תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 325|תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6146.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 286|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6297.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 779|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6482.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 91|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6722.pdf}}, {{ח:תיבה|665|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6767.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 268|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7580.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1558|[צ״ל: תיקון]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9098.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 31ג|סעיף 31ג(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר האוצר ועם נציב שירות המדינה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה“ – כל הכנסה החייבת ברישום כהכנסה, בניהול ספרים לפי שיטה חשבונאית על בסיס מצטבר, ובסכומה המלא, בלא קיזוז או ניכוי, מכל סוג שהוא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על השכר“ – הממונה על השכר במשרד האוצר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנכ״ל“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהוא הסמיכו לכך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המשמעת“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עצמאי“ – יחיד המועסק בידי תאגיד בריאות שלא במעמד עובד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רפואה ראשונית“ – שירותי רפואה שנותנים רופא משפחה, רופא פנימאי, רופא נשים ורופא ילדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רפואה שניונית“ – שירותי רפואה שאינם רפואה ראשונית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות השיפוט“ – {{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי)|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי), התשמ״ט–1988}}.

{{ח:סעיף|2|מבנה ארגוני|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד בריאות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק}} (להלן – תאגיד בריאות), יהיה מוסד ללא כוונת רווח; הון התאגיד, ככל שישנו, ונכסיו, ישמשו רק למטרותיו, והתאגיד לא יחלק רווחים או כל טובת הנאה אחרת לחבריו.
{{ח:תת|(ב)}} תאגיד בריאות יקיים מבנה ארגוני שיכלול את הגופים האלה לפחות, אף אם כינוים שונה:
{{ח:תתת|(1)}} דירקטוריון – שיקבע את מדיניות התאגיד ויפקח על ביצועה בידי המנהל הכללי של תאגיד הבריאות ונושאי משרה אחרים;
{{ח:תתת|(2)}} מנהל כללי אשר יבחר הדירקטוריון;
{{ח:תתת|(3)}} ועדת ביקורת; יושב ראש הועדה לא יהיה עובד התאגיד או עובד בית החולים;
{{ח:תתת|(4)}} רואה חשבון;
{{ח:תתת|(5)}} יועץ משפטי;
{{ח:תתת|(6)}} מבקר פנים.
{{ח:תת|(ג)}} לא ימונה דירקטור בתאגיד בריאות אלא אם כן קבעו ועדת הביקורת והיועץ המשפטי של התאגיד, כי הוא כשיר לכהונת דירקטור לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 16א|סעיפים 16א}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 17|17(א)}}, ולענין {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 17|פסקה (3) בו}} – למעט ניגוד ענינים הנובע מעצם היותו עובד בית החולים – {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 17א|ו־17א לחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, ויחולו עליו, בשינויים המחויבים, הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 18ג|סעיף 18ג}}, הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 19|סעיף 19}} והוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 22|סעיף 22(א)(1) עד (5) לחוק האמור}}; שליש מבין הדירקטורים לא יהיו עובדי התאגיד או עובדי בית החולים וימונו בהתייעצות עם שר הבריאות.
{{ח:תת|(ד)}} על ועדת הביקורת יחולו, בשינויים המחויבים, הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 114|סעיפים 114 עד 117 לחוק החברות}}.
{{ח:תת|(ה)}} בתאגיד בריאות שהוא עמותה, במקום ”דירקטוריון“ קרי ”ועד העמותה“ ובמקום ”דירקטור“ קרי ”חבר ועד העמותה“.

{{ח:סעיף|3|ביקורת}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד בריאות יהיה גוף מבוקר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה|בחוק מבקר המדינה, התשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}.
{{ח:תת|(ב)}} תאגיד בריאות יעביר למבקר הפנים של משרד הבריאות כל מידע שדרש ממנו, בתוך התקופה שקבע בדרישתו; דרישת מבקר הפנים של משרד הבריאות תוגש למנהל הכללי של התאגיד או ליושב ראש הדירקטוריון שלו.

