוש באלכוהול או חומרים פסיכו- אקטיביים אחרים;
{{ח:תת|(3)}} סכיזופרניה, הפרעה סכיזוטיפאלית (כחלק מהפרעות אישיות), הפרעה דלוזיונלית (מחשבות שווא);
{{ח:תת|(4)}} הפרעת מצב רוח (דיכאון, הפרעה דו־קוטבית וכדומה);
{{ח:תת|(5)}} הפרעות נוירוטיות המקושרות לדחק (הפרעות חרדה, OCD, הפרעה דיסוציאטיבית, הפרעת דחק פוסט־טראומטית, וכדומה) או סומטיות (הפרעה סומטית וכדומה);
{{ח:תת|(6)}} תסמונת התנהגותית המשויכת להפרעות פיזיולוגיות או לגורמים פיזיקליים;
{{ח:תת|(7)}} הפרעת אישיות או הפרעת התנהגות, במיוחד אם באה לידי ביטוי בהתנהגות גלויה באופן חוזר ונשנה;
{{ח:תת|(8)}} מוגבלות שכלית;
{{ח:תת|(9)}} מוגבלות התנהגותית פסיכולוגית (הפרעת קשב וריכוז, היפראקטיביות, אוטיזם, דיסלקציה, מגבלה שכלית וכדומה);
{{ח:תת|(10)}} מוגבלות התנהגותית או רגשית שהתחילה בתקופת הילדות או ההתבגרות (הפרעת התנגדות, הפרעת התנהגות, הפרעת קשב וריכוז, היפראקטיביות וכדומה);
{{ח:תת|(11)}} הפרעה נפשית אחרת.

{{ח:סעיף*|2.4|מחלת כפיון ומערכת העצבים|תיקון: תש״ן, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.4}}
{{ח:ת}} האבחנה הקלינית המתייחסת למצב המבקש או לעברו הרפואי אינם מצביעים על אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מחלה מתקדמת או יציבה של מערכת העצבים אשר תוצאותיה עלולות להפריע למבקש להפעיל בבטחה את כלי הטיס או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה;
{{ח:תת|(2)}} מחלת הכפיון בכל צורותיה;
{{ח:תת|(3)}} התקפי איבוד הכרה חסרי הסבר רפואי משביע רצון;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(5)}} מחלה או התנהגות הגורמת לישנוניות יתר יומית (excessive daytime sleepiness) שאינה מטופלת בהצלחה."

{{ח:סעיף*|2.5|חבלה בראש|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.5}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל מחבלה בראשו אשר תוצאותיה עלולות להפריע לו להפעיל בבטחה כלי טיס או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|2.6|מחלת לב וכלי דם|תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.6}}
{{ח:תת|(א)}} למבקש אין מום מולד או נרכש במערכת הלב וכלי הדם העלולים להפריע לו להפעיל בבטחה כלי טיס או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} התופעות המפורטות להלן לא יביאו בהכרח לפסילת המבקש מלקבל תעודה:
{{ח:תתת|(1)}} אי סדירות קצב נשימתי (Respiratory Arrhythmia);
{{ח:תתת|(2)}} הופעה מידי פעם של פעימות אקסטרא־סיסטולות הנעלמות תוך תרגול מתאים;
{{ח:תתת|(3)}} דופק מהיר כתוצאה מהתרגשות או פעילות;
{{ח:תתת|(4)}} דופק איטי שאינו קשור בחסם פרוזדור חדרי (Atrio Ventricular Block).
{{ח:תת|(ד)}} בדיקת לב אלקטרוקרדיוגרפית תהווה חלק בלתי נפרד מבדיקות הלב שעל המבקש לעמוד בהן במקרים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} לצורך קבלת רישיון או הגדר;
{{ח:תתת|(2)}} לצורך חידוש זכויות רישיון או הגדר –
{{ח:תתתת|(א)}} אם מלאו למבקש שלושים שנים אך טרם מלאו לו חמישים שנים – אחת לשנתיים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם מלאו למבקש חמישים שנים – אחת לשנה;
{{ח:תתת|(3)}} אם סבר הרופא המוסמך הבכיר כי הדבר דרוש לקביעת התאמתו הבריאותית למלא את תפקידו לפי הרישיון או ההגדר.
{{ח:תת|(ה)}} אין בכוחה של בדיקת לב אלקטרוקרדיוגרפית שגרתית, ללא בדיקות נוספות של מערכת הלב וכלי הדם, כדי לפסול את המבקש.
{{ח:תת|(ו)}} לא תינתן תעודה רפואית למבקש שעבר ניתוח מעקפים או צנתור, עם או בלי תומכן, התערבות קרדיולוגית אחרת או התקף לב, או הסובל מהפרעה אחרת לפעילות הלב העלולה להביא לאי־ספיקת לב, אלא אם כן מצבו הלבבי הוערך ונמצא שאין בו כדי להפריע לשימוש בטוח בזכויות שלפי רישיונו או כל הגדר שבו, באופן שלא יפגע בכושרו להפעיל בבטחה כלי טיס או לא יקשה על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|2.7|לחץ דם ומחזור דם|תיקון: תשס״ה, תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.7}}
{{ח:תת|(א)}} לחץ דם סיסטולי ודיאסטולי הוא תקין.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש אינו נוטל תרופות לוויסות לחץ דם גבוה, למעט תרופות שלפי קביעת רופא מוסמך בכיר אין בהן כדי להפריע לכושרו להפעיל בבטחה כלי טיס או כדי להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|2.8|כלי דם|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.8}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל מהפרעה במבנה או בתפקוד של מערכת כלי הדם המשפיעה בצורה משמעותית על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|2.9|הפרעות בית החזה, דרכי הנשימה ואסתמה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.9}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש חופשי מליקוי תפקודי כרוני או ליקוי תפקודי חד וממחלה פעילה של הריאות, הבינה (Mediastinum) או הצדר (Pleura); בכל מקרה של ספק, על הרופא הבודק להיעזר בבדיקת הדמיה לצורך האבחנה, ולחזור על בדיקה זו מזמן לזמן, לפי הצורך.
{{ח:תת|(ב)}} לא תינתן תעודה רפואית למבקש הסובל מאחת ממחלות דרכי הנשימה או מהתופעות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} פגם נרחב בדופן החזה עם תמט בית החזה;
{{ח:תתת|(2)}} ירידה בנפח הנשימה בגבהים בעקבות מצב שלאחר ניתוח ריאה;
{{ח:תתת|(3)}} גנחת הריאה (Pulmonary Emphysema);
{{ח:תתת|(4)}} אסתמה העלולה להפריע לו במילוי תפקידו;
{{ח:תתת|(5)}} דום נשימה חסימתי או מרכזי בשינה (obstructive or central sleep apnea) וכן מצבים אחרים היוצרים ישנוניות יתר יומית (excessive daytime sleepiness), אשר אינם מטופלים בהצלחה.
{{ח:תת|(ג)}} לא תינתן תעודה רפואית למבקש העושה שימוש בתרופות למניעה או לטיפול באסתמה, אלא אם כן השימוש בתרופות אינו עלול להפריע למבקש לבצע שימוש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:סעיף*|2.10|שחפת|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.10}}
{{ח:תת|(א)}} שחפת פעילה של הריאות או ליקויים סמויים או בלתי סמויים שנתרפאו הידועים כשחפתיים או אשר הם לכאורה שחפתיים במקורם – אין בהם כדי להביא בהכרח לפסילתו של המבקש.
{{ח:תת|(ב)}} אם קיים ספק באשר למידת הפעילות של מחלה, או אם קיים ליקוי, כאמור בסעיף קטן (א) – ייפסל המבקש זמנית לתקופה של שלושה חודשים לפחות מתאריך הבדיקה בה נתגלה הליקוי.
{{ח:תת|(ג)}} לאחר שלושה חודשים ממועד הבדיקה שבה התגלו המחלה או הליקוי כאמור בסעיף קטן (א), תיערך למבקש בדיקת הדמיה נוספת; אם בבדיקה הנוספת לא נמצאו שינויים בהשוואה לבדיקה הקודמת ולא התגלו סימנים המעידים על התפשטות מחלה או על ליקוי כאמור בסעיף קטן (א), ניתן לתת למבקש תעודה רפואית שתעמוד בתוקפה למשך שלושה חודשים.
{{ח:תת|(ד)}} רופא מוסמך בכיר או רופא הרשות, רשאי להחליט כי המחלה או הליקוי כאמור בסעיף קטן (א) נרפאו, או כי הם בלתי פעילים, לאחר שבכמה בדיקות הדמיה רצופות, כפי שיחליט לפי שיקול דעתו המקצועי, לא נמצאו שינויים בהשוואה לבדיקת ההדמיה שבה התגלו המחלה או הליקוי כאמור בסעיף קטן (א), ולא התגלו סימנים המעידים על התפשטות המחלה או הליקוי כאמור.

{{ח:סעיף*|2.11|מחלות מעיים וקיבה ובקע|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.11}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש אינו סובל מליקוי בתפקוד של מערכת הקיבה והמעיים, המקשה על כושרו להפעיל כלי טיס בבטחה או על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש לא עבר התערבות ניתוחית ואינו סובל ממחלה במערכת העיכול, ובפרט מעצירות שמקורה בהיצרות או שינוי נפח במערכת העיכול, העלולות לגרום לאובדן פתאומי או קבוע של כושר הטיסה.
{{ח:תת|(ג)}} למבקש אין בקע במפשעה או במקום אחר.

{{ח:סעיף*|2.12|מצב לאחר ניתוח מעברי המרה או מערכת העיכול|תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.12}}
{{ח:ת}} מבקש, שבניתוח דרכי המרה או של מערכת העיכול נכרת או הוטה חלקית או כללית אחד האברים האמורים, ייפסל מלקבל תעודה, אלא אם כן רופא הרשות קבע, לאחר שעיין בפרטי הניתוח כפי שהומצאו לו מטעם בית החולים בו בוצע הניתוח, כי לניתוח אין השפעה העלולה להביא את המבקש למצב של אובדן פתאומי של כושרו בטיסה.

{{ח:סעיף*|2.13|הפרעות מטבוליות|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.13}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל מהפרעות מטבוליות, תזונתיות או הורמונליות, או מהפרעות במערכת בלוטות הפרשה פנימיות, העלולות להפריע לו להפעיל בבטחה כלי טיס או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|2.14|סוכרת|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.14}}
{{ח:ת}} מבקש עם סוכרת מאוזנת שאינו מטופל בזריקות אינסולין – ייחשב ככשיר מבחינה רפואית, אם אין חשש כי מצבו עלול לפגוע בכושרו להפעיל בבטחה כלי טיס או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|2.15|טחול|עוגן=תוספת 1 פרט 2.15}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל בקביעות מהגדלה בולטת או בינונית של הטחול.

{{ח:סעיף*|2.16|מחלות מערכת הדם או הלימפה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.16}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל ממחלות כרוניות של מערכת הדם או הלימפה, אלא אם כן רופא מוסמך בכיר או רופא הרשות, לאחר שערך בירור רפואי, החליט כי מצבו הרפואי של המבקש אינו עלול להפריע לו להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:סעיף*|2.17|מחלות כליות ודרכי השתן|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.17}}
{{ח:תת|(א)}} למבקש אין סימנים של מחלת כליות.
{{ח:תת|(ב)}} למבקש אין מחלה בכליות, בדרכי השתן או באיברי המין, אלא אם כן בבדיקת רופא בעל מומחיות מתאימה נמצא כי אין במחלה כאמור כדי להפריע למבקש להשתמש בבטחה בזכויות שלפי רישיונו והגדריו.
{{ח:תת|(ג)}} שתן המבקש נקי מאלמנטים שנקבעו כפתולוגיים.

{{ח:סעיף*|2.18|טיפול כירורגי בכליות|תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.18}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש חפשי מכל תולדה של מחלה או של טיפול כירורגי בכליות ובדרכי השתן העלולים להביאו לאובדן כושר פתאומי ובמיוחד מכל הפרעה שמקורה בהיצרות או בעליית לחץ בכליות ובדרכי השתן.
{{ח:תת|(ב)}} מקרה של כריתת כליה שאינה מלווה בלחץ דם גבוה או באורמיה לא יפסול את המבקש, בהכרח, מלקבל תעודה אם אין חשש שיפגע ביכולתו להפעיל כלי טיס בבטחה או יקשה על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.
{{ח:תת|(ג)}} מבקש שבניתוח בדרכי השתן נכרת או הוטה, כללית או חלקית, אחד מאברי מערכת דרכי השתן – ייפסל מלקבל תעודה רפואית, אלא אם כן רופא מוסמך בכיר קבע, לאחר שעיין בפרטי הניתוח, כי לניתוח אין השפעה העלולה להביא את המבקש למצב של אובדן פתאומי או קבוע של כושרו בטיסה או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|2.19|עגבת|תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.19}}
{{ח:ת}} מבקש שהיה חולה אי פעם בעגבת יידרש להוכיח לשביעות רצונו של רופא מוסמך בכיר כי קיבל טיפול נאות במחלה וכי המחלה התרפאה כליל.

