חוק בית הדין לעבודה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק בית הדין לעבודה, תשכ״ט–1969}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000117}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ט, 70|חוק בית הדין לעבודה|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_211655.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 176|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208105.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 73|תיקון מס׳ 2 לחוק יישוב סכסוכי עבודה|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209137.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 78|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208106.pdf}}, {{ח:תיבה|89|חוק מס מקביל|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208801.pdf}}, {{ח:תיבה|237|תיקון מס׳ 2 לפקודת הראיות|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209378.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 59|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208107.pdf}}, {{ח:תיבה|XVI|ת״ט}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 190|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208108.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 135|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208109.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 319|תיקון מס׳ 15 לחוק הגנת השכר|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209682.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 83|חוק השפיטה (הוראות מעבר)|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210153.pdf}}, {{ח:תיבה|154|תיקון מס׳ 10 לחוק השופטים|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210232.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 140|תיקון לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210420.pdf}}, {{ח:תיבה|208|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210441.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 217|תיקון מס׳ 3 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210507.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 68|חוק שכר מינימום|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210542.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 42|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210538.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 49|תיקון מס׳ 7 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210741.pdf}}, {{ח:תיבה|102|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_ec_317834.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 150|תיקון מס׳ 18|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210695.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 113|חוק עובדים זרים (העסקה שלא כדין)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211714.pdf}}, {{ח:תיבה|116|חוק ממלאי תפקידים שיפוטיים (סייג למינוי) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211709.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 71|תיקון מס׳ 15 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211794.pdf}}, {{ח:תיבה|143|תיקון מס׳ 16 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210923.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 175|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211132.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 43|תיקון לחוק ביטוח בריאות ממלכתי|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211077.pdf}}, {{ח:תיבה|75|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211073.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 52|תיקון מס׳ 25 לחוק בית דין לעבודה|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211262.pdf}}, {{ח:תיבה|206|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211304.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 190|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211439.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 157|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211600.pdf}}, {{ח:תיבה|170|חוק למניעת הטרדה מינית|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211481.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 73|חוק מידע גנטי|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300291.pdf}}, {{ח:תיבה|125|תיקון מס׳ 6 לחוק הסכמים קיבוציים|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300334.pdf}}, {{ח:תיבה|378|חוק הודעה מוקדמת לפיטורים ולהתפטרות|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300368.pdf}}, {{ח:תיבה|499|תיקון מס׳ 30 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300402.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 210|חוק הודעה לעובד (תנאי עבודה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300476.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 374|חוק הגנה על עובדים בשעת חירום (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299828.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 400|חוק הגנה על עובדים בשעת חירום|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300160.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 383|תיקון מס׳ 45 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300746.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 575|תיקון מס׳ 2 לחוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300087.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 242|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 74|חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300878.pdf}}, {{ח:תיבה|98|תיקון מס׳ 67 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301339.pdf}}, {{ח:תיבה|130|תיקון מס׳ 69 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301239.pdf}}, {{ח:תיבה|176|חוק איסור קבלת ביטחונות מעובד|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301440.pdf}}, {{ח:תיבה|303|תיקון מס׳ 43|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301352.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 34|חוק שירותי רווחה (מענק הסתגלות לנשים ששהו במקלט לנשים מוכות)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300953.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 328|תיקון מס׳ 75 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301441.pdf}}, {{ח:תיבה|604|חוק להחלפת המונח מעביד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306572.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 65|תיקון מס׳ 6 לחוק הודעה לעובד (תנאי עבודה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306601.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 891|תיקון מס׳ 83 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_343173.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 8|חוק שירות הציבור (הצהרת הון)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_362655.pdf}}, {{ח:תיבה|220|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}, {{ח:תיבה|665|חוק שירות אזרחי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382429.pdf}}, {{ח:תיבה|1011|תיקון מס׳ 2 לחוק שירותי רווחה (מענק הסתגלות לנשים ששהו במקלט לנשים מוכות)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_389358.pdf}}.

''שינוי התוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 644|שינוי התוספת השנייה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3644.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 362|תיקון התוספת החמישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11576.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בית דין לעבודה}}
{{ח:ת}} בית דין לעבודה (להלן – בית הדין) יהיה של שתי ערכאות: בית דין אזורי ובית דין ארצי.

{{ח:סעיף|2|שופטים ונציגי ציבור}}
{{ח:ת}} לבית הדין יתמנו שופטים ונציגי ציבור.

{{ח:סעיף|3|הכשירות להיות שופט|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} מי שכשיר להתמנות שופט בית משפט מחוזי, לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|חוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}} (להלן – חוק בתי המשפט), כשיר להתמנות שופט בית הדין (להלן – שופט).

{{ח:סעיף|3א|סייג למינוי שופט|תיקון: תשנ״א־2, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} על מועמד להתמנות שופט בית הדין יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 7א|סעיף 7א לחוק בתי המשפט}}.

{{ח:סעיף|4|מינוי שופטים|תיקון: תשמ״ד, תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} שופט יתמנה בידי נשיא המדינה לפי בחירה של הועדה לבחירת שופטים לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 4|סעיף 4(ב) לחוק־יסוד: השפיטה}}, אלא שחברי הממשלה בועדת הבחירה יהיו שר המשפטים ושר התעשייה המסחר והתעסוקה.
{{ח:תת|(ב)}} שופט יצהיר הצהרת אמונים כאמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 6|בסעיף 6 לחוק־יסוד: השפיטה}}.
{{ח:תת|(ג)}} היו שר המשפטים ושר התעשייה המסחר והתעסוקה סבורים, שלתקופה מסויימת קיים צורך ששופט משופטי בתי המשפט יכהן כשופט בית הדין, יודיעו על כך לנשיא בית המשפט העליון, והוא רשאי למנות, בהסכמת המתמנה, שופט משופטי בית המשפט העליון או שופט משופטי בית משפט מחוזי להיות שופט בית הדין לאותה תקופה; שופט שנתמנה על פי סעיף זה והתחיל בדיון יהיה מוסמך לסיימו גם לאחר תום תקופת מינויו.

{{ח:סעיף|5|נשיא בית הדין הארצי וסגנו|תיקון: תש״ן, תשס״ז, תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} בבית הדין הארצי יהיו נשיא וסגן נשיא שיתמנו בדרך שנקבעה למינוי שופט.
{{ח:תת|(ב)}} נתפנה מקומו של נשיא בית הדין הארצי וכל עוד הנשיא החדש לא התחיל לכהן, או נעדר הנשיא מן הארץ או שנבצר ממנו זמנית למלא תפקידו, ימלא סגן הנשיא את התפקידים המוטלים על הנשיא וישתמש בסמכויות הנתונות לו לפי כל חיקוק.
{{ח:תת|(ג)}} תקופת כהונתם של נשיא בית הדין הארצי וסגן נשיא בית הדין הארצי תהיה שבע שנים מיום המינוי, ולא ניתן לשוב ולמנותם לתקופת כהונה נוספת באותו תפקיד.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|6|נשיא בית הדין האזורי וסגנו|תיקון: תש״ן, תשס״ז, תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} נשיאים וסגני נשיאים של בתי דין אזוריים יתמנו בידי שר המשפטים ושר התעשיה המסחר והתעסוקה, בהסכמת נשיא בית הדין הארצי לעבודה, מקרב השופטים של בתי הדין האזוריים.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת כהונתם של נשיאים וסגני נשיאים של בתי דין אזוריים תהיה שבע שנים מיום המינוי, ולא ניתן לשוב ולמנותם לתקופת כהונה נוספת באותו תפקיד בבית דין אזורי.
{{ח:תת|(ג)}} לא יתמנה לנשיא בית דין אזורי או לסגן נשיא בית דין אזורי מי שלא יוכל לכהן בתפקיד זה במשך שלוש שנים לפחות עקב יציאתו לקצבה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 13|סעיף 13(א)(1) לחוק בתי המשפט}} כפי שהוא מוחל {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(ב)}}.

{{ח:סעיף|7|שופט בפועל|תיקון: תשמ״ד־2, תשנ״ב, תשס״ז, תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} שר המשפטים, בהתייעצות עם שר התעשייה המסחר והתעסוקה ובהסכמת נשיא בית הדין הארצי, רשאי למנות, בהסכמת המתמנה, שופט בית הדין הארצי לכהן בפועל כנשיא בית דין אזורי או כשופט בית דין אזורי, ושופט בית דין אזורי לכהן בפועל כשופט בית הדין הארצי; כהונה בפועל, ברציפות או לסירוגין, לא תארך יותר משנה אחת מתוך תקופה של שלוש שנים.

