gkour/israeli_law huggingface dataset:
כללי הצלילה הספורטיבית (צלילת היכרות – שאלון רפואי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הצלילה הספורטיבית (צלילת היכרות – שאלון רפואי), התשפ״ה–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ה, 237|כללי הצלילה הספורטיבית (צלילת היכרות – שאלון רפואי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11550.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 2א|סעיף 2א(ב)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית|לחוק הצלילה הספורטיבית, התשל״ט–1979}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 12|סעיף 12(ב) לחוק}}, קובעת הרשות המוסמכת כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרטי השאלון הרפואי}}
{{ח:ת}} השאלון הרפואי ייערך לפי הטופס {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה 30 ימים מיום פרסומם (להלן – יום התחילה), והם יחולו על צלילת היכרות שנערכת ביום התחילה או לאחריו.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}
{{ח:קטע3||צלילת היכרות – טופס הצהרת בריאות}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} צולל/ת יקר/ה:
{{ח:ת}} כדי לשמור על שלומך ובריאותך במהלך צלילת ההיכרות ולהנעים את חוויית הצלילה או להתאימה לך או לילדך, את/ה מתבקש/ת למלא את הטופס ולחתום מטה; '''כל סימון חיובי מחייב אישור של רופא צלילה''' (לרבות אישור אלקטרוני).
{{ח:ת}} במקרה של צולל שהוא קטין, הורה הקטין או אפוטרופוס שמונה לקטין ימלא את הטופס ויחתום עליו.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

'''מצבי הרפואי כעת:'''	'''לא'''	'''כן'''

בעיות נשימה

בעיות לב

בעיות סינוסים

אסטמה

מחלת ריאות כרונית

בעיה באוזניים, שעלולה לגרום לקושי בהשוואת לחצים

נוטל בקביעות תרופה, שטרם חלפו שישה חודשים מאז תחילת השימוש בה

אפילפסיה או התעלפויות חוזרות

סוכרת שאינה מאוזנת

הפרעה תפקודית משמעותית הנובעת ממצב קוגניטיבי, נפשי, נוירולוגי או נוירופסיכולוגי, לרבות אוטיזם

לנשים – היריון (שימו לב: צלילה בהיריון מסוכנת ומנוגדת להנחיות הרשות המוסמכת)

ניתוח/ים בשנה האחרונה

בעיה רפואית אחרת שעלולה לסכן את בריאותך בצלילה או להגביל את השתתפותך בה

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} פרטי הצולל:
{{ח:ת}}

שם פרטי ומשפחה	תאריך לידה	מספר זהות או דרכון	תאריך	חתימה

{{ח:ת}} אם הצולל קטין – פרטי הורה הקטין או אפוטרופוס שמונה לקטין:
{{ח:ת}}

שם פרטי ומשפחה	הקשר לקטין (הורה/אפוטרופוס)	מספר זהות או דרכון	תאריך	חתימה

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} לידיעת הצולל/ת:
{{ח:תת|•}} לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 2א|סעיף 2א(ב)(7) לחוק הצלילה הספורטיבית, התשל״ט–1979}} (להלן – החוק), ילדים מגיל 8, שטרם מלאו להם 10 שנים, רשאים לבצע עד שתי צלילות היכרות ביום.
{{ח:תת|•}} אין לצלול תחת השפעת אלכוהול או סמים מסוכנים (לרבות קנביס או סם אחר במרשם).
{{ח:תת|•}} מומלץ שלא לטוס שעתיים אחרי סיום צלילת ההיכרות; שימו לב: טיסה בטרם חלפו שעתיים מסיום הצלילה עלולה לגרום נזק בריאותי חמור.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''לפי {{ח:חיצוני|חוק הצלילה הספורטיבית#סעיף 2א|סעיף 2א(ב)(3) לחוק}}, מרכז הצלילה מצא שהצולל/ת כשיר/ה מבחינה תפקודית לביצוע צלילת ההיכרות.'''

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | שם המאשר: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | תפקיד: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | חתימה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . }}

{{ח:חתימות|ה׳ בחשוון התשפ״ה (6 בנובמבר 2024)}}
* '''אדם קונסטנטינובסקי'''
הרשות המוסמכת
משרד התרבות והספורט
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הקלות לחרש (המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לווין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הקלות לחרש (המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לווין), התשנ״ט–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 207|כללי הקלות לחרש (המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לווין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5943.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק הקלות לחרש#סעיף 16|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק הקלות לחרש|לחוק הקלות לחרש, התשנ״ב–1992}}, לאחר התייעצות עם ארגוני חרשים ובאישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, קובעת המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לווין (להלן – המועצה) כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אפיק ילדים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי הבזק (שידורי בעל זכיון)|בכללי הבזק (שידורי בעל זכיון), התשמ״ח–1987}} (להלן – כללי הבזק);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל זכיון“ ו”הפקה מקומית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבזק#סעיף 6א|בסעיף 6א לחוק הבזק, התשמ״ב–1982}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדשות מקומיות“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|כללי הבזק (שידורי בעל זכיון)#סעיף 22|בסעיף 22 לכללי הבזק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כתוביות מסך“ – כתוביות המופיעות בתחתית מרקע הטלוויזיה.

{{ח:סעיף|2|סוגי המישדרים עם כתוביות מסך}}
{{ח:ת}} מבלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|כללי הבזק (שידורי בעל זכיון)#סימן ד|סימן (ד) לכללי הבזק}}, ילווה בעל זיכיון בכתוביות מסך 25% לפחות מהמישדרים מהפקה מקומית שאינם משודרים בשידור חי, ומתוכם 25% לפחות באפיק ילדים.

{{ח:סעיף|3|מישדרי חדשות בליווי שפת סימנים}}
{{ח:ת}} בעל זיכיון ילווה בתרגום לשפת סימנים מישדר חדשות מקומיות שהוא מפיק בשידור חי, בהיקף שלא יפחת מפעם אחת בשבוע, וכן כל שידור חוזר של אותו מישדר חדשות שלווה במקור בתרגום לשפת הסימנים.

{{ח:סעיף|4|פרסום באמצעי התקשורת}}
{{ח:ת}} בעל זיכיון יפרסם, במסגרת פרסומיו בדבר לוח המשדרים השבועי בהתאם {{ח:חיצוני|כללי הבזק (שידורי בעל זכיון)#סעיף 52|לסעיף 52 לכללי הבזק}}, את מועדי שידורם של המישדרים המלווים בכתוביות מסך ושל מישדר החדשות המלווה בתרגום לשפת הסימנים.

{{ח:סעיף|5|התייעצות}}
{{ח:ת}} בתום שנה מיום תחילתם של כללים אלה תשוב המועצה ותתייעץ עם ארגוני החרשים.