{{ח:סעיף|4|פעילות תאגיד בריאות}}
{{ח:תת|(א)}} פעילותו של תאגיד בריאות בכל הנוגע לשימוש בתשתיות בית החולים או מיתקניו, לרבות לענין שעות והסדרי עבודה (להלן – פעילות התאגיד בבית החולים), תהיה בהתאם לקבוע בהסכם בכתב בינו ובין בית החולים שבו פועל התאגיד (להלן – בית החולים) או בינו לבין הממשלה, לפי הענין, שנחתם בידי המוסמכים לכך, לרבות לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה|חוק נכסי המדינה, התשי״א–1951}} (להלן – הסכם הפעילות), ולא תתבצע כל פעילות כאמור אלא במסגרת הסכם הפעילות; הסכם הפעילות יהיה לתקופה קצובה אשר לא תעלה על 5 שנים ואולם פקיעתו תהיה לא יאוחר ממועד פקיעת האישור לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 31ג|סעיף 31ג(א) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} הסכם הפעילות יכלול רק פעילות של תאגיד בריאות בבית החולים, שהיא אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מכירת שירותי רפואה ראשונית, רפואה שניונית, שירותי אשפוז ושירותים פארא־רפואיים;
{{ח:תתת|(2)}} ביצוע מחקר רפואי;
{{ח:תתת|(3)}} מכירת שירותי רפואה מונעת, קידום בריאות והדרכת סטודנטים ועובדים במקצועות בתחום הבריאות.
{{ח:תת|(ג)}} הסדרת הפעילות האמורה בתקנת משנה (ב) בהסכם הפעילות תכלול, בין השאר, את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לענין מכירת שירותי בריאות, כאמור בתקנת משנה (ב)(1) –
{{ח:תתתת|(א)}} פירוט שירותי הבריאות הנכללים בפעילות התאגיד בבית החולים; לא ייכללו בפעילות התאגיד כאמור שירותי בריאות שאינם נכללים בפעילות בית החולים, זולת אם אין חלופה מתאימה להפעלתם במסגרת בית החולים, מתקציבו, ובאמצעות עובדיו;
{{ח:תתתת|(ב)}} היקף פעילות שנתי של התאגיד בבית החולים, בחלוקה לשירותי הבריאות שפורטו כאמור בפסקת משנה (א); היקף פעילות התאגיד בבית החולים יוגדר כשיעור מרבי, מתוך היקף הפעילות של בית החולים ביחס לאותם שירותים, כפי שקבע המנכ״ל בתחילת כל שנה;
{{ח:תתתת|(ג)}} ימים ושעות פעילות של תאגיד הבריאות, ובלבד שתאגיד הבריאות לא יבצע כל פעילות, בבית החולים, שענינה מכירת שירותי בריאות, כאמור בתקנת משנה (ב)(1), לפני השעה 15.00;
{{ח:תתתת|(ד)}} התמורה הכספית שישלם תאגיד הבריאות לבית החולים בעד פעילות התאגיד בבית החולים;
{{ח:תתת|(2)}} לענין ביצוע מחקר רפואי ושירותי רפואה מונעת, קידום בריאות והדרכה כאמור בתקנת משנה (ב)(2) ו־(3) כללים ותנאים לפעילות כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} קביעה כי התאגיד מתחייב לשפות את בית החולים, בכל מקרה שבו יחויב בית החולים בפיצוי או בכל תשלום אחר בשל פעילות התאגיד בבית החולים;
{{ח:תתת|(4)}} קביעה כי היקף פעילות התאגיד, בהתאם לפסקה (1)(ב), כפופה לסמכות שר הבריאות לפי תקנת משנה (ו), וכי סכום התמורה הכספית שישלם התאגיד לבית החולים, כאמור בפסקה (1)(ד), כפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}}.
{{ח:תת|(ד)}} הסכם הפעילות יכלול התחייבות של תאגיד הבריאות לפעול בהתאם לתקנות אלה ויצורפו אליו:
{{ח:תתת|(1)}} מסמכי ההתאגדות של תאגיד הבריאות כאשר הם מותאמים לדרישות המבנה הארגוני שבתקנות אלה;
{{ח:תתת|(2)}} הוראה בלתי חוזרת של תאגיד הבריאות לכל אחת מקופות החולים, בנוסח שהורה עליו חשב משרד הבריאות, להעביר לבית החולים, מתוך הסכומים המגיעים או שיגיעו מהם לתאגיד, כל סכום שחייב התאגיד לבית החולים, לפי הסכם הפעילות, הוראה מהוראות תקנות אלה או הוראה שניתנה לפיהן, הכל בהתאם לדרישת חשב משרד הבריאות מקופות החולים.
{{ח:תת|(ה)}} הסכם הפעילות וכל שינוי בו טעון אישור שר הבריאות מראש, לאחר שווידא כי התקיימו בו אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסכם הפעילות אינו נוגד הוראות כל דין, לרבות הוראות תקנות אלה;
{{ח:תתת|(2)}} התאגיד הציג הסדרי ביטוח נאותים לכיסוי מלוא הסיכונים הכרוכים בפעילותו בתחומי בית החולים;
{{ח:תתת|(3)}} בית החולים לא התחייב לתת ערבות או הלוואה לתאגיד הבריאות;
{{ח:תתת|(4)}} אין בהסכם הקניה של זכות, לתאגיד הבריאות, בנכסי המדינה, למעט זכותו לשימוש סביר בנכסי בית החולים לצורך פעילות התאגיד בבית החולים;
{{ח:תתת|(5)}} אין בפעילות התאגיד משום סיכון ליציבותו הכלכלית של בית החולים וליכולתו לתת שירותי בריאות;
{{ח:תתת|(6)}} התאגיד אינו מתחרה בבית החולים, באותם תחומי פעילות המשותפים לשניהם.
{{ח:תת|(ו)}} שר הבריאות רשאי להורות לתאגיד בריאות, כי פעילותו בשנה מסוימת לא תעלה, ביחס לשירות בריאות מסוים, על שיעור נמוך מזה שנקבע בהסכם הפעילות לפי תקנת משנה (ג)(1)(ב) (להלן – השיעור המקורי), אם סבר כי יש בשיעור המקורי כדי לגרוע ממיצוי היקף פעילות בית החולים, כפי שקבע המנכ״ל.
{{ח:תת|(ז)}} פעילות תאגיד הבריאות בתחומי בית חולים, כאמור בתקנת משנה (ב), לא תכלול מכירת שירותים לאותו בית חולים.

