חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000273}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ג, 150|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300607.pdf}}, {{ח:תיבה|453|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו־2004)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299931.pdf}}, {{ח:תיבה|574|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-1904.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1156|חוק הבטחת הכנסה (הוראת שעה ותיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348522.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: רשויות מקומיות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: חקלאות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: ביטוח לאומי ובריאות}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: עובדים זרים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: מס הכנסה}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: תכנון ובניה}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: העברת הלוואות שלהבטחת פירעונן ניתנה בטוחה בקשר למקרקעין}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: שונות}}

{{ח:פנימי|פרק יד|פרק י״ד: תחילה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:סעיף|1|מטרת החוק}}
{{ח:ת}} חוק זה בא לתקן חוקים שונים, לדחות את תחילתם של חוקים ולקבוע הוראות נוספות במטרה לאפשר הגברת הצמיחה והתעסוקה, השגת יעדי התקציב, עמידה ביעד הגירעון לשנת הכספים 2003 והשגת יעדי המדיניות הכלכלית.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: רשויות מקומיות}}

{{ח:סעיף|2|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פטורין)|בפקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פטורין), 1938}}.}}

{{ח:סעיף|3|{{ח:חיצוני|פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פטורין)|פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פטורין)}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|פקודת מסי העיריה ומסי הממשלה (פטורין)#סעיף 5ג|סעיף 5ג(א), (ב) ו־(ג) בפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2 בחוק זה}}, ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).

{{ח:סעיף|4|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.}}

{{ח:סעיף|5|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות}}.}}

{{ח:סעיף|6|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|בפקודת המועצות המקומיות}}.}}

{{ח:סעיף|7|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 274ב|בסעיף 274ב(ג) לפקודת העיריות}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5 לחוק זה}}, {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 24א|ובסעיף 24א לפקודת המועצות המקומיות}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6 לחוק זה}}, תשלם חברת תשתית בשל השנים 2003 ו־2004 ארנונה כללית בעבור קווי תשתית ומרווחי ביטחון, כמשמעותם בסעיפים האמורים כלהלן:
{{ח:תת|(1)}} לשנת 2003 – בגובה 90% מן הסכום ששילמה בפועל כארנונה כללית, בשל שנת 2002 לרשות המקומית, בעבור קווי תשתית ומרווחי ביטחון כמשמעותם ברישה (בסעיף זה – סכום ארנונה), עד יום כ״ו בכסלו התשס״ג (1 בדצמבר 2002) (בסעיף זה – המועד הקובע), ואם לא שילמה בפועל סכום ארנונה כלשהו עד למועד הקובע, אך שילמה כאמור לשנת 2001 – בגובה 90% מסכום הארנונה ששילמה בפועל לרשות המקומית בשל שנת 2001 (בסעיף זה – הסכום ששולם בפועל);
{{ח:תת|(2)}} לשנת 2004 – בגובה 75% מן הסכום ששולם בפועל.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: חקלאות}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|10||תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11||תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|12||תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|13|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק)|בחוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ״ד–1963}}.}}

{{ח:סעיף|14||תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|15||תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16|תחילה, הוראת מעבר ותקנות ראשונות|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} ביום א׳ בתמוז התשס״ג (1 ביולי 2003) ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} מי שערב תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} החזיק בהיתר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק)#סעיף 48|סעיף 48(ב) לחוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ״ד–1963}}, רשאי להמשיך ולייצא לפי ההיתר, ויראו אותו לענין {{ח:חיצוני|חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק)|החוק האמור}} כמי שקיבל היתר יצוא לפי הוראותיו כנוסחן לאחר תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} והכל עד למועד כניסתן לתוקף של תקנות לפי סעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ג)}} תקנות ראשונות לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק)#סעיף 49|סעיף 49 לחוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ״ד–1963}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13 לחוק זה}}, יותקנו בתוך שנה מיום התחילה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: ביטוח לאומי ובריאות}}

{{ח:סעיף|17||תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|בחוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}}.}}

