פקודת המלוות לזמנים קצרים על יבול (בטחון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת המלוות לזמנים קצרים על יבול (בטחון), 1935}}
{{ח:קטע3||פקודה הקובעת הוראות בענין בטחון למלוות לזמנים קצרים על יבול.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2070006}} {{ח:תיבה|ע״ר 1935, תוס׳ 1, 131|פקודת המלוות לזמנים קצרים על יבול (בטחון), 1935|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561010.pdf}}; {{ח:תיבה|1936, תוס׳ 1, 128|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563851.pdf}}; {{ח:תיבה|1939, תוס׳ 1, 142|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561517.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}, {{ח:תיבה|39|פקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, 22|הודעה בדבר סמכויות השרים}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
הנציב העליון לפלשתינה (א״י) מחוקק בזה בעצתה של המועצה הפלשתינאית (א״י) לאמור:–

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|בסעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|ו־15 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל סמכות שהיתה נתונה על פי החוק בידי הנציב העליון תהא נתונה לממשלה, וכל מקום בו נאמר בחוק ”פלשתינה (א״י)“ ייקרא מעתה ”ישראל“. פורסמה הודעה על הענקת סמכויות הנציב העליון לשר האוצר (ע״ר תש״ח, 22). מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 11|בסעיף 11 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}} – לפיו החוק הקיים בארץ־ישראל נשאר בתקפו, בשינויים הנובעים מתוך הקמת המדינה ורשויותיה – מקום בו נאמר ”מושל המחוז“ ייקרא מעתה ”הממונה על המחוז“. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf|סעיף 2 לפקודת המטבע, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר ”פונט“ הכוונה היא ללירה ישראלית.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} פקודה זו תקרא {{ח:הערה|”}}פקודת המלוות לזמנים קצרים על יבול (בטחון), 1935{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|פירוש|תיקון: 1936, תש״ח}}
{{ח:ת}} בפקודה זו יהיו למונחים הבאים הפירושים דלקמן, מלבד אם ענין הכתוב יחייב פירוש אחר:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מאושרת“ פירושה בנק או חברה אחרת המאוגדים או רשומים בישראל ואשר נתאשרו ע״י שר האוצר לפי הוראותיה של פקודה זו.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלוה לזמן קצר“ פירושה מלוה הנפרעת במלואה במשך שנים עשר חדש מיום נתינתנה.

{{ח:סעיף|3|סמכותו של שר האוצר לאשר חברה|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} רשאי שר האוצר לפי הכרעת דעתו ובאותם תנאים שימצא לנכון להטיל, אם בדרך כלל או לגבי בנק מסויים או חברה מסויימת, לאשר כל בנק או חברה לצורך פקודה זו אם נתברר לו שמצבם הכספי של הבנק או החברה הוא איתן ואם דעתו נוחה מהתנאים שלפיהם עומדים הבנק או החברה ליתן מלוות לזמנים קצרים.

{{ח:סעיף|4|רישום שעבודים על יבולים וכו׳|תיקון: 1939, תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} חברה מאושרת שקבלה מאדם כל יבול או תוצרת חקלאית אחרת, בתורת בטחון למלוה לזמן קצר שהלותה לו, הרי המסמך היוצר את השעבוד יחתם בשתי העתקות ע״י המשעבד בפני בא כחה של החברה.
{{ח:תת|(2)}} מחובתה של החברה להניח למשמרת במשרדה העתקה אחת משטר השעבוד ולהגיש את ההעתקה השניה בתוך עשרים ואחד יום לפקיד המחוז של הנפה שבה מצויים הנכסים הכלולים בשעבוד.
{{ח:תת|(3)}} משיקבל פקיד המחוז העתקה משטר השעבוד בצרוף המס הקבוע ירשמנה אצלו מיד, וינהל בצורה הקבועה ספר שיקרא ספר הרישום של שעבודי יבול שבו ירשמו פרטים על כל השעבודים שנתקבלו על ידו, ופקיד המחוז ישלח לחברה קבלה על הרישום.
{{ח:תת|(4)}} כל אדם יהא רשאי לעיין בספר הרישום של שעבודי יבול ולהעתיק קטעים הימנו לאחר תשלום המס הקבוע.
{{ח:תת|(5)}} משנוכח הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל המחוז]}}, כי אי־רישומו של שעבוד בתוך המועד הדרוש כמפורט לעיל או כי השמטתו או סילופו של כל פרט בבקשר עם אותו שעבוד חלו בשל שגגה או מחמת משגה או בשל סבה מספקת או כי מחמת נימוקים אחרים מן הצדק ומן היושר ליתן ארכא, רשאי הוא לפי בקשת החברה ובאותם התנאים שימצאם צודקים ומועילים, ולאחר שנוכח כי ניתנה לכל האנשים הרוצים להתנגד לאותה בקשה, ע״י פרסום הבקשה כחוק, אפשרות מספקת לעשות כן, ולאחר ששמע את טענותיהם של כל אותם האנשים, לצוות להאריך את זמן הרישום, או, כפי שיחייב הענין, לתקן את ההשמטה או את הסילוף.

