תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים ברעש)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים ברעש), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1752|תקנות הבטיחות בעבודה (גיהות תעסוקתית ובריאות העובדים ברעש)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4647.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 1686|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4833.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 641|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5015.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 150|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5303.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 272|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5391.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 597|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5655.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 431|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6028.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173|סעיפים 173}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 216|ו־216}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], התש״ל–1970}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ה, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ה, תש״ס}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רעש מזיק“ – רעש שמפלסו גבוה מהערכים המותרים בתקנות אלה העלול לגרום לנזק בריאות לעובד החשוף לו במקום עבודתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רעש מתמשך“ – רעש שמפלסו קבוע או משתנה, הנמשך ברציפות יותר משניה אחת, והנמדד ביחידות dB(A), בעזרת מד רעש מכוייל המכוון למצב Leq, ומשך המדידה 30 שניות לפחות, או כמשך הרעש, אם הרעש נמשך פחות מ־30 שניות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רעש מתמשך קבוע“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רעש מתמשך משתנה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רעש התקפי“ – רעש שמתקיימים לגביו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא נמשך ברציפות פחות משניה אחת;
{{ח:תתת|(2)}} בזמן מדידת הרעש קיים הפרש העולה על 20dB(L) או 20dB(C) בין קריאת מד־הרעש כשהוא מכוון למצב ”SLOW“ לבין קריאת מד־הרעש כשהוא מכוון למצב ”PEAK“; רעש כאמור יימדד ב־dB(L) במד־רעש מכוייל המכוון למצב ”PEAK“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”dB(A)“‏, ”dB(C)“‏{{ח:הערה|,}} ”dB(L)“ – מצבי מדידת רעש בסקלות A‏, C או L, שהינן סקלות השקלול המוגדרות בהתאם לתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”Leq“ – מפלס רעש שווה ערך או משוקלל ב־dB(A);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מד־רעש“ – מכשיר לפי דרישות התקן, למדידת מפלסי רעש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תדירות“ – מספר מחזורים של גלי קול לשניה הנמדד ביחידות הרץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשיפה משוקללת מרבית מותרת לרעש מתמשך והתקפי“ – מפלס הרעש המשוקלל או שווה הערך המרבי, הנמדד סמוך לאוזניו של העובד ביחידות dB(A), אשר לגביו מותרת חשיפה לפרק זמן מסוים ביום עבודה בן 8 שעות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשיפה מרבית מותרת לרעש התקפי“ – מפלס הרעש ההתקפי, הנמדד סמוך לאוזניו של העובד ביחידות dB(A), בעזרת מכשיר המצוייד במנגנון למדידת רעש התקפי, שלגביו מותרת חשיפה לפי מספר ההתקפים ליום עבודה בן 8 שעות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד ברעש מזיק“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אדם העובד בעבודה או בתהליך עבודה מן הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}};
{{ח:תתת|(2)}} אדם החשוף, במקום עבודתו, לרעש מזיק מתמשך או התקפי מעל לרמת החשיפה המשוקללת המרבית המותרת לרעש מתמשך והתקפי, או מעל לרמת החשיפה המרבית המותרת לרעש התקפי והוא עובד 200 שעות בשנה לפחות, אלא אם כן הורה מפקח עבודה אזורי על תקופה שונה ממנה לגבי מקום עבודה מסוים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בודק מעבדתי מוסמך“ – עובד במעבדה מוסמכת שאישר מפקח העבודה הראשי לערוך בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות של מפלס הרעש המתמשך וההתקפי במקום עבודה שבו עובדים ברעש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מוסמכת“ – מעבדה שהסמיך מפקח העבודה הראשי לביצוע בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות של מפלס הרעש המתמשך וההתקפי במקום שבו עובדים ברעש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיפוי מפלסי רעש“ – עריכת מדידות, רישום ומיפוי טופוגרפי של מפלסי הרעש בתחנות העבודה השונות, שבהן קיימת חשיפה לרעש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מגיני אזניים“ – אטמי אזניים הממוקמים בתוך תעלת האוזן החיצונית או אוזניות המכסות את אפרכסת האוזן והמיועדים להקטין את הרעש המגיע לאוזן, הן לפי מפלס הרעש והן לפי תדירויות הרעש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא מורשה“ – רופא מומחה לרפואה תעסוקתית וכן רופא של שירות רפואי מוסמך ששר העבודה והרווחה, בהסכמת שר הבריאות, הרשהו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות רפואי מוסמך“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לשכת בריאות מחוזית או נפתית של משרד הבריאות;
{{ח:תתת|(2)}} קופת חולים כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תתת|(3)}} מוסד רפואי, ששר העבודה והרווחה, בהסכמת שר הבריאות, הסמיכו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – תקנים 651 ו־804 של הוועדה הבינלאומית לאלקטרוטכניקה (IEC), המופקדים לעיון הציבור באגף הפיקוח על העבודה במשרד הראשי של משרד העבודה והרווחה, בירושלים, וכן במכון התקנים הישראלי בתל־אביב.

