חוק הגנת החייל (דירה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הגנת החייל (דירה), תש״ט–1949}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000231}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 64|חוק הגנת החייל (דירה)|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208318.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ב, 143|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208319.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 97|חוק לביטול דינים שנושנו|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210144.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: החזרת דירה לחייל {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הגנת החייל בפני פינוי {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הגנת בני משפחתו של חייל נפטר ושל חייל נעדר}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: החזרת דירה לחייל {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״ד}}

{{ח:סעיף|1||תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הגנת החייל בפני פינוי {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״ד}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הגנת בני משפחתו של חייל נפטר ושל חייל נעדר}}

{{ח:סעיף|7|בני המשפחה המוגנים}}
{{ח:ת}} חייל שנפטר תוך תקופת שירותו בצבא או תוך ששה חדשים מהיום הנקוב בתעודת השחרור כיום שחרורו, או כתוצאה ממחלה שחלה עקב שירותו או מפגיעה שנפגע תוך תקופת שירותו, וכן חייל שנעדר תוך תקופת שירותו בצבא, יהיה דין בני משפחתו הנקובים להלן כזה:
{{ח:תת|(א)}} לגבי בית מגוריו יהיו בן זוגו של החייל, ילדו שהיה תלוי בו או גר אתו, הוריו שהיו תלויים בו או גרים אתו וכל בן משפחה אחר הכלול במונח ”דייר“ כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר#סעיף 1|בסעיף 2 לפקודת הגבלת שכר דירה (דירות), 1940}}, נחשבים – אם אין לבן המשפחה התובע את הזכות בית מגורים מתאים אחר – ל”דייר“ כמשמעותו האמורה, וסדר עדיפותם לפי הסדר שבו הם נקובים בסעיף־קטן זה;
{{ח:תת|(ב)}} לגבי בית עסקו יהיו בן זוגו של החייל, ילדו שהיה תלוי בו או עובד אתו בבית העסק שלו, הוריו שהיו תלויים בו או עובדים אתו בבית העסק שלו – נחשבים ל”דייר“ או ל”דייר משנה“, הכל לפי הענין, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר#סעיף 1|בסעיף 2 לפקודת ההגבלות על שכר דירה (בתי עסק), 1941}}, אם אין לבן המשפחה התובע את הזכות בית עסק מתאים אחר, ועסקו, מקצועו או מלאכתו של החייל התנהל בבית העסק שלו על ידי אחד מבני משפחתו אלה גם לאחר התגייסותו. סדר עדיפותם של בני המשפחה יהיה לפי הסדר שבו הם נקובים בסעיף קטן זה.

{{ח:סעיף|8|דין בני משפחתו של חייל נפטר או נעדר}}
{{ח:ת}} הזכויות הניתנות לחייל לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|הסעיפים 1 עד 6}} תהיינה נתונות לגבי בית מגורים של החייל הנפטר או הנעדר לבן המשפחה שהוא בעל זכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(א)}}, ולגבי בית עסק של חייל הנפטר או הנעדר לבן המשפחה שהוא בעל זכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(ב)}}.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: שונות}}

{{ח:סעיף|9|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו, לרבות תקנות בית משפט הנוגעות להגשת תביעה או ערעור לפי {{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳}}, לסדר הדיון בהם, וכן להוצאה לפועל של פסק־הדין שניתן בתביעה כזו.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות בית־משפט כאמור רשאי שר המשפטים לבטל או לשנות הוראות של {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|פקודת שיפוט בתי־משפט שלום, 1947}}, הנוגעות לערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|הסעיפים 1 עד 3}} והוראות {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|חוק ההוצאה לפועל העותומני}} הנוגעות למועדי פעולה, לעיכוב ההוצאה לפועל ולדרך מסירת מסמכים.

{{ח:סעיף|10|הגדרות|תיקון: תשי״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|בחוק זה -}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות בצבא“ פירושו –
{{ח:תתת|(א)}} שירות מלא בצבא־הגנה לישראל;
{{ח:תתת|(ב)}} לגבי התקופה מיום י״ז בכסלו תש״ח (30 בנובמבר 1947) עד יום כ״ט בכסלו תש״ט (31 בדצמבר 1948) – כל שירות אחר ששר הבטחון הכריז עליו באכרזה שפורסמה ברשומות, כעל שירות בצבא לצורך חוק זה.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל“ פירושו – אדם בשירות בצבא או אדם שהיה בשירות בצבא ושוחרר מהשירות.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל נעדר“ – פירושו חייל ששר הבטחון או האדם הממונה לכך על ידיו אישר שיש לראותו כנעדר.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירת חייל“ כוללת {{ח:הערה|את}} בית מגוריו ובית עסקו של החייל.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית מגוריו של חייל“ – פירושו בית מגורים, או אותו חלק בו, שהיה מוחזק בידי החייל סמוך לפני התגייסותו, או שקנה חזקה בו לאחר התגייסותו, וכולל בית מגורים מרוהט, ואם היתה לחייל – נוסף על החזקה בחלק מבית מגורים – זכות שימוש בכל חלק אחר בבית המגורים יחד עם אדם אחר – גם זכות שימוש זו.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית עסקו של חייל“ – פירושו בית עסק, או אותו חלק בו, שהיה מוחזק בידי החייל סמוך לפני התגייסותו להנהלת עסקו, מקצועו או מלאכתו, או שקנה חזקה בו למטרות האמורות לאחר התגייסותו.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השכרת דירת חייל“ לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}} כוללת השכרת משנה והשכרת משנה למשנה, וכן מסירת דירה שלא בדרך שכירות לכל אדם, לרבות האדם שהשכיר את הדירה לחייל, וכוללת השכרה כאמור על ידי אחד מבני משפחתו של החייל.

{{ח:סעיף|11|שמירת זכויות}}
{{ח:ת}} חוק זה לא יגרע מזכויותיו של חייל ובני משפחתו לפי כל חוק אחר. אולם זכויות חייל המחזיק בדירת חייל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)}} תהיינה כפי שנקבעו {{ח:פנימי|סעיף 3|באותו סעיף קטן}}.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ל׳ בסיון תש״ט (27 ביוני 1949).}}
* '''ד. בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''פ. רוזנבליט'''
שר המשפטים
* '''חיים ווייצמן'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]