צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (שירותי נמל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (שירותי נמל), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 1074|צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (שירותי נמל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6891.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 173|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6942.pdf}}, {{ח:תיבה|220|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6944.pdf}}, {{ח:תיבה|1191|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7018.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 964|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7356.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 832|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7788.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 3342|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8232.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2036|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9994.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2576|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12044.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים#סעיף 12|סעיף 12(א)}} {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|לחוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ״ו–1996}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם ועדת המחירים לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים#סעיף 13|סעיף 13 לחוק}}, אנו מצווים לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות, תחולה והוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: מחירי שירותי ניטול מטענים ופעולות הנלוות לניטול}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: מחירי שירותים לכלי שיט}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: דמי תשתית}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הוראות שונות והוראות מעבר}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה: {{מוקטן|דמי ניטול ודמי תשתית}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית: {{מוקטן|תוספת (הפחתה) לדמי תשתית לפי שנים}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית: {{מוקטן|שיעור תחולת תוספת תשלום לחומר מסוכן ארוז}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 6|תוספת שישית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות, תחולה והוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״א, תשע״א־3, תשע״ד, תשע״ז, תשע״ט, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אורך כלי השיט“ – האורך המרבי (Length Overall) של כלי השיט, הרשום בתעודת הרישום של כלי השיט שנתנה המדינה שרשום בה כלי השיט (להלן – תעודת הרישום), והמחושב במטרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אנייה“ – כלי שיט שאורכו 24 מטרים ומעלה, המשמש להובלה בשכר של מטענים או הולכה בשכר של נוסעים, או הפוקד באופן ארעי את הנמל למטרה אחרת, למעט כלי שיט נמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אנייה במצוקה“ – אנייה שרב חובל הנמל אישר כי היא משתמשת בנמל כמקלט מסערה או לצורך תיקון או בדיקה הכרחיים, ובלבד שאין טוענים עליה או פורקים ממנה מטען פרט לאספקה, דלק, וצורכי אנייה אחרת ואין עולים עליה או יורדים ממנה נוסעים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אנייה מושבתת“ (Laid Up Ship) – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אניית מכולות“ – אנייה שאחת מספנותיה או אחד מסיפוניה, לפחות, מותאמים לשינוע מכולות, וניתן לנטלן ברציפות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אנייה מעוכבת“ – אנייה שאיננה כשירה לשיט בשל ליקויים טכניים ושעוכבה מהפלגתה מהנמל לפי קביעת סגן המנהל לעניינים טכניים או מפקח כלי שיט בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)#פרק 5|לפרק החמישי}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)#פרק 5א|ולפרק חמישי א׳ בתקנות הנמלים (בטיחות השיט), התשמ״ג–1982}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אניית נוסעים“ – אנייה המיועדת, בעיקר, להולכת נוסעים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אניית סיור“ (Cruise Ship) – אנייה המביאה לביקור בישראל בעיקר תיירים שאינם מביאים עמם חפצים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אימ״ו“ – הארגון הימי הבין־לאומי שישראל חברה בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל כלי שיט“ – לרבות החוכר או המפעיל של כלי השיט או סוכנו של כל אחד מהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל מטען“ – לרבות מי מטעמו, או שלוחו שהורשה כדין והוא עובד בשביל בעל המטען בלבד או שהוא סוכן מכס הרשום לפי {{ח:חיצוני|חוק סוכני המכס|חוק סוכני המכס, התשכ״ה–1964}}, ולעניין מכולה או נגרר כשהם ריקים ממטען, המיועדים להובלת מטענים – בעל האנייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גונדולה“ – מכולה בלא תקרה קבועה שדפנותיה מתקפלות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גלנוע“ (Roll On /Roll Off) – שיטת שינוע של מטען בעל גלגלים על גלגליו מהאנייה לרציף או ממנו לאנייה, דרך פתח אחורי, צדדי או קדמי של האנייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי תשתית“ – תשלום בעד העמדה, תחזוקה ופיתוח של תשתיות נמליות, כגון: רציף, שוברי גלים ומיתקני עזר לניווט כלי שיט, ותחזוקת הסביבה הימית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המכלה“ – מילוי יחידות מטען לתוך נגרר או מכולה או ריקון יחידות מטען מתוך נגרר או מכולה, לרבות מכולה שאינה רגילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל רשות הספנות והנמלים במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 5|סעיף 5 לחוק רשות הספנות והנמלים, התשס״ד–2004}} (להלן – חוק הרשות);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”העברה חופית“ – ניטול מאנייה לאנייה באותו נמל של מטען שמקורו או יעדו נמל אחר בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”העברת דלק בין־נמלית“ – העברת דלק באנייה מנמל בישראל לנמל בישראל או ליעד אחר בישראל או ממנו, למעט תדלוק אנייה באותו נמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התחום הימי“ – שטח המים שבתחום הנמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת הפיתוח והנכסים“ – חברת נמלי ישראל, פיתוח ונכסים בע״מ שהוסמכה להיות חברת הפיתוח והנכסים לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 9|סעיף 9 לחוק הרשות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת נמל“ – חברה שהתאגדה ונרשמה בישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}} והוסמכה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 10|סעיף 10 לחוק הרשות}} להיות חברת נמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מסוכן“ – חומר מן החומרים המוגדרים בקודקסים של אימ״ו כמפורט להלן, המופקדים לעיון הציבור במשרדי המנהל, וכן חומר בעל תכונה או תכונות דומות שהמנהל הורה לגביו שהוא חומר מסוכן, למעט חומר נפץ:
{{ח:תתת|(1)}} חומר מן המפורטים בקוד הבין־לאומי הימי למטענים מסוכנים ארוזים כולל התוספות לו (IMDG Code);
{{ח:תתת|(2)}} חומר מן המפורטים בנספח 1 לקוד בדבר שיטה בטוחה למטענים יבשים בצובר (BC Code), המסווג בקבוצה B ‏(Group B) ובהתקיים התנאים הקבועים בקוד לסיווגו ככזה;
{{ח:תתת|(3)}} חומר מן המפורטים בפרק השבעה עשר לקוד בדבר בנייה וציוד של אניות המובילות כימיקלים מסוכנים בצובר (IBC Code), אשר סיווג הסיכון שלו (Hazards), כנקוב בעמודה d, הוא מסוג s או s/p;
{{ח:תתת|(4)}} חומר מן המפורטים בפרק התשעה עשר לקוד בדבר בנייה וציוד של אניות המובילות גזים נוזליים בצובר (IGC Code), אשר סיווג הסיכון שלו (Hazards), כנקוב בעמודה d, הוא מסוג s או s/p;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר נפץ“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק חומרי נפץ|בחוק חומרי נפץ, התשי״ד–1954}}, לרבות חומרים ופריטי תחמושת המפורטים בקבוצה ראשונה (Class 1) בקוד הבין־לאומי הימי למטענים מסוכנים ארוזים כולל התוספות לו (IMDG Code);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חפצים“ – חפציו האישיים הרגילים של נוסע או תייר, למעט רכב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – יום תחילתו של צו זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום מנוחה“ – כל יום מימי המנוחה הקבועים {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, ויום העצמאות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק יום העצמאות|בחוק יום העצמאות, התש״ט–1949}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי שיט“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)|בחוק הספנות (כלי שיט), התש״ך–1960}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי שיט נמלי“ – כלי שיט המועסק במתן שירותים לאניות הפוקדות את הנמל או בביצוע עבודות ימיות בתחום הנמל, או כלי שיט מסחרי העוגן שמקום עגינתו הקבוע ברציף בנמל, על פי הסכם עגינה עם מפעיל אותו רציף, ופעילותו הרגילה היא בתחום הנמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי שיט נמלי לבניית נמל“ – כלי שיט נמלי המבצע עבודות לצורך בניית נמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוצרי גרעינים“ – תבואות שעברו תהליך עיבוד, או תבואות שלא ניתן לאחסנן בממגורות, למעט במחסן ייעודי בשיטת אחסנה שטוחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטען אחוד“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מטען שנתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} יחידותיו מסודרות על גבי משטחים (Pallets), או מאוגדות בחבקים או במענבים (Slings) או בלשכים (Skids);
{{ח:תתתת|(ב)}} יחידותיו מאוגדות או מסודרות או אסופות מראש באופן שלא יצריך את פירוקן או איגודן או סידורן במהלך השינוע בתחום הנמל לרבות בכלי השיט;
{{ח:תתתת|(ג)}} יחידותיו כשהן מאוגדות, מסודרות או אסופות, ניתנות לניטול בציוד המקובל אצל הספק וסידורן בספנה מאפשר ניטול להנחת דעת הספק;
{{ח:תתתת|(ד)}} משקלה של כל יחידה מסודרת, מאוגדת או אסופה אינו קטן מ־400 ק״ג;
{{ח:תתת|(2)}} גלילי נייר שמשקל כל אחד מהם הוא טונה אחת ומעלה והוא מסוור מראש במענב המאפשר, להנחת דעת הספק, את ניטולו בעזרת המענב כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} שקים גדולים (Big Bags),שמשקל כל אחד מהם אינו קטן מ־500 ק״ג;
{{ח:תתת|(4)}} יחידה של מטען מתכת שמשקלה טונה אחת ומעלה;
{{ח:תתת|(5)}} מטען ביחידות שמשקלן טונה אחת ומעלה ליחידה, הניתן לניטול בציוד המקובל אצל הספק, ובשיטות העבודה המקובלות לסוג זה של מטען, ואשר הוצהר מטען כללי במיצהר, ובלבד שנתקיים לגביו האמור בפסקה {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}(ג);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטען במעבר“ (Cargo in Transit) – מטען שנתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא נפרק מאנייה בנמל ומועבר בדרך היבשה או האוויר או היבשה והים אל מחוץ לישראל או מגיע לישראל לטעינה בנמל בדרך היבשה או האוויר או הים והיבשה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא הוצהר מטען במעבר דרך ישראל לפני פריקתו מהאנייה או לפני כניסתו לטעינה בנמל, והוכר ככזה על ידי רשות המכס;
{{ח:תתת|(3)}} הוא לא נארז מחדש או הומכל מחדש מזמן פריקתו בנמל ועד להטענתו מחדש באותו נמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטען לנמ״א“ – מטען שלא נדון במקום אחר בצו זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטען מסוכן“ – מטען שהוא חומר מסוכן לרבות מכולה שתכולתה, כולה או מקצתה, חומר מסוכן, נגרר שתכולתו כולה או מקצתה חומר מסוכן, מכולה שהכילה בעבר חומר מסוכן ולא נוקתה משאריות חומר מסוכן ומכולה שתוויות הסימון הנוגעות לחומר המסוכן שאוחסן בה לא הוסרו כולן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטען נפח“ – אצות, קש, שעם ומוצריו, בתים מוכנים מעץ, תיל דוקרני, חישוקים מעץ, חביות ומכלים ריקים, גלדים, שלחים ועורות, צמיגים ואבובים, נוצות או כל מטען אחר, כללי או בצובר, שנפחו הממוצע עולה על 3.4 מטרים מעוקבים לטונה, לפי מידותיו החיצוניות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מינגש“ – שהיית אנייה ליד הרציף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן נמל ייעודי“ – מיתקן לניטול מטען בצובר מסוג מסוים, המופעל באמצעות משאבות השואבות את המטען לצינור או מסוע, ובכלל זה מיתקן לניטול שמנים וכימיקלים בצובר נוזלי, ומיתקן לניטול כימיקלים המיוצאים על ידי בעל זיכיון או בעל זיכיון משנה לפי {{ח:חיצוני|חוק זיכיון ים המלח|חוק זיכיון ים המלח, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכולה“ (Freight Container) – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} יחידת ציוד לתובלה ושינוע מטענים שנתקיימו בה כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מבנה יציב בזוויות ישרות;
{{ח:תתתת|(ב)}} היא מתוכננת במיוחד לשימוש חוזר בתובלה ושינוע של יחידות מטען, בלא צורך בפריקתן בשלבי הביניים;
{{ח:תתתת|(ג)}} היא, מצוידת באבזרים המאפשרים, להנחת דעת הספק, את שינועה השוטף והעברתה מאמצעי תובלה אחד למשנהו במוט מירווח (Spreader) או בציוד תקני אחר;
{{ח:תתתת|(ד)}} מידותיה אחידות כלהלן: רוחב 8 רגל; אורך 20 רגל או 40 רגל;
{{ח:תתתת|(ה)}} במיצהר היבוא או במיצהר היצוא, לפי {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 51|תקנות 51}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 53|או 53 לתקנות הנמלים, התשל״א–1971}} (להלן – תקנות הנמלים), היא הוצהרה כמכולה ופורטו מידותיה;
{{ח:תתת|(2)}} מכל לניטול נוזלים (Isotank) שמשקלו העצמי 1,000 ק״ג לפחות, הנתון בתוך מבנה יציב ובעל אבזרים המאפשרים את ניטולו השוטף בציוד המקובל בנמל, להנחת דעת הספק; יראו מכל לניטול נוזלים שאינו מכיל חומר מסוכן כמכולה ריקה, אם הפער בין משקלו בפועל לבין משקלו העצמי אינו עולה על 100 ק״ג;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכולה חריגה“ – מכולה שהמטען שבה חורג ממידותיה או מכולה שניטולה מחייב שימוש בציוד מיוחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכולה שאינה רגילה“ – מכולה שאורכה אינו 20 רגל או 40 רגל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל התעבורה הימית“ – הספק האחראי לניהול התעבורה הימית בנמל בידי רב חובל הנמל ותצפית הנמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסירה ישירה“ – אחת מאלה, ובלבד שאושרה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 94|תקנה 94 לתקנות הנמלים}} –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מכולה – מסירת מכולה במישרין מהאנייה שליד הרציף לבעליה או מן הבעלים לאנייה שליד הרציף;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי כל מטען שאינו מכולה – מסירת מטען לבעליו במהלך המשמרת שנוטל בה המטען מכלי השיט או אליו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסירה עקיפה“ – מסירת מטען שאיננה מסירה ישירה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משמרת“ – פרק זמן של כ־1⁄3 היממה (כ־8 שעות), שתחילתו וסיומו אצל כל ספק בשעה קבועה; לעניין זה, משמרת א׳ – המשמרת הראשונה של היום; משמרת ב׳ – המשמרת השניה של היום; משמרת ג׳ – משמרת לילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נגרר“ – רכב המשמש להובלת מטענים בגלנוע באניית גלנוע, לרבות גרור (Trailer), גרור נתמך (Semi-Trailer) וגרור גלנוע (Roll Trailer), ואינו מהווה כשלעצמו מטען;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נוסע“ – אדם שגילו מעל שנתיים היורד בנמל מכל כלי שיט שבו הגיע לישראל, או העולה בנמל על כלי שיט שעליו יצא מישראל, ולגבי אנייה – למעט צוות האנייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניהול התעבורה הימית“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (ניהול התעבורה הימית)|בתקנות הנמלים (ניהול התעבורה הימית), התשע״ח–2017}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניטול“ – כל פעולה לצורך נטילת מטען ממקומו בכלי שיט או רכב המובילו לנמל, ניודו בתחום הנמל ומיקומו בכלי שיט או רכב המוציאו מן הנמל, למעט פעולות –
{{ח:תתת|(1)}} הכנה באנייה או במטען, כולל איסוף או אריזה של מטען שהתפזר, איסוף טובין בתפזורת, כיסוי ספנות אנייה בזמן גשם, שלג או תנאי מזג אוויר קיצוניים, ניקוי מחסני אנייה בגמר פריקת המטען, מיון מטען לפי סימנים עיקריים וסימני עזר, סימון מטען לצורך זיהויו, פתיחה או סגירה של אריזות;
{{ח:תתת|(2)}} לשמירה על היציבות או הבטיחות של האנייה בעת הניטול;
{{ח:תתת|(3)}} שיש לבצען באמצעות כוח אדם בעל מומחיות או כשירות מיוחדת שהספק אינו מעסיק, או המחייבות שימוש בציוד מתמחה שהספק אינו מחזיק;
{{ח:תתת|(4)}} שיש לבצען בשל טיבו או מצבו של המטען, המחייב סידורי טיפול מיוחדים ושונים מאלה המקובלים אצל הספק לגבי מטענים אחרים;
{{ח:תתת|(5)}} שינוע מכולת מחברים ואמצעי רתיקה לנעילת מכולות;
{{ח:תתת|(6)}} איסוף ופינוי חומר אריזה המשמש לריפוד המטען;
{{ח:תתת|(7)}} ניתוק כבלי הריתוק של מטענים על הסיפון;
{{ח:תתת|(8)}} פירוק או הקמה של מחיצות;
{{ח:תתת|(9)}} ניקוי ספנות כלי השיט בגמר הפריקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניטול אופקי“ – ניטול מטען גלנוע או ניטול מטען על משטחים או בחבקים באמצעות מלגזה מאנייה לרציף או ממנו לאנייה, דרך פתח אחורי, צדדי או קדמי של האנייה, למעט כלי רכב המנוטל בנסיעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נמל“ – נמל חיפה שהוכרז {{ח:חיצוני|צו נמל חיפה (גבולות)|בצו נמל חיפה (גבולות), התשכ״ד–1964}}, נמל אשדוד שהוכרז {{ח:חיצוני|צו נמל אשדוד (הכרזת נמל)|בצו נמל אשדוד (הכרזת נמל), התשכ״א–1960}}, ונמל אילת שהוכרז {{ח:חיצוני|צו נמל אילת (הכרזת נמל)|בצו נמל אילת (הכרזת נמל), התשי״ב–1952}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סילוק מי שיפוליים שמנוניים“ – קבלת מי שיפוליים שמנוניים מכלי שיט לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#פרק 15 סימן ב|סימן ב׳ לפרק החמישה עשר לתקנות הנמלים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק“ – תאגיד שהוסמך לספק את השירות לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|חוק הרשות}} או המספק את השירות מכוח {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 59|סעיף 59 לחוק הרשות}}, ואשר צו זה חל עליו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עיתוק“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מטען – הזזת מטען לצורך ניטול מטען אחר, ייצוב האנייה, על פי דרישת רשות המכס, לצורך המכלה, או למטרה אחרת שאיננה במסגרת הניטול הרגיל של אותו מטען; לעניין זה –
{{ח:תתתת|(א)}} ”עיתוק דרך הרציף“ – פריקת מטען המיועד לנמל אחר מאנייה לרציף וטעינתו לאותה אנייה מחדש;
{{ח:תתתת|(ב)}} ”עיתוק על הרציף“ – הזזת המטען בשטח הנמל;
{{ח:תתתת|(ג)}} ”עיתוק בתוך האנייה“ – הזזת מטען המיועד לנמל אחר בתוך האנייה;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי אנייה – העברת אנייה ממקום אחד ברציף למקום אחר באותו רציף או ברציף אחר באותו נמל או למקום עגינה אחר באותו נמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צובר“ – מטען בלא אריזה המאוחסן בתפזורת במכלי האנייה או במחסניה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צובר חופנים“ – צובר המנוטל לאנייה וממנה על ידי מנוף אשר לזרוע שלו מחובר חופן, מדלה או ציוד אחר המותאם לניטול צובר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצא״א“ – חברת קו צינור אילת אשקלון בע״מ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב אחר“ – רכב שאינו רכב מנוטל בנסיעה, והמהווה כשלעצמו מטען;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב מנוטל בנסיעה“ – רכב נהוג בכוח עצמי, המשונע בגלנוע, ומהווה כשלעצמו מטען;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רציף“ – לרבות מזח, מקשר, כלונסאות עגינה (”דולפינים“) וכל מיתקן אחר המיועד לריתוק אנייה בנמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ש״ח“ – שקלים חדשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח מספנות ישראל“ – כהגדרתו בכתב ההסמכה של החברה ”נמל מספנות ישראל בע״מ“ להיות תאגיד מורשה, שניתן ונחתם בידי שרת התחבורה באישור שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 10|סעיף 10 לחוק הרשות}}, כפי שיתוקן מזמן לזמן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטעון“ – ניטול מטען מאנייה לאנייה באותו נמל ובלבד שנתקיימו במטען כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא אינו צובר;
{{ח:תתת|(2)}} הוא לא נארז מחדש או הומכל מחדש בנמל ולא הוצא מהנמל;
{{ח:תתת|(3)}} הוצהר עליו מטען בהעברה לפני פריקתו והוכר ככזה בידי רשות המכס;
{{ח:תתת|(4)}} מקורו ויעדו מחוץ לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי אספקת מים“ – שירות של אספקת מים לאנייה העוגנת בנמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי חשמל“ – שירות של אספקת חשמל למכולת קירור (Refrigerated Container);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי מעגן“ – שירותים המסופקים לאנייה בתחום הימי כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} ניתוב בכל מקרה שמתקיימת חובת ניתוב על פי דין, או שמתבצע ניתוב בפועל;
{{ח:תתת|(2)}} גרירה אגב ניתוב אנייה כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} קשירת אנייה לרציף, והתרתה מרציף לרבות שימוש בסירות קשירה;
{{ח:תתת|(4)}} ניהול התעבורה הימית בנמל בידי מנהל התעבורה הימית שבו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי עגינה“ – הקצאת מקום עגינה קבוע לכלי שיט שאינם אניות, והספקת השירותים הנלווים להקצאה כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי סילוק אשפה“ – קבלת אשפה שהוצאה מאנייה על ידי צוותה, לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#פרק 15 סימן ג|סימן ג׳ בפרק החמישה עשר לתקנות הנמלים}}, למעט קבלת אשפה באופן מתמיד באמצעות ארבה שהוצמדה לצורך זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות לנוסעים“ – כל השירותים הכרוכים בהעלאת נוסעים וחפציהם לכלי שיט בנמל או בהורדתם מכלי שיט בנמל, ובמעבר נוסעים וחפציהם בנמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תייר“ – נוסע היורד בנמל מאנייה וחוזר לאותה אנייה באותו נמל או בנמל אחר בישראל, כדי להפליג בה, במסגרת אותו ביקור של האנייה בנמל או בישראל, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תצפית הנמל“ – מיתקן מאויש המשמש בניהול ובקרה של התעבורה הימית בנמל ופיקוח עליה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת שהייה“ – תקופת שהייה של כלי שיט בנמל, כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין דמי מעגן – כל תקופה של 30 ימים או חלק ממנה הנמדדת מכניסת האנייה או המבדוק לתחום הנמל עד לעזיבתם את תחום הנמל;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין דמי מינגש – תקופה של 4 שעות רצופות או כל חלק ממנה, הנמדדת מן הרגע שבו החלה קשירת האנייה לרציף עד הרגע שבו הסתיימה התרת האנייה מהרציף; ואולם עיתוק אנייה מרציף לרציף שבהפעלת אותו ספק לא יראו כהפסקת תקופת השהייה לעניין זה;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין דמי סילוק מי שיפוליים שמנוניים – כל תקופה של 15 ימים או חלק ממנה הנמדדת החל מכניסת האנייה לתחום הנמל ועד לעזיבת האנייה את תחום הנמל;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין דמי סילוק אשפה – כל יום ששוהה בו כלי השיט בנמל, לרבות יום ההגעה, אם כלי השיט הגיע לנמל במשמרת הראשונה, ולרבות יום ההפלגה אם כלי השיט הפליג מהנמל לאחר תחילתה של המשמרת הראשונה;
{{ח:תתת|(5)}} לעניין שירותי מעגן, מינגש, סילוק אשפה וסילוק מי שיפוליים שמנוניים לאנייה שאורכה עד 50 מטרים המיועדת בעיקר להולכת נוסעים, והמקבלת שירותים אלה מחברת נמל אילת בע״מ – כל 48 שעות שבהן שוהה האנייה בשטח חברת נמל אילת בע״מ.