{{ח:סעיף|2|הגבלות לגבי החשיפה לרעש מזיק}}
{{ח:ת}} במפעל או במקום עבודה שבו עובדים ברעש מזיק, תהיה החשיפה המשוקללת המותרת לרעש מתמשך והתקפי, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 טבלה 1|בטבלה 1 ואיור 1 שבתוספת השניה}}, והחשיפה המרבית המותרת לרעש התקפי תהיה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2 טבלה 2|בטבלה 2 ובאיור 2 שבתוספת השניה}}.

{{ח:סעיף|3|חובת עריכת בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות|תיקון: תשמ״ז, תשנ״ה, תש״ס}}
{{ח:ת}} המעביד במפעל או מקום עבודה שבו עובדים ברעש מזיק או שיש יסוד סביר להניח שעובדים בו ברעש מזיק –
{{ח:תת|(1)}} יערוך בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות של מפלסי הרעש המתמשך וההתקפי, סמוך לאוזניים של העובדים, בכל מקומות העבודה ובתהליכי העבודה השונים, וכן מיפוי מפלסי הרעש, אחת לשנתיים לפחות, אלא אם כן הורה מפקח עבודה אזורי אחרת; את הבדיקות יבצע בודק מעבדתי מוסמך;
{{ח:תת|(2)}} יפרסם בתחנות העבודה השונות את תוצאות הבדיקות הסביבתיות–התעסוקתיות של מפלסי הרעש המתמשך וההתקפי המתייחסות לאותו מקום עבודה, כדי שיובאו לידיעת העובדים וימסור להם, לפי בקשתם עותק של התוצאות;
{{ח:תת|(3)}} ירשום את תוצאות הבדיקות הסביבתיות–התעסוקתיות של מפלסי הרעש המתמשך וההתקפי ביומן מעקב, בציון התאריך, השעה ומקום הדגימה, וישלח מיד ההעתק מתוצאות אלה למפקח עבודה אזורי, למעבדה לגיהות תעסוקתית של משרד העבודה והרווחה ולשירות הרפואי המוסמך המבצע את הבדיקות הרפואיות לעובדים; על תוצאות הבדיקות כאמור ישמור המעביד במשך 20 שנים לפחות;
{{ח:תת|(4)}} ביצע מעביד בדיקות סביבתיות–תעסוקתיות של מפלסי הרעש המתמשך וההתקפי באמצעות מעבדה מוסמכת שאינה המעבדה לגיהות תעסוקתית של משרד העבודה והרווחה, תשלח המעבדה המוסמכת את תוצאות הבדיקות האמורות שביצעה, למעבדה לגיהות תעסוקתית של משרד העבודה והרווחה, וכן תשמור אותן למשך 20 שנים לפחות.