{{ח:סעיף*|2.20|היריון ולידה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.20}}
{{ח:ת}} מבקשת או בעלת תעודה רפואית בהיריון, שנמצא כהיריון בסיכון נמוך בלא סיבוכים לפי חוות דעת של רופא נשים המבצע מעקב אחר ההיריון – כשירה לקבל או להחזיק בתעודה רפואית, לפי העניין, עד סוף השבוע ה־26 להריונה, וכן החל משישה שבועות אחרי הלידה אם רופא נשים החליט כי היא רשאית לשוב לעבודה וכי הוא סבור שתמלא את תפקידה כעובדת טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|2.21|שמירת היריון והפסקת היריון|תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.21}}
{{ח:ת}} לא תינתן למבקשת תעודה רפואית לאחר שמירת היריון או הפסקת היריון, אלא לאחר שרופא מוסמך בכיר או רופא הרשות, בדקו ומצאו אותה כשירה לשמש בתפקידה לפי הרישיון וההגדרים שבידיה, לפי המלצת רופא נשים כי היא רשאית לשוב לעבודה וכי הוא סבור שתמלא את תפקידה כעובדת טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|2.22|מחלות עצמות ושרירים|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.22}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש אינו סובל ממחלה פעילה או מוגבלת של העצמות, הפרקים, השרירים או הגידים או מכל תוצאה פיזית של מום מלידה או מום שנרכש.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מבקש הסובל מתוצאות פונקציונליות של חבלה או ליקוי בעצמות, בפרקים, בשרירים או בגידים או מפגמים אנטומיים מסויימים שאין בהם כדי להפריע להפעלה בטוחה של כלי טיס בכל גובה שהוא ובמשך טיסה ממושכת או קשה, לא ייפסל בהכרח מלקבל תעודה.

{{ח:סעיף*|2.23|אוזניים|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.23}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש אינו סובל מכל אחד מאלה, אלא אם כן הם אינם עלולים להפריע לו להפעיל כלי טיס בבטחה או למלא את תפקידו כעובד טיס בבטחה:
{{ח:תתת|(1)}} מחלה חדה או כרונית של האוזן הפנימית, התיכונה או החיצונית;
{{ח:תתת|(2)}} נקב של תוף האוזן שלא נרפא, ואולם מבקש הסובל מנקב יבש או בודד ממקור שאינו מידבק לא ייפסל בהכרח מלקבל תעודה רפואית, כל עוד נשמרת היכולת של האוזן של המבקש לאזן לחצים, בשינוי לחץ אוויר מדוחס במהלך טיסה, והרופא המוסמך הבכיר או רופא הרשות שבדק את המבקש סבור שהמבקש יפעיל בבטחה כלי טיס או ימלא את תפקידו כעובד טיס בבטחה;
{{ח:תתת|(3)}} סתימה תמידית של חצוצרות השמע (תעלות אוסטסיוס);
{{ח:תתת|(4)}} הפרעות תמידיות של מנגנון שיווי המשקל.
{{ח:תת|(ב)}} מצבי הפרעה זמניים עשויים לפסול את המבקש באופן זמני בלבד.

{{ח:סעיף*|2.24|אף וחלל הפה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.24}}
{{ח:ת}} למבקש יש כניסת אוויר חופשית דרך האף בשני הנחיריים ואין לו עיוות צורה משמעותי או ליקוי רציני, חד או כרוני, של חלל הפה או של דרכי הנשימה העליונות, והכול אלא אם כן מצבו הרפואי אינו עלול להפריע לו להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:סעיף*|2.25|ליקוי בדיבור|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.25}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל מליקוי בדיבור או מגמגום שחומרתם פוגעת ביכולת התקשורת שלו.

{{ח:סעיף*|2.26|איידס|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 2.26}}
{{ח:ת}} מבקש שהוא נשא של נגיף האיידס יוערך כבלתי כשיר, אלא אם כן מצבו הרפואי אינו עלול להפריע לו להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:קטע3|תוספת 1 פרק 3|פרק 3 – דרישות רפואיות של כושר ראייה (סוג 1)}}

{{ח:סעיף*|3.1|דרישות כושר ראייה|עוגן=תוספת 1 פרט 3.1}}
{{ח:תת|(א)}} פעולת העיניים תהיה תקינה.
{{ח:תת|(ב)}} למבקש לא יהיה ליקוי פעיל או בלתי פעיל או ליקוי כרוני בכל אחת מעיניו העלול להפריע לפעולה תקינה עד כדי סיכון לבטיחות הטיס או לביצוע בטוח של תפקידיו בטיסה.

{{ח:סעיף*|3.2|שדות הראייה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 3.2}}
{{ח:ת}} שדות הראייה של המבקש יהיו תקינים.

{{ח:סעיף*|3.3|חדות הראייה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 3.3}}
{{ח:תת|(א)}} חדות הראייה של המבקש למרחק תהיה 6/9 לפחות בכל עין בנפרד, ו־6/6 לפחות בשתי העיניים, כך שיהיה מסוגל לקרוא תרשים במרחק 6 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} חדות הראייה של המבקש לקרוב תהיה 6/12 לפחות בכל עין בנפרד, כך שיהיה מסוגל לקרוא תרשים N5 CHART או תרשים שווה ערך, במרחק 30 עד 50 ס״מ.
{{ח:תת|(ג)}} חדות הראייה של המבקש לטווח בינוני תהיה 6/12 לפחות בכל עין בנפרד, כך שיהיה מסוגל לקרוא תרשים N14 CHART או תרשים שווה ערך, במרחק 100 ס״מ.
{{ח:תת|(ד)}} בדיקת חדות ראייה תבוצע בתנאי תאורה התואמים תאורת משרד מקובלת באמצעות טבלאות SNELLEN או בבדיקה שוות ערך, מסוג שאישר רופא הרשות.

{{ח:סעיף*|3.4|שימוש בעזר ראייה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 3.4}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש הנזקק למשקפיים או לעדשות לתיקון הראייה (להלן בסעיף זה – עזר ראייה), בין בשל לקות ראייה למרחק ובין לקרוב, שהוערך ככשיר לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 3|פרק זה}}, ייכללו בתעודה הרפואית שלו תנאים המבטיחים כי בכל עת שהוא עושה שימוש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו –
{{ח:תתת|(1)}} הוא משתמש בעזר הראייה;
{{ח:תתת|(2)}} יש ברשותו עזר ראייה חלופי מתאים וזמין.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש העושה שימוש בעדשות לא יוערך ככשיר לעמוד בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 3|פרק זה}}, אלא אם כן התקיימו בעדשות כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הן אינן לתיקון ראייה לקרוב בעין אחת, ולתיקון ראייה לרחוק בעין השנייה;
{{ח:תתת|(2)}} הן שקופות ולא צבועות בגוון;
{{ח:תתת|(3)}} ניתן להרכיבן בנוחות לאורך זמן.

{{ח:סעיף*|3.5|זיהוי צבעים|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 3.5}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש יוכיח את יכולתו לזהות בקלות צבעים שזיהוים הכרחי לשם שימוש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו, באופן המבטיח את בטיחות הטיסה, באמצעות בדיקה.
{{ח:תת|(ב)}} הבדיקה לזיהוי צבעים כאמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} תהיה מסוג בדיקת אישיהרה (ISHIHARA PLATE TEST) או באמצעות בדיקה שוות ערך מסוג שאישר רופא הרשות;
{{ח:תתת|(2)}} תבוצע באור יום או תוך שימוש במקור אור המדמה אור יום, בטמפרטורת אור של 6500K.
{{ח:תת|(ג)}} מבקש שעבר בהצלחה בדיקה לזיהוי צבעים כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) – יוערך ככשיר.
{{ח:תת|(ד)}} מבקש שלא עבר בהצלחה בדיקה לזיהוי צבעים כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) אך עבר מבחן מעשי לזיהוי צבעים שבהם נעשה שימוש בטיסה וכן אורות צבעוניים שנעשה בהם שימוש בתעופה – ייחשב ככשיר.

{{ח:סעיף*|3.6|ניתוח המשפיע על הראייה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 3.6}}
{{ח:ת}} מבקש שעבר ניתוח המשפיע על מצב השבירה של העין, לרבות קוצר ראייה, רוחק ראייה ואסטיגמציה – יוערך כבלתי כשיר, אלא אם כן הוא אינו סובל מהשלכות העלולות להפריע לו להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו בבטחה.

{{ח:סעיף*|3.7|ראייה כפולה או אסטנופיה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 3.7}}
{{ח:ת}} למבקש לא יהיה ליקוי בראיית עומק או במיקוד, או פזילה, הגורמים לראייה כפולה או לאסטנופיה, אלא אם כן נבדק בידי רופא שלו מומחיות הנוגעת לעניין, ונמצא כי אין בהם כדי להפריע למבקש להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו, באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:קטע3|תוספת 1 פרק 4|פרק 4 – דרישות רפואיות לשמיעה (סוג 1)}}

{{ח:סעיף*|4.1|חופש מפגם בשמיעה|עוגן=תוספת 1 פרט 4.1}}
{{ח:ת}} למבקש אין פגם בכושר השמיעה העלול להפריע לביצוע תפקידיו בהתאם לרשיון המבוקש.

{{ח:סעיף*|4.2|כושר שמיעה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 4.2}}
{{ח:תת|(א)}} בבדיקת אודיומטריה נמצא שלמבקש אין אובדן כושר שמיעה, בכל אוזן בנפרד, העולה על 35 דציבל בכל אחת מהתדירויות 500, 1000 או 2000 הרץ, או יותר מ־50 דציבל בתדירות של 3000 הרץ.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש שאובדן השמיעה שלו חמור מהמפורט בסעיף {{ח:הערה|קטן}} (א) יוערך כבלתי כשיר מבחינה רפואית אלא אם כן מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} למבקש כושר שמיעה בכל אוזן בנפרד, השווה לזו של אדם בריא לגבי דיבור ואותות משואת אלחוט בטווח תדירויות 600 עד 4800 הרץ וזאת על רקע אקוסטי השווה לזה הקיים בתא הטייס בשעת טיסה;
{{ח:תתת|(2)}} המבקש עבר בהצלחה מבחן שמיעה בתא הטייס של כלי טיס שלמבקש יש לגביו רישיון והגדרים תקפים.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 1 פרק 5|פרק 5 – דרישות רפואיות כלליות (סוג 2) (פרקים 5–7)}}

{{ח:סעיף*|5.1||תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.1}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|5.2||תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|5.3|ליקוי נפשי|תיקון: תש״ן, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.3}}
{{ח:ת}} למבקש אין היסטוריה רפואית או אבחון קליני באחד מאלה, העלולים למנוע מהמבקש לבצע שימוש בזכויות לפי הרישיון או ההגדר שהוא מבקש או מחזיק, באופן המבטיח את בטיחות הטיסה:
{{ח:תת|(1)}} הפרעה נפשית אורגנית;
{{ח:תת|(2)}} הפרעה נפשית או התנהגותית בעקבות שימוש בחומרים פסיכו–אקטיביים, כולל תסמיני תלות בעקבות שימוש באלכוהול או חומרים פסיכו־אקטיביים אחרים;
{{ח:תת|(3)}} סכיזופרניה, הפרעה סכיזוטיפאלית (כחלק מהפרעות אישיות), הפרעה דלוזיונלית (מחשבות שווא);
{{ח:תת|(4)}} הפרעת מצב רוח (דיכאון, הפרעה דו־קוטבית וכדומה);
{{ח:תת|(5)}} הפרעות נוירוטיות המקושרות לדחק (הפרעות חרדה, OCD, הפרעה דיסוציאטיבית, הפרעת דחק פוסט־טראומטית וכדומה) או סומטיות (הפרעה סומטית וכדומה);
{{ח:תת|(6)}} תסמונת התנהגותית המשויכת להפרעות פיזיולוגיות או לגורמים פיזיקליים;
{{ח:תת|(7)}} הפרעת אישיות או הפרעת התנהגות, במיוחד אם באה לידי ביטוי בהתנהגות גלויה באופן חוזר ונשנה;
{{ח:תת|(8)}} מוגבלות שכלית;
{{ח:תת|(9)}} מוגבלות התנהגותית פסיכולוגית (הפרעת קשב וריכוז, היפראקטיביות, אוטיזם, דיסלקציה, מגבלה שכלית וכדומה);
{{ח:תת|(10)}} מוגבלות התנהגותית או רגשית שהתחילה בתקופת הילדות או ההתבגרות (הפרעת התנגדות, הפרעת התנהגות, הפרעת קשב וריכוז, היפראקטיביות וכדומה);
{{ח:תת|(11)}} הפרעה נפשית אחרת.