{{ח:סעיף|7א|שופט עמית|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים, בהתייעצות עם שר הכלכלה, ונשיא בית הדין הארצי לעבודה כאחד, רשאים למנות שופט בית דין אזורי שיצא לקצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 13|סעיף 13(א)(1), (ב) או (ג) לחוק בתי המשפט}} לתפקיד של שופט עמית בבית דין אזורי, ואם יצא לקצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 13|סעיף 13(ב)(3) לחוק האמור}} – אם הנסיבות שבשלן יצא לקצבה אינן מונעות ממנו לכהן כשופט עמית (בחוק זה – שופט עמית).
{{ח:תת|(ב)}} לא ימונה שופט כשופט עמית אלא אם כן חלפו 45 ימים מיום ששר המשפטים ונשיא בית הדין הארצי לעבודה הודיעו לוועדה לבחירת שופטים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}} על הכוונה למנותו ושום חבר ועדה לא הגיש הסתייגות למינוי; הוגשה הסתייגות בתקופה האמורה, תדון בה הוועדה ותחליט אם לאשר את המינוי.
{{ח:תת|(ג)}} שופט עמית ימונה לתקופה שלא תעלה על ארבע שנים, ושר המשפטים ונשיא בית הדין הארצי לעבודה רשאים, לפי בחירת הוועדה לבחירת שופטים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, להאריך את מינויו לתקופה אחת נוספת שלא תעלה על שנתיים, והכול ובלבד שלא יכהן כשופט עמית מי שגילו עולה על 75.
{{ח:תת|(ד)}} שופט עמית יראו אותו כשופט לכל דבר ועניין, ואולם יכול שיכהן במשרה חלקית.
{{ח:תת|(ה)}} מספר השופטים העמיתים שיכהנו לא יעלה על 15 אחוזים ממספר התקנים המאוישים של שופטים בבתי הדין האזוריים לעבודה.

{{ח:סעיף|8|מעמדו של שופט בית הדין|תיקון: תשמ״ד, תשנ״ב, תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} על שופט יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק יסוד: השפיטה#סעיף 5|סעיפים 5}}, {{ח:חיצוני|חוק יסוד: השפיטה#סעיף 7|7 עד 14 לחוק יסוד: השפיטה}}, בשינוי זה: {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 9|בסעיף 9(א) לחוק־יסוד: השפיטה}}, אחרי ”אלא בהסכמת נשיא בית המשפט העליון“ יקראו ”ונשיא בית הדין הארצי“.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית, התשמ״א–1981}}, בהתאם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 10|לסעיף 10 לחוק־יסוד: השפיטה}} כפי שהוחל בסעיף זה.}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 5|סעיף 5}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 11|וסעיפים 11 עד 24}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 46|ו־46 לחוק בתי המשפט}}, יחולו בשינויים המחויבים על שופט בבית הדין.

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|10|מינוי נציגי ציבור|תיקון: תשמ״ה־2, תשנ״ב־2, תשע״ב־5, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} נציגי הציבור בבית הדין יהיו נציגי עובדים ונציגי מעסיקים, שימנו שר המשפטים ושר התעשייה המסחר והתעסוקה (בחוק זה – השרים) לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת לעניין נציגי ציבור, שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 16א|סעיף 16א}}.
{{ח:תת|(ב)}} כשיר להתמנות לנציג ציבור מי שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא בעל ניסיון של חמש שנים לפחות בתפקיד או בפעילות בתחום משפט העבודה, יחסי עבודה, רווחה, ביטחון סוציאלי, כלכלה או מינהל ציבורי, לרבות ניסיון בהוראה או במחקר בתחומים אלה במסגרת אקדמית;
{{ח:תתת|(2)}} הוא לא הורשע בעבירה פלילית, שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כנציג ציבור; לעניין זה, ”הורשע“, בעבירה פלילית – לרבות מי שבית המשפט קבע כי ביצע את העבירה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא לא הורשע בעבירת משמעת אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כנציג ציבור.
{{ח:תת|(ג)}} היו תלויים ועומדים נגד אדם הליכים בעבירות כאמור בסעיף קטן (ב)(2) או (3), רשאים השרים לדחות את החלטתם בעניין מינויו עד לסיום ההליכים נגדו; בסעיף זה, ”הליכים“ – החל בחקירה על פי דין.
{{ח:תתת|(ד)}} במינוי נציגי ציבור, יפעלו השרים למתן ביטוי הולם, בנסיבות העניין, לייצוגן של אוכלוסיות שונות.

{{ח:סעיף|11|תקופת כהונה של נציג ציבור|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} מינויו של נציג ציבור הוא לארבע שנים, אך מותר לחזור ולמנותו לתקופת כהונה נוספת אחת, ובלבד שלא יכהן כנציג ציבור מי שמלאו לו 75 שנים.

{{ח:סעיף|11א|תקנות לעניין מינוי נציגי ציבור וכהונתם|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} השרים רשאים לקבוע, לאחר התייעצות עם נשיא בית הדין הארצי, עם ארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה ועם ארגונים ארציים של מעבידים שלדעת השרים הם יציגים ונוגעים בדבר, הוראות נוספות בעניין מינוי של נציגי ציבור בבית הדין וכהונתם, לרבות בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הליכי מיון למועמדים להתמנות לנציגי ציבור, וכן הכשרת נציגי ציבור מכהנים ובכלל זה השתלמויות שעליהם לעבור;
{{ח:תת|(2)}} אמות מידה לחידוש מינוי של נציג ציבור בתום תקופת כהונתו;
{{ח:תת|(3)}} פרסום הודעה לציבור בדבר הכוונה למנות נציג ציבור ובדבר הדרך להגשת מועמדות להתמנות לנציג ציבור.

{{ח:סעיף|12|פרסום מינוי}}
{{ח:ת}} נציג ציבור שמינויו פורסם ברשומות אין עוררין על מינויו.

{{ח:סעיף|13|התפטרות נציג ציבור}}
{{ח:ת}} נציג ציבור רשאי להתפטר מתפקידו במתן הודעה בכתב לשר המשפטים; כהונתו תופסק כתום שלושים יום מהגשת כתב ההתפטרות, אם לא הסכים שר המשפטים למועד קצר יותר.

{{ח:סעיף|14|סיום משפטים|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} נציג ציבור שהחל בדיון ותקופת מינויו לכהונה הסתיימה יהיה מוסמך לסיים את הדיון בתוך שישה חודשים מיום סיום הכהונה, אלא אם כן הוא הועבר או הושעה מכהונתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(ה)(1)(ב) או (ז)}}, או לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א(א) או (ב)}}.

{{ח:סעיף|15|בירור תלונות נגד נציגי ציבור והטלת אמצעי משמעת|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} תלונה נגד נציג ציבור בשל התנהגות שאינה הולמת את תפקידו או בשל הפרת כללי האתיקה לנציגי ציבור שנקבעו לפי סעיף קטן (ח), תוגש לוועדה המייעצת לעניין נציגי ציבור או לנשיא בית הדין הארצי שיעבירה לוועדה.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה המייעצת לעניין נציגי ציבור תהיה אחראית לבירור תלונות שהוגשו לפי סעיף קטן (א); בירור תלונה יהיה בדרך שתיראה לוועדה המייעצת והיא לא תהיה קשורה להוראות שבסדרי הדין או בדיני הראיות, פרט לדינים בדבר ראיות חסויות.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה המייעצת לעניין נציגי ציבור תיתן לנציג הציבור שהתלונה נוגעת אליו, הזדמנות להשמיע את דבריו לפניה, בהקדם האפשרי בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ד)}} הוועדה המייעצת לעניין נציגי ציבור תעביר, בתום בירור תלונה, את ממצאיה והמלצותיה לשרים.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} השרים רשאים, על יסוד המלצות הוועדה המייעצת לעניין נציגי ציבור ולאחר התייעצות עם נשיא בית הדין הארצי, לקבוע כי תלונה נגד נציג ציבור היא מוצדקת ולהטיל על נציג הציבור הנילון אחד מאמצעי משמעת אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} נזיפה;
{{ח:תתתת|(ב)}} העברתו מכהונתו או אי־חידושה.
{{ח:תתת|(2)}} שר המשפטים יודיע בכתב למתלונן על ההחלטה לפי פסקה (1).
{{ח:תת|(ו)}} מצאו השרים, על יסוד המלצות הוועדה המייעצת לעניין נציגי ציבור ולאחר התייעצות עם נשיא בית הדין הארצי, שהתלונה לא היתה מוצדקת, יודיע שר המשפטים על כך בכתב למתלונן.
{{ח:תת|(ז)}} הוגשה תלונה נגד נציג ציבור, רשאים השרים, על יסוד המלצות הוועדה המייעצת ולאחר התייעצות עם נשיא בית הדין הארצי, להשעותו מכהונתו עד למתן החלטה לפי סעיף זה בעניינו.
{{ח:תת|(ח)}} נשיא בית הדין הארצי רשאי, לאחר התייעצות עם השרים, לקבוע כללי אתיקה לנציגי ציבור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/BlobFolder/generalpage/public_representative_ethics/he/כללי%20אתיקה%20%20לאתר%20בתי%20הדין%20לעבודה%20-%20יולי%202020%20סופי.pdf|כללי התנהגות ואתיקה של נציגי הציבור בבתי הדין לעבודה}} (נוסח מעודכן יוני 2020).}}
{{ח:תת|(ט)}} הוועדה המייעצת לעניין נציגי ציבור רשאית, ביוזמתה, לפתוח בהליך בירור נגד נציג ציבור אם היה לה יסוד סביר להניח כי הוא נהג בדרך שאינה הולמת את תפקידו או הפר כלל מכללי האתיקה, כאמור בסעיף קטן (א), ויחולו על הליך הבירור כאמור הוראות סעיף זה החלות על בירור תלונה.