{{ח:סעיף|18|{{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}} – תחולה והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 1|סעיפים 1}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|2}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|5 עד 7}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12|12}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12א|12א}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 14א|14א(ב)(1)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 15|15}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 23|23}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 30א|30א}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 31|31}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#תוספת 1|והתוספת הראשונה עד התוספת הרביעית}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|בחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17 בחוק זה}}, יחולו על גמלאות המשתלמות בעד יום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003) (בסעיף זה – יום התחילה) ולאחריו.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 14א|סעיף 14א(ו) בחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(8) בחוק זה}}, יחול –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שיצא את ישראל ביום התחילה או לאחריו – החל ביום כ״ז באדר א׳ התשס״ג (1 במרס 2003);
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שיצא את ישראל לפני יום התחילה – החל ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).
{{ח:תת|(ג)}} לענין מי ששירות התעסוקה קבע לגביו ערב יום התחילה כי מתקיים בו התנאי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבפסקה (1) של סעיף 2(א) בחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחו ערב יום התחילה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אם נקבע לגביו שהתנאי האמור מתקיים בו עד למועד שקבע שירות התעסוקה – יראו אותו כמי שמתקיים בו התנאי האמור עד יום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003) או עד למועד שקבע שירות התעסוקה, לפי המוקדם, אלא אם כן נקבע לגביו, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|פסקה (1) של סעיף 2(א) בחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(2)(א) בחוק זה}}, כי לא מתקיים בו התנאי האמור בה;
{{ח:תתת|(2)|(א)}} אם נקבע לגביו שהתנאי האמור מתקיים בו לצמיתות – יראו אותו כמי שמתקיים בו התנאי האמור עד למועד שיקבע לגביו שר העבודה והרווחה, בהסכמת שר האוצר, בהתאם לכללים שקבע כאמור ובלבד שהמועד האמור לא יאוחר מיום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003); בכללים לפי פסקה זו ייקבע בין השאר, כי בכל רבעון בשנת הכספים 2003 יחדלו מלראות ב־25% לפחות מכלל מי שנקבע לגביהם שהתנאי האמור מתקיים בהם לצמיתות, כמי שהתנאי האמור מתקיים בהם;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוראות פסקת משנה (א) לא יחולו על מי שנקבע לגביו, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|פסקה (1) של סעיף 2(א) לחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(2)(א) לחוק זה}}, כי לא מתקיים בו התנאי האמור בה;
{{ח:תתתת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17}} ובסעיף קטן זה, יראו במי שמלאו לו 55 שנים לפני יום התחילה ונקבע לגביו, ערב יום התחילה, כי מתקיים בו לצמיתות התנאי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבפסקה (1) של סעיף 2(א) בחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחו ערב יום התחילה, כמי שהתנאי האמור מתקיים בו לצמיתות.

{{ח:סעיף|19|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|בחוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל״ב–1972}} (להלן – חוק המזונות).}}

{{ח:סעיף|20|{{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות (הבטחת תשלום)}} – תחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)#סעיף 1|סעיף 1 בחוק המזונות}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19 בחוק זה}}, יחול על תשלומים המשתלמים בעד יום תחילתו של חוק זה ואילך.