{{ח:סעיף*|5.4|מחלת כפיון ומערכת העצבים|תיקון: תש״ן, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.4}}
{{ח:ת}} האבחנה הקלינית המתייחסת למצב המבקש או עברו הרפואי אינם מצביעים על אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מחלה מתקדמת או יציבה של מערכת העצבים אשר תוצאותיה עלולות להפריע למבקש להפעיל בבטחה כלי טיס, או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה;
{{ח:תת|(2)}} מחלת כפיון בכל צורותיה;
{{ח:תת|(3)}} התקפי איבוד ההכרה חסרי הסבר רפואי משביע רצון;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(5)}} מחלה או התנהגות הגורמת לישנוניות יתר יומית (EXCESSIVE DAYTIME SLEEPINESS) שאינה מטופלת בהצלחה.

{{ח:סעיף*|5.5|חבלה בראש|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.5}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל מחבלה בראשו אשר תוצאותיה עלולות להפעלה בבטחה של כלי טיס או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|5.6|מחלות לב וכלי דם|תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.6}}
{{ח:תת|(א)}} למבקש אין מום מולד או נרכש במערכת הלב וכלי הדם העלולים להפריע להפעלה בטוחה של כלי טיס או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} התופעות המפורטות להלן לא תבאנה בהכרח, לפסילת המבקש מלקבל תעודה:
{{ח:תתת|(1)}} אי סדירות קצב נשימתי (Respiratory Arrhythmia);
{{ח:תתת|(2)}} הופעה מדי פעם של פעימות אקסטרא־סיסטולות הנעלמות תוך תרגול מתאים;
{{ח:תתת|(3)}} דופק מהיר כתוצאה מהתרגשות או פעילות;
{{ח:תתת|(4)}} דופק איטי שאינו קשור בחסם פרוזדורי חדרי (Atrio Ventricular Block).
{{ח:תת|(ד)}} בדיקת לב אלקטרוקרדיוגרפית תהווה חלק בלתי נפרד מבדיקות הלב שעל המבקש לעמוד בהן במקרים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} לצורך קבלת רישיון או הגדר;
{{ח:תתת|(2)}} לצורך חידוש זכויות רישיון או הגדר, אם מלאו למבקש חמישים שנים – אחת לשנתיים;
{{ח:תתת|(3)}} אם סבר הרופא המוסמך או הרופא המוסמך הבכיר כי הדבר דרוש לקביעת התאמתו הבריאותית למלא את תפקידו לפי הרישיון או ההגדר.
{{ח:תת|(ה)}} אין בכוחה של בדיקת לב אלקטרוקרדיוגרפית שגרתית ללא בדיקות נוספות של מערכת הלב וכלי הדם כדי לפסול את המבקש.
{{ח:תת|(ו)}} לא תינתן תעודה רפואית למבקש שעבר ניתוח מעקפים או צנתור, עם או בלי תומכן, התערבות קרדיולוגית אחרת או התקף לב, או הסובל מהפרעה אחרת לפעילות הלב העלולה להביא לאי־ספיקת לב, אלא אם כן מצבו הלבבי הוערך ונמצא שאין בו כדי להפריע לשימוש בטוח בזכויות שלפי רישיונו או כל הגדר שבו, באופן שלא יפגע בכושרו להפעיל בבטחה כלי טיס או לא יקשה על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|5.7|לחץ דם, מחזור דם וכלי דם|תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.7}}
{{ח:תת|(א)}} לחץ דם סיסטולי ודיאסטולי של המבקש יהיה תקין.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש אינו נוטל תרופות לוויסות לחץ דם גבוה, פרט לאותן תרופות שלפי חוות דעת רופא מוסמך, או רופא מוסמך בכיר, אין בהן כדי להפריע לכושרו להפעיל בבטחה כלי טיס או למלא את תפקידו כעובד טיס בבטחה.
{{ח:תת|(ג)}} המבקש אינו סובל מהפרעה במבנה או בתפקוד של מערכת כלי הדם המשפיעה בצורה משמעותית על תפקודו כעובד טיס.

{{ח:סעיף*|5.8|דרכי הנשימה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.8}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש חופשי מליקוי תפקודי כרוני או ליקוי תפקודי חד וממחלה פעילה של הריאות, הבינה (Mediastinum) או הצדר (Pleura). בכל מקרה של ספק, על הרופא הבודק להיעזר בבדיקת הדמיה לצורך האבחנה ולחזור על בדיקה זו מזמן לזמן, לפי הצורך.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|5.9|הפרעות בית החזה, דרכי הנשימה ואסתמה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.9}}
{{ח:תת|(א)}} לא תינתן תעודה רפואית למבקש הסובל מאחת ממחלות דרכי הנשימה או מהתופעות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} פגם נרחב בדופן החזה עם תמט בית החזה;
{{ח:תתת|(2)}} ירידה בנפח הנשימה בגבהים בעקבות מצב שלאחר ניתוח ריאה;
{{ח:תתת|(3)}} גנחת הריאה (Pulmonary Emphysema);
{{ח:תתת|(4)}} אסתמה העלולה להפריע לו במילוי תפקידו;
{{ח:תתת|(5)}} דום נשימה חסימתי או מרכזי בשינה (obstructive or central sleep apnea), וכן מצבים אחרים היוצרים ישנוניות יתר יומית (excessive daytime sleepiness), שאינם מטופלים בהצלחה.
{{ח:תת|(ב)}} לא תינתן תעודה רפואית למבקש העושה שימוש בתרופות למניעה או לטיפול באסתמה, אלא אם כן השימוש בתרופות אינו עלול להפריע למבקש לבצע שימוש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:סעיף*|5.10|שחפת|עוגן=תוספת 1 פרט 5.10}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש אינו סובל משחפת פעילה של הריאות.
{{ח:תת|(ב)}} ליקויים סמויים או בלתי פעילים שהתרפאו הידועים כשחפתיים או אשר הם לכאורה שחפתיים במקורם – אין בהם כדי להביא בהכרח לפסילתו של המבקש.

{{ח:סעיף*|5.11|מחלות מעיים וקיבה ובקע|תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.11}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש אינו סובל מליקוי בתפקוד של מערכת הקיבה והמעיים, המקשים על כושרו להפעיל כלי טיס בבטחה או על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש לא עבר התערבות ניתוחית ואינו סובל ממחלה במערכת העיכול, ובפרט מעצירות שמקורה בהיצרות או שינוי נפח במערכת העיכול, העלולות לגרום לאובדן פתאומי או קבוע של כושר הטיסה.
{{ח:תת|(ג)}} למבקש אין בקע במפשעה או במקום אחר.

{{ח:סעיף*|5.12|מצב לאחר ניתוח מעברי המרה או מערכת העיכול|תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.12}}
{{ח:ת}} מבקש שבניתוח של דרכי המרה או של מערכת העיכול נכרת או הוטה חלקית או כללית אחד מהאברים האמורים, ייפסל מלקבל תעודה, אלא אם כן רופא מוסמך או רופא מוסמך בכיר קבע, לאחר שעיין בפרטי הניתוח, כי לניתוח אין השפעה העלולה להביא את המבקש למצב של אבדן פתאומי או קבוע של כושרו בטיסה או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|5.13|הפרעות מטבוליות|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.13}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל מהפרעות מטבוליות או הורמונליות, מהפרעות תזונתיות או מהפרעות במערכת בלוטות הפרשה פנימיות, העלולות להפריע לו להפעלה בטוחה של כלי טיס או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|5.14|סוכרת|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.14}}
{{ח:ת}} מבקש עם סוכרת מאוזנת שאינו מטופל בזריקות אינסולין ייחשב ככשיר מבחינה רפואית, אם אין חשש כי מצבו עלול לפגוע בכושרו להפעיל בבטחה כלי טיס או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|5.15|מחלות מערכת הדם או הלימפה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.15}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל ממחלות כרוניות של מערכת הדם או הלימפה, אלא אם כן רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר, או רופא הרשות, לאחר שערך בירור רפואי, החליט כי מצבו הרפואי של המבקש אינו עלול להפריע לו להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו, באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:סעיף*|5.16|מחלות כליות ודרכי השתן וטיפול כירורגי בכליות|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.16}}
{{ח:תת|(א)}} שתן המבקש יהא נקי מאלמנטים שנקבעו כפתולוגיים.
{{ח:תת|(ב)}} למבקש אין סימנים של מחלת כליות.
{{ח:תת|(ג)}} המבקש אינו סובל ממחלות דרכי השתן וממחלות אברי המין, אלא אם כן מצבו הרפואי אינו עלול להפריע למבקש להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.
{{ח:תת|(ד)}} המבקש חפשי מכל תולדה של מחלה או טיפול כירורגי בכליות ובדרכי השתן העלולים להביא לאובדן כושר פתאומי ובמיוחד מכל הפרעה שמקורה בהיצרות או בעליית לחץ.
{{ח:תת|(ה)}} מקרה של כריתת כליה שאינה מלווה בלחץ או באורמיה לא יפסול את המבקש, בהכרח, מלקבל תעודה רפואית אם אין חשש כי יפגע ביכולתו להפעיל כלי טיס בבטחה או יקשה על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.
{{ח:תת|(ו)}} מבקש שבניתוח במערכת דרכי השתן נכרת או הוטה, כללית או חלקית, אחד מאברי המערכת ייפסל מלקבל תעודה רפואית, אלא אם כן רופא מוסמך או רופא מוסמך בכיר קבע, לאחר שעיין בפרטי הניתוח, כי לניתוח אין השפעה העלולה להביא את המבקש למצב של אובדן פתאומי או קבוע של כושרו בטיסה או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|5.17|עגבת|תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.17}}
{{ח:ת}} מבקש שהיה חולה אי פעם בעגבת יידרש להוכיח לשביעות רצונו של רופא מוסמך או רופא מוסמך בכיר כי קיבל טיפול נאות במחלה וכי המחלה התרפאה כליל.

{{ח:סעיף*|5.18||תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.18}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|5.19|היריון ולידה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.19}}
{{ח:ת}} מבקשת או בעלת תעודה רפואית בהיריון, שנמצא כהיריון בסיכון נמוך בלי סיבוכים לפי חוות דעת של רופא נשים המבצע מעקב אחר ההיריון – כשירה לקבל או להחזיק בתעודה רפואית, לפי העניין, עד סוף השבוע ה־26 להריונה, וכן החל משישה שבועות אחרי הלידה, אם רופא נשים החליט כי היא רשאית לשוב לעבודה וכי הוא סבור שתמלא את תפקידה כעובדת טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|5.20|שמירת היריון והפסקת היריון|תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.20}}
{{ח:ת}} לא תינתן למבקשת תעודה רפואית לאחר שמירת היריון או הפסקת היריון, אלא לאחר שרופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר, או רופא הרשות, בדקו אותה ומצאו שהיא כשירה לשמש בתפקידיה לפי הרישיון לפי המלצת רופא נשים כי היא רשאית לשוב לעבודה, וכי הוא סבור כי תמלא את תפקידה כעובדת טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|5.21|מחלת עצמות ושרירים|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.21}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש אינו סובל ממחלה פעילה או מוגבלת של העצמות, הפרקים, השרירים או הגידים או מכל תוצאה פיזית של מום מלידה או מום שנרכש.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מבקש הסובל מתוצאות פונקציונליות של חבלה או ליקוי בעצמות, פרקים, שרירים או גידים או מפגמים אנטומיים מסויימים שאין בהם כדי להפריע להפעלה בטוחה של כלי טיס, לא ייפסל בהכרח מלקבל תעודה.