{{ח:סעיף|5|מה פעולתו של רישום שעבוד|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} רישומו של שעבוד בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4 של פקודה זו}} יהווה שעבוד ראשון ובטחון לזכותה של החברה המלווה, והעובדה שבשעת יצירת השעבוד היו הנכסים הכלולים בשעבוד קיימים או בלתי קיימים או שנרכשו או לא נרכשו ע״י המשעבד לא תשמש התנגדות לזכותה של החברה:
{{ח:תת}} בתנאי ששום דבר האמור בזה לא יפגע:–
{{ח:תתת|(א)}} בכל תביעה של ממשלת ישראל למסים או לכסף הנגבה כמסים או בכל תביעה של כל בעל מקרקעים לדמי שכירות או לכסף הנגבה כדמי שכירות, או
{{ח:תתת|(ב)}} בזכויותיו של קונה בתום לב תמורת דבר ערך מבלי שידע על קיום השעבוד, או
{{ח:תתת|(ג)}} בזכויותיהם של מקבלי משכנתאות קודמים, או
{{ח:תתת|(ד)}} בזכויותיו של כל אדם המחזיק בשעבוד קודם בתום לב.
{{ח:תת|(2)}} משנרשם שעבוד על ידי פקיד המחוז, הרי כל אדם העוסק בנכסים הכלולים בשעבוד, דינו כדין מי שיודע על קיום השעבוד.

{{ח:סעיף|6|יש למסור הודעה על פרעון המלוה}}
{{ח:ת}} מיד לאחר שנפרע מלוה שניתנה על יסוד שעבוד עפ״י פקודה זו, תרשום זאת החברה מיד בהעתקת שטר השעבוד השמורה במשרד החברה ובמשך עשרים ואחד יום מתאריך הפרעון תודיע על כך לפקיד המחוז, ועם קבלת ההודעה ירשום פקיד המחוז מיד את דבר הפרעון בספר של שעבודי היבול.

{{ח:סעיף|7|עונשו של העוסק בנכסים משועבדים|תיקון: תש״ח־2}}
{{ח:תת|(1)}} כל המעביר לאחרים נכסים הכלולים בשעבוד שנרשם עפ״י פקודה זו או המנסה לעשות זאת, או העוסק בהם או המנסה לעסוק בהם ולא קבל תחלה רשות בכתב לכך מאת החברה, יהא צפוי בצאתו חייב בדין לקנס שלא יעלה על חמשים לירות.
{{ח:תת|(2)}} שום דבר האמור בסעיף זה לא יהא בו כדי למנוע את החברה מלהזדקק לכל תרופה משפטית אחרת הנתונה לפי כל פקודה או חוק אחרים הנוהגים באותה שעה.

{{ח:סעיף|8|חברה מאושרת רשאית לדרוש מלווה הצהרה חוקית|תיקון: תש״ח־2}}
{{ח:תת|(1)}} בטרם תתן חברה מאושרת מלוה המובטחת ביבול או בתוצרת חקלאית, רשאית היא לדרוש ממבקש המלוה למסור הצהרה חוקית בפני נוטריון צבורי בה יפרט את כל השעבודים או ההסכמים למכירות בעתיד הנוגעים לאותו יבול או לאותה תוצרת חקלאית.
{{ח:תת|(2)}} כל המוסר הצהרה כדלעיל והוא יודע שהיא כוזבת בפרט חשוב, או שאינו מגלה בהצהרה פרטים בדבר כל השעבודים או ההסכמים למכירות בעתיד הנוגעים לאותו יבול או לאותה תוצרת חקלאית, יאשם בעברה ולכשיצא חייב בדינו יהא צפוי לקנס שלא יעלה על מאה לירות או למאסר לתקופה שלא תעלה על שנה אחת.

{{ח:סעיף|9|סמכות שר האוצר להתקין תקנות|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} יכול שר האוצר להתקין תקנות לביצועה של תכליותיה של פקודה זו.
{{ח:תת|(2)}} ביחוד ומבלי לפגוע בכללות הסמכות דלעיל יכולות אותן תקנות לקבוע הוראות בדבר:–
{{ח:תתת|(א)}} הצורה שבה ינהלו את ספר הרישום של שעבודי היבול, וכן
{{ח:תתת|(ב)}} המסים שיש לשלם בעד כל פעולה, ענין או דבר שיש לעשותם או לקיימם עפ״י פקודה זו.

{{ח:חתימות|25 ביוני, 1935}}
* '''א. ג. ווקאפ'''
נציב עליון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]