{{ח:סעיף|15א|העברה או השעיה מכהונה של נציג ציבור|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} השרים יעבירו נציג ציבור מכהונתו לפני תום תקופת כהונתו אם חדל להתקיים בו תנאי מהתנאים למינוי.
{{ח:תת|(ב)}} היו תלויים ועומדים נגד נציג הציבור הליכים בעבירות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(ב)(2) או (3)}}, רשאים השרים להשעותו מכהונתו עד לסיום ההליכים נגדו; בסעיף זה, ”הליכים“ – החל בחקירה על פי דין.
{{ח:תת|(ג)}} החלטת השרים בעניין העברה או השעיה מכהונה, לא תינתן אלא לאחר שניתנה לנציג הציבור הזדמנות להשמיע את דבריו לפני הוועדה המייעצת, והוועדה המייעצת המליצה על העברתו או השעייתו מכהונה.

{{ח:סעיף|16|אי־תלות של נציגי ציבור}}
{{ח:תת|(א)}} אין על נציג ציבור מרות בעניני שפיטה, אלא מרותו של הדין.
{{ח:תת|(ב)}} בפעולתו בבית הדין יפעל נציג ציבור לפי מצפונו ולא יראה עצמו חייב בנאמנות לארגון שבהתייעצות עמו נתמנה או לציבור שהוא מייצג.

{{ח:סעיף|16א|ועדה מייעצת לעניין נציגי ציבור|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} השרים ימנו ועדה לעניין נציגי ציבור (בחוק זה – ועדה מייעצת לעניין נציגי ציבור), ואלה תפקידיה:
{{ח:תתת|(1)}} לייעץ לשרים בעניין מינוים של נציגי ציבור, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} לברר תלונות וכן לנקוט ביוזמתה בהליך בירור נגד נציגי ציבור ולהמליץ לשרים בעניינם, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15}};
{{ח:תתת|(3)}} להמליץ לשרים בעניין העברה או השעיה מכהונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א}}.
{{ח:תת|(ב)}} הרכב הוועדה לעניין נציגי ציבור יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} שופט בדימוס של בית הדין הארצי או של בית דין אזורי, שיקבע נשיא בית הדין הארצי, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} נציג שר המשפטים, מבין עובדי משרדו;
{{ח:תתת|(3)}} נציג שר התעשייה המסחר והתעסוקה, מבין עובדי משרדו;
{{ח:תתת|(4)}} נציג ארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה;
{{ח:תתת|(5)}} נציג ארגונים ארציים של מעבידים שלדעת השרים הם יציגים ונוגעים בדבר.

{{ח:סעיף|17|מינוי רשם|תיקון: תשמ״ו, תשע״ב־5, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} נשיא בית הדין הארצי, לאחר התייעצות עם שר התעשייה המסחר והתעסוקה ובאישור שר המשפטים, רשאי למנות שופט בית דין אזורי או אדם הכשיר להתמנות שופט בית משפט שלום להיות רשם של בית דין.
{{ח:תת|(ב)}} רשם שמינויו פורסם ברשומות, אין עוררין על מינויו.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 21א|סעיפים 21א עד 21ח לחוק בתי המשפט}} יחולו על רשם, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|18|הרכב בית דין אזורי|תיקון: תש״ם, תשמ״ה־2, תשע״ב־5, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בית דין אזורי ידון בשלושה, שהם השופט – והוא יהיה אב בית הדין – ושני נציגי ציבור, האחד מנציגי העובדים והאחד מנציגי המעסיקים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), בהתקיים האמור בפסקאות (1) או (2), ידון בית הדין האזורי לפני השופט כדן יחיד, בכפוף לאמור באותן פסקאות:
{{ח:תתת|(1)}} בהליך המנוי {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}; ואולם רשאי נשיא בית דין אזורי להורות, לפני תחילת הדיון בעניין מסוים, כי הדיון בו יתקיים בהרכב כאמור בסעיף קטן (א);
{{ח:תתת|(2)}} אם שופט של בית דין אזורי החליט על כך בהחלטה מנומקת, על פי בקשת אחד הצדדים, ולאחר שנתן לצדדים האחרים בהליך הזדמנות להשמיע את דבריהם בפניו; ואולם לא יחליט שופט של בית דין אזורי כאמור, בעניין תובענה לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א)(2) או (4)}}.
{{ח:תת|(ג)}} ההחלטה בדבר הרכב בית הדין תינתן לפני שנקבע מותב בית הדין, ואין אחריה ולא כלום.
{{ח:תת|(ג1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} בהליכים שבית הדין דן בהם בשלושה, יהיו לשופט לבדו הסמכויות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}}.
{{ח:תת|(ה)}} השרים, בהתייעצות עם נשיא בית הדין הארצי ועם ארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה ועם ארגונים ארציים של מעבידים שלדעת השרים הם יציגים ונוגעים בדבר, ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאים, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}}, ובלבד שלא תכלול הליכים לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א)(2) או (4)}}.
{{ח:תת|(ו)}} שר המשפטים, בהתייעצות עם נשיא בית הדין הארצי ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 4|התוספת הרביעית}}.
{{ח:תת|(ז)}} בצו כאמור בסעיפים קטנים (ה) או (ו) ניתן לקבוע כי השינוי האמור בצו יחול גם לעניין הליכים תלויים ועומדים.

{{ח:סעיף|19|מותב בית הדין האזורי|תיקון: תש״ן, תשס״ז, תשע״ב}}
{{ח:ת}} מותב של בית דין אזורי ייקבע על ידי שופט אותו בית דין, ואם היו בו יותר משופט אחד – על ידי נשיא בתי הדין האזוריים או סגנו, ויכול שייקבע לתקופה מסויימת או לדיון בענין פלוני, או לדיון בענינים שבתחום ענף עבודה או מקצוע פלוני; מותב שנקבע לתקופה מסויימת והתחיל בדיון יהיה מוסמך לסיימו גם לאחר תום אותה תקופה.

{{ח:סעיף|20|הרכב בית הדין הארצי|תיקון: תשמ״ה־2, תשע״ב־5, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בית הדין הארצי ידון בחמישה, שהם שלושה שופטים ושני נציגי ציבור, נציג עובדים ונציג מעסיקים; ואולם רשאי נשיא בית הדין הארצי או סגנו להורות, לפני תחילת הדיון בעניין מסוים, או במהלכו, כי הדיון בו יתקיים לפני מספר בלתי זוגי גדול יותר של שופטים ולפני שני נציגי ציבור, נציג עובדים ונציג מעסיקים, או ארבעה נציגי ציבור, שני נציגי עובדים ושני נציגי מעסיקים, אם מצא כי מפאת חשיבותה, קשיותה או חידושה של שאלה משפטית שעולה באותו עניין, יש מקום לדיון לפני הרכב מורחב כאמור.
{{ח:תת|(א1)}} על אף הוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} בערעור על פסק דין בהליך המנוי {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} ידון בית הדין הארצי בשלושה שופטים בלבד; ואולם רשאי נשיא בית הדין הארצי או סגנו להורות, לפני תחילת הדיון בעניין מסוים, או במהלכו, כי הדיון בו יתקיים בהרכב כאמור בסעיף קטן (א) או לפני מספר בלתי זוגי גדול יותר של שופטים;
{{ח:תתת|(2)}} בערעור על פסק דין של בית דין אזורי לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ב)}} ידון בית הדין הארצי בשלושה שופטים בלבד; ואולם רשאי נשיא בית הדין הארצי או סגנו להורות, לפני תחילת הדיון בעניין מסוים, או במהלכו, כי הדיון בו יתקיים לפני מספר בלתי זוגי גדול יותר של שופטים;
{{ח:תתת|(3)}} בעניינים שהוא דן בהם לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(1)}} ידון בית הדין בשבעה שהם שלושה שופטים, שני נציגי עובדים ושני נציגי מעסיקים; ואולם רשאי נשיא בית הדין הארצי או סגנו להורות, לפני תחילת הדיון בעניין מסוים, או במהלכו, כי הדיון בו יתקיים לפני מספר בלתי זוגי גדול יותר של שופטים ולפני ארבעה נציגי ציבור, שני נציגי עובדים ושני נציגי מעסיקים, אם מצא כי מפאת חשיבותה, קשיותה או חידושה של שאלה משפטית שעולה באותו עניין, יש מקום לדיון לפני הרכב מורחב כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} בבית הדין הארצי יהיו לאב בית הדין או לשופט שהוא מינה לכך הסמכויות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}}.