{{ח:סעיף|2|תחולה לפי הספק|תיקון: תשע״א, תשע״ז, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} צו זה יחול על ספקים אלה, זולת אם נאמר בו אחרת:
{{ח:תת|(1)}} חברת נמל אשדוד בע״מ, חברת נמל חיפה בע״מ, חברת נמל אילת בע״מ והחברה נמל מספנות ישראל בע״מ שהוסמכו לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 10|סעיף 10 לחוק הרשות}} (להלן – חברות הנמל).
{{ח:תת|(2)}} חברת הפיתוח והנכסים או חברה בת שלה;
{{ח:תת|(3)}} התאגיד המספק שירותי ניטול ואחסון תבואות בממגורות התבואות בנמלי חיפה ואשדוד – לגבי אותם שירותים;
{{ח:תת|(4)}} חברת אס. איי. פי. ג׳י טרמינל בייפורט בע״מ וחברת הדרום קונטיינר טרמינל בע״מ שהוסמכו להיות תאגיד מורשה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 10|סעיף 10 לחוק הרשות}}.

{{ח:סעיף|3|תוספות או הנחות מצטברות}}
{{ח:תת|(א)}} נקבעו בצו זה כמה תוספות למחיר מרבי או הפחתות ממנו, הן יחולו במצטבר אלא אם כן נאמר במפורש אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} חישוב תוספות או הפחתות מצטברות כאמור, שנקבעו כשיעור מסוים מן המחיר המרבי, יהיה בטור – כל תוספת או הפחתה נוספת תחושב כמכפלה של המחיר המרבי בצירוף התוספות או בהפחתת ההפחתות שקדמו לה, לפי העניין.

{{ח:סעיף|4|הצמדה למדדים|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} המחירים והמחירים המרביים בצו זה וכן תוספות למחירים המרביים הקבועות בו בשקלים חדשים, ישתנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום השינוי) לפי שקלול שיעור שינוי המדדים המפורטים להלן, העדכניים ליום 15 בדצמבר שלפני יום השינוי, לעומת המדד היסודי, בשיעור הנקוב לצדם (להלן – המדד המשוקלל):
{{ח:תתת|(1)}} סכום של שכר עבודה חודשי ממוצע למשרת שכיר ישראלי במינהל הציבורי, בשנים עשר החודשים האחרונים, לפי נתונים מקוריים, הנתון במחירים שוטפים שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בלוח יא/8 בירחון הסטטיסטי לישראל – 53%;
{{ח:תתת|(2)}} מדד מטבעות החוץ דולר ארה״ב ואירו, לפי ממוצע שעריהם היציגים שפרסם בנק ישראל במהלך החודש שלפני החודש שקדם לעדכון – 10%; לעניין זה יחושב הממוצע לפי משקולות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דולר ארה״ב – 20%;
{{ח:תתתת|(ב)}} אירו – 80%;
{{ח:תתת|(3)}} מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה – 37%.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שהשתנה כאמור יעוגל למאית השקל החדש השלמה הקרובה, וסכום של מחצית מאית השקל החדש יעוגל למאית השקל הקרובה הנמוכה.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”מדד יסודי“ – המדד הנוגע בדבר, העדכני ליום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).
{{ח:תת|(ד)}} בלי לגרוע מן האמור בסעיף קטן (א), חל שינוי במדד המשוקלל בשיעור העולה על 3.5%, יעודכן המדד המשוקלל לפי הקבוע בסעיף קטן (א), והמחירים והמחירים המרביים לפי צו זה יעודכנו לפי זה.

{{ח:סעיף|5|מס ערך מוסף לא כלול}}
{{ח:ת}} המחירים והמחירים המרביים הנקובים בצו זה אינם כוללים מס ערך מוסף לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}.

{{ח:סעיף|6|תוספת למחיר בשל שירותים בימי מנוחה}}
{{ח:ת}} ניתנו ביום מנוחה שירותי ניטול, שירותים לכלי שיט לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיפים 28}} {{ח:פנימי|סעיף 38|ו־38}}, או שירותי הובלת תבואות לפי {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44(ד)}}, יהיה המחיר המרבי לשירותים אלה המחיר המרבי הבסיסי לאותם שירותים בתוספת 40%.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: מחירי שירותי ניטול מטענים ופעולות הנלוות לניטול}}

{{ח:סעיף|7|חובת תשלום והזכאות לתקבול|תיקון: תשע״א, תשע״א־3, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בעד ניטול של מטען למעט מכולה, מטען בגלנוע ומטען שהוא גרעינים ומוצרי גרעינים, ולרבות תוספות לדמי הניטול לפי צו זה למטען כאמור, מלבד תוספות לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13(2), (4), (5) ו־(8)(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17(3), (4), (5) ו־(6)}}, ישלמו בעל מטען ובעל אנייה כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} במסירה ישירה – כל אחד מחצית הסכום;
{{ח:תתת|(2)}} במסירה עקיפה – את חלק הסכום השווה לתשלום בעד ניטול אותו מטען במסירה ישירה ישלם כל אחד מהם מחצית הסכום, ואת היתרה ישלם בעל המטען.
{{ח:תת|(א1)}} בעל מטען ישלם בעד אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ניטול של מטען שהוא גרעינים ומוצרי גרעינים, ניטול של מטען שהוא רכב מיובא בגלנוע, לרבות תוספות לדמי הניטול לפי צו זה למטען כאמור, למעט תוספות לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13(2), (4), (5) ו־(8)(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17(3), (5) ו־(6)}};
{{ח:תתת|(2)}} שירותים בדרך היבשה למטען שנפרק מהאנייה בנמל אחר;
{{ח:תתת|(3)}} תוספות לדמי הניטול למטען שהוא מכולה ומטען בגלנוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13(3), (7), (8)(א) ו־(9)}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעל אנייה ישלם בעד אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ניטול מכולה או מטען בגלנוע שאינו רכב בייבוא, לרבות תוספות לדמי הניטול לפי צו זה לניטול מכולה או מטען כאמור, למעט תוספות לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13(3), (7), (8)(א) ו־(9)}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|ו־20(1)}};
{{ח:תתת|(2)}} עיתוק מטען דרך הרציף ובתוך האנייה;
{{ח:תתת|(3)}} פעולות מיוחדות לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}};
{{ח:תתת|(4)}} מטען בשטעון;
{{ח:תתת|(5)}} פעולה לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}};
{{ח:תתת|(6)}} תוספות לדמי הניטול לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13(2), (4), (5) ו־(8)(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17(3), (4), (5) ו־(6)}}, לכל מטען לרבות שאינו מכולה או מטען בגלנוע.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), בעד עיתוק מטען על הרציף, המכלה, תוספת לדמי ניטול לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(1)}}, ניטול מכל לניטול נוזלים שהפער בין משקלו בפועל לבין משקלו העצמי אינו עולה על 100 ק״ג, ניטול מטען במעבר ומטען בהעברה חופית ישלם מזמין השירות.
{{ח:תת|(ד)}} התשלומים לפי סעיף זה ישולמו לספק האחראי למתן שירותי הניטול, ואולם התשלומים בשל ניטול תבואות ומוצרי גרעינים באמצעות ממגורה ישולמו לחברת הפיתוח והנכסים או למי שהיא מינתה מטעמה לגבות את התשלומים.