{{ח:סעיף|4|אמצעי גיהות סביבתיים ואישיים}}
{{ח:ת}} במקום עבודה או בתהליך עבודה, שבו נמצאו מפלסי רעש הגבוהים מאשר החשיפה המירבית המותרת, ינקוט המחזיק אמצעים אלה:
{{ח:תת|(1)}} יפחית באמצעים טכניים־הנדסיים את מפלסי הרעש הגבוהים, הן במקום העבודה והן בחדרי העבודה, כדי שיגיעו לרמה הנמוכה מהחשיפה המרבית המותרת;
{{ח:תת|(2)}} יפחית את משך השהיה של עובד בסביבת רעש מזיק אל מתחת לזמן החשיפה המרבי המותר;
{{ח:תת|(3)}} יבודד כל מקום עבודה שבו מפלסי הרעש גבוהים מהחשיפה המרבית המותרת באופן שרק העובדים החיוניים לתהליך העבודה יימצאו באותו מקום;
{{ח:תת|(4)}} יספק לעובדים ברעש מזיק מגיני אוזניים מתאימים ותקינים שהעובדים יהיו חייבים להשתמש בהם ולשמור על שלמותם ונקיונם; השימוש במגיני אוזניים יהיה עד לביצוע האמור בפסקה (1) ולא כתחליף לו, אלא אם כן קבע מפקח עבודה אזורי אחרת;
{{ח:תת|(5)}} יתלה שילוט קבוע ובולט לעין שבו נאמר: ”'''אזור רעש מזיק – חובה להשתמש במגיני אוזניים מתאימים; העובדים חייבים בבדיקות רפואיות תקופתיות על ידי שירות רפואי מוסמך'''“.

{{ח:סעיף|5|חובת הדרכה}}
{{ח:ת}} המעביד ידריך את העובדים ברעש מזיק, הן בכתב והן בעל פה, אחת לשנה לפחות, לגבי הנזק הבריאותי מרעש מזיק והאמצעים שיש לנקוט להשגת גיהות תעסוקתית מתאימה להגנה מפני רעש מזיק.

{{ח:סעיף|6|חובת בדיקות רפואיות|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יועבד אדם ברעש מזיק, אלא אם כן עבר בדיקה רפואית ראשונית תוך חודש ימים, לפני תחילת העבודה, בידי רופא מורשה שיקבע את התאמתו להתחיל לעבוד ברעש מזיק.
{{ח:תת|(ב)}} לא יועבד עובד ברעש מזיק אלא אם כן עבר בדיקה רפואית חוזרת, אחת לשנה, בידי רופא מורשה, שיקבע את התאמתו להמשיך לעבוד ברעש מזיק.
{{ח:תת|(ג)}} רופא מורשה ומפקח עבודה שהוא רופא רשאים להקדים את מועד הבדיקה החוזרת.
{{ח:תת|(ד)}} לא הופיע עובד לבדיקה רפואית חוזרת במועד שנקבע לו, ישלח השירות הרפואי המוסמך הודעה על כך למעביד, והעתק ממנה למפקח עבודה אזורי.

{{ח:סעיף|7|היקף הבדיקה הרפואית|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הבדיקה הרפואית הראשונית תכלול את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אנמנזה רפואית כללית, לרבות התייחסות לנטילת תרופות אוטו־טוקסיות;
{{ח:תתת|(2)}} אנמנזה תעסוקתית, לרבות התייחסות לשירות בצבא;
{{ח:תתת|(3)}} בדיקה קלינית כללית, לרבות מדידת לחץ דם;
{{ח:תתת|(4)}} בדיקה אודיומטרית;
{{ח:תתת|(5)}} כל בדיקה נוספת לפי ראות עיניו של הרופא המורשה הבודק.
{{ח:תת|(ב)}} בדיקה רפואית חוזרת תכלול את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בדיקה אודיומטרית;
{{ח:תתת|(2)}} כל בדיקה נוספת לפי ראות עיניו של הרופא המורשה הבודק.

{{ח:סעיף|8|חובת ניהול כרטיס בדיקות רפואיות}}
{{ח:ת}} שירות רפואי מוסמך ינהל לגבי כל עובד שהוא בודק כרטיס בדיקות רפואיות, שבו יירשמו הפרטים האישיים של העובד, לרבות שמו המלא, שם אביו, מספר הזהות שלו, מענו, וכן פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תאריך ביצוע הבדיקה הרפואית, לרבות הבדיקה האודיומטרית;
{{ח:תת|(2)}} שם המעביד ומקום המפעל;
{{ח:תת|(3)}} תיאור עבודת העובד ברעש מזיק ומפלסי הרעש שנמצאו במקום עבודתו;
{{ח:תת|(4)}} ממצאי הבדיקה הקלינית והעתק הבדיקה האודיומטרית;
{{ח:תת|(5)}} מסקנתו וחוות דעתו של הרופא המורשה הבודק בדבר התאמתו של העובד להתחיל או להמשיך לעבוד ברעש מזיק;
{{ח:תת|(6)}} המועד לבדיקה הרפואית החוזרת, לרבות מועד שהוקדם;
{{ח:תת|(7)}} שמו וחתימתו של הרופא המורשה הבודק.

