חוק איסור הונאה בכשרות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק איסור הונאה בכשרות, התשמ״ג–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000082}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ג, 128|חוק איסור הונאה בכשרות|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209742.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 120|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211708.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 95|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299687.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 261, 286|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 25|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783627.pdf}}.

''קביעת תקופת היערכות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ג, 740|צו התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו–2022) (קביעת תקופת הערכות לעניין סעיף 2 לחוק איסור הונאה בכשרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10477.pdf}}, {{ח:תיבה|1988|צו התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו–2022) (קביעת תקופת היערכות לעניין סעיף 2 לחוק איסור הונאה בכשרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10694.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 998|צו התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו–2022) (קביעת תקופת היערכות לעניין סעיף 2 לחוק איסור הונאה בכשרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11012.pdf}}, {{ח:תיבה|2746|צו התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו–2022) (קביעת תקופת היערכות לעניין סעיף 2 לחוק איסור הונאה בכשרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11326.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 768|צו התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו–2022) (קביעת תקופת היערכות לעניין סעיף 2 לחוק איסור הונאה בכשרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11659.pdf}}, {{ח:תיבה|2036|צו התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו–2022) (קביעת תקופת היערכות לעניין סעיף 2 לחוק איסור הונאה בכשרות) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11935.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 706|צו התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו–2022) (קביעת תקופת היערכות לעניין סעיף 2 לחוק איסור הונאה בכשרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12185.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|סמכויות השר לענייני דתות הועברו לראש הממשלה (י״פ תשס״ד, 1642) וממנו לשר לשירותי דת (י״פ תשע״ג, 5336).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות ומטרה}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: מוסמכים לתת תעודת הכשר}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: תקן כשרות ופעילות גוף נותן הכשר ומועצה דתית מוסמכת}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: תקן כשרות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: פעילות גוף נותן הכשר ומועצה דתית מוסמכת}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: תעודת הכשר}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: שירותי השגחה}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: בעלי תפקיד בגוף נותן הכשר ובמועצה דתית}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: רישוי, הסמכה ומרשם}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן א|סימן א׳: רישוי והסמכה}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: מרשם גופים נותני הכשר ומועצות דתיות}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: מערך לאסדרת הכשרות וסמכויות פיקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן א|סימן א׳: מערך לאסדרת הכשרות}}

{{ח:פנימי|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: סמכויות פיקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: איסור הונאה}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות ומטרה|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית אוכל“ – מקום שבו עוסקים במכירה לציבור של מצרכים או בהגשתם, לשם אכילה או שתיה במקום, וכן אטליז, ולענין בית מלון – החלקים של בית המלון שבהם עוסקים בהכנתם של מצרכים או בהגשתם לשם אכילה או שתיה במקום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקרת כשרות“ – בקרה תהליכית או בדיקה מדגמית בבית אוכל על מצרך או על ייצור של מצרך אשר יש להם תעודת הכשר, לרבות באמצעות נוכחות של משגיח בהתאם לתקן הכשרות, ובלבד שהוראות בתקן הכשרות לעניינים אלה לא יפחתו מהוראות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(א1)(1)}}, והכול כדי לוודא שהעוסק עומד בתנאי הכשר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בשר מיובא“ – בשר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק בשר ומוצריו|בחוק בשר ומוצריו, התשנ״ד–1994}}, שיובא לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף נותן הכשר“ – בעל רישיון לפי {{ח:פנימי|פרק ד סימן א|סימן א׳ לפרק ד׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרישות נוספות“ – כמשמעותן {{ח:פנימי|סעיף 2ב|בסעיף 2ב(ג)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה של הכנסת“ – {{ח:הערה|(לא תיקרא כהוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת ה־25):}} ועדה של הכנסת שחוק זה נמצא בתחום ענייניה, ואם לא הוקמה – ועדת הפנים והגנת הסביבה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת רבנים“ – ועדת רבנים להסדרת תקן כשרות, שחברים בה שלושה רבנים, אשר –
{{ח:תתת|(1)}} לפחות אחד מהם הוא בעל כשירות לכהן כרב עיר, וכיהן בעבר או מכהן ביום קביעת תקן הכשרות כרב עיר;
{{ח:תתת|(2)}} כל אחד מהאחרים הוא בעל כשירות לכהן כרב מקומי, כרב עיר או כרב צבאי, ומכהן ביום קביעת תקן הכשרות כרב מקומי או כרב עיר או כיהן בעבר כרב מקומי, כרב עיר או כרב צבאי;
{{ח:תת}} לעניין הגדרה זו, ”רב צבאי“ – מי שכיהן כרב הצבאי הראשי, סגן הרב הצבאי הראשי לענייני הלכה, רב פיקודי או רב זרועי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצרך“ – מאכלים ומשקאות, ולענין אטליז – בשר ומוצרי בשר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייצור של מצרך“ – לרבות אריזתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מומחה הלכתי“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 2יז|בסעיף 2יז(א)(4)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצה דתית מוסמכת“ – מועצה דתית או רשות מקומית שאין בה מועצה דתית, שהוסמכה לתת שירותי השגחה לפי תעודת הכשר שנתן רב מוסמך, בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 2כה|לסעיף 2כה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצת הרבנות הראשית“ – מועצת הרבנות הראשית לישראל, לפי {{ח:חיצוני|חוק הרבנות הראשית לישראל|חוק הרבנות הראשית לישראל, התש״ם–1980}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – מי שהשר מינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2ל|סעיף 2ל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משגיח“ – מי שנותן שירותי השגחה מטעם גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 2י|סעיף 2י}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המשרד“ – המשרד לשירותי דת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סמל תאגיד“ – סמל שקבעו גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת ומתקיימים בו מאפיינים שקבע השר בתקנות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סמל תקן“ – סמל של תקן כשרות שקבע הגורם שהסדיר אותו, שמתקיימים בו מאפיינים שקבע השר בתקנות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סמלי כשרות“ – סמל תאגיד וסמל תקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק“ – מי שמבקש או מי שבידו תעודת הכשר לבית אוכל, למצרך או לייצור של מצרך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צה״ל“ – צבא ההגנה לישראל, לרבות כל שלוחות מערכת הביטחון, וכן בעל בית אוכל או יצרן העוסק בעבור מי מהם באספקה או בייצור של מצרכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רב מוסמך“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין מועצה דתית מוסמכת שמכהן בה רב עיר או רב מקומי – רב העיר או הרב המקומי;
{{ח:תתת|(2)}} ברשות מקומית שאין בה מועצה דתית ואותה רשות קיבלה הסמכה כמועצה דתית מוסמכת – רב עיר או רב מקומי המכהן בתחום הרשות המקומית;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין רשות מקומית שאין בה רב עיר או רב מקומי או שנבצר ממנו לשמש בתפקידו ברשות זו – רב עיר או רב מקומי המכהן במועצה דתית מוסמכת, שמועצת הרבנות הראשית מינתה לתת תעודת הכשר באותה רשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רב מקומי“ – מי שבידו אישור בכתב מאת מועצת הרבנות הראשית שהוא רב בישראל, והוא מכהן כרב מועצה אזורית או מכהן כרב אזורי שמשמש כרב של מקבץ יישובים, ולעניין ועדת רבנים – אף אם כיהן בעבר בתפקיד כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רב עיר“ – מי שבידו אישור בכתב מאת מועצת הרבנות הראשית שהוא רב בישראל, והוא מכהן כרב עירייה או מועצה מקומית שאינה מועצה אזורית, ולעניין ועדת רבנים – אף אם כיהן בעבר בתפקיד כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון“ – רישיון שנתן הממונה לפי {{ח:פנימי|פרק ד סימן א|סימן א׳ לפרק ד׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי השגחה“ – פעולות השגחה, ובכלל זה בקרת כשרות, על עוסק שנועדו לוודא כי הוא עומד בתנאי הכשר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תנאי הכשר“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות שנקבעו בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(א1)(1)}}, ככל שנקבעו;
{{ח:תתת|(2)}} הוראות שנקבעו בתקן כשרות שגוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת פועלים לפיו;
{{ח:תתת|(3)}} דרישות נוספות כמשמעותן {{ח:פנימי|סעיף 2ב|בסעיף 2ב(ג)}}, אם נקבעו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית השגחה“ – תכנית מפורטת לפי סוג עוסק, שלפיה גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת נותנים שירותי השגחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת הכשר“ – תעודה שניתנה לעוסק שהיא אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תעודה שנתן מי שמוסמך לתת תעודת הכשר, שאינו גוף נותן הכשר או רב מוסמך, לבשר מיובא, למצרך מיובא או לצה״ל לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)(1), (2ב)(א) או (3)}};
{{ח:תתת|(2)}} תעודה שנתן גוף נותן הכשר לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)(2) {{ח:הערה|או}} (2ב)(ב)}} בהתאם לתקן כשרות, ולפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳ לפרק ג׳}};
{{ח:תתת|(3)}} תעודה שנתן רב מוסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)(2א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן כשרות“ – תקן כשרות מועצה או תקן כשרות ועדת רבנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן כשרות ועדת רבנים“ – תקן כשרות שהסדירה ועדת רבנים לפי {{ח:פנימי|סעיף 2א|סעיף 2א(ג)(2)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן כשרות מועצה“ – תקן כשרות שהסדירה מועצת הרבנות הראשית לפי {{ח:פנימי|סעיף 2א|סעיף 2א(ג)(1)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – השר לשירותי דת.

