חוק הנכים (תגמולים ושיקום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000439}} '''נוסח ישן:''' {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 278|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_210316.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״י, 180|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_210315.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ב, 282|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_210314.pdf}}, {{ח:תיבה|VIII|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_ec_517968.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ד, 88|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_211797.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ו, 130|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_210313.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ט, 146|הוראות שונות|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_210312.pdf}}. '''נוסח משולב:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ט, 276|חוק הנכים (תגמולים ושיקום) [נוסח משולב]|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_311003.pdf}}, {{ח:תיבה|X|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_ec_517973.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 156|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_210311.pdf}}, {{ח:תיבה|216|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_ec_317346.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 140|תיקון מס׳ 2 לחוק השופטים|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209664.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 6|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210310.pdf}}, {{ח:תיבה|292|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210309.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 8|תיקון מס׳ 3 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210308.pdf}}, {{ח:תיבה|139|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210307.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 168|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210306.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 125|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210305.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 139|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210304.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 254|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210303.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 91|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_210302.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 68|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210301.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 10|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210300.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 272|תיקון מס׳ 7 לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209756.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 140|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210211.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 20|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210689.pdf}}, {{ח:תיבה|151|תיקון מס׳ 18 לחוק בית הדין לעבודה|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210695.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 18|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210893.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 18|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211321.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 90|תיקון מס׳ 18|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211390.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 20|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211576.pdf}}, {{ח:תיבה|118|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211620.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 54|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300288.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 49|חוק גיל פרישה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300990.pdf}}, {{ח:תיבה|317|תיקון מס׳ 23|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299839.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 82|תיקון מס׳ 24|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300040.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 13|חוק דיווח על פעילות אגף שיקום נכים ואגף משפחות והנצחה במשרד הביטחון (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301124.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 158|חוק איסור עיקול דמי ליווי לעיוור ותגמולים אחרים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301315.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 66|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301586.pdf}}, {{ח:תיבה|66|תיקון מס׳ 28|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301609.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 238|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 696|תיקון מס׳ 30 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_616716.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 80|תיקון מס׳ 31|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2146396.pdf}}, {{ח:תיבה|580|תיקון מס׳ 32|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3020007.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 738|תיקון מס׳ 43 לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4267665.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 12|חוק לתמיכה בפעולות לטובת נכים ונפגעי פעולות איבה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_9355133.pdf}}.

''עדכון שיעורי תגמולים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1349|צו}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 247|צו}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 1642|העלאת שיעורי תגמולים}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 603|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 329|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}, {{ח:תיבה|1073|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 208|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 608|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (תיקון)}}, {{ח:תיבה|1240|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (תיקון מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 763|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (תיקון)}}, {{ח:תיבה|929|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (תיקון מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 688|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 403|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}, {{ח:תיבה|1563|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 603|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}, {{ח:תיבה|1094|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 492|העלאת שיעור השכר הקובע, הדרגה הקובעת והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 863|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 785|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 100|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 1006|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|1006|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 46|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}, {{ח:תיבה|46|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|1024|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (מס׳ 2)}}, {{ח:תיבה|1228|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך [צ״ל: (מס׳ 3)]}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1564|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}, {{ח:תיבה|1564|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (הוראת שעה)}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 780|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}, {{ח:תיבה|780|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|1536|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 1606|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}, {{ח:תיבה|1606|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (הוראת שעה)}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1660|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 108|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}, {{ח:תיבה|108|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (הוראת שעה)}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 768|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}, {{ח:תיבה|768|העלאת שיעור השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (הוראת שעה)}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 2960|העלאת שיעורי השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך}}, {{ח:תיבה|2960|העלאת שיעורי השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (הוראת שעה)}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 602|העלאת שיעורי השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|602|העלאת שיעורי השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (הוראת שעה מס׳ 2)}}, {{ח:תיבה|603|העלאת שיעורי השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (הוראת שעה מס׳ 2)}}, {{ח:תיבה|604, 605|העלאת שיעורי השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 100, 101|העלאת שיעורי השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9639.pdf}}, {{ח:תיבה|102|העלאת שיעורי השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9639.pdf}}, {{ח:תיבה|4064|העלאת שיעורי השכר הקובע והתגמול לנכה מחוסר פרנסה ונצרך (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10331.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
הנוסח המשולב בא במקום חוק הנכים (תגמולים ושיקום), תש״ט–1949. המספרים שבכותרות השוליים המוקפים סוגריים מרובעים מציינים את מספר הסעיף בנוסח המקורי.

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209664.pdf|חוק השופטים (תיקון מס׳ 2), תשכ״ד–1964}}, כל מקום בו נאמר ”שופט שלום“ ייקרא מעתה ”שופט של בית משפט שלום“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: תגמול}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1: זכאויות נוספות}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן ב׳: זכאות נוספת לדיור}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן ג׳: זכאות נוספת לניידות}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ד|סימן ד׳: ועדת חריגים לזכאות נוספת}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ה|סימן ה׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: קביעת נכות}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: תשלומים}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: ארגון}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק ששי: הבקשות וההחלטה בהן}}

{{ח:פנימי|פרק 7|פרק שביעי: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני: ביצוע והוראות מעבר}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת: {{מוקטן|זכאויות נוספות הניתנות בלא צורך בהגשת בקשה}}}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשכ״א, תשכ״ה־2, תשכ״ח, תשל״א, תשל״ב, תשל״ג, תשל״ו, תשל״ט, תשמ״א, תשנ״ז, תשע״ז, [ק״ת צווים], תשפ״ג, תשפ״ג־2|אחר=[1]}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות צבאי“ ו”שירות“ –
{{ח:תתת|(1)}} שירות בצבא־הגנה לישראל;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי התקופה שמיום י״ז בכסלו תש״ח (30 בנובמבר 1947) עד יום כ״ט בכסלו תש״ט (31 בדצמבר 1948) – כל שירות אחר ששר הבטחון הכריז עליו, באכרזה שפורסמה ברשומות, כשירות צבאי לצורך חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי התקופה שעד יום י״ז בכסלו תש״ח (30 בנובמבר 1947) – שירות פעיל ביחידה לוחמת של ארגון ההגנה בארץ ישראל וכל שירות אחר בארץ ישראל ששר הבטחון הכריז עליו, באכרזה שפורסמה ברשומות, כשירות צבאי לצורך חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות קבע“ – שירות צבאי על פי התחייבות לשירות קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל משוחרר“ – אדם ששירת בשירות צבאי ושוחרר מהשירות; לענין זה – מי ששירת בשירות צבאי שאינו שירות קבע ועבר ברציפות לשרת בשירות קבע, רואים את היום שלפני תחילת שירות הקבע שלו כיום שחרורו מהשירות שאינו שירות קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל בשירות קבע“ – אדם המשרת בשירות קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכות“ – איבוד הכושר לפעול פעולה רגילה, גופנית, נפשית או שכלית, לרבות קוגניטיבית, או פחיתתו של כושר זה, שנגרמו לחייל או לחייל משוחרר כתוצאה של אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חבלה שאירעה בתקופת שירותו ועקב שירותו, ואולם לעניין חייל בשירות קבע – חבלה כאמור שהיא חבלת שירות;
{{ח:תתת|(2)}} מחלה או החמרת מחלה שאירעו בתקופת שירותו ועקב שירותו, ואולם לעניין חייל בשירות קבע – מחלת שירות או החמרת מחלת שירות שאירעו בתקופת שירותו ועקב שירותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבלה“ – נזק אנטומי לגוף שנגרם במישרין מגורם פיזי חיצוני באירוע מסוים, לרבות מכת חום, מכת קור, או מוות פתאומי שנמנע על רקע אירוע לבבי תוך כדי האירוע (Aborted Sudden Cardiac Death), וכן הפרעות בתר חבלתיות (Post-Traumatic Stress Disorder);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבלת שירות“ – חבלה שנגרמה בפעילות מבצעית או באימון לפעילות כאמור, או באירוע אחר שאופיו, מהותו ונסיבותיו ייחודיים לשירות הצבאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלה“ – כל מחלה, ליקוי, מוגבלות, תסמונת או הפרעה, גופנית, נפשית או שכלית, לרבות קוגניטיבית, והכול למעט חבלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלת שירות“ – כל אחת מאלה, ובלבד שנגרמה עקב אירוע שאופיו, מהותו ונסיבותיו ייחודיים לשירות הצבאי, או עקב תנאי שירות שאופיים ומהותם ייחודיים לשירות הצבאי:
{{ח:תתת|(1)}} מחלה כתוצאה מחשיפה לחומר מסוכן שקבע שר הביטחון בצו, לקרינה מייננת או לקרינה אינפרא־אדומה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הנכים (תגמולים ושיקום) (מחלת שירות כתוצאה מחשיפה לחומר מסוכן)|צו הנכים (תגמולים ושיקום) (מחלת שירות כתוצאה מחשיפה לחומר מסוכן), התשע״ח–2018}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} הידבקות במחלה כתוצאה מחשיפה למוצרי דם ונוזלי גוף במסגרת טיפול רפואי בתנאי שדה;
{{ח:תתת|(3)}} פגיעה באיברי השמיעה כתוצאה מאירועי רעש או מחשיפה לרעש, ובלבד שמקור הרעש הוא באמצעי לחימה;
{{ח:תתת|(4)}} מחלה אחרת שקבע שר הביטחון, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, בצו, בתנאים ובנסיבות שקבע כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיועד לשירות ביטחון“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|בחוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – חייל משוחרר או חייל בשירות קבע, שלקה בנכות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ של נכה –
{{ח:תתת|(1)}} אשה, ובכלל זה אשה הגרה יחד עם הנכה והידועה בציבור כאשתו;
{{ח:תתת|(2)}} ילד – ובכלל זה ילד חורג וילד מאומץ – שטרם מלאו לו 21 שנה, או שבהגיעו לגיל 21 לא עמד ברשות עצמו מחמת מום גופני או שכלי, וכל עוד אינו עומד ברשות עצמו מסיבות אלה, אך למעט ילד חורג שאינו סמוך על שולחן הנכה ושמוחזק על ידי קרובו מלידה שאינו בן־זוגו של הנכה;
{{ח:תתת|(3)}} הורה, ובכלל זה הורה חורג והורה מאמץ, שאין לו זולת הנכה יותר משני ילדים העומדים ברשות עצמם והוא אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} אב נצרך שטרם מלאו לו חמישים שנה;
{{ח:תתתת|(ב)}} אב שמלאו לו חמישים שנה, ואין לו הכנסה מספקת למחייתו;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם שאין לה הכנסה מספקת למחייתה;
{{ח:תתת|(4)}} אח יתום משני הוריו אשר אין לו זולת הנכה אח העומד ברשות עצמו, ומחסורו היה על הנכה ערב התגייסותו של הנכה לשירות והוא אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} טרם מלאו לו 18 שנה ואינו משתכר למחייתו;
{{ח:תתתת|(ב)}} בהגיעו לגיל 18 שנה לא עמד ברשות עצמו מחמת מום גופני או שכלי וכל עוד אינו עומד ברשות עצמו מסיבות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אח“ כולל אחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נצרך“ – אדם שאינו מסוגל להשתכר למחייתו ואין לו הכנסה מספקת למחייתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עומד ברשות עצמו“ – אדם שמלאו לו שמונה־עשרה שנה ואיננו נצרך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם שאינו מסוגל להשתכר למחייתו“ –
{{ח:תתת|(1)}} כשהוא ”בן־משפחה“ – אדם שאינו מסוגל להשתכר למחייתו מחמת גילו או מחלתו או ליקויו הגופני או השכלי, וכן אדם שהוכר, לפי כללים שייקבעו בתקנות, כבלתי מסוגל להשתכר למחייתו;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (כללים להכרת אדם כאינו מסוגל להשתכר למחייתו ולהכרת הכנסה כדי מחיה)|תקנות הנכים (כללים להכרת אדם כאינו מסוגל להשתכר למחייתו ולהכרת הכנסה כדי מחיה), תשי״ג–1953}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מספקת למחיית אדם“ – הכנסה שהוכרה כמספקת למחייתו של אדם והתלויים בו, לפי כללים שייקבעו בתקנות;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (כללים להכרת אדם כאינו מסוגל להשתכר למחייתו ולהכרת הכנסה כדי מחיה)|תקנות הנכים (כללים להכרת אדם כאינו מסוגל להשתכר למחייתו ולהכרת הכנסה כדי מחיה), תשי״ג–1953}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הענקה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השכר הקובע“ – 5,310.47 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אגף שיקום נכים“ או ”האגף“ – אגף שיקום נכים במשרד הביטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארגון יציג“ – ארגון ששר הביטחון הכריז עליו כארגון יציג של נכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין תגמולים“ – מי ששר הביטחון מינה לקצין תגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה חודשית“ – סך ההכנסה מעבודה או ממשלח יד של הנכה בשנת המס חלקי 12;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מעבודה או ממשלח יד“ – הכנסה כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|ו־(2) לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרעה בתר־חבלתית“ (Post-Traumatic Stress Disorder) – תגובת דחק מתמשכת לאירוע טראומטי, לרבות תגובת קרב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכאות נוספת“ – סיוע הניתן לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1}}, לנכה שמתקיימים בו אמות המידה הקבועות {{ח:פנימי|פרק 2-1|באותו פרק}}, הוראות חוק זה והתנאים שקבע שר הביטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק משפחות חיילים שנספו במערכה“ – {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סיוע“ – סיוע מלא או חלקי, שהוא סיוע כספי או סיוע שניתן בדרך אחרת כפי שקבע שר הביטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סיוע כספי“ – סיוע הניתן בתשלום, במימון, בהחזר הוצאה שהוצאה בפועל, במענק או במילווה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר מינימום“, לחודש – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|בחוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השכר הממוצע“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק הביטוח הלאומי}}.

{{ח:סעיף|1א|חבלה בדרך למחנה או ממנו|תיקון: תשכ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} רואים חבלה שאירעה לחייל או לחייל משוחרר כחבלה שאירעה בתקופת שירותו עקב שירותו גם אם היא נגרמה בדרך אל המחנה או ממנו ובלבד ששהותו מחוץ למחנה היתה כדין ולא חלו בדרך הפסקות או סטיות של ממש שאין להן קשר עם השירות או עם הדרך אל המחנה או ממנו. לגבי חייל השוהה בחופשה, רואים חבלה כאמור רק אם נגרמה בדרכו מן המחנה אל יעד חופשתו או בדרכו אל המחנה מיעד חופשתו.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחנה“ – המקום בו שוהה החייל תוך שירותו הצבאי ולגבי איש מילואים – לרבות מקום התייצבותו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חייל השוהה בחופשה“ – חייל השוהה כדין מחוץ למחנה שלא במילוי תפקיד בשירות, ולרבות חייל משוחרר בדרכו בחזרה מן השירות.
{{ח:תת|(ג)}} לענין סעיף זה, הטוען שהחייל שהה מחוץ למחנה שלא כדין – עליו הראיה.

{{ח:סעיף|2|נכים ממתנדבי הישוב|אחר=[28א]}}
{{ח:תת|(א)}} ”נכה ממתנדבי הישוב“{{ח:הערה|,}} בסעיף זה – מי ששירת ביחידה של צבאות הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד הצפונית על פי קריאת המוסדות הלאומיים בארץ ישראל, והוכיח כי הרשות המוסמכת לכך באותה ממלכה קבעה שהוא לקה בנכות בתקופת שירות זה ועקב שירות זה.
{{ח:תת|(ב)}} שירותו של נכה ממתנדבי הישוב רואים אותו לענין חוק זה כשירות צבאי, ולענין חוק זה יהיה דינו, פרט לתגמולים ולהענקה, כדין נכה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}}.
{{ח:תת|(ג)}} נכה ממתנדבי הישוב יהיה דינו לענין כל חיקוק אחר כדין נכה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} ואת התגמולים שהוא מקבל מהממלכה האמורה יראו כאילו הם תגמולים המשתלמים לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה, תהיה דרגת נכותו של נכה ממתנדבי הישוב כפי שתיקבע לו מדי פעם בפעם על ידי הרשות האמורה בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|2א|מיועדים לשירות ביטחון בהכשרה קדם־צבאית או בעת מבחנים ליחידת התנדבות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לעניין חוק זה, רואים מיועד לשירות ביטחון שהתנדב להשתתף בהכשרה קדם־צבאית או שנקרא למבחנים ליחידת התנדבות, כחייל שאינו חייל בשירות קבע, ורואים את ההכשרה הקדם־צבאית או המבחנים ליחידת ההתנדבות, לפי העניין, כשירות צבאי.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכשרה קדם־צבאית“ – הכשרה שמקיים צבא הגנה לישראל למיועד לשירות ביטחון, לפני תחילת שירותו בצבא הגנה לישראל, ולמעט הכשרה לנהיגה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבחנים ליחידת התנדבות“ – מבחנים שנערכים למיועדים לשירות ביטחון לבחינת כושרם לשירות ביחידת התנדבות של צבא הגנה לישראל.

{{ח:סעיף|2ב|משרת בשירות קבע ברציפות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} לשירות החובה לעניין חוק זה, חייל בשירות קבע המשרת בשירות קבע ברציפות לשירות החובה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות), התשמ״ה–1985}}, רואים אותו, בששת החודשים הראשונים של שירות הקבע כאמור, כחייל שאינו חייל בשירות קבע.

{{ח:סעיף|3|סמכות להעלות שיעורים|תיקון: תשכ״א, תשכ״ה־2, תשכ״ח, תשמ״א, תשפ״ג־2|אחר=[4]}}
{{ח:ת}} שר הבטחון רשאי בצו, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, להעלות את סכום השכר הקובע ואת סכומי התגמולים המשתלמים לפי חוק זה.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: תגמול|תיקון: תשכ״ח}}

{{ח:סעיף|4|תגמולים בדרך של מענק לנכים שדרגת נכותם 10 עד 19 אחוזים|תיקון: תשכ״א, תשכ״ה־2, תשכ״ח, תשנ״ו|אחר=[5]}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, נכה שדרגת נכותו אינה פחותה מ־10%, ואינה עולה על 19%, ישולמו לו תגמולים בדרך של מענק חד פעמי, שסכומו ייקבע כלהלן (להלן – מענק):
{{ח:תת|(1)}} לנכה שדרגת נכותו 10%, 10% מהשכר הקובע, כפול 108;
{{ח:תת|(2)}} לנכה שדרגת נכותו 11%, 11% מהשכר הקובע, כפול 125;
{{ח:תת|(3)}} לנכה שדרגת נכותו 12%, 12% מהשכר הקובע, כפול 142;
{{ח:תת|(4)}} לנכה שדרגת נכותו 13%, 13% מהשכר הקובע, כפול 155;
{{ח:תת|(5)}} לנכה שדרגת נכותו 14%, 14% מהשכר הקובע, כפול 166;
{{ח:תת|(6)}} לנכה שדרגת נכותו 15%, 15% מהשכר הקובע, כפול 175;
{{ח:תת|(7)}} לנכה שדרגת נכותו 16%, 16% מהשכר הקובע, כפול 185;
{{ח:תת|(8)}} לנכה שדרגת נכותו 17%, 17% מהשכר הקובע, כפול 193;
{{ח:תת|(9)}} לנכה שדרגת נכותו 18%, 18% מהשכר הקובע, כפול 201;
{{ח:תת|(10)}} לנכה שדרגת נכותו 19%, 19% מהשכר הקובע, כפול 215.

{{ח:סעיף|4א|תגמולים לנכה שקיבל מענק ולאחר מכן נקבעה לו דרגת נכות גבוהה מ־19 אחוזים|תיקון: תשנ״ו, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה שנקבעה לו דרגת נכות שאינה עולה על 19% ושולם לו מענק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, ולאחר מכן נקבעה לו דרגת נכות העולה על 19%, יהיה זכאי לתגמולים, להטבות ולזכאויות נוספות על פי דרגת הנכות האחרונה שנקבעה לו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} נקבעה לנכה דרגת נכות העולה על 19% כאמור בסעיף קטן (א), ומועד תחילת תשלום התגמולים, לפי קביעה כאמור, חל לפני שחלפו, מאז היום הקובע, חודשים שמספרם כמספר הקובע ינוכה מהתגמולים שישולמו לו סכום שייקבע לפי פסקה (2).
{{ח:תתת|(2)}} הסכום שינוכה כאמור בפסקה (1) יחושב כך: סכום המענק ששולם, בהפחתת סכום שהוא המכפלה של התגמול החודשי שהיה משתלם לנכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, לו היה חל עליו {{ח:פנימי|סעיף 5|הסעיף האמור}}, במספר החודשים שחלפו מהיום הקובע ועד למועד תחילת תשלום התגמול לפי דרגת הנכות האחרונה שנקבעה לו.
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – היום שבו קמה זכאותו של הנכה לתגמולים לפי דרגת הנכות שעל־פיה קיבל את המענק;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המספר הקובע“ – המספר הנקוב {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}} ששימש בסיס לקביעת סכום המענק שקיבל הנכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|אותו סעיף}} בהתאם לאחוזי הנכות שנקבעו לו;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”התגמול החודשי“ – התגמול ששימש בסיס לקביעת סכום המענק שקיבל הנכה.
{{ח:תת|(ג)}} שר הבטחון, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, יקבע את שיעור ניכוי המענק מהתגמולים שיקבל הנכה, לפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} נקבעה לנכה דרגת נכות העולה על 19% כאמור בסעיף קטן (א), ומועד תחילת תשלום התגמולים, לפי קביעה כאמור חל אחרי שחלפו מאז היום הקובע, חודשים שמספרם כמספר הקובע, לא ינוכה מהתגמולים שישולמו לו סכום המענק ששולם.

{{ח:סעיף|4ב||תיקון: תשנ״ו, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4ג|תשלום מקדמה לנכה שדרגת נכותו 10 עד 19 אחוזים|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} נכה שדרגת נכותו מ־10% עד 19% ולא נקבע שדרגת נכותו קבועה, רשאי קצין התגמולים להורות כי תשולם לו מקדמה על חשבון המענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}; סכום המקדמה לא יעלה על סכום השווה למכפלת התגמול החודשי שהיה משתלם לנכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, לו היה חל עליו {{ח:פנימי|סעיף 5|הסעיף האמור}}, במספר החודשים שיחלפו עד למועד שנקבע לבדיקת הנכה לשם קביעת דרגת נכותו מחדש.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבטחון, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, יקבע את שיעור המקדמה שיקבל הנכה על חשבון המענק.
{{ח:תת|(ג)}} נכה שקיבל מקדמה כאמור בסעיף קטן (א), ובבדיקה שנערכה לשם קביעת נכותו מחדש נקבעה לו אותה דרגת נכות, יקבל מענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, בניכוי המקדמה שקיבל.
{{ח:תת|(ד)}} נכה שקיבל מקדמה כאמור בסעיף קטן (א) ובבדיקה שנערכה לשם קביעת דרגת נכותו מחדש נקבעה לו דרגת נכות העולה על 19%, יקבל תגמולים לפי דרגת הנכות החדשה שנקבעה, בניכוי המקדמה שקיבל; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א(ב)}} יחולו על חישוב ניכוי המקדמה.
{{ח:תת|(ה)}} שר הביטחון יקבע באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, את שיעור ניכוי המקדמה לפי הוראות סעיף קטן (ד).
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (מענק לנכים שדרגת נכותם 10 עד 19 אחוזים)|תקנות הנכים (מענק לנכים שדרגת נכותם 10 עד 19 אחוזים), התשנ״ו–1996}}.}}

{{ח:סעיף|4ד|אי תשלום תגמולים נוספים ואי־מתן זכאויות נוספות|תיקון: תשנ״ו, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נכה הזכאי לתגמולים בדרך של מענק, לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4 עד 4ג}}, לא ישולם לו כל תגמול אחר ולא תינתן לו כל הטבה או זכאות נוספת לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|4ה|תחילה ותחולה|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 4א|ו־4א עד 4ד}}, יחולו לגבי נכה שדרגת נכותו 10% עד 19%, שהגיש לראשונה תביעה לקצין התגמולים ביום ט׳ בטבת התשנ״ו (1 בינואר 1996) ואילך, ואינו מקבל תגמולים עובר למועד זה.