{{ח:חתימות|ד׳ בתשרי התשנ״ט (24 בספטמבר 1998)}}
* '''צבי האוזר'''
יושב ראש המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לווין
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הקלות לחרש (רשות השידור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הקלות לחרש (רשות השידור), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1406|כללי הקלות לחרש (רשות השידור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5678.pdf}}, {{ח:תיבה|1728|ט״ת|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5697.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותו לפי {{ח:חיצוני|חוק הקלות לחרש#סעיף 16|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק הקלות לחרש|לחוק הקלות לחרש, התשנ״ב–1992}} (להלן – החוק), באישור שרת התקשורת, לאחר התייעצות עם ארגוני חרשים ובאישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת (להלן – הועדה), קובע הועד המנהל של רשות השידור (להלן – הרשות), כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שידורי הטלויזיה“ – שידורי הערוץ הראשון של הטלויזיה הישראלית בעברית ובערבית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל הכללי“ – המנהל הכללי של הרשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כתוביות מסך“ – כתוביות המופיעות על מרקע הטלויזיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טלטקסט“ – שידור טלויזיה המופיע על המרקע לפי בחירת הצופה בלבד, אם המקלט מצויד בפענח המיועד לכך.

{{ח:סעיף|2|סוגי התכניות עם כתוביות}}
{{ח:ת}} הרשות תשדר כתוביות מסך וכתוביות בשיטת טלטקסט בתכניות תעודה ותכניות דרמה מקוריות, בשיעור שלא יפחת מרבע משידורי הטלויזיה שאינם משודרים בשידור חי.

{{ח:סעיף|3|נוהל אישור שידורים עם כתוביות}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל הכללי, באישור הועד המנהל, יחליט אילו שידורים, בלוח השידורים בעברית ובערבית מבין השידורים החייבים בכתוביות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} ילווו בכתוביות מסך ואילו שידורים ילווו בכתוביות בשיטת טלטקסט; לוח השידורים יובא כאמור לאישור הועד המנהל בסמוך למועד אישור המערכת העונתית של השידורים בידי מליאת הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} בהחלטתו כאמור יביא המנהל הכללי בחשבון את היכולת הטכנית לתרגם את התכניות וישקול גם את מידת הענין והגיוון בתכניות.

{{ח:סעיף|4|מהדורת שפת הסימנים}}
{{ח:תת|(א)}} פרק החדשות במהדורת הלילה המאוחרת של שידורי הטלויזיה (להלן – הפרק), ילווה בתרגום לשפת הסימנים מדי ערב, כל עוד הוא משודר.
{{ח:תת|(ב)}} נתבטלו שידור הפרק או המהדורה כולה, יקבע הועד המנהל תכנית חדשות שבועית אחרת שתלווה בתרגום לשפת הסימנים.

{{ח:סעיף|5|פרסום באמצעי התקשורת|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} הרשות תפרסם, מזמן לזמן, בלוחות המשדרים המופצים באמצעי התקשורת את התכניות המלוות בכתוביות; בפרסום יצוין אם הכתובית היא כתובית מסך או כתובית בשיטת טלטקסט; כמו כן תפרסם הרשות את מהדורת החדשות השבועית, שלפי {{ח:חיצוני|חוק הקלות לחרש#סעיף 1|סעיף 1(2) לחוק}} תהיה מתורגמת לשפת הסימנים.

{{ח:סעיף|6|דיון מחדש}}
{{ח:ת}} בתום שנה מיום התחילה של כללים אלה ישוב הועד המנהל ויתייעץ עם ארגוני החרשים בכל הנוגע לכללים ויביא לאישור השר והועדה את מסקנות ההתייעצות.

{{ח:חתימות|י״ג בניסן התשנ״ה (13 באפריל 1995)}}
* '''מיכה ינון'''
יושב ראש רשות השידור
* נתאשר.
'''שולמית אלוני'''
שרת התקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (עוצמת הקול בשידורים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (עוצמת הקול בשידורים), התשס״ט–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 911|כללי הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (עוצמת הקול בשידורים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6776.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו#סעיף 24|סעיפים 24}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו#סעיף 86א|ו־86א}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו|לחוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, התש״ן–1990}} (להלן – החוק), ובידיעת הוועדה המשותפת של ועדת הכלכלה וועדת החינוך והתרבות של הכנסת, קובעת מועצת הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו (להלן – המועצה), כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה“ – בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל זיכיון לשידורי רדיו“ – בעל זיכיון או רישיון לשידורי רדיו לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית“ – כל מישדר למעט תשדיר פרסומת וקדימון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשדיר פרסומת“ – לרבות כל תשדיר הבא לקידום שמו, שם עסקו או שם מוצריו או שירותיו של אדם, או לקידום מכירתם, בתמורה כספית או אחרת, בין במישרין ובין בעקיפין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קדימון“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו#סעיף 86א|בסעיף 86א לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|עוצמת שמע מותרת בשידורי טלוויזיה}}
{{ח:ת}} בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה לא ישדר תכנית, תשדיר פרסומת או קדימון בעוצמת אות שמע בשידור העולה על רמת Dialnorm של מינוס 26dB או הנופלת ממינוס 30dB, כך שרמת ה־Dialnorm הממוצעת תעמוד על מינוס 28dB.

{{ח:סעיף|3|עוצמת שמע מותרת בשידורי רדיו}}
{{ח:ת}} בעל זיכיון לשידורי רדיו לא ישדר תשדיר פרסומת או קדימון בשידורי הרדיו בעוצמת קול העולה על טווח עוצמת הקול בתכנית אשר בה שולב תשדיר הפרסומת או הקדימון.

{{ח:חתימות|ח׳ בניסן התשס״ט (2 באפריל 2009)}}
* '''נורית דאבוש'''
יושבת ראש מועצת הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הרשות השניה לטלויזיה ורדיו (החזר תשלומי מימון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הרשות השניה לטלויזיה ורדיו (החזר תשלומי מימון), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 1230|כללי הרשות השניה לטלויזיה ורדיו (החזר תשלומי מימון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5455.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 513|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5507.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 703|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6097.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלויזיה ורדיו#סעיף 53|סעיף 53}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלויזיה ורדיו|לחוק הרשות השניה לטלויזיה ורדיו, התש״ן–1990}} (להלן – החוק) ובאישור השר, קובעת מועצת הרשות השניה לטלויזיה ורדיו כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״א}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל זכיון“ – בעל זכיון לשידורי טלויזיה, למעט חברת החדשות והטלויזיה הלימודית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל זכיון לשעבר“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי הצמדה“ – תוספת לסכום שנקבע, לפי שיעור העליה של מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן – המדד), מהמדד שפורסם לאחרונה לפני תחילת תקופה ועד המדד שפורסם לאחרונה לפני סיומה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תמלוגים“ – למעט סכום מס הערך המוסף בגינם, במידה שישנו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת זכיון ראשונה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלומי מימון“ – תשלומי מימון בעד תכנון, הקמה והפעלה של תחנות שידור ראשיות כאמור {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלויזיה ורדיו#סעיף 51|בסעיף 51 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|החזר תשלומי מימון|תיקון: תשנ״ג, תשס״א}}
{{ח:תת|(א)}} בעל זכיון אשר שילם תשלומי מימון לרשות, תחזיר לו הרשות את תשלומי המימון באופן האמור בכללים אלה.
{{ח:תת|(ב)}} תשלומי המימון יוחזרו לבעל הזכיון בתשלומים חודשיים, בדרך של קיזוז מהתמלוגים שישלם בעל הזכיון לרשות בכל חודש.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ז)}} הסכום החדשי המוחזר לבעל זכיון לפי כללים אלה לא יעלה על התמלוגים שהוא משלם באותו חודש.