{{ח:סעיף|1א|מטרה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה לאפשר לצרכן של מצרכים שמבקש לשמור על דיני הכשרות ומנהגיה להסתמך על תעודת הכשר, ולמנוע הטעיה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: מוסמכים לתת תעודת הכשר|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|2|מוסמכים לתת תעודת הכשר|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ב־2, ק״ת תשפ״ג, ק״ת תשפ״ג־2, ק״ת תשפ״ד, ק״ת תשפ״ד־2, ק״ת תשפ״ה, ק״ת תשפ״ה־2, ק״ת תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} אלה רשאים לתת תעודת הכשר לענין חוק זה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין תעודת הכשר לבשר מיובא – מועצת הרבנות הראשית לישראל או רב שהיא הסמיכה לכך;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בתקופת ההיערכות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022)#סעיף 93|סעיף 93(ב) לחוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022), התשפ״ב–2021}}, עד יום 30.6.2026):}} כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} גוף נותן הכשר;
{{ח:תתתת|(ב)}} רב מוסמך – למעט תעודת הכשר למצרך מיובא;
{{ח:תתתת|(ג)}} רב עיר, רב מקומי או רב המכהן כרב של קיבוץ או מושב, המכהן במקום שבו נמצא בית האוכל, מקום השחיטה או מקום הייצור של מצרך;
{{ח:תתתת|(ד)}} רב עיר או רב מקומי, מחוץ לתחום הרשות המקומית שבה הוא מכהן, ובלבד שיש לו מערך שירותי כשרות הכולל מפקחים ברשות המקומית או במועצה הדתית שבה הוא מכהן; לשם מתן תעודת הכשר כאמור בסעיף זה, ייעזר רב העיר או הרב המקומי במועצה הדתית שבה הוא מכהן או ברשות מקומית שאין בה מועצה דתית – ברשות המקומית שבה הוא מכהן;
{{ח:תתתת|(ה)}} רב שהסמיכה מועצת הרבנות הראשית לישראל לתת תעודות הכשר ברשות מקומית שבה אין רב עיר או רב מקומי מכהן או שנבצר ממנו לשמש בתפקידו ברשות זו;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(הנוסח החל מתום הוראת השעה):}} גוף נותן הכשר;
{{ח:תתת|(2א)}} {{ח:הערה|(לא חלה בתקופת ההיערכות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022)#סעיף 93|סעיף 93(ב) לחוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022), התשפ״ב–2021}}, עד יום 30.6.2026):}} רב מוסמך – למעט תעודת הכשר למצרך מיובא;
{{ח:תתת|(2ב)}} לעניין תעודת הכשר למצרך מיובא –
{{ח:תתתת|(א)}} מועצת הרבנות הראשית, ולעניין זה רשאית היא להסתמך בקביעתה על רב מחוץ לישראל או על תאגיד שהתאגד מחוץ לישראל שעוסק בהשגחה על הכשרות;
{{ח:תתתת|(ב)}} גוף נותן הכשר, למעט תעודת הכשר לבשר מיובא;
{{ח:תתת|(3)}} לענין תעודת הכשר בצה״ל – הרב הראשי לצבא־הגנה לישראל או רב צבאי שהוא הסמיך לענין חוק זה.
{{ח:תת|(א1)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרקים ג׳}} {{ח:פנימי|פרק ד|ו־ד׳}} לא יחולו על תעודות הכשר לפי פסקאות (1), (2ב)(א) ו־(3) שבסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: תקן כשרות ופעילות גוף נותן הכשר ומועצה דתית מוסמכת|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: תקן כשרות|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|2א|תקן כשרות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} שירותי השגחה ותעודת הכשר יהיו בהתאם לתקן כשרות.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} מועצת הרבנות הראשית או ועדת רבנים יסדירו תקן כשרות המבוסס על דיני כשרות בלבד.
{{ח:תתת|(2)}} בתקן כשרות יפורטו, לפי העניין, התנאים ההלכתיים לקליטת חומרי גלם, לייצור, לעיבוד, לשינוע ולשיווק של מצרך, התנאים להפעלת בית אוכל והוראות לעניין היקף נוכחותו של משגיח במקום פעילותו של עוסק לפי סוגי עוסקים ומאפיינים רלוונטיים נוספים, ואפשר לכלול בו, לעניין היקף נוכחות המשגיח כאמור, הוראות מחמירות יותר מאלה שבתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(א1)(1)}}, אם נקבעו.
{{ח:תתת|(3)}} בתקן כשרות לא ייקבעו הוראות מקילות מהוראות שנקבעו בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(א1)(1)}}, אם נקבעו.
{{ח:תתת|(4)}} תקן כשרות ועדת רבנים יוסדר בהסכמת כל חבריה.
{{ח:תתת|(5)}} מועצת הרבנות הראשית או ועדת רבנים תודיע לממונה על תקן שהסדירה בתוך 30 ימים ממועד הסדרתו; בהודעה כאמור יצוין גם סמל התקן שהוסדר.
{{ח:תתת|(6)}} תוקפו של תקן כשרות יהיה לתקופה שלא תעלה על חמש שנים.
{{ח:תת|(ג)}} תקן כשרות יהיה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקן כשרות שהסדירה מועצת הרבנות הראשית, שהוא באחד מהדירוגים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} תקן כשרות רגיל;
{{ח:תתתת|(ב)}} תקן כשרות מהדרין, שיכלול תנאים נוספים על תנאי תקן הכשרות הרגיל;
{{ח:תתת|(2)}} תקן כשרות שהסדירה ועדת רבנים.
{{ח:תת|(ד)}} מועצת הרבנות הראשית רשאית להסדיר תקן כשרות נוסף, אחד או יותר, על תקני הכשרות המנויים בסעיף קטן (ג)(1).
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בכל דין, בקביעת תקן הכשרות רשאית ועדת הרבנים לקבוע תקן כשרות מחמיר או תקן כשרות מקל מתקן כשרות שהסדירה מועצת הרבנות הראשית.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} מועצת הרבנות הראשית תקבע סמל תקן לכל תקן כשרות מועצה שהסדירה.
{{ח:תתת|(2)}} ועדת רבנים, באישור הממונה, תקבע סמל תקן לתקן כשרות ועדת רבנים שהסדירה; אישור הממונה יינתן לאחר ששוכנע כי אין בסמל התקן המבוקש או באופן השימוש בו כדי להטעות, לרבות בשל היותו דומה לסמל תקן אחר.
{{ח:תת|(ז)}} מועצת הרבנות הראשית או ועדת רבנים יבחנו לפחות אחת לחמש שנים את הצורך לבטל, לעדכן או לשנות תקן כשרות שהסדירו.
{{ח:תת|(ח)}} מועצת הרבנות הראשית או ועדת רבנים יודיעו לממונה על כוונתם לבטל, לעדכן או לשנות תקן כשרות שהסדירו, 60 ימים לפני יום הביטול, העדכון או השינוי של תקן הכשרות.
{{ח:תת|(ט)}} הממונה יפרסם ברשומות הודעה על תקן כשרות שהוסדר לפי סעיף זה ועל סמל התקן שלו, וכן על ביטול, עדכון או שינוי של תקן כשרות שהוסדר כאמור.
{{ח:תת|(י)|(1)}} הממונה יפרסם באתר אינטרנט כמפורט בפסקה (2) את תקני הכשרות שהוסדרו וכל ביטול, עדכון או שינוי של תקן כשרות, באופן שיאפשר מעקב אחר ביטולם, עדכונם, ושינוים וכן תיעודם לאורך זמן.
{{ח:תתת|(2)}} תקני כשרות מועצה יפורסמו באתר האינטרנט של הרבנות הראשית; תקני כשרות ועדת רבנים יפורסמו באתר האינטרנט של המשרד לשירותי דת והפנייה אליהם תפורסם באתר האינטרנט של הרבנות הראשית.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: פעילות גוף נותן הכשר ומועצה דתית מוסמכת|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|2ב|פעילות גוף נותן הכשר|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} גוף נותן הכשר יפעל לפי הוראות חוק זה, ובהתאם לתנאי הרישיון שקיבל מהממונה לפי {{ח:פנימי|פרק ד סימן א|סימן א׳ לפרק ד׳}}, ולתקן כשרות שצוין ברישיון שלו.
{{ח:תת|(ב)}} גוף נותן הכשר יהיה רשאי לעשות פעולות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לתת תעודת הכשר לעוסק;
{{ח:תתת|(2)}} לתת שירותי השגחה לעוסק;
{{ח:תתת|(3)}} לבטל או להתלות תעודת הכשר שנתן לעוסק או לקבוע תנאים לתיקון ליקויים לשם עמידה בתנאי הכשר.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ב), גוף נותן הכשר הפועל בהתאם לתקן כשרות מועצה שהוסדר לפי {{ח:פנימי|סעיף 2א|סעיף 2א(ג)(1)(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 2א|או 2א(ד)}} או בהתאם לתקן כשרות ועדת רבנים רשאי לקבוע דרישות נוספות על האמור באותו תקן, בעניינים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 2א|בסעיף 2א(ב)(2)}} ובהתחשב בדיני כשרות בלבד, לפי סוגי עוסקים (בחוק זה – דרישות נוספות), ובלבד שאין בדרישות אלה כדי להקל מדרישות תקן הכשרות האמור; גוף נותן הכשר רשאי לקבוע הסדר אחד בלבד של דרישות נוספות לכל סוג עוסק.
{{ח:תת|(ד)}} גוף נותן הכשר יפרסם באתר האינטרנט שלו את הדרישות הנוספות וכל ביטול, עדכון או שינוי בהן.

{{ח:סעיף|2ג|פעילות מועצה דתית מוסמכת|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לעניין מתן שירותי השגחה תפעל מועצה דתית מוסמכת לפי הוראות חוק זה ובהתאם לתקן כשרות שצוין בכתב הסמכתה.
{{ח:תת|(ב)}} מועצה דתית מוסמכת רשאית לתת שירותי השגחה, למעט שירותי השגחה למצרך מיובא, לעוסק שניתנה לו תעודת הכשר על ידי רב מוסמך.
{{ח:תת|(ג)}} מועצה דתית מוסמכת תפעל בהתאם להחלטתו של רב מוסמך לעניין ביטול או התליה של תעודת הכשר שנתן לעוסק או לעניין קביעת תנאים לתיקון ליקויים לשם עמידה בתנאי הכשר.

{{ח:סעיף|2ד|ניגוד עניינים בפעילות גוף נותן הכשר, מועצה דתית מוסמכת ובעלי התפקידים בהם|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} גוף נותן הכשר, בעל שליטה בו או מי שנשלט על ידי מי מהם, מומחה הלכתי ומועצה דתית מוסמכת, וכן משגיח מטעמם של גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת, לא יימצאו במצב של ניגוד עניינים בין תפקידיהם ובין עניין אישי שלהם או תפקיד אחר שלהם או של קרוביהם, וכן לא יתקיימו יחסי תלות בפעילותם העלולים לפגוע באופן שבו הם נותנים שירותי השגחה; הממונה רשאי לפרסם תנאים והוראות לעניין זה.
{{ח:תת|(ב)}} בחוק זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – בן זוג, הורה, הורה הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם, חותן, חותנת, חם, חמות, נכד או נכדה, לרבות בן משפחה כאמור שהוא שלוב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל עניין“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”זיקה“ – שליטה בתאגיד, וכן כהונה כדירקטור או כנושא משרה בו, יחסי עבודה או קשרים עסקיים או מקצועיים מתמשכים או קשרים כאמור שהם עיקר פעילותו, למעט קשרים שעניינם מתן שירותי השגחה ללקוח;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחסי תלות“ – לרבות תלות בין אופן ביצוע שירותי השגחה ותוצאות שירותי השגחה שנותנים גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת ובין זהות לקוחותיהם, תשלום על ידם או מאפיינים אחרים שלהם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עניין אישי“ – עניין אישי של אדם בפעולה או בעסקה של תאגיד, לרבות עניין אישי של קרובו ושל תאגיד אחר שהוא או קרובו הם בעלי עניין בו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} בן משפחה של בעל התפקיד;
{{ח:תתתת|(2)}} אדם שלבעל התפקיד יש עניין במצבו הכלכלי;
{{ח:תתתת|(3)}} תאגיד שבעל התפקיד, בן משפחתו או אדם כאמור בפסקה (2) הם בעלי עניין בו;
{{ח:תתתת|(4)}} גוף שבעל התפקיד, בן משפחתו או אדם כאמור בפסקה (2) הם מנהלים או עובדים אחראים בו.