{{ח:סעיף|4ו|ברירת מענק|תיקון: תשנ״ו, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נכה הזכאי לתגמול חודשי ושדרגת נכותו 10% עד 19%, יהיה רשאי לבחור לקבל מענק במקום תגמול חודשי וזכאות נוספת, על פי כללים, שיעורים ותנאים שיקבע שר הבטחון בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.

{{ח:סעיף|5|תגמולים לנכים של 10%-100%|תיקון: תשכ״ח, תשל״ג, תשפ״ג־2|אחר=[6]}}
{{ח:ת}} נכה שדרגת נכותו אינה פחותה מ־10% ישולמו לו, כל עוד הוא נכה כאמור, תגמולים בשיעור של אחוז אחד מהשכר הקובע לכל אחוז שבדרגת נכותו.

{{ח:סעיף|5א|תוספת לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נכה בעל דרגת נכות מיוחדת שנקבעה לפי כללים שפורטו בתקנות, תשולם לו, כל עוד הוא בעל דרגת נכות כאמור, תוספת של 40% לתגמולו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (כללים לקביעת דרגת נכות מיוחדת)|תקנות הנכים (כללים לקביעת דרגת נכות מיוחדת), תשכ״ו–1965}}.}}

{{ח:סעיף|6|תגמול למחוסר פרנסה|תיקון: תשכ״א, תשכ״ה־2, תשכ״ז־2, תשכ״ח, תשל״ג, תשל״ו, תשל״ט, תשמ״א, [ק״ת צווים], תשפ״ג־2|אחר=[6א]}}
{{ח:תת|(א)}} נכה שדרגת נכותו אינה פחותה מ־10% והוא מחוסר פרנסה, ישולם לו, כל עוד הוא מחוסר פרנסה, תגמול חוסר פרנסה בשיעור המפורט בסעיף קטן (ג), במקום התגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 5א|ו־5א}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|בסעיף זה,}} ”נכה מחוסר פרנסה“ – נכה שנתמלאו בו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אין לו הכנסה חודשית, העולה על מחצית השכר הקובע, ולא משולמים לו דמי אבטלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ז|פרק ז׳ לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(2)}} הוכיח לקצין תגמולים, לפי כללים שייקבעו בתקנות, כי עשה את כל אשר ביכלתו, כדי לקבל הכנסה מעבודה או ממשלח יד.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (כללים להוכחת חוסר פרנסה)|תקנות הנכים (כללים להוכחת חוסר פרנסה), תשי״ג–1953}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|בסעיף זה,}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תגמול מחוסר פרנסה“ – סכום כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לנכה שדרגת נכותו מ־10% עד 18% – 3,320.30 שקלים חדשים, ואם יש לנכה ילד – 4,852.39 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}};
{{ח:תתתת|(2)}} לנכה שדרגת נכותו מ־19% עד 39% – 4,852.39 שקלים חדשים, ואם יש לנכה ילד – 6,919.57 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}};
{{ח:תתתת|(3)}} לנכה שדרגת נכותו מ־40% עד 100% – 6,919.57 שקלים חדשים, ואם יש לנכה ילד – 8,973.03 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}};
{{ח:תתתת|(4)}} לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת לפי {{ח:פנימי|סעיף 5א|סעיף 5א}} – 10,244.44 שקלים חדשים, ואם יש לנכה ילד – 11,369.5 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הדרגה הקובעת“ – {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ד)}} בנוסף על האמור בסעיף קטן (ג), לנכה מחוסר פרנסה שאין לו בן משפחה שהוא ילד תשולם תוספת של 10% מתגמוליו, ולנכה מחוסר פרנסה שיש לו בן משפחה שהוא ילד תשולם תוספת של 20% מתגמוליו.

{{ח:סעיף|7|תגמול לנכה שאינו מסוגל להשתכר למחייתו|תיקון: תשכ״א, תשכ״א־2, תשכ״ה־2, תשכ״ז־2, תשל״ב, תשל״ג, תשל״ו, תשל״ט, תשמ״א, תשמ״ג, תש״ן, תשפ״ב, [ק״ת צווים], תשפ״ג־2|אחר=[7]}}
{{ח:תת|(א)}} נכה שקצין תגמולים קבע כי אינו מסוגל להשתכר למחייתו באופן קבוע ומלא בשל נכותו ישולם לו, במקום התגמולים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיפים 5}}, {{ח:פנימי|סעיף 5א|5א}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}} {{ח:פנימי|סעיף 43|ובסעיף 43(ב)(1)}} והתקנות לפיו, תגמול בסכום כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} אם דרגת נכותו אינה פחותה מ־50% – סכום של 10,244.44 שקלים חדשים, ואם יש לו ילד – סכום של 11,369.5 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}};
{{ח:תתת|(2)}} אם דרגת נכותו מ־20% עד 49% –
{{ח:תתתת|(א)}} אם הוא רווק, אלמן או גרוש ואין לו ילד – 7,715.34 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הוא נשוי ואין לו ילד – 8,291.59 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}};
{{ח:תתתת|(ג)}} אם יש לו ילד – 10,006.72 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}}.
{{ח:תת|(א1)}} בנוסף על האמור בסעיף קטן (א), נכה שדרגת נכותו אינה פחותה מ־60% והוא זכאי לתגמול לפי סעיף קטן (א) תשולם לו תוספת לתגמוליו כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לנכה שדרגת נכותו מ־60% עד 69% – תשולם תוספת של 5% מן התגמולים שהיו משתלמים לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} אילו לא היה זכאי לתגמול לפי סעיף קטן (א) (להלן – התגמולים הרגילים);
{{ח:תתת|(2)}} לנכה שדרגת נכותו מ־70% עד 79% – תשולם תוספת של 10% מן התגמולים הרגילים;
{{ח:תתת|(3)}} לנכה שדרגת נכותו מ־80% עד 89% – תשולם תוספת של 15% מן התגמולים הרגילים;
{{ח:תתת|(4)}} לנכה שדרגת נכותו היא מ־90% עד 100% – תשולם תוספת של 20% מן התגמולים הרגילים;
{{ח:תתת|(5)}} לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת לפי {{ח:פנימי|סעיף 5א|סעיף 5א}} תשולם תוספת של 40% מהתגמול המשתלם לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 5א|ו־5א}}.
{{ח:תת|(ב)}} נכה הזכאי לתגמול לפי סעיף קטן (א) ויש לו הכנסה חודשית העולה על שכר מינימום לחודש, תנוכה מהתגמול המשתלם לו לפי סעיף זה מחצית החלק מהכנסתו החודשית העולה על שכר המינימום לחודש; עלתה הכנסתו החודשית של נכה כאמור על השכר הממוצע, תיפסק זכאותו לתגמול לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} קצין תגמולים יודיע בכתב לנכה לפני ניכוי מהתגמול או הפסקת זכאותו לתגמול כאמור בסעיף קטן (ב), על כוונתו לנכות מהתגמול ועל גובה הניכוי או על כוונתו להפסיק את הזכאות, לפי העניין; הניכוי או הפסקת הזכאות כאמור יחלו בחודש שלאחר מסירת ההודעה.
{{ח:תת|(ד)}} תגמול לפי סעיף זה, בניכוי הסכומים לפי סעיף קטן (ב), לא יפחת מהתגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} {{ח:פנימי|סעיף 5א|או 5א}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על נכה שביום שהגיש בקשה לתגמול לפי סעיף זה הגיע לגיל פרישה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}}, למעט אדם שהגיש בקשה להכרה לפני גיל פרישה והוכר כנכה אחרי הגיעו לגיל פרישה ולא עבד בחמש השנים שקדמו להגשת בקשתו להכרה לפי חוק זה; ואולם, נכה שקיבל תגמול לפי סעיף קטן (א)(2) ולאחר שהגיע לגיל פרישה עלתה דרגת נכותו ל־50% לפחות, רשאי קצין תגמולים לאשר לו תגמול לפי סעיף קטן (א) או (א1), לפי העניין.

{{ח:סעיף|7א|נכים שהגיעו לגיל פרישה|תיקון: תשכ״א, תשכ״ה־2, תשכ״ח, תשל״ט, תשס״ד, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} לנכה המקבל תגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} ואינו זכאי לתגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 5א|סעיף 5א}} {{ח:פנימי|סעיף 7|או 7}} תשולם מיום הגיעו לגיל הפרישה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}} (בסעיף זה – גיל הפרישה), תוספת של 10% מתגמוליו ולא יחול עליו {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}.
{{ח:תת|(ב)}} לנכה ששולמו לו לפני הגיעו לגיל הפרישה, תגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, ישולמו, מיום הגיעו לגיל כאמור, 80% מתגמולים אלה.

{{ח:סעיף|7ב|תוספת למימון צרכים מיוחדים|תיקון: תשל״ו, תשמ״א}}
{{ח:ת}} לנכה שדרגת נכותו אינה פחותה מ־40% ישולם, בנוסף לתגמולו, סכום חודשי למימון צרכים מיוחדים הנובעים מנכותו, כפי שייקבע בתקנות באישור ועדת העבודה של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (תוספת למימון צרכים מיוחדים)|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (תוספת למימון צרכים מיוחדים), התשס״ג–2003}}.}}

{{ח:סעיף|7ג|תוספת לנכה בגיל 55 ויותר|תיקון: תשמ״ד, תש״ן, תשנ״ב, תשנ״ז, תשנ״ט־2, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה בן 55 שנים או יותר, שדרגת נכותו אינה פחותה מ־50%, תשולם לו תוספת לתגמוליו בהתאם לגילו, בשיעורים ובתנאים שייקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} נכה בן 55 שנים או יותר שהוא בעל דרגת נכות מיוחדת לפי {{ח:פנימי|סעיף 5א|סעיף 5א}}, תשולם לו תוספת לתגמוליו בהתאם לגילו, בשיעורים ובתנאים שייקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ב1)}} נכה בן 57 שנים או יותר, שדרגת נכותו היא מ־40% עד 49%, תשולם לו תוספת לתגמוליו, בהתאם לגילו, בשיעורים ובתנאים שייקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות לפי סעיף זה טעונות אישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (תוספת לתגמולים בשל גיל)|תקנות הנכים (תוספת לתגמולים בשל גיל), התשנ״ט–1999}}.}}

{{ח:סעיף|7ד|תוספת מיוחדת עקב פרישה מוקדמת|תיקון: תשמ״ד, [ק״ת צווים], תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה בן 50 שנים או יותר, שדרגת נכותו היא 35% לפחות או שדרגת נכותו היא 20% לפחות בשל פגימת ראש או פגימה נפשית ובכלל זה הפרעה בתר־חבלתית ואשר פרש כליל מעבודתו או ממשלח ידו, ורופא שמינה שר הבטחון קבע באישור קצין תגמולים, שאינו מסוגל לעבוד בעבודה כלשהי או לעסוק במשלח יד כלשהו, תשולם לו תוספת לתגמוליו בהתאם לגילו, שלא תעלה על סכום של 4,006.86 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}}, והכל בשיעורים ובאופן שייקבעו בתקנות, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (תוספת מיוחדת עקב פרישה מוקדמת לנכה בתפקודי היציבה וההליכה)|תקנות הנכים (תוספת מיוחדת עקב פרישה מוקדמת לנכה בתפקודי היציבה וההליכה), התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} נכה יהיה זכאי לתוספת לתגמוליו לפי סעיף קטן (א) אף אם יש לו הכנסה מעבודה או ממשלח יד, ובלבד שההכנסה החודשית שלו אינה עולה על שכר מינימום לחודש.

{{ח:סעיף|7ה|סייג|תיקון: תשמ״ד, תשע״ד־2, תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 7ג|סעיפים 7ג}} {{ח:פנימי|סעיף 7ד|ו־7ד}} לא יחולו על נכה המקבל תגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, וכן על נכה המקבל תגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(ב)(1)}} והתקנות על פיו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), {{ח:פנימי|סעיף 7ג|סעיף 7ג}} יחול על נכה שאינו מסוגל לעבוד במשך תקופה שאינה עולה על 90 ימים רצופים או שמסוגל לעבוד בהיקף משרה חלקי, ואשר בשל כך משולם לו תגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(ב)(1)}}.

{{ח:סעיף|7ה1||תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|7ו|הכנסות שאינן מעבודה או ממשלח יד|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} הכנסה שאינה הכנסה מעבודה או ממשלח יד לא תובא בחשבון לעניין תגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיפים 6}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}} {{ח:פנימי|סעיף 7ד|ו־7ד}}.

{{ח:סעיף|8|שני הורים ממין אחד והורים זקנים|אחר=[8]}}
{{ח:תת|(א)}} היה לנכה הורה מלידה והורה חורג או מאמץ, שניהם בני־מין אחד, לא ייחשב כבן משפחה לעניין חוק זה, אלא אחד מהם.
{{ח:תת|(ב)}} קצין תגמולים רשאי להורות, כי סב או סבה של נכה שמחסורם על הנכה יוכרו כהורים לעניין סעיף זה, ובלבד שלא יוכרו יותר משני הורים זקנים.

{{ח:סעיף|9|התנהגות רעה חמורה|תיקון: תשכ״א, תשפ״ג־2|אחר=[9]}}
{{ח:ת}} נכה שהתנהגות רעה חמורה מצדו גרמה לנכותו לא יחולו עליו הוראות חוק זה המקנות טובות הנאה כל שהן, אך אם קצין תגמולים קבע כי הנכה אינו מסוגל להשתכר למחייתו באופן קבוע ומלא בשל נכותו וכן קבע כי אין לו הכנסה לחודש מכל מקור שהוא העולה על השכר הקובע, רשאי הוא להעניק לו מטובות ההנאה הניתנות לנכים לפי חוק זה כפי שייראו בעיניו, ובלבד שלא יעלו על טובות הנאה שהנכה הזה זכאי להם, אלמלא הוראות סעיף זה.

{{ח:קטע2|פרק 2-1|פרק שני1: זכאויות נוספות|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן א|סימן א׳: כללי|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|9א|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1}}|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 2-1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מילווה“ – מילווה שניתן לנכה מאוצר המדינה או בערבות המדינה, או על פי הסדר שערך משרד הביטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – נכה הזכאי לתגמול חודשי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה בעל דרגת נכות מיוחדת“ – נכה בעל דרגת נכות מיוחדת לפי {{ח:פנימי|סעיף 5א|סעיף 5א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קטיעת יד ורגל“ – קטיעת גפה תחתונה שנקבעה לה דרגת נכות של 50% או יותר בצירוף פגימה נוספת בגפה עליונה שנקבעה לה דרגת נכות של 50% או יותר ובצירוף פגימה נוספת למעט פגימת נפש, אך לרבות הפרעה בתר־חבלתית שנקבעה לה דרגת נכות של 20% או יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא מוסמך ראשי“, ”סגן רופא מוסמך ראשי“, ”רופא מוסמך מרחבי“ ו”רופא מוסמך מחוזי“ – כמשמעותם לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(ב2)}}.

{{ח:סעיף|9ב|זכאויות נוספות|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון יקבע בתקנות תנאים למתן זכאות נוספת והוראות לעניין הוכחתה, וכן את היקף הזכאות הנוספת, שיעורה ודרך הגשת הבקשה לקבלתה, ואם נקבע כי הזכאות הנוספת תינתן בדרך של מתן סיוע כספי – אם תשולם בסכום חד־פעמי או בשיעורים, ורשאי הוא לקבוע כאמור תנאים, היקפי סיוע ושיעורים שונים, בין השאר, לפי דרגת הנכות, סוג הנכות, מצבו הרפואי של הנכה עקב נכותו ומצבו הכלכלי, האישי והמשפחתי, ובלבד שהיקפי הסיוע והשיעורים שייקבעו כאמור לכל דרגת נכות לא יעלו על סכומי הזכאות הנוספת והיקפי הסיוע האמורים {{ח:פנימי|פרק 2-1|בפרק זה}} לעניין אותה דרגה.
{{ח:תת|(ב)}} זכאות נוספת לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}} תשולם או תינתן רק לנכה שאושרה לו אותה הזכאות לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}, לאחר שנמצא כי התקיימו לגביו כל התנאים שנקבעו לפי חוק זה; שר הביטחון רשאי לקבוע כי זכאויות נוספות מסוימות שאושרו כאמור לנכה ישולמו או יינתנו לאדם אחר.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(החל מיום כניסתן לתוקף של תקנות לפי סעיף קטן זה):}} זכאות נוספת לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}} תשולם או תינתן לנכה המתגורר מחוץ לישראל בתנאים ובהתאמות שיקבע שר הביטחון.
{{ח:תת|(ד)}} נכה הזכאי לזכויות לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}} ולפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה}}, יקבל זכויות הן לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}} והן לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|החוק האמור}}, אלא אם כן קבע שר הביטחון כי זכאות נוספת לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}, הדומה בעיקרה לזכות שהנכה זכאי לה לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה}}, לא תינתן לו או שתינתן בתנאים.
{{ח:תת|(ה)}} המבקש זכאות נוספת לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימנים ב׳}} {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|ו־ג׳}}, למעט זכאות נוספת המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, יגיש בקשה לקצין תגמולים; רשימת הזכאויות הנוספות שיש להגיש בקשה לקבלן כאמור תפורסם באתר האינטרנט של האגף.

{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן ב|סימן ב׳: זכאות נוספת לדיור|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:קטע4|פרק 2-1 סימן ב משנה א|סימן משנה א׳: כללי|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|9ג|פרשנות – {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן ב׳}}}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעלות“, בדירה – בעלות, לרבות חכירה לדורות כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין}}, בדירה או בחלק מדירה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דירה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הלוואות לדיור|בחוק הלוואות לדיור, התשנ״ב–1992}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק המקרקעין“ – {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחוסר דיור“ – נכה שאין ולא הייתה בבעלותו דירה בעשר השנים שקדמו להגשת הבקשה לסיוע לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן זה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעלון“ – לרבות מעלית.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן זה}}, יראו בעלות בחלק מדירה בשיעור העולה על 33% ששוויו עולה על 528,000 שקלים חדשים כבעלות בדירה, אלא אם כן הנכה הוכיח כי אינו יכול למכור את חלקו בדירה.

{{ח:קטע4|פרק 2-1 סימן ב משנה ב|סימן משנה ב׳: סיוע בשכר דירה|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|9ד|סיוע בתשלום שכר דירה|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה שדרגת נכותו היא 50% לפחות זכאי לקבל סיוע במענק חודשי לשם תשלום שכר דירה כמפורט בסעיפים קטנים (ג) ו־(ד), ובלבד שמתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מחוסר דיור;
{{ח:תתת|(2)}} יש בבעלותו דירה שאינה מתאימה לו מחמת מגבלות נכותו;
{{ח:תתת|(3)}} הוא מחליף את הדירה שבבעלותו בדירה אחרת;
{{ח:תתת|(4)}} יש בבעלותו דירה שהוא אינו יכול להמשיך ולהתגורר בה, מטעמים שיקבע שר הביטחון;
{{ח:תתת|(5)}} מלאו לו 65 שנים וכן התקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} יש בבעלותו דירה שאינה מתאימה לו מחמת מגבלות נכותו;
{{ח:תתתת|(ב)}} יש בבעלותו דירה שאינה מתאימה לו מחמת גילו;
{{ח:תתתת|(ג)}} אין בבעלותו דירה, אף אם הייתה בבעלותו דירה בעבר;
{{ח:תתתת|(ד)}} יש בבעלותו דירה שהוא אינו יכול להמשיך ולהתגורר בה, מטעמים שיקבע שר הביטחון.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על מי שהגיש בקשה להכרה כנכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}}, לגבי התקופה שמהגשת בקשתו עד ההחלטה בה, ובלבד שלקצין תגמולים יש יסוד סביר להניח כי הוא יוכר כנכה לפי חוק זה והרופא המוסמך המרחבי קבע כי דרגת הנכות שצפוי שתיקבע לו לא תפחת מ־50%.
{{ח:תת|(ג)}} סיוע בתשלום שכר דירה לפי סעיף קטן (א)(1) עד (4) יינתן לתקופה שלא תעלה על שש שנים, וסיוע לפי סעיף קטן (א)(5) – כל עוד מתקיימים התנאים לזכאות ואף אם ניתן לו סיוע בתשלום שכר דירה בעבר.
{{ח:תת|(ד)}} סיוע בתשלום שכר דירה יהיה בסכומים שלא יעלו על הסכומים המפורטים בפסקאות (1) עד (4) להלן, לפי העניין, ואם התקיים בנכה האמור ביותר מפסקה אחת – בסכום שלא יעלה על הסכום הגבוה שבהם:
{{ח:תתת|(1)}} לנכה שאין לו ילד שטרם מלאו לו 18 שנים – 2,650 שקלים חדשים לחודש;
{{ח:תתת|(2)}} לנכה המרותק לכיסא גלגלים או שיש לו ילד שטרם מלאו לו 18 שנים – 4,306 שקלים חדשים לחודש;
{{ח:תתת|(3)}} לנכה המרותק לכיסא גלגלים שהוא בעל דרגת נכות מיוחדת בשל שיתוק בשתי גפיים תחתונות, שיתוק בארבע גפיים, פגימת ראש או קטיעת שתי גפיים תחתונות – 8,611 שקלים חדשים לחודש;
{{ח:תתת|(4)}} לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת שלא מתקיים לגביו האמור בפסקה (3) – 5,961 שקלים חדשים לחודש.
{{ח:תת|(ה)}} שר הביטחון רשאי לקבוע את הסכומים או השיעורים המזעריים של השתתפות הנכה בעלות שכר הדירה כתנאי לקבלת סיוע לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ו)}} קצין תגמולים רשאי, במקרים מיוחדים, לאשר לנכה שקיבל סיוע בתשלום שכר דירה לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן זה}}, סיוע במענק לשם מימון ההוצאות הכרוכות במעבר דירה, ובכלל זה סיוע בתשלום שכר טרחת עורך דין, דמי תיווך והוצאות העברת המיטלטלין.