{{ח:סעיף|8|מחיר מרבי לניטול מטען}}
{{ח:תת|(א)}} המחיר המרבי לניטול, למעט עיתוק של מטען, לכל טונה או יחידה של מטען מסוג הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור א׳ בטבלה שבתוספת השניה}}, יהיה הסכום הנקוב בש״ח {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור ב׳ לצדו}} (להלן – דמי הניטול הבסיסיים).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) צו זה אינו חל על שירותי ניטול למטען בצובר באמצעות מיתקן נמל ייעודי, למעט תבואות ומוצרי גרעינים, ואי־קביעת מחיר לאלה {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור ב׳ בטבלה שבתוספת השניה}}, אין משמעה שהמחיר המרבי הוא 0.
{{ח:תת|(ג)}} ניתן שירות ניטול למטען במסירה ישירה שאינו {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, יהיה המחיר המרבי דמי הניטול הבסיסיים לאותו סוג מטען במסירה עקיפה.

{{ח:סעיף|9|מחיר מרבי לעיתוק מטענים}}
{{ח:ת}} המחיר המרבי לעיתוק מטען (להלן – דמי עיתוק בסיסיים) יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} עיתוק דרך הרציף – 100% מדמי הניטול הבסיסיים לאותו מטען;
{{ח:תת|(2)}} עיתוק על הרציף – 50% מדמי הניטול הבסיסיים לאותו מטען;
{{ח:תת|(3)}} עיתוק על האנייה –
{{ח:תתת|(א)}} לגבי מכולה, נגרר ורכב – 50% מדמי הניטול הבסיסיים במסירה עקיפה, ולגבי סוגי מטען אחרים – 50% מדמי הניטול הבסיסיים במסירה ישירה;
{{ח:תתת|(ב)}} לגבי מטען אשר דמי הניטול לגביו נקבעים לפי משקל, ולא נמסרו לספק השירות המבצע את העיתוק נתוני מצהר על אודות משקלו – 140 ש״ח לשעת עבודה של כל איש צוות שהשתתף בביצוע העיתוק.

{{ח:סעיף|10|מחיר מרבי לשירותי המכלה}}
{{ח:ת}} המחיר המרבי להמכלה יהיה 56 ש״ח לטונה או, לגבי מכולה, המחיר המרבי הגבוה מבין המפורטים להלן:
{{ח:תת}} {{מוקטן|

בשקלים חדשים

}}

{{ח:תת|(1)}} למכולה 20 רגל 846

{{ח:תת|(2)}} למכולה 40 רגל 1,176

{{ח:סעיף|11|קביעת כמות המטען}}
{{ח:תת|(א)}} משקל יחידות המטען ייקבע על פי שקילה שביצע בפועל הספק.
{{ח:תת|(ב)}} לא שקל בפועל הספק כאמור בסעיף קטן (א), ייקבע משקל יחידות המטען על פי מסמכי המטען שהמציא בעל האנייה או בעל המטען לספק.
{{ח:תת|(ג)}} בהעדר מסמכי מטען כאמור בסעיף קטן (ב) או אם מסמכים כאמור שהומצאו אינם משקפים נכונה לדעת הספק, את כמות המטען בפועל, יחושב משקלו של המטען בידי הספק לפי שיקול דעתו; ואולם אם הציג בעל מטען שהוא בעל טובין לעניין {{ח:חיצוני|פקודת המכס|פקודת המכס}}, מסמכים שהגיש למכס בקשר לאותו מטען ושהמכס אישר – הנתונים המפורטים שבהם יחייבו את הספק לעניין משקל יחידות המטען.

{{ח:סעיף|12|מטענים שמשקלם אינו ידוע}}
{{ח:תת|(א)}} בהעדר נתונים לגבי משקל עץ, יחושב משקלו של כל מטר מעוקב מנפחו של עץ רך לפי 600 ק״ג ושל עץ קשה לפי 800 ק״ג.
{{ח:תת|(ב)}} בהעדר נתונים לגבי משקל בהמות, יחושב משקל בהמה דקה (צאן) לפי 80 ק״ג ומשקל בהמה גסה (בקר) לפי 350 ק״ג.
{{ח:תת|(ג)}} בהעדר נתונים לגבי משקל רכב, יחושב משקל כל יחידה לפי 1.4 טונה.

{{ח:סעיף|13|תוספת כלליות למחיר המרבי בניטול מטענים|תיקון: תשע״א, תשע״א־2}}
{{ח:ת}} ניתנו שירותי ניטול בנסיבות המפורטות בטור א׳ להלן, יהיה מחירם המרבי, על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, דמי הניטול הבסיסיים לאותו מטען בצירוף האמור בטור ב׳ לצדו:
{{ח:ת}}

סודר	טור א׳ {{ש}} הנסיבות	טור ב׳ {{ש}} התוספת

(1)	מתן שירותים למטענים מסוכנים וחומרי נפץ	50% מדמי הניטול הבסיסיים לאותו מטען

(2)	חל עיכוב בפעולות הניטול בשל גורמים התלויים בבעל האנייה או בבעל המטען, במצטבר לזמן העולה על שעה אחת במשמרת אחת	140 ש״ח לכל שעת עיכוב או כל חלק ממנה, לגבי כל איש צוות נמלי שעבד בביצוע הניטול

(3)	ניתנה הסכמה בכתב של הספק וגובה מכס להוצאת מטען במסירה ישירה או עקיפה, והוצא המטען, כולו או מקצתו, שלא באופן המסירה האמור שהוסכם, בלי שניתנה הודעה על שינוי אופן המסירה משמרת פעילה אחת מלאה לפחות לפני המשמרת שנפרק בה המטען; לעניין זה, ”משמרת פעילה“ – משמרת שבה עבד הספק בפועל	20% מדמי הניטול הבסיסיים במסירה עקיפה לאותו מטען

(4)	פעולות ניטול, לפי בקשה מיוחדת של בעל האנייה	140 ש״ח לכל שעה או חלק ממנה, לגבי כל איש צוות נמלי שעבד בביצוע הניטול

(5)	ניטול מטען המחייב פתיחה או סגירה של ספנות האנייה, בידי עובדי הספק או ציוד שלו	110 ש״ח לפתיחת ספנה ו־110 ש״ח לסגירת ספנה

(6)	ניטול מטען מאנייה שאיננה רתוקה לרציף	25% מדמי הניטול הבסיסיים לאותו מטען במסירה עקיפה

(7)	ניטול מטען לקרונות רכבת בעלי דפנות קבועים, בין עם גג קבוע ובין בלא גג, במסירה ישירה	800 ש״ח לכל צוות תפעול בכל משמרת או חלק ממנה ניתנה

טור א׳ {{ש}} הנסיבות	טור ב׳ {{ש}} התוספת

(1)	ניטול מאניית מכולות, לא כולל עיתוק, למכולות בכמות הקטנה מ־80 יחידות לפקידה	ההפרש שבין התשלום בעד ניטול מספר המכולות שנוטלו בפועל, ובין התשלום שהיה משולם בעד ניטול 80 מכולות 20 רגל מלאות

(2)	התוספת ניטול מכולה שאינה רגילה –

{{ח:תת|(א)}} אם אורכה עד 20 רגל
8% מדמי הניטול הבסיסיים למכולה 20 רגל

{{ח:תת|(ב)}} אם אורכה מעל 20 רגל
8% מדמי הניטול הבסיסיים למכולה 40 רגל

(3)	ניטול מכולה חריגה	50% מדמי הניטול הבסיסיים למכולה מאותו סוג

(4)	ניטול מכולות שלא מאניית מכולות	100% של דמי הניטול הבסיסיים לאותן מכולות מאניית מכולות

{{ח:סעיף|15|מחיר מרבי לניטול גונדולות}}
{{ח:ת}} המחיר המרבי לניטול קבוצת גונדולות מקופלות ומאוגדות האחת בתוך השניה שמספרן אינו עולה על 5, יהיה דמי הניטול הבסיסיים למכולה מלאה מאותו אורך.

{{ח:סעיף|16|מחיר מרבי לפעולות מיוחדות}}
{{ח:תת|(א)}} ניתנו שירותים לפעולות המפורטות בטור א׳ להלן, יהיה מחירם המרבי לשעת עבודה, לגבי כל איש צוות נמלי שעבד במתן השירות, כמפורט בטור ב׳ לצדן:
{{ח:תת}}

סודר	טור א׳ {{ש}} הפעולות	טור ב׳ {{ש}} בשקלים חדשים

(1)	איסוף או פינוי חומר אריזה המשמש לריפוד המטען	140

(2)	ניתוק כבלי הריתוק של המטענים על הסיפון	140

(3)	פירוק או הרכבה של מחיצות	140

(4)	ניקוי ספנות כלי השיט בגמר הפריקה	140

{{ח:תת|(ב)}} בעד שינוע מכולת מחברים ואמצעי רתיקה לנעילת מכולות ישולם סכום של 250 ש״ח ליחידה.

{{ח:סעיף|17|תוספת למחיר המרבי בניטול מטען כללי וצובר|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} ניתנו שירותי ניטול למטען כללי או צובר בנסיבות כמפורט בטור א׳ להלן, יהיה מחירם המרבי, על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, דמי הניטול הבסיסיים לאותו מטען, בצירוף האמור בטור ב׳ לצדו:
{{ח:ת}}

סודר	טור א׳ {{ש}} הנסיבות	טור ב׳ {{ש}} התוספת

(1)	ניטול מטען שאריזתו, כולה או מקצתה, פגומה, שבורה, קרועה, דולפת, ניתקת בנקל בעת הניטול או בלתי נאותה בכל דרך אחרת	50% מדמי הניטול הבסיסיים לניטול אותו מטען

(2)	ניטול מטען המחייב שימוש מעבר לציוד הרגיל גם ב-

{{ח:תת|(א)}} מלגזה שכוח הרמתה עד 4 טונות
170 ש״ח לכל שעת עבודה של המלגזה או חלק ממנה

{{ח:תת|(ב)}} מלגזה שכוח הרמתה מעל 4 טונות ועד 12 טונות
400 ש״ח לכל שעת עבודה של המלגזה או חלק ממנה

{{ח:תת|(ג)}} מלגזה שכוח הרמתה מעל 12 טונות ועד 25 טונות
690 ש״ח לכל שעת עבודה של המלגזה או חלק ממנה

{{ח:תת|(ד)}} מלגזה שכוח הרמתה מעל 25 טונות
760 ש״ח לכל שעת עבודה של המלגזה או כל חלק ממנה

{{ח:תת|(ה)}} דחפור
500 ש״ח לכל שעת עבודה או חלק ממנה

{{ח:תת|(ו)}} גורר בלא נגרר
135 ש״ח לכל שעה או חלק ממנה

{{ח:תת|(ז)}} טרקטור עם עגלות נגררות
40 ש״ח לכל שעה או חלק ממנה

{{ח:תת|(ח)}} עגלה נגררת
1 ש״ח לכל שעה או חלק ממנה

(3)	ניטול מטען ממחסן באנייה שהמרחק בין פתחו לדופן האנייה עולה על 6 מטרים;	350 ש״ח לכל ספנה, פעם אחת לכל פקידה של האנייה את הנמל

(4)	ניטול מטען ממחסן כאמור בסודר (3) באניית קירור;	700 ש״ח לכל ספנה, פעם אחת לכל פקידה של האנייה את הנמל

(5)
{{ח:ת}} ניטול מטען באחד המקומות באנייה המפורטים להלן:
{{ח:תת|(א)}} מכלים עמוקים (Deep Tanks);
{{ח:תת|(ב)}} תאים סגורים בלתי רגילים (Lockers);
{{ח:תת|(ג)}} תאי קירור לגבי מטען שאינו קפוא;
14 ש״ח לכל טונה מטען

(6)	ניטול מטען המאוחסן בפרוזדורים מרוחקים וצרים	140 ש״ח לכל שעה או חלק ממנה, לגבי כל איש צוות נמלי שעבד בביצוע הניטול

(7)	ניטול מטעני בשר או דגים קפואים, מקוררים או צוננים שאינם אחודים	100% מדמי הניטול הבסיסיים למטען אחוד מאותו סוג

(8)	ניטול מטען בשקים לא אחודים שמשקל כל אחד מהם מעל 50 ק״ג	6 ש״ח לכל טונה מטען או 1 ש״ח לשק, לפי הגבוה מביניהם

(9)	ניטול מטען בצובר בכמות הקטנה מ־500 טונות לאנייה	7 ש״ח לכל טונה מטען

(10)	ניטול מטען נפח	150% מדמי הניטול הבסיסיים לניטול מטען דומה

{{ח:סעיף|18|מסמכים לאימות כמות המטען}}
{{ח:ת}} בעל האנייה ימסור לספק הצהרה בכתב על כמות מטען המאוחסנת במקומות באנייה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(5) ו־(6)}} וכן את תכנית הסיוור (stowage plan) או כל מסמך אחר הדרוש לספק לאימות אותם נתונים; לא נמסרו לספק הצהרה או מסמך כאמור, רשאי הספק לאמוד את כמות המטען לצורך גביית תוספת התשלום.

{{ח:סעיף|19|תרשומת במטען קשה לניטול}}
{{ח:ת}} החליט הספק, כי המטען קשה לניטול באחת או יותר מן הנסיבות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 17|בטבלה שבסעיף 17}}, יודיע על כך לסוכן האנייה או לבעל המטען, לפי העניין, יערוך תרשומת של הנסיבות שבשלהן החליט כאמור, לרבות הקושי התפעולי שנוצר והודעה שמסר, ויעביר עותק מתרשומת זו לבעל האנייה ולבעל המטען.