{{ח:סעיף|2ה|חובת דיווח ושמירת מסמכים|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} גוף נותן הכשר ומועצה דתית מוסמכת ידווחו לממונה, באופן שהורה הממונה, אחת לשנה, על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר תעודות ההכשר שנתנו לעוסקים;
{{ח:תתת|(2)}} מספר תעודות ההכשר שבוטלו או הותלו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2ט|סעיף 2ט}} ונסיבות הביטול או ההתליה;
{{ח:תתת|(3)}} אירועים חריגים, פירוטם ואופן הטיפול בהם; השר רשאי לקבוע את סוגי האירועים שייחשבו חריגים לעניין זה;
{{ח:תתת|(4)}} עניינים נוספים שקבע השר, אם קבע.
{{ח:תת|(ב)}} גוף נותן הכשר ומועצה דתית מוסמכת יתעדו את פעולותיהם וישמרו מסמכים הנוגעים לפעילותם בהתאם להוראות שקבע השר.

{{ח:סעיף|2ו|סירוב בלתי סביר ואיסור התניית מתן שירותי השגחה בשירותים אחרים|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת לא יסרבו סירוב בלתי סביר לתת שירותי השגחה שהם מציעים לעוסק דומה בהתאם לרישיון או לכתב ההסמכה, אלא אם כן הראו טעמים המצדיקים את אי־מתן השירותים בתנאים דומים (בסעיף זה – סירוב בלתי סביר); השר, באישור ועדה של הכנסת, יקבע נסיבות ותנאים שיראו בהם סירוב בלתי סביר וטעמים המצדיקים אי־מתן שירותי השגחה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת ה־25):}} גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת לא יסרבו סירוב בלתי סביר לתת שירותי השגחה שהם מציעים לעוסק דומה בהתאם לרישיון או לכתב ההסמכה, אלא אם כן הראו טעמים המצדיקים את אי־מתן השירותים בתנאים דומים (בסעיף זה – סירוב בלתי סביר); השר, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, יקבע נסיבות ותנאים שיראו בהם סירוב בלתי סביר וטעמים המצדיקים אי־מתן שירותי השגחה.
{{ח:תת|(ב)}} גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת לא יתנו מתן שירותי השגחה שהם נותנים בהתאם לרישיון או לכתב ההסמכה ברכישת שירותים נוספים.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: תעודת הכשר|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|2ז|מתן תעודת הכשר|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} גוף נותן הכשר או רב מוסמך ייתנו תעודת הכשר לעוסק שעימו התקשרו הגוף נותן ההכשר או מועצה דתית מוסמכת, לפי העניין, בחוזה לשם כך, אם מצאו שמתקיימים בעוסק תנאי ההכשר בהתאם לתקן הכשרות ולדרישות הנוספות שצוינו ברישיון של הגוף נותן ההכשר או בכתב ההסמכה של המועצה הדתית המוסמכת, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} גוף נותן הכשר יתן תעודת הכשר למצרך מיובא, רק לאחר שדיווח לממונה שבעה ימים לפני מתן התעודה, בדרך מקוונת, כי בכוונתו לתת תעודה כאמור; הממונה יורה על מתכונת אחידה לדיווח מקוון, אולם אם השר לא קבע הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(א1)(2)}} ולא נקבעה מתכונת דיווח אחידה לפי סעיף קטן זה, ישלח הגוף נותן ההכשר את הדיווח האמור לכתובת הדואר האלקטרוני של הממונה.
{{ח:תת|(ג)}} דיווח לפי סעיף קטן (ב) יכלול את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי המצרך המיובא שלגביו תינתן תעודת ההכשר באופן המאפשר לזהות באופן מדויק את כל פריטיו;
{{ח:תתת|(2)}} מספר היחידות מכל פריט;
{{ח:תתת|(3)}} ציון תקן הכשרות שלפיו ניתנת תעודת ההכשר.

{{ח:סעיף|2ח|תעודת הכשר|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} גוף נותן הכשר או רב מוסמך יתנו תעודת הכשר לתקופה שלא תעלה על שנה לפי לוח השנה העברי או עד למועד שבו מסתיימת בפועל תקופת הרישיון של הגוף נותן ההכשר או תקופת ההסמכה של מועצה דתית מוסמכת, לפי המוקדם, אולם גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת רשאים לקבוע כי התעודה לא תהיה תקפה לימי הפסח.
{{ח:תת|(ב)}} גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת יציינו בתעודת הכשר פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקן הכשרות שלפיו נתנו את תעודת ההכשר, וכן –
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין תקן כשרות מועצה – את דירוג תקן הכשרות;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין תקן כשרות ועדת רבנים – את הרכב ועדת הרבנים;
{{ח:תתת|(2)}} קיומן של דרישות נוספות שקבע גוף נותן הכשר בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 2ב|לסעיף 2ב(ג)}}, אם קבע;
{{ח:תתת|(3)}} תוקף התעודה;
{{ח:תתת|(4)}} פרטי העוסק – שמו, כתובתו ודרכי יצירת הקשר עימו;
{{ח:תתת|(5)}} חתימת המומחה ההלכתי או הרב המוסמך, לפי העניין;
{{ח:תתת|(6)}} פרטי הגוף נותן ההכשר או מועצה דתית מוסמכת, ובכלל זה פרטי יצירת הקשר עימם.
{{ח:תת|(ג)}} על תעודת הכשר יופיעו סמלי הכשרות הנוגעים אליה.
{{ח:תת|(ד)}} גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת יציינו, בתעודת הכשר לעוסק שמייצר מצרך, את סמלי הכשרות שיופיעו על אריזה של המצרך.

{{ח:סעיף|2ט|ביטול או התליה של תעודת הכשר או קביעת תנאים בה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} גוף נותן הכשר או רב מוסמך יבטל או יתלה תעודת הכשר שנתן, או יתנה תנאים הנדרשים לתיקון ליקויים לשם עמידה בתנאי הכשר, אם המומחה ההלכתי מטעמו או הרב המוסמך מצאו כי העוסק הפר הוראה מהוראות תנאי ההכשר, וזאת בהתחשב בדיני כשרות בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת יודיעו לעוסק על הכוונה לבטל או להתלות תעודת הכשר או להתנות תנאים הנדרשים לתיקון ליקויים, ואת העילה לכך.
{{ח:תת|(ג)}} עוסק שנמסרה לו הודעה כאמור בסעיף קטן (ב), רשאי לטעון את טענותיו לפני הגוף נותן ההכשר או הרב המוסמך, לפי העניין, לגבי הכוונה לבטל או להתלות את תעודת ההכשר שלו או להתנות תנאים הנדרשים לתיקון ליקויים, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה על כך.
{{ח:תת|(ד)}} החליט גוף נותן הכשר או הרב המוסמך, לאחר ששמע את טענות העוסק כאמור בסעיף קטן (ג), לבטל או להתלות את תעודת ההכשר של העוסק או להתנות תנאים הנדרשים לתיקון ליקויים, יודיע על כך לממונה בתוך שבעה ימים ויציין בהודעתו את העילה שבשלה החליט כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} הממונה יפרסם הודעה על ביטול או התליה של תעודת הכשר או על תנאים שהותנו בה כאמור בסעיף זה באתר האינטרנט של הרבנות הראשית לישראל.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) עד (ד), מצא גוף נותן הכשר או הרב המוסמך כי עוסק הפר הוראה מהותית מתנאי ההכשר באופן שהותרת תעודת ההכשר תגרום בוודאות קרובה להונאה בכשרות, רשאי הוא להתלות את תעודת ההכשר שנתן לעוסק באופן מיידי, מטעמים שיפרט בהודעה שימסור כאמור בסעיף קטן (ב), ובלבד שיתן לעוסק כאמור לטעון את טענותיו לפני הגוף נותן ההכשר או הרב המוסמך בהקדם האפשרי לאחר ההתליה, ולא יאוחר מ־14 ימים ממועד ההחלטה.
{{ח:תתת|(2)}} הגוף נותן ההכשר או הרב המוסמך ייתן את החלטתו במועד סמוך ככל האפשר ולא יאוחר משלושה ימי עבודה לאחר ששמע את טענות העוסק.
{{ח:תתת|(3)}} החליט גוף נותן הכשר או רב מוסמך כאמור בפסקה (1), יודיע על כך לממונה באופן מיידי ולא יאוחר מיום עבודה אחד ויציין בהודעתו את עילת ההתליה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: שירותי השגחה|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|2י|שירותי השגחה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת ייתנו שירותי השגחה לעוסק אשר עימו התקשרו בחוזה לשם כך.
{{ח:תת|(ב)}} שירותי השגחה שייתנו גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת לעוסק יעמדו בכל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקן כשרות שמצוין ברישיון הגוף נותן ההכשר או בכתב ההסמכה של המועצה הדתית המוסמכת;
{{ח:תתת|(2)}} כללי התנהלות שנקבעו, לפי סוג העוסק, בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 17|לסעיף 17(א1)(1)}}, אם נקבעו;
{{ח:תתת|(3)}} דרישות נוספות שקבע גוף נותן הכשר בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 2ב|לסעיף 2ב(ג)}}, אם קבע;
{{ח:תתת|(4)}} תכנית ההשגחה כפי שאושרה ברישיונו של גוף נותן הכשר או בכתב ההסמכה של מועצה דתית מוסמכת.
{{ח:תת|(ג)}} בוטל, עודכן או שונה תקן כשרות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2א|בסעיף 2א(ח)}}, יודיע הממונה לגוף נותן הכשר ולמועצה דתית מוסמכת שאותו תקן כשרות צוין ברישיון או בכתב הסמכה שניתן להם, כי עליהם להציג לו תכנית השגחה מעודכנת בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 2טז|לסעיף 2טז(ב)(5)}}, ואם התקן בוטל ואין לגוף נותן ההכשר או למועצה דתית מוסמכת תקן אחר שצוין ברישיון או בכתב ההסמכה – גם תקן אחר שלפיו יפעלו, והכול עד למועד שיורה בהודעתו; הממונה ייתן הודעה כאמור 45 ימים לפני מועד הביטול, העדכון או השינוי.
{{ח:תת|(ד)}} בוטל, עודכן או שונה תקן כשרות כאמור בסעיף קטן (ג), או בוטלו, עודכנו או שונו הדרישות הנוספות של גוף נותן הכשר, ושונתה עקב כך תכנית ההשגחה שנקבעה ברישיון או בכתב ההסמכה, יעדכנו הגוף נותן ההכשר או המועצה הדתית המוסמכת, לפי העניין, את העוסק בכך, בתוך זמן סביר המאפשר היערכות ושלא יפחת מ־30 ימים לפני יום תחילת הביטול, העדכון או השינוי של התקן או הדרישות הנוספות כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת ומשגיח מטעמם ינקטו את כל האמצעים הנדרשים ויבצעו את כל הפעולות הנדרשות באופן סביר במסגרת שירותי השגחה שהם נותנים, כדי לוודא כי העוסק מקיים את תנאי ההכשר.