{{ח:סעיף|21|{{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות (הבטחת תשלום)}} – הוראת מעבר והוראת שעה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופה שמיום תחילתו של חוק זה עד למועד כניסתן לתוקף של תקנות שיתקין שר המשפטים לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)#סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)#סעיף 20|ו־20 בחוק המזונות}} לאחר תחילתו של חוק זה, יהיו שיעורי התשלומים המשתלמים לזוכה לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|החוק האמור}} בעד התקופה האמורה כמפורט להלן או כפי שנקבעו בפסק הדין למזונות, לפי הנמוך מביניהם:
{{ח:תתת|(1)}} לזוכה שטרם מלאו לו 55 שנים ואינו מקבל קצבת שאירים או קצבת תלויים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח {{ח:הערה|הלאומי}}}} והשתלם לו תשלום לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות}} בעד חודש דצמבר 2002 – תשלום ששיעורו מחושב לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#תוספת 4|התוספת הרביעית בחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(13) בחוק זה}}, בהתאם להרכב משפחתו; הוראות פסקה זו לא יחולו על זוכה שלאחר יום תחילתו של חוק זה לא היה זכאי לתשלום לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות}} לתקופה של שישה חודשים רצופים;
{{ח:תתת|(2)}} לזוכה שהוא ילד שאינו בהחזקתו של הורהו ואינו עמו ועיקר פרנסתו אינה על חשבון אוצר המדינה או על חשבון רשות מקומית – תשלום ששיעורו מחושב לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#תוספת 1 פרט 1|פסקה (1)(ב) בתוספת הראשונה בחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(13) בחוק זה}};
{{ח:תתת|(3)}} לאישה נשואה למי שאינו החייב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|בחוק המזונות}} (בסעיף זה – נשואה לאחר), שבהחזקתה ילד אחד – תשלום ששיעורו מחושב לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#תוספת 1 פרט 1|פסקה (1)(ב)(1) בתוספת הראשונה בחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(13) בחוק זה}};
{{ח:תתת|(4)}} לזוכה שהיא נשואה לאחר, שבהחזקתה שני ילדים לפחות – תשלום ששיעורו מחושב לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#תוספת 1 פרט 1|פסקה (1)(ב)(2) בתוספת הראשונה בחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(13) בחוק זה}};
{{ח:תתת|(5)}} לזוכה שאינו מנוי בפסקאות (1) עד (4) – תשלום ששיעורו מחושב לפי הטור המתאים {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#תוספת 2|בתוספת השניה בחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(13) בחוק זה}}, בהתאם לנתוניו האישיים של הזוכה.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף קטן (א) כדי לגרוע מהוראות שנקבעו בתקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות}} לענין התשלום לזוכה שיש לו הכנסה, וההוראות שנקבעו בתקנות האמורות יוסיפו לחול, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יראו את שיעורי התשלומים לפי סעיף קטן (א) כאילו נקבעו בתקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות}};
{{ח:תתת|(2)}} יראו הכנסה ככוללת גם הכנסה המחושבת לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12א|סעיפים 12א}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 12ב|ו־12ב בחוק הבטחת הכנסה}}.

{{ח:סעיף|22|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|23|{{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 58|סעיף 58(ד) בחוק ביטוח בריאות ממלכתי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22(2) בחוק זה}}, ביום כ״א בתמוז התשס״ב (1 ביולי 2002).

{{ח:סעיף|24|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|25|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|סעיפים 1}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 2א|2א}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 18|18}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 23א|23א}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 74|74}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 200|200 עד 202}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 247|247}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 307|307}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 310|310}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 378|378}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 405|ו־405 בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 24|בפסקאות (1) עד (4), (6), (11) עד (13), (15), (17), (18), (21) ו־(22) של סעיף 24 בחוק זה}}, יחולו על גמלאות ודמי ביטוח המשתלמים בעד יום תחילתו של חוק זה (בסעיף זה – יום התחילה) ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 2א|סעיף 2א בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24(2) בחוק זה}}, לא יחולו, לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרקים ט׳}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא|ו־י״א בחוק הביטוח הלאומי}}, על מי שניתן לו לפני יום התחילה אישור בכתב מאת המוסד לביטוח לאומי, שלפיו המוסד לביטוח לאומי ראה בו תושב ישראל.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 68|סעיף 68(א) בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24(5) בחוק זה}}, יחול על קצבה המשתלמת בעד יום כ״א בתמוז התשס״ב (1 ביולי 2002) ואילך.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 107|סעיפים 107}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 195|195}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 214|214}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 296|ו־296 בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 24|בפסקאות (7), (10), (14) ו־(16) של סעיף 24 בחוק זה}}, יחולו על תביעות שהוגשו ביום א׳ בתמוז התשס״ג (1 ביולי 2003) ולאחריו.
{{ח:תת|(ה)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 174|סעיף 174}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ח|ולוח ח׳ בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 24|בפסקאות (9) ו־(23) של סעיף 24}} ביום כ״ו בכסלו התשס״ג (1 בדצמבר 2002), והם יחולו על מי שהשתחרר משירות סדיר לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|חוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}}, למעט שירות צבאי לפי התחייבות לשירות קבע, ביום האמור או לאחריו.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 324|סעיף 324(ב) בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 24|בפסקה (19) של סעיף 24 בחוק זה}}, יחול על גמלה המשתלמת בעד יום התחילה ואילך, ובלבד שמנין התקופות האמורות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 324|באותו סעיף}} לא יחל לפני יום התחילה.
{{ח:תת|(ז)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 324א|סעיף 324א בחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 24|בפסקה (20) של סעיף 24 בחוק זה}}, יחול –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שיצא את ישראל ביום התחילה או לאחריו – החל ביום כ״ז באדר א׳ התשס״ג (1 במרס 2003);
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שיצא את ישראל לפני יום התחילה – החל ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).
{{ח:תת|(ח)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 324ב|סעיף 324ב לחוק הביטוח הלאומי}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24(20) לחוק זה}}, יחולו על גמלה המשתלמת בעד יום כ״ז באדר א׳ התשס״ג (1 במרס 2003) ואילך.