{{ח:סעיף|5|השקעות תאגיד בריאות בבית החולים}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתקיימו בין בית החולים לבין תאגיד הבריאות הפועל בתחומו כל זיקה, קשר או הסכם, בין במישרין ובין בעקיפין, בין כספי, בין עסקי ובין אחר, אלא כחלק מהסכם הפעילות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאים בית החולים ותאגיד הבריאות להסכים ביניהם על השקעה כספית של תאגיד הבריאות ברכישת ציוד לבית החולים ופיתוח תשתיות בית החולים.
{{ח:תת|(ג)}} השקעות כספיות של התאגיד שבוצעו כאמור בתקנת משנה (ב), יהיו רכוש המדינה, ולא יופיעו בדוחות הכספיים של תאגיד הבריאות כרכושו.
{{ח:תת|(ד)}} הסכם כאמור בתקנת משנה (ב) לא יכלול תמורה בכסף או בשווה כסף, ערבות או הלוואה מבית החולים לתאגיד הבריאות; הסכם לפיתוח תשתיות בית החולים ייעשה בכתב והוא טעון אישור שר הבריאות מראש.
{{ח:תת|(ה)}} לא יראו בהשקעות כספיות כאמור בתקנה זו תחליף, מלא או חלקי, לתשלומים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}}.