{{ח:סעיף|9|פנקס בריאות|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} שירות רפואי מוסמך ינפיק לכל עובד, שהוא בודק בהתאם לתקנות אלה, פנקס בריאות, שבו ירשמו השירות הרפואי המוסמך והמעביד את הפרטים שצויינו {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} ויאשרו אותם בחתימה ובחותמת; הוצא לעובד פנקס בריאות בהתאם לתקנות אחרות, יירשמו הפרטים האמורים בפנקס שהוצא לעובד לראשונה וכן תוצאות הבדיקות הרפואיות השונות שנבדק.
{{ח:תת|(ב)}} שירות רפואי מוסמך ימסור את פנקס הבריאות למעבידו של עובד ברעש מזיק, אשר יחזיקו במקום העבודה כל עוד הנבדק עובד ברעש מזיק אצלו; הפסיק העובד ברעש מזיק לעבוד אצלו, יחזיר המעביד את הפנקס לשירות הרפואי המוסמך שערך את הבדיקה הרפואית האחרונה.
{{ח:תת|(ג)}} שירות רפואי מוסמך יביא לידיעתו של העובד הנבדק, תוך זמן סביר את מצב בריאותו, בדרך ובאופן שיקבע.

{{ח:סעיף|10|חובת המעביד להסדרת הבדיקות הרפואיות}}
{{ח:תת|(א)}} הבדיקות הרפואיות, בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 6|לתקנה 6}}, ייערכו לפי פניית המעביד לגבי עובד, בימים ובמועדים שיקבע השירות הרפואי המוסמך.
{{ח:תת|(ב)}} עובד חייב להתייצב, לצורך עריכת הבדיקות הרפואיות כאמור, בשירות הרפואי המוסמך בימים ובמועדים שנקבעו לו.
{{ח:תת|(ג)}} הזמן הדרוש לשם ביצוע הבדיקות הרפואיות יחשב לעובד חלק משעות עבודתו.

{{ח:סעיף|11|אי־התאמה לעבוד ברעש מזיק|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} יראו עובד כמי שאינו מתאים להתחיל לעבוד ברעש מזיק, אם בבדיקה הראשונית נמצא אצלו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ירידה בכושר השמיעה התחושתית־עצבית, בשתי האוזניים:
{{ח:תתת}} מעל ל־20 דציבל בממוצע, בתדירויות של 1000 ו־2000 הרץ;
{{ח:תתת}} מעל ל־30 דציבל בממוצע, בתדירות של 3000 הרץ;
{{ח:תתת}} מעל ל־40 דציבל בממוצע, בתדירות של 4000 הרץ;
{{ח:תתת|(2)}} אי־התאמה אחרת לדעת הרופא המורשה הבודק.
{{ח:תת|(ב)}} יראו עובד כמי שאינו מתאים להמשיך לעבוד ברעש מזיק, אם בבדיקה החוזרת נמצא אצלו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ירידה בכושר השמיעה התחושתית־עצבית, בשתי האוזניים מעל ל־30 דציבל בממוצע, בתדירויות של 1000, 2000, 3000 ו־4000 הרץ, הנוטה להחמרה מבדיקה חוזרת אחת לקודמתה, בהתחשב ביעילות השימוש במגיני האוזניים ובמגמה האבולוטיבית של הפגיעה באוזן הפנימית של העובד;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} אי־התאמה אחרת לדעת הרופא המורשה הבודק.
{{ח:תת|(ג)}} רופא מורשה רשאי להמליץ, בהמלצה מנומקת בכתב, בפני מפקח עבודה אזורי על העסקת עובד ברעש מזיק, על אף האמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|12|הודעה למפקח על אי־התאמת העובד}}
{{ח:תת|(א)}} קבע הרופא המורשה הבודק שקיימת אי התאמה של אדם להיות עובד ברעש מזיק, ימסור השירות הרפואי המוסמך הודעה מיוחדת על כך למפקח העבודה האזורי, תוך 10 ימים מיום מתן חוות דעתו של הרופא המורשה הבודק, ובה פרטים אלה: שם העובד, גילו, מקום העבודה או המפעל, משך תקופת עבודתו ברעש מזיק, תוצאות הבדיקה הרפואית ומסקנות.
{{ח:תת|(ב)}} קיבל מפקח עבודה אזורי הודעה בהתאם לתקנת משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} ישלח למעביד התראה בדואר רשום ובה פירוט חובותיו בענין איסור העסקת העובד; העתק ההתראה יישלח ללשכת שירות התעסוקה, למוסד לביטוח לאומי, לנציגות העובדים המייצגת את העובד ולשירות הרפואי המוסמך;
{{ח:תתת|(2)}} יבדוק את הנסיבות שגרמו לחשיפת יתר לרעש מזיק וידרוש תיקון הליקויים בהתאם לצורך.
{{ח:תת|(ג)}} לא יוחזר עובד, כאמור, לעבודה ברעש מזיק, אלא אם כן עבר בדיקה רפואית נוספת בידי רופא מורשה ואושר מחדש להמשיך לעבוד ברעש מזיק.