{{ח:סעיף|20|תוספת לתעריף הבסיסי במקרים מסוימים}}
{{ח:ת}} ניתנו שירותי ניטול באחת הנסיבות המפורטות בטור א׳ להלן, יהיה מחירם המרבי, על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, דמי הניטול הבסיסיים לאותו מטען בצירוף האמור בטור ב׳ לצדו:
{{ח:ת}}

טור א׳ {{ש}} הנסיבות	טור ב׳ {{ש}} התוספת

{{ח:תת|(1)}} ניטול מכולה או נגרר שהמטען שבתוכם הומכל בשטח הספק
50% מדמי העיתוק הבסיסיים לנגרר או למכולה ריקים בתוספת 50% מדמי עיתוק מטען לפי סוג המטען שהומכל

{{ח:תת|(2)}} ניטול מטען מאניית נוסעים, למעט מכולה
25% מדמי הניטול הבסיסיים לאותו מטען

{{ח:סעיף|21|ניטול אופקי}}
{{ח:ת}} המחיר המרבי לניטול אופקי של מטען אחוד יהיה, על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, 50% מדמי הניטול הבסיסיים לאותו מטען.

{{ח:סעיף|22|רכב של נוסע}}
{{ח:ת}} המחיר המרבי לניטול רכב שהביא עמו נוסע באניית נוסעים, אשר מוצא מהאנייה או מוכנס אליה כשהוא נהוג בידי אותו נוסע, יהיה, על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, 50% מדמי הניטול הבסיסיים לאותו רכב.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: מחירי שירותים לכלי שיט}}

{{ח:סעיף|23|הזכות לתקבול|תיקון: תשע״ז, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} דמי מעגן ודמי עיתוק אנייה ישולמו לספק הנותן שירותים אלה.
{{ח:תת|(ב)}} דמי מינגש ישולמו לספק בעל זכויות השימוש ברציף שאליו רתוקה האנייה.
{{ח:תת|(ג)}} דמי עגינה ישולמו לספק בעל זכויות השימוש ברציף שבו ניתנים לכלי השיט שירותי עגינה (להלן – ספק הרציף); ספק הרציף ישלם 10% מדמי העגינה למנהל התעבורה הימית; לא שולמו דמי העגינה בפועל, יבוא מנהל התעבורה הימית בנעליו של ספק הרציף כאמור, לעניין זכאותו ל־10% מדמי העגינה.
{{ח:תת|(ד)}} דמי סילוק אשפה ודמי סילוק מי שיפוליים ישולמו לספק הנותן שירות כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), דמי המינגש בשל אניות השוהות ליד הרציפים אשר מופעלים, ערב יום התחילה, על ידי חברת תשתיות נפט ואנרגיה בע״מ וחברת גדות לכימיקלים אחסון ושינוע שותפות מוגבלת ועל ידי מפעילי מסוף הכימיקלים הצפוני, בנמל חיפה ורציף 30 ורציף הכימיקלים המיועד לייצוא כימיקלים על ידי בעל זיכיון או בעל זיכיון משנה לפי {{ח:חיצוני|חוק זיכיון ים המלח|חוק זיכיון ים המלח, התשכ״א–1961}}, בנמל אשדוד, ישולמו לחברת הפיתוח והנכסים או למי שהיא מינתה מטעמה לגבות את דמי המינגש.

{{ח:סעיף|24|החיוב בתשלום}}
{{ח:ת}} תשלומים לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} יחולו על בעל כלי השיט, ואולם תשלום דמי עיתוק אנייה, כאשר העיתוק מתבצע לבקשת הספק הנותן את שירותי הניטול לכלי השיט, למעט בנסיבות האמורות {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 72|בתקנה 72 לתקנות הנמלים}}, יחול על אותו ספק.

{{ח:סעיף|25|הצגת תעודת הרישום ותעודת תפוסה}}
{{ח:ת}} עם כניסת כלי שיט לנמל, בעל כלי שיט ימסור לספק העתק נכון מתעודת הרישום של כלי השיט ובעל מכלית נפט הפוקדת את נמל אילת יציג גם העתק נכון מתעודת התפוסה של המכלית; התעודות המקוריות יוצגו לפי דרישת הספק.

{{ח:סעיף|26|אורך כלי השיט לצורך חישוב המחיר המרבי}}
{{ח:ת}} בחישוב המחירים המרביים לכלל השירותים לכלי שיט לפי צו זה, הקבועים לפי אורך כלי השיט, כל חלק של מטר יראו כמטר שלם.

{{ח:סעיף|27|מחיר מרבי לשירותי מעגן עיתוק ומינגש}}
{{ח:תת|(א)}} בעד כל כניסה של אנייה לנמל ישולמו דמי מעגן; המחיר המרבי לשירותי מעגן לאנייה בתקופת השהייה הראשונה או כל חלק ממנה, יהיה לכל מטר מאורך האנייה המחיר בש״ח, לפי שנים, הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 3 טבלה 1|בטור ב׳ בטבלה מס׳ 1 בתוספת השלישית}}, מול הקבוצה הנוגעת בדבר {{ח:פנימי|תוספת 3 טבלה 1|שבטור א׳ לצדו}} (להלן – דמי המעגן הבסיסיים).
{{ח:תת|(ב)}} המחיר המרבי לשירותי מעגן לאנייה בכל תקופת שהייה נוספת או כל חלק ממנה, יהיה 40% מדמי המעגן הבסיסיים לאותה אנייה.
{{ח:תת|(ג)}} המחיר המרבי לעיתוק אנייה יהיה 30% מדמי המעגן הבסיסיים לאותה אנייה, ואולם המחיר המרבי לעיתוק אנייה לאורך אותו רציף, ובלי שניתנו כדין שירותי ניתוב, גרירה וקשירה, יהיה 5% מדמי המעגן הבסיסיים לאותה אנייה.
{{ח:תת|(ד)}} המחיר המרבי למינגש לאנייה לתקופת שהייה יהיה המחיר בש״ח, לפי שנים, הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 3 טבלה 2.א|בטור ב׳ בטבלה מס׳ 2(א) בטבלה מס׳ 2 בתוספת השלישית}}, לפי אורך האנייה {{ח:פנימי|תוספת 3 טבלה 2.א|שבטור א׳ לצדו}}, בתוספת המחיר בש״ח, לפי שנים, לכל מטר אורך מעל האורך הבסיסי, הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 3 טבלה 2.ב|בטור ב׳ בטבלה מס׳ 2(ב)}}, לפי אורך האנייה {{ח:פנימי|תוספת 3 טבלה 2.ב|שבטור א׳ לצדו}} (להלן – דמי המינגש הבסיסיים); לעניין זה, ”האורך הבסיסי“ – האורך המזערי בקבוצת אורך האניות הנוגעת בדבר.

{{ח:סעיף|28|מחיר מרבי לשימוש בגוררת וסירות קשירה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} המחיר המרבי לשימוש בכלי שיט נמלי לבקשת בעל כלי שיט יהיה כנקוב בטור ב׳ בטבלה שלהלן, לצד סוג כלי השיט הנמלי הנקוב בטור א׳ לצדו, לכל שעה או חלק ממנה, מן הרגע שבו כלי השיט הנמלי הפליג לכיוון כלי השיט במטרה לתת לו שירות, עד לרגע שבו חזר לבסיסו או הגיע למקום שירות אחר:
{{ח:תת}}

טור א׳ {{ש}} סוג כלי השיט	טור ב׳ {{ש}} בשקלים חדשים

{{ח:תת|(1)}} גוררת שעוצמת המנועים המשמשים להנעתה, במצטבר היא יותר מ־500 כוח סוס
2,000

{{ח:תת|(2)}} גוררת שעוצמת המנועים המשמשים להנעתה, במצטבר היא 500 כוח סוס או פחות וסירת קשירה
600

{{ח:תת|(ב)}} שימש כלי שיט נמלי האמור בסעיף קטן (א), בפעולות הצלה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הסחורות הנטרפות ודמי הצלה|פקודת הסחורות הנטרפות ודמי הצלה}}, יחולו {{ח:חיצוני|תקנות הסחורות הנטרפות ודמי הצלה (אגרות ודמי הצלה)|תקנות הסחורות הנטרפות ודמי הצלה (אגרות ודמי הצלה), התשי״ח–1958}}, במקום המחירים המרביים לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} שימש כלי שיט נמלי שהוא סירת קשירה לצורכי הובלת נוסעים יהיה המחיר המרבי 740 ש״ח, לכל שעה או חלק ממנה.

{{ח:סעיף|29|תוספת למחיר המעגן הבסיסי}}
{{ח:ת}} ניתנו שירותי מעגן בנסיבות כמפורט בטור א׳ להלן, יהיה המחיר המרבי לשירותים אלה, על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 3 טבלה 1|בטבלה מס׳ 1 בתוספת השלישית}}, דמי המעגן הבסיסיים לאותה אנייה בצירוף האמור בטור ב׳ לצדו:
{{ח:ת}}

טור א׳ {{ש}} הנסיבות	טור ב׳ {{ש}} התוספת

{{ח:תת|(1)}} אנייה שבניתובה יש צורך להיעזר בגוררת או בסירת קשירה בשל העדר כושר מספיק להנעה עצמית של האנייה, או שלדעת הנתב מערכת ההיגוי שלה אינה פועלת כתיקנה
דמי גוררת או סירת קשירה כקבוע {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}}, לכל גוררת או סירת קשירה נוספת שנעשה בה שימוש

{{ח:תת|(2)}} אנייה שלא היתה מוכנה לניתוב, וקברניטה לא מסר לספק הודעה על ביטול הזמנת הנתב לפחות 15 דקות לפני המועד אליו הוזמן הנתב
2% מדמי המעגן הבסיסיים

{{ח:תת|(3)}} אנייה שלא היתה מוכנה לניתוב בתוך מחצית השעה מהמועד שהנתב עלה עליה
10% מדמי המעגן הבסיסיים

{{ח:סעיף|30|הפחתות מתעריף המעגן הבסיסי|תיקון: תשע״א, תשע״ד, תשפ״ב, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} ניתנו שירותי מעגן לאנייה בנסיבות כמפורטות בטור א׳ להלן, יהיה מחירם המרבי, על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 3 טבלה 1|בטבלה מספר 1 בתוספת השלישית}}, דמי המעגן הבסיסיים לאותה אנייה בהפחתה כמפורט בטור ב׳ שלצדו:
{{ח:ת}}

טור א׳ {{ש}} הנסיבות	טור ב׳ {{ש}} ההפחתה

{{ח:תת|(1)}} אנייה מעוכבת בתחום הימי, כל עוד היא מעוכבת כאמור וכל עוד לא נעשה בה שימוש כמקום אחסנה או שימוש אחר
90% מדמי המעגן הבסיסיים לאותה אנייה החל ביום ה־61 מיום קביעת מפקח כלי שיט שהיא איננה כשירה לשיט

{{ח:תת|(2)}} אנייה השוהה בתחום מספנות ישראל לצורך תיקונים במשך תקופה של 30 ימים לפחות, כל זמן שהייתה כאמור
20% מדמי המעגן הבסיסיים בתקופת השהייה הראשונה ו־80% מדמי המעגן הבסיסיים בכל תקופת שהייה נוספת

{{ח:תת|(3)}} אנייה במצוקה ובלבד שאינה רתוקה לרציף והפליגה מהנמל מיד עם תום המצוקה
40% מדמי המעגן הבסיסיים לאותה אנייה

{{ח:תת|(4)}} אנייה המשמשת לצורכי לימוד שיט בלבד
40% מדמי המעגן הבסיסיים לאותה אנייה

{{ח:תת|(5)}} אונייה המיועדת בעיקר להובלת מטענים, שהגיעה לתחום נמל, למעט לנמל אילת, במטרה לפקוד רציף, וחלפו למעלה משלוש שעות מהמועד שבו התקיימו כל התנאים המפורטים להלן ועד למועד קשירתה לרציף כאמור, ובלבד שהעיכוב כאמור לא נגרם בשל שביתה או השבתה או עיצומים או בשל נסיבות שלא ניתן למנוע אותן, לרבות מזג אוויר או מצב ים, שאינם מאפשרים ריתוק בבטחה של האונייה לרציף או מצב חירום:
{{ח:תתת|(1)}} בעליה הודיע למנהל התעבורה הימית ולמפעיל הרציף שהיא מוכנה לעבודה;
{{ח:תתת|(2)}} הרציף זמין;
{{ח:תתת|(3)}} הגיע מקומה בהתאם לנוהל התור התפעולי כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים|בתקנות הנמלים, התשל״א–1971}}
35% מדמי המעגן הבסיסיים לאותה אנייה

{{ח:תת|(5א)}} אונייה המיועדת בעיקר להובלת מטענים, שהגיעה לתחום נמל אילת במטרה לפקוד רציף, למעט רציף שבו מיתקן נמל ייעודי, וחלפו למעלה משתי משמרות רצופות מהמועד שבו הגיעה לתחום הנמל ובעליה הודיע למנהל התעבורה הימית ולמפעיל הרציף שהיא מוכנה לעבודה, ועד למועד קשירתה לרציף כאמור, ובלבד שהעיכוב כאמור לא נגרם בשל שביתה או השבתה או עיצומים או בשל נסיבות שלא ניתן למנוע אותן, לרבות מזג אוויר או מצב ים, שאינם מאפשרים ריתוק בבטחה של האונייה לרציף או מצב חירום
35% מדמי המעגן הבסיסיים לאותה אנייה

{{ח:תת|(5ב)}} אונייה הרתוקה לרציף וחלפו למעלה משלוש שעות מהמועד שבו בעליה הודיע שהיא מוכנה להפלגה והגיע מקומה בתור התפעולי ועד יציאתה מבריכת הנמל, ולעניין נמל אילת – ועד שמחלקת הים סיימה לתת את השירות לאונייה, והכול בלבד שהעיכוב כאמור לא נגרם בשל שביתה או השבתה או עיצומים או בשל נסיבות שלא ניתן למנוע אותן, לרבות מזג אוויר או מצב ים שאינם מאפשרים את הוצאת האונייה בבטחה מהנמל או מצב חירום
35% מדמי המעגן הבסיסיים לאותה אנייה

{{ח:תת|(6)}} של האנייה לרציף או מצב חירום אנייה שלא נותבה בפועל כדין על ידי הספק המוסמך ליתן את שירותי המעגן
30% מדמי המעגן הבסיסיים לאותה אנייה

{{ח:תת|(7)}} אונייה ששוהה בתחום הנמל בלי שניתנים לה שירותי ניתוב, גרירה וקשירה, על ידי הספק המוסמך לתת את שירותי המעגן בנמל במשך תקופת שהייה
90% מדמי המעגן הבסיסיים לאותה אונייה לאותה תקופת שהייה