{{ח:סעיף|3|שונות|תיקון: תשס״א}}
{{ח:תת|(א)}} תשלומי המימון אשר הרשות מחוייבת בהחזרתם לבעל זכיון על פי כללים אלה, ישאו הפרשי הצמדה וריבית צמודה למדד בשיעור הקבוע {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 1|בהגדרה ”הפרשי הצמדה וריבית“ בסעיף 1 לחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}, ממועד תשלומם לרשות ועד להחזרתם בפועל.
{{ח:תת|(ב)}} פקע או בוטל זכיונו של בעל זכיון לפני שהוחזרו לו כל תשלומי המימון, תוחזר לו יתרת תשלומי המימון בהתאם לאמור {{ח:חיצוני|תקנות הרשות השניה לטלויזיה ורדיו (כספים)|בתקנות שנקבעו}} לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלויזיה ורדיו#סעיף 53|סעיף 53 בחוק}}.

{{ח:חתימות|כ״ז בסיון התשנ״ב (28 ביוני 1992)}}
* '''יוסף פלד'''
יושב ראש מועצת הרשות השניה לטלויזיה ורדיו
* נתאשר.
'''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (המועד האחרון להגשת בקשה לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה בידי בעל זיכיון בערוץ השלישי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (המועד האחרון להגשת בקשה לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה בידי בעל זיכיון בערוץ השלישי), התשע״ה–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 960|כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (המועד האחרון להגשת בקשה לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה בידי בעל זיכיון בערוץ השלישי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7495.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו#סעיף 71ה|סעיף 71ה(ב1)}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו|לחוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, התש״ן–1990}} (להלן – החוק), קובעת מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|המועד האחרון להגשת הבקשה}}
{{ח:ת}} המועד האחרון שבו רשאי בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה בערוץ השלישי שזיכיונו הוארך לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו#סעיף 37ג|סעיף 37ג(ב1) לחוק}} להגיש בקשה לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה, הוא ב׳ בניסן התשע״ה (22 במרס 2015).

{{ח:סעיף|2|הודעה על החלטת המועצה בבקשה}}
{{ח:ת}} המועצה תודיע למבקש על החלטתה בבקשה שהוגשה לפי כללים אלה עד יום י״א באייר התשע״ה (30 באפריל 2015).

{{ח:סעיף|3|אי־תחולה}}
{{ח:ת}} המועדים הקבועים {{ח:חיצוני|כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (הליכים ותנאים לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה)#סעיף 4|בסעיפים 4}}, {{ח:חיצוני|כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (הליכים ותנאים לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה)#סעיף 6|6}}, {{ח:חיצוני|כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (הליכים ותנאים לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה)#סעיף 7|7}}, {{ח:חיצוני|כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (הליכים ותנאים לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה)#סעיף 8|8}} {{ח:חיצוני|כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (הליכים ותנאים לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה)#סעיף 9|ו־9 לכללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (הליכים ותנאים לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה), התשע״ב–2011}}, לא יחולו על בקשה לפי כללים אלה.

{{ח:חתימות|כ״ח בשבט התשע״ה (17 בפברואר 2015)}}
* '''אוה מדז׳דיבוז׳'''
יושבת ראש מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (המועד להגשת בקשה לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (המועד להגשת בקשה לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 959|כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (המועד להגשת בקשה לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7000.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו#סעיף 33ב|סעיפים 33ב(א)(1)}}, {{ח:חיצוני|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו#סעיף 71ד|71ד(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו#סעיף 71ה|ו־71ה(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו|לחוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, התש״ן–1990}} (להלן – החוק), ובאישור השר לעניין {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, קובעת מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל זיכיון“ – מי שקיבל לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו|החוק}} זיכיון לשידורי טלוויזיה בערוץ 2 או בערוץ השלישי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה“ – בקשה לקבלת רישיון לשידורי טלוויזיה.

{{ח:סעיף|2|המועד הראשון להגשת בקשה}}
{{ח:ת}} המועד שממנו ניתן להגיש בקשה הוא ד׳ בתשרי התשע״ב (2 באוקטובר 2011).

{{ח:סעיף|3|המועד האחרון לבעלי זיכיון}}
{{ח:ת}} המועד האחרון שבו רשאי בעל זיכיון המבקש לקבל רישיון שתחילת תוקפו תהיה במועד המעבר, להגיש את בקשתו, הוא ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012).

{{ח:חתימות|ז׳ בניסן התשע״א (11 באפריל 2011)}}
* '''אילן אבישר'''
יושב ראש מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי השידור הציבורי הישראלי (ייצוג הולם בקרב עובדי תאגיד השידור הישראלי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי השידור הציבורי הישראלי (ייצוג הולם בקרב עובדי תאגיד השידור הישראלי), התשפ״ד–2023}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 476|כללי השידור הציבורי הישראלי (ייצוג הולם בקרב עובדי תאגיד השידור הישראלי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10889.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק השידור הציבורי הישראלי#סעיף 54|סעיף 54}} {{ח:חיצוני|חוק השידור הציבורי הישראלי|לחוק השידור הציבורי הישראלי, התשע״ד–2014}} (להלן – החוק), שהחיל את {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 15א|סעיף 15א(ב)(2) ו־(3)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}} (להלן – חוק המינויים), בשינויים המנויים {{ח:חיצוני|חוק השידור הציבורי הישראלי#סעיף 54|בסעיף 54 האמור}}, קובעת מועצת תאגיד השידור הישראלי כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחראי על הגיוס“ – עובד תאגיד השידור הישראלי האחראי על גיוס עובדים בתאגיד, או מי מטעמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייצוג הולם“, ”קבוצה הזכאית לייצוג הולם“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 15א|בסעיף 15א לחוק המינויים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית עבודה שנתית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק השידור הציבורי הישראלי#סעיף 43|בסעיף 43(4) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|עדיפות לזכאים לייצוג הולם}}
{{ח:ת}} בהליך מינוי עובד למשרה בתאגיד, בכל משרה ובכל הדרגים, תינתן עדיפות למועמדים המשתייכים לקבוצה הזכאית לייצוג הולם, בהתחשב ביעדים לייצוג הולם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, אם הם בעלי כישורים דומים לכישורים של מועמדים אחרים.

{{ח:סעיף|3|עידוד תעסוקה}}
{{ח:ת}} אחראי על הגיוס ימסור מידע בדבר משרות פנויות בתאגיד לשתי עמותות לפחות המתמחות בעידוד התעסוקה של כל קבוצה הזכאית לייצוג הולם.

{{ח:סעיף|4|יעד לייצוג הולם}}
{{ח:ת}} תוכנית עבודה שנתית תכלול את יעדי התאגיד לקידום ייצוג הולם של העובדים המשתייכים לקבוצה הזכאית לייצוג הולם.