{{ח:סעיף|13|איסור העבדה אחר קבלת התראה}}
{{ח:ת}} מעביד שקיבל התראה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בתקנה 12}} יחדל להעביד את העובד כעובד ברעש מזיק תוך שבוע מיום קבלת ההתראה לגביו, בהתאם להוראות שקיבל ממפקח עבודה אזורי.

{{ח:סעיף|14|חובת הודעה על עבודה ברעש מזיק}}
{{ח:ת}} לא יתחילו במקום עבודה או במפעל לעבוד ברעש מזיק, אלא אם כן נמסרה על כך הודעה מוקדמת בכתב, חודש מראש לפחות, למפקח עבודה אזורי.

{{ח:סעיף|14א|פטור|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} ראה מפקח עבודה אזורי, בעקבות בדיקה סביבתית של מפלס הרעש במקום עבודה שמבוצעים בו עבודה או תהליכי עבודה מן הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, כי העובדים אינם חשופים עוד לרעש מזיק, רשאי הוא לפטור אותו מקום עבודה מתחולת התקנות, כולן או מקצתן, ורשאי הוא לעשות כן לתקופה קצובה, במגבלות ובתנאים אשר יורה.

{{ח:סעיף|15|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} במקום עבודה או במפעל אשר בו עובדים ברעש מזיק לפני תחילתן של תקנות אלה, ישלח המעביד, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בתקנה 14}}, הודעה על כך למפקח עבודה אזורי, תוך חודש ימים מיום תחילתן של תקנות אלה.

{{ח:סעיף|16|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} העבודות או תהליכי העבודה שהעובד בהם נחשב כעובד ברעש מזיק:
{{ח:תת|(1)}} חציבה, פיצוץ, גריסה וטחינה;
{{ח:תת|(2)}} ניפוט, טוויה, שזירה ואריגה מכניים;
{{ח:תת|(3)}} ניסור, השחזה וליטוש מכניים;
{{ח:תת|(4)}} נגרות מכנית;
{{ח:תת|(5)}} מסגרות ופחחות, לרבות סימרור וחיתוך מתכות בגזים;
{{ח:תת|(6)}} הפעלת ציוד מכני הנדסי וטרקטורים ללא תא מפעיל סגור;
{{ח:תת|(7)}} הפעלת פטישים פנוימטיים;
{{ח:תת|(8)}} ניקוי עם או התזה בעזרת אויר דחוס;
{{ח:תת|(9)}} הפעלת מכבשים, למעט מכבשים הידראולים;
{{ח:תת|(10)}} הפעלת מלגזות בדיזל או בגז, ללא תא מפעיל סגור;
{{ח:תת|(11)}} הסקת דודי קיטור בדלק נוזלי;
{{ח:תת|(12)}} הפעלת מדחסי אויר;
{{ח:תת|(13)}} הפעלת טורבינות וגנרטורים, מכסחות דשא, חרמשים ממונעים ומשורי שרשרת המונעים באמצעות מנוע של שריפה פנימית.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 טבלה 1|טבלה 1 {{ש}} חשיפה משוקללת מרבית מותרת לרעש מתמשך והתקפי|תיקון: תשנ״ה, תש״ס}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