{{ח:סעיף|26|הטבה מן המוסד לביטוח לאומי}}
{{ח:תת|(א)}} התובע גמלה, תגמול, תשלום, מענק או כל הטבה אחרת הניתנת על ידי המוסד לביטוח לאומי לפי כל דין (בסעיף זה – הטבה), יגיש את תביעתו בעצמו ולא באמצעות אחר, במקום ובאופן שיקבע שר העבודה והרווחה בהסכמת שר האוצר; לא הגיש תובע הטבה את תביעתו כאמור בסעיף קטן זה, לא תינתן לו ההטבה, על אף האמור בכל דין.
{{ח:תת|(ב)}} התובע הטבה שאינה ניתנת באופן חד פעמי, והניתנת במשך תקופה העולה על שנה, יתייצב בעצמו, ולא באמצעות אחר, אחת לשנה, במקום ובאופן שיקבע שר העבודה והרווחה בהסכמת שר האוצר; לא התייצב התובע כאמור, לא תינתן לו ההטבה בעד התקופה שתחילתה במועד שבו היה עליו להתייצב או בתום שנה מיום תחילת מתן ההטבה, לפי המאוחר, ושסיומה במועד שבו התייצב בפועל, על אף האמור בכל דין.
{{ח:תת|(ג)}} שר העבודה והרווחה רשאי לקבוע סוגי תובעים שיהיו פטורים מהגשת תביעה או מהתייצבות לפי סעיף זה מטעמים רפואיים או מטעמים מיוחדים אחרים, שיקבע, וכן סוגי הטבות שלגביהן פטור התובע מהגשת תביעה או מהתייצבות כאמור; קבע שר העבודה והרווחה פטור לפי סעיף קטן זה, יקבע, לענין הטבות שאחד התנאים לקבלתן הוא מגורים בישראל, את הדרכים שלפיהן יוכיח מי שפטור כאמור, להנחת דעתו של המוסד לביטוח לאומי, כי הוא מתגורר בישראל.
{{ח:תת|(ד)}} תחילתו של סעיף זה במועד תחילתן של תקנות שיתקין שר העבודה והרווחה לפי סעיפים קטנים (א) ו־(ב).

{{ח:סעיף|27|}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי (תיקון מס׳ 55 – הוראת שעה), התשס״ב–2002}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300539.pdf|בסעיף 2 בתיקון מס׳ 55}}, כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, הוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300539.pdf|התיקון האמור}} לא יחולו על מי שהחל לעבוד באבטחה לפני יום ב׳ באלול התשס״ב (10 באוגוסט 2002).

{{ח:סעיף|28|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|בחוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}.}}

{{ח:סעיף|29|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם|בחוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם, התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: עובדים זרים}}

{{ח:סעיף|30|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)|בחוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים), התשנ״א–1991}} (להלן – חוק עובדים זרים).}}

{{ח:סעיף|31|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|בחוק שירות התעסוקה, התשי״ט–1959}}.}}