{{ח:סעיף|2יא|הצגת תעודה של בעל תפקיד|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} בעת כניסה של נציג מטעם גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת, לרבות משגיח מטעמם, למקום שבו פועל עוסק שהגוף נותן ההכשר או המועצה הדתית המוסמכת נותנים לו שירותי השגחה, יציג הנציג לבעל תפקיד באותו מקום, לפי דרישתו, תעודה המזהה את הנציג כבעל תפקיד בגוף נותן הכשר או במועצה הדתית המוסמכת.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: בעלי תפקיד בגוף נותן הכשר ובמועצה דתית|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|2יב|מוסמכת תנאי כשירות של משגיח|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} שירותי השגחה של גוף נותן הכשר או של מועצה דתית מוסמכת יינתנו על ידי משגיח מטעמם, ובלבד שהוא עומד בכל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יש בידו תעודה רשמית המעידה כי הוא עבר מבחן עיוני של מועצת הרבנות הראשית, הבוחן ידע בתחום דיני הכשרות בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} הוא עבר הכשרה מטעם הגוף נותן ההכשר או המועצה דתית המוסמכת לעניין הוראות חוק זה והתקנות שלפיו, נוהלי העבודה של הגוף נותן ההכשר או המועצה הדתית המוסמכת לעניין ביצוע שירותי השגחה ולעניין הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} אין בהעסקתו כדי לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים תדיר בין מילוי תפקידו במתן שירותי השגחה ובין עניין אישי או תפקיד אחר, שלו או של קרובו, אשר ימנע ממנו למלא את עיקר תפקידו, או במצב של תלות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2ד|בסעיף 2ד}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), יוכל לשמש כמשגיח כשרות מטעם גוף נותן הכשר או מטעם מועצה דתית מוסמכת, גם מי שאין בידו תעודה כאמור בפסקה (1) של אותו סעיף קטן, ובלבד שמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא שימש כמשגיח כשרות 10 שנים לפחות לפני יום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023), ומלאו לו 50 שנים באותו מועד;
{{ח:תתת|(2)}} הוא שימש כמשגיח כשרות 12 חודשים לפחות לפני יום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023); התקיים האמור בפסקה זו – יוכל לשמש כמשגיח כאמור עד יום י״ב בטבת התשפ״ו (1 בינואר 2026).

{{ח:סעיף|2יג|פיקוח על פעילותם של גופים נותני הכשר ומועצות דתיות מוסמכות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הפר בעל תפקיד הפועל מטעמם של גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת חובה או איסור שהוטלו עליו כבעל תפקיד מכוח חוק זה, יורה הממונה לגוף נותן ההכשר או למועצה הדתית המוסמכת לבחון את התנהלותו של בעל התפקיד.
{{ח:תת|(ב)}} גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת ידווחו לממונה על תוצאות בדיקה שערכו בעקבות הוראתו לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} הממונה רשאי להתרות בגוף נותן הכשר או במועצה דתית מוסמכת כי אם יחזור בעל התפקיד להפר את החובה או האיסור כאמור בסעיף קטן (א) בתוך תקופה של שלוש שנים מיום ההפרה הקודמת, יפעיל הממונה את סמכותו כלפי הגוף נותן ההכשר לפי {{ח:פנימי|סעיף 2כג|סעיף 2כג}} או ימליץ לשר להפעיל את סמכותו כלפי המועצה הדתית המוסמכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 2כה|סעיף 2כה(ח)}}.

{{ח:סעיף|2יד|תשלום לגוף נותן הכשר, למועצה דתית מוסמכת או למי מטעמם|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בעבור שירותי השגחה יינתן תשלום לגוף נותן הכשר או למועצה דתית מוסמכת בלבד ולא לאחר, ובכלל זה לא יינתנו כל תשלום, במישרין או בעקיפין, או כל טובת הנאה אחרת, בכסף או בשווה כסף, למשגיח מטעמם, לבד משכר שישלמו לו הגוף נותן ההכשר או המועצה הדתית המוסמכת או מי מטעמה.
{{ח:תת|(ב)}} גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת או מי מטעמה לא ייתנו למשגיח שכר או כל תגמול אחר, הנקבע לפי תוצאות שירות השגחה שיבצע.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: רישוי, הסמכה ומרשם|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:קטע3|פרק ד סימן א|סימן א׳: רישוי והסמכה|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|2טו|חובת רישוי או הסמכה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} לא ייתן אדם לעוסק, בעצמו או באמצעות אחר, תעודת הכשר או מסמך בכתב הנחזה להיות תעודת הכשר, לרבות כל הצגה בכתב של עוסק או מוצר ככשר, ולא יתיר שימוש בסמלי כשרות או בסמלים הנחזים להיות סמלי כשרות, אלא אם כן הוא רב מוסמך או שבידיו רישיון מהממונה כגוף נותן הכשר או כתב הסמכה מהשר כמועצה דתית מוסמכת, לגבי תקן כשרות, אחד או יותר, שצוין ברישיון של הגוף נותן ההכשר או בכתב ההסמכה של מועצה דתית מוסמכת ובכפוף לתנאי הרישיון או כתב ההסמכה, והכול לפי העניין.

{{ח:סעיף|2טז|בקשה למתן רישיון או לחידושו|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש לקבל רישיון כגוף נותן הכשר או המבקש לחדש רישיון כאמור ({{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}} – מבקש רישיון), יגיש לממונה בקשה לכך על גבי טופס ובאופן שיורה הממונה.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה לרישיון ימסור מבקש הרישיון את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקן כשרות, אחד או יותר, שלפיו הוא מבקש לתת שירותי השגחה ותעודת הכשר לעוסק; פעל מבקש הרישיון לפי תקן כשרות ועדת רבנים, יציין את פרטי ועדת הרבנים שהסדירה את תקן הכשרות; לא תוגש בקשה כאמור לפי תקן כשרות שלא נבחן יותר מחמש שנים, בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 2א|לסעיף 2א(ז)}};
{{ח:תתת|(2)}} דרישות נוספות על תקן כשרות מועצה שקבע בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2ב|סעיף 2ב(ג)}}, לפי סוגי עוסקים.
{{ח:תתת|(3)}} סוגי העוסקים שלגביהם בדעת מבקש הרישיון לתת שירותי השגחה ותעודת הכשר;
{{ח:תתת|(4)}} פרטי מבקש הרישיון, פרטי בעלי השליטה בו, מנהלו ומומחה הלכתי מטעמו;
{{ח:תתת|(5)}} תכנית ההשגחה שלפיה יפעל, לפי סוגי עוסקים ולפי תקן הכשרות;
{{ח:תתת|(6)}} סמלי הכשרות שבהם הוא מבקש להשתמש לסימון ההשגחה שהוא יבצע לסוגיה;
{{ח:תתת|(7)}} תכנית הכשרה למשגיחים מטעמו.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה רשאי לדרוש ממבקש הרישיון פרטים או מסמכים נוספים לשם בדיקת עמידתו בהוראות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} בקשה לחידוש רישיון תוגש לממונה 60 ימים לפחות לפני מועד פקיעת תוקפו של הרישיון.
{{ח:תת|(ה)}} החלטת הממונה בבקשה לרישיון או בבקשה לחידוש רישיון תינתן בתוך 45 ימים מקבלת הבקשה.
{{ח:תת|(ו)}} הגיש גוף נותן הכשר שבידיו רישיון בקשה לחידוש רישיון במועד האמור בסעיף קטן (ד), והממונה לא נתן החלטה בבקשה לחידוש רישיון בתוך 60 ימים ממועד הגשתה, יהיה הרישיון בתוקף עד למועד שבו ייתן הממונה את החלטתו בבקשה, ותעודות הכשר שנתן הגוף מבקש הרישיון לא יפקעו בשל כך שלא ניתנה החלטת הממונה בבקשה.