{{ח:סעיף*|5.22|אוזניים|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.22}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש אינו סובל מכל אחד מאלה, אלא אם כן הם אינם עלולים להפריע לו להפעיל כלי טיס בבטחה או למלא את תפקידו כעובד טיס בבטחה:
{{ח:תתת|(1)}} מחלה חדה או כרונית של האוזן הפנימית, התיכונה או החיצונית;
{{ח:תתת|(2)}} נקב של תוף האוזן שלא נרפא, ואולם מבקש הסובל מנקב יבש או בודד ממקור שאינו מידבק לא ייפסל בהכרח מלקבל תעודה רפואית, כל עוד נשמרת היכולת של האוזן של המבקש לאזן לחצים, בשינוי לחץ אוויר מדוחס במהלך טיסה, והרופא המוסמך, הרופא המוסמך הבכיר או רופא הרשות שבדק את המבקש סבור שהמבקש יפעיל בבטחה כלי טיס או ימלא את תפקידו כעובד טיס בבטחה;
{{ח:תתת|(3)}} סתימה תמידית של חצוצרות השמע (תעלות אוסטסיוס);
{{ח:תתת|(4)}} הפרעות תמידיות של מנגנון שיווי המשקל.
{{ח:תת|(ב)}} מצבי הפרעה זמניים עשויים לפסול את המבקש באופן זמני בלבד.

{{ח:סעיף*|5.23|אף וחלל הפה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.23}}
{{ח:ת}} למבקש יש כניסת אוויר חופשית דרך האף בשני הנחיריים ואין לו עיוות צורה משמעותי או ליקוי רציני, חד או כרוני, של חלל הפה או של דרכי הנשימה העליונות, והכול אלא אם כן מצבו הרפואי אינו עלול להפריע לו להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:סעיף*|5.24|ליקוי בדיבור|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.24}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל מליקוי בדיבור או מגמגום שחומרתם פוגעת ביכולת התקשורת שלו.

{{ח:סעיף*|5.25|איידס|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.25}}
{{ח:ת}} מבקש שהוא נשא של נגיף האיידס יוערך כבלתי כשיר, אלא אם כן מצבו הרפואי אינו עלול להפריע לו להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:קטע3|תוספת 1 פרק 6|פרק 6 – דרישות רפואיות של כושר ראייה – (סוג 2)}}

{{ח:סעיף*|6.1|דרישות כושר ראייה וחדות ראייה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 6.1}}
{{ח:תת|(א)}} פעולת העיניים תהיה תקינה.
{{ח:תת|(ב)}} למבקש לא יהיה ליקוי פעיל או בלתי פעיל או ליקוי כרוני בכל אחת מעיניו העלול להפריע לפעולה תקינה עד כדי סיכון לבטיחות הטיסה או לביצוע בטוח של תפקידי המבקש בטיסה.
{{ח:תת|(ג)}} שדות הראייה של המבקש יהיו תקינים.
{{ח:תת|(ד)}} חדות הראייה של המבקש למרחק תהיה 6/9 לפחות בכל עין בנפרד, ו־6/6 לפחות בשתי העיניים, כך שיהיה מסוגל לקרוא במרחק 6 מטרים.
{{ח:תת|(ה)}} חדות הראייה של המבקש לקרוב תהיה 6/12 לפחות בכל עין בנפרד, כך שיהיה מסוגל לקרוא תרשים N5 CHART או תרשים שווה ערך, במרחק 30 עד 50 ס״מ.
{{ח:תת|(ו)}} בדיקת חדות ראייה תבוצע בתנאי תאורה התואמים תאורת משרד מקובלת באמצעות טבלאות SNELLEN או בבדיקה שוות ערך, מסוג שרופא הרשות אישר.

{{ח:סעיף*|6.2|שימוש בעזר ראייה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 6.2}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש הנזקק למשקפיים או לעדשות לתיקון הראייה (להלן בסעיף זה – עזר ראייה), בין בשל לקות ראייה למרחק ובין לקרוב, שהוערך ככשיר לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 6|פרק זה}}, ייכללו בתעודה הרפואית שלו תנאים המבטיחים כי בכל עת שהוא עושה שימוש בזכויות לפי רישיונו והגדריו –
{{ח:תתת|(1)}} הוא משתמש בעזר הראייה;
{{ח:תתת|(2)}} יש ברשותו עזר ראייה חלופי מתאים וזמין.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש העושה שימוש בעדשות לא יוערך ככשיר לעמוד בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 6|פרק זה}}, אלא אם כן התקיימו בעדשות כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הן אינן לתיקון ראייה לקרוב בעין אחת ולתיקון ראייה לרחוק בעין השנייה;
{{ח:תתת|(2)}} הן שקופות ולא צבועות בגוון;
{{ח:תתת|(3)}} ניתן להרכיבן בנוחות לאורך זמן.

{{ח:סעיף*|6.3|זיהוי צבעים|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 6.3}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש יוכיח את יכולתו לזהות בקלות צבעים שזיהוים הכרחי לשם שימוש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו, באופן המבטיח את בטיחות הטיסה, באמצעות בדיקה.
{{ח:תת|(ב)}} הבדיקה לזיהוי צבעים כאמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} תהיה מסוג בדיקת אישיהרה (ISHIHARA PLATE TEST) או באמצעות בדיקה שוות ערך, מסוג שאישר רופא הרשות;
{{ח:תתת|(2)}} תבוצע באור יום או תוך שימוש במקור אור המדמה אור יום, בטמפרטורת אור 6500K.
{{ח:תת|(ג)}} מבקש שעבר בהצלחה בדיקה לזיהוי צבעים כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) – יוערך ככשיר.
{{ח:תת|(ד)}} מבקש שלא עבר בהצלחה בדיקה לזיהוי צבעים כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) יוכל לקבל תעודה רפואית לדרגת בריאות סוג 2 ובה מגבלה כי היא תקפה בשעות היום בלבד, ואולם אם הוכיח את יכולתו לזהות בקלות צבעים שנעשה בהם שימוש בטיסה ואת יכולתו לזהות נכונה אורות צבעוניים שנעשה בהם שימוש בתעופה בבדיקה מסוג שאישר רופא הרשות שנערכה לו – הוא יוכל לקבל תעודה רפואית סוג 2 בלא מגבלה כי היא תקפה בשעות היום בלבד כאמור; לעניין זה, ”יום“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|בתקנות ההפעלה}}.

{{ח:סעיף*|6.4|ניתוח המשפיע על הראייה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 6.4}}
{{ח:ת}} מבקש שעבר ניתוח המשפיע על מצב השבירה של העין לרבות קוצר ראייה, רוחק ראייה ואסטיגמציה, יוערך כבלתי כשיר, אלא אם כן הוא אינו סובל מהשלכות העלולות להפריע לו להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו בבטחה.

{{ח:סעיף*|6.5|ראייה כפולה או אסטנופיה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 6.5}}
{{ח:ת}} למבקש לא יהיה ליקוי בראיית עומק או במיקוד, או פזילה, הגורמים לראייה כפולה או לאסטנופיה, אלא אם כן נבדק בידי רופא שלו מומחיות הנוגעת לעניין, ונמצא כי אין בהם כדי להפריע למבקש להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו, באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:קטע3|תוספת 1 פרק 7|פרק 7 – דרישות רפואיות לשמיעה – (סוג 2)}}

{{ח:סעיף*|7.1|חופש מפגם בשמיעה|עוגן=תוספת 1 פרט 7.1}}
{{ח:ת}} למבקש אין כל פגם בכושר השמיעה העלול להפריע לביצוע בטוח של תפקידיו בהתאם לרשיון המבוקש.

{{ח:סעיף*|7.2|כושר שמיעה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 7.2}}
{{ח:תת|(א)}} למבקש כושר שמיעה בשתי אוזניו לגבי שיחה רגילה בחדר שקט (שהרעש בו פחות מ־50 דציבל) כאשר הבודק נמצא מאחורי גבו במרחק של שני מטרים ממנו.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש שאובדן השמיעה שלו חמור מהמפורט בסעיף קטן (א) יוערך ככשיר, אם עבר בדיקת כושר שמיעה באמצעות בדיקת אודיומטריה, ונמצא בבדיקה כי אין לו אובדן כושר שמיעה, בכל אוזן בנפרד, העולה על 35 דציבלים בכל אחת מהתדירויות 500, 1000 או 2000 הרץ, או העולה על 50 דציבלים בתדירות של 3000 הרץ.

{{ח:סעיף*|7.3|בדיקת שמיעה להגדר מכשירים|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 7.3}}
{{ח:ת}} המבקש הגדר מכשירים הנדרש לתעודה רפואית סוג 2, בכל הנוגע לדרישות הרפואיות לשם בדיקת כושר השמיעה – יהיה עליו לעמוד בדרישות הקבועות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 4|בפרק 4 לתוספת זו}}, ובתדירות הבדיקות המצוינת {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 11|בטבלה בפרק 11 לתוספת זו}}, החלות על מבקש תעודה רפואית סוג 1.

{{ח:קטע3|תוספת 1 פרק 8|פרק 8 – דרישות רפואיות כלליות – (סוג 3) (פרקים 8–10)}}

{{ח:סעיף*|8.1||תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.1}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|8.2||תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|8.3|ליקוי נפשי|תיקון: תש״ן, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.3}}
{{ח:ת}} למבקש אין היסטוריה רפואית או אבחון קליני באחד מאלה, העלולים למנוע מהמבקש לבצע שימוש בזכויות לפי הרישיון או ההגדר שהוא מבקש או מחזיק, באופן המבטיח את בטיחות הטיסה:
{{ח:תת|(1)}} הפרעה נפשית אורגנית;
{{ח:תת|(2)}} הפרעה נפשית או התנהגותית בעקבות שימוש בחומרים פסיכו־אקטיביים, כולל תסמיני תלות בעקבות שימוש באלכוהול או חומרים פסיכו־אקטיביים אחרים;
{{ח:תת|(3)}} סכיזופרניה, הפרעה סכיזוטיפאלית (כחלק מהפרעות אישיות), הפרעה דלוזיונלית (מחשבות שווא);
{{ח:תת|(4)}} הפרעת מצב רוח (דיכאון, הפרעה דו־קוטבית וכדומה);
{{ח:תת|(5)}} הפרעות נוירוטיות המקושרות לדחק (הפרעות חרדה, OCD, הפרעה דיסוציאטיבית, הפרעת דחק פוסט־טראומטית וכדומה) או סומטיות (הפרעה סומטית וכדומה);
{{ח:תת|(6)}} תסמונת התנהגותית המשויכת להפרעות פיזיולוגיות או לגורמים פיזיקליים;
{{ח:תת|(7)}} הפרעת אישיות או הפרעת התנהגות, במיוחד אם באה לידי ביטוי בהתנהגות גלויה באופן חוזר ונשנה;
{{ח:תת|(8)}} מוגבלות שכלית;
{{ח:תת|(9)}} מוגבלות התנהגותית פסיכולוגית (הפרעת קשב וריכוז, היפראקטיביות, אוטיזם, דיסלקציה, מגבלה שכלית וכדומה);
{{ח:תת|(10)}} הפרעה התנהגותית או רגשית אשר התחילה בתקופת הילדות או ההתבגרות (הפרעת התנגדות, הפרעת התנהגות, הפרעת קשב וריכוז, היפראקטיביות וכדומה);
{{ח:תת|(11)}} הפרעה נפשית אחרת.

{{ח:סעיף*|8.4|מחלת כפיון ומערכת העצבים|תיקון: תש״ן, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.4}}
{{ח:ת}} האבחנה הקלינית המתייחסת למצב המבקש או עברו הרפואי אינם מצביעים על אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מחלה מתקדמת או יציבה של מערכת העצבים אשר תוצאותיה עלולות להפריע למבקש להפעיל בבטחה כלי טיס או למלא את תפקידו כעובד טיס בבטחה;
{{ח:תת|(2)}} מחלת הכפיון בכל צורותיה;
{{ח:תת|(3)}} התקפי איבוד־הכרה חסרי הסבר רפואי משביע רצון;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(5)}} מחלה או התנהגות הגורמת לישנוניות יתר יומית (excessive daytime sleepiness) שאינה מטופלת בהצלחה.