{{ח:סעיף|32|{{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|וחוק שירות התעסוקה}} – תחילה והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#פרק ד1|פרק ד׳1}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 2|וסעיפים 2(א)(2)}}, {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 3א|3א}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 6|ו־6(א) בחוק עובדים זרים}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(5), (6), (9) ו־(10) בחוק זה}}, ביום כ״ט בניסן התשס״ג (1 במאי 2003).
{{ח:תת|(ב)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 1ט|סעיף 1ט}}, {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#פרק ד2|פרק ד׳2}}, {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 2|סעיף 2(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 2ב|וסעיף 2ב בחוק עובדים זרים}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(3), (5), (6) ו־(8) בחוק זה}}, ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).
{{ח:תת|(ג)}} תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31(1) ו־(3) בחוק זה}}, המבטל את {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 32|סעיפים 32 עד 35א}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 73|ו־73 בחוק שירות התעסוקה}}, ביום כ״ט בניסן התשס״ג (1 במאי 2003).
{{ח:תת|(ד)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 75|סעיפים 75 עד 77}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 80|ו־80 בחוק שירות התעסוקה}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31(4) עד (6) ו־(8) בחוק זה}}, ביום כ״ט בניסן התשס״ג (1 במאי 2003).
{{ח:תת|(ה)}} תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31(2) ו־(7) בחוק זה}}, המבטל את {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 61א|סעיפים 61א עד 61ו}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 78א|ו־78א בחוק שירות התעסוקה}}, ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).
{{ח:תת|(ו)}} בתקופה שמיום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003) עד יום כ״ח בניסן התשס״ג (30 באפריל 2003) ייקראו {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 1י|סעיפים 1י(א) ו־(א1) בחוק עובדים זרים}}, כך שבמקום ”{{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 1יג|סעיף 1יג}}“ יבוא ”{{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 32|סעיף 32 בחוק שירות התעסוקה, התשי״ט–1959}}“.
{{ח:תת|(ז)|(1)}} מי שניתן לו לפני יום כ״ט בניסן התשס״ג (1 במאי 2003) היתר משירות התעסוקה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 32|סעיף 32 בחוק שירות התעסוקה}}, כנוסחו לפני היום האמור, יראו אותו כבעל היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 1יג|סעיף 1יג בחוק עובדים זרים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(5) בחוק זה}}, ובלבד שתוקף ההיתר האמור יהיה עד יום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003), או עד תום תקופת תוקפו של ההיתר שניתן משירות התעסוקה, לפי המוקדם.
{{ח:תתת|(2)}} אין בהוראות פסקה (1) כדי למנוע מן הממונה, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 1|בסעיף 1 בחוק עובדים זרים}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(1) בחוק זה}}, לבטל היתר שניתן משירות התעסוקה לפני יום כ״ט בניסן התשס״ג (1 במאי 2003).
{{ח:תת|(ח)}} עובד משרד העבודה והרווחה שהוסמך לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 73|סעיף 73 בחוק שירות התעסוקה}}, כנוסחו לפני יום כ״ט בניסן התשס״ג (1 במאי 2003), יראו אותו כאילו הוסמך לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 6|סעיף 6 בחוק עובדים זרים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(10) בחוק זה}}.
{{ח:תת|(ט)}} עובד משרד העבודה והרווחה שהוסמך לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#סעיף 74|סעיף 74 בחוק שירות התעסוקה}} לפני יום כ״ט בניסן התשס״ג (1 במאי 2003), יראו אותו כאילו הוסמך גם לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 6|סעיף 6 בחוק עובדים זרים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(10) בחוק זה}}.

{{ח:סעיף|33|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)|בחוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה), התשנ״ה–1994}} ({{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} – חוק יישום ההסכם).}}

{{ח:סעיף|34|{{ח:חיצוני|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)}} – תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)#סעיף 19|סעיפים 19 עד 22}}, {{ח:חיצוני|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)#סעיף 24|24}} {{ח:חיצוני|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)#סעיף 26|ו־26 בחוק יישום ההסכם}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 33|בסעיף 33(1) עד (6) בחוק זה}}, ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).
{{ח:תת|(ב)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)#סעיף 27|סעיף 27 בחוק יישום ההסכם}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59(7) בחוק זה}}, ביום כ״ט בניסן התשס״ג (1 במאי 2003).

{{ח:סעיף|35|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|בחוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}}.}}

{{ח:סעיף|36|{{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|חוק הכניסה לישראל}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 12ג|12ג}} {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 14|ו־14 בחוק הכניסה לישראל}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 35|בסעיף 35(1), (2) ו־(4) בחוק זה}}, ביום כ״ט בניסן התשס״ג (1 במאי 2003).