{{ח:סעיף|2יז|תנאים למתן רישיון או לחידושו|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} מצא הממונה כי מתקיימים במבקש רישיון, להנחת דעתו, כל אלה, רשאי הוא לתת לו רישיון כגוף נותן הכשר או לחדש את רישיונו, ובלבד שהתקיים האמור בסעיף קטן (ב):
{{ח:תתת|(1)}} הוא התאגד בישראל כחברה או כעמותה ועיסוקו הוא מתן שירותי השגחה בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} הוא המציא ערבות או ערובה מתאימה אחרת למילוי חובותיו בהתאם לחוק זה, לפי הוראות שקבע השר באישור ועדה של הכנסת לעניין הערבות או הערובה כאמור, אם קבע; בהוראות כאמור יקבע השר, בין היתר, את דרך המצאת הערבות או הערובה וכן את סכום הערבות, בהתחשב בהיקף העסק וכן יכול שיקבע גם את דרכי חילוט הערבות או הערובה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת ה־25):}} הוא המציא ערבות או ערובה מתאימה אחרת למילוי חובותיו בהתאם לחוק זה, לפי הוראות שקבע השר באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת לעניין הערבות או הערובה כאמור, אם קבע; בהוראות כאמור יקבע השר, בין היתר, את דרך המצאת הערבות או הערובה וכן את סכום הערבות, בהתחשב בהיקף העסק וכן יכול שיקבע גם את דרכי חילוט הערבות או הערובה;
{{ח:תתת|(3)}} מבקש הרישיון, בעל השליטה בו, מנהלו, מומחה הלכתי מטעמו או גוף שבשליטת מי מהם, לא הורשעו בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה מי שביצעה אינו ראוי להיות בעל רישיון, בעל שליטה, מנהל, עובד בכיר או מומחה הלכתי, לפי העניין;
{{ח:תתת|(4)}} בידי מנהלו של מבקש הרישיון או בעל תפקיד בכיר בו, אשר לפי הצהרת מבקש הרישיון ישמש כבעל סמכות הלכתית במבקש הרישיון (בחוק זה – מומחה הלכתי), אישור בכתב מאת מועצת הרבנות הראשית שהוא רב בישראל והוא בעל מומחיות בדיני כשרות;
{{ח:תתת|(5)}} מבקש הרישיון התחייב כי בכל החוזים שיתקשר בהם עם עוסקים אשר יבקשו לרכוש ממנו שירותי השגחה, הוא יכלול הוראות שבהן יתיר העוסק למבקש הרישיון לבצע פעולות הנדרשות לשם מתן שירותי ההשגחה, ובכלל זה כניסה למקום פעילותו של העוסק ולמקומות הקשורים לפעילותו, ודרישה מהעוסק להמציא מסמכים;
{{ח:תתת|(6)}} לעניין מבקש רישיון המבקש לפעול לפי תקן כשרות מועצה – מועצת הרבנות הראשית לא התנגדה למתן רישיון כאמור בסעיף קטן (ג);
{{ח:תתת|(7)}} מבקש הרישיון ערוך למלא את חובותיו כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 2ב|בסעיף 2ב}} {{ח:פנימי|סעיף 2ה|ו־2ה}};
{{ח:תתת|(8)}} מבקש הרישיון, בעל השליטה בו, מנהלו, מומחה הלכתי מטעמו אינם נמצאים במצב של ניגוד עניינים תדיר אשר ימנע מהם למלא את עיקר תפקידם או במצב של תלות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2ד|בסעיף 2ד}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעת מתן רישיון או חידושו ייתן הממונה את אישורו לכל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סמל התאגיד, ובלבד שאין בו או באופן השימוש בו כדי להטעות, לרבות בשל היותו דומה לסמל תאגיד אחר;
{{ח:תתת|(2)}} תכנית ההכשרה למשגיחים שקבע גוף נותן הכשר;
{{ח:תתת|(3)}} תכנית ההשגחה, ובלבד שתנאי ההכשר מיושמים כראוי על פי תכנית ההשגחה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} מועצת הרבנות הראשית רשאית להתנגד למתן רישיון למבקש רישיון המבקש לפעול לפי תקן כשרות מועצה, מטעמים שנוגעים לדיני כשרות בלבד, בהודעה בכתב שתמסור לממונה בתוך 30 ימים מפניית הממונה אליה.
{{ח:תתת|(2)}} לא מסרה מועצת הרבנות הראשית, בתוך 30 ימים מפניית הממונה, הודעה בדבר עמדתה, יראוה כמי שהסכימה למתן הרישיון.

{{ח:סעיף|2יח|תנאים ברישיון|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי לקבוע תנאים ברישיון של גוף נותן הכשר כדי להבטיח את מילוי חובותיו של גוף נותן הכשר לפי חוק זה, ובין היתר בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2טז|בסעיף 2טז(ב)}}.

{{ח:סעיף|2יט|סירוב לתת רישיון|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי לסרב לתת רישיון, מנימוקים שימסור למבקש הרישיון, אף אם מתקיימים בו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2יז|בסעיף 2יז}}, אם נוכח כי מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} נגד מבקש הרישיון, מנהלו, בעל השליטה בו או מומחה הלכתי מטעמו הוגש כתב אישום בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה מי שביצעה אינו ראוי להיות בעל רישיון כגוף נותן הכשר או להיות בעל שליטה, מנהל או מומחה הלכתי, לפי העניין;
{{ח:תת|(2)}} תלוי ועומד לגבי מבקש הרישיון או בעל שליטה בו צו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע״ח–2018}}, או שמתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} בעל שליטה במבקש הרישיון או מנהלו הוכרז פסול דין או מונה לו אפוטרופוס;
{{ח:תתת|(ב)}} ניתן צו לפירוק מבקש הרישיון או מונה כונס נכסים לנכסיו או לחלק מהותי מהם בשל אי־תשלום חוב או שמבקש הרישיון החליט על פירוקו מרצון;
{{ח:תת|(3)}} רישיונו של מבקש רישיון בוטל או הותלה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2כג|בסעיף 2כג(ה)}};
{{ח:תת|(4)}} קיימות נסיבות מיוחדות שבשלהן יש במתן הרישיון כדי לפגוע בטובת הציבור.

{{ח:סעיף|2כ|עיכוב החלטת ממונה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} נוכח הממונה כי מתקיים תנאי מהתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2יט|בסעיף 2יט}}, רשאי הוא לעכב את החלטתו בעניין מתן רישיון או חידושו, לפי העניין, עד לסיום הליכים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2יט|באותו סעיף}}.

{{ח:סעיף|2כא|תקופת תוקפו של רישיון|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} תוקפו של רישיון שניתן לגוף נותן הכשר לראשונה יהיה לשלוש שנים, ורשאי הממונה לחדש את תוקפו לתקופות נוספות שלא יעלו על חמש שנים כל אחת.
{{ח:תת|(ב)}} רישיון שניתן למבקש רישיון לאחר שחלפה שנה או יותר מתום תקופת תוקפו של רישיון קודם שניתן לו, או שניתן לאחר שרישיון קודם שלו הותלה או בוטל לפי הוראות חוק זה, יראו אותו לעניין חוק זה כרישיון שניתן למבקש הרישיון לראשונה.

{{ח:סעיף|2כב|הודעה על שינוי פרטים|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} בעל רישיון יודיע לממונה בכתב, על כל שינוי בפרט מהפרטים שמסר בבקשה לרישיון, בתוך 15 ימים מיום השינוי.

{{ח:סעיף|2כג|ביטול או התליה של רישיון|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי, לאחר שנתן לגוף נותן הכשר הזדמנות לטעון את טענותיו, לבטל רישיון או להתלותו לתקופה שיקבע, שלא תעלה על שנה, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרישיון ניתן על יסוד מידע חלקי, מטעה או שגוי;
{{ח:תתת|(2)}} חדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן רישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 2יז|סעיף 2יז}};
{{ח:תתת|(3)}} הגוף נותן ההכשר הפר הוראה מהוראות חוק זה החלה על פעילותו, לרבות הפרה של תנאי שקבע הממונה ברישיון שלו, או תנאי מתנאי תקן הכשרות שלפיו הוא פועל;
{{ח:תתת|(4)}} הגוף נותן ההכשר פעל בחוסר מקצועיות במתן שירותי השגחה או הפעיל את סמכויותיו באופן לא נאות ובדרך העלולה לפגוע באמינות שירותי ההשגחה;
{{ח:תתת|(5)}} הגוף נותן ההכשר, בעל שליטה בו או מי שנשלט על ידי מי מהם, מומחה הלכתי או משגיח מטעמו פועלים במצב של ניגוד עניינים או יחסי תלות בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2ד|סעיף 2ד}};
{{ח:תתת|(6)}} הגוף נותן ההכשר החליט על פירוקו מרצון או שבית המשפט נתן צו לפירוקו, צו כינוס נכסים או צו פירוק זמני בעניינו;
{{ח:תתת|(7)}} הגוף נותן ההכשר לא פעל להנחת דעתו של הממונה בהתאם להנחייתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2יג|בסעיף 2יג}}.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), נודע לממונה מידע שיש בו כדי להשפיע על מתן רישיון, רשאי הוא, לאחר שנתן לגוף נותן הכשר הזדמנות להשמיע את טענותיו, לסייג את הרישיון או להתנותו בתנאים, לרבות בדרישה לבחינת עמידתו בתנאים לקבלת רישיון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2יז|בסעיף 2יז}}; הממונה ייתן החלטה לפי סעיף קטן זה בתוך 30 ימים מיום שנודע לו מידע כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} סבר הממונה כי פגם כאמור בסעיף קטן (א) ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות לגוף נותן ההכשר לתקנו ועל אופן התיקון ועל המועד לתיקונו, וכן כי עד לביצוע התיקון לא יבצע הגוף נותן ההכשר פעולות מסוימות; חלפה התקופה שקבע הממונה והפגם לא תוקן להנחת דעתו, רשאי הוא, לאחר שנתן לגוף נותן ההכשר לטעון את טענותיו, לנקוט אמצעים כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} הממונה ישלח הודעה בדבר החלטה לפי סעיפים קטנים (א) עד (ג), לכל עוסק אשר הוא או מצרך שהוא מייצר קיבלו תעודת הכשר מהגוף נותן ההכשר שלגביו נשלחה הודעה כאמור, ויפרסם על כך הודעה באתר האינטרנט של הרבנות הראשית לישראל.
{{ח:תת|(ה)}} בוטל רישיון לגוף נותן הכשר לפי סעיף קטן (א), לא יהיה אותו גוף או מנהלו רשאי להגיש בקשה חדשה לרישיון בטרם חלפו שנתיים ממועד ביטול הרישיון כאמור, ובכלל זה לא יוכל לשמש כגוף נותן הכשר לתקן כשרות אחר, אלא אם כן סבר הממונה, כי יש טעמים מיוחדים שיירשמו, המצדיקים מתן רישיון לאותו גוף או אדם בטרם חלפה התקופה האמורה.
{{ח:תת|(ו)}} ביטל הממונה רישיון או התלה אותו, או הסתיימה תקופת תוקפו של רישיון מכל סיבה אחרת, ייתן הממונה הוראות לעניין בקשות לתעודת הכשר שגוף נותן הכשר החל לטפל בהן לפני סיום תוקפו של הרישיון, וטרם סיים את הטיפול בהן ולעניין תעודות הכשר שנתן כדין טרם סיום תוקפו של הרישיון; הממונה רשאי להורות כי ההשגחה על עוסקים שקיבלו שירותי השגחה מאותו גוף נותן הכשר תבוצע בידי גוף נותן הכשר אחר או מועצה דתית מוסמכת שנתנו את הסכמתם לכך, ובהתאם לתנאים שהורה הממונה.