{{ח:סעיף|31|הפחתות ממחיר המינגש הבסיסי|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} ניתנו שירותי מינגש לאנייה בנסיבות כמפורטות בטור א׳ להלן, יהיה מחירם המרבי, על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 3 טבלה 2|בטבלה מס׳ 2 בתוספת השלישית}}, דמי המינגש הבסיסיים לאותה אנייה בהפחתה כמפורט בטור ב׳ לצדו:
{{ח:ת}}

טור א׳ {{ש}} הנסיבות	טור ב׳ {{ש}} ההפחתה

{{ח:תת|(1)}} אנייה השוהה ליד רציף מעל 24 תקופות שהייה
50% מדמי המינגש הבסיסיים לאותה אנייה, החל בתקופת השהייה ה־25

{{ח:תת|(2)}} אנייה, למעט אניית סיור, הקשורה לפי בקשת בעליה לכלונסאות עגינה (דולפינים) במעגן הסגור; נקשר רק חלק מהאנייה לכלונסאות עגינה, יחול התעריף המופחת רק על אותו חלק מהאנייה שאינו קשור ליד רציף בנוי
75% מדמי המינגש הבסיסיים לאותה אנייה, לכל תקופת שהייה

{{ח:תת|(3)}} אנייה המיועדת בעיקר להובלת מטענים שהגיעה לנמל אילת במטרה לפקוד רציף, למעט רציף שבו מיתקן נמל ייעודי, וחלפו למעלה משתי משמרות רצופות מהמועד שבו הגיעה לתחום הנמל ובעליה הודיע שהיא מוכנה לעבודה, ועד למועד קשירתה לרציף כאמור, ובלבד שהעיכוב כאמור לא נגרם בשל שביתה או השבתה או בשל נסיבות שלא ניתן למנוע אותן לרבות, מזג אוויר או מצב ים שאינם מאפשרים ריתוק בבטחה של האנייה לרציף או מצב חירום
35% מדמי המינגש הבסיסיים לאותה אנייה לכל תקופת שהייה

{{ח:תת|(4)}} אונייה המיועדת בעיקר להובלת מטענים, שהגיעה לרציף בתחום נמל חיפה או בתחום נמל אשדוד,למעט רציף שבו מיתקן נמל ייעודי, וחלפה למעלה ממשמרת אחת מהמועד שבו האונייה נקשרה לרציף ובעליה הודיע למפעיל הרציף שהיא מוכנה לעבודה, ועד לתחילת העבודה על ידי הספק, ובלבד שהעיכוב כאמור לא נגרם בשל שביתה או השבתה או עיצומים או בשל נסיבות שלא ניתן למנוע אותן, לרבות מזג אוויר או מצב ים שאינם מאפשרים ריתוק בבטחה של האונייה לרציף או מצב חירום; במניין תקופת המשמרת לא יובאו בחשבון שעות של יום מנוחה
35% מדמי המינגש הבסיסיים לאותה אונייה, לכל תקופת שהייה".

{{ח:סעיף|32|מחיר מרבי לשירותי עגינה לכלי שיט נמלי|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} המחיר המרבי לשירותי עגינה לכלי שיט נמלי לשנה או לחלק ממנה, מיום כניסתו לנמל עד להפלגתו לנמל מחוץ לישראל, יהיה 200 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019)}} לכל מטר של אורך כלי השיט.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) {{ח:פנימי|סעיף 27|ובסעיף 27}}, המחיר המרבי לשירותי עגינה לכלי שיט נמלי לבניית נמל לכל תקופה של 30 ימים רצופים או לחלק ממנה, מרגע כניסתו לנמל עד להפלגתו לנמל מחוץ לישראל, יהיה בסך כולל כמפורט להלן לכל מטר של אורך כלי השיט, ובלבד שבמהלך כל תקופת העגינה בנמל משתתף אותו כלי שיט בבניית נמל:
{{ח:תתת|(1)}} בעד מינגש – 50 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019)}}, שישולמו לספק בעל זכויות הרציף שאליו רתוק כלי השיט;
{{ח:תתת|(2)}} בעד שירותי ניהול התעבורה הימית – 20 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019)}}, שישולמו לתאגיד המוסמך המספק שירותים אלה.

{{ח:סעיף|33|מחיר מרבי לשירותי עגינה לסד״גים}}
{{ח:ת}} המחיר המרבי לשירותי עגינה לכלי שיט המיועד על פי רישיון השיט שלו לעסוק בדיג (להלן – ”סד״ג“) יהיה 120 ש״ח לכל מטר אורך של הסד״ג לשנה, ואולם המחיר המרבי לשירותי עגינה לסד״ג מושבת יהיה הסכום האמור, בתוספת 200%.

{{ח:סעיף|34|מחיר מרבי לשירותי עגינה למבדוק|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} המחיר המרבי לשירותי עגינה למבדוק, למעט בשטח מספנות ישראל, יהיה 1 ש״ח לכל טונה או חלק ממנה של כוח הנפתו, לכל תקופת שהייה.

{{ח:סעיף|35|כלי שיט על מבדוק וממשה}}
{{ח:ת}} כלי שיט הנמצא על ממשה או על מבדוק בנמל יהיה פטור מתשלום דמי מעגן, מינגש או עגינה, כל עוד הוא נמצא שם, זולת אם שולמו כתשלום שנתי.

{{ח:סעיף|36|מחיר מרבי לסילוק אשפה}}
{{ח:תת|(א)}} המחיר המרבי לשירותי סילוק אשפה לאנייה לכל תקופת שהייה בנמל, יהיה כנקוב בש״ח בטור ב׳ בטבלה שלהלן לפי סוג כלי השיט כמפורט בטור א׳ לצדו:
{{ח:תת}}

טור א׳ {{ש}} סוג כלי השיט	טור ב׳ {{ש}} מחיר סילוק אשפה ליום שהייה בשקלים חדשים

{{ח:תת|(1)}} אניית נוסעים
406

{{ח:תת|(2)}} אנייה שאינה אניית נוסעים
133

{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), המחיר המרבי לסילוק אשפה מאנייה השוהה על מבדוק יהיה הסכום האמור בסעיף קטן (א)(2) בתוספת 25%.

{{ח:סעיף|37|מחיר מרבי לסילוק מי שיפולים שמנוניים}}
{{ח:תת|(א)}} המחיר המרבי לסילוק מי שיפוליים שמנוניים לאנייה המתבצע באמצעות משאבות האנייה בלבד, לכל תקופת שהייה, יהיה כנקוב בש״ח בטור ב׳ בטבלה שלהלן לפי אורך האנייה כמפורט בטור א׳ לצדו:
{{ח:תת}}

טור א׳ {{ש}} אורך האנייה	טור ב׳ {{ש}} מחיר סילוק מי שיפוליים שמנוניים לתקופת שהייה בשקלים חדשים

{{ח:תת|(1)}} כלי שיט, למעט כלי שיט נמלי או כלי שיט החייב בתשלום דמי עגינה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 194|תקנה 194 לתקנות הנמלים}}, או החייב בתשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}}, ואנייה שאורכה עד 200 מטרים
1,109

{{ח:תת|(2)}} אנייה שאורכה מעל 200 מטרים
1,350

{{ח:תת|(ב)}} המחיר המרבי לסילוק מי שיפוליים שמנוניים לכל תקופת שהייה, אם השירות ניתן על ידי משאבות הדוברה או המשאית שבאמצעותה הוא מסופק, יהיה הסכום האמור בסעיף קטן (א) לפי העניין בתוספת 50%.

{{ח:סעיף|38|מחיר מרבי לאספקת מים}}
{{ח:תת|(א)}} המחיר המרבי לשירותי אספקת מים שלא בימי מנוחה ולא באמצעות כלי שיט כמפורט בטור א׳ להלן יהיה כמפורט בטור ב׳ שלצדו:
{{ח:תת}}

סודר	טור א׳ {{ש}} השירות/הכמות	טור ב׳ {{ש}} בשקלים חדשים

(1)	דמי חיבור	80

(2)	לכל מטר מעוקב של מים עד 10 מטר מעוקב	15

(3)	לכל מטר מעוקב של מים מעל 10 מטר מעוקב	30

{{ח:תת|(ב)}} המחיר המרבי לשירותי אספקת מים שניתנו באמצעות כלי שיט יהיה הסכום האמור בסעיף קטן (א) בתוספת 150%.

{{ח:סעיף|39|מחיר מרבי לשירותים לכלי שיט מסוימים הנכנסים לנמל אילת}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיפים 27}}, {{ח:פנימי|סעיף 36|36}} {{ח:פנימי|סעיף 37|ו־37}}, בעד שירותי מעגן, מינגש, סילוק אשפה וסילוק מי שיפוליים שמנוניים לכלי שיט שאורכו עד 24 מטרים בעד כניסה לנמל אילת לצורך ביצוע ביקורת גבולות בלבד ולאנייה שאורכה עד 50 מטרים המיועדת בעיקר להולכת נוסעים, ישולם לחברת נמל אילת בע״מ מחיר מרבי כולל, בעד כל כניסה של כלי שיט כאמור לנמל אילת, לכל תקופת שהייה, כנקוב בש״ח בטור ב׳ בטבלה שלהלן לכל מטר אורך, מול סוג כלי השיט המפורט בטור א׳ לצדו:
{{ח:ת}}

טור א׳ {{ש}} סוג כלי השיט	טור ב׳ {{ש}} המחיר המרבי לכל מטר אורך בשקלים חדשים

{{ח:תת|(1)}} כלי שיט הנכנס לנמל אילת לצורך ביצוע ביקורת גבולות בלבד
15.00

{{ח:תת|(2)}} אנייה העוגנת דרך קבע בנמל אילת
16.00

{{ח:סעיף|40||תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: דמי תשתית}}

{{ח:סעיף|41|חובת תשלום והזכאות לתקבול|תיקון: תשע״א, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} דמי תשתית ישלם בעל המטען, ואולם דמי תשתית בשל מטען במעבר ישלם מזמין שירותי הניטול בעד אותו מטען.
{{ח:תת|(ב)}} דמי תשתית ישולמו לחברת הפיתוח והנכסים או למי שהיא מינתה מטעמה לגבותם.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), לעניין דמי תשתית המשתלמים בגין רכב מיובא, שיעור של 20 אחוזים מדמי התשתית הקבועים לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42}} ישולם לחברת הפיתוח והנכסים ויתרת דמי התשתית תשולם לספק המפעיל את הרציף שבו נוטל הרכב; הסכום המרבי שיגבה מפעיל בעד יתרת דמי התשתית כאמור יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת}} {{מוקטן|

בשקלים חדשים

}}

{{ח:תתת|(1)}} לגבי רכב במשקל עצמי עד 1.4 טונה 381

{{ח:תתת|(2)}} לגבי רכב במשקל עצמי מעל 1.4 טונה ועד 4 טונות 824

{{ח:תתת|(3)}} לגבי רכב במשקל עצמי מעל 4 טונות 2,060

{{ח:תתת|(4)}} לגבי רכב דו־גלגלי 165

{{ח:סעיף|42|דמי תשתית|תיקון: תשע״א, תשע״א־3, תשע״ד, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} דמי תשתית לכל טונה או יחידה של מטען העובר בנמל הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור א׳ בטבלה שבתוספת השניה}}, יהיו בסכום הנקוב בש״ח, לפי שנים, {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור ג׳ לטבלה האמורה}}, מול אותו מטען ולמעט דמי תשתית במטען במעבר המסומן {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5|בסודר 5 בטבלה שבתוספת השנייה}}, אשר יהיו מחיר מרבי (להלן – דמי תשתית בסיסיים), והכול בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 41|בסעיף 41(ג)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} לא ישולמו דמי תשתית בעד מטענים כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} חפצי נוסעים ששולמו בעדם דמי שירות לנוסעים לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48(ב)(3)}} או שהם פטורים מתשלום כאמור לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|אותו סעיף}};
{{ח:תתתת|(ב)}} רכב שהביא עמו נוסע באנייה המיועדת בעיקר להולכת נוסעים, ואשר מוצא מהאנייה או מוכנס אליה כשהוא נהוג בידי אותו נוסע;
{{ח:תתתת|(ג)}} צידה ואספקה לאניות;
{{ח:תתתת|(ד)}} דוגמאות המיובאות, מיוצאות או מועברות מאנייה לאנייה על ידי נוסעים מהאנייה;
{{ח:תתתת|(ה)}} מטען המיועד לשימוש צבא הגנה לישראל הנפרק או נטען דרך רציפי חיל הים;
{{ח:תתתת|(ו)}} דלק, שמן, אספקה ותחמושת הנטענים באניות מלחמה לשימושן בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} דמי תשתית לציוד לחימה כאמור {{ח:חיצוני|צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין|בפרט 621/3 בתוספת הראשונה לצו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין, התשס״ז–2007}}, אם הוא רכוש המדינה המיובא לצורכי צבא הגנה לישראל ולשימושו בלבד או המיוצא על ידי צבא הגנה לישראל, יהיה 40 ש״ח לטונה;
{{ח:תתת|(3)}} על מטען שהגיע בדרך הים לנמל בישראל והועבר בדרך הים לנמל אחר בישראל, יחולו דמי תשתית כמטען יבוא פעם אחת בלבד, בנמל האחרון;
{{ח:תתת|(3א)}} על מטען שהתקיימו לגביו התנאים {{ח:פנימי|סעיף 1|שבפסקאות (1), (2) ו־(4) להגדרה ”שטעון“}}, ושלא מתקיים לגביו התנאי {{ח:פנימי|סעיף 1|שבפסקה (3) להגדרה האמורה}}, יחולו ההוראות שלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} ישולמו דמי תשתית בסכום השווה לכפל דמי תשתית לאותו סוג מטען כמטען במעבר;
{{ח:תתתת|(ב)}} פסקה (4) לא תחול עליו;
{{ח:תתת|(4)}} בתקופה שמיום תחילתו של צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (שירותי נמל) (תיקון מס׳ 2), התשע״א–2011 {{ח:הערה|(ביום 26.7.2011)}} עד 2019 תינתן הנחה או תיגבה תוספת על דמי תשתית לסוגי מטען מסוימים, למעט מטען המפורט בפסקה (2) ומטען המיובא ביבוא אישי כהגדרתו {{ח:חיצוני|צו יבוא חופשי|בצו יבוא חופשי, התשס״ט–2008}}, לפי ערך המטען בש״ח וסוג המטען, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}}, ולגבי הנסיבות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 6|בטור א׳ בתוספת השישית}} – לפי {{ח:פנימי|תוספת 6|טור ב׳ שבה}}; עלה סכומה של ההנחה על דמי התשתית הבסיסיים, ישלמו חברת הפיתוח והנכסים או מי שהיא מינתה מטעמה לגבות את דמי התשתית הבסיסיים את ההפרש בין סכום ההנחה לדמי התשתית הבסיסיים לבעל המטען או לבעל האנייה, לפי העניין;
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ג)}} על קביעת משקל יחידות המטען או מספרן יחולו {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיפים 11}} {{ח:פנימי|סעיף 12|ו־12}}.
{{ח:תת|(ד)}} דמי תשתית לכל טונה או יחידה של מטען שנוטל במסירה ישירה שאינו {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, יהיו דמי התשתית הבסיסיים לאותו סוג מטען במסירה עקיפה.