{{ח:סעיף|21|מותב בית הדין הארצי|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} מותב של בית הדין הארצי ייקבע על ידי נשיא בית הדין; אב בית הדין יהיה מי שיושב בדין, שהוא הראשון מבין אלה:
{{ח:תת|(1)}} נשיא בית הדין;
{{ח:תת|(2)}} סגן נשיא בית הדין;
{{ח:תת|(3)}} נשיא לשעבר של בית הדין, ואם כמה נשיאים לשעבר יושבים בדין – הוותיק שביניהם, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם;
{{ח:תת|(4)}} סגן לשעבר לנשיא בית הדין, ואם כמה סגנים לשעבר יושבים בדין – הוותיק שביניהם, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם;
{{ח:תת|(5)}} הוותיק שבשופטים, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם.

{{ח:סעיף|22|העדר נציג ציבור|תיקון: תשמ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} נציג ציבור שהוזמן ולא בא רשאי בית הדין, מנימוקים שיירשמו, לקיים את הדיון ללא השתתפותו, והוא רשאי, בשים לב לשלב שבו נמצא הדיון, להורות על הפסקת השתתפותו של אותו נציג ציבור באותו הליך ולקבוע כי יש להמשיך את ההליך עם נציג ציבור אחר.
{{ח:תת|(ב)}} נשאר המותב מספר זוגי והיו הדעות שקולות, תכריע דעתו של אב בית הדין.

{{ח:סעיף|23|מקום מושב ואיזור שיפוט|תיקון: תשנ״ב, תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} שר המשפטים, לאחר התייעצות עם שר התעשייה המסחר והתעסוקה, יקים, בצו, את בתי הדין האזוריים ויקבע בו את מקום מושבם, אזור שיפוטם ומספר השופטים בכל אחד מהם; {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 34|סעיפים 34}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 36|ו־36 לחוק בתי המשפט}}, יחולו על בית דין אזורי, בשינויים המחוייבים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו בתי דין לעבודה (הקמת בתי דין אזוריים)|צו בתי דין לעבודה (הקמת בתי דין אזוריים), תשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|24|סמכות בית דין אזורי|תיקון: תשל״א, תשל״ב, תשל״ה, תשל״ו, תשמ״א, תש״ן, תשנ״ו, תשס״ט, תשע״ב־5, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} לבית דין אזורי תהא סמכות ייחודית לדון –
{{ח:תתת|(1)}} בתובענות בין עובד או חליפו למעסיק או חליפו שעילתן ביחסי עבודה, לרבות השאלה בדבר עצם קיום יחסי עבודה ולמעט תובענה שעילתה {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|בפקודת הנזיקין [נוסח חדש]}};
{{ח:תתת|(1א)}} בתובענה שעילתה במשא ומתן לקראת כריתתו של חוזה ליצירת יחסי עבודה, בתובענה שעילתה בחוזה כאמור לפני שנוצרו יחסי עבודה או לאחר שנסתיימו יחסים כאמור, או בתובענה שעילתה בקבלת אדם לעבודה או באי קבלתו;
{{ח:תתת|(1ב)}} תובענה שעילתה {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 29|בסעיפים 29}}, {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 31|31}}, {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 62|62}} {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 63|או 63 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש]}} בקשר לסכסוך עבודה;
{{ח:תתת|(1ג)}} תובענה שבין מעסיק לעובדיו, בקשר לסכסוך עבודה, שעילתה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 16|בסעיפים 16}} {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 17|או 17 לחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}};
{{ח:תתת|(1ד)}} בתובענה של עובד או נציג ארגון עובדים נגד מעסיק או נושא משרה אצלו, או של מעסיק או נושא משרה אצלו נגד עובד או נציג ארגון עובדים, בקשר ליחסי עבודה, שעילתה עוולה אזרחית לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור לשון הרע|חוק איסור לשון הרע, התשכ״ה–1965}}; לעניין זה, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בתאגיד, שותף למעט שותף מוגבל, ממונה על העובד ופקיד האחראי מטעם התאגיד על תחום זכויות עובדים;
{{ח:תתת|(2)}} בתובענה בין מי שיכולים להיות צדדים להסכם קיבוצי מיוחד כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ההסכמים הקיבוציים|בחוק ההסכמים הקיבוציים, תשי״ז–1957}} (להלן – חוק הסכמים קיבוציים), בענין קיומו, תחולתו, פירושו, ביצועו או הפרתו של הסכם קיבוצי או הסדר קיבוצי אחר או בכל ענין אחר הנובע מהם או בענין תחולתו, פירושו, ביצועו או הפרתו של כל דין;
{{ח:תתת|(3)}} תובענות של חברים או חליפיהם או של מעסיקים או חליפיהם נגד קופות גמל, כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|בחוק הגנת השכר, תשי״ח–1958}}, או תובענות של קופות הגמל נגד חבריהן או חליפיהם או נגד מעסיקים או חליפיהם, הכל אם התובענות נובעות מהחברות בקופות או מחבותם של מעסיקים לקופות, לפי הענין וכן כל תובענה לקצבה הנובעת מיחסי עבודה;
{{ח:תתת|(4)}} תובענות שבין עובד לארגון עובדים הקשורות בחברות או בתחום פעילותו של הארגון בעניני עבודה;
{{ח:תתת|(5)}} בכל ענין שמוענקת לבתי הדין האזוריים סמכות בו על פי התיקונים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}, ולחוקים אחרים, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} או בכל חוק אחר.
{{ח:תת|(א1)}} האמור בסעיף קטן (א) אינו בא לגרוע מהוראת כל דין לענין השיפוט בהליכי פשיטת רגל, פירוק חברה או פירוק אגודה שיתופית.
{{ח:תת|(ב)}} לבית דין אזורי תהא הסמכות לדון בעבירות על החיקוקים המפורשים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} והתקנות על פיהן; שר המשפטים ושר התעשייה המסחר והתעסוקה רשאים, באישור ועדת העבודה של הכנסת, לתקן, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}}, להוסיף עליה ולגרוע ממנה; בהליכים לפי סעיף קטן זה ידון שופט יחיד ויחולו סדרי הדין ודיני הראיות החלים בהליכים פליליים בבתי המשפט.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (א)(2), רשאי נשיא בית הדין הארצי או סגנו, על פי בקשה של בעל דין או של היועץ המשפטי לממשלה שהוגשה לפני תחילת הדיון או במהלכו, להורות שדיון בתובענה לפי הסעיף הקטן האמור, שהוא בעל חשיבות, דחיפות או רגישות מיוחדת, יתקיים בבית הדין הארצי.

{{ח:סעיף|25|סמכות בית הדין הארצי|תיקון: תשל״ו, תש״ן}}
{{ח:ת}} לבית הדין הארצי תהא הסמכות הייחודית לדון –
{{ח:תת|(1)}} בתובענה בין מי שיכולים להיות צדדים להסכם קיבוצי כללי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים}} בענין קיומו, תחולתו, פירושו, ביצועו או הפרתו של הסכם קיבוצי או הסדר קיבוצי אחר או בכל ענין אחר הנובע מהם, או בענין תחולתו, פירושו, ביצועו או הפרתו של כל דין;
{{ח:תת|(2)}} בתובענות בין ארגון עובדים לארגון עובדים אחר ותובענות בין ארגון מעבידים לארגון מעבידים אחר, הכל אם התובענות נובעות מענינים שביחסי עבודה.