{{ח:סעיף|37|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק אזורים חופשיים לייצור בישראל|בחוק אזורים חופשיים לייצור בישראל, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|38|{{ח:חיצוני|חוק אזורים חופשיים לייצור בישראל|חוק אזורים חופשיים לייצור בישראל}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק אזורים חופשיים לייצור בישראל#סעיף 61|סעיף 61 בחוק אזורים חופשיים לייצור בישראל}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37 בחוק זה}}, ביום כ״ט בניסן התשס״ג (1 במאי 2003).

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: מס הכנסה}}

{{ח:סעיף|39|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}.}}

{{ח:סעיף|40|תיקון {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}} – תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתה של {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|ההגדרה ”שליטה“ בסעיף 9(2) בפקודת מס הכנסה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39(1) בחוק זה}}, ביום ו׳ בטבת התשס״א (1 בינואר 2001).
{{ח:תת|(ב)}} תחילתה של {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|פסקה (1) בהגדרה ”החזקה מהותית“ בסעיף 9(2) בפקודת מס הכנסה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39(1) בחוק זה}}, לענין החזקות של קופות גמל אשר במועד שקדם ליום ו׳ בטבת התשס״א (1 בינואר 2001) עלו על 10% באחד או יותר מאמצעי השליטה בחבר בני אדם אך לא עלו על 25% מכוח ההצבעה באותו חבר, ולא עלו על 50% מהזכות לרווחים של החבר – ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).
{{ח:תת|(ג)}} תחילתה של {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|פסקה (2) בהגדרה ”החזקה מהותית“ בסעיף 9(2) בפקודת מס הכנסה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39(1) בחוק זה}}, לענין קופות גמל שבמועד שקדם ליום ו׳ בטבת התשס״א (1 בינואר 2001) היו מנוהלות או מוחזקות במישרין או בעקיפין כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|באותו סעיף}} בידי אדם אחד בשיעור העולה על 20% מאמצעי השליטה בחבר בני אדם – ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: תכנון ובניה}}

{{ח:סעיף|41|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}.}}

{{ח:סעיף|42|{{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה}} – תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 198|סעיף 198(ה1)}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 41|בסעיף 41 לחוק זה}} יחולו לגבי ערר שהוגש ביום תחילתו של חוק זה ואילך.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: העברת הלוואות שלהבטחת פירעונן ניתנה בטוחה בקשר למקרקעין}}

{{ח:סעיף|43|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בטוחה“ – משכנתה, התחייבות לרישום משכנתה שבשלה נרשמה הערת אזהרה, או משכון על זכויות לגבי מקרקעין, הרשום לפי {{ח:חיצוני|חוק המשכון|חוק המשכון, התשכ״ז–1967}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואה מובטחת“ – הלוואה שלהבטחת פירעונה ניתנה בטוחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הערת אזהרה“, ”משכנתה“, ”רשם“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוזה“ – חוזה בין תאגיד מעביר לתאגיד נעבר, שעל פיו מעביר התאגיד המעביר לתאגיד הנעבר את זכויותיו וחובותיו על פי הסכם למתן הלוואה מובטחת לרבות הבטוחות שניתנו בקשר להסכם כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המקרקעין“ – {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לווה“ – מי שנטל הלוואה מובטחת מתאגיד בנקאי או ממבטח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|בחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד מעביר“ – מבטח, תאגיד בנקאי, או תאגיד אחר המעביר הלוואה מובטחת כאשר המלווה המקורי של ההלוואה האמורה הוא תאגיד בנקאי או מבטח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד נעבר“ – תאגיד אשר כרת חוזה עם תאגיד מעביר.

{{ח:סעיף|44|הגנה על זכויות}}
{{ח:תת|(א)}} נחתם חוזה, לא ייפגעו בשל כך זכויות הלווה וזכויות בעל הנכס נושא הבטוחה, ויחולו על התאגיד הנעבר כל ההוראות שנקבעו לפי דין להגנת הלווה, וכל ההוראות שנקבעו בהסכם למתן ההלוואה המובטחת לטובת הלווה או לטובת בעל הנכס נושא הבטוחה, אשר היו חלות על התאגיד המעביר עד למועד העברת הזכויות והחובות לפי החוזה, לרבות הוראות לענין הסכמה להחלפת הבטוחה ולענין מתן בטוחות נוספות לגבי אותו נכס.
{{ח:תת|(ב)}} ביקש הלווה הלוואה נוספת מתאגיד בנקאי או ממבטח, והתאגיד הבנקאי או המבטח, לפי הענין, מוכן לתת הלוואה כאמור, לא יסרב התאגיד הנעבר לתת את הסכמתו לכך שתינתן בטוחה נוספת לגבי אותו נכס להבטחת ההלוואה הנוספת כאמור, הנמוכה בדרגה מהבטוחה שניתנה לזכותו, אלא אם כן קיימים נימוקים סבירים שיש בהם כדי להצדיק את הסירוב.