{{ח:סעיף|43|תשלום הפרשי דמי תשתית}}
{{ח:תת|(א)}} חושבו דמי תשתית פחות מהשיעור המגיע או הוחזרו דמי תשתית בטעות, ישולם לחברת הפיתוח והנכסים ההפרש בין הסכום ששולם לסכום שיש לשלמו.
{{ח:תת|(ב)}} שולמו דמי תשתית מתוך טעות בעובדה, תחזיר חברת הפיתוח והנכסים את הסכום ששולם בטעות, לאחר שהטעות הוכחה להנחת דעתה.
{{ח:תת|(ג)}} בקשה להחזרת דמי תשתית, כולם או מקצתם, יש להגיש בכתב לחברת הפיתוח והנכסים, בצירוף כל המסמכים הדרושים להוכחת הטעות.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הוראות שונות והוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|44|אחסון תבואות ומוצרי גריעינים ושירותים נוספים}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”יום אחסנה“ – כל יום מגמר פריקת האנייה ועד ליום מסירת המטען מהממגורה לכלי הובלה.
{{ח:תת|(ב)}} המחיר המרבי לאחסנת תבואות ומוצרי גרעינים בצובר יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} 0 ש״ח ל־8 ימי האחסנה הראשונים;
{{ח:תתת|(2)}} 3 ש״ח לטונה, לכל יום אחסנה, החל ביום התשיעי לאחסנה עד היום השלושים לאחסנה;
{{ח:תתת|(3)}} 5 ש״ח לטונה, לכל יום אחסנה החל ביום ה־31 לאחסנה.
{{ח:תת|(ג)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (ב), יהיה המחיר המרבי לשימוש בממגורה בנמל אשדוד, 2 ש״ח לכל טונה מאוחסנת של תבואות ומוצרי גרעינים בצובר.
{{ח:תת|(ד)}} המחיר המרבי להובלת תבואות ומוצרי גרעינים בצובר מהרציף בנמל אשדוד לממגורה בנמל אשדוד יהיה 8 ש״ח לטונה.
{{ח:תת|(ה)}} בעל המטען ישלם את התשלומים לפי סעיף זה לספק האחראי למתן שירותי הניטול, ולגבי התשלומים בשל ניטול תבואות ומוצרי גרעינים באמצעות ממגורה ישולמו לחברת הפיתוח והנכסים או למי שהיא מינתה לגבות בעבורה את התשלומים.

{{ח:סעיף|44א|אחסון מטען חומרים מסוכנים לתקופה חריגה|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”יום אחסנה“ – כהגדרת ”ימי החסנה“ {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 240|בתקנה 240 לתקנות הנמלים}}.
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 49|בסעיף 49(2)}}, המחיר המרבי לאחסנת מטען חומרים מסוכנים ארוז המפורט בקבוצות אריזה I ו־II כמשמעותן בקוד הבין־לאומי הימי למטענים מסוכנים כולל התוספות לו (IMDG code) של ארגון הספנות הבין־לאומי (להלן – הקוד הבין־לאומי הימי למטענים מסוכנים), מיום האחסנה ה־15 ואילך יהיה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 49|בסעיף 49(2)}}, בתוספת חד־פעמית כמפורט להלן בהתאם לאורך המכולה שבה אוחסן המטען:
{{ח:תתת|(1)}} למכולה שאורכה עד 20 רגל – 355 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019)}};
{{ח:תתת|(2)}} למכולה שאורכה 40 רגל ומעלה – 592 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019)}}.
{{ח:תת|(ג)}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 49|בסעיף 49(2)}}, המחיר המרבי לאחסנת מטען חומרים מסוכנים ארוז המפורט בקבוצת אריזה III כמשמעותה בקוד הבין־לאומי הימי למטענים מסוכנים, מיום האחסנה ה־91 ואילך, יהיה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 49|בסעיף 49(2)}} בתוספת חד־פעמית כמפורט להלן בהתאם לאורך המכולה שבה אוחסן המטען:
{{ח:תתת|(1)}} למכולה שאורכה עד 20 רגל – 355 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019)}};
{{ח:תתת|(2)}} למכולה שאורכה 40 רגל ומעלה – 592 ש״ח {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019)}}.

{{ח:סעיף|45|שירותים בדרך היבשה למטען שנפרק מאנייה בנמל אחר|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המחיר המרבי לשירותי ניטול בדרך היבשה של מטען שנפרק מאנייה בנמל אחר, לצורך מסירתו לבעליו יהיה, על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, 40% מדמי הניטול הבסיסיים לאותו מטען.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#פרק 17 סימן ו|בסימן ו׳ בפרק השבעה עשר לתקנות הנמלים}}, לא ישולמו בשל מטען שהתקבל בנמל לפי סעיף קטן (א) דמי אחסנה בעד שני ימי האחסנה הראשונים; במניין ימי האחסנה כאמור לא יובאו בחשבון ערבי ימי מנוחה וימי מנוחה, שאף הם יהיו פטורים מתשלום.
{{ח:תת|(ג)}} דמי התשתית בעד מטען כאמור יחולו פעם אחת בלבד, והחיוב בעדם יחול בנמל האחרון שבו נתקבל או נמסר המטען דרך השער היבשתי של הנמל.

{{ח:סעיף|46|דמי מסירה ודמי קבלה של מכולות ונגררים לפי שעות|תיקון: תשע״א, תשע״א־3, תשע״ד, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל“ – ספק בתחום נמל חיפה ובתחום נמל אשדוד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחסן מסוף מטענים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות המכס#סעיף 12|בפסקה (1) של הגדרתו שבתקנה 12 לתקנות המכס, התשכ״ו–1965}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מכולה“ – למעט אם נתקיים לגביה אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} היא נמסרה ממשמורתה של חברת הנמל למחסן מסוף מטענים;
{{ח:תתתת|(2)}} היא נתקבלה למשמורתה של חברת הנמל ממחסן מסוף מטענים;
{{ח:תתתת|(3)}} הובלתה למשמורת חברת הנמל או ממנה נעשתה ברכבת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מסירה“ – מסירת מטען ממשמורתו של מפעיל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעבר“ – מעבר מטען את שער חברת הנמל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קבלה“ – קבלת מטען למשמורתו של מפעיל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שעות היום“ – השעות שמ־06:00 עד 21:59;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שעות הלילה“ – השעות שמ־22:00 עד 05:59 למחרת.
{{ח:תת|(ב)}} בעד מסירה או קבלה של מכולה מלאה שהמעבר שלה הוא בשעות הלילה, תזכה חברת הפיתוח והנכסים או מי שהיא מינתה לגבות בעבורה, את בעל המטען בדמי מסירה או דמי קבלה, לפי העניין, בסך של 100 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב1)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תת|(ג)}} הוראות הצמדה ועדכון {{ח:פנימי|סעיף 4|שבסעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 56|ו־56}} לא יחולו על דמי מסירה וקבלה לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|47|מחיר מרבי לשירותי חשמל}}
{{ח:ת}} המחיר המרבי לשירותי חשמל למכולת קירור לכל יום יהיה 51 ש״ח למכולה 20 רגל ו־78 ש״ח למכולה 40 רגל; הוראה זו באה להוסיף על הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#פרק 17 סימן ו|סימן ו׳ לפרק השבעה עשר לתקנות הנמלים}}.

{{ח:סעיף|48|דמי שירות לנוסעים|תיקון: תשע״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} דמי שירות לנוסעים בכלי שיט ישולמו על ידי הנוסע או התייר, לפי העניין, לפני עלותו לכלי שיט או ירידתו ממנו, לפי העניין, לספק בעל זכויות השימוש ברציף שאליו רתוק כלי השיט.
{{ח:תת|(ב)}} המחיר המרבי לדמי שירות לנוסעים יהיה –
{{ח:תתת|(1)}} 50 ש״ח לכל נוסע, לכל עלייה או ירידה מכלי שיט, ואולם לגבי נוסע העולה או יורד בנמל אילת מכלי שיט, המפליג בים סוף בלבד, שמקום פקידתו האחרון ויעד פקידתו הבא לאחר נמל אילת אינו נמל מחוץ לישראל, המחיר המרבי יהיה 11 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} 43 ש״ח לכל תייר לתקופה של עד שלושה ימים של שהיית אניית סיור ברציף ו־29 ש״ח לכל תייר לכל יום נוסף שבו שוהה אניית הסיור ברציף;
{{ח:תתת|(3)}} 1 ש״ח לכל 1 קילוגרם של חפצים שהביא עמו נוסע, החל בקילוגרם ה־31 של חפצים שהביא עמו.

{{ח:סעיף|49|מחירים מרביים לשירותים נוספים|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} לשירותים המפורטים בטור א׳ בטבלה שלהלן יהיה המחיר המרבי הסכום שנקבע {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים|בתקנות הנמלים}} הנקובות בטור ב׳ לצדם, העדכני ליום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010), ואולם עדכון המחיר האמור החל ביום התחילה, יהיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}} –
{{ח:ת}}

טור א׳ {{ש}} שירות הנמל	טור ב׳ {{ש}} הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים|תקנות הנמלים}} לגבי גובה התעריף

{{ח:תת|(1)}} שירותי עגינה לכלי שיט שאורכו פחות מ־24 מטרים, שאינו כלי שיט נמלי ואינו מיועד לדיג על פי רישיון השיט שלו
{{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 194|תקנה 194}}

{{ח:תת|(2)}} החסנת מטענים, למעט החסנת תבואות ומוצרי גרעינים
{{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#פרק 17 סימן ו|סימן ו׳ בפרק השבעה עשר}}

{{ח:תת|(3)}} מיון מטען לפי סימן עיקרי וסימן עזר
{{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 250|תקנה 250(א) עד (ח)}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#תוספת 5 חלק ד פרט 19|וסעיף 19 בתוספת החמישית}}

{{ח:תת|(4)}} שימוש בחבלים, גמלה וארבות של הספק, לפי בקשת בעל המטען או בעל כלי השיט
{{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 250|תקנה 250(ט)}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#תוספת 5 חלק ד פרט 20|ופסקאות 1 עד 3 בסעיף 20 בתוספת החמישית}}

{{ח:תת|(5)}} מתן תעודות אישור
{{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 250|תקנה 250(ט)}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#תוספת 5 חלק ד פרט 21|וסעיף 21 בתוספת החמישית}}

{{ח:תת|(6)}} השגחה על עבודה
{{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 250|תקנה 250(ט)}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#תוספת 5 חלק ד פרט 22|וסעיף 22 בתוספת החמישית}}

{{ח:תת|(7)}} שמירת טובין בלשכת המודיעין
{{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 250|תקנה 250(ט)}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#תוספת 5 חלק ד פרט 23|וסעיף 23 בתוספת החמישית}}

{{ח:תת|(8)}} שירות למשגור קטן
{{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#פרק 17 סימן ט|סימן ט׳ בפרק השבעה עשר}}

{{ח:תת|(9)}} רישיונות כניסה לנמל
{{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#פרק 17 סימן יז|סימן י״ז בפרק השבעה עשר}} למעט {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 284|תקנה 284(ג)}}

{{ח:תת|(10)}} ניטול מטען הדרוש לכלי השיט לצורך פעולתו התקינה
האגרה בשקלים חדשים כשהעגורן משמש לצרכים אחרים, הקבוע {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#תוספת 5 חלק ה פרט 24|בסעיף 24(1) ו־(2) בתוספת החמישית}}.

{{ח:סעיף|50|מחיר דמי המעגן לפי קביעת המנהל}}
{{ח:ת}} ניתנו שירותי מעגן לאנייה הרשומה במדינה שמוטלים בה על אניות ישראליות תשלומי נמל גבוהים מאלה המוטלים על אניות הרשומות באותה מדינה, רשאי המנהל, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27}} {{ח:פנימי|תוספת 3 טבלה 1|ובטבלה מס׳ 1 בתוספת השלישית}}, בכפוף לקיום הסכמים בין־לאומיים שישראל צד להם, להורות כי מחיר שירותי המעגן בנסיבות אלה יהיה כפל דמי המעגן הבסיסיים לאותה אנייה.

{{ח:סעיף|51|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין צו זה בא לגרוע מהוראות כל דין, ובפרט מן החובה לשלם אגרת מגדלור לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#פרק 17 סימן ב|סימן ב׳ בפרק השבעה עשר לתקנות הנמלים}} ומהוראות {{ח:חיצוני|צו רשות הספנות והנמלים (קביעת דמי שימוש ראויים שתשלם חברת נמל לחברת הפיתוח והנכסים)#סעיף 2|סעיף 2(ה) לצו רשות הספנות והנמלים ({{ח:הערה|[צ״ל: קביעת]}} דמי שימוש ראויים שתשלם חברת נמל לחברת הפיתוח והנכסים), התשס״ה–2005}}.

{{ח:סעיף|52|ביטול|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} בטלים –
{{ח:תתת|(1)}} צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (מחירי שירותי נמל), התשס״ה–2005;
{{ח:תתת|(2)}} צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (מחירי שירותי נמל) (דמי תשתית לנפט, דלק ומוצריהם), התשס״ט–2008;
{{ח:תתת|(3)}} תקנות הנמלים (תשלומים בעד שירותי סווארות), התשס״א–2001;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים|בתקנות הנמלים, התשל״א–1971}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} ביטול ההוראות {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים|בתקנות הנמלים}} כמפורט בסעיף קטן (א)(4) לא יחול לגבי נמל חדרה שהוכרז {{ח:חיצוני|צו נמל חדרה (הכרזת נמל)|בצו נמל חדרה (הכרזת נמל), התש״ם–1980}}.

{{ח:סעיף|53|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום כ״ג בתשרי התשע״א, 1 באוקטובר 2010 (להלן – יום התחילה).

{{ח:סעיף|54|סייג לתחולה|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות צו זה לא יחולו לגבי שירותי נמל המסופקים לכלי שיט שעגנו בנמל קודם ליום התחילה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לגבי שירותי נמל לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} המסופקים לכלי שיט שעגינתו בנמל החלה קודם למועד התחילה ונמשכה באופן רצוף עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010), תחילתו של צו זה ביום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011).