{{ח:סעיף*|8.5|חבלה בראש|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.5}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל מחבלה בראשו אשר תוצאותיה עלולות להפריע לו להפעיל בבטחה כלי טיס או למלא את תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|8.6|מחלות לב וכלי דם|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.6}}
{{ח:תת|(א)}} למבקש אין מום מולד או נרכש במערכת הלב וכלי הדם העלולים להפריע לביצוע תפקידו כעובד טיס בבטחה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} התופעות המפורטות להלן לא תבאנה, בהכרח, לפסילת המבקש מלקבל תעודה:
{{ח:תתת|(1)}} אי סדירות קצב נשימתי (Respiratory Arrhythmia);
{{ח:תתת|(2)}} הופעה מידי פעם של פעימות לב הנעלמות תוך תרגול מתאים;
{{ח:תתת|(3)}} דופק מהיר כתוצאה מהתרגשות או פעילות;
{{ח:תתת|(4)}} דופק איטי שאינו קשור בחסם פרוזדורי חדרי (Atrio Ventricular Block).
{{ח:תת|(ד)}} בדיקת לב אלקטרוקרדיוגרפית תהווה חלק בלתי נפרד מבדיקות הלב שעל המבקש לעמוד בהן במקרים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} לצורך קבלת רישיון או הגדר;
{{ח:תתת|(2)}} לצורך חידוש זכויות רישיון או הגדר, אם מלאו למבקש חמישים שנים – אחת לשנתיים;
{{ח:תתת|(3)}} אם סבר המוסמך או הרופא המוסמך הבכיר כי הדבר דרוש לקביעת התאמתו הבריאותית למלא את תפקידו לפי הרישיון או ההגדר.
{{ח:תת|(ה)}} אין בכוחה של בדיקת לב אלקטרוקרדיוגרפית שגרתית ללא בדיקות נוספות של מערכת הלב וכלי הדם כדי לפסול את המבקש.
{{ח:תת|(ו)}} לא תינתן תעודה רפואית למבקש שעבר ניתוח מעקפים או צנתור, עם או בלי תומכן, התערבות קרדיולוגית אחרת או התקף לב, או הסובל מהפרעה אחרת לפעילות הלב העלולה להביא לאי־ספיקת לב, אלא אם כן מצבו הלבבי הוערך ונמצא שאין בו כדי להפריע לשימוש בטוח בזכויות שלפי רישיונו או כל הגדר שבו, באופן שלא יפגע בכושרו להפעיל כלי טיס בבטחה או לא יקשה על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|8.7|לחץ דם ומחזור דם|תיקון: תשע״ו|עוגן=תוספת 1 פרט 8.7}}
{{ח:תת|(א)}} לחץ דם סיסטולי ודיאסטולי יהיה תקין.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש אינו לוקח סמים לוויסות לחץ דם גבוה, פרט לאותם סמים אשר לפי דעת רופא הרשות אין בהם כדי להפריע לביצוע בטוח של תפקידיו.

{{ח:סעיף*|8.8|כלי דם|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.8}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל מהפרעה במבנה או בתפקוד של מערכת כלי הדם המשפיעה בצורה משמעותית על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|8.9|הפרעות בית החזה, דרכי הנשימה ואסתמה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.9}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש חופשי מליקוי תפקודי כרוני או ליקוי תפקודי חד וממחלה פעילה של הריאות, הבינה (Mediastinum) או הצדר (Pleura); בכל מקרה של ספק, על הרופא הבודק להיעזר בבדיקת הדמיה לצורך האבחנה, ולחזור על בדיקה זו מזמן לזמן, לפי הצורך.
{{ח:תת|(ב)}} לא תינתן תעודה רפואית למבקש הסובל מאחת ממחלות דרכי הנשימה או מהתופעות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 5.9|בסעיף 5.9(א)}}.
{{ח:תת|(ג)}} במקרה של אפיזודה ריאתית עם ממצאים קליניים, לא תינתן למבקש תעודה רפואית.
{{ח:תת|(ד)}} לא תינתן תעודה רפואית למבקש העושה שימוש בתרופות למניעה או לטיפול באסתמה, אלא אם כן השימוש בתרופות אינו עלול להפריע למבקש לבצע שימוש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:סעיף*|8.10|שחפת|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.10}}
{{ח:תת|(א)}} ליקויים סמויים או בלתי פעילים שהתרפאו הידועים כשחפתיים אשר הם לכאורה שחפתיים במקורם – אין בהם כדי להביא בהכרח לפסילתו של המבקש.
{{ח:תת|(ב)}} אם קיים ספק באשר למידת הפעילות של מחלה, או אם קיים ליקוי, כאמור בסעיף קטן (א) – ייפסל המבקש זמנית לתקופה של שלושה חדשים לפחות מיום הבדיקה בה נתגלה הליקוי.
{{ח:תת|(ג)}} לאחר שלושה חודשים ממועד הבדיקה שבה התגלו המחלה או הליקוי כאמור בסעיף קטן (א) או (ב), לפי העניין, תיערך למבקש בדיקת הדמיה נוספת; אם בבדיקה הנוספת לא נמצאו שינויים בהשוואה לבדיקה הקודמת ולא התגלו סימנים המעידים על התפשטות מחלה או על ליקוי כאמור בסעיף קטן (א) או (ב), לפי העניין, ניתן לתת למבקש תעודה רפואית שתעמוד בתוקפה למשך שלושה חודשים.
{{ח:תת|(ד)}} רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר או רופא הרשות, רשאי להחליט כי המחלה או הליקוי כאמור בסעיף קטן (א) או (ב), לפי העניין, נרפאו, או כי הם בלתי פעילים, לאחר שבכמה בדיקות הדמיה רצופות, כפי שיורה לפי שיקול דעתו המקצועי, לא נמצאו שינויים בהשוואה לבדיקת ההדמיה שבה התגלו המחלה או הליקוי כאמור בסעיף קטן (א) או (ב), לפי העניין, ולא התגלו סימנים המעידים על התפשטות המחלה או הליקוי כאמור.

{{ח:סעיף*|8.11|מחלות מעיים וקיבה ובקע|תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.11}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש אינו סובל מליקוי בתפקוד של מערכת הקיבה והמעיים, המקשה על כושרו להפעיל כלי טיס בבטחה או על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.
{{ח:תת|(ב)}} המבקש לא עבר התערבות ניתוחית ואינו סובל ממחלה במערכת העיכול, ובפרט מעצירות שמקורה בהיצרות או שינוי נפח במערכת העיכול, העלולות לגרום לאובדן פתאומי או קבוע של כושר הטיסה.
{{ח:תת|(ג)}} למבקש אין בקע במפשעה או במקום אחר.

{{ח:סעיף*|8.12|הפרעות מטבוליות|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.12}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל מהפרעות מטבוליות או הורמונליות, מהפרעות תזונתיות או מהפרעות במערכת בלוטות הפרשה פנימיות, העלולות להפריע לביצוע תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|8.13|סוכרת|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.13}}
{{ח:ת}} מבקש עם סוכרת מאוזנת שאינו מטופל בזריקות אינסולין ייחשב ככשיר מבחינה רפואית, אם אין חשש כי מצבו עלול לפגוע בכושרו להפעיל בבטחה כלי טיס או להקשות על מילוי תפקידו כעובד טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|8.14|מחלות מערכת הדם או הלימפה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.14}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל ממחלות כרוניות של מערכת הדם או הלימפה, אלא אם כן רופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר, או רופא הרשות, לאחר שערך בירור רפואי, החליט כי מצבו הרפואי של המבקש אינו עלול להפריע לו להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:סעיף*|8.15|מחלות כליות ודרכי השתן|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.15}}
{{ח:תת|(א)}} שתן המבקש יהא נקי מאלמנטים שנקבעו כפתולוגיים.
{{ח:תת|(ב)}} למבקש אין סימן של מחלת כליות.
{{ח:תת|(ג)}} המבקש אינו סובל ממחלות דרכי השתן וממחלות אברי המין, אלא אם כן מצבו הרפואי אינו עלול להפריע למבקש להשתמש בזכויות רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:סעיף*|8.16|ניתוח בכליות ודרכי השתן|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.16}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש חפשי מכל תולדה של מחלה או טיפול כירורגי בכליות או בדרכי השתן העלולים להביא לאובדן כושר פתאומי ובמיוחד מכל הפרעה שמקורה בהיצרות או {{ח:הערה|ב}}עליית לחץ בכליות ובדרכי השתן.
{{ח:תת|(ב)}} מקרה של כריתת כליה שאינה מלווה בלחץ דם גבוה או באורמיה לא יפסול את המבקש בהכרח מלקבל תעודה רפואית.

{{ח:סעיף*|8.17|עגבת|תיקון: תשע״ו, תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.17}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש שהיה חולה אי פעם בעגבת יידרש להוכיח לשביעת רצונו של רופא מוסמך או רופא מוסמך בכיר כי קיבל טיפול נאות במחלה וכי המחלה התרפאה כליל.

{{ח:סעיף*|8.17א|היריון ולידה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.17א}}
{{ח:ת}} מבקשת או בעלת תעודה רפואית בהיריון, שנמצא כהיריון בסיכון נמוך בלא סיבוכים לפי חוות דעת של רופא נשים המבצע מעקב אחר ההיריון – כשירה לקבל או להחזיק בתעודה רפואית, לפי העניין, עד סוף השבוע ה־34 להריונה, וכן החל משישה שבועות אחרי הלידה אם רופא נשים החליט כי היא רשאית לשוב לעבודה וכי הוא סבור שתמלא את תפקידה כעובדת טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|8.17ב|שמירת היריון והפסקת היריון|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.17ב}}
{{ח:ת}} לא תינתן למבקשת תעודה רפואית לאחר שמירת היריון או הפסקת היריון, אלא לאחר שרופא מוסמך, רופא מוסמך בכיר, או רופא הרשות, בדקו אותה ומצאו אותה כשירה לשמש בתפקידה לפי הרישיון וההגדרים שבידיה, לפי המלצת רופא נשים כי היא רשאית לשוב לעבודה וכי הוא סבור שתמלא את תפקידה כעובדת טיס בבטחה.

{{ח:סעיף*|8.18|מחלות עצמות ושרירים|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.18}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש אינו סובל ממחלה פעילה או מוגבלת של העצמות, הפרקים, השרירים או הגידים או מכל תוצאה פיזית של מום מלידה או מום שנרכש.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), מבקש הסובל מתוצאות פונקציונליות של חבלה או ליקוי בעצמות, בפרקים, בשרירים או בגידים או מפגמים אנטומיים מסויימים שאין בהם כדי להפריע לביצוע בטוח של תפקידיו, לא ייפסל בהכרח מלקבל תעודה.

{{ח:סעיף*|8.19|אוזניים|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.19}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש אינו סובל מכל אחד מאלה, אלא אם כן הם אינם עלולים להפריע לו להפעיל כלי טיס בבטחה או למלא את תפקידו כעובד טיס בבטחה:
{{ח:תתת|(1)}} מחלה חדה או כרונית של האוזן הפנימית, התיכונה או החיצונית;
{{ח:תתת|(2)}} נקב של תוף האוזן שלא נרפא, ואולם מבקש הסובל מנקב יבש או בודד ממקור שאינו מידבק לא ייפסל בהכרח מלקבל תעודה רפואית, כל עוד נשמרת היכולת של האוזן של המבקש לאזן לחצים, בשינוי לחץ אוויר מדוחס במהלך טיסה, והרופא המוסמך, הרופא המוסמך הבכיר או רופא הרשות שבדק את המבקש סבור שהמבקש יוכל להפעיל בבטחה כלי טיס או למלא את תפקידו כעובד טיס בבטחה;
{{ח:תתת|(3)}} סתימה תמידית של חצוצרות השמע (תעלות אוסטסיוס);
{{ח:תתת|(4)}} הפרעות תמידיות של מנגנון שיווי המשקל.
{{ח:תת|(ב)}} מצבי הפרעה זמניים עשויים לפסול את המבקש באופן זמני בלבד.

{{ח:סעיף*|8.20|אף וחלל הפה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.20}}
{{ח:ת}} למבקש יש כניסת אוויר חופשית דרך האף בשני הנחיריים ואין לו עיוות צורה משמעותי או ליקוי רציני, חד או כרוני, של חלל הפה או של דרכי הנשימה העליונות, והכול אלא אם כן מצבו הרפואי אינו עלול להפריע לו להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:סעיף*|8.21|ליקוי בדיבור|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.21}}
{{ח:ת}} המבקש אינו סובל מליקוי בדיבור או מגמגום שחומרתם פוגעת ביכולת התקשורת של המבקש.