{{ח:סעיף|45|ניהול גביה ומימוש}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין, תאגיד נעבר אינו רשאי לבצע פעולה כלשהי לניהול ההלוואה המובטחת, לגביית החזר ההלוואה או למימוש הבטוחה, לרבות משלוח התראה בדבר נקיטת פעולות גביה או מימוש, אלא כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} לגבי תאגיד נעבר שאינו תאגיד בנקאי ואינו מבטח –
{{ח:תתת|(א)}} באמצעות תאגיד בנקאי – כאשר התאגיד המעביר שלזכותו ניתנה הבטוחה לראשונה (בסעיף זה – תאגיד מעביר) הוא תאגיד בנקאי;
{{ח:תתת|(ב)}} באמצעות מבטח – כאשר התאגיד המעביר הוא מבטח;
{{ח:תת|(2)}} לגבי תאגיד נעבר שהוא תאגיד בנקאי –
{{ח:תתת|(א)}} בעצמו או באמצעות תאגיד בנקאי אחר – כאשר התאגיד המעביר הוא תאגיד בנקאי, או כאשר התאגיד המעביר הוא מבטח והמפקח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|בחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, התשמ״א–1981}}, נתן את אישורו לכך;
{{ח:תתת|(ב)}} באמצעות מבטח – כאשר התאגיד המעביר הוא מבטח;
{{ח:תת|(3)}} לגבי תאגיד נעבר שהוא מבטח –
{{ח:תתת|(א)}} בעצמו או באמצעות מבטח אחר – כאשר התאגיד המעביר הוא מבטח או כאשר התאגיד המעביר הוא תאגיד בנקאי והמפקח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, נתן את אישורו לכך;
{{ח:תתת|(ב)}} באמצעות תאגיד בנקאי – כאשר התאגיד המעביר הוא תאגיד בנקאי.

{{ח:סעיף|46|העברת משכנתה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 87|סעיף 87 לחוק המקרקעין}}, ובלי לגרוע מכל דין אחר, העברת משכנתה על פי חוזה תירשם בידי הרשם, לבקשת התאגיד המעביר והתאגיד הנעבר, ובלבד שהומצאה לרשם גם התחייבות של התאגיד המעביר והצהרה של עורך דינו, כי התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לפי תנאי המשכנתה, הסכמת בעל המקרקעין אינה דרושה להעברת המשכנתה;
{{ח:תתת|(2)}} החוזה כולל את הוראת {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}} ואוסר על התאגיד הנעבר לבצע פעולה כלשהי לניהול ההלוואה המובטחת, לגביית החזר ההלוואה או למימוש המשכנתה, אלא כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 45|בסעיף האמור}};
{{ח:תתת|(3)}} התאגיד המעביר מתחייב לשאת במלוא האחריות לכל נזק שייגרם עקב הפרת התחייבותו לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} נרשמה העברת משכנתה לפי סעיף זה, יודיע התאגיד המעביר מיד על ההעברה ללווה ולבעל המקרקעין שביחס אליהם נרשמה המשכנתה.

{{ח:סעיף|47|העברת הערת אזהרה}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מן האמור בכל דין, העברה על פי חוזה של הערת אזהרה בשל התחייבות לרישום משכנתה תירשם בידי הרשם לבקשת התאגיד המעביר והתאגיד הנעבר, ובלבד שהומצאה לרשם גם התחייבות של התאגיד המעביר והצהרה של עורך דינו, כי התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לפי תנאי ההסכם למתן ההלוואה שלהבטחת פירעונה ניתנה ההתחייבות לרישום משכנתה, ולפי תנאי ההתחייבות לרישום משכנתה, הסכמת הלווה או הסכמת בעל המקרקעין שביחס אליהם נרשמה הערת האזהרה אינה דרושה להעברת ההערה;
{{ח:תתת|(2)}} החוזה כולל את הוראת {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}} ואוסר על התאגיד הנעבר לבצע פעולה כלשהי לניהול ההלוואה המובטחת, לגביית החזר ההלוואה, לקיום ההתחייבות לרישום משכנתה או למימוש המשכנתה, אלא כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 45|בסעיף האמור}};
{{ח:תתת|(3)}} התאגיד המעביר מתחייב לשאת במלוא האחריות לכל נזק שייגרם עקב הפרת התחייבותו לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} נרשמה העברת הערת אזהרה לפי סעיף זה, יודיע התאגיד המעביר מיד על ההעברה ללווה ולבעל המקרקעין שביחס אליהם נרשמה ההערה.