{{ח:סעיף|9ה|סיוע בשכר דירה לנכה לומד|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה מחוסר דיור שדרגת נכותו 50% לפחות, השוכר דירה בתקופת לימודיו, זכאי לקבל סיוע במענק חודשי לשם תשלום שכר דירה, בסכום מרבי של 1,325 שקלים חדשים לחודש; סיוע לפי סעיף זה יינתן לתקופה שלא תעלה על ארבע שנים או לתקופה שבעדה הוא זכאי לסיוע בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45(א)(1) או (2)}}, הארוכה שבהן.
{{ח:תת|(ב)}} אין בקבלת סיוע לפי סעיף זה כדי לגרוע מזכאותו של נכה לסיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ד|סעיף 9ד}}; ואולם, נכה המקבל סיוע לפי סעיף זה בעד תקופה מסוימת, לא יקבל סיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ד|סעיף 9ד}} בעד אותה תקופה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), נכה בעל דרגת נכות מיוחדת, השוכר דירה בתקופת לימודיו, זכאי לקבל סיוע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9ד|בסעיף 9ד}} לתקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 9ד|בסעיף 9ד(ג)}} ונוסף על כך סיוע בסכום מרבי של 1,325 שקלים חדשים לחודש, לתקופה נוספת שלא תעלה על ארבע שנים או לתקופה שבעדה הוא זכאי לסיוע בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45(א)(1) או (2)}}, הארוכה שבהן, ובלבד שהוא לומד.
{{ח:תת|(ד)}} ההוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ד|סעיף 9ד(ב), (ה) ו־(ו)}} יחולו גם לעניין סיוע לפי סעיף זה.

{{ח:קטע4|פרק 2-1 סימן ב משנה ג|סימן משנה ג׳: סיוע ברכישת דירה ראשונה, בהחלפת דירה, בחידוש חכירה לדורות או בהחזר הלוואת משכנתה|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|9ו|סיוע ברכישה או בבנייה של דירה ראשונה|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה, למעט נכה בעל דרגת נכות מיוחדת, שהוא מחוסר דיור, זכאי לקבל סיוע כספי חד־פעמי לשם רכישה או בנייה של דירתו הראשונה, שתהיה בבעלותו ותתאים למגבלות נכותו, במענק ובמילווה כמפורט בטור א׳ בטבלה שלהלן, בהתאם לדרגת נכותו או לסוג הפגימה כמפורט בטור ב׳ שבה, בסכום שלא יעלה על הסכום כמפורט בטור ג׳ שבה:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} סוג הסיוע	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} דרגת הנכות או סוג הפגימה	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} סכום מרבי בשקלים חדשים

{{ח:תת|(1)}} מענק

{{ח:תת|(א)}} 35% עד 49% בשל פגימה בגפיים תחתונות, פגימת ראש או פגימה נפשית ובכלל זה הפרעה בתר־חבלתית או 50% עד 89%
159,250

{{ח:תת|(ב)}} 50% עד 89% בשל פגימה בגפיים תחתונות, פגימת ראש או פגימה נפשית ובכלל זה הפרעה בתר־חבלתית
238,755

{{ח:תת|(ג)}} 90% עד 100%
292,363

{{ח:תת|(2)}} מילווה

{{ח:תת|(א)}} 20% עד 29%
129,447

{{ח:תת|(ב)}} 30% עד 39%
206,720

{{ח:תת|(ג)}} 30% עד 34% בשל פגימה בגפיים תחתונות, פגימת ראש או פגימה נפשית ובכלל זה הפרעה בתר־חבלתית
284,043

{{ח:תת|(ד)}} 40% עד 49%
388,781

{{ח:תת|(ה)}} 50% עד 69%
574,394

{{ח:תת|(ו)}} 70% עד 99%
642,735

{{ח:תת|(ז)}} 100%
837,022.

{{ח:תת|(ב)}} מענק כאמור בסעיף קטן (א) יינתן לנכה שדרגת נכותו קבועה.

{{ח:סעיף|9ז|סיוע בהחלפת דירה או בחידוש חוזה חכירה לדורות|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה, למעט נכה בעל דרגת נכות מיוחדת, שבבעלותו דירה יחידה, זכאי לקבל סיוע חד־פעמי שהוא אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לנכה שהדירה שבבעלותו אינה מתאימה לו מחמת מגבלות נכותו – סיוע לשם רכישה או בנייה של דירה במקום הדירה שבבעלותו, ובלבד שהדירה הנרכשת או הנבנית תהיה בבעלותו;
{{ח:תתת|(2)}} לנכה שהוא חוכר לדורות בדירה – סיוע לשם חידוש חוזה החכירה.
{{ח:תת|(ב)}} סיוע כאמור בסעיף קטן (א) יינתן במענק או במילווה כמפורט בטור א׳ בטבלה שלהלן, בהתאם לדרגת נכותו או לסוג הפגימה, כמפורט בטור ב׳ שבה, ובסכום שלא יעלה על הסכום כמפורט בטור ג׳ שבה:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} סוג הסיוע	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} דרגת הנכות או סוג הפגימה	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} סכום מרבי בשקלים חדשים

{{ח:תת|(1)}} מענק

{{ח:תת|(א)}} 35% עד 100% בשל פגימה בגפיים תחתונות, פגימת ראש או פגימה נפשית ובכלל זה הפרעה בתר־חבלתית
159,250

{{ח:תת|(ב)}} 60% עד 100% בשל פגימה בלב או בריאות

{{ח:תת|(ג)}} 90% עד 100%

{{ח:תת|(2)}} מילווה

{{ח:תת|(א)}} 20% עד 29%
64,724

{{ח:תת|(ב)}} 30% עד 39%
103,360

{{ח:תת|(ג)}} 30% עד 34% בשל פגימה בגפיים תחתונות, פגימת ראש או פגימה נפשית ובכלל זה הפרעה בתר־חבלתית
142,022

{{ח:תת|(ד)}} 40% עד 49%
194,390

{{ח:תת|(ה)}} 50% עד 69%
287,197

{{ח:תת|(ו)}} 70% עד 99%
321,367

{{ח:תת|(ז)}} 100%
418,511.

{{ח:תת|(ג)}} מענק כאמור בסעיף קטן (ב) יינתן לנכה שדרגת נכותו קבועה.
{{ח:תת|(ד)}} סיוע כאמור בסעיף זה יינתן לנכה שלא קיבל סיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ו|סעיף 9ו}}, ולעניין סיוע במילווה – גם לא קיבל סיוע בהחזר של הלוואת משכנתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ח|סעיף 9ח}}.

{{ח:סעיף|9ח|סיוע בהחזר של הלוואת משכנתה|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה, למעט נכה בעל דרגת נכות מיוחדת, שדרגת נכותו היא בין 20% ל־100%, זכאי לקבל סיוע חד־פעמי במילווה לשם פירעון מלא או חלקי של הלוואת משכנתה שנטל לרכישת דירה המשמשת או שתשמש למגוריו, בסכום שלא יעלה על סכום הסיוע במילווה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9ו|בסעיף 9ו(א)(2)(א) עד (ז)}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} קיבל נכה סיוע לפי סעיף קטן (א), והשתנתה דרגת נכותו באופן המזכה אותו בסיוע בהחזר של הלוואת משכנתה בסכום גבוה מזה שקיבל, יהיה הנכה זכאי להפרש שבין הסיוע שהוא זכאי לו בהתאם לדרגת נכותו העדכנית ובין הסיוע שקיבל.
{{ח:תת|(ג)}} נכה שקיבל סיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ו|סעיף 9ו}} {{ח:פנימי|סעיף 9ז|או 9ז}} לא יהיה זכאי לסיוע לפי סעיף זה.

{{ח:קטע4|פרק 2-1 סימן ב משנה ד|סימן משנה ד׳: סיוע כספי למטרות שונות הנוגעות לדיור|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|9ט|סיוע בשיפוץ דירה|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה, למעט נכה בעל דרגת נכות מיוחדת, שדרגת נכותו היא בין 20% ל־100% זכאי לקבל, אחת לעשר שנים, סיוע במילווה לשם עריכת שיפוץ בדירה שבה הוא מתגורר, בסכום מרבי של 223,008 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נכה שסכום הסיוע שקיבל לפי אותו סעיף קטן היה נמוך מהסכום המרבי הנקוב בו, יוכל לקבל את יתרת סכום הסיוע בסכומה המעודכן, במילווה, לשם עריכת שיפוץ נוסף בדירה שבה הוא מתגורר, ובלבד שחלפו חמש שנים לפחות וטרם חלפו עשר שנים מהמועד שבו קיבל סיוע לפי אותו סעיף קטן.

{{ח:סעיף|9י|סיוע להתארגנות ראשונית|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה זכאי לקבל סיוע חד־פעמי במילווה לשם התארגנות ראשונית בדירה, בהתאם לדרגת נכותו כמפורט בטור א׳ בטבלה שלהלן, בסכום שלא יעלה על הסכום כמפורט בטור ב׳ שבה:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} דרגת הנכות	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} סכום מרבי בשקלים חדשים

{{ח:תת|(1)}} 20% עד 39%
19,224

{{ח:תת|(2)}} 40% עד 49%
41,517

{{ח:תת|(3)}} 50% עד 69%
50,990

{{ח:תת|(4)}} 70% עד 99%
61,858

{{ח:תת|(5)}} 100% ונכה בעל דרגת נכות מיוחדת
89,268.

{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), חל פירוד בין הנכה לאשתו, כך שהנכה חי בנפרד ממנה והשאיר לה את תכולת דירתו, רשאי קצין תגמולים לקבוע כי הנכה יהיה זכאי לקבל סיוע כאמור באותו סעיף קטן פעם נוספת.
{{ח:תת|(ג)}} קיבל נכה סיוע לפי סעיף קטן (א), והשתנתה דרגת נכותו באופן המזכה אותו בסיוע בהתארגנות ראשונית בסכום גבוה מזה שקיבל, יהיה הנכה זכאי להפרש שבין הסיוע שהוא זכאי לו בהתאם לדרגת נכותו העדכנית ובין הסיוע שקיבל.

{{ח:סעיף|9יא|סיוע בהתאמת דירה לנכה|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה זכאי לקבל סיוע לשם התאמת הדירה שבה הוא מתגורר למגבלות נכותו, אם קצין תגמולים אישר כי ביצוע ההתאמה נדרש בשל מגבלות הנכות, ובלבד שהדירה שבה הוא מתגורר היא בבעלותו או בבעלות הוריו, או שבכוונתו לשכור אותה לתקופה העולה על ארבע שנים; סיוע כאמור יינתן לנכה במענק, בהתאם לדרגת נכותו או לסוג הפגימה כמפורט בטור א׳ בטבלה שלהלן, ובסכום שלא יעלה על הסכום כמפורט בטור ב׳ שבה:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} דרגת הנכות	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} סכום מרבי בשקלים חדשים

{{ח:תת|(1)}} 10% עד 49%
43,005

{{ח:תת|(2)}} 50% לפחות, או 35% בשל פגימה בגפיים תחתונות, פגימת ראש או פגימה נפשית ובכלל זה הפרעה בתר־חבלתית
54,067.

{{ח:תת|(ב)}} סיוע לפי סעיף זה יכול שיינתן יותר מפעם אחת, ובלבד שלפי קביעת קצין תגמולים חל שינוי במצבו הגופני או הנפשי של הנכה שבשלו התעורר צורך בביצוע התאמה כאמור בסעיף קטן (א) פעם נוספת.
{{ח:תת|(ג)}} סיוע לפי סעיף זה יינתן גם לנכה הזכאי לסיוע במענק לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ו|סעיף 9ו}} {{ח:פנימי|סעיף 9ז|או 9ז}}.

{{ח:סעיף|9יב|סיוע ברכישת מעלון והתקנתו|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה כמפורט להלן שדרגת נכותו קבועה זכאי לקבל, אחת לעשר שנים, סיוע במענק לשם רכישת מעלון והתקנתו בדירה שבבעלותו או בדירה שבבעלות הוריו, שבה הוא מתגורר, בסכום מרבי של 117,258 שקלים חדשים:
{{ח:תתת|(1)}} נכה שדרגת נכותו היא 50% לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} נכה שיש לו פגימה בגפיים התחתונות ושדרגת נכותו בשל פגימה זו היא 35% לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן לנכה סיוע כאמור בסעיף קטן (א), בדירה שבבעלותו, לא יינתן לו סיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ז|סעיף 9ז}}, אלא אם כן חלה החמרה במצבו הרפואי הנובעת מהנכות, שאירעה לאחר התקנת המעלון שלגביו ניתן סיוע לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} ניתן לנכה סיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ו|סעיף 9ו}} {{ח:פנימי|סעיף 9ז|או 9ז}}, לא יינתן לו סיוע לפי סעיף זה, אלא אם כן המעלון נדרש בשל החמרה במצבו הרפואי הנובעת מהנכות, שאירעה לאחר הרכישה, הבנייה או חידוש חוזה החכירה של הדירה שלגביה ניתן הסיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ו|אותם סעיפים}}.
{{ח:תת|(ד)}} נכה שזכאי לקבל סיוע לפי סעיף זה, יקבל סיוע שנתי במענק לתשלום דמי ביטוח בעד המעלון שהותקן, לרבות עלות בדיקת מהנדס; הסיוע יהיה בשיעור של 75% מעלות הביטוח השנתי ובסכום מרבי של 6,497 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|9יג|סיוע למימון אחזקת מעלית|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה שהוא אחד מאלה, הגר בבית משותף שמותקנת בו מעלית, זכאי לקבל סיוע שנתי במענק, בסכום של 58 שקלים חדשים, למימון אחזקת מעלית:
{{ח:תתת|(1)}} נכה בעל דרגת נכות שאינה פחותה מ־80% בשל שיתוק בשתי גפיים תחתונות;
{{ח:תתת|(2)}} נכה בעל דרגת נכות שאינה פחותה מ־60% בשל שיתוק בחצי גוף אנכי.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”בית משותף“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין}}, לרבות בית כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#פרק ו1|בפרק ו׳1 לחוק האמור}}.

{{ח:קטע4|פרק 2-1 סימן ב משנה ה|סימן משנה ה׳: סיוע בשיכון בדירה בבעלות משרד הביטחון או בדירה ציבורית|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|9יד|סיוע בשיכון בדירה בבעלות משרד הביטחון או בדירה ציבורית|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה מחוסר דיור שדרגת נכותו הקבועה אינה פחותה מ־50% זכאי לקבל סיוע בדרך של שיכונו בדירה בבעלות משרד הביטחון בתנאי שכירות, אם יש דירה פנויה כאמור, או בדרך של מתן המלצה לחברה לדיור ציבורי לשכנו בדירה ציבורית.
{{ח:תת|(ב)}} שוכן נכה בדירה בבעלות משרד הביטחון כאמור בסעיף קטן (א), ינוכו מתגמולו או מזכאות נוספת שקיבל דמי שכירות חודשיים בסכום מרבי של 133 שקלים חדשים; משרד הביטחון יהיה אחראי לביצוע התיקונים בדירה בהתאם להוראות שיקבע שר הביטחון.
{{ח:תת|(ג)}} נפטר נכה ששוכן בדירה בבעלות משרד הביטחון לפי סעיף זה, יהיה בן משפחתו שהתגורר עימו בדירה ערב מותו זכאי להמשיך לגור בדירה כאמור 12 חודשים לכל היותר ממועד פטירתו, ויחולו לעניין זה, בתקופה האמורה, הוראות סעיף קטן (ב), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} נכה שדרגת נכותו אינה פחותה מ־20% ומתגורר בדירה ציבורית זכאי לקבל מענק חד־פעמי בסכום של 8,973 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ה)}} נכה המקבל סיוע לפי סעיף זה אינו זכאי לקבל, בעד התקופה שבה הוא מקבל סיוע כאמור, סיוע בשכר דירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ד|סעיפים 9ד}} {{ח:פנימי|סעיף 9ה|או 9ה}}.
{{ח:תת|(ו)}} בסעיף זה, ”דירה ציבורית“ ו”חברה לדיור ציבורי“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי|בחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ״ח–1998}}.

{{ח:קטע4|פרק 2-1 סימן ב משנה ו|סימן משנה ו׳: הוראות נוספות לעניין סיוע בדיור לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|9טו|מענק לרכישת דירה לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה בעל דרגת נכות מיוחדת שהוא מחוסר דיור זכאי לקבל סיוע חד־פעמי במענק לשם רכישה או בנייה של דירתו הראשונה, בסכום מרבי כמפורט להלן, לפי העניין, ובלבד שהדירה תהיה בבעלותו ותתאים למגבלות נכותו:
{{ח:תתת|(1)}} לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת בשל שיתוק בשתי גפיים תחתונות, שיתוק בארבע גפיים, פגימת ראש, קטיעת שתי גפיים תחתונות או קטיעת יד ורגל – 2,947,056 שקלים חדשים, בתוספת מס ערך מוסף, אם נדרש לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}} (בסעיף זה – חוק מס ערך מוסף);
{{ח:תתת|(2)}} לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת שאינו מנוי בפסקה (1) – 2,475,705 שקלים חדשים, בתוספת מס ערך מוסף, אם נדרש לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף}}.
{{ח:תת|(ב)}} החל נכה בהליך לקבלת סיוע לפי סעיף זה, ונפטר לפני שמימש את זכאותו לסיוע כאמור, יהיו אלמנתו וילדיו הקטינים זכאים לסיוע לפי סעיף זה במקום הסיוע בדיור לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה}}, ובלבד שלפני פטירתו התקשר הנכה בהסכם לרכישה או לבנייה של הדירה שלגביה התבקש הסיוע כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} נכה שלא קיבל את הסיוע לפי סעיף קטן (א) בשל כך שבבעלותו דירה, ודירתו אינה מותאמת לנכותו ולא ניתן להתאימה, יקבל סיוע במענק לרכישת דירה חלופית בשווי ההפרש שבין המענק לפי סעיף קטן (א)(1) או (2), לפי העניין, ובין המחיר שבו נמכרה דירתו.
{{ח:תת|(ד)}} נכה שהוא חוכר לדורות בדירה ולא קיבל סיוע לפי סעיף קטן (א) בשל כך שבבעלותו דירה, יקבל סיוע בחידוש חוזה החכירה, בסכום שלא יעלה על סכום הסיוע לפי סעיף קטן (א)(1) או (2), לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} נכה בעל דרגת נכות מיוחדת ששוכן בדירה בבעלות משרד הביטחון לפי {{ח:פנימי|סעיף 9יד|סעיף 9יד}}, זכאי לרכוש את הדירה האמורה, ולשם הרכישה יקבל סיוע חד־פעמי בשיעור של 92.5% משווי הדירה כשהיא פנויה, ולא יותר מסכום הסיוע האמור בסעיף קטן (א)(1) או (2), לפי העניין; סיוע לפי סעיף קטן זה יינתן במקום הסיוע לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ו)}} בסעיף זה, ”דירה“ – לרבות מקרקעין שעליהם בנויה או תיבנה דירה.

{{ח:סעיף|9טז|סיוע בהחזר של הלוואת משכנתה לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה בעל דרגת נכות מיוחדת שלא קיבל סיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 9טו|סעיף 9טו}} זכאי לקבל סיוע חד־פעמי במילווה לשם פירעון מלא או חלקי של הלוואת משכנתה שנטל לרכישת דירה המשמשת או שתשמש למגוריו, בסכום שלא יעלה על 75% מהסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 9טו|בסעיף 9טו(א)(1) או (2)}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} קיבל נכה סיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ח|סעיף 9ח}} לפני שנקבעה לו דרגת נכות מיוחדת, יהיה הנכה זכאי להפרש שבין הסיוע שהוא זכאי לו לפי סעיף זה ובין הסיוע שקיבל לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ח|סעיף 9ח}}.

{{ח:סעיף|9יז|זכאויות נוספות לדיור לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נכה בעל דרגת נכות מיוחדת זכאי לקבל אחת או יותר מהזכאויות הנוספות, כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} סיוע במענק שנתי לשם אחזקת הדירה שבה הוא מתגורר, בסכום כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(א)}} לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת המתגורר בדירה בבעלות משרד הביטחון או לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת בשל שיתוק בשתי גפיים תחתונות, שיתוק בארבע גפיים, פגימת ראש, קטיעת שתי גפיים תחתונות, קטיעת שתי גפיים עליונות או קטיעת יד ורגל, המתגורר בדירה שבבעלותו – סכום שיקבע שר הביטחון ושלא יעלה על 16,639 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(ב)}} לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת שאינו מנוי בפסקת משנה (א), המתגורר בדירה שבבעלותו – 5,661 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(2)}} סיוע במענק, אחת לעשר שנים, לשם רכישת כל אחד מאלה, בסכום שלא יעלה על הסכום כמפורט לצידו:
{{ח:תתת|(א)}} דוד שמש – בסכום מרבי של 1,800 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(ב)}} קולטי שמש – בסכום מרבי של 1,600 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(3)}} לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת בשל שיתוק בשתי גפיים תחתונות, שיתוק בארבע גפיים, פגימת ראש, קטיעת שתי גפיים תחתונות או קטיעת יד ורגל – סיוע במענק, אחת לעשר שנים, לשם התקנת שער חשמלי בבית צמוד קרקע שבבעלותו, בשיעור של 75% מעלות התקנת השער ובסכום מרבי של 6,497 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(4)|(א)}} סיוע במילווה, אחת לעשר שנים, לשם שיפוץ בדירה שבבעלותו ושבה הוא מתגורר – בסכום מרבי של 289,221 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(ב)}} על אף האמור בפסקת משנה (א), נכה שסכום הסיוע שקיבל לפי אותה פסקת משנה היה נמוך מהסכום המרבי הנקוב בה, יוכל לקבל את יתרת סכום הסיוע בסכומה המעודכן, במילווה, לשם עריכת שיפוץ נוסף בדירה שבה הוא מתגורר, ובלבד שחלפו חמש שנים לפחות וטרם חלפו עשר שנים מהמועד שבו קיבל סיוע לפי אותה פסקת משנה;
{{ח:תתת|(ג)}} קיבל נכה כאמור בסעיף זה סיוע במילווה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ט|סעיף 9ט}} לפני שנקבעה לו דרגת נכות מיוחדת, וטרם חלפו עשר שנים ממועד קבלת המילווה כאמור, יהיה הנכה זכאי לקבלת ההפרש שבין הסיוע שהוא זכאי לו לפי סעיף זה ובין הסיוע שקיבל לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ט|סעיף 9ט}};
{{ח:תת|(5)}} לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת המרותק לכיסא גלגלים בשל נכותו – סיוע בהתאמת הדירה שבה מתגוררים הוריו למגבלות נכותו אף אם הוא אינו מתגורר בה, בסכום מרבי של 30,567 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(6)}} לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת המרותק לכיסא גלגלים בשל נכותו – סיוע בהתאמת הדירה שבה הוא מתגורר בשכירות למגבלות נכותו, בסכום מרבי של 30,567 שקלים חדשים, ונוסף על כך סיוע באותו סכום מרבי לשם השבת הדירה למצבה הקודם בתום תקופת השכירות, אם בעל הדירה דורש זאת;
{{ח:תת|(7)}} לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת המרותק לכיסא גלגלים בשל נכותו, אשר עובר לגור בדירת הוריו לתקופה של שנתיים לפחות, ונדרש להתאימה למגבלות נכותו – סיוע חד־פעמי בסכום שלא יעלה על סכום הסיוע המרבי שהיה ניתן לו לתקופה של 36 חודשים לשם סיוע בשכר דירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ד|סעיף 9ד}}.