{{ח:סעיף*|8.22|איידס|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.22}}
{{ח:ת}} מבקש שהוא נשא של נגיף האיידס יוערך כבלתי כשיר, אלא אם כן מצבו הרפואי אינו עלול להפריע לו לבצע שימוש בזכויות רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:קטע3|תוספת 1 פרק 9|פרק 9 – דרישות רפואיות של כושר ראייה – (סוג 3)}}

{{ח:סעיף*|9.1|דרישות כושר ראייה וחדות ראייה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 9.1}}
{{ח:תת|(א)}} פעולת העיניים של המבקש תהיה תקינה.
{{ח:תת|(ב)}} למבקש לא יהיה ליקוי פעיל או בלתי פעיל או ליקוי כרוני בכל אחת מעיניו העלול להפריע לפעולה תקינה עד כדי סיכון לביצוע בטוח של תפקידיו כעובד טיס.
{{ח:תת|(ג)}} שדות הראייה של המבקש יהיו תקינים.
{{ח:תת|(ד)}} חדות הראייה של המבקש למרחק תהיה 6/9 לפחות בכל עין בנפרד, ו־6/6 לפחות בשתי העיניים, כך שיהיה מסוגל לקרוא תרשים במרחק 6 מטרים.
{{ח:תת|(ה)}} חדות הראייה של המבקש לקרוב תהיה 6/12 לפחות בכל עין בנפרד, כך שיהיה מסוגל לקרוא תרשים N5 CHART או תרשים שווה ערך, במרחק 30 עד 50 ס״מ.
{{ח:תת|(ו)}} חדות הראייה של המבקש לטווח בינוני תהיה 6/12 לפחות בכל עין בנפרד, כך שיהיה מסוגל לקרוא תרשים N14 CHART או תרשים שווה ערך, במרחק 100 ס״מ.
{{ח:תת|(ז)}} בדיקת חדות הראייה תבוצע בתנאי תאורה מתאימים התואמים תאורת משרד מקובלת באמצעות טבלאות SNELLEN או בבדיקה שוות ערך, מסוג שאישר רופא הרשות.

{{ח:סעיף*|9.2|שימוש בעזר ראייה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 9.2}}
{{ח:תת|(א)}} מבקש הנזקק למשקפיים או לעדשות לתיקון הראייה (להלן בסעיף זה – עזר ראייה), בין בשל לקות ראייה למרחק ובין לקרוב, שהוערך ככשיר לפי דרישות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 9|פרק זה}}, ייכללו בתעודה הרפואית שלו תנאים המבטיחים כי בכל עת שהוא עושה שימוש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו –
{{ח:תתת|(1)}} הוא משתמש בעזר הראייה;
{{ח:תתת|(2)}} יש ברשותו עזר ראייה חלופי מתאים וזמין.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש העושה שימוש בעדשות לא יוערך ככשיר לעמוד בדרישות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 9|פרק זה}}, אלא אם כן התקיימו בעדשות כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הן אינן לתיקון ראייה לקרוב בעין אחת ולתיקון ראייה לרחוק בעין השנייה;
{{ח:תתת|(2)}} הן שקופות ולא צבועות בגוון;
{{ח:תתת|(3)}} ניתן להרכיבן בנוחות לאורך זמן.

{{ח:סעיף*|9.3|זיהוי צבעים|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 9.3}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש יוכיח את יכולתו לזהות בקלות צבעים שזיהוים הכרחי לשם שימוש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו באופן המבטיח את בטיחות הטיסה, באמצעות בדיקה.
{{ח:תת|(ב)}} הבדיקה לזיהוי צבעים כאמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} תהיה מסוג בדיקת אישיהרה (ISHIHARA PLATE TEST) או באמצעות בדיקה שוות ערך, מסוג שאישר רופא הרשות;
{{ח:תתת|(2)}} תבוצע באור יום או תוך שימוש במקור אור המדמה אור יום, בטמפרטורת אור 6500K.
{{ח:תת|(ג)}} מבקש שעבר בהצלחה בדיקה לזיהוי צבעים כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) – יוערך ככשיר.
{{ח:תת|(ד)}} מבקש שלא עבר בהצלחה בדיקה לזיהוי צבעים כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) – יוערך כבלתי כשיר, אלא אם כן הוכיח את יכולתו לזהות בקלות צבעים שבהם נעשה שימוש במסגרת תפקידו, ואת יכולתו לזהות נכונה אורות צבעוניים שנעשה בהם שימוש בתעופה; הוכיח את יכולתו כאמור, יוכל לקבל תעודה רפואית לדרגת בריאות סוג 3 ובלבד שתיקבע בה מגבלה כי היא תקפה בשעות היום בלבד; לעניין זה, ”יום“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|בתקנות ההפעלה}}.

{{ח:סעיף*|9.4|ניתוח המשפיע על הראייה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 9.4}}
{{ח:ת}} מבקש שעבר ניתוח המשפיע על מצב השבירה של העין, לרבות קוצר ראייה, רוחק ראייה ואסטיגמציה – יוערך כבלתי כשיר, אלא אם כן הוא אינו סובל מהשלכות העלולות להפריע לו לעשות שימוש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו בבטחה.

{{ח:סעיף*|9.5|ראייה כפולה או אסטנופיה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 9.5}}
{{ח:ת}} למבקש לא יהיה ליקוי בראיית עומק או במיקוד, או פזילה, הגורמים לראייה כפולה או לאסטנופיה, אלא אם כן נבדק בידי רופא שלו מומחיות הנוגעת לעניין, ונמצא כי אין בהם כדי להפריע למבקש להשתמש בזכויות שלפי רישיונו והגדריו, באופן המבטיח את בטיחות הטיסה.

{{ח:קטע3|תוספת 1 פרק 10|פרק 10 – דרישות רפואיות לשמיעה – (סוג 3)}}

{{ח:סעיף*|10.1|חופש מפגם בשמיעה|עוגן=תוספת 1 פרט 10.1}}
{{ח:ת}} למבקש אין כל פגם בכושר השמיעה העלול להפריע לביצוע בטוח של תפקידיו בהתאם לרשיון המבוקש.

{{ח:סעיף*|10.2|כושר שמיעה|תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 10.2}}
{{ח:תת|(א)}} בבדיקת אודיומטריה נמצא שלמבקש אין אובדן כושר שמיעה, בכל אוזן בנפרד, העולה על 35 דציבל בכל אחת מהתדירויות 500, 1000 או 2000 הרץ, או יותר מ־50 דציבל בתדירות של 3000 הרץ.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש שאובדן השמיעה שלו חמור מהמפורט בפסקה {{ח:הערה|[צ״ל: בסעיף קטן]}} (א) יוערך ככשיר אם מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} למבקש כושר שמיעה בכל אוזן בנפרד השווה לזו של אדם בריא לגבי דיבור ואותות משואת אלחוט בטווח תדירויות 600 עד 4800 הרץ, וזאת, על רקע אקוסטי השווה לזה הקיים בסביבת העבודה האופיינית של המבקש בעת שהוא עושה שימוש בזכויות שלפי רישיונו או הגדריו;
{{ח:תתת|(2)}} המבקש עבר בהצלחה מבחן שמיעה מסוג שאישר רופא הרשות, שבוצע בסביבת העבודה האופיינית של המבקש בעת שהוא עושה שימוש בזכויות שלפי רישיונו או הגדריו.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 1 פרק 11|פרק 11: טבלאות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:קטע4|תוספת 1 פרק 11 סימן 1|11.1 טבלת תדירות בדיקות וסוגי בדיקות לכל דרגת בריאות}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}}

סוגי בדיקות

בדיקה גופנית כללית	בדיקת ראייה	בדיקת שמיעה (קול, דיבור)	אודיומטריה או בדיקה שוות ערך מסוג שאישר רופא הרשות	א.ק.ג.	ארגומטריה*	צילום חזה	בדיקות דם** 	בדיקת שתן

דרגת בריאות סוג 1	בכל בדיקה	בכל בדיקה	בכל בדיקה	בבדיקה ראשונה; בכל חמש שנים עד מלאת למבקש 40 שנים; בכל שנתיים אם מלאו לו 40 שנים	בבדיקה ראשונה; כל שנתיים אם מלאו למבקש 30 שנים וטרם מלאו לו 50 שנים; בכל שנה, אם מלאו למבקש 50 שנים	בבדיקה ראשונה וכן לפי הצורך*	בבדיקה ראשונה	בבדיקה ראשונה וכן לפי הצורך*	בכל בדיקה

דרגת בריאות סוג 2	בכל בדיקה	בכל בדיקה	בכל בדיקה	לגבי מבקש הגדר מכשירים – חובה בבדיקה ראשונה; בכל חמש שנים עד מלאת 40 שנים למבקש; בכל שנתיים אם מלאו למבקש 40 שנים	בבדיקה ראשונה; בכל שנתיים אם מלאו למבקש 50 שנים	לפי הצורך*	בבדיקה ראשונה	בבדיקה ראשונה וכן לפי הצורך*	בכל בדיקה

דרגת בריאות סוג 3	בכל בדיקה	בכל בדיקה	בכל בדיקה	לגבי מבקש הגדר מכשירים – חובה בבדיקה ראשונה; בכל חמש שנים עד מלאת 40 שנים למבקש; בכל שנתיים אם מלאו למבקש 40 שנים	בבדיקה ראשונה; בכל שנתיים אם מלאו למבקש 50 שנים	לפי הצורך*	בבדיקה ראשונה וכן לפי הצורך*	בכל בדיקה

{{ח:ת|סוג=הגדרה}} {{מוקטן|* נדרשת בדיקה תקופתית לנבדק אם מתקיימים בו 2 גורמי סיכון לפחות מתוך הגורמים האלה: {{ש}} 1. ערכי רמת כולסטרול בדם מעל 240 מ״ג %; {{ש}} 2. ערכי לחץ דם 90 ≤ / 160 ≤; {{ש}} 3. עישון או תולדות עישון מעל 10 שנים; {{ש}} 4. מחלת עורקים כלילית של אחד מבני משפחתו שחלה לפני שמלאו לו 55 שנים.}}
{{ח:ת}} {{מוקטן|**  רופא הרשות, רופא מוסמך או רופא מוסמך בכיר, יורה על אופי בדיקות הדם שייערכו למבקש רישיון או לבעל רישיון, על סמך הרקע הרפואי ומצבו הרפואי של מבקש הרישיון או בעל הרישיון, ובשים לב לדרישות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 2|פרקים 2}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 5|5}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרק 8|ו־8 לתוספת הראשונה}}.}}

{{ח:קטע3|תוספת 1 פרק 12|פרק 12: תוקף תעודה רפואית|תיקון: תשע״ו}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} משך תוקפה של תעודה למבקש או לבעל רישיון עובד טיס בנסיבות כמפורט בטור ב׳, לדרגת בריאות כמפורט בטור א׳, יהיה לפי המפורט בטור ג׳ לצדם:

ספרור	{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} דרגת בריאות	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} למבקש או לבעל –	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} תקופת תוקף התעודה הרפואית

1	סוג 1	רישיון טייס מסחרי ובו הגדר אווירון, אווירון זעיר, ספינת אוויר או רוטורקרפט, שבעת מתן התעודה טרם מלאו לו 40 שנים, או שבעת מתן התעודה מלאו לו 40 שנים אך טרם מלאו לו 60 שנים והוא אינו משמש בתפקיד טייס יחיד בהפעלה של כלי טיס לשם הסעת נוסעים בתמורה, או שבעת מתן התעודה מלאו לו 60 שנים והוא אינו משמש בתפקיד טייס בהפעלה מסחרית של כלי טיס	12 חודשים או, אם הוא משמש בתפקיד טייס יחיד בהפעלה של כלי טיס לשם הסעת נוסעים בתמורה – עד יום מלאת לו 40 שנים וחצי או, אם הוא משמש בתפקיד טייס בהפעלה מסחרית של כלי טיס – עד יום מלאת לו 60 שנים וחצי, הכול לפי המוקדם מביניהם

2	סוג 1	רישיון טייס מסחרי ובו הגדר אווירון, אווירון זעיר, ספינת אוויר או רוטורקרפט, שבעת מתן התעודה מלאו לו 40 שנים והוא משמש בתפקיד טייס יחיד בהפעלה של כלי טיס לשם הסעת נוסעים בתמורה או שבעת מתן התעודה מלאו לו 60 שנים והוא משמש בתפקיד טייס בהפעלה מסחרית של כלי טיס	6 חודשים

3	סוג 1	רישיון טייס תובלה בנתיבי אוויר, שבעת מתן התעודה טרם מלאו לו 40 שנים, או שבעת מתן התעודה מלאו לו 40 שנים אך טרם מלאו לו 60 שנים והוא אינו משמש בתפקיד טייס יחיד בהפעלה של כלי טיס לשם הסעת נוסעים בתמורה או שבעת מתן התעודה מלאו לו 60 שנים והוא אינו משמש בתפקיד טייס בהפעלה מסחרית של כלי טיס	12 חודשים או, אם הוא משמש בתפקיד טייס יחיד בהפעלה של כלי טיס לשם הסעת נוסעים בתמורה – עד יום מלאת לו 40 שנים וחצי, או, אם הוא משמש בתפקיד טייס בהפעלה מסחרית של כלי טיס – עד יום מלאת לו 60 שנים וחצי, הכול לפי המוקדם מביניהם

4	סוג 1	רישיון טייס תובלה בנתיבי אוויר, שבעת מתן התעודה מלאו לו 40 שנים והוא משמש בתפקיד טייס יחיד בהפעלה של כלי טיס לשם הסעת נוסעים בתמורה או שבעת מתן התעודה מלאו לו 60 שנים והוא משמש בתפקיד טייס בהפעלה מסחרית של כלי טיס	6 חודשים