{{ח:סעיף|2כד|הגבלה על העברת רישיון ועל העברת השליטה בתאגיד שהוא בעל רישיון|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} רישיון לפי חוק זה, לרבות זכות מהזכויות המוקנות בו, אינו ניתן להעברה, לשעבוד או לעיקול.
{{ח:תת|(ב)}} הועברה השליטה בגוף נותן הכשר, יפקע רישיונו אלא אם כן אישר הממונה מראש ובכתב כי אין בהעברה כדי לפגוע בתוקף הרישיון, ורשאי הממונה להורות כי גוף נותן הכשר שהועברה השליטה בו טעון רישיון חדש.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה ייתן אישור לפי סעיף קטן (ב) בתוך 45 ימים מהגשת הבקשה אם שוכנע שמתקיימים בבעל השליטה הנעבר כל התנאים הנדרשים מבעל שליטה לשם מתן רישיון.

{{ח:סעיף|2כה|מועצה דתית מוסמכת|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי להסמיך מועצה דתית שתהיה רשאית לתת שירותי השגחה לפי חוק זה (בחוק זה – מועצה דתית מוסמכת), אם מצא כי מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא מתנהלת באופן מקצועי ויעיל ברמה הנדרשת לשם הפעלת סמכויותיה למתן שירותי השגחה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2י|בסעיף 2י}};
{{ח:תתת|(2)}} תקציבה או ענייניה הכספיים מנוהלים באורח תקין, בהתאם להוראות שקבע השר בהסכמת שר האוצר, ובכלל זה בעניינים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אופן ההתקשרות והעסקה של משגיחים מטעמה;
{{ח:תתתת|(ב)}} היא משלמת לעובדיה ולנבחריה שכר כדין ובהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 29|סעיף 29 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:תתתת|(ג)}} היא מתנהלת מבחינה כלכלית באופן עצמאי בתחום הכשרות, ולעניין זה רשאי השר לשקול את קיומה של תחרות במתן שירותי השגחה בתחומי הרשות המקומית שבה פועלת המועצה הדתית; לשם בחינת עמידתה של מועצה דתית בתנאי זה, תגיש המועצה הדתית תכנית כלכלית מפורטת המציגה את התנהלותה;
{{ח:תתת|(3)}} היא הציגה תכנית פעולה להבטחת אי־תלות והעדר ניגוד עניינים, בין משגיח מטעמה לעוסק שלו היא נותנת שירותי השגחה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2ד|בסעיף 2ד}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יסמיך השר מועצה דתית כמועצה דתית מוסמכת אלא לאחר שנתן את דעתו בדבר חשד לעבירות שעניינן טוהר המידות בפעולתה של המועצה הדתית, חבריה או עובדיה.
{{ח:תת|(ג)}} לא יסמיך השר מועצה דתית כמועצה דתית מוסמכת אלא לאחר קבלת כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין התנהלותה המקצועית כאמור בסעיף קטן (א)(1), אי־תלות והעדר ניגוד עניינים כאמור בסעיף קטן (א)(3) – חוות דעת ובה המלצה מאת הממונה;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין התנהלותה הכלכלית כאמור בסעיף קטן (א)(2) – חוות דעת ובהן המלצות מטעם המנהל הכללי של המשרד;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין טוהר המידות כאמור בסעיף קטן (ב) – חוות דעת מאת היועץ המשפטי לממשלה או מי שהוא הסמיך לכך.
{{ח:תת|(ד)}} חוות הדעת האמורות בסעיף קטן (ג) יוגשו לשר בתוך 21 ימים מפנייתו לקבלן.
{{ח:תת|(ה)}} הודעה על הסמכה או על ביטול הסמכה כאמור בסעיף זה תפורסם באתרי האינטרנט של המשרד, של הרבנות הראשית לישראל ושל המועצה הדתית המוסמכת.
{{ח:תת|(ו)}} הסמכה של מועצה דתית מוסמכת לפי סעיף זה תהיה לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים; השר רשאי, לאחר שמצא כי המועצה הדתית עומדת בהוראות סעיף קטן (א) ו־(ב) בהתאם לחוות דעת כאמור בסעיף קטן (ג), להאריך הסמכה כאמור לתקופות נוספות שלא יעלו על שלוש שנים כל אחת.
{{ח:תת|(ז)}} מצא השר, לפי המידע שלפניו, ובכלל זה חוות דעת שקיבל מאחד מהגופים האמורים בסעיף קטן (ג), שהמועצה הדתית המוסמכת אינה ממלאת אחר התנאים הנדרשים להסמכתה לפי סעיף קטן (א) או שמצא פגם בהתנהלותה, ישלח התראה לרב המוסמך ולראש המועצה הדתית או לראש הרשות המקומית, לפי העניין, כי עליהם לפעול לתיקון הפגם.
{{ח:תת|(ח)}} השר רשאי להתלות את כתב ההסמכה של מועצה דתית מוסמכת לתקופה שיקבע שלא תעלה על שנה או לבטל את ההסמכה, לאחר שנתן לרב המוסמך, לראש המועצה הדתית או לראש הרשות המקומית שבה היא פועלת, הזדמנות לטעון את טענותיו בפניו בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המועצה הדתית המוסמכת אינה ממלאת אחר התנאים הנדרשים להסמכתה לפי סעיף קטן (א);
{{ח:תתת|(2)}} לא תוקן הפגם לאחר שניתנה התראה כאמור בסעיף קטן (ז);
{{ח:תתת|(3)}} קיימות נסיבות מיוחדות שבשלהן יש במתן כתב ההסמכה כדי לפגוע בטובת הציבור.
{{ח:תת|(ט)}} הממונה ישלח הודעה בדבר החלטת השר לפי סעיף קטן (ח) לכל עוסק אשר הוא או מצרך שהוא מייצר קיבלו שירותי השגחה מהמועצה הדתית המוסמכת שלגביה נשלחה הודעה כאמור ויפרסם על כך הודעה באתר האינטרנט של הרבנות הראשית לישראל.

{{ח:סעיף|2כו|בקשה להסמכה או לחידושה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מועצה דתית המבקשת לקבל הסמכה או לחדש הסמכה כמועצה דתית מוסמכת תגיש לשר בקשה לכך על גבי טופס ובאופן שיורה השר (בסעיף זה – בקשה).
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה תמסור המועצה הדתית את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקן כשרות מועצה, אחד או יותר, אשר לפיו היא מבקשת לתת לעוסקים שירותי השגחה, ובלבד שלפחות אחד מהתקנים יהיה תקן כשרות מועצה רגיל; לא תוגש בקשה לפי תקן כשרות שלא נבחן במשך יותר מחמש שנים, בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 2א|לסעיף 2א(ז)}};
{{ח:תתת|(2)}} סוגי העוסקים שלגביהם היא מבקשת לתת שירותי השגחה;
{{ח:תתת|(3)}} תכנית ההשגחה שלפיה תפעל, לפי סוגי עוסקים ולפי תקן הכשרות;
{{ח:תתת|(4)}} סמלי הכשרות שבהם תעשה שימוש לסימון ההשגחה שהיא תבצע לסוגיה;
{{ח:תתת|(5)}} תכנית הכשרה למשגיחים מטעמה;
{{ח:תתת|(6)}} מסמכים המעידים כי היא ממלאת אחר התנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 2כה|בסעיף 2כה(א)}}, כפי שיקבע השר.
{{ח:תת|(ג)}} מועצה דתית המבקשת לקבל הסמכה תתחייב כי בכל החוזים שתתקשר בהם עם עוסקים אשר יבקשו לרכוש ממנה שירותי השגחה תכלול הוראות שבהן יתיר העוסק לה או למי מטעמה לבצע פעולות הנדרשות למתן שירותי ההשגחה, ובכלל זה כניסה למקום הפעילות של העוסק ולמקומות הקשורים לפעילותו, ודרישה מהעוסק להמציא מסמכים.
{{ח:תת|(ד)}} הממונה רשאי לדרוש מהמועצה הדתית המבקשת לקבל הסמכה או לחדשה פרטים או מסמכים נוספים לשם בדיקת עמידתה בהוראות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ה)}} בקשה לחידוש הסמכה תוגש לשר 60 ימים לפחות לפני מועד פקיעת תוקפה.
{{ח:תת|(ו)}} החלטת השר בבקשה לקבלת הסמכה או לחידושה תינתן בתוך 45 ימים מקבלת הבקשה.
{{ח:תת|(ז)}} הגישה מועצה דתית מוסמכת בקשה לחידוש הסמכה במועד האמור בסעיף קטן (ה), ולא נתן השר החלטה בבקשה לחידוש ההסמכה בתוך 60 ימים ממועד שהוגשה, תהיה ההסמכה בתוקף עד למועד ההחלטה בבקשה, ותעודות הכשר שנתנה המועצה הדתית המוסמכת לא יפקעו בשל כך שלא ניתנה החלטת השר בבקשה.