{{ח:קטע4|פרק 2-1 סימן ב משנה ז|סימן משנה ז׳: הוראות שונות|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|9יח|סיוע בדיור – סכום מרבי|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} סיוע במענק או במילווה, לפי העניין, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9ד|בסעיפים 9ד}}, {{ח:פנימי|סעיף 9ה|9ה}}, {{ח:פנימי|סעיף 9ו|9ו}}, {{ח:פנימי|סעיף 9ז|9ז}}, {{ח:פנימי|סעיף 9ח|9ח}}, {{ח:פנימי|סעיף 9ט|9ט}}, {{ח:פנימי|סעיף 9יא|9יא}}, {{ח:פנימי|סעיף 9יב|9יב}}, {{ח:פנימי|סעיף 9טו|9טו}}, {{ח:פנימי|סעיף 9טז|9טז}}, {{ח:פנימי|סעיף 9יז|{{ח:הערה|ו־}}9יז(2), (4), (5), (6) ו־(7)}} לא יעלה על הסכום ששילם הנכה בפועל.

{{ח:סעיף|9יט|נכה בעל דרגת נכות זמנית – סיוע במילווה בדיור|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} מילווה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ו|סעיפים 9ו}}, {{ח:פנימי|סעיף 9ז|9ז}}, {{ח:פנימי|סעיף 9ח|9ח}} {{ח:פנימי|סעיף 9ט|ו־9ט}} יינתן גם לנכה שנקבעה לו דרגת נכות זמנית, ובלבד שבמועד פניית הנכה למימוש הזכאות למילווה תוקפה של דרגת הנכות הזמנית שלו הוא לתקופה שלא תפחת משישה חודשים, ורופא מוסמך ראשי, סגנו, רופא מוסמך מרחבי או רופא מוסמך מחוזי קבע כי יש יסוד סביר להניח שדרגת הנכות שתיקבע בתום תוקפה של דרגת הנכות הזמנית לא תפחת מ־20%.

{{ח:סעיף|9כ|סיוע בדיור – מקרים מיוחדים|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|בסימן זה}}, קצין תגמולים, לפי המלצת הוועדה שהוקמה לפי סעיף קטן (ג) (בחוק זה – ועדה מייעצת לדיור), רשאי, במקרים מיוחדים, להיענות לבקשה לסיוע בדיור לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן זה}}, במלואה או בחלקה, לנכה שאינו עומד בתנאים לקבלת סיוע כאמור, וכן להיענות לבקשה לסיוע כאמור בהיקף גדול מהקבוע לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן זה}}, והכול כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} סיוע בדיור לנכה שאינו מחוסר דיור;
{{ח:תתת|(2)}} סיוע בתשלום שכר דירה –
{{ח:תתתת|(א)}} לצמיתות או לתקופה ארוכה מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 9ד|בסעיפים 9ד}} {{ח:פנימי|סעיף 9ה|או 9ה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} לנכה שיש לו פגימת ראש או פגימה נפשית ובכלל זה הפרעה בתר־חבלתית, אף אם דרגת נכותו פחותה מ־50%;
{{ח:תתתת|(ג)}} לנכה שדרגת נכותו 35% עד 49% בשל פגימה בגפיים תחתונות;
{{ח:תתת|(3)}} הפחתת שיעור ההשתתפות העצמית של נכה בתשלום שכר דירה או ויתור עליה;
{{ח:תתת|(4)}} הגדלת סכום הסיוע בתשלום שכר דירה;
{{ח:תתת|(5)}} הגדלת סכום הסיוע במילווה לדיור;
{{ח:תתת|(6)}} הגדלת סכום הסיוע לרכישת מעלון או להתאמת דירת הנכה או דירת הוריו למגבלות נכותו;
{{ח:תתת|(7)}} קביעה כי סיוע הניתן בקשר לדירת הוריו של הנכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9יא|סעיפים 9יא(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 9יב|9יב(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 9יז|או 9יז(5) ו־(7)}}, יינתן בעבור דירת בן משפחה אחר מדרגה ראשונה של הנכה;
{{ח:תתת|(8)}} סיוע בדיור לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן זה}} למי שקיבל בעבר סיוע כאמור, אף אם נקבע בחוק זה כי הסיוע ניתן באופן חד־פעמי, בתנאים שיקבע שר הביטחון;
{{ח:תתת|(9)}} סיוע במענק או במילווה לפתרון דיור שלא לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן זה}}, לנכה עם פגימת ראש או פגימה נפשית ובכלל זה הפרעה בתר־חבלתית, ובלבד שסכום הסיוע לא יחרוג מסך כל הסיוע שהנכה זכאי לו לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן זה}} במענק או במילווה, לפי העניין;
{{ח:תתת|(10)}} סיוע במילווה להחלפת דירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ז|סעיף 9ז}} לנכה עם פגימת ראש או פגימה נפשית ובכלל זה הפרעה בתר־חבלתית, בשל שינוי בדרגת נכותו או בשל שינוי בהרכב המשפחתי שלו, אף אם בעבר קיבל סיוע בדיור לפי {{ח:פנימי|סעיף 9ו|סעיפים 9ו}}, {{ח:פנימי|סעיף 9ז|9ז}} {{ח:פנימי|סעיף 9ח|או 9ח}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 9יד|בסעיף 9יד(ג)}}, קצין תגמולים, לפי המלצת הוועדה המייעצת לדיור, רשאי, במקרים מיוחדים, להיענות לבקשה של בן משפחה שהתגורר עם הנכה בדירה בבעלות משרד הביטחון, להמשיך להתגורר בדירה האמורה לתקופה העולה על 12 חודשים.
{{ח:תת|(ג)}} שר הביטחון יקים ועדה שתמליץ לקצין התגמולים בנוגע להחלטה בבקשות לפי סעיף זה; שר הביטחון יקבע את הרכב הוועדה, ובלבד שאחד החברים בה יהיה נציג הארגון היציג, ואת סדרי עבודתה של הוועדה.
{{ח:תת|(ד)}} קצין תגמולים רשאי לאשר זכאות נוספת בהתאם להמלצת הוועדה המייעצת לדיור או להחזיר את הנושא לדיון חוזר בוועדה, וכן רשאי הוא לבקש הסברים, אך אינו רשאי לאשר זכאות נוספת בניגוד להמלצות הוועדה, אלא במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן ג|סימן ג׳: זכאות נוספת לניידות|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|9כא|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן ג׳}}|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכאות נוספת לניידות“ – סיוע לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}}, בין השאר ברכישה, אחזקה והחלפה של רכב רפואי ובקבלת שיעורי נהיגה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המכון הרפואי לבטיחות בדרכים“ – המכון הרפואי לבטיחות בדרכים שבמשרד הבריאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פגימה במערכת התנועה“ – פגימה בעמוד שדרה מותני, באגן הירכיים או בגפיים התחתונות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב רפואי“ – רכב בבעלות הנכה המשמש אותו לניידותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב רפואי בבעלות המדינה“ – רכב שנרכש, מתוחזק ומבוטח על ידי המדינה ומשמש את הנכה לניידותו.

{{ח:סעיף|9כב|רכב רפואי|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נכה שדרגת נכותו קבועה זכאי, לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}}, לקבל סיוע ברכישת רכב רפואי, בסכום מרבי כמפורט להלן בפסקאות (1) עד (6), ואם מתקיים בו האמור ביותר מפסקה אחת – לפי הגבוה שבהם:
{{ח:תת|(1)}} 142,914 שקלים חדשים (להלן – רמת סיוע 1), לנכה שמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} דרגת נכותו היא 50% לפחות;
{{ח:תתת|(ב)}} הסכום החשבוני של דרגות נכותו, בשל פגימות במערכת התנועה, הוא 50% לפחות;
{{ח:תתת|(ג)}} הסכום החשבוני של דרגות נכותו הוא 55% לפחות, ובלבד שלפחות 10% מתוכו הם בשל פגימה אחת במערכת התנועה;
{{ח:תתת|(ד)}} דרגת נכותו בשל פגימות בגפיים התחתונות היא בין 30% ל־49%;
{{ח:תתת|(ה)}} דרגת נכותו בשל פגימות בעמוד השדרה היא 30% לפחות, ובלבד שנקבעה לו דרגת נכות נוספת של 10% לפחות בשל פגימה אחת בגפיים התחתונות;
{{ח:תת|(2)}} 159,364 שקלים חדשים (להלן – רמת סיוע 2), לנכה שדרגת נכותו היא 50% לפחות, שמתוכה 30% לפחות הם בשל פגימות בגפה עליונה ימנית או 20% לפחות הם בשל פגימות בגפה עליונה שמאלית, ולעניין נכה שהוא איטר יד ימין – מתוכה 30% לפחות הם בשל פגימות בגפה עליונה שמאלית או 20% לפחות הם בשל פגימות בגפה עליונה ימנית;
{{ח:תת|(3)}} 169,330 שקלים חדשים (להלן – רמת סיוע 2א) לנכה שזכאי לרמות סיוע 1 או 2 ומתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} יש לו ארבעה ילדים לפחות;
{{ח:תתת|(ב)}} הוא מוכר כנכה בשל הפרעה בתר־חבלתית, יש לו שלושה ילדים לפחות והוא מלווה בכלב שקיבל ממשרד הביטחון;
{{ח:תת|(4)}} 277,602 שקלים חדשים (להלן – רמת סיוע 3), לנכה שמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} דרגת נכותו בשל פגימות בגפיים התחתונות בלבד היא בין 50% ל־99%;
{{ח:תתת|(ב)}} דרגת נכותו בשל פגימות בגפה עליונה אחת היא 50% לפחות;
{{ח:תתת|(ג)}} דרגת נכותו בשל פגימת ראש עם נזק מוחי או שיתוק בחצי גוף אנכי היא 80% לפחות;
{{ח:תתת|(ד)}} דרגת נכותו כתוצאה מכוויות היא 80% לפחות;
{{ח:תתת|(ה)}} דרגת נכותו בשל פגימות בעמוד השדרה היא 100%;
{{ח:תת|(5)}} 342,376 שקלים חדשים (להלן – רמת סיוע 4), לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת בשל עיוורון, שיש לו כלב נחייה;
{{ח:תת|(6)}} 308,447 שקלים חדשים (להלן – רמת סיוע 5), לנכה שמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} דרגת נכותו בשל אחת מאלה היא 80% לפחות:
{{ח:תתתת|(1)}} קטיעת גפה תחתונה דרך פרק הירך;
{{ח:תתתת|(2)}} פגימה בגפה תחתונה שמקבילה לקטיעת גפה תחתונה דרך פרק הירך;
{{ח:תתתת|(3)}} קטיעת גפה תחתונה בשליש העליון של הירך עם קיבוע של פרק הירך בגפה התחתונה הקטועה;
{{ח:תתת|(ב)}} דרגת נכותו בשל פגימות בגפיים התחתונות היא 100%;
{{ח:תתת|(ג)}} דרגת נכותו בשל פגימות בגפיים העליונות היא 100%;
{{ח:תתת|(ד)}} הוא נכה בעל דרגת נכות מיוחדת בשל עיוורון, שאין לו כלב נחייה.

{{ח:סעיף|9כג|סיוע ברכישת רכב רפואי ראשון שהוא רכב חדש או בהחלפת רכב רפואי|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה זכאי לקבל סיוע ברכישת רכב רפואי ראשון שהוא רכב חדש, בדרך של מענק בשיעור של 85% מסכום רמת הסיוע שהוא זכאי לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 9כב|סעיף 9כב}} או מהסכום ששילם בפועל, לפי הנמוך, ומילווה שיחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}}, בשיעור של 15% מסכום רמת הסיוע כאמור או מהסכום ששילם בפועל, לפי הנמוך; סיוע כאמור יינתן לנכה שבמועד פנייתו למימוש הזכאות מתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} יש לו רישיון נהיגה, ובלבד שהמכון הרפואי לבטיחות בדרכים לא קבע כי הנכה אינו כשיר לנהיגה;
{{ח:תתת|(2)}} קצין תגמולים שוכנע כי אדם אחר ינהג ברכב בעבורו.
{{ח:תת|(ב)}} נכה זכאי לקבל סיוע בהחלפת רכב רפואי ברכב רפואי שהוא רכב חדש, לפי כללים שיקבע שר הביטחון, ובלבד שאם הותקנו ברכב אבזרים שערכם עולה על 50% מעלות הרכב, הזכאות להחלפה תהיה מדי חמש שנים, ובכל מקרה אחר – מדי 42 חודשים.
{{ח:תת|(ג)}} סיוע כאמור בסעיף קטן (ב) יינתן לנכה שבמועד החלפת הרכב מתקיימים לגביו התנאים לקבלת הסיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 9כב|סעיף 9כב}} ויש לו רישיון נהיגה, ובלבד שהמכון הרפואי לבטיחות בדרכים לא קבע כי הוא אינו כשיר לנהיגה או שקצין תגמולים שוכנע כי אדם אחר ינהג ברכב בעבורו, ובהתאם לרמת הסיוע שלה הוא זכאי באותה העת.

{{ח:סעיף|9כד|העברת רכב רפואי או שעבודו|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} קיבל נכה סיוע ברכישה או בהחלפה של רכב רפואי, לא יעביר את הזכויות בו לאחר ולא ישעבדו אלא לאחר קבלת אישור מראש ובכתב מהאגף.

{{ח:סעיף|9כה|חובת עריכת ביטוח|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} קיבל נכה סיוע ברכישה או בהחלפה של רכב רפואי, יהיה חייב לבטחו בביטוח חובה לפי {{ח:חיצוני|פקודת ביטוח רכב מנועי|פקודת ביטוח רכב מנועי [נוסח חדש], התש״ל–1970}}, ובביטוח מקיף לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|9כו|כפל זכאויות|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נכה הזכאי לסיוע ברכישת רכב רפואי או לרכב רפואי בבעלות המדינה ונוסף על כך זכאי לרכב מהמדינה לפי כל דין או לסיוע מהמוסד לביטוח לאומי ברכישת רכב, זכאי לממש רק אחת מהזכאויות לרכב, לפי בחירתו.

{{ח:סעיף|9כז|נכה בעל דרגת נכות זמנית|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה שנקבעה לו דרגת נכות זמנית המזכה בזכאות נוספת לניידות לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}} זכאי לקבל סיוע ברכישת רכב רפואי כמפורט בפסקאות (1) עד (4) שלהלן, בכפוף להוראות סעיף קטן (ב), ויחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9כג|סעיף 9כג}}:
{{ח:תתת|(1)}} נכה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9כב|בסעיף 9כב(1) או (2)}} זכאי לקבל את רמת סיוע 1 או רמת סיוע 2, ובלבד שדרגת הנכות הזמנית נקבעה לתקופה של 30 חודשים לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), נכה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9כב|בסעיף 9כב(1) או (2)}}, שדרגת נכותו בשל פגימות בגפיים התחתונות היא בין 35% ל־49% או שדרגת נכותו היא 60% לפחות, זכאי לקבל סיוע ברמת סיוע 1, ובלבד שדרגת הנכות הזמנית נקבעה לתקופה של 12 חודשים לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} נכה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9כב|בסעיף 9כב(3)}} שדרגת נכותו בשל פגימות בגפיים התחתונות היא 50% לפחות זכאי לקבל סיוע ברמת סיוע 2, ובלבד שדרגת הנכות הזמנית נקבעה לתקופה של 12 חודשים לפחות;
{{ח:תתת|(4)}} נכה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9כב|בסעיף 9כב(5)}} זכאי לקבל סיוע ברמת סיוע 3, ובלבד שדרגת הנכות הזמנית נקבעה לתקופה של 12 חודשים לפחות.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} סיוע כאמור בסעיף קטן (א) יינתן לנכה שדרגת הנכות הזמנית שלו נקבעה לתקופה רציפה שתימנה ממועד תחילת התוקף של דרגת הנכות הזמנית כפי שקבעה הוועדה הרפואית הראשונה, ובמועד פניית הנכה למימוש הזכאות לרכב רפואי תוקף דרגת הנכות הזמנית שלו הוא לתקופה שלא תפחת משישה חודשים.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), אם תוקף דרגת הנכות הזמנית כאמור באותה פסקה פחת משישה חודשים, יינתן סיוע כאמור אם רופא מוסמך ראשי קבע כי יש יסוד סביר להניח שתוקף דרגת הנכות הזמנית יוארך לתקופה של שישה חודשים לפחות, ודרגת הנכות שתיקבע בתום תוקפה של דרגת הנכות הזמנית לא תפחת מזו המזכה ברכב רפואי.
{{ח:תת|(ג)}} נכה שקיבל סיוע ברכישת רכב רפואי לפי סעיף זה זכאי לדמי ניידות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9כח|סעיף 9כח}} בהתאם לדרגת נכותו הזמנית, ויראו אותה לעניין זה כאילו הייתה דרגת נכות קבועה.

{{ח:סעיף|9כח|דמי ניידות|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נכה שקיבל סיוע ברכישת רכב רפואי בהתאם לסעיפי החוק המנויים בפסקאות שבטור א׳ בטבלה שלהלן, ומתקיים לגביו התנאי האמור בטור ב׳ שבה, זכאי לקבל דמי ניידות חודשיים בסכום כמפורט בטור ג׳ שבה, ואם מתקיים לגביו האמור ביותר מפסקה אחת – לפי הגבוה שבהם, ובלבד שלא קיבל סיוע בניידות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} בעד אותה תקופה:
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} סעיפי החוק המזכים ברכב רפואי	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} תנאים נוספים לזכאות	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} דמי ניידות לחודש בשקלים חדשים

{{ח:תת|(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 9כב|9כב(1)(א) עד (ג) או (ה), (2) או (3)}}
–	1,333.76

{{ח:תת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 9כב|9כב(1)(א) עד (ג) או (ה), (2) או (3)}}
נקבעה לנכה דרגת נכות בשל הפרעה בתר־חבלתית	1,460.79

{{ח:תת|(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 9כב|9כב(1)(ד)}}
–

{{ח:תת|(4)}} {{ח:פנימי|סעיף 9כב|9כב(4)(א)}}
דרגת הנכות אינה עולה על 54%	1,752.57

{{ח:תת|(5)}} {{ח:פנימי|סעיף 9כב|9כב(4)(ב) או (ה)}}
–

{{ח:תת|(6)}} {{ח:פנימי|סעיף 9כב|9כב(4)(ג)}}
דרגת הנכות אינה עולה על 99%

{{ח:תת|(7)}} {{ח:פנימי|סעיף 9כב|9כב(4)(א)}}
פגימות בגפיים תחתונות ודרגת הנכות היא 55% לפחות או קטיעת גפה תחתונה ודרגת הנכות היא 50% לפחות	2,641.4

{{ח:תת|(8)}} {{ח:פנימי|סעיף 9כב|9כב(4)(ג)}}
דרגת הנכות היא 100%

{{ח:תת|(9)}} {{ח:פנימי|סעיף 9כב|9כב(4)(ד)}}
–

{{ח:תת|(10)}} {{ח:פנימי|סעיף 9כב|9כב}}
דרגת הנכות בשל פגימה בכליות היא 50% לפחות, ובלבד שהנכה נדרש לקבל טיפולי דיאליזה

{{ח:תת|(11)}} {{ח:פנימי|סעיף 9כב|9כב(6)(א) עד (ג)}}
–	2,844.62

{{ח:תת|(12)}} {{ח:פנימי|סעיף 9כב|9כב(5) או (6)(ד)}}
–	3,082.19.

{{ח:סעיף|9כט|זכאויות נוספות לנכה שיש לו רכב רפואי|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נכה שיש לו רכב רפואי זכאי לקבל, בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון, את כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} סיוע במימון דמי הביטוח השנתיים;
{{ח:תת|(2)}} סיוע במימון אגרת הרישוי;
{{ח:תת|(3)}} מימון רכישת אבזרי עזר לרכב, לנכה הזקוק להם עקב נכותו לפי קביעת קצין תגמולים;
{{ח:תת|(4)}} מימון רכישת מערכת איכון ואיתור לרכב ותשלום דמי מנוי שנתיים, ובלבד שמתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} הנכה זכאי לרכב לפי {{ח:פנימי|סעיף 9כב|סעיף 9כב(4), (5) או (6)}} או שוועדת החריגים לניידות קבעה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 9לח|סעיף 9לח(א)(1)}}, כי הוא זכאי לסיוע ברמת סיוע 3, 4 או 5, לפי העניין;
{{ח:תתת|(ב)}} הנכה זכאי לרכב רפואי לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}} וחברת הביטוח מתנה את ביטוח הרכב הרפואי בהתקנת מערכת כאמור.

{{ח:סעיף|9ל|סיוע במימון של שיעורי נהיגה ומבחני נהיגה|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה הזכאי לרכב רפואי ואין לו רישיון נהיגה זכאי לקבל סיוע במימון של שיעורי נהיגה ומבחני נהיגה בעבורו, בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון, אלא אם כן המכון הרפואי לבטיחות בדרכים קבע כי אינו כשיר לנהיגה; לעניין נכה שנקבע לגביו כי אינו כשיר לנהיגה, יינתן הסיוע לבן משפחתו, לפי קביעת קצין תגמולים, אף אם קיבל הנכה סיוע לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} נכה הזכאי לרכב רפואי שהמכון הרפואי לבטיחות בדרכים קבע שעקב נכותו עליו להתקין אבזר עזר ברכבו, זכאי לסיוע במימון שיעורי נהיגה ולסיוע במימון מבחן כשירות, אם אלה נדרשים בשל התקנת אבזר העזר כאמור, בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון.

{{ח:סעיף|9לא|סיוע לנכה שלא רכש רכב רפואי|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה הזכאי לרכב רפואי לפי {{ח:פנימי|סעיף 9כב|סעיף 9כב}} ולא מימש את זכאותו זכאי לקבל דמי ניידות חודשיים בסכום של 2,340 שקלים חדשים, ובלבד שלא קיבל סיוע בניידות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} בעד אותה תקופה.
{{ח:תת|(ב)}} נכה הזכאי לרכב רפואי ולא מימש את זכאותו, והמכון הרפואי לבטיחות בדרכים קבע שעקב נכותו עליו להתקין אבזר עזר ברכבו, זכאי לקבל מימון לרכישה ולהתקנה של אבזר העזר, לרבות סיוע במימון שיעורי נהיגה וסיוע במימון מבחן כשירות, אם אלה נדרשים בשל התקנת אבזר העזר כאמור, בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון; סיוע לפי סעיף זה יינתן אחת לחמש שנים.