{{ח:סעיף|55|הוראת שעה לעניין חלוקת תשלום בעד ניטול|תיקון: תשע״א, תשע״א־3}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א) ו־(ב)}}, ובכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(ג)}}, בתקופה שמיום התחילה עד 2013 –
{{ח:תת|(1)}} התשלום בעד ניטול מכולה ומטען בגלנוע שאינו רכב ביבוא לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(ב)(1)}} יחולק בין בעל המטען לבין בעל האנייה בהתאם לנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 טבלה 1|בטבלה מס׳ 1 בתוספת הראשונה}};
{{ח:תת|(2)}} התשלום בעד ניטול מטען, למעט מכולה מטען בגלנוע שאינו רכב בייבוא, ומטען שהוא גרעינים ומוצרי גרעינים, לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(א)(1)}}, יחולק בין בעל המטען לבין בעל האנייה בהתאם לנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 טבלה 2|בטבלה מס׳ 2 בתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|56|הוראת מעבר לעניין עדכון התעריפים המרביים לשירותי ניטול לפי מקדם הפחתת מחירים שנתי}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מטענים“ – מטענים שנקבע מחיר מרבי לניטולם בצו זה, למעט מטענים בשטעון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סוג“, לעניין מטען – מכולות, מטען כללי או צובר חופנים.
{{ח:תת|(ב)}} ביום השינוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, במשך 9 שנים, החל ביום 1.1.2012, יופחתו המחירים המרביים שנקבעו לשירותי ניטול {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק ב׳}} בשיעור שנתי של 1%.

{{ח:סעיף|57|הוראת מעבר וסייג לעניין תוספת תשלום לחומרים מסוכנים ארוזים מסוימים|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} תוספת התשלום האמורה {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(1)}} תחול על ניטול חומרים מסוכנים ארוזים המפורטים להלן, כשהם נמסרים במסירה עקיפה, בשיעור הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} לפי שנים –
{{ח:תתת|(1)}} כותנה, יוטה סיבים;
{{ח:תתת|(2)}} גפרית מס׳ או״ם 1350;
{{ח:תתת|(3)}} חומצה זרחתית מס׳ או״ם 1805.
{{ח:תת|(ב)}} תוספת התשלום האמורה {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(1)}} לא תחול על ניטול חנקת אשלגן מס׳ או״ם 1486, כשהוא ארוז.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”מספר או״ם“ – מספר החומר בסיווג שנתן האו״ם.

{{ח:סעיף|58|הוראת מעבר לעניין תשלומים המשולמים לחברת הפיתוח והנכסים|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כתבי ההסמכה“ – כתב ההסמכה של חברת נמל חיפה בע״מ, כתב ההסמכה של חברת נמל אשדוד בע״מ וכתב ההסמכה של חברת נמל אילת בע״מ, להיות חברת נמל לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 10|סעיף 10 לחוק הרשות}}, שנחתמו על ידי שרי האוצר והתחבורה ביום ו׳ באדר א׳ התשס״ה (15 בפברואר 2005);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שטח חברת הנמל“ – כהגדרתו בכתבי ההסמכה.
{{ח:תת|(ב)}} חברת הנמל הנוגעת בדבר תגבה או תזכה בעבור חברת הפיתוח והנכסים, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 41|בסעיפים 41(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 46|ו־46(ב)}}, את דמי התשתית המשתלמים בעד המטענים שנמסרו בשטח חברת הנמל, ואת דמי המסירה ודמי הקבלה, ותעבירם במלואם ישירות אל חברת הפיתוח והנכסים או אל בעל המטען, לפי העניין, על פי נוהל שהמנהל יורה עליו, לאחר שנתן לחברת הפיתוח והנכסים ולחברות הנמל הזדמנות להשמיע את טענותיהן.
{{ח:תת|(ג)}} חברת הנמל הנוגעת בדבר תגבה בעבור חברת הפיתוח והנכסים, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיפים 7(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 23|23(ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 41|41(ב)}}, למעט לעניין דמי תשתית בעד המטענים שנמסרו בשטח חברת הנמל או בשטח מספנות ישראל, {{ח:פנימי|סעיף 44|ו־44(ה)}}, את התשלומים לפי אותם סעיפים, ותעבירם לחברת הפיתוח והנכסים לפי הוראות {{ח:חיצוני|צו רשות הספנות והנמלים (קביעת דמי שימוש ראויים שתשלם חברת נמל לחברת הפיתוח והנכסים)|צו רשות הספנות והנמלים (קביעת דמי שימוש ראויים שתשלם חברת {{ח:הערה|ה}}נמל לחברת הפיתוח והנכסים), התשס״ה–2005}}, על פי נוהל שהמנהל יורה עליו, לאחר שנתן לחברת הפיתוח והנכסים וחברות הנמל הזדמנות להשמיע את טענותיהן.
{{ח:תת|(ד)}} בעד גביית התשלומים לפי סעיף זה תשולם לחברת הנמל עמלת גבייה בשיעור של 0.5% מהתשלומים המועברים בפועל לחברת הפיתוח והנכסים.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע3|תוספת 1 טבלה 1|טבלה מס׳ 1}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 55|סעיף 55(1)}})}}}}
{{ח:קטע3||חלוקת התשלום (באחוזים) בעבור ניטול מכולה ומטען בגלנוע שאינו רכב מיובא בין בעל המטען לבעל האנייה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

השנה	חלקו (באחוזים) של בעל המטען	חלקו (באחוזים) של בעל האנייה

2010	40	60

2011	30	70

2012	20	80

2013	10	90

{{ח:קטע3|תוספת 1 טבלה 2|טבלה מס׳ 2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 55|סעיף 55(2)}})}}}}
{{ח:קטע3||חלוקת התשלום (באחוזים) בעבור ניטול מטען, למעט מכולה ומטען בגלנוע שאינו רכב מיובא בין בעל המטען לבעל האנייה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

השנה	חלקו (באחוזים) של בעל המטען	חלקו (באחוזים) של בעל האנייה

2010	40	60

2011	55	45

2012	70	30

2013	85	15

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 8|סעיפים 8}}, {{ח:פנימי|סעיף 42|42(א) ו־(ד)}})}}}}
{{ח:קטע3||דמי ניטול ודמי תשתית}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} המספרים בטבלה זו מייצגים את המחירים ואת המחירים המרביים בש״ח, בעד נגרר, מכולה ורכב מנוטל בנסיעה לסוגיהם – לכל יחידה, ובעבור שאר המטענים – לכל טונה, אלא אם כן צוין במפורש אחרת לצד אותו סוג מטען

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״א, תשע״ד, תשפ״ה}}
{{ח:ת}}

סודר	טור א׳ {{ש}} סוג המטען	טור ב׳ {{ש}} דמי ניטול	טור ג׳ {{ש}} דמי תשתית לפי שנים

2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019 {{ש}} ואילך

1.	'''מטעני יבוא במסירה ישירה'''

1.1	בהמה	81	56	52	47	43	39	35	31	27	23	19

1.2	גלילי נייר אחודים	55	14	13	13	12	11	11	10	9	6	4

1.3	גלילי נייר לא אחודים	76	20	19	18	16	15	14	13	12	8	6

1.4	מוצרי גרעינים בחופנים	30.7	6	5	5	4	4	4	4	3	3	2

1.5	מטען לנמ״א – אחוד	67	14	13	12	12	11	10	10	9	6	4

1.6	מטען לנמ״א – לא אחוד	184	14	13	12	12	11	10	10	9	6	4

1.7	מטען צובר יבש	21.8	1.5	1.3	1.2	1.1	1.0	0.9	0.8	0.7	0.6	0.5

1.8	מטען צובר נוזלי	21.8	13	12	11	10	9	8	7	6	5	4

1.9	מתכות אחודות	59	14	13	12	12	11	10	10	9	6	4

1.10	מתכות לא אחודות וגרוטאות	73	7	6	6	6	5	5	5	4	3	3

1.11	סוכר במשאבה	2.97	7	6	6	6	5	5	5	4	3	2

1.12	עץ –

1.12.1	עץ אחוד	65	7	6	6	6	5	5	5	4	3	2

1.12.2	עץ לא אחוד	89	7	6	6	6	5	5	5	4	3	2

1.13	שקים אחודים	40.6	7	6	6	6	5	5	5	4	3	2

1.14	שקים לא אחודים	52	10	10	9	9	8	8	7	7	4	3

1.15	תאית אחודה	39.6	10	10	9	9	8	8	7	7	4	3

1.16	תאית לא אחודה	123	7	6	6	6	5	5	5	4	3	2

1.17	תבואות וגרעינים בחופנים	22.8	6	5	5	5	4	4	4	3	3	2

2.	'''מטעני יבוא במסירה עקיפה'''

2.1	גלילי נייר אחודים	73	12	11	11	10	10	9	8	8	5	4

2.2	גלילי נייר לא אחודים	103	20	19	18	16	15	14	13	12	8	6

2.3	מוצרי גרעינים בחופנים	30.7	6	5	5	5	4	4	3	3	3	2

2.4	מטען לנמ״א – אחוד	102	14	13	12	12	11	10	10	9	6	4

2.5	מטען לנמ״א – לא אחוד	210	14	13	12	12	11	10	10	9	6	4

2.6	מכולה מלאה 20 רגל	566	485	461	436	433	402	377	351	326	194	135

2.7	מכולה מלאה 40 רגל	793	555	523	491	482	455	426	397	368	217	147

2.8	מכולה ריקה 20 רגל	259	55	55	55	55	55	55	55	55	55	55

2.9	מכולה ריקה 40 רגל	363	75	75	75	75	75	75	75	75	75	75

2.10	מתכות אחודות	68	14	13	12	12	11	10	10	9	6	4

2.11	מתכות לא אחודות וגרוטאות	84	7	6	6	6	5	5	5	4	3	3

2.12	נגרר מלא 20 רגל	302	318	302	286	271	255	240	225	208	130	94

2.13	נגרר מלא 40 רגל	383	402	382	363	342	322	303	283	264	165	118

2.14	נגרר ריק	130	248	236	224	211	199	187	175	163	102	73

2.15	עץ –

2.15.1	עץ אחוד	90	7	6	6	6	5	5	5	4	3	2

2.15.2	עץ לא אחוד	123	7	6	6	6	5	5	5	4	3	2

2.16	רכב מנוטל בנסיעה –

2.161	במשקל עצמי של עד 1.4 טונה	74	464	464	464	464	464	464	464	464	464	464

2.162	במשקל עצמי של יותר מ־1.4 טונה ועד 4 טונות	74	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030

2.163	במשקל עצמי של יותר מ־4 טונות	125	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575

2.164	רכב דו גלגלי	74	206	206	206	206	206	206	206	206	206	206

2.17	רכב אחר*

2.171	במשקל עצמי של עד 1.4 טונה	102	464	464	464	464	464	464	464	464	464	464

2.162 {{ח:הערה|[צ״ל: 2.172]}}	במשקל עצמי של יותר מ־1.4 טונה ועד 4 טונות	102	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030

2.163 {{ח:הערה|[צ״ל: 2.173]}}	במשקל עצמי של יותר מ־4 טונות	102	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575

2.164 {{ח:הערה|[צ״ל: 2.174]}}	רכב דו־גלגלי	102	206	206	206	206	206	206	206	206	206	206

2.18	שקים אחודים	57	7	6	6	6	5	5	5	4	3	2

2.19	שקים לא אחודים	64	9	8	8	7	7	6	5	4	4	3

2.20	שק דואר (התעריף לשק)	5.9	5	5	4	4	3	3	3	3	2	2

2.21	תאית אחודה	53	10	10	9	9	8	8	7	7	4	3

2.22	תבואות וגרעינים בחופנים	22.8	6	5	5	4	4	4	3	3	2	2

3.	'''מטעני יצוא במסירה ישירה'''

3.1	בהמה	81	0	0	0	4	6	8	10	12	15	19

3.2	מטען לנמ״א – אחוד	67	0	0	0	1	2	2	3	4	4	4

3.3	מטען לנמ״א – לא אחוד	184	0	0	0	1	2	2	3	4	4	4

3.4	מטען צובר יבש	21.8	0	0	0	0.1	0.2	0.3	0.4	0.5	0.5	0.5

3.5	מטען צובר נוזלי	21.8	0	0	0	0.5	1.0	1.5	2.1	2.6	3.1	4

3.6	מתכות אחודות	59	0	0	0	1	1	2	2	3	3	4

3.7	מתכות לא אחודות וגרוטאות	73	0	0	0	1	1	1	1	2	2	2

3.8	שקים אחודים	40.6	0	0	0	1	1	1	1	2	2	2

3.9	שקים לא אחודים	52	0	0	0	1	1	1	2	3	3	3

3.10	תוצרת חקלאית ושימורים	63	0	0	0	1	1	1	1	2	2	2

4.	'''מטעני יצוא במסירה עקיפה'''

4.1	מטען לנמ״א – אחוד	102	0	0	0	1	1	2	2	3	3	4

4.2	מטען לנמ״א – לא אחוד	210	0	0	0	1	1	2	2	3	3	4

4.3	מכולה מלאה 20 רגל	566	4	4	4	4	19	41	64	108	108	135

4.4	מכולה מלאה 40 רגל	793	4	4	4	4	14	40	66	116	117	147

4.5	מכולה ריקה 20 רגל	259	0	0	0	14	14	23	30	44	44	55

4.6	מכולה ריקה 40 רגל	363	0	0	0	21	21	31	42	63	63	75

4.7	מתכות אחודות	68	0	0	0	2	2	3	3	4	4	4

4.8	מתכות לא אחודות	84	0	0	0	1	1	1	2	2	2	3

4.9	נגרר מלא 20 רגל	302	0	0	0	26	26	39	53	78	78	94

4.10	נגרר מלא 40 רגל	383	0	0	0	33	33	49	66	99	99	118

4.11	נגרר ריק	131	0	0	0	21	21	31	40	61	61	73

4.12	רכב מנוטל בנסיעה

4.121	במשקל עצמי של עד 1.4 טונה	74	464	464	464	464	464	464	464	464	464	464

4.122	במשקל עצמי של יותר מ־1.4 טונה ועד 4 טונות	74	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030

4.123	במשקל עצמי של יותר מ־4 טונות	125	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575

4.124	רכב דו־גלגלי	74	206	206	206	206	206	206	206	206	206	206

4.13	רכב אחר*

4.131	במשקל עצמי של עד 1.4 טונה	102	464	464	464	464	464	464	464	464	464	464

4.132	במשקל עצמי של יותר מ־1.4 טונה ועד 4 טונות	102	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030	1,030

4.133	במשקל עצמי של יותר מ־4 טונות	102	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575	2,575

4.134	רכב דו־גלגלי	102	206	206	206	206	206	206	206	206	206	206

4.14	שק דואר (תעריף לשק)	5.9	0	0	0	1	1	1	2	2	2	2

4.15	שקים אחודים	57	0	0	0	1	1	1	2	2	2	2

4.16	שקים לא אחודים	64	0	0	0	1	1	1	2	3	3	3

4.17	תוצרת חקלאית ושימורים	94	0	0	0	1	1	1	1	1	1	2

5.	'''מטען במעבר'''