{{ח:סעיף|2כז|דיווח לכנסת – הסמכת מועצות דתיות|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} השר ידווח לוועדה של הכנסת, עד סוף חודש מרס בכל שנה, על בקשות מועצות דתיות לקבל הסמכה לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} בשנה שקדמה למועד הדיווח, ומתוכן על הבקשות שאושרו ועל הבקשות שנדחו והנימוקים לדחייתן.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת ה־25):}} השר ידווח לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, עד סוף חודש מרס בכל שנה, על בקשות מועצות דתיות לקבל הסמכה לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}} בשנה שקדמה למועד הדיווח, ומתוכן על הבקשות שאושרו ועל הבקשות שנדחו והנימוקים לדחייתן.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: מרשם גופים נותני הכשר ומועצות דתיות|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|2כח|מוסמכות מרשם גופים נותני הכשר ומועצות דתיות מוסמכות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה ינהל מרשם של גופים נותני הכשר ומועצות דתיות מוסמכות שניתן להם רישיון או כתב הסמכה, לפי העניין, וכן של מי שרישיונם כגופים נותני הכשר או הסמכתם כמועצה דתית מוסמכת בוטלו או הותלו (בסעיף זה – מרשם); המרשם יכלול לגבי כל גוף נותן הכשר ומועצה דתית מוסמכת, את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין גוף נותן הכשר – שמותיהם של המנהל, בעלי התפקידים הבכירים והמומחה ההלכתי;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין מועצה דתית מוסמכת – שמו של הרב המוסמך ושמו של ראש המועצה הדתית או ראש הרשות המקומית, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} מידע לגבי הרישיון או כתב ההסמכה ובכלל זה, התנאים הקבועים בו ומועד פקיעת תוקף הרישיון או סיום תקופת ההסמכה;
{{ח:תתת|(4)}} תקן כשרות שלפיו פועל בעל הרישיון או מחזיק כתב ההסמכה;
{{ח:תתת|(5)}} הדרישות הנוספות על תקן כשרות מועצה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2ב|בסעיף 2ב(ג)}}, אם נקבעו על ידי גוף נותן הכשר;
{{ח:תתת|(6)}} דרכי התקשרות עם הגוף נותן ההכשר או המועצה הדתית המוסמכת;
{{ח:תתת|(7)}} רשימת העוסקים שלהם נותנים הגוף נותן הכשר או הרב המוסמך תעודת הכשר וסוגם; בפרט זה ייכללו שם העוסק וכתובתו, המועד שבו ניתנה לו תעודת הכשר ותוקף תעודת ההכשר;
{{ח:תתת|(8)}} לעניין גופים שרישיונם הותלה או בוטל, נוסף על האמור בפסקאות (1) עד (7) – עילת ההתליה או הביטול והמועד שבו התקבלה החלטת הממונה בעניין; לעניין מועצה דתית מוסמכת שבוטלה או הותלתה הסמכתה, נוסף על האמור בפסקאות (1) עד (7) – עילת ההתליה או הביטול והמועד שבו התקבלה החלטת השר בעניין.
{{ח:תת|(ב)}} המרשם יועמד לעיון הציבור במשרדי הממונה ויפורסם באתר האינטרנט של הרבנות הראשית לישראל ובכל דרך נוספת שהממונה יראה לנכון.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: מערך לאסדרת הכשרות וסמכויות פיקוח|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:קטע3|פרק ה סימן א|סימן א׳: מערך לאסדרת הכשרות|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|2כט|מערך לאסדרת הכשרות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הרבנות הראשית תפעיל באמצעות עובדיה מערך לאסדרת הכשרות בהתאם להוראות חוק זה, אשר יפקח על גופים נותני הכשר ומועצות דתיות מוסמכות ועל שירותי ההשגחה שהם נותנים לעוסקים.

{{ח:סעיף|2ל|ממונה על המערך לאסדרת הכשרות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} השר ימנה עובד הרבנות הראשית שיהיה הממונה על המערך לאסדרת הכשרות; תפקידי הממונה יהיו אלה:
{{ח:תת|(1)}} לתת רישיון לגוף נותן הכשר, ולהתלות או לבטל רישיון שניתן כאמור והכול לפי {{ח:פנימי|פרק ד סימן א|סימן א׳ לפרק ד׳}};
{{ח:תת|(2)}} לקיים אסדרה על גופים נותני הכשר או מועצות דתיות מוסמכות ובעלי התפקידים בהם, ובכלל זה באמצעות ביקורת בעסק של עוסק שגוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת נותן לו שירותי השגחה;
{{ח:תת|(3)}} לנהל מרשם שייכללו בו פרטי מידע לפי {{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|סימן ב׳ לפרק ד׳}};
{{ח:תת|(4)}} לבטל או להתלות תעודת הכשר שניתנה לעוסק או לקבוע תנאים הנדרשים לתיקון ליקויים, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 10א|סעיף 10א}};
{{ח:תת|(5)}} לקיים פיקוח ואכיפה של הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}.

{{ח:סעיף|2לא|סמכות דרישת מידע|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי לדרוש מגוף נותן הכשר וממועצה דתית מוסמכת, למסור לו, במועד, במתכונת ובאופן שיורה, כל מידע הנחוץ לשם הפעלת סמכויותיו לפי חוק זה, או כדי להקל את ביצוען.

{{ח:סעיף|2לב|תנאי כשירות של הממונה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} מי שמתקיימים בו כל אלה כשיר להתמנות לממונה:
{{ח:תת|(1)}} הוא בעל תואר אקדמי ראשון ממוסד מוכר להשכלה גבוהה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, בתחום הנוגע לעניין;
{{ח:תת|(2)}} מתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} הוא בעל ניסיון של שמונה שנים לפחות בתפקיד ניהולי בכיר וכן בעל ניסיון של ארבע שנים לפחות בתחום הכשרות;
{{ח:תתת|(ב)}} הוא בעל ניסיון של שמונה שנים לפחות בתחום הכשרות וכן בעל ניסיון של ארבע שנים לפחות בתפקיד ניהולי בכיר;
{{ח:תת|(3)}} הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה מי שביצעה אינו ראוי להיות ממונה ולא הוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור.

{{ח:סעיף|2לג|תקופת הכהונה של הממונה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} תקופת כהונתו של הממונה תהיה חמש שנים והוא יכהן תקופת כהונה אחת בלבד.

{{ח:קטע3|פרק ה סימן ב|סימן ב׳: סמכויות פיקוח|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|2לד|הסמכת מפקחים|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי להסמיך, מקרב עובדי מערך הפיקוח על הכשרות, מפקחים שיהיו נתונות להם הסמכויות לפי חוק זה, כולן או חלקן, לשם פיקוח על ביצוע הוראות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוסמך מפקח לפי סעיף קטן (א) אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי, לדעת השר, לשמש מפקח;
{{ח:תתת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו, כפי שהורה השר;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה השר.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על הסמכת מפקחים לפי סעיף זה תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|2לה|פיקוח על גופים נותני הכשר ומועצות דתיות מוסמכות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} מפקח יבצע פעולות פיקוח כדי להבטיח כי גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת פועלים בהתאם להוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|2לו|פיקוח ובקרת כשרות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח יבצע פעולות פיקוח ובקרת כשרות על עוסק שבידיו תעודות הכשר, כדי להבטיח כי הוא פועל בהתאם לתעודת ההכשר ובהתאם לתקן הכשרות שעל פיו ניתנה תעודת הכשר, וכי אינו מפר את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}.
{{ח:תת|(ב)}} מפקח יבצע פעולות פיקוח כדי להבטיח כי מי שאין בידיו תעודת הכשר אינו מפר את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}.

{{ח:סעיף|2לז|סמכויות מפקח|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} לשם פיקוח על ביצוע הוראות לפי חוק זה, רשאי מפקח –
{{ח:תת|(1)}} לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
{{ח:תת|(2)}} לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך שיש בהם כדי להבטיח את ביצוע הוראות חוק זה או להקל את ביצועו; בפסקה זו, ”מסמך“ – לרבות פלט, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}}, וכן מדבקות או אריזות של מצרך;
{{ח:תת|(3)}} ליטול דגימות של מצרכים וחומרים, וכן למסור את הדגימות לבדיקה, לשמור אותן או לנהוג בהן בדרך אחרת;
{{ח:תת|(4)}} להיכנס למקום שבו פועל גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת, למקום שבו פועל עוסק או למקום שקשור לפעילותו של עוסק, ובכלל זה למקומות אחסון וקירור שבמתחם המבוקר ואגפיו או שבשליטתו של העוסק, לרבות כניסה לכלי תחבורה כשהוא נייח, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים, אלא על פי צו של בית משפט;
{{ח:תת|(5)}} ליטול תעודת הכשר שאינה בתוקף, בין משום שפג תוקפה ובין משום שהגוף נותן ההכשר או מועצה דתית מוסמכת הודיעו לממונה כי החליטו לבטל תעודת הכשר לפי {{ח:פנימי|סעיף 2ט|סעיף 2ט}}.

{{ח:סעיף|2לח|זיהוי מפקח|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי חוק זה, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו;
{{ח:תת|(2)}} יש בידו תעודה חתומה בידי השר, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג לפי דרישה.

{{ח:סעיף|2לט|בירור תלונות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יקים מנגנון לבירור תלונות של צרכנים ועוסקים, בכל הנוגע לפעילות גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת, ובעלי התפקידים בהם.
{{ח:תת|(ב)}} השר יקבע הוראות לעניין אופן קבלת התלונות ובירורן; הוראות כאמור יפורסמו באתר האינטרנט של הרבנות הראשית לישראל.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה לא יברר תלונה שהיא –
{{ח:תתת|(1)}} תלונה בעניין התלוי ועומד בבית המשפט או שבית המשפט הכריע בו לגופו;
{{ח:תתת|(2)}} תלונה קנטרנית או טורדנית על פניה או עוסקת בזוטי דברים;
{{ח:תתת|(3)}} תלונה בעניין שלגביו כבר הוגשה תלונה לממונה על התלונות או לגורם אחר המוסמך לבררה, והיא התבררה ונענתה לגופה ואין הצדקה בנסיבות העניין לשוב ולבדוק אותה.
{{ח:תת|(ד)}} מצא הממונה את התלונה מוצדקת ישקול לנקוט אמצעים הנדרשים לדעתו, לרבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2יג|סעיף 2יג}}.
{{ח:תת|(ה)}} תוצאות בירור התלונה יימסרו למתלונן, ורשאי הממונה להעבירן גם לגורם עליו הוגשה התלונה.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: איסור הונאה|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|3|איסור הונאה בבית אוכל|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בעל בית אוכל לא יציג בכתב את בית האוכל ככשר, אלא אם כן ניתנה לו תעודת הכשר.
{{ח:תת|(ב)}} בעל בית אוכל שבידו תעודת הכשר ובית האוכל מוצג בכתב ככשר, לא יגיש ולא ימכור בו מצרכים שלא ניתנה בעדם תעודת הכשר.

{{ח:סעיף|4|איסור הונאה בייצור|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} יצרן של מצרך לא יציין על מצרך שייצר או על אריזתו כי הוא כשר ולא יציגו ככשר בפרסום או בדרך אחרת, אלא אם כן ניתנה לו תעודת הכשר.
{{ח:תת|(ב)}} יצרן של מצרך שניתנה עליו תעודת הכשר, לא ישווק מצרך שלא ניתנה בעדו תעודת הכשר בציון שהוא כשר.

{{ח:סעיף|5|איסור הונאה במכירה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} העוסק במכירת מצרכים לציבור לא ימכור ולא יציע למכירה מצרך שלא ניתנה בעדו תעודת הכשר תוך הצגתו בכתב ככשר.

{{ח:סעיף|6|הגנה}}
{{ח:ת}} באישום לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|או 5}}, תהא זו הגנה טובה שהנאשם מכר או הגיש, בתום לב, מצרך שניתנה לגביו תעודת הכשר, או שהשתמש כאמור במרכיב שניתנה לגביו תעודת הכשר.