{{ח:סעיף|9לב|זכאות נוספת לניידות עקב נכות שהוכרה בשל החמרת מחלות מסוימות|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} זכאות נוספת לניידות לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 9לג|סעיף 9לג}}, תינתן גם לנכה שהוכר בשל החמרת מחלה או חבלה כמפורט בפסקאות (1) או (2), אם מתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אם הוכר בשל החמרת מחלה או חבלה בגפיים התחתונות – דרגת נכותו בשל ההחמרה אינה פחותה מ־15%, ובלבד שדרגת נכותו הכוללת בשל פגימה בגפיים התחתונות אינה פחותה מ־30%;
{{ח:תתת|(2)}} אם הוכר בשל החמרת מחלת לב – דרגת נכותו בשל ההחמרה אינה פחותה מ־25%, ובלבד שדרגת נכותו הכוללת בשל מחלת הלב אינה פחותה מ־50%.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף זה יראו דרגת נכות כוללת כדרגת הנכות שהייתה נקבעת אילו אירעה המחלה או החבלה כולה בתקופת השירות ועקב השירות.
{{ח:תת|(ג)}} אישר קצין תגמולים זכאות נוספת לניידות לפי סעיף זה, יראו את הנכה, לעניין {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}} בלבד, כאילו כל נכותו בשל המחלה או החבלה כאמור בסעיף קטן (א) הוכרה על פי חוק זה.

{{ח:סעיף|9לג|זכאות נוספת לניידות לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה בעל דרגת נכות מיוחדת זכאי לקבל רכב רפואי בבעלות המדינה ששוויו אינו עולה על 370,136 שקלים חדשים (להלן – רמת סיוע 6), במקום הסיוע הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 9כב|בסעיף 9כב}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נכה בעל דרגת נכות מיוחדת בשל עיוורון זכאי לקבל אחד מאלה, לפי בחירתו –
{{ח:תתת|(1)}} רכב רפואי בבעלות המדינה ששוויו אינו עולה על רמת סיוע 4, אם יש לו כלב נחייה, או על רמת סיוע 5, אם אין לו כלב נחייה;
{{ח:תתת|(2)}} סיוע ברכישת רכב רפואי ברמת סיוע 4, אם יש לו כלב נחייה, או ברמת סיוע 5, אם אין לו כלב נחייה.
{{ח:תת|(ג)}} סיוע כאמור בסעיף קטן (א) או (ב) יינתן לנכה שבמועד פנייתו למימוש הזכאות מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} יש לו רישיון נהיגה, ובלבד שהמכון הרפואי לבטיחות בדרכים לא קבע כי הנכה אינו כשיר לנהיגה;
{{ח:תתת|(2)}} קצין תגמולים שוכנע כי אדם אחר ינהג ברכב בעבורו.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} נכה שקיבל רכב רפואי בבעלות המדינה לפי סעיף זה זכאי להחלפת הרכב, ברכב רפואי בבעלות המדינה שהוא רכב חדש, ובלבד שאם הותקנו ברכב אבזרים שערכם עולה על 50% מעלות הרכב, הזכאות להחלפה תהיה מדי חמש שנים, ובכל מקרה אחר – מדי 42 חודשים.
{{ח:תתת|(2)}} סיוע כאמור בפסקה (1) יינתן לנכה שבמועד החלפת הרכב מתקיימים לגביו התנאים לקבלת רכב כאמור ויש לו רישיון נהיגה, ובלבד שהמכון הרפואי לבטיחות בדרכים לא קבע כי הוא אינו כשיר לנהיגה, או שקצין תגמולים שוכנע כי אדם אחר ינהג ברכב בעבורו, והוא החזיר, באותו מועד, את הרכב הקודם לידי משרד הביטחון, אלא אם כן רכש את הרכב כאמור בסעיף קטן (ז).
{{ח:תת|(ה)|(1)}} נכה שקיבל רכב רפואי בבעלות המדינה לפי סעיף זה, זכאי לקבל דמי ניידות חודשיים כמפורט בפסקה (2), במקום דמי ניידות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9כח|סעיף 9כח}}, ואם לא מימש את זכאותו – דמי ניידות כאמור בפסקה (2)(א) או (ג), לפי העניין, והכול ובלבד שלא קיבל סיוע בניידות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} בעד אותה תקופה.
{{ח:תתת|(2)}}

התנאים לקבלת דמי ניידות	הסכום בשקלים חדשים

{{ח:תת|(א)}} זכאות לרכב לפי סעיף קטן (א)
4,386.71

{{ח:תת|(ב)}} זכאות לרכב לפי סעיף קטן (א), וצורך לנסוע ללימודים, למרכז שיקום, להכשרה תוך־מפעלית, לעבודה, לפעילות ספורטיבית או למקום התנדבות
5,385.82

{{ח:תת|(ג)}} זכאות לפי סעיף קטן (ב)
2,434.5.

{{ח:תת|(ו)}} נכה הזכאי לרכב רפואי בבעלות המדינה זכאי לקבל את הזכאויות הנוספות המפורטות להלן, בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון:
{{ח:תתת|(1)}} סיוע במימון שיעורי נהיגה ומבחני נהיגה לנכה שאין לו רישיון נהיגה, אלא אם כן המכון הרפואי לבטיחות בדרכים קבע כי אינו כשיר לנהיגה, וכן לבן משפחה אחד שלו לפי קביעת קצין תגמולים;
{{ח:תתת|(2)}} מימון רכישת אבזרי עזר לרכב, לנכה הזקוק להם עקב נכותו לפי קביעת קצין תגמולים;
{{ח:תתת|(3)}} מימון רכישת מערכת איכון ואיתור לרכב ותשלום דמי מנוי שנתיים.
{{ח:תת|(ז)}} נכה שקיבל רכב רפואי בבעלות המדינה לפי סעיף זה, ובמועד החלפת הרכב קיבל אישור לרכישת רכבו הקודם לפי {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|חוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}}, זכאי לרכוש את הרכב הקודם שהיה בשימושו במחיר נמוך ב־25% ממחיר השוק של הרכב, ובלבד שיצהיר כי יחזיק ברכב לתקופה של שלוש שנים לפחות וכי לא יעבירו לאחר בתקופה זו; קיבל נכה סיוע לפי סעיף קטן זה, לא יהיה זכאי לקבלת רכב חלופי לפי {{ח:פנימי|סעיף 9לז|סעיף 9לז}}, אלא אם כן הרכב שנרכש כאמור בלתי כשיר לנסיעה בשל תקלה המחייבת את השבתתו באופן זמני או קבוע.
{{ח:תת|(ח)}} נכה הזכאי לרכב רפואי בבעלות המדינה ולא מימש את זכאותו, והמכון הרפואי לבטיחות בדרכים קבע שעקב נכותו עליו להתקין אבזר עזר ברכבו, זכאי לקבל מימון לרכישה ולהתקנה של אבזר העזר, לרבות סיוע במימון שיעורי נהיגה וסיוע במימון מבחן כשירות, אם אלה נדרשים בשל התקנת אבזר העזר כאמור, בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון; סיוע לפי סעיף זה יינתן אחת לחמש שנים.
{{ח:תת|(ט)}} נכה שבהחזקתו רכב רפואי בבעלות המדינה, הנוסע לחוץ לארץ על חשבונו בלבד, בנסיעה פרטית, ומבקש לשנע את רכבו ליעד הנסיעה ובחזרה, זכאי לקבל סיוע במימון הוצאות הובלת הרכב לחוץ לארץ ובחזרה, בסכום מרבי של 9,723 שקלים חדשים ולא יותר מהסכום ששילם בפועל; לעניין זה, ”נסיעה פרטית“ – נסיעה שאינה נסיעה מאורגנת או נסיעה במשלחת רשמית לרבות משלחת ספורט.

{{ח:סעיף|9לד|סיוע לנכה שאינו זכאי לרכב רפואי|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נכה שאינו זכאי לרכב רפואי לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}}, והמכון הרפואי לבטיחות בדרכים קבע שעקב נכותו עליו להתקין אבזר עזר ברכבו כתנאי למתן רישיון נהיגה, זכאי לקבל מימון לרכישה ולהתקנה של אבזר העזר, לרבות סיוע במימון שיעורי נהיגה וסיוע במימון מבחן כשירות, אם אלה נדרשים בשל התקנת אבזר העזר כאמור, בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון; סיוע לפי סעיף זה יינתן אחת לחמש שנים.

{{ח:סעיף|9לה|רכב רפואי שיקומי|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נכה הזכאי לרכב רפואי לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}} ומבקש לעבוד לפרנסתו בעיסוק המחייב החזקת רכב, ובכלל זה רכב המשמש מונית או רכב המשמש ללימוד נהיגה, זכאי לקבל סיוע ברכישת רכב רפואי שישמש אותו לשם עיסוק כאמור, בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון, במקום סיוע ברכישת רכב רפואי לפי {{ח:פנימי|סעיף 9כב|סעיף 9כב}}.

{{ח:סעיף|9לו|פטירת נכה|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נפטר נכה שרכש רכב רפואי לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}}, והרכב הרפואי עבר לידי בן משפחה של הנכה לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה|חוק הירושה, התשכ״ה–1965}}, זכאי בן המשפחה לקבל סיוע כמפורט להלן, ובלבד שבן המשפחה מקבל תגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 20א|סעיף 20א}} ולא הוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה}}:
{{ח:תתת|(1)}} מחצית סכום הסיוע במימון דמי הביטוח השנתיים שהנכה היה זכאי לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 9כט|סעיף 9כט(1)}} ערב פטירתו;
{{ח:תתת|(2)}} סיוע במימון אגרת רישוי בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון.
{{ח:תת|(ב)}} סיוע לפי סעיף קטן (א) יינתן לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים מיום הפטירה או עד מועד מכירת הרכב הרפואי, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ג)}} נפטר נכה בעל דרגת נכות מיוחדת שערב פטירתו החזיק ברכב רפואי בבעלות המדינה שניתן לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 9לג|סעיף 9לג}}, יידרשו יורשיו להחזיר לאגף, בתוך 60 ימים ממועד פטירתו, את הרכב; ראש האגף רשאי להאריך את התקופה האמורה מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|9לז|רכב חלופי|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} קצין תגמולים רשאי לאשר השאלה זמנית של רכב חלופי ממאגר הרכב של משרד הביטחון לנכה שמתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נכה בעל דרגת נכות מיוחדת הזכאי לרכב רפואי בבעלות המדינה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9לג|סעיף 9לג}} – אם טרם מימש את זכאותו לרכב כאמור או שהרכב הרפואי שבשימושו בלתי כשיר לנסיעה בשל תקלה המחייבת את השבתתו באופן זמני או קבוע;
{{ח:תתת|(2)}} נכה עם פגימה בגפיים התחתונות שהמכון הרפואי לבטיחות בדרכים קבע כי יש להתקין ברכבו דוושת האצה בצד שמאל או מנגנון יד – אם טרם קיבל את הרכב הרפואי שנרכש או אם נקבע שהרכב שבבעלותו בלתי כשיר לנסיעה בשל תקלה המחייבת את השבתתו באופן זמני או קבוע.
{{ח:תת|(ב)}} סיוע לפי סעיף זה יינתן בהתאם למלאי כלי הרכב במאגר הרכב של משרד הביטחון, כפי שמשתנה מזמן לזמן, ובתנאי שהרכב המושאל יתאם את מגבלות נכותו של הנכה; ואולם אם לא נמצא במאגר הרכב רכב מתאים לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת, רשאי קצין תגמולים לאשר מימון בעד שכירת רכב מתאים או החזר הוצאות בעד נסיעה במונית, והכול לתקופה שלא תעלה על 60 ימים.

{{ח:סעיף|9לח|ועדת חריגים לניידות|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון יקים ועדת חריגים לניידות לעניין {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}}, שתהיה מוסמכת לאשר או לקבוע עניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)|(א)}} לאשר סיוע לנכה בסכום העולה על רמת הסיוע החלה לגביו לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}}, אם מצאה כי עקב נכותו או עקב מאפיינים גופניים מיוחדים, או מאחר שיש לו שישה ילדים לפחות או כלב שקיבל ממשרד הביטחון, הוא זקוק לרכב בעלות גבוהה מרמת הסיוע שהוא זכאי לה כאמור, לשם התאמתו לצורכי הנכה עקב נכותו או מאפייניו כאמור; לעניין זה, שר הביטחון יקים ועדת מומחים שתמליץ לוועדת החריגים לניידות על הצורך בהתאמת רכב לנכה עקב נכותו או עקב מאפיינים גופניים מיוחדים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אישרה ועדת החריגים לניידות הגדלת סיוע כאמור בפסקת משנה (א), תקבע גם את דמי הניידות בהתאם לרמת הסיוע שהיא בסכום הקרוב ביותר לסכום הסיוע שאושר, ובלבד שלא יפחתו מדמי הניידות שהנכה זכאי להם לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}} ולא יעלו על דמי הניידות המרביים לפי {{ח:פנימי|סעיף 9לג|סעיף 9לג(ה)(2)(א) או (ב)}}, וכן תקבע את סכום הסיוע במימון ביטוח הרכב ובאגרת הרישוי בעבור הרכב;
{{ח:תתת|(2)}} לאשר זכאות נוספת לניידות, בתנאים ובהיקף שתקבע, לנכה שאינו זכאי לכך לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}}, ובלבד שהרופא המוסמך הראשי קבע כי מתקיים לגבי הנכה אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} דרגת הנכות הזמנית שנקבעה לנכה היא לתקופה קצרה מהקבוע {{ח:פנימי|סעיף 9כז|בפסקאות (1) עד (4) שבסעיף 9כז(א)}}, ויש יסוד סביר להניח שתוקף דרגת הנכות הזמנית יוארך, ובלבד שהוא זקוק לקבלת הסיוע בניידות עקב נכותו;
{{ח:תתתת|(ב)}} דרגת הנכות שנקבעה לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}} מותאמת לדרגת נכות המקנה זכאות לסיוע בניידות לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן זה}};
{{ח:תתת|(3)}} לאשר החלפת רכב במועד המוקדם מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 9כג|בסעיפים 9כג(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 9לג|או 9לג(ד)}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(4)}} לאשר מתן סיוע כספי לנכה לשם החלפת רכב רפואי במקרה של ירידת ערכו בשיעור של 20% או יותר ממחיר הרכב;
{{ח:תתת|(5)}} לאשר את מכירת הרכב הרפואי במועד מוקדם מהמועד האמור {{ח:פנימי|סעיף 9כג|בסעיפים 9כג}} {{ח:פנימי|סעיף 9לג|או 9לג(ד)}}, לפי העניין, בלא החלפתו באחר, לפי בקשת הנכה;
{{ח:תתת|(6)}} לקבוע את האופן שבו יינתן הסיוע ברכישת רכב רפואי לנכה שזכאותו לרכב רפואי חודשה.
{{ח:תת|(ב)}} שר הביטחון יקבע את הרכב ועדת החריגים לניידות, ובלבד שאחד החברים בה יהיה נציג הארגון היציג, ואת סדרי עבודתה של הוועדה.

{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן ד|סימן ד׳: ועדת חריגים לזכאות נוספת|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|9לט|ועדת חריגים לזכאות נוספת|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון יקים ועדה שתהיה מוסמכת לאשר את כל אלה (בסעיף זה – ועדת חריגים לזכאות נוספת):
{{ח:תתת|(1)}} הגדלת הסכום הכספי הקבוע לזכאות נוספת מסוימת לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}} למעט לעניין {{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן ג׳}}, במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים שיירשמו, ובלבד שהתקיימו בנכה כל התנאים לקבלת אותה זכאות נוספת;
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 18א|בסעיף 18א(א)}}, מתן זכאות נוספת המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, שקצין תגמולים מצא כי לא ניתנה לנכה הזכאי לה, אף שהתקיימו בו התנאים לקבלתה, בעד תקופה שבה לא ניתנה, העולה על שבע שנים;
{{ח:תתת|(3)}} מימון שירותים והחזר הוצאות שאינם מוסדרים {{ח:פנימי|פרק 2-1|בפרק זה}} הנובעים מהנכות, הקשורים אליה ומיועדים לשיקום ורווחת הנכה, בסכום מרבי של 67,559 שקלים חדשים במקרים חריגים ונדירים שלא היה ניתן לצפותם.
{{ח:תת|(ב)}} שר הביטחון יקבע את הרכב ועדת החריגים, ובלבד שאחד החברים בה יהיה נציג הארגון היציג, את סדרי עבודתה של הוועדה, את שיעורי ההגדלה המרביים שהוועדה יכולה לאשר ואת אמות המידה לאישור זכאויות נוספות.

{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן ה|סימן ה׳: הוראות שונות|תיקון: תשפ״ג־2}}

{{ח:סעיף|9מ|ניגוד עניינים|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – בן זוג, הורה, הורה הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם, חם, חמות, נכד או נכדה, לרבות קרוב כאמור שהוא שלוב (חורג);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל עניין“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה“ – אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוועדה המייעצת לדיור שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9כ|סעיף 9כ}};
{{ח:תתתת|(2)}} ועדת חריגים לניידות שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9לח|סעיף 9לח}};
{{ח:תתתת|(3)}} ועדת החריגים שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9לט|סעיף 9לט}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”טיפול“ – לרבות קבלת החלטה, העלאת נושא לדיון, נוכחות בדיון, השתתפות בדיון או בהצבעה, או עיסוק בנושא מחוץ לדיון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ניגוד עניינים“, של חבר הוועדה – ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו בוועדה ובין עניין אישי או תפקיד אחר, שלו או של קרובו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“, של חבר הוועדה – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} בן משפחה של חבר הוועדה;
{{ח:תתתת|(2)}} אדם שלחבר הוועדה יש עניין במצבו הכלכלי;
{{ח:תתתת|(3)}} תאגיד שחבר הוועדה, בן משפחתו או אדם כאמור בפסקה (2) הם בעלי עניין בו;
{{ח:תתתת|(4)}} גוף שחבר הוועדה, בן משפחתו או אדם כאמור בפסקה (2) הם מנהלים או עובדים אחראים בו.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימונה לחבר הוועדה ולא יכהן כחבר כאמור מי שבשל כהונתו יימצא, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים אשר ימנע ממנו למלא את עיקר תפקידו בוועדה.
{{ח:תת|(ג)}} חבר הוועדה לא יטפל במסגרת תפקידו בנושא שהטיפול בו יגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים.
{{ח:תת|(ד)}} נודע לחבר הוועדה כי הוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיפים קטנים (ב) או (ג), יודיע על כך בהקדם האפשרי ליושב ראש הוועדה; היה חבר הוועדה האמור היושב ראש – יודיע על כך לשר הביטחון.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף זה, חבר הוועדה שהוא נציג הארגון היציג לא ייחשב כנמצא בניגוד עניינים בשל כך בלבד שהוא חבר בארגון היציג או נושא תפקיד בו.

{{ח:סעיף|9מא|החלת דינים|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} חברי הוועדה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9מ|בסעיף 9מ}} שאינם עובדי המדינה, דינם, בפעולתם כחברי הוועדה, כדין עובדי המדינה, לעניין חיקוקים אלה ולעניין פעולותיהם בוועדה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (מתנות)|חוק שירות הציבור (מתנות), התש״ם–1979}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}} – ההוראות הנוגעות לעובדי הציבור;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ״ט–1969}};
{{ח:תת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים)|חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים), התשי״ט–1959}} – ההוראות הנוגעות לכלל עובדי המדינה;
{{ח:תת|(5)}} {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|פקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}} – ההוראות הנוגעות לתעודת עובד הציבור;
{{ח:תת|(6)}} {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ״ט–1969}}.

{{ח:סעיף|9מב|סודיות|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} חבר ועדה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9מ|בסעיף 9מ}} שהגיע אליו מידע כחבר ועדה, חובה עליו לשומרו בסוד והוא אינו רשאי לגלותו אלא לשם מילוי תפקידו ובהתאם להוראות כל דין.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: קביעת נכות}}

{{ח:סעיף|10|קביעת דרגת נכות|תיקון: תשכ״א, תשס״א, תשפ״ג־2|אחר=[10]}}
{{ח:תת|(א)}} ועדה רפואית תקבע מזמן לזמן את דרגת נכותו של נכה.
{{ח:תת|(ב)}} דרגות נכות ותקופות תחולתן ייקבעו לפי מבחנים וכללים שיתקין שר הבטחון; במבחנים ובכללים כאמור יבחין שר הביטחון לענין הגדרת סוג הנכות וקביעת דרגת הנכות בין הפרעות נפשיות מכל סוג שהוא לבין הפרעות בתר חבלתיות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (מבחנים לקביעת דרגות נכות)|תקנות הנכים (מבחנים לקביעת דרגות נכות), תש״ל–1969}}.}}

{{ח:סעיף|10א|תגמולים לנכה לפי חוק זה ולפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק נפגעי איבה}}|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} נפגע אדם בפגיעת איבה והוא הוכר, לפני הפגיעה או לאחריה, כנכה הזכאי לתגמולים לפי חוק זה, יראו את הפגימות מפגיעת האיבה כאילו הן תוצאה של חבלה שאירעה בתקופת השירות הצבאי ועקב השירות, ודרגת נכותו תיקבע מחדש; בסעיף קטן זה, ”פגיעת איבה“ {{ח:הערה|-}} כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|בחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, תש״ל–1970}}.
{{ח:תת|(ב)}} מי שאילולא הוראות סעיף קטן (א) היתה פוקעת זכותו לקבל תגמולים לפי חוק זה, יחדלו ההוראות האמורות לחול לגביו מהיום שבו היתה זכותו פוקעת כאמור.

{{ח:סעיף|11|סירוב לקבל טיפול רפואי|אחר=[11]}}
{{ח:ת}} היתה ועדה רפואית סבורה שאילו קיבל נכה טיפול חירורגי או טיפול רפואי אחר, היתה פוחתת דרגת נכותו, והוא סירב, ללא צידוק מספיק, לקבל את הטיפול, רשאי קצין תגמולים להורות שכל תגמול שהנכה זכאי לו יופחת עד כדי מחציתו.

{{ח:סעיף|12|ועדה רפואית עליונה|תיקון: תשל״ט|אחר=[12]}}
{{ח:תת|(א)}} חייל משוחרר או חייל בשירות קבע הרואה עצמו נפגע על ידי החלטה של ועדה רפואית רשאי, בתנאים שייקבעו בתקנות, לערור עליה בפני ועדה רפואית עליונה.
{{ח:תת|(ב)}} קצין תגמולים רשאי, בתנאים שייקבעו בתקנות, לערור לפני ועדה רפואית עליונה על כל החלטה של ועדה רפואית.

{{ח:סעיף|12א|ערעור לפני בית המשפט המחוזי|תיקון: תשל״ט}}
{{ח:תת|(א)}} חייל משוחרר או חייל בשירות קבע וכן קצין תגמולים רשאים לערער על החלטת ועדה רפואית עליונה לפני בית המשפט המחוזי, בנקודה משפטית בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט הדן בערעור רשאי לאשר את החלטת הועדה הרפואית העליונה, לבטלה, לשנותה או להחזירה לועדה.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות את המועד להגשת הערעור לפי סעיף קטן (א), את אופן הגשתו ואת סדרי הדין בו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים ומשפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (סדרי הדין בערעור)|תקנות הנכים ומשפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (סדרי הדין בערעור), התשמ״ז–1987}}.}}

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: תשלומים}}

{{ח:סעיף|13|הזמן לתשלום תגמולים|אחר=[13(א)]}}
{{ח:ת}} תגמול ישולם מדי חודש בחדשו, בסופו של כל חודש.