{{ח:סעיף|6|תשלומי תאגיד בריאות לבית החולים|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} תמורת השימוש במיתקני בית חולים ועלות שירותי תשתית שמספק בית החולים לתאגיד בריאות, יעביר תאגיד הבריאות לבית החולים סכום שלא יפחת מ־20% של הכנסותיו מפעילות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4(ב)(1)}} וכן סכום שלא יפחת מ־4% של הכנסותיו מפעילות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4(ב)(3)}}; ראה שר הבריאות כי בית החולים עלול להימצא במצב של חוסר איזון תקציבי ברבעון מרבעוני השנה, יקבע השר שיעורים מזעריים אחרים, ככל הדרוש להבאת בית החולים לאיזון תקציבי; חרג בית החולים בפועל מתקציב המדינה בשנה נתונה, החל משנת 2021 ואילך, יעביר תאגיד הבריאות לבית החולים בשנה העוקבת נוסף על הסכומים האמורים בתקנת משנה זו, סכום שלא יפחת מ־10% של הכנסותיו מפעילות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4(ב)(1)}} בשנה העוקבת, או סכום השווה לגובה החריגה, הנמוך מבין השניים אלא אם כן עמד בתקציבו הנקוב בשנה העוקבת; לעניין זה, לא יבוא בחשבון החלק בגירעון הצפוי הנובע מכוח עליון או קיצוצים תקציביים רוחביים במערכת הבריאות.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבריאות רשאי להורות לתאגיד הבריאות על תוספת תשלום לבית החולים שבתחומו הוא פועל, לצורך פיתוח בית החולים או רכישת ציוד.
{{ח:תת|(ג)}} הסכום השנתי הכולל שנדרש תאגיד בריאות להעביר לבית החולים לפי תקנה זו לא יעלה, בכל מקרה, על 40% מהכנסות הפעילות של תאגיד הבריאות בבית החולים בשנה שקדמה לאותה שנה; על סכום זה ייתוסף שווים של ציוד מתכלה ושירותים, שמספק בית החולים לתאגיד, למעט שירותי תשתית.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות תקנת משנה (א) לא יחולו על הכנסות תאגיד בריאות שמקורן במכירת שירותים למשרד הבריאות ובפעילות נבחרת; לענין זה, ”פעילות נבחרת“ – פעילות בתחום הבריאות שביצע תאגיד הבריאות בבית החולים ביום 1 בספטמבר 2001, ושנתקיימו בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא מנוהלת כמשק כספים סגור;
{{ח:תתת|(2)}} היא לא בוצעה בידי בית החולים בשנה שקדמה למועד האמור ואינה מבוצעת בידו גם במועד אישורו של הסכם הפעילות;
{{ח:תתת|(3)}} אין חלופה מתאימה לביצועה במסגרת בית החולים, מתקציבו ובאמצעות עובדיו;
{{ח:תתת|(4)}} דבר ביצועה של הפעילות האמורה, כפעילות נבחרת, נכלל בהסכם פעילות שאושר כדין.
{{ח:תת|(ה)}} הסכומים שתאגיד בריאות חייב בהעברתם לבית חולים לפי תקנה זו יהיו בכסף ולא בשווה כסף, ואולם יכול תאגיד בריאות, במקום העברה בכסף, להמחות לבית החולים טופסי התחייבות של קופות החולים, ואם הומחו טפסים בשווי נמוך ממחיר השירות לפי מחירון משרד הבריאות, ישלים תאגיד הבריאות בכסף את סכום ההפרש.
{{ח:תת|(ו)}} הסכומים שתאגיד הבריאות חייב בהעברתם לבית החולים לפי תקנה זו יועברו אחת לחודש, במועד שייקבע בהסכם הפעילות, בעד הפעילות בחודש שקדם לו; לא הועברו הסכומים במועד שנקבע, תיתוסף להם ריבית חשב כללי רגילה.

{{ח:סעיף|6א|הפחתת שכר – הוראת שעה|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד בריאות יעביר לבית החולים שבתחומו הוא פועל, סכום השווה להפחתה בהוצאות השכר שלו, הנובעת מהוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004)#פרק טו|פרק ט״ו לחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות התקציב {{ח:הערה|[צ״ל: לשנות הכספים]}} 2003 ו־2004), התשס״ג–2003}} (להלן – סכום החיסכון), לגבי –
{{ח:תתת|(1)}} התקופה שמיום א׳ בתמוז התשס״ג (1 ביולי 2003) עד יום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003) – לא יאוחר מיום י״ד באדר התשס״ד (7 במרס 2004); בפסקה זו, ”סכום החיסכון“ – לרבות דמי ההבראה ומענק היובל שנדרש התאגיד לשלם, בשנת 2003, לעובדיו, אלמלא הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004)#פרק טו|פרק ט״ו}} האמורות (להלן – סכום ההבראה);
{{ח:תתת|(2)}} התקופה שמיום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004) עד יום כ״ג בתמוז התשס״ה (30 ביוני 2005) – עד 28 בחודש העוקב לכל אחד מחודשי התקופה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} פחת סכום החיסכון לאחד מהחודשים בתקופה שמיום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) עד יום כ״ג בתמוז התשס״ה (30 ביוני 2005) משישית סכום ההבראה או היה שווה לסכום האמור – יהיה התאגיד פטור מהעברתו לגבי אותו חודש, ואם פחת סכום החיסכון משישית סכום ההבראה כאמור יהיה זכאי התאגיד לנכות את ההפרש מסכומים שהוא חייב בתשלומם, לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}}; עלה סכום החיסכון כאמור, על שישית סכום ההבראה, יעביר התאגיד את סכום החיסכון, במועד הקבוע בתקנת משנה (א)(2), בניכוי שישית סכום ההבראה.