{{ח:סעיף|26|ערעור לפני בית הדין הארצי|תיקון: תש״ן, תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} פסק דין של בית דין אזורי לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א)}} ניתן לערעור לפני בית הדין הארצי; כל החלטה אחרת של בית דין אזורי ניתנת לערעור אם נתקבלה רשות לכך מנשיא בית הדין הארצי או סגנו או שופט של בית הדין הארצי שנתמנה לכך על ידי הנשיא רשות כאמור בסעיף קטן זה, לגבי החלטה אחרת, תינתן אם שוכנע בית הדין כי אם הערעור על ההחלטה יידון במסגרת הערעור על פסק הדין ולא באופן מיידי, יהיה בכך כדי להשפיע באופן ממשי על זכויות הצדדים או שעלול להיגרם לצד להליך נזק של ממש, או שעלול להתנהל הליך מיותר או בדרך שגויה.
{{ח:תת|(א1)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), לא תינתן רשות ערעור על סוגי החלטות ששר המשפטים קבע, בצו, בהתייעצות עם שר התעשייה המסחר והתעסוקה, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת; נקבע סוג החלטה בצו כאמור, יחול הצו על החלטה שהתקבלה לאחר תחילתו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו בית הדין לעבודה (סוגי החלטות שלא תינתן בהן רשות ערעור)|צו בית הדין לעבודה (סוגי החלטות שלא תינתן בהן רשות ערעור), התשע״ח–2017}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} פסק דין של בית דין אזורי לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ב)}} ניתן לערעור לפני בית הדין הארצי; בערעור כאמור ידון בית הדין הארצי בשלושה שופטים בלבד, ויחולו בו סדרי הדין ודיני הראיות החלים בערעורים פליליים בבית משפט.
{{ח:תת|(ג)}} פסק דין בערעור לפי סעיף קטן (ב) דינו לענין ערעור נוסף כדין פסק דין של בית משפט מחוזי בערעור פלילי רשות כאמור בסעיף קטן זה, לגבי החלטה אחרת, תינתן אם שוכנע בית הדין כי אם הערעור על ההחלטה יידון במסגרת הערעור על פסק הדין ולא באופן מיידי, יהיה בכך כדי להשפיע באופן ממשי על זכויות הצדדים או שעלול להיגרם לצד להליך נזק של ממש, או שעלול להתנהל הליך מיותר או בדרך שגויה.

{{ח:סעיף|27|סמכויות הרשם|תיקון: תשל״א, תשל״ג, תשל״ה, תש״ם, תשמ״א, תשנ״ב, תשע״ב־5, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} סמכויותיו ותפקידיו של הרשם וערעור על החלטותיו יהיו בהתאם {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 86|לסעיפים 86}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 87|87}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 88|88}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 89|89}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 90|90(1) עד 90(11)}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 91|91}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 95|95}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 96|96}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 98|98}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 99|99}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 100|100}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 101|101}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 102|102}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 103|103}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 105א|105א}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 105ג|ו־105ג לחוק בתי המשפט}}, בתיאומים ובשינויים המחוייבים לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בנוסף לאמור בסעיף קטן (א) תהיה גם לרשם הסמכות הנתונה לבית דין אזורי בתובענות לשכר עבודה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|בחוק הגנת השכר, תשי״ח–1958}}, בתובענות לקצבה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|בחוק האמור}}, למעט תובענות שענינן עצם הזכאות לקצבה, וכן בכל תובענה כספית אחרת שבין עובד למעסיקו שעניינה הזכויות שהעובד זכאי להן עקב עבודתו, לפי חוק, הסכם קיבוצי, או לפי צו הרחבה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים}}, המנויים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, ובלבד שסכום התובענה אינו עולה על 50,000 שקלים חדשים, והחלטת בתי הדין האזוריים בערעור על החלטת הרשם לפי סעיף קטן זה תהיה נתונה לערעור נוסף ברשות לפני בית הדין הארצי בשאלה משפטית; הרשות יכול שתינתן בגוף החלטת בתי הדין האזוריים או מאת נשיא בית הדין הארצי או סגנו.
{{ח:תתת|(2)}} רשם בית דין אזורי רשאי לתת צו המחייב מעסיק למסור לעובד מסמכים שחובה על מעסיק להנפיק על פי חוק.
{{ח:תת|(ב1)}} שר המשפטים ושר התעשייה המסחר והתעסוקה, בהתייעצות עם נשיא בית הדין הארצי, עם ארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה ועם ארגונים ארציים של מעבידים שלדעת השרים הם יציגים ונוגעים בדבר ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאים בצו להגדיל את הסכום הנקוב בסעיף קטן (ב); או תובענה כספית אחרת כמשמעותה בסעיף קטן (ב) שהגדלת הסכום כאמור הוסיפה לסמכותו של רשם וערב תחילתו של הצו היתה תלויה ועומדת לפני בית דין אזורי לעבודה, ולא החלו בשמיעת עדים, רשאי שופט של בית הדין להעבירה לדיון לפני רשם.
{{ח:תת|(ב2)}} תובענה לשכר עבודה הכוללת פיצוי הלנת שכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר#סעיף 17|בסעיף 17 לחוק הגנת השכר, תשי״ח–1958}}, וכן תובענה לקצבה הכוללת פיצוי הלנת קצבה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר#סעיף 16|בסעיף 16(ג) לחוק האמור}} יראו לענין הסכום הנקוב בסעיף קטן (ב) כאילו לא כלול בה פיצוי כאמור.
{{ח:תת|(ב3)}} שר המשפטים רשאי, בצו, בהסכמת שר התעשייה המסחר והתעסוקה, לאחר התייעצות עם נשיא בית הדין הארצי ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 5|התוספת החמישית}}.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי, לאחר התייעצות עם שר התעשייה המסחר והתעסוקה, לקבוע בתקנות סמכויות ששופט בית דין אזורי יהיה רשאי להעביר לרשם תקנות המסמיכות רשם לעשות כל דבר שבסדרי דין ונוהג טעונות את אישורה של ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (סמכויות שניתן להעבירן לרשם)|תקנות בית הדין לעבודה (סמכויות שניתן להעבירן לרשם), תשל״ה–1975}}.}}

{{ח:סעיף|28|בוררות|תיקון: תש״ן}}
{{ח:ת}} שום דבר בחוק זה לא יתפרש כאילו הוא בא למנוע מסירת ענין פלוני לבוררות; אולם אם נושא הבוררות היחיד היה ענין שיש בו לבית הדין סמכות ייחודית, יהיו לבית הדין סמכויות בית המשפט בבוררות וכן תהא לבית הדין סמכות ייחודית לדון בתובענה שעילתה בפסק של בוררות כאמור.

{{ח:סעיף|29|סמכות למתן סעד}}
{{ח:תת|(א)}} בית דין אזורי, או בית הדין הארצי כשאינו דן בערעור, מוסמכים ליתן כל סעד שבית משפט מחוזי מוסמך לתיתו, ובתחום סמכותם כוחם ככוחו של בית המשפט המחוזי.
{{ח:תת|(ב)}} בית הדין הארצי הדן בערעור מוסמך לתת כל סעד שבית המשפט העליון כבית משפט לערעורים מוסמך לתיתו, ובתחום סמכותו כוחו ככוחו של בית המשפט העליון.

{{ח:סעיף|30|זכות התערבות בהליכים}}
{{ח:תת|(א)}} ראה היועץ המשפטי לממשלה, שבהליך פלוני שלפני בית הדין כרוכים או נפגעים, או עלולים להיות כרוכים או נפגעים, זכות של מדינת ישראל, או זכות ציבורית או ענין ציבורי, רשאי הוא, לפי ראות עיניו, להתייצב באותו הליך ולהשמיע דברו, או להסמיך במיוחד את נציגו לעשות זאת מטעמו.
{{ח:תת|(ב)}} ארגון עובדים או ארגון מעבידים שהוא צד להסכם קיבוצי רשאי להתייצב בכל הליך שלפני בית הדין שבו נתון אותו הסכם קיבוצי לפירוש, להשמיע את טענותיו.