מפלס הרעש, {{ש}} דציבל dB(A)–(A)	משך החשיפה המרבי {{ש}} המותר ליום עבודה

שעות

80	24

82	16

85	8

88	4

91	2

94	1

דקות

97	30

100	15

103	7.5

106	3.75

109	1.88

112	0.94

115*	0.5

{{ח:ת}} {{מוקטן|* חשיפה לרעש משוקלל שמפלסו מעל 115 dB(A) אסורה.}}

{{ח:קטע3||איור מס׳ 1 {{ש}} חשיפה משוקללת מרבית מותרת לרעש מתמשך והתקפי|תיקון: תש״ס}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(איור הושמט)}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 טבלה 2|טבלה 2 {{ש}} חשיפה מרבית מותרת לרעש התקפי}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}}

מפלס הרעש, {{ש}} בדציבל** 	מספר ההתקפים המרבי המותר של {{ש}} רעש התקפי ביום עבודה בן 8 שעות

140*** 	100

130	1,000

120	10,000

{{ח:ת}} {{מוקטן|**  כפי שנמדד ב־dB(L) במד־רעש מכוייל המכוון למצב ”PEAK“.}}
{{ח:ת}} {{מוקטן|***  חשיפה למפלס רעש התקפי העולה על 140 dB(L) אסורה.}}

{{ח:קטע3||איור מס׳ 2 {{ש}} מספר ההתקפים המרבי המותר של רעש התקפי ליום עבודה בן 8 שעות}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(איור הושמט)}}

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9}})}}}}
{{ח:קטע3||פרטי רישום בפנקס בריאות}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} מדור לזיהוי העובד (לרישום על ידי השירות הרפואי המוסמך):
{{ח:תת|(א)}} שם המשפחה ושם פרטי;
{{ח:תת|(ב)}} שם האב;
{{ח:תת|(ג)}} מספר הזהות
{{ח:תת|(ד)}} תאריך לידה;
{{ח:תת|(ה)}} שם השירות הרפואי המוסמך שהוציא את הפנקס;
{{ח:תת|(ו)}} תאריך הוצאת הפנקס.

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} מדור המעבידים (לרישום בידי כל מעביד):
{{ח:תת|(א)}} שם המעביד ומקום המפעל;
{{ח:תת|(ב)}} תיאור עבודת העובד, ואם הועבר לעבודה חדשה שאינה ארעית, תיאור עבודה זו וכן תאריך תחילת כל עבודה כאמור;
{{ח:תת|(ג)}} תאריך סיום העבודה שנרשמה בהתאם לפסקה (ב);
{{ח:תת|(ד)}} חתימת המעביד והחותמת שלו.

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}} מדור הבדיקות הרפואיות (לרישום על ידי השירות הרפואי המוסמך):
{{ח:תת|(א)}} תאריך כל בדיקה ומטרתה, תוך ציון אם היא בדיקה ראשונית או חוזרת;
{{ח:תת|(ב)}} האם נתגלה ממצא רפואי במבחנים ובבדיקות שנערכו;
{{ח:תת|(ג)}} האם נתגלתה מחלת מקצוע או השפעה אחרת על בריאות העובד;
{{ח:תת|(ד)}} אישור השירות הרפואי שהעובד מתאים להתחיל או להמשיך בעבודה שלשמה הוא נבדק, או שאינו מתאים לכך;
{{ח:תת|(ה)}} קביעת מועד לבדיקה החוזרת הבאה, לרבות מועד שהוקדם;
{{ח:תת|(ו)}} שם השירות הרפואי המוסמך;
{{ח:תת|(ז)}} שם הרופא המורשה הבודק וחתימתו.

{{ח:חתימות|י״א באייר התשמ״ד (13 במאי 1984)}}
* '''אהרון אוזן'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]