{{ח:סעיף|7|התקשרויות תאגיד בריאות}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד בריאות רשאי לבצע כל התקשרות הדרושה, באופן סביר, לצורך פעילותו בבית החולים, ובלבד שהתקשרות כאמור לא תכלול –
{{ח:תתת|(1)}} הקניית זכויות לאחר בנכסי המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} ביצוע פעולה מן הפעולות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(ב)}}, בידי מי שאינו עובד התאגיד או עצמאי.
{{ח:תת|(ב)}} התקשרות כאמור בתקנת משנה (א), שענינה מתן ייעוץ מקצועי או אספקת ציוד לתאגיד הבריאות, כנגד השתתפות בהכנסות התאגיד, טעונה אישור שר הבריאות מראש.
{{ח:תת|(ג)}} בביצוע התקשרות כאמור בתקנת משנה (א), יחולו על תאגיד הבריאות הוראות {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|חוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}}, למעט תקנות שהותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים#סעיף 3א|סעיף 3א בו}}, וכן תחול {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים#סעיף 38|תקנה 38 לתקנות חובת המכרזים, התשנ״ג–1993}}, כאילו היה תאגיד הבריאות תאגיד כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים#סעיף 37|בתקנה 37 לתקנות האמורות}}.

{{ח:סעיף|8|פעילות תאגיד הבריאות מחוץ לבית החולים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד בריאות לא ירכוש ולא יחזיק אמצעי שליטה בתאגיד אחר, בין שהוא רשום ובין שאינו רשום, ולא יהיה בעל ענין בו, במישרין או בעקיפין, ולא יתקשר עם אחר במטרה ליצור מיזם אלא אם כן נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ניתן לכך היתר מראש מאת שר הבריאות ושר האוצר;
{{ח:תתת|(2)}} פעילות התאגיד האחר או המיזם (להלן – התאגיד האחר) היא בתחום הבריאות בלבד;
{{ח:תתת|(3)}} אמצעי השליטה של תאגיד הבריאות הם בשיעור של 20% לפחות מכל סוג של אמצעי שליטה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייתנו שר הבריאות ושר האוצר היתר כאמור בתקנת משנה (א)(1) אלא אם כן שוכנעו כי נתקיימו תנאי תקנת משנה (א)(2) ו־(3) וכי נתקיימו גם שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אין בפעילות התאגיד האחר משום הטלת מחויבות על תאגיד הבריאות, העשויה לסכל את יכולתו לתת שירותי בריאות בתחומי בית החולים או לסכן את יכולתו של תאגיד הבריאות לפעול באיזון תקציבי;
{{ח:תתת|(2)}} אין בפעילות התאגיד האחר כדי להתחרות עם בית החולים שבתחומו פועל תאגיד הבריאות.
{{ח:תת|(ב1)}} על אף האמור בתקנת משנה (א)(3), השרים רשאים לתת היתר לתאגיד בריאות להחזיק אמצעי שליטה בתאגיד אחר בשיעור נמוך מן הקבוע בה, אם כל מטרתו של התאגיד האחר היא להקים ולהפעיל חממות טכנולוגיות או אם התאגיד הוא חברת הזנק.
{{ח:תת|(ג)}} רכש או החזיק תאגיד הבריאות אמצעי שליטה בתאגיד אחר או התקשר בהתקשרות שמטרתה לייצור מיזם בלא היתר מאת שר הבריאות ושר האוצר, יהיה תאגיד הבריאות חייב למכור את אמצעי השליטה בתאגיד האחר או להפסיק לפעול לפי ההתקשרות, לפי הענין, בתוך פרק זמן שקבעו השרים.
{{ח:תת|(ג1)}} תקנה זו תחול גם על התאגיד האחר, בשינויים המחויבים; לא קיים התאגיד האחר את האמור בתקנה זו, רשאי שר הבריאות להורות לתאגיד הבריאות למכור את אמצעי השליטה שהוא מחזיק בתאגיד האחר כאמור בתקנת משנה (ג).
{{ח:תת|(ד)}} בתקנה זו,
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“, ”רכישה“, ”שליטה“, ”אמצעי שליטה“ ו”בעל ענין“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חממה טכנולוגית“ – מרכז ליזמות טכנולוגית שמטרתו להפוך רעיונות טכנולוגים חדשניים לחברות הזנק ולהוביל אותן למסחור, לרבות באמצעות גיוס הון פרטי.