{{ח:סעיף|48|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר יחד עם שר המשפטים, ממונים על ביצוע {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} והם רשאים, באישור ועדת הכספים של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|49|תחולה ותחילה}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} יחולו לגבי חוזים שנכרתו לאחר תחילתו, אף אם ההסכמים למתן ההלוואות המובטחות נושא החוזים כאמור, נחתמו לפני מועד תחילתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתם של {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיפים 46}} {{ח:פנימי|סעיף 47|ו־47}} לגבי העברת בטוחות שנרשמו לראשונה לזכות מבטח תהיה במועד שיקבע שר האוצר בתיאום עם שר המשפטים, ובלבד שלא יהיה מאוחר מיום כ״ח באדר ב׳ התשס״ג (1 באפריל 2003).

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: שונות}}

{{ח:סעיף|50|תיקון {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)}} והוראת מעבר – מס׳ 16}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}} (בסעיף זה – חוק שירות הקבע).}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 18|סעיף 18(א) בחוק שירות הקבע}}, כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, חייל ששירת בתפקיד לחימה ביחידת שדה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 18|בסעיף האמור}}, ערב תחילתו של חוק זה, לא תחושב תקופת שירותו באותו תפקיד באופן המגדיל את התקופה מזו שהיתה למעשה, אלא אם כן קבעה הממשלה כי אותו תפקיד הוא תפקיד מיוחד לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|חוק שירות הקבע}}.

{{ח:סעיף|51|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק תכנית החירום הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2002 ו-2003)|בחוק תכנית החירום הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2002 ו־2003), התשס״ב–2002}}.}}

{{ח:סעיף|52|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק פעוטות בסיכון (הזכות למעון יום)|בחוק פעוטות בסיכון (הזכות למעון יום), התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|53|תיקון {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (תיקון)}} והוראת מעבר – מס׳ 3}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם (תיקון), התש״ס–2000}} (בסעיף זה – החוק המתקן).}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300240.pdf|סעיף 6 לחוק המתקן}}, כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, כל תקופת העסקה של עובד קבלן כוח אדם מיום כ׳ בתמוז התשס״ב (30 ביוני 2002) עד יום תחילתו של חוק זה, לא תבוא במנין לענין הוראות {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#סעיף 12א|סעיף 12א בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}}.

{{ח:סעיף|54|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המים|בחוק המים, התשי״ט–1959}}.}}

{{ח:סעיף|55|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מגן דוד אדום|בחוק מגן דוד אדום, התש״י–1950}}.}}

{{ח:סעיף|56|{{ח:חיצוני|חוק מגן דוד אדום|חוק מגן דוד אדום}} – תחילה והוראת מעבר}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק מגן דוד אדום#סעיף 7א|סעיף 7א בחוק מגן דוד אדום}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 55|בסעיף 55 לחוק זה}}, ביום כ״ח באדר א׳ התשס״ג (1 במרס 2003); עד ליום האמור תגבה האגודה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק מגן דוד אדום|בחוק מגן דוד אדום}}, בעד השירותים שהיא נותנת סכומים בגובה הסכומים שגבתה כדין ערב תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|57|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)|בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה), התשמ״ט–1989}}.}}

{{ח:סעיף|58|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי|בחוק ההסדרים במגזר החקלאי המשפחתי, התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יד|פרק י״ד: תחילה}}

{{ח:סעיף|59|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003), אלא אם כן נקבע בו אחרת.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י״ב בטבת התשס״ג (17 בדצמבר 2002).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]