{{ח:סעיף|14|איסור העברת תגמול או זכאות נוספת והוראות לעניין ניכוי מהתגמול החודשי|תיקון: תשכ״ה־2, תשס״ד־2, תשפ״ג, תשפ״ג־2|אחר=[13(ב)]}}
{{ח:תת|(א)}} אסור לנכה להעביר לאחר את זכותו לתגמול או לזכאות נוספת, או לתיתם בערבות, או לשעבדם כל שיעבוד שהוא.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), קצין תגמולים ינכה מהתגמול החודשי המשתלם לנכה לפי חוק זה, דמי חברות בארגון היציג, תשלומים לקרן לעזרה הדדית של הארגון היציג ודמי השתתפות בביטוח חיים הדדי ובביטוח סיעודי הדדי שנערכו באמצעות הארגון היציג, כולם או חלקם, לפי העניין.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), קצין תגמולים, לאחר שקיבל בקשה מפורשת, בכתב, מהנכה או מבן משפחה המקבל תגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 20א|סעיף 20א}}, ינכה מהתגמול החודשי המשתלם לנכה או לבן המשפחה כאמור, לאחר ביצוע ניכויים אחרים לפי כל דין, דמי חברות במיתקן ספורט וחברה שמפעיל הארגון היציג וכן תשלום בשל הלוואה שקיבל הנכה מהארגון היציג.
{{ח:תתת|(3)}} האגף יעביר לארגון היציג מדי חודש דיווח על כל אחד מהניכויים מהתגמול החודשי המשולם לנכה או לבן המשפחה לפי סעיף זה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} שר הבטחון, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, יקבע בתקנות את הסכומים המרביים שמותר לנכות כל חודש מתגמוליו של הנכה לפי סעיף קטן (ב)(1).
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה)|תקנות הנכים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה), התשמ״א–1981}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} ניכוי בשל הלוואה כאמור בסעיף קטן (ב)(2) לא יעלה על שיעורים אלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} מחצית מהתגמול – לעניין נכה המקבל תגמול חודשי ודרגת נכותו 10% עד 19% או לעניין בן משפחה של נכה כאמור שמקבל תגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 20א|סעיף 20א}};
{{ח:תתתת|(ב)}} 35% מהתגמול – לעניין נכה המקבל תגמול חודשי ודרגת נכותו היא 20% או יותר או בן משפחה של נכה כאמור שמקבל תגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 20א|סעיף 20א}}.
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בפסקה (2), שר הביטחון, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, רשאי לקבוע שיעורי ניכוי מרביים שונים מהאמור באותה פסקה, בהתחשב, בין היתר, בדרגת הנכות.
{{ח:תת|(ג1)}} קצין התגמולים לא ישתמש בסמכותו לנכות מהתגמול החודשי כאמור בסעיף קטן (ב)(1) אלא לאחר שהודיע בכתב לנכה על זכותו להגיש התנגדות בכתב לניכוי.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הודיע הנכה לקצין התגמולים בכתב על התנגדותו לניכוי כאמור בסעיף קטן (ב)(1) או שהנכה או בן משפחה המקבל תגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 20א|סעיף 20א}} הודיע בכתב כי הוא חוזר בו מבקשתו כאמור בסעיף קטן (ב)(2), יופסק הניכוי בתום חודש מיום קבלת ההודעה.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), נכה שקצין תגמולים החל לנכות לראשונה מתגמולו את התשלומים לפי סעיף קטן (ב)(1) והודיע בתוך 30 ימים מיום ההודעה של קצין התגמולים כאמור בסעיף קטן (ג1) על התנגדותו לניכוי, יושב לו סכום הניכוי מהתגמול.

{{ח:סעיף|15|איסור עיקול על תגמול או על זכאות נוספת|תיקון: תשע״ב, תשפ״ג־2|אחר=[13(ג)]}}
{{ח:ת}} אין להטיל עיקול על תגמול או על זכאות נוספת; הוראת סעיף זה תחול גם על כספים ששולמו באמצעות תאגיד בנקאי או באמצעות החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה שירותים לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|סעיף 88א לאותו חוק}}, במשך שלושים ימים מיום ששולמו.

{{ח:סעיף|16|ניכוי תשלומי יתר|תיקון: תשפ״ג־2|אחר=[13(ד)]}}
{{ח:תת|(א)}} שולמו לנכה כספים למעלה מן המגיע לו לפי חוק זה (בסעיף זה – תשלומי יתר), ינכה קצין תגמולים סכום שלא יעלה על תשלומי היתר מתשלום המגיע לנכה לפי חוק זה, בהתחשב במצבו ובנסיבות העניין, ובלבד שבשום חודש לא ינכה סכום העולה על שליש מסכום התשלומים החודשיים המגיעים לו לפי חוק זה באותו חודש; קצין התגמולים רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, ובאישור החשב הכללי במשרד האוצר או מי מטעמו, שלא לנכות את תשלומי היתר, כולם או חלקם.
{{ח:תת|(ב)}} קצין תגמולים יודיע בכתב לנכה, לפני ניכוי תשלומי יתר לפי סעיף קטן (א), על כוונתו לנכותם ועל גובה תשלומי היתר (בסעיף זה – הודעה), ותינתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו לעניין זה בתוך 60 ימים מיום שנמסרה לו ההודעה.
{{ח:תת|(ג)}} תשלומי היתר לפי סעיף זה יחושבו בעד תקופה שלא תעלה על שבע שנים שקדמו למועד ההודעה.
{{ח:תת|(ד)}} ניכוי תשלומי היתר יחל בתוך שנתיים לכל היותר ממועד ההודעה, ואם לא נוכו בתקופה האמורה, יחושבו תשלומי היתר בעד שבע השנים שקדמו למועד תחילת הניכוי.

{{ח:סעיף|17||תיקון: תשכ״א, תשפ״ג־2|אחר=[13(ה)]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|18|מאימתי משלמים תגמולים|תיקון: תשכ״א, תשכ״ח, תשל״ו, תשל״ט|אחר=[14]}}
{{ח:תת|(א)}} תגמולים המגיעים לנכה ישולמו מיום שחרורו של הנכה משירותו הצבאי, שבזמנו אירע המקרה שגרם לנכותו – אם הגיש תביעה לתשלומים אלה תוך שנה אחת מיום שחרורו; בכל מקרה אחר – מיום הגשת התביעה, זולת אם קבעה לכך הועדה הרפואית תאריך מאוחר יותר.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהגיש תביעה בהיותו בשירות קבע, ישולמו התגמולים המגיעים לו –
{{ח:תתת|(1)}} אם העילה לתביעה היתה חבלה – מיום שבו אירעה החבלה, ובלבד שאם הגיש תביעתו אחרי שעברה שנה מאותו יום ישולמו התגמולים משנה אחת לפני יום ההגשה;
{{ח:תתת|(2)}} בכל מקרה אחר – מיום הגשת התביעה, זולת אם קבעה לכך הועדה הרפואית תאריך מאוחר יותר.
{{ח:תת|(ג)}} תגמולים המגיעים לזכאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 20א|סעיף 20א(ב) או (ג)}} ישולמו מהיום שבו נולדה העילה לתשלומם, אם הגיש תביעה תוך שנה מאותו יום, ובכל מקרה אחר – מיום הגשת התביעה.
{{ח:תת|(ד)}} חל בהרכב משפחתו של נכה שינוי המזכהו בהגדלת תגמוליו, חייב הוא להודיע על כך לקצין התגמולים תוך שנתיים מיום השינוי; הודיע לאחר שנתיים מיום השינוי, יהא זכאי להגדלת תגמוליו רק מתאריך מסירת ההודעה.
{{ח:תת|(ה)}} קצין תגמולים רשאי לדרוש מנכה להגיש לו אחת לשנה הצהרה על הרכב משפחתו ועל פרטים אחרים העשויים להשפיע על התגמולים שהוא זכאי להם לפי חוק זה; לא נענה הנכה לדרישה תוך ששים יום מיום מסירתה, רשאי קצין התגמולים להורות כי ישולמו לנכה עד למסירת ההצהרה על פרט פלוני תגמולים המחושבים כאילו אותו פרט אינו משפיע על שיעור תגמוליו.
{{ח:תת|(ו)}} לנכה שמחמת מחלת נפש או ליקוי בשכלו לא הגיש תביעה לתגמולים אלא כעבור הזמן הקבוע בסעיף קטן (א) ולאחר שנתמנה לו אפוטרופוס – ישולמו התגמולים החל מיום שחרורו של הנכה משירותו הצבאי אם הגיש האפוטרופוס את התביעה תוך שנה מיום שנתמנה; בכל מקרה אחר ישולמו התגמולים מיום שהגיש האפוטרופוס את התביעה, אולם רשאי קצין התגמולים להורות שהתגמולים ישולמו ממועד מוקדם יותר ובלבד שלא קדם למועד השחרור.

{{ח:סעיף|18א|מאימתי משלמים זכאויות נוספות|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} זכאות נוספת המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} תינתן לנכה מהיום שבו מלאו לגביו התנאים לקבלתה, בלא צורך בהגשת בקשה לכך.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), מצא קצין תגמולים כי לא ניתנה זכאות נוספת לפי אותה פסקה אף שמלאו התנאים לקבלתה, תינתן הזכאות הנוספת בעד התקופה שבה לא ניתנה ושלא תעלה על שבע שנים.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} זכאות נוספת שאינה מנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} תינתן לנכה מהיום שבו מלאו לגביו התנאים לקבלתה, ובלבד שהגיש בקשה לקבלת הזכאות הנוספת בתוך 30 חודשים מהמועד שבו מלאו התנאים כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} הוגשה בקשה לזכאות נוספת כאמור בפסקה (1), למעט בקשה לזכאות נוספת הניתנת באופן חד־פעמי, לאחר שחלפו 30 חודשים מהיום שבו מלאו התנאים לקבלתה, תינתן הזכאות הנוספת לנכה גם בעד תקופה של 12 חודשים שקדמו ליום הגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הוכרה זכאות לתגמול חודשי לפי חוק זה, לרבות זכאות להגדלת התגמול (בסעיף קטן זה – החלטת ההכרה), ונקבע בהחלטת ההכרה כי הזכאות לתגמול תחול ממועד מוקדם למועד שבו ניתנה החלטת ההכרה (בסעיף קטן זה – מועד תחילת הזכאות), יינתנו הזכאויות הנוספות ממועד תחילת הזכאות רק בעד התקופה שבה התקיימו התנאים לקבלתן, ולעניין זכאות נוספת שאינה מנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} – בתנאי שהבקשה לקבלתה הוגשה בתוך 30 חודשים ממועד החלטת ההכרה; הוגשה בקשה כאמור לאחר תום תקופת 30 החודשים, תינתן הזכאות הנוספת גם בעד תקופה של 12 חודשים שקדמו ליום הגשת הבקשה.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), שר הביטחון רשאי לקבוע הוראות בדבר זכאות נוספת שלא תינתן בעד התקופה שקדמה למועד החלטת ההכרה או שתינתן בתנאים ובדרכים שיקבע.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה יחולו אם לא נקבע אחרת לגבי זכאות נוספת מסוימת בחוק זה.

{{ח:סעיף|18ב|אופן תשלום תגמולים וזכאויות נוספות באיחור|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} תשלומים לפי חוק זה המשתלמים באיחור ישולמו לפי שיעורם המעודכן בחודש התשלום בפועל.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), תגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(ב)}} שהבסיס לחישובו הוא הכנסתו של הנכה, המשתלם באיחור, ישולם בתוספת הפרשי הצמדה לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שפורסם לאחרונה לפני חודש התשלום בפועל, לעומת המדד כאמור שפורסם לאחרונה בחודש שקדם לחודש שבעדו משולם התגמול.

{{ח:סעיף|18ג|אי־תחולת {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}, לא יחול על תשלום המשולם לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|19|תחילת תגמול לנכה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1(3)}}|אחר=[תשי״ד, 3(3)]}}
{{ח:ת}} לא ייקבע לנכה מכוח שירות כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(3)}} כתאריך להתחלת תשלום תגמולים מועד מוקדם מתחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_211797.pdf|חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון), תשי״ד–1954}} {{ח:הערה|(ביום 14.4.1954)}}.

{{ח:סעיף|20|למי משלמים תגמולים|אחר=[15]}}
{{ח:ת}} תגמול ישולם לנכה שלו הוא מגיע; אך קצין תגמולים רשאי להורות שתגמול בעד בן־משפחה ישולם לאותו בן־משפחה, או לאדם שאותו בן־משפחה נמצא בהשגחתו.

{{ח:סעיף|20א|תגמולים אחרי פטירתו של נכה|תיקון: תשל״א, תשל״ג, תשל״ט, תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} נפטר נכה שהיה זכאי לתגמולים בשעת פטירתו, ולפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה}}, אין משלמים אחריו תגמולים, יוסיפו לשלם את התגמול בשיעור שהיה משתלם אותה שעה, עד תום שלושים וששה חדשים מסוף החודש שבו אירעה הפטירה, לידי בן המשפחה שהורה עליו הנכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 39א|סעיף 39א}}, ובאין הוראה – לידי בן זוגו, ובאין בן זוג, לידי בן המשפחה שהורה עליו קצין התגמולים.
{{ח:תת|(ב)}} היתה בנסיבות האמורות בסעיף קטן (א) דרגת נכותו של הנכה ערב פטירתו 50% או יותר והיה אותה שעה זכאי לתגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, ישולמו לבן זוגו, בתום התקופה הקבועה בסעיף קטן (א), תגמולים בשיעור המשתלם לאלמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 7|סעיף 7}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 8|או 8 לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה}}, לפי הענין, כל עוד אין לבן הזוג הכנסה כדי מחיה כאמור {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|באותו חוק}} וכל עוד היה ממשיך להיות זכאי לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|החוק האמור}} אילו היה בן זוג של חייל שנספה במערכה כאמור {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|באותו חוק}}; עלתה הכנסת בן הזוג על ההכנסה כדי מחיה כאמור, ינוכה החלק העולה על הכנסה זו מהתגמול; לא היה לנכה ערב פטירתו בן זוג אך היה לו יתום כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק משפחות החיילים שנספו במערכה}}, או נפטר בן זוגו של הנכה שנפטר והותיר אחריו יתום כאמור של הנכה, ישולמו ליתום, בתום התקופה הקבועה בסעיף קטן (א), תגמולים בשיעור המשתלם ליתום לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 9|סעיף 9 לחוק משפחות החיילים שנספו במערכה}}, כל עוד הוא יתום כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|באותו חוק}}.
{{ח:תת|(ג)}} נכה שהיה זכאי לתגמולים בשעת פטירתו, וערב פטירתו היה בעל דרגת נכות מיוחדת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5א|בסעיף 5א}} אף אם לא היה זכאי לתגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, או שדרגת נכותו היתה 90% או יותר עקב פגיעה בראשו מסוג שנקבע לענין זה בתקנות והיה אותה שעה זכאי לתגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, רואים אותו כחייל שנספה במערכה כאמור {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק משפחות החיילים שנספו במערכה}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (פגיעה בראש)|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (פגיעה בראש), התש״ם–1980}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} סעיף קטן (ב) יחול על בן זוג של נכה שנפטר אחרי כ״ט באדר ב׳ תשל״ו (31 במרס 1976).

{{ח:סעיף|21|התשלום – מאוצר המדינה|תיקון: תשפ״ג־2|אחר=[23]}}
{{ח:ת}} ההענקות, התגמולים והזכאויות הנוספות לפי חוק זה ישולמו מאוצר המדינה.

{{ח:סעיף|22|סילוק מילוות שיקום|תיקון: תשכ״א, תשכ״ח, תשפ״ג־2|אחר=[24]}}
{{ח:תת|(א)}} קיבל נכה, בין לפני תחילת תקפו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_210314.pdf|חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון), תשי״ב–1952}} {{ח:הערה|(ביום 1.1.1952)}}, ובין לאחר מכן, מילווה שיקום מאוצר המדינה או בערבות המדינה או על פי הסדר שערך משרד הביטחון, רשאי קצין תגמולים –
{{ח:תת}} לגבי נכה הזכאי לתגמולים או לזכאות נוספת – להורות שיעכבו מהתשלומים החודשיים המגיעים לו חלק שאינו עולה על שליש מהם עד שהמילווה יסולק במלואו.
{{ח:תת|(ב)}} ”מילווה שיקום“, בסעיף זה – מילווה שקצין תגמולים משוכנע בו שניתן למטרות שיקום, שיכון או דיור, או מילווה שניתן לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1}}, בתנאים ובסכומים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|אותו פרק}}.
{{ח:תת|(ג)}} פרעה המדינה ערבות שנתנה לנכה בתוקף תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|הפסקאות (3) או (4) לסעיף 45(א)}}, יהיה לענין סעיף זה דין הסכום שנפרע כדין מילווה שיקום.

{{ח:סעיף|23|זקיפת תשלומים קודמים|תיקון: תשי״ט, תשכ״ט|אחר=[25]}}
{{ח:ת}} קיבל נכה מן המדינה בתקופה שמיום שחרורו ועד יום היכנס חוק זה לתקפו, תשלומים למחייתו ולמחיית בני משפחתו, והוא זכאי לתגמולים לפי חוק זה, רשאי קצין תגמולים לזקוף תשלומים אלה על חשבון תגמוליו של הנכה בעד אותה תקופה.

{{ח:סעיף|24||תיקון: תשכ״ח|אחר=[תשי״ט, 3]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: ארגון}}

{{ח:סעיף|25|קציני תגמולים|אחר=[2]}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון ימנה קצין תגמולים או קציני תגמולים לענין חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על מינוי קצין תגמולים ועל מענו תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|26|ועדות ערעור|תיקון: תשכ״ד, תש״ן־2|אחר=[3]}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ימנה ועדת ערעור או ועדות ערעור לענין חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת ערעור תהיה של שלושה חברים. ליושב ראש הועדה ימונה שופט בית משפט מחוזי, שופט בית משפט שלום או שופט בית דין לעבודה. לפחות אחד מחברי הועדה האחרים יהיה רופא מוסמך.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על מינוי ועדת ערעור ועל מענה תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|27|סמכויות עזר|אחר=[21(א)]}}
{{ח:ת}} לקצין תגמולים ולועדות ערעור סמכויות כסמכויותיה של ועדת חקירה, שנתמנתה לפי {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה|פקודת ועדות החקירה}}, ושהוענקו לה כל הסמכויות שאפשר להעניק לועדת חקירה כזאת לפי {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 9|סעיף 5 לפקודה האמורה}}.

{{ח:סעיף|27א|קבלת מידע מרשות המסים בישראל|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}} ועל אף האמור בכל דין, קצין תגמולים רשאי לקבל מאת מנהל רשות המסים בישראל או מי שהוא הסמיך לעניין זה מידע כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מידע על אודות הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|ו־(2) לפקודת מס הכנסה}}, בשנת המס הקודמת למועד דרישת המידע, של מי שהגיש לקצין תגמולים בקשה לקבלת תגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיפים 6}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}}, {{ח:פנימי|סעיף 7ד|7ד}}, {{ח:פנימי|סעיף 43|או 43}} לשם קביעת זכאותו לתגמולים לפי אותם סעיפים, קצין התגמולים יבקש את המידע רק אם הוא נדרש למטרה האמורה ובמידה שנדרש, ובלבד שהודיע בכתב למבקש על זכותו לסרב בכל עת להעברת המידע כאמור והמבקש לא הודיע על סירוב כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} חיווי בדבר תשלום מס בשל הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|סעיף 2(2) לפקודת מס הכנסה}} על ידי נכה בשנת המס הקודמת למועד דרישת החיווי, לשם בחינת זכאותו למענק שמשתלם לפי נוהלי אגף שיקום נכים במשרד הביטחון למי ששילם מס הכנסה; קצין התגמולים יבקש את המידע רק אם הוא נדרש למטרה האמורה ובמידה שנדרש, ובלבד שהנכה הסכים בכתב להעברת החיווי ולא חזר בו מהסכמתו.
{{ח:תת|(ב)}} מידע כאמור בסעיף קטן (א) יימסר לקצין התגמולים כמסר אלקטרוני, אולם מנהל רשות המסים בישראל רשאי להורות כי פרטי מידע מסוימים יימסרו לקצין התגמולים בדרך אחרת, אם מצא כי יש מניעה להעבירם כאמור; בסעיף קטן זה, ”מסר אלקטרוני“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}}.

{{ח:סעיף|28|סדרי הדין|אחר=[21(ב)]}}
{{ח:ת}} קציני תגמולים וועדות ערעור לא יהיו קשורים בדקדוקי דיון ובדיני ראיה, אלא יפעלו בדרך שתיראה להם כמועילה ביותר לבירור השאלות העומדות לדיון, לרבות הסתמכות, בשאלה רפואית, על חוות דעת של ועדה רפואית או ועדה רפואית עליונה, שתינתן לפי דרישת קצין תגמולים או ועדת ערעור.

{{ח:סעיף|28א|קביעת דרגת נכות יחד עם חוות דעת על הקשר הסיבתי|תיקון: תשכ״א, תשל״ט}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש קצין תגמולים מועדה רפואית חוות דעת בדבר הקשר הסיבתי בין שירותו הצבאי של החייל המשוחרר או החייל בשירות קבע לבין החבלה, מחלה או החמרת המחלה שגרמו, לפי טענתו, לנכות, רשאי הוא להורות לועדה הרפואית, כי תקבע גם דרגת נכותו של אותו חייל משוחרר או חייל בשירות קבע בצירוף חוות דעת על הקשר הסיבתי.
{{ח:תת|(ב)}} הכיר קצין תגמולים בנכותו של החייל המשוחרר או החייל בשירות קבע על סמך חוות דעתה של ועדה רפואית כאמור בסעיף קטן (א), יודיע לו על החלטתו זו ועל דרגת הנכות שקבעה לו הועדה הרפואית כאמור; הכרה זו אינה גורעת מזכות הערר של קצין התגמולים בדבר דרגת הנכות, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}}.
{{ח:תת|(ג)}} ערער החייל המשוחרר או החייל בשירות קבע על החלטת קצין התגמולים לפי סעיף קטן (ב), לא תתחיל תקופת הערר על החלטת הועדה הרפואית, לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(א)}}, אלא לאחר שהחלטת קצין התגמולים נעשתה סופית, על אף האמור בכל תקנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(א)}}.
{{ח:תת|(ד)}} בוטלה או שונתה החלטתו של קצין התגמולים לפי סעיף קטן (ב), על ידי ועדת הערעורים או על ידי בית המשפט העליון – בטלה קביעת דרגת הנכות לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|29|הרכבן של ועדות רפואיות|אחר=[10(ב), 12(ב)]}}
{{ח:תת|(א)}} אופן הרכבת ועדות רפואיות, סמכויותיהן וסדרי עבודתן ייקבעו בתקנות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (ועדות רפואיות)|תקנות הנכים (ועדות רפואיות), תשכ״ו–1965}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} אופן הרכבת ועדה רפואית עליונה, סמכויותיה וסדרי עבודתה ייקבעו בתקנות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (ועדה רפואית עליונה)|תקנות הנכים (ועדה רפואית עליונה), תשכ״ד–1964}}.}}

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק ששי: הבקשות וההחלטה בהן}}

{{ח:סעיף|30|בקשות|תיקון: תשכ״ח|אחר=[16(א),(ב)]}}
{{ח:תת|(א)}} התובע תגמול לפי חוק זה יגיש בקשה לקצין תגמולים.
{{ח:תת|(ב)}} מי שלא הגיש בקשה כאמור בסעיף קטן (א) והוא תובע זכות אחרת לפי חוק זה חייב להגיש לקצין התגמולים בקשה להכירו כנכה.

