צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור קמח חיטה כשר לפסח ושיווקו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור קמח חיטה כשר לפסח ושיווקו), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 1175|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור קמח חיטה כשר לפסח ושיווקו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4101.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1192|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ביטול צווים) (מס׳ 5)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6896.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 15|ו־15}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מצווה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור קמח חיטה כשר לפסח ושיווקו), תש״ם–1980 בוטל ביום 3.6.2010.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קמח כשר לפסח סוג א׳“ – קמח חיטה, שאחוז האפר בו, בכל דוגמה בודדת, אינו עולה על 0.65 בחומר יבש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קמח כשר לפסח סוג ב׳“ – קמח חיטה, שאחוז האפר בו, בכל דוגמה בודדת, אינו עולה על 0.73 בחומר יבש ושאחוז האפר הממוצע בכל 3 דוגמאות לפחות, אינו עולה על 0.71 בחומר יבש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קמח“ – קמח כשר לפסח מסוגים א׳ ו־ב׳;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – כל אחד מעובדי משרד התעשיה, המסחר והתיירות אלה: מנהל חטיבת המזון או מנהל מינהל הסחר הממשלתי, או מי שהוסמך בכתב בידי כל אחד מהם לענין צו זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אריזה“ – למעט קמח בתפזורת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיכלית“ – מיכלית להובלת קמח בתפזורת שהוכשרה בהשגחת הרבנות הראשית.

{{ח:סעיף|2|הסדרת ייצור קמח}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם קמח אלא –
{{ח:תת|(1)}} מסוגים א׳ או ב׳;
{{ח:תת|(2)}} מחיטה בריאה (Sound wheat) לאחר ניקויה;
{{ח:תת|(3)}} בתנאים היגייניים נאותים;
{{ח:תת|(4)}} בעל טעם וריח אפייניים לקמח טרי ונקי (ללא ריח של עובש);
{{ח:תת|(5)}} בעל תכונות המתאימות לאפיית מצות;
{{ח:תת|(6)}} בטחינה יבשה (ללא הרטבת החטים);
{{ח:תת|(7)}} בפיקוח הרבנות הראשית לישראל.

{{ח:סעיף|3|אחוז החלבון בקמח}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם קמח שתכולת החלבון בו תהיה נמוכה מ־9.5% או גבוהה מ־11%.

{{ח:סעיף|4|איסור הוספת חמרים}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם קמח בתוספת כימיקלים כלשהם או בתוספת תכשיר כלשהו.

{{ח:סעיף|5|מדידת האפר והחלבון בקמח}}
{{ח:תת|(א)}} מדידת האפר היבש בקמח תיעשה על־ידי שריפת הקמח בטמפרטורה של 580°C עד שיתקבל אפר שצבעו אפור בהיר (משך השריפה כ־6 שעות).
{{ח:תת|(ב)}} מדידת החלבון בקמח תיעשה לפי שיטת קילדאל עם גפרת נחושת כקטליזטור.

{{ח:סעיף|6|אריזה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יארוז אדם קמח אלא בשקים חדשים, או בשקים משומשים שאושרו בידי הרבנות הראשית לישראל.
{{ח:תת|(ב)}} משקל הקמח בשק בעת האריזה לא יפחת מ־60 קילוגרם.

{{ח:סעיף|7|סימון}}
{{ח:תת|(א)}} כל שק קמח יסומן בתווית שתודבק עליו ותכלול פרטים אלה בשפה העברית:
{{ח:תתת|(1)}} שם היצרן ומענו;
{{ח:תתת|(2)}} סוג הקמח;
{{ח:תתת|(3)}} תאריך האריזה;
{{ח:תתת|(4)}} משקל נטו בשעת האריזה.
{{ח:תת|(ב)}} כל משלוח קמח בתפזורת במיכלית ילווה בתעודת משלוח שבה יצויינו בין היתר הדרישות שבסעיף קטן (א)(1) ו־(2).

{{ח:סעיף|8|שיווק}}
{{ח:ת}} לא יעביר יצרן, סיטונאי או קמעונאי, לרבות עובדו, סוכנו או בא־כוחו, בשום דרך מדרכי ההעברה את הבעלות או החזקה בקמח, לא ירכוש ולא יחזיק קמח אלא אם הוא יוצר, נארז או שווק בתפזורת וסומן בהתאם להוראות צו זה. בסעיף זה, ”יצרן“ – אדם שעסקו או חלק מעסקו ייצור של קמח, עוגות, ופלים, ביסקוויטים, או מאפה אחר, שקדי מרק ואיטריות, לרבות אדם שעסקו או חלק מעסקו הוא אריזת קמח.

{{ח:סעיף|9|סייג}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בצו זה ראשי המנהל להתיר בכתב –
{{ח:תתת|(1)}} ייצור קמח מסוג שלא צויין {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, לתקופה ובתנאים שייקבעו בהיתר;
{{ח:תתת|(2)}} ייצור, אריזה וסימון אחרים מאלה שנקבעו בצו זה.
{{ח:תת|(ב)}} מתן היתר לפי סעיף קטן (א) או סירוב לתיתו, קביעת תנאי לנתינתו, התליתו וביטולו, מסורים לשיקול דעתו של המנהל.

{{ח:סעיף|10|שמירת דינים אחרים}}
{{ח:ת}} הוראות צו זה אינן באות לגרוע מהוראות צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסחר בקמח), תשכ״ב–1962, צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (כמויות סטנדרטיות של מוצרים מסויימים), תשכ״ד–1964, צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור קמח חיטה ושיווקו), תשכ״ט–1969, או מהוראות כל דין אחר.

{{ח:חתימות|ט״ז באדר תש״ם (4 במרס 1980)}}
* '''גדעון פת'''
שר התעשיה, המסחר והתיירות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]