{{ח:סעיף|5|בדיקת התאמה למדיניות}}
{{ח:ת}} המועצה תבדוק את התאמת יעדי התאגיד לקידום ייצוג הולם שנכללו בתוכנית עבודה שנתית, למדיניות לעניין זה שקבעה לפי {{ח:חיצוני|חוק השידור הציבורי הישראלי#סעיף 11|סעיף 11(1) לחוק}}.

{{ח:סעיף|6|דיווח}}
{{ח:ת}} המנהל הכללי ימסור למועצה דיווח חצי שנתי על עמידת התאגיד ביעדים לקידום ייצוג הולם של העובדים המשתייכים לקבוצה הזכאית לייצוג הולם, שקבעה המועצה בתוכנית העבודה השנתית.

{{ח:חתימות|כ״א בחשוון התשפ״ד (5 בנובמבר 2023)}}
* '''גיל עומר'''
יושב ראש מועצת תאגיד השידור הישראלי
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי השקעות משותפות בנאמנות (חישוב נתח שוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי השקעות משותפות בנאמנות (חישוב נתח שוק), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 3752|כללי השקעות משותפות בנאמנות (חישוב נתח שוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11483.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכות הרשות לפי {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 23א|סעיף 23א}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”העברת קרן“ – העברת קרן נאמנות למנהל קרן ממנהל קרן אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד השלמת העברת הקרן“ – יום העברת הקרן בפועל לניהולו של מנהל הקרן המקבל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל קרן אחר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 23ז|בסעיף 23ז לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|חישוב נתח השוק}}
{{ח:תת|(א)}} לצורך חישוב נתח שוק לעניין {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 23ז|סעיף 23ז לחוק}}, יחושב השווי הנקי של נכסי הקרנות שבניהול מנהל קרן והשווי הנקי של נכסי כל הקרנות המנוהלות בידי כל מנהלי הקרנות בישראל, בכל אחד מהימים בתקופה שבין שישה חודשים לפני מועד חתימת ההסכם להעברת הקרן או מועד ההחלטה על העברת הקרן אם נעשתה בדרך אחרת, לפי העניין, לבין מועד השלמת העברת הקרן.
{{ח:תת|(ב)}} במהלך התקופה כאמור בסעיף קטן (א), לא יעלה נתח השוק של מנהל הקרן המקבל לניהולו את הקרן על השיעור האמור {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 23ז|בסעיף 23ז(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה שבוע מיום פרסומם.

{{ח:חתימות|כ״א באלול התשפ״ד (24 בספטמבר 2024)}}
* '''ספיר זינגר'''
יושב ראש רשות ניירות ערך
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסדרים שעניינם ייצוא של ציוד ביטחוני מחוץ למדינת ישראל) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסדרים שעניינם ייצוא של ציוד ביטחוני מחוץ למדינת ישראל) (הוראת שעה), התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ז, 1347|כללי ההגבלים העסקיים (פטור סוג להסדרים שעניינם ייצוא של ציוד ביטחוני מחוץ למדינת ישראל) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7836.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2998|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10182.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית#סעיף 15א|סעיף 15א}} {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית|לחוק התחרות הכלכלית, התשמ״ח–1988}} (להלן – החוק), ובאישור הוועדה לפטורים ולמיזוגים, אני מתקינה כללי פטור סוג אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הליך רכש“ – לרבות פיתוח, מחקר, ניסוי, ייצור, שיווק, תחזוקה, תיקונים או השבחה של ציוד בטחוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסדר לייצוא ציוד ביטחוני“ – הסדר שעניינו התקשרות עם מזמין זר, לרבות הסדר שעניינו התמודדות על חוזה התקשרות כאמור ולרבות פעולות הכנה ועזר הנדרשות לתכלית זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזמין זר“ – ממשלה או גורם זר המנהל, או עשוי לנהל, בין במישרין ובין באמצעות מדינת ישראל, הליך רכש של ציוד ביטחוני לשם אספקתו מחוץ לישראל ולשימוש בו מחוץ לישראל על ידי ממשלה זרה או גורם זר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע חדש“ – מידע, לרבות מידע המוגן בזכויות קניין רוחני, אשר פותח במסגרת מיזם משותף בין הצדדים להסדר לייצוא ציוד ביטחוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צד להסדר“ – לרבות אדם קשור לו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד ביטחוני“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני|בחוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני, התשס״ז–2007}} (להלן – חוק הפיקוח), ולרבות ידע ביטחוני ושירות ביטחוני, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על ייצוא ביטחוני|בחוק הפיקוח}}.

{{ח:סעיף|2|פטור מקבלת אישור|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הסדר לייצוא ציוד ביטחוני מחוץ למדינת ישראל פטור מן החובה לקבל את אישור בית הדין לתחרות, אם התקיימו לגביו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} עיקרו של ההסדר אינו בהפחתת התחרות בישראל או במניעתה ואין בהסדר כבילות שעניינן פעילות הצדדים להסדר בישראל, שאינן נחוצות למימוש עיקרו;
{{ח:תת|(2)}} הכבילות שבהסדר אינן מגבילות את התחרות בחלק ניכר של שוק בישראל המושפע מן ההסדר, או שהן עלולות להגביל את התחרות בחלק ניכר משוק כאמור, אך אין בהן כדי לפגוע פגיעה משמעותית בתחרות בשוק כאמור;
{{ח:תת|(3)}} ההסדר אינו מגביל צד לו מלהשתמש במידע חדש שבבעלותו המלאה או בבעלותו המשותפת עם אחר, לרבות עם צד להסדר, לרבות לשם שיווקו או לשם פיתוח מוצרים חדשים או מידע נוסף; ואולם הצדדים להסדר רשאים להסכים על תגמול הוגן לבעל זכות במידע החדש בעד שימוש בו על ידי צד להסדר;
{{ח:תת|(4)}} המגעים בין הצדדים להסדר והפעולות הננקטות במסגרתו ייעשו באופן המצמצם, ככל האפשר, כל חשש להפחתת התחרות בישראל.

{{ח:סעיף|3|תוקף הכללים|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} תוקפם של כללים אלה עד יום ה׳ בתמוז התשפ״ז (10 ביולי 2027).

{{ח:חתימות|י״ז בסיוון התשע״ז (11 ביוני 2017)}}
* '''מיכל הלפרין'''
הממונה על הגבלים עסקיים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמים בין חברות קשורות) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמים בין חברות קשורות) (הוראת שעה), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 846|כללי ההגבלים העסקיים (פטור סוג להסכמים בין חברות קשורות) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6987.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 847|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7631.pdf}}, {{ח:תיבה|980|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7643.pdf}}, {{ח:תיבה|2254|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7713.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 3838|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9527.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית#סעיף 15א|סעיף 15א}} {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית|לחוק התחרות הכלכלית, התשמ״ח–1988}} (להלן – החוק), ובאישור הוועדה לפטורים ולמיזוגים, אני מתקין כללי פטור סוג אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה אם“ – אדם, למעט מדינת ישראל או רשות מקומית, השולט בחברה אחרת, בין במישרין ובין באמצעות שליטה בתאגידים אחרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברות קשורות“ – חברה אם וחברת בת או חברות־בת של אותה חברה אם, ויראו לעניין פטור סוג זה חברות הקשורות עם אותה חברה כחברות הקשורות ביניהן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית|בחוק}}.