{{ח:סעיף|31|ההחלטה בבקשות|תיקון: תשי״ט, תשכ״ח, תשע״ז|אחר=[16(ג)–(ה)]}}
{{ח:תת|(א)}} קצין התגמולים ידון ויפסוק בכל בקשה בהקדם ככל האפשר, ולא יאוחר מהמועדים שקבע השר.
{{ח:תת|(ב)}} החליט קצין התגמולים שהתובע זכאי לתגמול או להכרה כנכה כמבוקש, יודיע לו על כך מיד בדואר רשום.
{{ח:תת|(ג)}} החליט קצין התגמולים שהתובע אינו זכאי לתגמול או להכרה כנכה כמבוקש, יודיע לו על כך מיד בדואר רשום ויציין את נימוקי החלטתו.

{{ח:סעיף|31א|מילווה עד למתן החלטה|תיקון: תשכ״א, תשכ״ח, תשל״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הכיר קצין תגמולים בחייל משוחרר או בחייל בשירות קבע כנכה, אך טרם נקבעה לו דרגת נכות, רשאי הוא, מדי חודש בחדשו עד שתיקבע לנכה דרגת נכותו, להורות כי יינתן לנכה מאוצר המדינה מילווה בסכום שיקבע לפי כללים שבתקנות; נקבעה דרגת נכותו יראו את המילווה ככספים ששולמו לו על חשבון תגמולים.
{{ח:תת|(ב)}} עלה סכום המילווה על סכום התגמולים המגיעים לנכה עד לתאריך קביעת דרגת נכותו, יחולו על העודף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (הליכים בפני קצין תגמולים)|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (הליכים בפני קצין תגמולים), התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|32|התיישנות תביעות|תיקון: תשי״ט, תשל״ט|אחר=[16א, 4, תשי״ד, 3(2), תשי״ט]}}
{{ח:תת|(א)}} הזכות להגיש בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30(א) או (ב)}} מתיישנת כתום שלוש שנים מיום שחרורו של הנכה משירותו הצבאי שבזמנו אירע המקרה שגרם לנכותו, אולם אם הנכות נובעת ממחלה ששר הבטחון קבע לגביה בתקנות תקופת התיישנות ארוכה יותר – תתיישן הזכות כתום אותה תקופה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (התיישנות זכויות)|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (התיישנות זכויות), תשי״ז–1956}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} הזכות להגיש בקשה לקצין תגמולים כדי להוכיח, שנתמלאו התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} תתיישן תוך ששה חדשים מיום הקביעה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 2|באותו סעיף}}, או תוך שנה מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_211797.pdf|חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון), תשי״ד–1954}} {{ח:הערה|(ביום 14.4.1954)}}, הכל לפי התאריך המאוחר יותר.
{{ח:תת|(ג)}} זכותו של נכה מכוח שירות כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(3)}} להגיש בקשה לתגמול, לא תתיישן אלא כתום שנה מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_211797.pdf|חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון), תשי״ד–1954}} {{ח:הערה|(ביום 14.4.1954)}}.
{{ח:תת|(ד)}} זכותו של נכה מכוח שירות כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(3)}} להגיש לקצין תגמולים בקשת הענקה, תתיישן כתום שלושים יום מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_210312.pdf|חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (הוראות שונות), תשי״ט–1959}} {{ח:הערה|(ביום 30.7.1959)}}.

{{ח:סעיף|32א|הארכת מועד התיישנות בחבלה רשומה|תיקון: תשכ״ה}}
{{ח:ת}} קצין תגמולים רשאי להאריך את המועד להגשת בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}}, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(א)}}, אם הוא סבור כי מן הצדק לעשות זאת וכי נתמלאו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הבקשה מתייחסת לנכות שנגרמה על ידי חבלה רשומה;
{{ח:תת|(2)}} ההשהיה בהגשת הבקשה אינה עשויה להקשות במידה ניכרת על השגת הראיות הדרושות לבירור הבקשה;
{{ח:תת|(3)}} ההשהיה לא הביאה, ולא היתה עשויה להביא, במישרין או בעקיפין להחמרת הנכות שלגביה מוגשת הבקשה, או להגדלה ניכרת של הנטל שעל אוצר המדינה בתשלום התגמולים או במתן טובת הנאה אחרת עקב החמרת הנכות;
{{ח:תת|(4)}} ההשהיה לא תקשה על המדינה לממש את זכויותיה לגבי כל צד שלישי האחראי או עשוי להיות אחראי, במישרין או בעקיפין, לחבלה נושא הבקשה.
{{ח:ת}} בסעיף זה{{ח:הערה|,}} ”חבלה רשומה“ – חבלה שנרשמה, סמוך ליום האירוע שגרם לה, ברשומות של צבא־הגנה לישראל או ברשומות אחרות המתנהלות על ידי המדינה או על ידי מוסד ציבורי שאושר לענין זה על ידי שר הבטחון.

{{ח:סעיף|33|ערעור לפני ועדת ערעור|תיקון: תשכ״א, תשכ״ח, תשנ״ט־2, תשפ״ג־2|אחר=[17(א)–(ז)]}}
{{ח:תת|(א)}} תובע הרואה עצמו נפגע על ידי החלטה כל שהיא של קצין תגמולים לפי חוק זה, למעט החלטה כאמור לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1}}, רשאי לערער עליה לפני ועדת ערעור בתוך שישים ימים מהיום שבו הגיעה אליו ההודעה על החלטת קצין התגמולים, אולם רשאית הועדה להאריך לו את מועד הערעור לתקופה נוספת שלא תעלה על שלושים יום.
{{ח:תת|(ב)}} הערעור יוגש לועדת הערעור בכתב בארבעה עותקים, הועדה תשלח העתק אחד לקצין התגמולים שעל החלטתו מערערים.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת הערעור רשאית לאשר את החלטת קצין התגמולים או לשנותה.
{{ח:תת|(ד)}} תובע שהגיש ערעור לועדת ערעור רשאי להופיע בפניה, הוא או בא כוחו, ולטעון את טענותיו.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} ועדת ערעור תתן נימוקים להחלטתה.
{{ח:תת|(ז)}} יושב ראש ועדת הערעור ישלח מיד העתק החלטת הועדה לתובע ולקצין התגמולים בדואר רשום.

{{ח:סעיף|34|ערעור לבית המשפט|תיקון: תשל״ט|אחר=[17(ח),(ט)]}}
{{ח:תת|(א)}} התובע או קצין התגמולים רשאים לערער על החלטת ועדת ערעור לפני בית המשפט המחוזי, בנקודה משפטית בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט המחוזי ידון בערעור בשלושה, והוא רשאי לאשר את החלטת הועדה, לבטלה, לשנותה או להחזירה לועדה.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות את המועד להגשת ערעור לפי סעיף קטן (א), את אופן הגשתו ואת סדרי הדין בו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים ומשפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (סדרי הדין בערעור)|תקנות הנכים ומשפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (סדרי הדין בערעור), התשמ״ז–1987}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} פסק דינו של בית המשפט המחוזי ניתן לערעור לפני בית המשפט העליון אם ניתנה רשות לכך מאת שופט של בית המשפט העליון.

{{ח:סעיף|35|החלטות חדשות|תיקון: תשל״א|אחר=[17(ח),(ט)]}}
{{ח:תת|(א)}} קצין תגמולים רשאי לתת החלטה חדשה בכל בקשה, אף אם ניתנה בה כבר החלטה סופית לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}}, {{ח:פנימי|סעיף 34|34}}, אם הוכח, כי ההחלטה הושגה על ידי מעשה או חדלה המהווים עבירה פלילית, או אם נתגלה על סמך ראיות חדשות שלא היו בפני נותן ההחלטה הקודמת, כי אותה החלטה בטעות יסודה.
{{ח:תת|(ב)}} ניתנה החלטה חדשה המזכה נכה בתשלום תגמולים או תגמולים מוגדלים, ישולמו התגמולים או התגמולים המוגדלים החל מהמועד של הגשת הראיות החדשות שעל פיהן ניתנה ההחלטה החדשה, אולם רשאי קצין התגמולים להורות שישולמו החל ממועד מוקדם יותר ובלבד שלא יקדם יותר משנה אחת להגשת הראיות החדשות.

{{ח:סעיף|35א|החזרת תגמולים ששולמו שלא כדין|תיקון: תשכ״א}}
{{ח:תת|(א)}} ביטל או שינה קצין תגמולים החלטה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}}, רשאי הוא לחייב בהחלטת הביטול או השינוי את הנכה בהחזרת כל סכום המגיע ממנו עקב אותה החלטה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ערער הנכה על החיוב כאמור או ערער וערעורו נדחה – יהא דינו של החיוב, לענין ההוצאה לפועל, כפסק דין סופי של בית משפט.

{{ח:סעיף|35ב|עיכוב זמני של התגמולים|תיקון: תשכ״א}}
{{ח:ת}} היה לקצין תגמולים יסוד סביר להניח שיש מקום לבטל או לשנות החלטה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}}, ולחייב נכה בהחזרת כספים ששולמו לו, רשאי הוא לעכב את תשלום התגמולים לנכה, כולם או מקצתם, לתקופה שלא תעלה על 6 חדשים.

{{ח:סעיף|35ג|החלטה על גמר נכות|תיקון: תשכ״א}}
{{ח:ת}} סבור קצין תגמולים שנכותו של נכה הגיעה לקיצה, משום שנתרפא ריפוי מוחלט מהחבלה או מהמחלה ששימשה עילה לנכות או משום שהחמרת המחלה ששימשה עילה לנכות עברה לבלי שוב, רשאי הוא להחליט על גמר הנכות ולהודיע על כך לנכה.

{{ח:קטע2|פרק 7|פרק שביעי: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|36|תשלומים לפי חוק זה ופיצויים לפי חוק אחר|תיקון: תשכ״א, תשכ״ח, תשל״ט, תשפ״ג־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} חייל משוחרר או נכה הזכאי, בשל נכות שלקה בה, לתשלומים, לפי חוק זה והוא זכאי בשל המחלה, החבלה או החמרת המחלה, שכתוצאה מהן לקה באותה נכות, גם לפיצויים לפי חוק אחר, יחולו עליו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא רשאי לנקוט צעדים משפטיים כדי לזכות בתשלומים לפי חוק זה וכן בפיצויים לפי החוק האחר, אך לא יגבה פיצויים לפי החוק האחר ותשלומים לפי חוק זה כאחד;
{{ח:תתת|(2)}} שולמו לו הענקה או תשלומים לפי חוק זה, זכאית המדינה להיות מפוצה בעד תשלומים אלה ובעד כל תשלום אחר שהיא עלולה להתחייב בו מכוח חוק זה, מידי האדם שעליו מוטלת החובה לשלם לו פיצויים לפי החוק האחר, עד לסכום אותם הפיצויים;
{{ח:תתת|(3)}} שולמו לו פיצויים לפי החוק האחר, לא יחולו עליו שאר הסעיפים של חוק זה, פרט לזכותו לקבל את סמל הנכים;
{{ח:תתת|(4)}} הוא חייב להושיט כל עזרה שביקש קצין תגמולים ולנקוט כל פעולה סבירה על מנת לסייע לאוצר המדינה במימוש זכותו לפי סעיף זה, ולא יעשה כל פעולה העלולה לפגוע בזכויות אוצר המדינה לפי סעיף זה או למנוע בעד מימושן;
{{ח:תתת|(5)}} כל עוד לא גבתה המדינה בכל דרך שהיא, את המגיע לה לפי פסקה (2), רשאי הנכה, בהסכמת קצין התגמולים להחזיר לה את ההענקה, התשלומים או התגמולים וכן את הסכום שיקבע קצין תגמולים תמורת כל יתר טובות הנאה שקיבל מכוח חוק זה, בשל הנכות המשמשת עילה לתביעתו לפי החוק האחר, ומששולמו הסכומים האמורים תפקע זכותה של המדינה לתבוע לפי פסקה (2), והנכה יהא זכאי לתבוע לפי החוק האחר;
{{ח:תתת|(6)}} הגיעה המדינה לידי הסכם בכתב בדבר הפיצויים עם האדם החייב בהם לפי החוק האחר ונקבע בהסכם, שיעור הפיצויים ותנאי תשלומם, לא יהא הנכה זכאי לשיעור ולתנאים שונים מאלה שנקבעו בהסכם, אפילו אם עדיין לא נגבו הפיצויים על ידי המדינה;
{{ח:תתת|(7)}} נכה כאמור בסעיף קטן זה שעבר על איסור לפי סעיף קטן זה או לא עשה את המוטל עליו לפיו, רשאי קצין התגמולים לשלול ממנו כל זכות כאמור בסעיף קטן זה, כולה או מקצתה.
{{ח:תת|(א1)}} הגיש חייל משוחרר או נכה כאמור בסעיף קטן (א), הזכאי לתשלומים לפי חוק זה, תביעה לפיצויי נזיקין בשל מעשה טרור שגרם לנכות, כנגד מבצע מעשה הטרור, מתגמל מעשה הטרור או מי שנושא באחריות לו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 12|סעיפים 12 עד 14 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התובע יודיע למדינה על הגשת התביעה האמורה;
{{ח:תתת|(2)}} פסק בית המשפט בתביעה כאמור כי התובע זכאי לפיצויי נזיקין, יהיה התובע זכאי בתביעתו להפרש החיובי שבין סכום פיצויי הנזיקין כאמור לסכום התשלומים המהוון או ל־75% מסכום פיצויי הנזיקין, לפי הגבוה, ותביעת המדינה לפי סעיף קטן (א)(2) תהיה עד ליתרת הסכום של פיצויי הנזיקין;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף קטן (א)(1), (3), (5) ו־(6) לא יחולו.
{{ח:תת|(א2)}} אין בהוראות סעיף קטן (א) או (א1) כדי לגרוע מהזכות לגבות פיצויים לדוגמה בשל מעשה טרור, ובכלל זה לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי קורבנות טרור (פיצויים לדוגמה)|חוק לפיצוי קורבנות טרור (פיצויים לדוגמה), התשפ״ד–2024}}, נוסף על תשלומים לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תשלומים לפי חוק זה“ – תגמולים, זכאויות נוספות, הענקות, תשלומים או כל טובת הנאה, המשתלמים או ניתנים לפי חוק זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פיצויים לפי חוק אחר“ – פיצויים על נזקים אזרחיים או פיצויים לפי {{ח:חיצוני|פקודת הפיצויים לעובדים|פקודת הפיצויים לעובדים, 1947}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעשה טרור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|בחוק המאבק בטרור, התשע״ו–2016}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום התשלומים המהוון“ – סך התשלומים החודשיים ששולמו לתובע או שעתידים להשתלם לו לפי חוק זה כשהם מהוונים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 333|סעיף 333 לחוק הביטוח הלאומי}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פיצויים לדוגמה“ – פיצויים שאינם תלויים בנזק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פיצויי נזיקין“ – פיצויים בשל נזק לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תובע“ – מי שהגיש תביעה כאמור בסעיף קטן (א1).

{{ח:סעיף|36א|זכויות לפי חוק זה ולפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}|תיקון: תשכ״א, תשל״ו, תשנ״ט־2, תשס״ח, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נכה שבידו הברירה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 323|סעיף 323 לחוק הביטוח הלאומי}}, יחולו עליו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בחר בזכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}, לא יחולו עליו הוראות חוק זה; בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיפים 32}} {{ח:פנימי|סעיף 32א|ו־32א}}, יראו נכה כמי שבחר בזכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|‏‏‏‏‏חוק הביטוח הלאומי}}‎‎‎ לעניין פסקה זו, אם לא הגיש תביעה לפי חוק זה בתוך שלוש שנים מיום שהגיש תביעה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}; הגיש אדם תביעה לפי חוק זה בתוך התקופה האמורה והוכר כנכה, ישולמו לו, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18}} {{ח:פנימי|סעיף 18א|ו־18א}}, תגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:פנימי|סעיף 4א|4א}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5}} {{ח:פנימי|סעיף 5א|או 5א}} וכן תוספת לתגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 7א|סעיפים 7א}}, {{ח:פנימי|סעיף 7ב|7ב}} {{ח:פנימי|סעיף 7ג|או 7ג}}, הכל לפי העניין, בניכוי תשלומים ששולמו לו לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} מיום שהגיש תביעה לפי חוק זה ועד ליום שהוכר כנכה; בפסקה זו, ”תביעה“ – לרבות בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}};
{{ח:תת|(2)}} בחר בזכויות לפי חוק זה – רשאי אוצר המדינה לתבוע מהמוסד לביטוח לאומי פיצוי על כל הוצאה שהוציא או שעתיד להוציא מכוח חוק זה, עד לשיעור הגימלאות שהיה חייב בהם המוסד לביטוח לאומי אילו בחר בזכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|(3)}} פיצה המוסד לביטוח לאומי את המדינה כאמור בפסקה (2), והמקרה משמש עילה גם לחייב צד שלישי בתשלום פיצויים לנכה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, תשל״ה–1975}}, רשאי המוסד לתבוע מאותו צד שלישי פיצוי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 328|סעיף 328 לחוק הביטוח הלאומי}}, על הסכומים ששילם או שעתיד לשלם למדינה, כאילו היה חייב לשלם סכומים אלה לנכה, והוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 328|סעיף 328 האמור}} יחולו על הנכה, בשינויים המחוייבים לפי הענין, כאילו היה זכאי לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|(4)}} פסקה (3) תחול על חיובים של המוסד לביטוח לאומי לפי {{ח:חיצוני|חוק המשטרה (נכים ונספים)|סעיף 9 לחוק המשטרה (נכים ונספים), תשט״ו–1955}}, ולפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בתי סוהר (נכים ונספים)|סעיף 14 לחוק שירות בתי סוהר (נכים ונספים), תש״ך–1960}};
{{ח:תת|(5)}} הבוחר בזכויות לפי חוק זה חייב להושיט כל עזרה ולנקוט כל פעולה סבירה כדי לסייע לאוצר המדינה במימוש זכותו של אוצר המדינה לפי פסקה (2).

{{ח:סעיף|36ב|זכויות לפי חוק זה ולפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)|חוק שירות המדינה (גימלאות), תשט״ו–1955}}|תיקון: תשכ״א, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נכה שבידו הברירה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)#סעיף 34|סעיף 27 לחוק שירות המדינה (גימלאות), תשט״ו–1955}}, והוא בחר בזכויות לפי חוק זה, רשאי בהסכמת קצין תגמולים, לבטל בחירתו ולתבוע את זכויותיו לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)|חוק שירות המדינה (גימלאות), תשט״ו–1955}}, אם החזיר למדינה את ההענקה, התגמולים או הזכאויות הנוספות וכן את הסכום שיקבע קצין תגמולים תמורת כל יתר טובות הנאה שקיבל מכוח חוק זה.

{{ח:סעיף|37|בדיקות חדשות|תיקון: תשכ״ח|אחר=[19]}}
{{ח:תת|(א)}} קצין תגמולים רשאי להורות אחת לשנה על בדיקת הנכה שנית אם לא הורתה הועדה הרפואית הוראה אחרת; אולם אם היה לקצין התגמולים יסוד להניח כי חל שינוי בדרגת נכותו של נכה, רשאי הוא להורות על בדיקתו מחדש של הנכה בכל עת לאחר שחלפה חצי שנה מיום הבדיקה האחרונה.
{{ח:תת|(ב)}} קצין תגמולים חייב, לפי דרישת נכה, להורות על בדיקתו מחדש, אם עברו לפחות ששה חדשים מיום קביעת דרגת נכותו לאחרונה. אולם רשאי קצין התגמולים להתנות את ביצוע הבדיקה בתנאי שהנכה יפקיד סכום הוצאותיה המשוערות, הכל לפי כללים שנקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ג)}} הורה קצין תגמולים על בדיקתו מחדש של נכה, יהיה הנכה חייב להתייצב, בזמן ובמקום שנקבעו לפי ההוראה, בפני ועדה רפואית ולהיבדק כל בדיקה שתידרש לשם קביעת דרגת נכותו מחדש.
{{ח:תת|(ד)}} הורה קצין תגמולים על בדיקתו מחדש של נכה, והנכה לא מילא חובה מן החובות המוטלות עליו לפי סעיף קטן (ג), ומיום קביעת דרגת נכותו לאחרונה ועד מועד בדיקתו החדשה עברו לפחות ששה חדשים – רשאי קצין תגמולים להורות על הפחתת תגמוליו עד אשר ימלא אותה חובה.
{{ח:תת|(ה)}} הוצאות של בדיקה שקצין תגמולים הורה עליה לפי סעיף קטן (ב) יהיו על הנכה, אלא אם הורה קצין התגמולים הוראה אחרת או אם קבעה הבדיקה כי חל שינוי בדרגת נכותו; היו ההוצאות על הנכה, רשאי קצין תגמולים לראותם ככספים {{ח:פנימי|סעיף 16|שסעיף 16}} חל עליהם.

{{ח:סעיף|38||תיקון: תשכ״א, תשכ״ה־2, תשכ״ח|אחר=[19א]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|39|נטילת תגמול או זכאות נוספת במקרים מסויימים|תיקון: תשפ״ג־2|אחר=[20]}}
{{ח:ת}} נכה המקבל תגמול או זכאות נוספת ולא פרנס את בני האדם שהוא חייב במזונותיהם, רשאי קצין תגמולים ליטול לידיו את התגמול או את הזכאות הנוספת ולהשתמש בהם לטובת הנכה ובני האדם האמורים או להורות שאדם שמונה על ידי קצין התגמולים יעשה זאת.

{{ח:סעיף|39א|דין יתרות התשלומים המגיעים לנכה שנפטר|תיקון: תשכ״א, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נפטר נכה ובשעת מותו הגיעו לו תשלומים מכוח החוק, ישולמו הסכומים על אף האמור בדיני הירושה, לידי מי שהנכה הורה בכתב לקצין התגמולים; לא הורה – ישולמו לבן־זוגו, ובאין בן־זוג – ליורשיו.

{{ח:סעיף|40|דין נכה במאסר|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} נכה המרצה עונש מאסר – לא ישולם לו תגמול ולא יינתנו לו זכאויות נוספות בעד תקופת מאסר; אך קצין תגמולים רשאי להורות שהתגמול או הזכאות הנוספת, או מקצתם, יינתנו לאדם שהנכה חייב במזונותיו.