5	סוג 2	רישיון טייס מתלמד, שבעת מתן התעודה טרם מלאו לו 40 שנים	60 חודשים או עד יום מלאת לו 42 שנים, לפי המוקדם מביניהם

6	סוג 2	רישיון טייס מתלמד, שבעת מתן התעודה מלאו לו 40 שנים אך טרם מלאו לו 50 שנים	24 חודשים או עד יום מלאת לו 51 שנים, לפי המוקדם מביניהם

7	סוג 2	רישיון טייס מתלמד, שבעת מתן התעודה מלאו לו 50 שנים	12 חודשים

8	סוג 2	רישיון טייס פרטי ובו הגדר אווירון, אווירון זעיר, ספינת אוויר או רוטורקרפט, שבעת מתן התעודה טרם מלאו לו 40 שנים	60 חודשים או עד יום מלאת לו 42 שנים, לפי המוקדם מביניהם

9	סוג 2	רישיון טייס פרטי ובו הגדר אווירון, אווירון זעיר, ספינת אוויר או רוטורקרפט, שבעת מתן התעודה מלאו לו 40 שנים אך טרם מלאו לו 50 שנים	24 חודשים או עד יום מלאת לו 51 שנים, לפי המוקדם מביניהם

10	סוג 2	רישיון טייס פרטי ובו הגדר אווירון, אווירון זעיר, ספינת אוויר או רוטורקרפט, שבעת מתן התעודה מלאו לו 50 שנים	12 חודשים

11	סוג 2	רישיון טייס ובו הגדר דאון או בלון מאויש, שבעת מתן התעודה טרם מלאו לו 40 שנים	60 חודשים או עד יום מלאת לו 42 שנים, לפי המוקדם מביניהם

12	סוג 2	רישיון טייס ובו הגדר דאון או בלון מאויש, שבעת מתן התעודה מלאו לו 40 שנים אך טרם מלאו לו 50 שנים	24 חודשים או עד יום מלאת לו 51 שנים, לפי המוקדם מביניהם

13	סוג 2	רישיון טייס ובו הגדר דאון או בלון מאויש, שבעת מתן התעודה מלאו לו 50 שנים	12 חודשים

14	סוג 2	רישיון נווט טיס	12 חודשים

15	סוג 2	רישיון טכנאי טיס	12 חודשים

16	סוג 3	רישיון מפקח על תנועה אווירית, שבעת מתן התעודה טרם מלאו לו 40 שנים	48 חודשים או עד יום מלאת לו 51 שנים, לפי המוקדם מביניהם

17	סוג 3	רישיון מפקח על תנועה אווירית, שבעת מתן התעודה מלאו לו 40 שנים אך טרם מלאו לו 50 שנים	24 חודשים או עד יום מלאת לו 51 שנים, לפי המוקדם מביניהם

18	סוג 3	רישיון מפקח על תנועה אווירית, שבעת מתן התעודה מלאו לו 50 שנים	12 חודשים

{{ח:קטע2|תוספת 2|התוספת השניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 46|תקנה 46}})}}}}
{{ח:קטע3||טבלת שעות הדרכה מזעריות הדרושות לצורך קבלת הגדר נוסף על אוירון מקבוצה א׳}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

פירוט ההגדר שברשיון המבקש	פירוט ההגדר המבוקש

הגדר אוירון בעל גלגל זנב	הגדר אוירון בעל גלגל חרטום	הגדר אוירון בעל גלגל זנב {{ש}} ומדחף בעל פסיעה משתנה	הגדר אוירון בעל גלגל חרטום {{ש}} ומדחף בעל פסיעה משתנה

1) א	2) ב	3) ג	4) ד	5) ה	6) ו	1) א	2) ב	3) ג	4) ד	5) ה	6) ו	1) א	2) ב	3) ג	4) ד	5) ה	6) ו	1) א	2) ב	3) ג	4) ד	5) ה	6) ו

גלגל זנב	4	3	3	2	1	1	4	3	3	2	1	1	4	4	4	3	2	2	4	4	3	2	2	2

גלגל חרטום	5	4	4	3	2	2	4	2	2	2	1	1	5	5	5	5	3	2	4	4	4	2	2	2

גלגל זנב, פסיעה משתנה או גלגלים מתקפלים	4	3	2	2	1	1	4	3	2	2	1	1	4	4	4	3	2	2	4	4	3	2	2	2

גלגל חרטום, פסיעה משתנה או גלגלים מתקפלים	5	4	4	3	2	2	2	2	2	2	1	1	5	5	5	5	3	2	4	4	3	2	2	2

{{ח:ת}} {{מוקטן|1) פחות מ־100 שעות כטייס מפקד על אוירון מקבוצה א׳ {{ש}} 2) מעל 100 שעות כסייס מפקד על אוירון מקבוצה א׳ {{ש}} 3) מעל 250 שעות כטייס מפקד על אוירון מקבוצה א׳ {{ש}} 4) מעל 500 שעות טיסה כטייס מפקד או מעל 300 שעות טיסה כטייס מפקד באוירון מקבוצה א׳ {{ש}} 5) מעל 1000 שעות טיסה כטייס מפקד או מעל 400 שעות טיסה כטייס מפקד באוירון מקבוצה א׳ {{ש}} 6) מעל 2000 שעות כיסה כטייס מפקד או מעל 500 שעות טיסה כטייס מפקד באוירון מקבוצה א׳}}

{{ח:קטע2|תוספת 3|התוספת השלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 172|תקנה 172}})}}}}
{{ח:קטע3||טבלת שעות הדרכה מזעריות הדרושות לצורך קבלת הגדר נוסף על אוירון מקבוצה ב׳}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

סוג הרשיון {{ש}} שבידי המבקש	נסיון מצטבר על אוירונים רב מנועיים (בשעות)

עד 500	מ־501 עד 1000	מעל 1000

פרטי	4	2	1

מסחרי	4	1	1

תובלה בנתיבי אויר	2	1	1

{{ח:קטע2|תוספת 4|התוספת הרביעית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 176|תקנה 176}})}}}}
{{ח:קטע3||טבלת שעות הדרכה מזעריות הדרושות לקבלת הגדר טיפוס קבוצה ג׳ או טיפוס נוסף באוירון קבוצה ג׳ לצורך הטסת אוירון כטייס מפקד או כטייס משנה|תיקון: תשע״ט}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}}

נסיון המבקש (בשעות טיסה)	טייס מפקד	טייס משנה

הגדר ראשוני	על טיפוס אוירון נוסף	הגדר ראשוני	על טיפוס אוירון נוסף

אימון באויר	אימון במדמה	אימון באויר	אימון במדמה	אימון באויר	אימון במדמה	אימון באויר	אימון במדמה

טיסות הכרות	הדרכה זוגית	מכשירים	טיסות הכרות	הדרכה זוגית	מכשירים	טיסות הכרות	הדרכה זוגית	מכשירים	טיסות הכרות	הדרכה זוגית	מכשירים

{{ח:תת|1.}} הגדר לאוירון במשקל של עד 20,000 ק״ג

{{ח:תתת|(א)}} פחות מ־1200 שעות
–	–	–	–	–	–	–	–	50	7	5	5	10	2	4	5

{{ח:תתת|(ב)}} מעל 1200 שעות
–	–	–	–	–	–	–	–	25	6	3	5	10	4	2	5

{{ח:תתת|(ג)}} עם רשיון תובלה בנתיבי אויר, נסיון של –

{{ח:תתתת|(1)}} עד 2000
10	4	3	5	5	2	1	3	15	4	3	5	10	2	2	5

{{ח:תתתת|(2)}} מעל 2000
10	4	1	5	5	2	1	3	10	4	1	5	5	2	1	5

{{ח:תת|2.}} הגדר לאוירון במשקל מעל 20,000 ק״ג

{{ח:תתת|(א)}} פחות מ־1200
–	–	–	–	–	–	–	–	50	10	5	15	25	10	3	15

{{ח:תתת|(ב)}} למעלה מ־1200
–	–	–	–	–	–	–	–	40	10	5	15	20	8	2	15

{{ח:תתת|(ג)}} עם רשיון תובלה בנתיבי אויר נסיון של החל מ-

{{ח:תתתת|(1)}} 1500 עד 2999
–	–	–	–	–	–	–	–	25	5	2	10	25	4	2	10

{{ח:תתתת|(2)}} 3000 עד 4999
10	4	1	10	10	4	1	10	25	5	2	10	25	4	2	10

{{ח:תתתת|(3)}} 5000 עד 9999
10	4	1	7	7	3	1	5	25	4	1	10	15	3	1	5

{{ח:תתתת|(4)}} מעל 10,000
10	4	1	5	5	3	1	5	25	4	1	10	15	2	1	5

{{ח:ת}} {{מוקטן|

הערות:

{{ש}} 1. באין מדמה, מספר שעות הטיסה הן בהדרכה זוגית והן במכשירים יגדל בהתאם. לא יותר מ־50 אחוזים משעות המכשירים הדרושות ניתנות לביצוע במדמה. {{ש}} 2. ההדרכה הזוגית תבוצע בהתאם לנושאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}.}}

{{ח:קטע2|תוספת 5|התוספת החמישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 176|תקנה 176}})}}}}
{{ח:קטע3||טבלת פרוט התרגילים והנוהלים שיש לבצע לצורכי קבלת הגדר אוירון קבוצה ג׳ או טיפוס אוירון נוסף בהגדר קבוצה ג׳}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''מפתח האותיות בטבלה'''
{{ח:תת|א.}} טייס מפקד
{{ח:תת|ב.}} טייס משנה
{{ח:תת|ג.}} לשני הטייסים
{{ח:תת|ד.}} הסבה מאוירון עם מנוע סילון לאוירון עם מנוע סילון – טייס מפקד.
{{ח:תת|ה.}} הסבה מאוירון עם מנוע בוכנה לאוירון עם מנוע בוכנה – טייס מפקד.
{{ח:תת|ו.}} הסבה מאוירון עם מנוע סילון לאוירון עם מנוע סילון – טייס משנה.
{{ח:תת|ז.}} הסבה מאוירון עם מנוע בוכנה לאוירון עם מנוע בוכנה – טייס משנה.
{{ח:תת|ח.}} הסבה מטייס משנה לטייס מפקד.
{{ח:תת|ט.}} כל ההסבות.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

הסבה התחלתית	הסבה רגילה	הסבה לצרכי קידום

באוירון	במדמה טיסה	באוירון	במדמה טיסה	באוירון	במדמה טיסה

מטוס באויר	מטוס על הקרקע	ויזואלי	לא ויזואלי	דמיאן	מטוס באויר	מטוס על הקרקע	ויזואלי	לא ויזואלי	דמיאן	מטוס באויר	מטוס על הקרקע	ויזואלי	לא ויזואלי	דמיאן

{{ח:תת|1.}} לפני הטיסה

{{ח:תתת|(א)}} בדיקה חיצונית ופנימית של המטוס.
ג	ט	ג

{{ח:תתת|(ב)}} שימוש ברשימת תיוג של לפני הנעה, בדיקת הגאים, נוהלי הנעה, ציוד קשר וציוד אלקטרוני, בחירת עזרי רדיו לניווט ובחירת תדרים לפני הטיסה.
ג	ט	ג

{{ח:תתת|(ג)}} הסעה בהתאם לנוהלים.
ג	ט	ג

{{ח:תתת|(ד)}} בדיקות חיוניות לפני המראה כולל בדיקת כח מנועים.
ג	ט	ג

{{ח:תת|2.}} המראות {{ש}} {{מוקטן|הערה: לפחות אחד התרגילים בהמראה חייב להתבצע בלילה.}}

{{ח:תתת|(א)}} המראות רגילות.
ג	ט	ג

{{ח:תתת|(ב)}} המראות בתנאי מכשירים מדומה בגובה 100 רגל.
ג	ט	ג

{{ח:תתת|(ג)}} המראות ברוח צד.
ג	ט	ג

{{ח:תתת|(ד)}} המראות עם דמוי כשלון מנוע קריטי –
{{ח:תתתת|1.}} במהירות שלאחר V1 ולפני V2.
{{ח:תתתת|2.}} במהירות הקרובה ל־V1 אחרי V1, כאשר V1 ו־V2 זהים.
ג	ט	ג

{{ח:תתת|(ה)}} הפסקת המראה תבוצע תוך כדי ריצת המראה רגילה אחרי השגת מהירות מתאימה בהתאם לסוג המטוס ואורך המסלול.
ג	ט	ג