{{ח:סעיף|9|תעריפי שירות}}
{{ח:ת}} תעריפי שירותי הבריאות שמוכר תאגיד הבריאות לא יעלו על התעריפים הקבועים במחירון משרד הבריאות.

{{ח:סעיף|10|ביטול או התליה של אישור}}
{{ח:ת}} לא קיים תאגיד בריאות הוראה לפי תקנות אלה, רשאים שר הבריאות ושר האוצר, בלי לגרוע מכל אמצעי או סעד אחר לפי דין, ולאחר שנתנו למנהל התאגיד הזדמנות להשמיע את עמדתו ולתקן את הפגם –
{{ח:תת|(1)}} לבטל את האישור שניתן לתאגיד לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 31ג|סעיף 31ג(א) לחוק}}, להתלותו לתקופה או להתנותו בסייגים, כעבור שישים ימים לפחות ממועד שהודיעו לתאגיד על החלטתם לבטל, להתלות או להתנות כאמור; תאגיד שהאישור שניתן לו הותלה או בוטל כאמור, יחדל מפעילותו בבית החולים, לרבות מכוח התקשרויות למתן שירותי בריאות בתוך בית החולים או תוך שימוש במיתקניו, בתקופת ההתליה או הביטול; הותנה האישור בתנאים, תהיה פעילותו כאמור כפופה לאותם תנאים;
{{ח:תת|(2)}} לקבוע כי תאגיד בריאות יעביר לבית החולים, בגין כל חודש או חלקו שבו לא קוימה הוראה כאמור, סכום שלא יעלה על עשרה אחוזים מסך כל התשלומים שהעביר התאגיד לבית החולים בשנה שקדמה לשנה שבה לא קוימה ההוראה.

{{ח:סעיף|11|תקציב תאגיד הבריאות}}
{{ח:תת|(א)}} תקציב תאגיד בריאות –
{{ח:תתת|(1)}} טעון אישור שר הבריאות בלי לגרוע מהיותו טעון אישור אחר לפי כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} יוגש לאישור שר הבריאות ולידיעת שר האוצר, לא יאוחר מ־30 ימים לפני תחילתה של כל שנה;
{{ח:תתת|(3)}} ייערך במתכונת ובפירוט הדומים לתקציב המפורט של בית החולים; התקציב ישקף את מלוא הפעילות הכספית המתוכננת או הצפויה של התאגיד.
{{ח:תת|(ב)}} החלה שנת כספים ותקציבו של תאגיד בריאות לא אושר בידי שר הבריאות מסיבה כלשהי, רשאי התאגיד להוציא בכל חודש, כל עוד לא אושר התקציב כאמור, סכום השווה לחלק השנים־עשר מן התקציב השנתי שאושר לשנת הכספים הקודמת, וזאת לגבי אותם סעיפים שפורטו בתקציב הקודם.
{{ח:תת|(ג)}} שר הבריאות רשאי, מטעמים מיוחדים, לקבוע הוראות לתקציב ביניים לשנת כספים מסוימת, בין דרך כלל ובין לתאגיד בריאות פלוני, שיחולו על אף האמור בתקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ד)}} אישור שר הבריאות לתקציב תאגיד הבריאות או קביעת הוראות כאמור בתקנת משנה (ג), ייעשו לאחר התייעצות עם אגף התקציבים במשרד האוצר.