{{ח:סעיף|41|סמל הנכים|תיקון: תשכ״א|אחר=[25א]}}
{{ח:תת|(א)}} ועדה, שאופן הרכבתה וסמכויותיה ייקבעו בתקנות, תעניק לכל נכה, שדרגת נכותו היא 25% או יותר, סמל מיוחד (להלן – סמל הנכים), וכן רשאית הועדה להעניק את הסמל לנכה שדרגת נכותו פחותה מ־25% אך אינה פחותה מ־10%, אם היא סבורה כי הוא זכאי לסמל מחמת סוג נכותו. מקבל הסמל רשאי לענדו כל עוד הוא נכה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} צורת סמל הנכים, ממדיו ודרכי הענקתו, ההוראות בדבר ייצורו, בדבר המסחר וכל שימוש אחר בו ובדבר האופן שבו יחזיר את הסמל מי שפקעה זכותו לענדו – ייקבעו בתקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (סמל הנכים)|תקנות הנכים (סמל הנכים), תשי״ג–1953}}.}}

{{ח:סעיף|42|עבירות|תיקון: תשפ״ג־2|אחר=[26]}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שמסר במזיד לועדה רפואית, לועדה רפואית עליונה, לקצין תגמולים או לועדת ערעור ידיעה כוזבת בענין הקשור בזכויותיו לפי חוק זה, דינו – מאסר עד ששה חדשים או קנס עד מאה וחמישים לירות או שני הענשים כאחד.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שבמרמה השיג הענקה, תגמול, מענק או זכאות נוספת, לעצמו או לאדם אחר, דינו – מאסר עד שתי שנים.
{{ח:תת|(ג)}} אדם שענד את סמל הנכים, או סמל הדומה לו עד כדי להטעות, ולא היה רשאי לענדו, או שעשה בהם כל דבר אחר שלא הותר לעשותו, דינו – מאסר עד ששה חדשים או קנס עד מאה וחמישים לירות או שני הענשים כאחד.
{{ח:תת|(ד)}} אין סעיף זה גורע מאחריותו הפלילית של אדם לפי כל חוק אחר.

{{ח:סעיף|43|טיפול בנכים|תיקון: תשנ״ו, תשנ״ז, תשנ״ט, תשע״ד, תשפ״ג־3|אחר=[27]}}
{{ח:תת|(א)}} כל נכה יקבל על חשבון המדינה, בתנאים שייקבעו בתקנות, טיפול במחלה שחלה בה או בחבלה שנחבל או במחלה שהחמירה בתקופת שירותו עקב שירותו בכל עת שיתגלה צורך בטיפול כאמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)|תקנות הנכים (טיפול רפואי), תשי״ד–1954}}.}}
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), על נכה שדרגת נכותו פחותה מ־10% וכן על נכה שזכאי למענק לפי חוק זה יחול {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (בסעיף זה – חוק ביטוח בריאות ממלכתי), והטיפול הרפואי יינתן לו באמצעות קופות חולים.
{{ח:תת|(א2)}} תקנות לפי סעיף קטן (א) יכול שיתייחסו לנכים בעלי דרגות נכות שונות, כפי שיקבע השר.
{{ח:תת|(א3)}} נכה בעל דרגת נכות מיוחדת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5א|בסעיף 5א}} זכאי לקבל לפי בחירתו, נוסף על טיפול כאמור בסעיף קטן (א), טיפול על חשבון המדינה, אף אם הטיפול האמור אינו במחלה שחלה בה, בחבלה שנחבל בה או במחלה שהחמירה בתקופת שירותו עקב שירותו, בכל עת שיתגלה צורך בטיפול כאמור ולפי כללים שיקבע שר הביטחון באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת; ואולם נכה כאמור לא יהיה זכאי לפי סעיף קטן זה לטיפול קוסמטי שמטרתו יופי וטיפוח מראה הגוף.
{{ח:תת|(א4)}} לא יראו בבחירה של נכה לקבל טיפול כאמור בסעיף קטן (א3) כזכאות לטיפול מכוח חיקוק אחר לעניין {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 3|סעיף 3(א) לחוק ביטוח בריאות ממלכתי}}, ולא יהיה בה כדי לשלול זכאות לטיפול לפי כל דין או הסכם, לרבות חוזה ביטוח; בחר הנכה לקבל את הטיפול לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי}} או לפי כל דין או הסכם כאמור, וחלה עליו חובת השתתפות עצמית במימון הטיפול, יקבל מהמדינה החזר, לפי כללים שיקבע שר הביטחון, ועד לגובה השתתפותו העצמית.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבטחון יקבע בתקנות ענינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תגמולים, או תגמולים נוספים, שישולמו לנכים המקבלים טיפול לפי סעיף קטן (א), ועקב הטיפול אינם מסוגלים לעבוד;
{{ח:תתת|(2)}} הפחתות מתגמוליהם של נכים המקבלים טיפול כאמור וכלכלתם אגב הטיפול היא על חשבון המדינה.
{{ח:תת|(ב1)}} בתקנות לפי סעיף קטן (ב) יכול שייקבעו הוראות שונות לגבי נכים בעלי דרגות נכות שונות, כפי שיקבע השר.
{{ח:תת|(ב2)}} שר הביטחון ימנה, לשם טיפול בנכים, רופא מוסמך ראשי וסגן רופא מוסמך ראשי, רופאים מוסמכים מרחביים ורופאים מוסמכים מחוזיים; הודעה על מינוי רופא כאמור ואזורי הפעולה שנקבעו לו תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} ”טיפול“, בסעיף זה – טיפול רפואי, ובכלל זה טיפול חירורגי, בדיקות רפואיות, אשפוז, טיפול בית, הבראה, ואספקת רפואות, מכשירים רפואיים, תותבות, מכשירים אורטופדיים, מכשירי תנועה לקיטעים ולמשותקים וכלבי נחיה לעיוורים והשתתפות בהוצאות החזקתם של כל אלה.

{{ח:סעיף|43א|השתתפות המדינה בתשלום הסדרי ביטוח|תיקון: תשל״א, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} נכה הזכאי לתגמול חודשי שנערכו לטובתו הסדרי ביטוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14(ב)(1)}} או שהמדינה ערכה לטובתו הסדר ביטוח בריאות משלים, זכאי להשתתפות המדינה בדמי הביטוח בעד הביטוחים האמורים, בסכום שקבע שר הביטחון באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח חיים, בהוצאות ביטוח סיעודי ובהוצאות ביטוח בריאות משלים)|תקנות הנכים (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח חיים, בהוצאות ביטוח סיעודי ובהוצאות ביטוח בריאות משלים), התשס״ד–2004}}.}}

{{ח:סעיף|43ב|טיפול רפואי ותגמולים לחייל משוחרר|תיקון: תשל״ו, תשל״ט}}
{{ח:תת|(א)}} חייל משוחרר יקבל, במשך התקופה שבין הגשת תביעתו לבין הכרתו כנכה, טיפול רפואי על חשבון המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} היה לקצין התגמולים יסוד סביר להניח שחייל משוחרר יוכר כנכה, יורה שיקבל במשך התקופה שבין הגשת בקשתו לפי {{ח:פנימי|פרק 6|הפרק הששי}} לבין ההחלטה בה, תגמולים המשתלמים לנכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}}; שולמו התגמולים, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוכר החייל המשוחרר כנכה, רואים את התגמולים כתשלום על חשבון התגמולים המגיעים לו מכוח {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}};
{{ח:תתת|(2)}} לא הוכר החייל המשוחרר כנכה, חייב הוא להחזיר את התגמולים ששולמו לו כאמור, בזמן ובתנאים שיקבע קצין התגמולים.

{{ח:סעיף|44||תיקון: תשכ״ה־2, תשפ״ג־2|אחר=[27א]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|44א|נכה שנפגע בשתי מלחמות|תיקון: תשכ״א}}
{{ח:ת}} היה נכה לפי חוק זה מוכר גם כנכה לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|חוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}}, רשאי קצין תגמולים, לפי בקשתו של הנכה לנהוג בנכותו לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|חוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}}, כאילו היתה נכות לפי חוק זה; נענה קצין התגמולים לבקשת הנכה לא יחול עוד על הנכות {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|חוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}}.

{{ח:סעיף|44ב|תמיכה בפעולות לטובת נכים|תיקון: תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} תקציב שנתי לתמיכה במוסדות ציבור לשם קיום פעולות לטובת נכים, ובכלל זה הפעולות המפורטות להלן, ייקבע בסעיף תקציב משרד הביטחון בחוק תקציב שנתי, בסכום שלא יפחת מ־150 מיליון שקלים חדשים בשנה (בסעיף זה – כספי התמיכה):
{{ח:תתת|(1)}} תפעול, בינוי ושיפוץ של מיתקני שיקום, ספורט, תרבות וחברה;
{{ח:תתת|(2)}} פעילויות שיקום, ספורט, תרבות וחברה;
{{ח:תתת|(3)}} פעולות לשם קידום, שיפור ומיצוי זכויות.
{{ח:תת|(ב)}} שר הביטחון יקבע מבחנים לתמיכה במוסדות ציבור כאמור בסעיף קטן (א) לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 3א|סעיף 3א לחוק יסודות התקציב}}.
{{ח:תת|(ג)}} הסכום הנקוב בסעיף זה יעודכן ב־1 בינואר אחת לחמש שנים החל משנת 2031 (להלן – יום העדכון), לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לפני יום העדכון לעומת המדד שפורסם לפני יום העדכון הקודם, ולעניין העדכון הראשון – לעומת המדד שפורסם לפני יום י״ב בטבת התשפ״ו (1 בינואר 2026).
{{ח:תת|(ד)}} מוסד ציבור המקבל תמיכה לפי סעיף זה יגיש לשר הביטחון, עד 1 בפברואר של כל שנה, דיווח על השימוש שנעשה בכספי התמיכה, לגבי שנת הכספים שקדמה לאותו מועד.
{{ח:תת|(ה)}} שר הביטחון ידווח לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת, עד 1 במרץ של כל שנה, על סכומי התמיכה שניתנו לכל מוסד ציבור לפי סעיף זה ועל מימוש כספי התמיכה לפעולות השונות בידי מוסדות הציבור, לגבי שנת הכספים שקדמה לאותו מועד.
{{ח:תת|(ו)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק יסודות התקציב“ – {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק תקציב שנתי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוסד ציבור“ ו”סעיף תקציב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 3א|בסעיף 3א לחוק יסודות התקציב}}.

{{ח:קטע2|פרק 8|פרק שמיני: ביצוע והוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|45|תקנות בענין שיקום נכים|תיקון: תשל״ט|אחר=[28]}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון רשאי להתקין תקנות בענינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הקניית מקצוע לנכים והכשרתם לעבודה על חשבון המדינה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (לימודים לרכישת מקצוע)|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (לימודים לרכישת מקצוע), התשפ״ב–2022}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} הענקת תשלומים ומתן מילוות לנכים לשם הקניית מקצוע להם והכשרתם לעבודה, ואופן סילוק המילוות האלה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (לימודים לרכישת מקצוע)|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (לימודים לרכישת מקצוע), התשפ״ב–2022}}.}}
{{ח:תתת|(3)}} המצאת מקומות־עסק לנכים;
{{ח:תתת|(4)}} מתן מילוות וערבויות לנכים לשם יצירת מקורות פרנסה, או ביסוסם, ואופן סילוק המילוות האלה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לנכים)|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לנכים), תשי״ד–1954}}.}}
{{ח:תתת|(5)}} מתן מילוות וערבויות לנכים לצרכי דיור ושיכון, ואופן סילוק המילוות האלה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לנכים)|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לנכים), תשי״ד–1954}}.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות להסכמים)|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות להסכמים), תשט״ו–1955}}.}}
{{ח:תתת|(6)}} כל ענין אחר אשר, לדעת שר הבטחון, עשוי להקל על נכים את קליטתם במערכת חייה הכלכליים של המדינה ואת היאחזותם בה;
{{ח:תתת|(7)}} קביעת נוהל בכל ענין הנידון בתקנות;
{{ח:תתת|(8)}} מינוי קציני שיקום ורשויות אחרות לביצוע התקנות, קביעת סמכויותיהם, תחומי פעולתם וסדרי עבודתם;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (הליכים בפני קצין תגמולים)|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (הליכים בפני קצין תגמולים), התשנ״ה–1995}}.}}
{{ח:תתת|(9)}} שיטת ההיוון לצורך {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}, של תשלומים לפי חוק זה כמוגדר {{ח:פנימי|סעיף 36|בסעיף 36(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) אינן גורעות מן הסמכויות הנתונות בידי שר הבטחון על פי הוראות אחרות של חוק זה או על פי {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), תש״ט–1949}}.
{{ח:תת|(ג)}} על נכים מכוח שירות כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(3)}} יחולו הוראות נוספות ששר הבטחון יקבע בתקנות כנחוצות לשם התאמת החוק לענין נכים אלה.

{{ח:סעיף|45א|תקנות בדבר הכנסה|תיקון: תשכ״א}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון, באישור שר האוצר, רשאי לקבוע בתקנות מה היא הכנסה, לענין חוק זה, כולו או חלק ממנו, ורשאי הוא לקבוע זאת לכלל הנכים או בני־המשפחה של נכים או לסוגים מסויימים שבהם.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבטחון, באישור שר האוצר, רשאי לקבוע את דרכי ההוכחה של ההכנסה לענין חוק זה.

{{ח:סעיף|45ב|דיווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת|תיקון: תשע״א, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון וראש אגף שיקום נכים ידווחו לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, בתחילת כל שנה, על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תכנית העבודה של האגף לשנה הבאה ויעדיו;
{{ח:תתת|(2)}} אופן חלוקת תקציב האגף;
{{ח:תתת|(3)}} פעילות האגף והמדדים שעל פיהם היא נבחנת;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי ששת החודשים האחרונים בשנה שקדמה לדיווח – עמידה ביעדי האגף, יישום תכנית העבודה שלו ומימוש תקציבו;
{{ח:תתת|(5)}} כל עניין אחר הקשור לפעילות האגף, לפי דרישת ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} ראש אגף שיקום נכים ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, שישה חודשים לאחר כל דיווח כאמור בסעיף קטן (א) על העמידה ביעדי האגף, יישום תכנית העבודה שלו ומימוש תקציבו בתקופה שחלפה מאז הדיווח האחרון לפי סעיף קטן (א), וכן על כל עניין אחר הקשור לפעילות האגף, לפי דרישת הוועדה.

{{ח:סעיף|46||תיקון: תשכ״ח|אחר=[תשט״ו, 20(ב)–(ה)]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|47|אישור פעולות|אחר=[תשי״ט, 6]}}
{{ח:ת}} פעולה שנעשתה אחרי יום י׳ בניסן תשי״ד (13 באפריל 1954) ולפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_210313.pdf|חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (הוראות שונות), תשי״ט–1959}} {{ח:הערה|(ביום 30.7.1959)}}, ושהיתה נעשית כדין אילו היה {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_210313.pdf|החוק האמור}} בר־תוקף אותה שעה, רואים אותה כאילו נעשתה כדין.

{{ח:סעיף|48|ביצוע ותקנות ושינוי {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}|תיקון: תשפ״ג־2|אחר=[29]}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, לאחר התייעצות עם הארגון היציג ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), תקנות לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1}} ולפי {{ח:פנימי|סעיף 18א|סעיף 18א}}, שיש להן השלכה תקציבית, יותקנו גם לאחר התייעצות עם שר האוצר.
{{ח:תת|(ג)}} שר הביטחון רשאי, בצו, להוסיף {{ח:פנימי|תוספת|לתוספת}} זכאויות נוספות שיינתנו בלא צורך בהגשת בקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18א|בסעיף 18א(א)(1)}}, או – לאחר התייעצות עם הארגון היציג ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, לגרוע {{ח:פנימי|תוספת|מהתוספת}} זכאויות נוספות כאמור.

{{ח:סעיף|49|עדכון סכומים והעלאת שיעורים – השכר הקובע, תגמול ותוספת לתגמול|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים שלהלן יעודכנו ב־1 בינואר וב־1 ביולי בכל שנה, בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי:
{{ח:תתת|(1)}} הסכום הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 1|בהגדרה ”השכר הקובע“ שבסעיף 1}};
{{ח:תתת|(2)}} הסכומים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיפים 6}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}} {{ח:פנימי|סעיף 7ד|ו־7ד}};
{{ח:תתת|(3)}} סכומי תגמול ותוספת לתגמול שנקבעו בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 7ב|סעיפים 7ב}}, {{ח:פנימי|סעיף 7ד|7ד}}, {{ח:פנימי|סעיף 43|43(ב)(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 45|ו־45(א)(1) ו־(2)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), העדכון ביום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024), יהיה לפי שיעור העלייה של מדד החציון הראשון של שנת 2023 לעומת מדד השכר של חודש אוקטובר 2019, כפי שהיה ידוע ביום י״ט באדר התש״ף (15 במרץ 2020), ובהפחתה של 7.53%.
{{ח:תת|(ג)}} ירד המדד החדש לעומת המדד הבסיסי, לא יעודכנו הסכומים האמורים בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} עלה המדד החדש לעומת המדד הבסיסי, יעודכנו הסכומים האמורים בסעיף קטן (א) בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; ואולם, אם המדד שחל מאז המועד האחרון שבו עודכנו סכומים לפי סעיף קטן זה ירד בפועל, יופחת שיעור הירידה במדד משיעור העלייה, בהתאם למשך התקופה שבה ירד המדד ולא עודכנו הסכומים.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד החציון הראשון כפי שחושב בהתאם לנתונים הידועים ב־15 בנובמבר באותה שנה או מדד החציון השני כפי שחושב בהתאם לנתונים הידועים ב־15 במאי בשנה העוקבת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד שחושב לפני המועד שבו עודכנו לאחרונה סכומים לפי סעיף זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – לעניין עדכון בינואר, מדד החציון הראשון של השנה שקדמה לו, ולעניין עדכון ביולי, מדד החציון השני של השנה שקדמה לו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד החציון הראשון“ – הממוצע החצי שנתי של מדד השכר בחודשים ינואר עד יוני;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד החציון השני“ – הממוצע החצי שנתי של מדד השכר בחודשים יולי עד דצמבר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד השכר“ – מדד השכר החודשי הממוצע למשרת שכיר בסך כל השירותים הציבוריים שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

{{ח:סעיף|50|עדכון סכומים של זכאויות נוספות – סיוע כספי|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הזכאויות הנוספות הניתנות בדרך של סיוע כספי לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1}} והסכומים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 9ג|בסעיפים 9ג(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 9יד|ו־9יד(ב)}} יעודכנו ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי, והכול אלא אם כן נקבע במפורש אחרת לגבי זכאות נוספת מסוימת.
{{ח:תתת|(2)}} ירד המדד החדש לעומת המדד הבסיסי, לא יעודכנו סכומי הזכאויות הנוספות, וביום העדכון הבא שבו חלה עלייה של המדד החדש לעומת המדד הבסיסי האמור, יעודכנו סכומי הזכאויות הנוספות כאמור בפסקה (1) בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי האמור.
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף קטן זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד האחרון שפורסם לפני יום העדכון הקודם;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד האחרון שפורסם לפני יום העדכון.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), סכומי רמות הסיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 9כב|סעיפים 9כב}} {{ח:פנימי|סעיף 9לג|ו־9לג(א)}} יעודכנו ב־1 בפברואר של כל שנה, בהתאם לשיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד מכוניות חדשות כפי שפורסם בלוח מדד המחירים לצרכן (כולל מס ערך מוסף) של מוצרים ושירותים נבחרים, שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – הממוצע השנתי של המדד שחושב לפני המועד שבו עודכנו לאחרונה סכומים לפי סעיף קטן זה לגבי השנה שקדמה לאותו מועד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – הממוצע השנתי של המדד בשנה שקדמה למועד העדכון.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), דמי הניידות כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 9כח|בסעיפים 9כח}} {{ח:פנימי|סעיף 9לג|ו־9לג(ה)}} יעודכנו ב־1 בינואר וב־1 ביולי בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון) לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} "המדד – מדד דלק ושמנים לכלי רכב כפי שפורסם בלוח מדד המחירים לצרכן (כולל מס ערך מוסף) של מוצרים ושירותים נבחרים, כפי שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד האחרון שפורסם לפני יום העדכון הקודם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד האחרון שפורסם לפני יום העדכון.
{{ח:תת|(ד)}} סכומי הזכאויות הנוספות שעודכנו כאמור בסעיף זה יעוגלו כלפי מעלה לשקל החדש השלם הקרוב.

{{ח:סעיף|51|פרסום סכומים מעודכנים|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} שר הביטחון יפרסם ברשומות ובאתר האינטרנט של האגף הודעה על הסכומים המעודכנים לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיפים 49}} {{ח:פנימי|סעיף 50|ו־50}}.

{{ח:סעיף|52|סייגים לעדכון סכומים|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 49|בסעיף 49}}, שר הביטחון, בהתייעצות עם הארגון היציג, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, רשאי לשנות, בצו, במקרים חריגים, את שיעור העדכון של סכומים לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}}, לתקופה מוגבלת שתיקבע, ובלבד ששיעור העדכון שייקבע כאמור לא יהיה שלילי.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף 50}}, שר הביטחון, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, רשאי לקבוע דרך עדכון אחרת לגבי זכאות נוספת מסוימת שהיא סיוע כספי.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשפ״ג־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 18א|סעיף 18א}})}}}}
{{ח:קטע3||זכאויות נוספות הניתנות בלא צורך בהגשת בקשה}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} סיוע שנתי במענק לתשלום דמי ביטוח בעד המעלון שהותקן, לרבות עלות בדיקת מהנדס לפי {{ח:פנימי|סעיף 9יב|סעיף 9יב(ד)}} – מהשנה השנייה.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} מענק שנתי לאחזקת דירה לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת לפי {{ח:פנימי|סעיף 9יז|סעיף 9יז(1)}}.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} דמי ניידות חודשיים לפי {{ח:פנימי|סעיף 9לג|סעיף 9לג(ה)}}, למעט דמי ניידות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9לג|סעיף 9לג(ה)(2)(ב)}}.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} דמי ניידות חודשיים לפי {{ח:פנימי|סעיף 9כח|סעיף 9כח}} לנכה שרכש רכב רפואי – מהשנה השנייה לרכישת הרכב הרפואי הראשון או להחלפת הרכב הרפואי ברכב חדש, לפי העניין.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} דמי ניידות חודשיים לפי {{ח:פנימי|סעיף 9לא|סעיף 9לא}} לנכה שלא מימש את זכאותו לרכב רפואי, למעט נכה שמכר את הרכב הרפואי ולא החליפו ברכב רפואי חדש.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} סיוע במימון דמי הביטוח השנתיים לפי {{ח:פנימי|סעיף 9כט|סעיף 9כט(1)}} – מהשנה השנייה לרכישת הרכב הרפואי הראשון או להחלפת הרכב הרפואי ברכב חדש, לפי העניין, או לפי {{ח:פנימי|סעיף 9לו|סעיף 9לו(א)(1)}}.

{{ח:חתימות|ט״ו באלול תשי״ט (18 בספטמבר 1959)}}
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]