{{ח:תת|3.}} תרגילי טיסה ונוהלים

{{ח:תתת|(א)}} פניות עם ובלי מחבלי זרימה (Spoleas).
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(ב)}} רעידות מאך ונפילת אף במאך (TUCK & MACH BUFFET).
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(ג)}} נוהלים לטיסת שהיה וטיסת טווח מרביים.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(ד)}} תפעול מערכות המטוס מעמדת המכונן.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(ה)}} נוהלי ”בריחת מקזז“ ומיצב תפוס.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(ו)}} תפעול רגיל וחרום של כל המערכות:

{{ח:תתתת|(1)}} דיחוס.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(2)}} לחץ אויר.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(3)}} מיזוג אויר.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(4)}} דלק ושמן.
ג	ג	ט	ט	ב	ב

{{ח:תתתת|(5)}} חשמל.
ג	ג	ט	ט	ב	ב

{{ח:תתתת|(6)}} הידראוליקה.
ג	ג	ט	ט	ב	ב

{{ח:תתתת|(7)}} הגאים.
ג	ג	ט	ט	ב	ב

{{ח:תתתת|(8)}} מערכות למניעת התקרחות והסרתה.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(9)}} טייס אוטומטי.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(10)}} עזרי גישה אוטומטיים.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(11)}} מכשירי אזהרת הזדקרות, אמצעי מניעת הזדקרות, אמצעי שמירת יציבות.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(12)}} מכשירי מכ״ם מוטסים.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(13)}} מערכות, ציוד או עזרים אחרים.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(14)}} תקלות חשמל, הידראוליקה, הגאים ומכשירים.
ג	ג	ט	ט	ב	ב

{{ח:תתתת|(15)}} תקלות מדפים וגלגלים.
ג	ג	ט	ט	ב	ב

{{ח:תתתת|(16)}} תקלות מכשירי קשר וניווט.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(ז)}} נוהלי חרום למקרה אש בטיסה הכוללים את –

{{ח:תתתת|(1)}} מנועים, מחממים תאי מטען ותאי נוסעים.
ג	ג	ט	ט	ב	ב

{{ח:תתתת|(2)}} בקרת עשן.
ג	ג	ט	ט	ב	ב

{{ח:תתתת|(3)}} תקלות מנוע.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(4)}} השלכת דלק.
ג	ג	ט	ט	ב	ב

{{ח:תתתת|(5)}} כל נוהל חרום אחר המופיע בספר התיפעול.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(ח)}} פניות חדות בכל כיוון; כל פניה חייבת להיות בזוית הטיה של 45° ושינוי כיוון של 180° לפחות אך לא יותר מ־360°.
ג	ט	ט	ב

{{ח:תתת|(ט)}} התקרבות להזדקרות בתצורת המראה נקיה ובתצורת מטוס בנחיתה; לפחות אחד מהתרגילים יבוצע באשר המטוס נמצא בפניה עם הטיה של 15° עד 30°.
ג	ט	ב	ב

{{ח:תתת|(י)}} החלצות ממצבי טיסה האופיניים למטוס.
ג	ט	ב	ב

{{ח:תתת|(יא)}} נוהלי מכשירים הכוללים –

{{ח:תתתת|(1)}} נוהלי כניסה ויציאה משדות תעופה.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(2)}} שימוש במכשירי ניווט, עזר לניווט כולל שיטות שמירה על רדיאלים.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(3)}} נוהלי ניתוק.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(יב)}} הנמכות ILS הכוללות –

{{ח:תתתת|(1)}} גישת ILS רגילה.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(2)}} גישת ILS עם דימוי כשלון מנוע הקורה לפני צלע סופית, המשך גישה לנגיעה או נוהל הליכה סביב.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(יג)}} גישת מכשירים והליכות סביב (שאינן גישות ILS) הכוללות –

{{ח:תתתת|(1)}} גישות לא מדויקות.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(2)}} גישה אחת לפחות עם הליכה סביב כרצונו של המאמן. תרגילים המפורטים בסעיף 3(יא) {{ח:הערה|ו־}}(יב) חייבים להתבצע בהתאם לנוהלים מאושרים לגבי עזר הגישה שבשימוש. גישת מכשירים מתחילה כאשר המטוס נמצא מעל נקודת קבע מוגדרת ומסתיים כאשר המטוס נוגע במסלול או נמצא מעבר להליכה סביב.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(יד)}} גישות מהקפות רגילות הכוללות –
{{ח:תתתת|(1)}} חלק מהגישה לגובה מינימלי לגבי העזר שבשימוש יבוצע בתנאי כט״מ מדומה.
{{ח:תתתת|(2)}} הקפה בגובה מזערי עם שינוי כיוון ובתמרון בתנאי כט״ר לשמירת נתיב גישה לנחיתה רגילה על מסלול הנמצא ב־90° לפחות מצלע הסופית של הגישה, בתנאי כט״מ מדומה.
{{ח:תתתת|(3)}} הקפה בלי ביצועים של תימרונים מיותרים ובלי לעבור על מגבלות המטוס; זוית ההטיה של המטוס לא תעבור על 30°.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(טו)}} גישה ללא מדפים.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(טז)}} הליכות סביב הכוללות –

{{ח:תתתת|(1)}} הליכות סביב מגישה.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(2)}} הליכות סביב אחרות.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(3)}} הליכות סביב הכוללות נוהל הליכה מושלם.
ג	ט	ב

{{ח:תתתת|(4)}} הליכות סביב הכוללות כשלון מנוע.
ג	ט	ב

{{ח:תת|4.}} גישות לנחיתה ונחיתות

{{ח:תתת|(א)}} נחיתות רגילות.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(ב)}} נחיתות והליכות סביב עם מיצב שאינו מקוזז.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(ג)}} נחיתות מגישת ILS.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(ד)}} נחיתות ברוח צד.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(ה)}} במטוסים רב מנועים (למעט תלת מנועים), ביצוע תמרונים לנחיתה עם דמוי כשלון של 50% מהכח; דמוי נפילת הכח יעשה בכנף אחת בלבד; במקרה של מטוס תלת מנועי תמרון לנחיתה יבוצע עם דמוי כשלון של מנוע מרכזי ומנוע חיצוני אחד. בנוסף לאימון במדמה הטיסה יבצעו הטייסים –
{{ח:תתתת|(1)}} תרגול בגובה של אובדן של שני מנועים.
{{ח:תתתת|(2)}} אימון בטיסה, כולל נוהל לנחיתה במנוע אחד לא עובד.
ג	ט	ב

{{ח:תתת|(ו)}} נחיתות בתנאי הקפה מדומים.
ג	ט	ג

{{ח:תתת|(ז)}} הפסקת נחיתות הכוללות הליכה סביב לאחר קבלת החלטה על הפסקה; לצורך תמרון זה תופסק הנחיתה בגובה 50 רגל בערך מעל סף המסלול.
ג	ט	ג

{{ח:תתת|(ח)}} נחיתה ללא מדפים אם המנהל קבע שתרגיל זה מתאים לסוג המטוס שבשימוש.
א	ה	ה

{{ח:תתת|(ט)}} נחיתות עם רברס (אם יש).
ג	ז	ג

{{ח:תת}} {{מוקטן|הערה: לפחות אימון אחד מהנחיתות המוזכרות לעיל יבוצע בלילה.}}
ג	ז	ג

{{ח:קטע2|תוספת 6|התוספת הששית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 12|תקנה 12}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 6 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}}, או לפי החיקוקים הבאים:

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת החוק הפלילי|פקודת החוק הפלילי, 1936}};

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני העונשין (עבירות שוחד)|חוק לתיקון דיני העונשין (עבירות שוחד), התשי״ב–1952}};

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני העונשין (תקיפת שוטרים)|חוק לתיקון דיני העונשין (תקיפת שוטרים), התשי״ב–1952}};

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני העונשין (בטחון המדינה, יחסי חוץ וסודות רשמיים)|חוק לתיקון דיני העונשין (בטחון המדינה, יחסי חוץ וסודות רשמיים), התשי״ז–1957}};

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני העונשין (עבירות זנות)|חוק לתיקון דיני העונשין (עבירות זנות), התשכ״ב–1962}};

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 6}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני העונשין (עבירות מרמה, סחיטה ועושק)|חוק לתיקון דיני העונשין (עבירות מרמה, סחיטה ועושק), התשכ״ג–1963}};

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 7}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני העונשין (משחקים אסורים, הגרלות והימורים)|חוק לתיקון דיני העונשין (משחקים אסורים, הגרלות והימורים), התשכ״ד–1964}};

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 8}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני העונשין (שימוש ברכב בלי רשות)|חוק לתיקון דיני העונשין (שימוש ברכב בלי רשות), התשכ״ד–1964}};

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 9}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני העונשין (עבירות חוץ)|חוק לתיקון דיני העונשין (עבירות חוץ) [נוסח משולב], התשל״ג–1973}}.

{{ח:קטע3|תוספת 6 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*|(א)||עוגן=תוספת 6 חלק ב פרט א}}
{{ח:ת}} העבירות הבאות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}}:
{{ח:תת|(1)}} עבירות של סכסוכי עבודה ({{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ח סימן ד|סעיפים 163–164}});
{{ח:תת|(2)}} עבירות של ריבוי נישואין ({{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ח סימן ח|סעיפים 174א–183 {{ח:הערה|[צ״ל: סעיפים 175–183]}}}});
{{ח:תת|(3)}} עבירות של השחתת מודעות ({{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 195|סעיף 195}});
{{ח:תת|(4)}} עבירות של השחתת פני מקרקעין ({{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 196|סעיף 196}});
{{ח:תת|(5)}} עבירות של הפרעה לבחירות ({{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 197|סעיף 197}});
{{ח:תת|(6)}} עבירות של הפסקת הריון ({{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק י סימן ב|סעיפים 312–321}});
{{ח:תת|(7)}} עבירות של טענת נישואין במרמה ({{ח:חיצוני|חוק העונשין|סעיף 359}});
{{ח:תת|(8)}} עבירות קלות ({{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק יג|סעיפים 489–496}}).

{{ח:סעיף*|(ב)||עוגן=תוספת 6 חלק ב פרט ב}}
{{ח:ת}} עבירות מקבילות לעבירות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ב פרט א|בפיסקה (א)}}, לפי חיקוקים מוקדמים יותר.

{{ח:קטע2|תוספת 7|תוספת שביעית|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 185א|תקנה 185א}})}}}}
{{ח:קטע3||טבלת שעות הדרכה מזעריות הדרושות לקבלת הגדר נוסף על אוירון זעיר}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ט־2}}
{{ח:ת}}

{{מוגדל|פירוט ההגדר המבוקש}}

הגדר אוירון זעיר {{ש}} מקבוצה א׳ {{ש}} בעל גלגל זנב	הגדר אוירון זעיר {{ש}} מקבוצה א׳ {{ש}} בעל גלגל חרטום	הגדר אוירון זעיר {{ש}} מקבוצה א׳ {{ש}} בעל שפמון (קנדר)	הגדר אוירון זעיר {{ש}} מקבוצה ב׳

1	2	3	4	5	1	2	3	4	5	1	2	3	4	5	1	2	3	4	5

1. גלגל זנב	4	3	2	1	1	6	4	2	2	1	6	5	3	2	2	8	6	5	5	5

2. גלגל אף	6	4	2	1	1	4	3	2	1	1	6	5	3	2	2	8	6	5	5	5

3. שפמוך	6	5	3	2	2	6	5	3	2	2	4	3	2	1	1	8	6	5	5	5

4. פרנדולר	8	6	6	5	5	8	6	5	5	5	8	6	5	5	5	4	2	2	1	1

{{ח:תת|1.}} טייס עם נסיון של עד 20 שעות כטייס מפקד על אוירון זעיר.
{{ח:תת|2.}} טייס עם נסיון של 21–50 שעות כטייס מפקד על אוירון זעיר.
{{ח:תת|3.}} טייס עם נסיון של 50 שעות ויותר כטייס מפקד על אוירון זעיר.
{{ח:תת|4.}} טייס בעל רשיון טייס פרטי רגיל אם {{ח:הערה|[צ״ל: עם]}} הגדר אוירון זעיר אשר צבר לפחות 10 שעות טיסה כטייס מפקד על אוירון זעיר.
{{ח:תת|5.}} טייס בעל רשיון עם נסיון של 100 שעות טיסה כטייס מפקד לפחות בכלי טיס עם 5 שעות טיסה כטייס מפקד על אוירון זעיר.

{{ח:קטע2|תוספת 8|תוספת שמינית {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשמ״ט־2, תשע״ד}}

{{ח:חתימות|י״ב בתשרי התשמ״א (22 בספטמבר 1980)}}
* '''חיים לנדאו'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]