{{ח:סעיף|31|דיון מהיר|תיקון: תש״ן, תשס״ז, תשע״ב־5, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בתובענה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24(א)(1) או (3)}} לתשלום סכום שלא יעלה על הסכום שקבעו שר התעשייה המסחר והתעסוקה ושר המשפטים ידון בית דין אזורי בדרך של דיון מהיר על פי הוראות סעיף זה; הסכום האמור ייקבע על ידי השרים בהתייעצות עם נשיא בית הדין הארצי, עם ארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה ועם ארגונים ארציים של מעבידים שלדעת השרים הם יציגים ונוגעים בדבר, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (קביעת סכום התביעה בדיון מהיר)|תקנות בית הדין לעבודה (קביעת סכום התביעה בדיון מהיר), התש״ן–1990}}, לפיהן סכום התביעה או שווי הנושא בדיון מהיר בפני שופט או רשם לא יעלה על 9,000 שקלים חדשים (נכון לשנת 1993), או 39,500 ש״ח בשנת 2025.}}
{{ח:תת|(ב)}} בדיון מהיר לא יהיה בית הדין כפוף לסדרי הדין, והוא יפעל בדרך הנראית לו מועילה ביותר להכרעה צודקת ומהירה.
{{ח:תת|(ג)}} בדיון מהיר תהיה לבתי הדין האזוריים סמכות לפסוק לדין או בהסכמת בעלי הדין – לפשרה.
{{ח:תת|(ד)}} פסק דין של בית דין אזורי בדיון מהיר אינו נתון לערעור, אלא אם כן נשיא בית הדין הארצי או סגנו או שופט של בית הדין הארצי שנתמנה לכך על ידי הנשיא נתנו לכך רשות.
{{ח:תת|(ה)}} בית דין אזורי רשאי, בין מיזמתו ובין לבקשת צד, להפסיק את הדיון המהיר מבלי לפסוק בו, אם מצא כי נושא הדיון, הבעיות השנויות במחלוקת, או היקף הראיות הדרושות לבירור הענין אינן מאפשרות דיון מהיר או שמן הצדק להפסיק את הדיון המהיר מבלי לפסוק בו. הופסק הדיון המהיר כאמור – ימשיך בתי הדין האזוריים לדון בתובענה בדרך הרגילה.
{{ח:תת|(ו)}} בית דין אזורי רשאי, בהסכמת בעלי הדין, להעביר את הדיון בתובענה כאמור בסעיף קטן (א) לבורר שהסכים לדון בענין בלי לקבל שכר; שופט או נשיא בית דין אזורי או סגנו, או רשם, הכל לפי הענין, רשאים לעשות כן אף בטרם החל הדיון לפני בתי הדין האזוריים; הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבוררות|חוק הבוררות, התשכ״ח–1968}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק הבוררות#סעיף 23|סעיפים 23 עד 29}} {{ח:חיצוני|חוק הבוררות#סעיף 31|ו־31 עד 35}} יחולו על בוררות לפי סעיף זה, ככל שהן נוגעות לענין, אולם –
{{ח:תתת|(1)}} כל מקום שנאמר בו ”בית המשפט“ ייקרא כאילו נאמר ”בית דין אזורי לעבודה“;
{{ח:תתת|(2)}} דין פסק בורר לפי סעיף קטן זה, פרט לערעור, כדין פסק דין של בית דין אזורי.
{{ח:תת|(ז)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ח)}} לענין סעיף זה, ”בית דין אזורי“ – לרבות רשם של בית הדין בענין שבתחום סמכותו.

{{ח:סעיף|32|ראיות}}
{{ח:ת}} בית הדין לא יהיה קשור בדיני הראיות אלא בדיון על פי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיפים 24(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 26|ו־26(ב)}}.

{{ח:סעיף|33|סדרי־הדין}}
{{ח:ת}} בכל ענין של סדר דין שאין עליו הוראה אחרת בחוק זה או בתקנות לפיו, ינהג בית הדין בדרך הנראית לו טובה ביותר לעשיית משפט צדק.

{{ח:סעיף|34|ייצוג}}
{{ח:ת}} בבית הדין רשאי בעל דין להיות מיוצג על ידי מי שקבע לכך ארגון עובדים או מעבידים שהמיוצג חבר בו; הייצוג יהיה על פי הרשאה מיוחדת בלבד, ואולם הודעה של המיוצג שנרשמה בפרוטוקול, והאומרת שהוא חבר בארגון עובדים או מעבידים, לפי הענין, והוא מסכים להיות מיוצג על ידי מי שקבע לכך הארגון, דינה – לענין סעיף זה, כדין הרשאה מיוחדת.

{{ח:סעיף|35|פטור ממס בולים}}
{{ח:ת}} הרשאה, הן לעורך דין והן לאדם אחר, לייצג בעל דין בהליך לפני בית הדין – פטורה ממס בולים ומכל תשלום חובה אחר.

{{ח:סעיף|36|החלטת בית הדין|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} החלטה של בית הדין, ופסק הדין בכלל זה, תינתן בכתב בידי כל אחד מחברי המותב שישבו לדין, ובדן יחיד – בידי השופט שישב לדין.

{{ח:סעיף|37|הוצאה לפועל}}
{{ח:ת}} פסק דין של בית הדין דינו, בכל הנוגע להוצאה לפועל, כדין פסק דין של בית משפט, והוראות {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|חוק ההוצאה לפועל, תשכ״ז–1967}}, והתקנות לפיו, יחולו בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|38|בזיון בית הדין}}
{{ח:ת}} לשופט יהיו כל הסמכויות על פי {{ח:חיצוני|פקודת בזיון בית המשפט#סעיף 5|סעיפים 5 עד 8 לפקודת בזיון בית המשפט}}, בשינויים המחוייבים, ולענין {{ח:חיצוני|פקודת בזיון בית המשפט#סעיף 8|סעיף 8 לפקודה}} יהיו לבית הדין הארצי, במותב של שלושה שופטים, הסמכויות של בית המשפט העליון.

{{ח:סעיף|39|תחולה והוראות|תיקון: תשל״ג־3, תשמ״ה, תשנ״ב, תשס״א־4, תשע״ב־5}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 68|סעיפים 68 עד 81}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 82|82(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 82א|ו־82א לחוק בתי המשפט}} ותקנות שהותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 73|סעיף 73 לחוק האמור}}, יחולו על בית הדין בשינויים המחוייבים, אלא שסמכות נשיא בית המשפט העליון לפי הסעיפים האמורים, למעט הסמכות לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 72|סעיף 72}}, תהיה מסורה לנשיא בית הדין הארצי, ולענין {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 77|סעיף 77 לאותו חוק}} יהיה בית הדין מוסמך לדון רק בתובענות שבתחום סמכותו העניינית.

{{ח:סעיף|39א|טענת פסלות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} הוראת {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 77א|סעיף 77א לחוק בתי המשפט}} תחול בשינויים המחוייבים על השופטים, הרשמים ונציגי הציבור של בית הדין; ערעור כאמור {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 77א|בסעיף 77א(ג)}} יהיה לפני בית הדין הארצי, וידון בו נשיא בית הדין הארצי, או מותב של שופטי בית הדין הארצי, או שופט אחד, הכל כפי שיקבע הנשיא.

{{ח:סעיף|39ב|משמר בתי המשפט|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} איש משמר בתי המשפט ימלא את תפקידי משמר בתי המשפט לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#פרק ג1|פרק ג׳1 לחוק בתי המשפט}} גם לגבי בית הדין, ויהיו נתונות לו לשם כך הסמכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#פרק ג1|הפרק האמור}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|40|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה היא ביום י״ח באלול תשכ״ט (1 בספטמבר 1969).

{{ח:סעיף|41|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} הליכים שערב תחילתו של חוק זה היו תלויים ועומדים לפני בית משפט, בית הדין לביטוח לאומי, או רשות אחרת שבית הדין בא במקומה מכוח התיקונים {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}}, ינהגו בהם כאילו לא נכנס חוק זה לתקפו.

{{ח:סעיף|42|דין המדינה|תיקון: תש״ם, תשע״ב, תשע״ד־2}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה דין המדינה כדין כל מעסיק אחר ובית הדין רשאי ליתן סעד נגד המדינה גם בדרך צו מניעה או ביצוע בעין.