{{ח:סעיף|2|פטור מקבלת אישור|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} הסכם שנערך בין חברות קשורות, פטור מן החובה לקבל אישור של בית הדין לתחרות, אם אין להסכם צדדים נוספים.

{{ח:סעיף|3|שותפויות}}
{{ח:ת}} לעניין תחולת כללים אלה על שותפות מוגבלת, לא יראו בשותף מוגבל, כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|בפקודת השותפויות [נוסח חדש], התשל״ה–1975}}, בעל שליטה.

{{ח:סעיף|4|סייג לתחולת {{ח:חיצוני|כללי ההגבלים העסקיים (הוראות והגדרות כלליות) (הוראת שעה)|כללי ההגבלים העסקיים (הוראות והגדרות כלליות)}}|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} הוראת {{ח:חיצוני|כללי ההגבלים העסקיים (הוראות והגדרות כלליות) (הוראת שעה)#סעיף 9|סעיף 9 לכללי ההגבלים העסקיים (הוראות והגדרות כלליות) {{ח:הערה|(הוראת שעה)}}, התשס״ו–2006}}, לא תחול על פטור סוג זה.

{{ח:סעיף|5|תוקף|תיקון: תשע״ו, תשע״ו־2, תשע״ו־3, תשפ״א}}
{{ח:ת}} תוקף כללים אלה עד יום ד׳ בתשרי התשפ״ז (15 בספטמבר 2026).

{{ח:חתימות|י״א באדר ב׳ התשע״א (17 במרס 2011)}}
* '''שלומי פריזט'''
הממונה על הגבלים עסקיים (בפועל)
* נתאשר.
'''שלום שמחון'''
שר התעשייה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמים שפגיעתם בתחרות קלת ערך) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג להסכמים שפגיעתם בתחרות קלת ערך) (הוראת שעה), התשס״ו–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 796|כללי ההגבלים העסקיים (פטור סוג להסכמים שפגיעתם בתחרות קלת ערך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6483.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 845|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6987.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 846|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7631.pdf}}, {{ח:תיבה|2251|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7713.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 43|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9623.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית#סעיף 15א|סעיף 15א}} {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית|לחוק התחרות הכלכלית, התשמ״ח–1988}}, ובאישור הוועדה לפטורים ולמיזוגים, אני מתקינה כללי פטור סוג אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור מקבלת אישור|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הסכם שפגיעתו בתחרות קלת ערך פטור מן החובה לקבל אישור של בית הדין לתחרות, אם התקיימו לגביו כל התנאים שבכללים אלה.

{{ח:סעיף|2|הסכמים שפגיעתם קלת ערך|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} הסכם פוגע פגיעה קלת ערך בתחרות אם מתקיימים שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} נתח השוק המצרפי של כל הצדדים לו בכל אחד משוקי המוצר שההסכם נוגע להם אינו עולה על שיעור של 15%;
{{ח:תת|(2)}} אם הצדדים להסכם או חלק מהם הם מתחרים בשוקי מוצר שההסכם אינו נוגע להם, נתח השוק המצרפי של אותם צדדים בכל אחד מאותם שוקי מוצר אינו עולה על 30%.

{{ח:סעיף|3|סייג לתחולת פטור הסוג}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, לא יחול הפטור שבכללים אלה על הסכמים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הסכם שבעל מונופולין בשוק מוצר משיק הוא צד לו;
{{ח:תת|(2)}} הסכם לרכישה של זכות בתאגיד מתחרה, למעט הסכם לרכישת מניות של חברה ציבורית שמניותיה הוצעו לציבור, והרכישה אינה הופכת את הרוכש לבעל ענין, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, באותה חברה.

{{ח:סעיף|4|חישוב חלקם של הצדדים|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3(1)}}, בחישוב חלקם של צדדים להסכם בשוק מוצר יובא בחשבון, נוסף על האמור {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (הוראות והגדרות כלליות) (הוראת שעה)#סעיף 3|בסעיף 3 לכללי התחרות הכלכלית (הוראות והגדרות כלליות) {{ח:הערה|(הוראת שעה)}}, התשס״ו–2006}}, (להלן – ההוראות הכלליות) גם חלקם של אחרים שיש להם עם מי מהצדדים מיזם משותף כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (פטור סוג למיזמים משותפים) (הוראת שעה)|בכללי התחרות הכלכלית (פטור סוג למיזמים משותפים) {{ח:הערה|(הוראת שעה)}}, התשס״ו–2006}}, באותו שוק מוצר.

{{ח:סעיף|5|אי־תחולת הפטור}}
{{ח:ת}} פטור הסוג שבכללים אלה לא יחול על הסכמים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הסכם שעיקרו בהפחתת התחרות או במניעתה;
{{ח:תת|(2)}} הסכם הכולל כבילות שאינן נחוצות למימוש עיקרו.

{{ח:סעיף|6|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} האמור {{ח:חיצוני|כללי התחרות הכלכלית (הוראות והגדרות כלליות) (הוראת שעה)#סעיף 9|בסעיף 9(1) להוראות הכלליות}} אינו חל על פטור סוג הנדון בכללים אלה.

{{ח:סעיף|7|תוקף|תיקון: תשע״א, תשע״ו, תשע״ו־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} תוקף כללים אלה עד יום ד׳ בתשרי התשפ״ז (15 בספטמבר 2026).

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:חתימות|כ״ט באדר התשס״ו (29 במרס 2006)}}
* '''רונית קן'''
הממונה על הגבלים עסקיים
* נתאשר.
'''אהוד אולמרט'''
שר התעשיה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי התקנים (עיבוד תקנים זמניים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי התקנים (עיבוד תקנים זמניים), תשל״א–1971}}
{{ח:קטע3||כללים לעיבוד תקנים ישראליים זמניים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 1083|כללי התקנים (עיבוד תקנים זמניים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2696.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותו לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 7א|סעיף 7א}} {{ח:חיצוני|חוק התקנים|לחוק התקנים, תשי״ג–1953}}, בהסכמת שר המסחר והתעשיה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, קובע מכון התקנים הישראלי כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן רגיל“ – תקן ישראלי שעובד בהתאם {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 7|לסעיף 7 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן זמני“ – תקן ישראלי שעובד בהתאם {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 7א|לסעיף 7א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”{{ח:הערה|ה}}כללים {{ח:הערה|ה}}רגילים“ – {{ח:חיצוני|כללי התקנים (עיבוד תקנים ישראליים)|כללי התקנים (עיבוד תקנים ישראליים), תשי״ד–1954}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה מרכזית“, ”ועדת תקינה“ ו־”המנהל“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|כללי התקנים (עיבוד תקנים ישראליים)|בכללים הרגילים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרסום לבקורת“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|כללי התקנים (עיבוד תקנים ישראליים)#סעיף 24|בסעיף 21 לכללים הרגילים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מומחים“ – מומחה, או צוות בן שנים או שלשה מומחים, שנקבע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}.