5.1	צובר	{{מוקטן|לפי תעריף הניטול לאותו סוג מטען וסוג מסירה}}	4	4	4	4	4	4	4	4	4	4

5.2	מכולה 20 רגל	67	67	67	67	67	67	67	67	67	67

5.3	מכולה 40 רגל	96	96	96	96	96	96	96	96	96	96

5.4	רכב** 	12	12	12	12	12	12	12	12	12	12

5.5	מטען במעבר שלא פורט {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 5.1|ב־5.1 עד 5.4}}	12	12	12	12	12	12	12	12	12	12

6.	'''העברת דלק בין נמלית או בשטעון'''	5.8	5.8	5.8	5.8	5.8	5.8	5.8	5.8	5.8	5.8

7.	'''מטען בשטעון'''

7.1	מכולה 20 רגל	612	0	0	0	0	0	0	0	0	0	0

7.2	מכולה 40 רגל	680	0	0	0	0	0	0	0	0	0	0

7.3	נגרר/רכב מובל בנסיעה עד 20 רגל	115	0	0	0	0	0	0	0	0	0	0

7.4	נגרר/רכב מובל בנסיעה מעל 20 רגל	199	0	0	0	0	0	0	0	0	0	0

8.	'''העברה חופית'''	{{מוקטן|לפי תעריף הניטול לאותו סוג מטען ביבוא מסירה עקיפה}}	0	0	0	0	0	0	0	0	0	0

9.	'''מטען צובר במיתקן נמל ייעודי'''

9.1	נפט ומוצרי דלק ביבוא וביצוא	5.8	5.8	5.8	5.8	5.8	5.8	5.8	5.8	5.8	5.8	4.35**

9.2	תבואות וגרעינים ביבוא	22.8	6	5	4	4	3	3	3	2	2	2

9.3	מוצרי גרעינים ביבוא	30.7	6	5	5	5	4	4	3	3	2	2

9.4	כימיקלים ונוזלים ביבוא	13	12	11	10	9	8	7	6	5	4

9.5	כימיקלים ונוזלים בייצוא	0	0	0	1	2	2	3	3	4	4

9.6	מלט	11	10	9	8	7	6	5	5	4	3

9.7	תמלחות	0.5	0.5	0.5	0.5	0.5	0.5	0.5

{{ח:ת}} {{מוקטן|* במטען שהוא רכב אחר דמי התשתית הם לכל יחידה;}}
{{ח:ת}} {{מוקטן|**  במטען במעבר שהוא רכב, תעריף הניטול הוא ליחידה ותעריף דמי התשתית לכל טונה, ולמטען במעבר שהוא רכב אחר, תעריף הניטול ודמי התשתית הוא לכל טונה.}}
{{ח:ת}} {{מוקטן|**  החל ביום תחילתו של צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (שירותי נמל) (תיקון), התשפ״ה–2025.}}

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע3|תוספת 3 טבלה 1|טבלה מס׳ 1}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27(א)}})}}}}
{{ח:קטע3||תעריפים מרביים לדמי מעגן}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

טור א׳ {{ש}} קבוצות אורך	טור ב׳ {{ש}} מחיר מרבי בש״ח לכל מטר אורך לפי שנים

2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019 ואילך

100 מטרים ראשונים	206	208	210	212	214	216	218	220	222	224

50 המטרים הבאים	216	216	217	217	218	218	219	219	220	220

50 המטרים הבאים	222	221	220	219	218	217	216	215	204	204

50 המטרים הבאים	211	207	203	198	194	190	184	179	175	171

כל מטר נוסף	209	204	199	194	189	184	178	173	178	163

{{ח:קטע3|תוספת 3 טבלה 2|טבלה מס׳ 2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27(ד)}})}}}}
{{ח:קטע3||תעריפים מרביים לדמי מינגש}}
{{ח:קטע3|תוספת 3 טבלה 2.א|טבלה 2(א) {{ש}} מחיר מרבי בסיסי בש״ח לפי שנה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

טור א׳ {{ש}} אורך האנייה	טור ב׳ {{ש}} מחיר מרבי בסיסי בש״ח לפי שנה

2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019 ואילך

מעל 24 עד 100 מ׳	89	88	86	85	84	83	81	80	79	78

מעל 100 עד 150 מ׳	241	240	238	229	228	227	226	217	216	214

מעל 150 מ׳	786	775	768	749	743	732	721	707	696	689

{{ח:קטע3|תוספת 3 טבלה 2.ב|טבלה 2(ב) {{ש}} מחיר מרבי לכל מטר אורך מעל אורך הבסיס שבטור א׳}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

טור א׳ {{ש}} אורך האנייה	טור ב׳ {{ש}} מחיר מרבי לכל מטר אורך מעל אורך הבסיס שבטור א׳

2010	2011	2012	2013	2014	2015	2016	2017	2018	2019 ואילך

מעל 24 עד 100 מ׳	2.0	2.0	2.0	1.9	1.9	1.9	1.9	1.8	1.8	1.8

מעל 100 עד 150 מ׳	10.9	10.7	10.6	10.4	10.3	10.1	9.9	9.8	9.6	9.5

מעל 150	29.7	29.3	28.8	28.4	28.0	27.5	27.1	26.7	26.3	25.9

{{ח:ת}} {{מוקטן|* אורך הבסיס הוא המספר הנמוך של כל קבוצת האניות שבטור א׳.}}

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשע״א־3, תשע״ז}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42(ב)(4)}})}}}}
{{ח:קטע3||תוספת (הפחתה) לדמי תשתית לפי שנים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} מספרים בטבלה זו מייצגים את התוספות (ההפחתות) בש״ח לדמי התשתית, בעד מכולה – לכל יחידה, ובעבור שאר המטענים – לכל טונה
{{ח:ת}}

סוג המטען	ערך המטען בש״ח	2017*	2018	2019

'''מטעני יבוא במסירה ישירה'''

גלילי נייר אחודים	כל ערך	(0.7)	(1.2)	(0.3)

מטען צובר יבש	כל ערך	(0.7)	(1.3)	(0.4)

מתכות אחודות	כל ערך	(4.9)	(8.1)	(2.4)

מתכות לא אחודות	כל ערך	(2.7)	(4.5)	(1.4)

עץ	כל ערך	(6.2)	(10.3)	(3.1)

שקים אחודים	כל ערך	(2.1)	(3.5)	(1.0)

תאית לא אחודה	כל ערך	(10.1)	(16.9)	(5.1)

'''מטעני יבוא במסירה עקיפה'''

גלילי נייר אחודים	כל ערך	(2.0)	(3.3)	(1.0)

מתכות אחודות	כל ערך	(4.4)	(7.3)	(2.2)

מתכות לא אחודות	כל ערך	(1.2)	(2.0)	(0.6)

עץ	כל ערך	(8.1)	(13.5)	(4.1)

שקים אחודים	כל ערך	(2.1)	(3.5)	(1.0)

תאית אחודה	כל ערך	(1.4)	(2.4)	(0.7)

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מ־1 עד 20,000	(153)	(92)	(46)

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מעל 20,000 ועד 40,000	(102)	(61)	(31)

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מעל 40,000 ועד 60,000	(34)	(20)	(10)

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מעל 90,000 ועד 120,000	52	34	17

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מעל 120,000 ועד 150,000	92	60	30

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מעל 150,000 ועד 180,000	164	108	54

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מעל 180,000 ועד 200,000	216	142	71

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מעל 200,000	273	179	89

'''מטעני יצוא במסירה ישירה'''

מטען צובר יבש	כל ערך	(2.7)	(1.6)	(0.8)

מתכות אחודות	כל ערך	(4.7)	(2.8)	(1.4)

מתכות לא אחודות	כל ערך	(3.3)	(2.0)	(1.0)

רכב אחר בייצוא	כל ערך	(466)	(233)	0

'''מטעני יצוא במסירה עקיפה'''

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מ־1 עד 20,000	(95)	(57)	(29)

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מעל 20,000 ועד 40,000	(75)	(45)	(22)

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מעל 40,000 ועד 80,000	(41)	(24)	(12)

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מעל 250,000 ועד 400,000	55	36	18

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מעל 400,000 ועד 480,000	83	54	28

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מעל 480,000 ועד 800,000	165	108	54

מכולה מלאה 20 רגל/40 רגל	מעל 800,000	303	198	100

רכב אחר בייצוא	כל ערך	(466)	(233)	0.0

'''מטען צובר במיתקן נמל ייעודי'''

מלט	כל ערך	(2.7)	(1.4)	0.0

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 57|סעיף 57(א)}})}}}}
{{ח:קטע3||שיעור תחולת תוספת תשלום לחומר מסוכן ארוז}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שנה	שיעור תחולת תוספת התשלום

2010	10%

2011	20%

2012	30%

2013	40%

2014	50%

2015	60%

2016	70%

2017	80%

2018	90%

2019 ואילך	100%

{{ח:קטע2|תוספת 6|תוספת שישית|תיקון: תשע״א}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42(ב)(4)}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 6 פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת זו}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השבה“ – תוספת או הנחה לדמי תשתית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכולת תקן“ – מכולה שמשקלה 16.3 טונות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משקל המטען“ – משקלו של מטען השייך לבעל מטען פלוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משקל המכולה“ – המשקל הכולל של המטען במכולה, בלא משקל המכולה עצמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשימון“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת המכס|בפקודת המכס}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 6 פרט 2}}
{{ח:ת}} קביעת ערך מטען וחישוב ההשבה בעדו בנסיבות שבטור א׳ להלן יהיה לפי טור ב׳ שלצדו:
{{ח:ת}}

סודר	טור א׳ {{ש}} הנסיבות	טור ב׳ {{ש}} קביעת ערך המטען וחישוב ההשבה

1.	שחרור בשער הנמל כאשר הרשימון בעד המטען כולל מכולה מלאה אחת בלבד	סכום ההשבה לפי הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}} יחושב בהתאם לערך המטען ברשימון.

2.	שחרור בשער הנמל כאשר הרשימון בעד המטען כולל כמה מכולות מלאות	חישוב ערך מטען ממוצע למכולה על ידי חלוקת ערך המטען הכולל במספר המכולות, ועל פי הערך הממוצע חישוב השבה בסכום זהה לכל מכולה ברשימון כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 פרט 2.1|בפרט 1}}.

3.	שחרור בשער הנמל כאשר הרשימון כולל מטען מסוג מכולה מלאה אחת או יותר ומטען מסוג אחר	חישוב ערך ממוצע לכל טונה מטען ברשימון, לרבות המטען במכולות, הפחתת הערך שחושב למטען שאינו במכולה מהערך הכולל וקביעת ערך ממוצע לכל מכולה; על פי ערך זה תחושב ההשבה בסכום זהה לכל מכולה ברשימון כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 פרט 2.1|בפרט 1}}.

4.	שחרור בשער הנמל של מטען הנפרק ממכולה בנמל	ערך המטען ברשימון יחולק במשקל המטען ויוכפל במשקל המכולה; התוצאה תשמש למציאת סכום ההשבה למכולה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 פרט 2.1|בפרט 1}}; סכום זה יחולק במשקל המכולה ויוכפל במשקל המטען.

5.	יציאת מכולה מלאה אחת או יותר מהנמל לריקון ולשחרור במסוף עורפי
{{ח:תת|א.}} כאשר אין מידע לגבי משקל המכולה – ההשבה תחושב לפי מכולת תקן:
{{ח:תת}} משקל מכולת התקן יחולק במשקל המטען ברשימון וסכום זה יוכפל בערך המטען ברשימון;
{{ח:תת}} התוצאה תשמש למציאת סכום ההשבה למכולה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 פרט 2.1|בפרט 1}}; סכום זה יחולק במשקל מכולת התקן ויוכפל במשקל המטען.
{{ח:תת|ב.}} כאשר קיים מידע לגבי משקל המכולה – משקל המכולה יחולק במשקל המטען ברשימון וסכום זה יוכפל בערך המטען ברשימון;
{{ח:תת}} התוצאה תשמש למציאת סכום ההשבה למכולה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 פרט 2.1|בפרט 1}}; סכום זה יחולק במשקל המכולה ויוכפל במשקל המטען.

6.	יציאת מכולה מלאה אחת או יותר מהנמל לשחרור במסוף עורפי, בלא ריקון	חישוב ערך מטען ממוצע למכולה על ידי חלוקת ערך המטען הכולל במספר המכולות, ועל פי הערך הממוצע חישוב השבה בסכום זהה לכל מכולה ברשימון כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 פרט 2.1|בפרט 1}}.

7.	מכולה מלאה אחת או יותר במעבר או בשטעון שלא הוצהר מראש	אין השבה

8.	טעינה לאנייה של מכולה מלאה אחת או יותר שהוכנסו לנמל מלאות או שהומכלו בנמל
{{ח:תת|א.}} במקרים שבהם ניתן לזהות בוודאות כי המטען ברשימון מהווה מכולה אחת מלאה, סכום ההשבה יחושב בהתאם לערך המטען ברשימון כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 פרט 2.1|בפרט 1}}.
{{ח:תת|ב.}} במקרים שבהם ניתן לזהות בוודאות את כמות המכולות ברשימון, יבוצע חישוב השבה על פי ערך ממוצע למכולה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 פרט 2.2|בפרט 2}}.
{{ח:תת|ג.}} במקרים שבהם לא ניתן לזהות בוודאות את כמות המכולות שאליהן מיוחס הרשימון מתוך כלל המכולות שהוטענו, חישוב ההשבה ייעשה כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם היחס בין משקל המטען ברשימון לבין משקל המכולה עולה על 10%, יוכפל יחס זה במספר של כלל המכולות שהוטענו; ערך המטען ברשימון יחולק במספר המכולות שחושב כאמור; לפי התוצאה שתתקבל תחושב ההשבה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 פרט 2.1|בפרט 1}}; סכום ההשבה יוכפל במספר המכולות שחושב כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} אם היחס בין משקל המטען ברשימון לבין משקל המכולה אינו עולה על 10%, חישוב ההשבה יבוצע בהתאם לאמור בפרט משנה ב.

9.	טעינה לאנייה של מכולה מלאה אחת או יותר ומטען מסוג אחר	כאשר ניתן לזהות כי המטען ברשימון מהווה מכולה/ות מלאה/ות ומטען אחר, יבוצע חישוב ערך ממוצע לכל טונה מטען ברשימון (כולל המכולות), הפחתת הערך שחושב למטען האחר מהערך הכולל וקביעת ערך ממוצע לכל מכולה, אשר על פיו מחשבים השבה בסכום זהה לכל מכולה ברשימון כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 פרט 2.1|בפרט 1}}.

10.	שחרור מהנמל או טעינה לאנייה של איזוטנק ריק	אין השבה

{{ח:חתימות|ל׳ בניסן התש״ע (14 באפריל 2010)}}
* '''יובל שטייניץ'''
שר האוצר
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]