{{ח:סעיף|43|ביצוע ותקנות|תיקון: תש״ם, תשמ״ט, תשמ״ט־2, תשע״ב־3, תשע״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ושר התעשייה המסחר והתעסוקה ממונים על ביצוע חוק זה והם רשאים להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|סמכויות שר התעשייה המסחר והתעסוקה הועברו לשר הרווחה והשירותים החברתיים (י״פ תשע״ז, 1314), ותוארו שונה לשר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים (ק״ת תשע״ח, 250).}}
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים רשאי, לאחר התייעצות עם שר התעשייה המסחר והתעסוקה, להתקין תקנות בדבר סדר הדין בבית הדין, לרבות תקנות בדבר ערעורים וכן תקנות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} מועדים לישיבות הרגילות של בית הדין;
{{ח:תתת|(2)}} פרסום פסקי דין;
{{ח:תתת|(3)}} אגרות בית דין ופטור מהן;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (אגרות)|תקנות בית הדין לעבודה (אגרות), התשס״ח–2008}}.}}
{{ח:תתת|(4)}} הטלת הוצאות משפט, הערכתן וקביעת שכר טרחה של עורכי הדין ששופט או רשם רשאים להקציב להם בעד פעולותיהם לפני בית הדין;
{{ח:תתת|(5)}} סעד משפטי;
{{ח:תתת|(6)}} תשלום לנציגי ציבור;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (תשלום לנציגי ציבור)|תקנות בית הדין לעבודה (תשלום לנציגי ציבור), התשל״ח–1978}}.}}
{{ח:תתת|(7)}} דמי נסיעה, אוכל ולינה ושכר בטלה של עדים;
{{ח:תתת|(8)}} הארכת מועדים לעשיית דבר שבסדרי דין או שבנוהג, אף אם נקבעו בחיקוק;
{{ח:תתת|(9)}} קביעת שיעורי התשלומים שרשאי בית דין או רשם לחייב בהם בעל דין בהליך אזרחי עבור רישום פרוטוקול הדיון, בין ידנית ובין במכשיר הקלטה או באמצעים אחרים (להלן – התשלומים), לרבות –
{{ח:תתתת|(1)}} סוגי ההליכים בהם ניתן להטיל את התשלומים;
{{ח:תתתת|(2)}} דרכי גביית התשלומים;
{{ח:תתתת|(3)}} מועדי הטלתם של התשלומים, תוך מתן אפשרות להטילם לפני ההליך, במהלכו או עם סיומו וכן לשנות עם סיום ההליך החלטה שניתנה קודם לכן לענין זה;
{{ח:תתתת|(4)}} התחשבות ביכולתו הכספית של בעל הדין;
{{ח:תתת|(10)}} קביעת אגרה מיוחדת שתיועד למימון רישום פרוטוקולים כאמור בפסקה (9), ותשולם על ידי בעל דין בדרך שתיקבע בתקנות;
{{ח:תתת|(11)}} בית הדין שתהא נתונה לו הסמכות המקומית לדון בבקשה בעניין פרסום שם חשוד לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 70|סעיף 70(ד1)(2)(א), (ה) או (ה1) לחוק בתי המשפט}}, לרבות בקשה כאמור המוגשת לאחר שעות העבודה הרגילות של בית הדין, על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 70א|בסעיף 70א(א) ו־(ב) לחוק בתי המשפט}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין)|תקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין), התשנ״ב–1991}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (סדר הדין בסכסוך קיבוצי)|תקנות בית הדין לעבודה (סדר הדין בסכסוך קיבוצי), תשכ״ט–1969}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית דין לעבודה (המצאת מסמך בשטחים המוחזקים)|תקנות בית דין לעבודה (המצאת מסמך בשטחים המוחזקים), תש״ל–1969}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (סדר הדין בענין שביתה חלקית בלתי מוגנת)|תקנות בית הדין לעבודה (סדר הדין בענין שביתה חלקית בלתי מוגנת), תשל״ז–1977}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין במצב חירום מיוחד)|תקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין במצב חירום מיוחד), התשנ״א–1991}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (פגרות)|תקנות בית הדין לעבודה (פגרות), התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (פישור)|תקנות בית הדין לעבודה (פישור), התשנ״ג–1993}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (הוראה שעה – חרבות ברזל) (סדרי דין בבתי הדין לעבודה)|תקנות בית הדין לעבודה (הוראה שעה – חרבות ברזל) (סדרי דין בבתי הדין לעבודה), התשפ״ד–2023}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} תקנות לפי סעיף קטן (ב)(9) עד (11) טעונות אישורה של ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א)(5)}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|בחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), תש״ט–1949}}.}}

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)|בחוק שירות המדינה (גימלאות), תשט״ו–1955}}.}}

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|בחוק שירות התעסוקה, תשי״ט–1959}}.}}

{{ח:סעיף*|5||תיקון: תשל״א|עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|בחוק הגנת השכר, תשי״ח–1958}}.}}

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|בחוק ארגון הפיקוח על העבודה, תשי״ד–1954}}.}}

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה|בחוק שעות עבודה ומנוחה, תשי״א–1951}}.}}

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 1 פרט 8}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שכר שווה לעובדת ולעובד|בחוק שכר שווה לעובדת ולעובד, תשכ״ד–1964}}.}}

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת 1 פרט 9}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הגימלאות לנפגעי ספר|בחוק הגימלאות לנפגעי ספר, תשי״ז–1956}}.}}

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת 1 פרט 10}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעים בהצלת נפש|בחוק התגמולים לנפגעים בהצלת נפש, תשכ״ה–1965}}.}}

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת 1 פרט 11}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק חופשה שנתית|בחוק חופשה שנתית, תשי״א–1951}}.}}

{{ח:סעיף*|12||תיקון: תשל״א|עוגן=תוספת 1 פרט 12}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירותי הכבאות|בחוק שירותי הכבאות, תשי״ט–1959}}.}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת מחלקת העבודה|פקודת מחלקת העבודה, 1943}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת תאונות ומחלות משלוח יד (הודעה)|פקודת תאונות ומחלות משלוח יד (הודעה), 1945}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|פקודת הבטיחות בעבודה, 1946}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), תש״ט–1949}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה|חוק שעות עבודה ומנוחה, תשי״א–1951}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק חופשה שנתית|חוק חופשה שנתית, תשי״א–1951}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק איסור אפיית לילה|חוק איסור אפיית לילה, תשי״א–1951}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק חמרי נפץ|חוק חמרי נפץ, תשי״ד–1954}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות, תשי״ג–1953}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|חוק עבודת הנוער, תשי״ג–1953}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|חוק עבודת נשים, תשי״ד–1954}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|חוק ארגון הפיקוח על העבודה, תשי״ד–1954}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|חוק הגנת השכר, תשי״ח–1958}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|חוק שירות התעסוקה, תשי״ט–1959}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שירות עבודה בשעת חירום|חוק שירות עבודה בשעת חירום, תשכ״ז–1967}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1967}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תקנות המלאכות והתעשיות (הסדרתן) (נפט) – 1934 {{ח:הערה|(התקנות בוטלו)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשל״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|חוק מס מקביל, תשל״ג–1973}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: ק״ת תשל״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|חוק הסכמים קיבוציים, תשי״ז–1957}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|חוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שיוויון ההזדמנויות בעבודה|חוק שיוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ״ח–1988}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (העסקה שלא כדין)|חוק עובדים זרים (העסקה שלא כדין), התשנ״א–1991}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ד, תשנ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)#פרק ו סימן א|סימן א׳ לפרק ו׳ לחוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה), התשנ״ה–1994}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#פרק ד|פרק ד׳ לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ח־2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת הטרדה מינית#סעיף 8|סעיף 8 לחוק למניעת הטרדה מינית, התשנ״ח–1998}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוסף בטעות פעם נוספת)}} {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|חוק הסכמים קיבוציים, התשי״ז–1957}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״א}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק מידע גנטי#סעיף 29|סעיף 29 לחוק מידע גנטי, התשס״א–2000}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״א־3}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הודעה מוקדמת לפיטורים ולהתפטרות|חוק הודעה מוקדמת לפיטורים ולהתפטרות, התשס״א–2001}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ב, תשע״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הודעה לעובד ולמועמד לעבודה (תנאי עבודה והליכי מיון וקבלה לעבודה)|חוק הודעה לעובד ולמועמד לעבודה (תנאי עבודה והליכי מיון וקבלה לעבודה), התשס״ב–2002}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע)}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הגנה על עובדים בשעת חירום|חוק הגנה על עובדים בשעת חירום, התשס״ו–2006}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין)#סעיף 5א|סעיף 5א לחוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין), התשנ״ז–1997}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה#סעיף 24|סעיפים 24}}, {{ח:חיצוני|חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה#סעיף 31|31}}, {{ח:חיצוני|חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה#סעיף 32|32}}, {{ח:חיצוני|חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה#סעיף 33|33}}, {{ח:חיצוני|חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה#סעיף 35|35}}, {{ח:חיצוני|חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה#סעיף 36|36}} {{ח:חיצוני|חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה#סעיף 37|ו־37 לחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע״ב–2011}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק איסור קבלת ביטחונות מעובד|חוק איסור קבלת ביטחונות מעובד, התשע״ב–2012}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018)#פרק ב|פרק ב׳ לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018), התשע״ז–2017}}

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18(ב)(1) ו־(ה)}} {{ח:פנימי|סעיף 20|ו־20(א1)(1)}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטה או קביעה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (בפרט זה – חוק הביטוח הלאומי), כמפורט להלן:
{{ח:תת|(א)}} קביעה של דרגת נכות, דרגת אי־כושר להשתכר, מוגבלות בניידות או רמת תלות, לפי הסכם שנערך לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|(ב)}} החלטה של ועדה רפואית לעררים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 123|סעיף 123 לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|(ג)}} החלטה של ועדה רפואית לעררים, החלטה של ועדה לעררים והחלטה של ועדה לעררים לשירותים מיוחדים, לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 213|סעיף 213 לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|(ד)}} החלטה של ועדה לעררים לילד נכה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 222|סעיף 222(ד) לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|(ה)}} החלטה של ועדה לעררים לעניין מצב תפקודי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 230ב|סעיף 230ב לחוק הביטוח הלאומי}};

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטה של ועדה רפואית לעררים לפי {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם#סעיף 7|סעיף 7 לחוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם, התשנ״ב–1992}};

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטה של ועדה רפואית לעררים לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 5|סעיף 5(ד) לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש״ל–1970}};