{{ח:סעיף|2|נושא לתקן זמני}}
{{ח:ת}} אישרה ועדה מרכזית נושא לתקן ומינתה ועדת תקינה, או הטילה על ועדת תקינה קיימת, לעבדו כתקן רגיל, רשאית היא להחליט שבאותו נושא יעובד גם תקן זמני ולהטיל את עיבודו על מומחים שקבעה מבין חברי ועדת התקינה שכבר מונו, או שימונו כנציגי המנהל בועדת התקינה, וימשיכו בה גם בעיבוד התקן הרגיל.

{{ח:סעיף|3|עיבוד תקן זמני}}
{{ח:ת}} תקן זמני יעובד לפי {{ח:חיצוני|כללי התקנים (עיבוד תקנים ישראליים)|הכללים הרגילים}} בשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} המומחים ימלאו בעיבוד תקן זמני את התפקידים המתמלאים בעיבוד תקן רגיל על ידי ועדת התקינה כולה;
{{ח:תת|(2)}} המועד למתן הערות להצעת תקן זמני שפורסמה לבקורת יהיה חדשיים מיום הפרסום, ואין חובה לשלחה למוסדות תקינה בחוץ־לארץ;
{{ח:תת|(3)}} תקן זמני יפקע משנקבע תקן רגיל באותו נושא, ואם לא נקבע תקן רגיל – לא יאוחר מתום 36 חדשים לאחר פרסום ההודעה על קביעת התקן הזמני ברשומות.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי התקנים (עיבוד תקנים זמניים), תשל״א–1971“.

{{ח:חתימות|י״ח בניסן תשל״א (13 באפריל 1971)}}
* '''אריה שרון'''
יושב ראש הועד הפועל של מכון התקנים הישראלי
* אני מסכים.
'''פנחס ספיר'''
שר המסחר והתעשיה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי התקשורת (בזק ושידורים) (הגבלת עוצמת הקול בתשדירי פרסומת, בקדימונים ובשידורים אחרים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי התקשורת (בזק ושידורים) (הגבלת עוצמת הקול בתשדירי פרסומת, בקדימונים ובשידורים אחרים), התשע״ט–2019}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ט, 3559|כללי התקשורת (בזק ושידורים) (הגבלת עוצמת הקול בתשדירי פרסומת, בקדימונים ובשידורים אחרים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8257.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 6ה|סעיפים 6ה(5)(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 6כד1|6כד1}} {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 6נז|ו־6נז}} {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}} (להלן – החוק) {{ח:חיצוני|חוק שידורי ערוץ הכנסת#סעיף 13א|ו־13א}} {{ח:חיצוני|חוק שידורי ערוץ הכנסת|לחוק שידורי ערוץ הכנסת, התשס״ד–2003}} (להלן – חוק שידורים מהכנסת), ולאחר שנועצה בצוות התיאום לפי {{ח:חיצוני|חוק שידורי ערוץ הכנסת#סעיף 6|סעיף 6(ג) לחוק שידורים מהכנסת}}, קובעת המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון לשידורים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הגוף המשדר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שידורי ערוץ הכנסת#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק שידורים מהכנסת}}.

{{ח:סעיף|2|טווח עוצמת הקול המקובל בשידורי בעל רישיון לשידורים ובשידורי גוף משדר}}
{{ח:ת}} טווח עוצמת הקול המקובל במשדר של בעל רישיון לשידורים לעניין {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 6כד1|סעיף 6כד1 לחוק}} ושל גוף משדר לעניין {{ח:חיצוני|חוק שידורי ערוץ הכנסת#סעיף 13א|סעיף 13א לחוק שידורים מהכנסת}} יעמוד בממוצע על מינוס 26 LKFS אך לא יעלה על רמה של מינוס 23 LKFS ולא יפחת מרמה של מינוס 29 LKFS.

{{ח:חתימות|כ״א בתמוז התשע״ט (24 ביולי 2019)}}
* '''אשר ביטון'''
יושב ראש המועצה לשידורי כבלים ולשידורי לוויין (בהטלת תפקיד)
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (בחירת נציגי הלשכה בוועדות בחירה ובוועדות מינויים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (בחירת נציגי הלשכה בוועדות בחירה ובוועדות מינויים), התשנ״ז–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ז, 933|כללי לשכת עורכי הדין (בחירת נציגי הלשכה בוועדות בחירה ובוועדות מינויים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5840.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 273|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5946.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 1325|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6809.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|סעיף 109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בחירת נציגי הלשכה}}
{{ח:ת}} בחירת נציגי לשכת עורכי הדין (להלן – הלשכה), לוועדה לבחירת שופטים, על פי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה|חוק־יסוד: השפיטה}}, לוועדת המינויים לדיינים על פי {{ח:חיצוני|חוק הדיינים|חוק הדיינים, התשט״ו–1955}}, לוועדה לבחירת שופטים צבאיים־משפטאים לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|חוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, לוועדת המינויים לק׳אדים על פי {{ח:חיצוני|חוק הקאדים|חוק הקאדים, התשכ״א–1961}}, ולוועדת המינויים לקאדי מד׳הב, על פי {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, התשכ״ג–1962}}, תתקיים בהתאם לכללים אלה.

{{ח:סעיף|2|מועד הבחירה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} הודעה על הצורך בבחירת נציגי הלשכה ומועד הישיבה לבחירתם (להלן – ישיבת הבחירה) תובא לידיעת חברי הלשכה וחברי המועצה, בידי יושב ראש המועצה, לא יאוחר מאשר 21 ימים לפני ישיבת הבחירה; ההודעה לחברי הלשכה תפורסם במשרדי הלשכה במחוזות ובאתר האינטרנט של הלשכה ובשני עיתונים יומיים, וכן תישלח בדואר אלקטרוני לעורכי הדין שמסרו ללשכה כתובת דואר אלקטרוני למשלוח.

{{ח:סעיף|3|הגשת מועמדים|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} כל שלושה מחברי המועצה הארצית רשאים, בחתימת ידם, להציע ליושב ראש המועצה, מועמד אחד לכל תפקיד של נציג הלשכה, לא יאוחר מאשר 14 ימים לפני ישיבת הבחירה; לכל מועמדות תצורף הסכמה בכתב של המועמד, וקורות חייו כפי שהוא פירט.

{{ח:סעיף|4|רשימת מועמדים}}
{{ח:ת}} רשימת המועמדים שמועמדותם הוגשה כדין, תובא לידיעת חברי המועצה הארצית בידי יושב ראש המועצה לא יאוחר מאשר 7 ימים לפני ישיבת הבחירה.