{{ח:סעיף|7|איסור הונאה בשחיטה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} לא יעסוק יחיד בשחיטה תוך הצגת שחיטתו ככשרה, אלא אם כן ניתנה לו תעודת שוחט מאת מועצת הרבנות הראשית לישראל או מאת מי שהיא הסמיכה לכך.

{{ח:סעיף|7א|איסור הונאה ביבוא|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} יבואן לא ישווק בישראל מצרך מיובא תוך הצגתו בכתב ככשר אלא אם כן מתקיימים לגבי המצרך תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} המצרך קיבל תעודת הכשר;
{{ח:תת|(2)}} לעניין מצרך מיובא שמקבל תעודת הכשר מגוף נותן הכשר – הגוף נותן ההכשר דיווח לממונה על מתן תעודת הכשר למצרך בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2ז|סעיף 2ז(ב)}} שבעה ימים לפני מועד תחילת השיווק בישראל.

{{ח:סעיף|7ב|איסור הונאה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק שבידו תעודת הכשר מגוף נותן הכשר או מרב מוסמך, לא יציג תעודת הכשר, מסמך הנחזה להיות תעודת הכשר, תעודה או מסמך המעידים על כך שהוא מקבל שירותי השגחה, או כל מצג כשרותי אחר בכתב, מגורם שאינו גוף נותן הכשר או מועצה דתית מוסמכת.
{{ח:תת|(ב)}} לא יציע ולא ייתן אדם לעוסק המחזיק בתעודת הכשר מגוף נותן הכשר או מרב מוסמך, בעצמו או באמצעות אחר, שירותי השגחה או כל פעולה אחרת שעניינה בדיקת עמידתו של עוסק בדיני כשרות, אלא אם כן בידיו רישיון מהממונה כגוף נותן הכשר או כתב הסמכה מהשר כמועצה דתית מוסמכת.
{{ח:תת|(ג)}} לא יתן אדם לעוסק המחזיק בתעודת הכשר מגוף נותן הכשר או מרב מוסמך, אישור להשתמש בסמלי כשרות, ולא יעשה שימוש בסמלי כשרות או יציג מצג אחר המעיד על קבלת שירותי השגחה או על כל פעולה אחרת שעניינה בדיקת עמידתו של עוסק בדיני כשרות, אלא אם כן בידיו רישיון מהממונה כגוף נותן הכשר או כתב הסמכה מהשר כמועצה דתית מוסמכת.

{{ח:סעיף|8|חובת הראיה}}
{{ח:ת}} הטוען שבידו תעודת הכשר או תעודת שוחט לפי חוק זה – עליו הראיה.

{{ח:סעיף|9|תוספת לציון כשר|תיקון: תשס״ו, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} יצרן או יבואן של מצרך הנושא עליו ציון שהוא כשר לא ימכור את המצרך ולא יציעו למכירה אלא אם כן המצרך נושא עליו גם את סמלי הכשרות שנקבעו בתעודת הכשר שהונפקה לו, ולעניין תעודת הכשר שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)(1), (2ב)(א) או (3)}} – ציון שמו של נותן תעודת ההכשר.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), יצרן או יבואן של מצרך הנושא עליו ציון שהוא כשר, יסמן את היותו של המצרך חלבי, בשרי או פרווה, בהתאם להוראות הממונה.

{{ח:סעיף|10|חובת הצגה}}
{{ח:תת|(א)}} מי שבידו תעודת הכשר, יציג אותה במקום גלוי במקום עיסוקו.
{{ח:תת|(ב)}} לא יציג אדם תעודת הכשר כאמור בסעיף קטן (א) אלא בתקופה שבה התעודה בתוקף.

{{ח:סעיף|10א|פעולה של הממונה כלפי עוסק מפר|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מצא הממונה כי עוסק הפר הוראה מהוראות תנאי ההכשר, וכי הגוף נותן ההכשר או הרב המוסמך שנתנו את תעודת ההכשר לא פעלו כנדרש בעניין ההפרה, יהיה הממונה רשאי, בהתחשב בדיני כשרות בלבד, לעשות אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} להורות לגוף נותן ההכשר או לרב המוסמך שנתנו את תעודת ההכשר, לבטל או להתלות את תעודת ההכשר או לקבוע תנאים הנדרשים לתיקון ליקויים;
{{ח:תתת|(2)}} לבטל או להתלות את תעודת ההכשר או לקבוע תנאים הנדרשים לתיקון ליקויים.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי להורות כי לא תינתן תעודת הכשר לעוסק, לתקופה שקבע ושלא תעלה על שישה חודשים, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הממונה מצא כי הפרה של עוסק כאמור בסעיף קטן (א) היא הפרה חוזרת ונשנית או שנעשתה בנסיבות מחמירות ובשל אותה הפרה החליט הממונה לפעול בהתאם לסמכותו לפי הסעיף {{ח:הערה|הקטן}} האמור;
{{ח:תתת|(2)}} גוף נותן הכשר או רב מוסמך ביטלו את תעודת ההכשר בהתאם לסמכותם לפי {{ח:פנימי|סעיף 2ט|סעיף 2ט}} לאחר שמצאו כי הפרת הוראות תנאי ההכשר על ידי עוסק היא הפרה חוזרת ונשנית או שנעשתה בנסיבות מחמירות.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לקבוע נסיבות ותנאים למתן הוראות על ידי הממונה לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} הממונה יודיע על הוראה שנתן לפי סעיף קטן (ב) לגופים נותני הכשר ולמועצות הדתיות המוסמכות; פעל הממונה כאמור בסעיף זה, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2ט|סעיף 2ט(ב) עד (ו)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות|תיקון: תשפ״ב}}

{{ח:סעיף|11|סייג לשיקולים|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} במתן תעודת הכשר, יתחשב המוסמך לתת תעודת הכשר בדיני כשרות בלבד.

{{ח:סעיף|12|ערר|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} מי שסרבו לתת לו תעודת הכשר רשאי לערור על כך לפני מועצת הרבנות הראשית לישראל; החלטת המועצה בערר תינתן תוך מאה ימים; הוראות סעיף זה לא יחולו על סירובו של גוף נותן הכשר לתת תעודת הכשר

{{ח:סעיף|13|רב – עובד הציבור}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה יראו רב המוסמך לתת תעודת הכשר כעובד הציבור, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 34כד|בחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף|14|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3 עד 5}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9}} {{ח:פנימי|סעיף 10|או 10}}, דינו – מאסר שנה.

{{ח:סעיף|15|אחריות בחבר־בני־אדם}}
{{ח:ת}} נעברה עבירה לפי חוק זה בידי חבר־בני־אדם, יאשם בעבירה גם אותו אדם אשר בשעת ביצוע העבירה היה מנהל פעיל, שותף – למעט שותף מוגבל – או עובד מינהלי בכיר באותו תאגיד, האחראים לענין הנדון, אם לא הוכיח שהעבירה נעברה שלא בידיעתו ושנקט כל האמצעים הסבירים להבטחת שמירתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|16|אחריותו של מעביד}}
{{ח:ת}} נעברה עבירה לפי חוק זה בידי עובד במהלך עיסוקו של מעבידו, יאשם בעבירה גם מעבידו, אם הוכח שהעבירה נעברה בידיעתו ושלא נקט כל האמצעים הסבירים להבטחת שמירתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|17|ביצוע ותקנות|תיקון: תשנ״א, תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} השר לעניני דתות ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, ולענין {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקה (3) בסעיף 2(א)}} – גם בהסכמת שר הבטחון – להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(א1)}} השר רשאי, ובעניינים המנויים בפסקאות (1)(ב) ו־(2) עד (4) – באישור ועדה של הכנסת, להתקין תקנות בעניינים אלה:
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת ה־25):}} השר רשאי, ובעניינים המנויים בפסקאות (1)(ב) ו־(2) עד (4) – באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, להתקין תקנות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)|(א)}} כללי התנהלות שנוגעים לרמת בקרת הכשרות והיקפה, לרבות שעות נוכחות משגיח הכשרות בעסק לפי סוג העוסק, אשר בהם יידרשו לעמוד גוף נותן הכשר ועוסק;
{{ח:תתתת|(ב)}} כללים בדבר שעות נוכחות משגיח כאמור בפסקה (1) – ייקבעו גם בהסכמת שר האוצר;
{{ח:תתת|(2)}} כללים לעניין מצרך מיובא, לרבות לעניין אופן דיווח של גוף נותן הכשר על מתן תעודת הכשר למצרך מיובא ובכלל זה דיווח דיגיטלי;
{{ח:תתת|(3)}} תנאים למתן רישיון נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 2יז|בסעיף 2יז}}, וכן תנאים שעל הממונה לקבוע ברישיון של גוף נותן הכשר, נוסף על התנאים {{ח:פנימי|סעיף 2יח|שבסעיף 2יח}};
{{ח:תתת|(4)}} הוראות לעניין התנאים להסמכת מועצה דתית מוסמכת, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2כה|בסעיף 2כה}}; הוראות לעניין התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2כה|בסעיף 2כה(א)(2)}} – ייקבעו גם בהסכמת שר האוצר;
{{ח:תתת|(5)}} הוראות לעניין צורתה ותוכנה של תעודת הכשר וסמלי הכשרות;
{{ח:תתת|(6)}} הוראות לעניין אופן תיעוד פעולות של גוף נותן הכשר ושל מועצה דתית מוסמכת והפרטים שעליהם לכלול בתיעוד כאמור, וכן לעניין החובה לשמור מסמכים, לדווח לממונה ולמסור לו מידע או מסמכים הדרושים לו לשם ביצוע תפקידיו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדה של הכנסת, רשאי לקבוע אגרה עבור בקשה לקבלת רישיון או לחידושו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2טז|סעיף 2טז}}; האגרה תהיה בסכום קצוב, או בסכום שיחושב בדרך שתיקבע כאמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת ה־25):}} השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע אגרה עבור בקשה לקבלת רישיון או לחידושו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2טז|סעיף 2טז}}; האגרה תהיה בסכום קצוב, או בסכום שיחושב בדרך שתיקבע כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הונאה בכשרות (תעודות הכשר)|תקנות איסור הונאה בכשרות (תעודות הכשר), התשמ״ט–1988}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איסור הונאה בכשרות (אגרה)|תקנות איסור הונאה בכשרות (אגרה), התשנ״ג–1992}}.}}

{{ח:סעיף|18|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} חוק זה בא להוסיף על כל דין ולא לגרוע ממנו.

{{ח:סעיף|19|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ה בכסלו התשמ״ד (1 בדצמבר 1983).

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט״ו באב התשמ״ג (25 ביולי 1983).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''יוסף בורג'''
שר לענייני דתות
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]