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 3 פרט 4}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטה של המוסד לביטוח לאומי בדבר תשלום קצבה חודשית לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי עירוי דם (נגיף האיידס)#סעיף 7א|סעיף 7א לחוק לפיצוי נפגעי עירוי דם (נגיף האיידס), התשנ״ג–1992}};

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 3 פרט 5}}
{{ח:ת}} תובענה לפי {{ח:חיצוני|חוק המסייעים לנטרול תוצאות אסון צ'רנוביל#סעיף 6|סעיף 6 לחוק המסייעים לנטרול תוצאות אסון צ׳רנוביל, התשס״א–2001}};

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 3 פרט 6}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטה של ועדת ערעור לפי {{ח:חיצוני|חוק חומרי נפץ#סעיף 17|סעיף 17(ה) לחוק חומרי נפץ, התשי״ד–1954}};

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 3 פרט 7}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטה של ועדה רפואית לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי גזזת#סעיף 14|סעיף 14(ב) לחוק לפיצוי נפגעי גזזת, התשנ״ד–1994}};

{{ח:סעיף*|8||תיקון: תשע״ג, תשע״ז־4|עוגן=תוספת 3 פרט 8}}
{{ח:ת}} תובענה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי רווחה (זכויות נשים ששהו במקלט לנשים מוכות)#סעיף 5|סעיף 5 לחוק שירותי רווחה (זכויות נשים ששהו במקלט לנשים מוכות), התשע״ג–2012}}.

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18(ד) ו־(ו)}} {{ח:פנימי|סעיף 20|ו־20(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 4 פרט 1}}
{{ח:ת}} לבדוק אם כתבי הטענות ערוכים כדין;

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 4 פרט 2}}
{{ח:ת}} להתיר תיקון כתבי טענות או להורות על כך;

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 4 פרט 3}}
{{ח:ת}} לערוך רשימת הפלוגתות;

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 4 פרט 4}}
{{ח:ת}} לקבוע את שלבי הדיון בתובענה ואת הסדר שבו יתבררו שאלות שבעובדה ושבמשפט;

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 4 פרט 5}}
{{ח:ת}} ליתן צווים לעיקול נכסים או לעיכוב יציאה מן הארץ;

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 4 פרט 6}}
{{ח:ת}} ליתן פסק דין במעמד צד אחד בתובענה שנתבע אינו מתגונן בה או ליתן החלטה במעמד צד אחד בבקשה שמשיב אינו משיב לה, כנגד אותו נתבע או משיב, למעט בהליך של סכסוך קיבוצי, וכן לבטל פסק דין או החלטה שניתנו כאמור;

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 4 פרט 7}}
{{ח:ת}} ליתן פסק דין במעמד צד אחד למחיקת תובענה או בקשה כשהתובע או המבקש אינו מתייצב לדיון, למעט בהליך של סכסוך קיבוצי;

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 4 פרט 8}}
{{ח:ת}} למחוק תובענה או בקשה, על פי בקשת התובע או המבקש;

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת 4 פרט 9}}
{{ח:ת}} ליתן פסק דין בנוסח מוסכם אם הסכימו בעלי הדין למתן פסק דין כאמור, אף אם הסכימו בעלי הדין לגופו של עניין בלבד ולא על סכום הוצאות המשפט, וכן ליתן, לבקשת בעלי הדין, תוקף של פסק דין להסדר פשרה שעשו ביניהם;

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת 4 פרט 10}}
{{ח:ת}} להאריך, מטעמים מיוחדים שיירשמו, מועד או זמן שנקבע בחיקוק או להאריך מועד שקבע בית הדין או רשם, לעשיית דבר שבסדר דין או שבנוהג;

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת 4 פרט 11}}
{{ח:ת}} להעביר הליך לבית דין אחר, אם מצא שאין הוא יכול לדון בו מחמת שאינו בסמכותו המקומית;

{{ח:סעיף*|12||עוגן=תוספת 4 פרט 12}}
{{ח:ת}} לדון ולהחליט בבקשה לעיכוב ביצוע של פסק דין, למעט בהליך של סכסוך קיבוצי;

{{ח:סעיף*|13||עוגן=תוספת 4 פרט 13}}
{{ח:ת}} להורות כל הוראה לסדר הדין שיש בה כדי לפשט את הדיון או להקל עליו;

{{ח:סעיף*|14||עוגן=תוספת 4 פרט 14}}
{{ח:ת}} לדון ולהחליט בבקשות שהוגשו עד לתחילת שלב ההוכחות בהליך, בעניינים שאינם מנויים {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת זו}}, למעט בהליך של סכסוך קיבוצי ובבקשות לדחייה על הסף;

{{ח:סעיף*|15||עוגן=תוספת 4 פרט 15}}
{{ח:ת}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|תוספת 4 פרט 5|בפרט {{ח:הערה|(}}5{{ח:הערה|)}}}}, לדון ולהחליט בבקשות למתן סעד זמני, עד לתחילת שלב ההוכחות בדיון בבקשה למתן סעד זמני, למעט בהליך של סכסוך קיבוצי;

{{ח:סעיף*|16||עוגן=תוספת 4 פרט 16}}
{{ח:ת}} להפעיל סמכות או למלא תפקיד הנתונים לרשם בית דין לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27(א)}}, ושאינם מנויים {{ח:פנימי|תוספת 4 פרט 1|בפרטים {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}} עד {{ח:הערה|(}}15{{ח:הערה|)}}}}.

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית|תיקון: תשע״ב־5}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27(ב)(1) ו־(ב3)}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 5 פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|חוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}};

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 5 פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה|חוק שעות עבודה ומנוחה, התשי״א–1951}};

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 5 פרט 3}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק חופשה שנתית|חוק חופשה שנתית, התשי״א–1951}};

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 5 פרט 4}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק פיצויי פיטורים|חוק פיצויי פיטורים, התשכ״ג–1963}};

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 5 פרט 5}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|חוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}};

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 5 פרט 6}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה|חוק דמי מחלה, התשל״ו–1976}};

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 5 פרט 7}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת בן זוג)|חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת בן זוג), התשנ״ח–1998}};

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 5 פרט 8}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת הורה)|חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת הורה), התשנ״ד–1993}};

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת 5 פרט 9}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד)|חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד), התשנ״ג–1993}};

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת 5 פרט 10}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה (היעדרות עקב היריון ולידה של בת זוג)|חוק דמי מחלה (היעדרות עקב היריון ולידה של בת זוג), התש״ס–2000}};

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת 5 פרט 11}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הודעה מוקדמת לפיטורים ולהתפטרות|חוק הודעה מוקדמת לפיטורים ולהתפטרות, התשס״א–2001}};

{{ח:סעיף*|12||עוגן=תוספת 5 פרט 12}}
{{ח:ת}} הסכם קיבוצי או צו הרחבה של הסכם קיבוצי כללי או כללי–ענפי בדבר תשלום דמי הבראה;

{{ח:סעיף*|13||תיקון: תשע״ד־2|עוגן=תוספת 5 פרט 13}}
{{ח:ת}} הסכם קיבוצי או צו הרחבה של הסכם קיבוצי כללי או כללי–ענפי בדבר השתתפות מעסיק בהוצאות נסיעה לעבודה וממנה;

{{ח:סעיף*|14||עוגן=תוספת 5 פרט 14}}
{{ח:ת}} הסכם קיבוצי או צו הרחבה של הסכם קיבוצי כללי או כללי–ענפי בדבר תשלום תוספת יוקר;

{{ח:סעיף*|15||עוגן=תוספת 5 פרט 15}}
{{ח:ת}} הסכם קיבוצי או צו הרחבה של הסכם קיבוצי כללי או כללי–ענפי בדבר דמי חגים;

{{ח:סעיף*|16||עוגן=תוספת 5 פרט 16}}
{{ח:ת}} הסכם קיבוצי או צו הרחבה של הסכם קיבוצי כללי או כללי–ענפי בדבר ימי אבל;

{{ח:סעיף*|17||עוגן=תוספת 5 פרט 17}}
{{ח:ת}} הסכם קיבוצי או צו הרחבה של הסכם קיבוצי כללי או כללי–ענפי בעניין פנסיה;

{{ח:סעיף*|(18)||תיקון: ק״ת תשפ״ה|עוגן=תוספת 5 פרט 18}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הודעה לעובד ולמועמד לעבודה (תנאי עבודה והליכי מיון וקבלה לעבודה)|חוק הודעה לעובד ולמועמד לעבודה (תנאי עבודה והליכי מיון וקבלה לעבודה), התשס״ב–2002}}.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״א באדר תשכ״ט (18 במרס 1969).}}
* '''גולדה מאיר'''
ראש הממשלה
* '''יעקב ש. שפירא'''
שר המשפטים
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]