{{ח:סעיף|5|ישיבת בחירה|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בחירת הנציג בידי חברי המועצה הארצית, מבין המועמדים שהוגשו כדין תיעשה בישיבת הבחירה, בבחירות חשאיות; המועמד שזכה במספר הקולות הרב ביותר של חברי המועצה המשתתפים בהצבעה, הוא הנבחר כנציג המועצה; במקרה של תוצאות זהות ייערך סיבוב בחירות נוסף בין המועמדים שזכו במספר קולות זהה, להכרעה בין המועמדים; עלה הצורך בבחירת נציג שני של הלשכה, תיערך בחירת הנציג הנוסף, לפי כלל זה, מבין כל המועמדים זולת זה שכבר נבחר, מיד לאחר בחירת הנציג הראשון.
{{ח:תת|(ב)}} היה מספר המעמדים שהוגשו כדין כמספר הנציגים של הלשכה העומדים לבחירה, יכריז עליהם יושב ראש המועצה הארצית במועד הבחירה כנציגי הלשכה, בלא צורך בקיום הצבעה.

{{ח:סעיף|6|חריגה מהכללים}}
{{ח:ת}} המועצה הארצית רשאית, במקרים דחופים, בהחלטה של שני שלישים מחבריה, לסטות מכללים אלה, מטעמים שיירשמו.

{{ח:חתימות|ג׳ בתמוז התשנ״ז (8 ביולי 1997)}}
* '''יהודה טוניק'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* נתאשר.
'''צחי הנגבי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (דירקטורים בחברה ציבורית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (דירקטורים בחברה ציבורית), התשמ״ט–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ט, 32|כללי לשכת עורכי הדין (דירקטורים בחברה ציבורית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5135.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 422|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5812.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|סעיף 109(4)}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטור“ ו”חברה ציבורית“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 1|בפקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה אם“ ו”חברה בת“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 1|בסעיף 96א לפקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}.

{{ח:סעיף|2|איסור על דירקטורים של חברות ציבוריות|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} עורך דין שהוא דירקטור בחברה ציבורית, לא ייצג אותה חברה, את חברת האם שלה או חברה בת שלה, ולא יתן להן ייעוץ משפטי.
{{ח:תת|(ב)}} עורך דין שהוא דירקטור בחברה ציבורית לא ייצג נושא משרה באותה חברה ולא יתן לו ייעוץ משפטי בענינים הנוגעים לפעולתה של החברה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על עורך דין שהוא בן זוגו, בנו, שותפו, מעסיקו או עובדו של עורך דין שהוא דירקטור כאמור ועל חברת עורכי דין, שעורך הדין חבר בה.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על עורך דין עובד חברה ציבורית המכהן מטעמה כדירקטור בחברה־בת או חברה־אם של אותה חברה, ובלבד שהחברה שבה הוא מכהן כאמור, מקבלת ייעוץ משפטי מעורך דין שאינו עובד החברה הציבורית.

{{ח:סעיף|3|שמירת זכות}}
{{ח:ת}} אין בכללים אלה כדי למנוע מעורך דין שהוא דירקטור להביע דעה בעניין משפטי במסגרת תפקידו בדירקטוריון.

{{ח:סעיף|4|היתר}}
{{ח:תת|(א)}} הלשכה רשאית להתיר לעורך דין שחל עליו איסור לפי כללים אלה, לייצג חברה או נושא משרה בה, או לתת להם ייעוץ משפטי, אם הדירקטוריון של אותה חברה החליט במליאתו לבקש מעורך הדין לעשות כן בענין מסויים שבתחום מומחיותו.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה להיתר יכול שתוגש לאחד משניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הועד המרכזי;
{{ח:תתת|(2)}} הועד המחוזי של המחוז שבו המבקש חבר.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה בתום ששה חדשים מיום פרסומם.

{{ח:חתימות|ט״ז באלול התשמ״ח (29 באוגוסט 1988)}}
* '''גבריאל קלינג'''
יושב־ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* נתאשר.
'''אברהם שריר'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (המספר הכולל של חברי ועדת אתיקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (המספר הכולל של חברי ועדת אתיקה), התש״ע–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 128|כללי לשכת עורכי הדין (המספר הכולל של חברי ועדת אתיקה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6828.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 114|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8290.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 18ב|סעיפים 18ב(ד)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|ו־109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}, ובאישור שר המשפטים, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|המספר הכולל של חברי ועדת האתיקה הארצית}}
{{ח:ת}} המספר הכולל של חברי ועדת האתיקה הארצית לא יפחת מ־10 ולא יעלה על 25 חברים, כפי שתחליט המועצה הארצית.

{{ח:סעיף|2|המספר הכולל של חברי ועדת האתיקה במחוזות חיפה, המרכז ותל אביב|תיקון: תש״ף}}
{{ח:ת}} המספר הכולל של חברי ועדת האתיקה במחוזות חיפה, המרכז ותל אביב לא יפחת מ־10 ולא יעלה על 25 חברים, כפי שתחליט המועצה הארצית.

{{ח:סעיף|3|המספר הכולל של חברי ועדת האתיקה במחוזות ירושלים, הצפון והדרום}}
{{ח:ת}} המספר הכולל של חברי ועדת האתיקה במחוזות ירושלים, הצפון והדרום לא יפחת מ־7 ולא יעלה על 14 חברים, כפי שתחליט המועצה הארצית.

{{ח:סעיף|4|שינוי המספר הכולל של חברי ועדות האתיקה}}
{{ח:ת}} לבקשת ועדת אתיקה מחוזית או ארצית, רשאית המועצה הארצית לשנות את החלטתה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיפים 1 עד 3}}, בדבר המספר הכולל של חברי ועדת האתיקה בוועדה המבקשת, ובלבד שמספר החברים לאחר השינוי לא יחרוג מן הטווח הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 1|באותם סעיפים}}.

{{ח:סעיף|5|מספר חברי מוסדות הלשכה האחרים בוועדת האתיקה}}
{{ח:תת|(א)}} מספר חברי ועדת האתיקה הארצית, המשמשים גם חברי מוסדות אחרים בלשכה, לא יעלה על מחצית ממספר חברי הוועדה, והם ימונו לפי החלטת הוועד המרכזי, אשר נתקבלה ברוב של מחצית מחבריו, לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} מספר חברי ועדת אתיקה מחוזית, המשמשים גם חברי מוסדות אחרים בלשכה, לא יעלה על מחצית ממספר חברי הוועדה, והם ימונו לפי החלטת ועד המחוז, אשר נתקבלה ברוב של מחצית מחבריו, לפחות; ואולם באישור הוועד המרכזי, רשאי ועד מחוז להגדיל את מספר חברי מוסדות הלשכה האחרים בוועדת האתיקה המחוזית שבאותו מחוז.

{{ח:סעיף|6|מניין חוקי בהצבעות ועדת אתיקה}}
{{ח:ת}} מניין חוקי בעת הצבעה בישיבות ועדת האתיקה הארצית וועדות אתיקה מחוזיות יהא שליש מחברי הוועדה, או 4 חברים, לפי הגבוה מביניהם.

{{ח:חתימות|כ״ט בחשוון התש״ע (16 בנובמבר 2009)}}
* '''עמוס ון־אמדן'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* נתאשר.
'''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (העסקת טוען)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (העסקת טוען), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 1824|כללי לשכת עורכי הדין (העסקת טוען)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7703.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|סעיף 109(4)}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}, ובאישור שרת המשפטים, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בכללים אלה, ”טוען“ – טוען רבני לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטוענים הרבניים|תקנות הטוענים הרבניים, התשס״א–2001}}, או טוען שרעי לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטוענים השרעיים|תקנות הטוענים השרעיים, התשכ״ג–1963}}.

{{ח:סעיף|2|העסקת טוען שאינו עורך דין}}
{{ח:תת|(א)}} עורך דין רשאי להעסיק במשרדו טוען שאינו עורך דין ואולם ייצוג על ידי טוען המועסק במשרד עורכי דין טעון ייפוי כוח נפרד החתום ביד הלקוח.
{{ח:תת|(ב)}} לא יעביר עורך דין לטוען ייפוי כוח החתום בידי הלקוח.

{{ח:סעיף|3|ייחוד משרד}}
{{ח:ת}} לא ישתף עורך דין בשימוש משרדו טוען שאינו עובדו.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} כללי לשכת עורכי הדין (העסקת טוען רבני), התש״ל–1970 – בטלים.

{{ח:חתימות|י״ב באב התשע״ו (17 באוגוסט 2016)}}
* '''חוה קלמפרר–מרצקי'''
יושבת ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (התמחות) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (התמחות) (הוראת שעה), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 1640|כללי לשכת עורכי הדין (התמחות) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11140.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 26א|סעיפים 26א}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|ו־109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}} (להלן – החוק), ובאישור שר המשפטים וועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 26|בסעיף 26(1) לחוק}} {{ח:חיצוני|כללי לשכת עורכי הדין (רישום מתמחים ופיקוח על התמחות)#סעיף 2|ובסעיף 2(א) לכללי לשכת עורכי הדין (רישום מתמחים ופיקוח על התמחות), התשכ״ב–1962}} (להלן – כללי ההתמחות), רשאי להירשם כמתמחה מי שבחודש אוקטובר 2023 סיים את לימודיו בפקולטה כאמור {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 25|בסעיף 25(1) לחוק}} אף אם לא מילא אחר דרישות הפקולטה לקבלת תעודת בוגר או היה רשום כתלמיד הפקולטה העתיד להתחיל את הסמסטר האחרון של שנת לימודיו האחרונה לתעודת בוגר בלימודי משפט.
{{ח:תת|(ב)}} מי שנרשם כמתמחה כאמור בסעיף קטן (א), רשאית הלשכה לקבוע שתחילת התמחותו תהיה במועד שבו החל להתמחות בפועל, על פי הודעת מאמנו, ושלא יהיה לפני יום תחילתם של כללים אלה.
{{ח:תת|(ג)}} אין בכללים אלה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 38|סעיף 38(ב) לחוק}}, לעניין התנאים להיבחן בבחינת ההתמחות.

{{ח:חתימות|כ״ח בשבט התשפ״ד (7 בפברואר 2024)}}
* '''עמית בכר'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* נתאשר.
'''יריב לוין'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (ייצוג בעסקאות בדירות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (ייצוג בעסקאות בדירות), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר סייגים לייצוגם של שני הצדדים בעסקאות בדירות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1719|כללי לשכת עורכי הדין (ייצוג בעסקאות בדירות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3711.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|סעיף 109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, תשכ״א–1961}}, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”קבלן“ – מי שמוכר דירה או מחכיר דירה שבנה או שעתיד לבנות בעצמו או על ידי אדם אחר, על קרקע שלו או של זולתו, על מנת למכרה או להחכירה לדורות.

{{ח:סעיף|2|ייצוג אסור ברכישה}}
{{ח:ת}} בעסקה לרכישת דירה מאת קבלן, לרבות רכישת זכויות בה, לא ייצג אותו עורך דין את הקבלן ואת הרוכש, אלא לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}.

{{ח:סעיף|3|שכר שירות שניתן לקבלן}}
{{ח:ת}} לא יקבל עורך דין מרוכש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, במישרין או בעקיפין, שכר בעד שירות שהוא נתן לקבלן.

{{ח:סעיף|4|חובת הודעה לרוכש}}
{{ח:ת}} עורך דין המייצג את הקבלן בעסקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} חייב לציין בחוזה הרכישה כי אין הוא מייצג את הרוכש באותה עסקה.

{{ח:סעיף|5|הייצוג מותר ברישום}}
{{ח:תת|(א)}} עורך דין המייצג את הקבלן רשאי לטפל בביצוע רישום הרכישה ויפעל בענין זה תוך נאמנות לקבלן ולרוכש גם יחד.
{{ח:תת|(ב)}} עורך דין המייצג את הקבלן רשאי לקבל מן הרוכש את שכרו בעד הטיפול ברישום הרכישה.

{{ח:סעיף|6|ביטול}}
{{ח:ת}} כללי לשכת עורכי הדין (ייצוג צדדים בעסקאות בדירות ובבתי עסק), תשכ״ד–1963 – בטלים.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה ביום השלושים לאחר פרסומם; על ההסכמים שנעשו לפני תחילתם יחול הדין שהיה מחייב עד אותו היום.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי לשכת עורכי הדין (ייצוג בעסקאות בדירות), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|ו׳ באייר תשל״ז (24 באפריל 1977)}}
* '''יצחק ננר'''
יושב ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* נתאשר.
'''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי לשכת עורכי הדין (מדי משפט)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי לשכת עורכי הדין (מדי משפט), התשס״ו–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 4|כללי לשכת עורכי הדין (מדי משפט)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6427.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|סעיף 109(7)}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}, מתקינה המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מדי משפט של עורכי דין}}
{{ח:ת}} מדי משפט של עורכי דין הם: חולצה לבנה בעלת צווארון ושרוולים ארוכים או קצרים, עניבה, מכנסיים ומקטורן, כולם בצבע שחור או כחול כהה, ונעליים סגורות כהות.

{{ח:סעיף|2|מדי משפט של עורכות דין}}
{{ח:ת}} מדי משפט של עורכות דין הם: חולצה לבנה בעלת צווארון ושרוולים ארוכים או קצרים, מכנסיים או חצאית בצבע שחור או כחול כהה ומקטורן בצבע שחור או כחול כהה, או שמלה שחורה עם שרוולים ארוכים או קצרים וצווארון לבן, ונעליים כהות.

{{ח:סעיף|3|חובת לבישת גלימה}}
{{ח:ת}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיפים 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2}} כוללים מדי משפט בבית המשפט העליון, בבית משפט מחוזי, בבית הדין הארצי לעבודה ובבית משפט מיוחד, גם גלימה שחורה שדוגמתה מצויה בבית הלשכה בירושלים.

{{ח:סעיף|4|פטור מלבישת מקטורן}}
{{ח:ת}} בתקופה שמיום 1 באפריל עד יום 30 בנובמבר של כל שנה, ניתן שלא ללבוש מקטורן.

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} כללי לשכת עורכי הדין (מדי משפט), התשנ״א–1991 – בטלים.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה, 30 ימים מיום פרסומם.

{{ח:חתימות|ח׳ באלול התשס״ה (12 בספטמבר 2005)}}
* '''ארנה לין'''
יושבת ראש המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין
* '''ציפי לבני'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]