{{ח:סעיף|12|חריגה מתקציב}}
{{ח:ת}} ראה שר הבריאות שתאגיד בריאות מבצע עבודה או פעולה –
{{ח:תת|(1)}} בלא הקצבה בתקציבו המאושר או חורג מתקציבו המאושר בדרך אחרת;
{{ח:תת|(2)}} בניגוד לתקנות אלה;
{{ח:תת|(3)}} שחוזה לעשייתם טעון אישור על פי כל דין; כשאישור כאמור לא ניתן,
{{ח:ת}} רשאי הוא לנקוט אמצעים הדרושים, לדעתו, לתיקון הליקויים האמורים, ובהם הוראה להפסיק את העבודה או את הפעולה.

{{ח:סעיף|13|הלוואות תאגיד}}
{{ח:ת}} תאגיד הבריאות לא ייטול הלוואות, בערך מצטבר העולה על עשרה אחוזים מהיקף פעילותו הכספית, אלא אם כן ניתן אישור שר הבריאות לכך מראש, ולא יערוב לחובו של אחר; לענין זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואה“ – למעט אספקת שירותים או טובין, באשראי שנתן ספק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היקף פעילות כספית“ – היקף הפעילות הכספית של התאגיד בשנה שבה ניטלה ההלוואה או נכרת הסכם ההלוואה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערך מצטבר“ – הערך הכולל של ההלוואות שנטל התאגיד, לרבות הלוואות שמועד קבלתן טרם הגיע, וכל עוד ההתקשרות לקבלתן עומדת בתוקפה, ולרבות הריבית החלה על ההלוואה עד למועד סילוקה המלא, ובניכוי סכום הפירעון של הלוואות שנפרעו.

{{ח:סעיף|14|דיווח}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד בריאות יגיש לשר הבריאות ולמנכ״ל, כל אחד לפי דרישתו, כל מידע או דוח בקשר לפעילותו, במתכונת ובמועדים שנקבעו בדרישה; כמו כן, יגיש תאגיד בריאות לשר הבריאות –
{{ח:תתת|(1)}} דוח כספי שנתי מבוקר, בתוך 120 ימים מתום שנת הכספים, ודוח כספי מסוקר, בתוך 60 ימים מתום כל רבעון מרבעוני שנת הכספים;
{{ח:תתת|(2)}} דיווח על כל מינוי או הפסקת כהונה של נושא משרה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, בתוך 30 ימים ממועד המינוי או הפסקת הכהונה;
{{ח:תתת|(3)}} דיווח חודשי על רשימת עובדי התאגיד ושכרם, בחלוקה לתחומי עיסוק;
{{ח:תתת|(4)}} כל דוח של מבקר הפנים בתאגיד הבריאות ושל ועדת הביקורת שלו, בתוך 30 ימים מן המועד שבו נערך;
{{ח:תתת|(5)}} דיווח על היקף פעילותו של תאגיד הבריאות, בכל תחום מתחומי פעילותו – ב־1 בדצמבר של כל שנה.
{{ח:תת|(ב)}} נמסר מידע כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}, במסגרת דיווח כאמור בתקנת משנה (א), יחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|החוק האמור}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא יגלה אדם כל מידע שנמסר לפי תקנת משנה (א) ושהגיע אליו בתוקף תפקידו, אלא לצורך ביצוע עבודתו ובקשר לתקנות אלה או על פי צו בית משפט.

{{ח:סעיף|15|עובדי תאגיד הבריאות|תיקון: תשס״ו, תשס״ט, תשס״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} תנאי עבודתם והשתכרותם של עובדי תאגיד הבריאות, ושל עצמאים, יהיו בכפוף לאמור {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.
{{ח:תת|(א1)}} לא יתקבל לעבודה בתאגיד הבריאות אדם שהורשע בעבירה, אם לפי אופיה ונסיבותיה הוא אינו ראוי לשמש בתפקיד אליו הוא מועמד.
{{ח:תת|(א2)}} לא יועסק עובד או עצמאי בתאגיד בריאות, אם ההעסקה עלולה להביא לקשרי עבודה או ליחסי כפיפות בינו לבין קרוב המשפחה שלו, המועסק אף הוא באותו תאגיד, או אם העסקה עלולה להביא לניגוד עניינים, עקב קרבת משפחה כאמור; ואולם רשאי הוועד המנהל של התאגיד, לבקשת המנהל הכללי של התאגיד, ליתן היתר להעסקת קרובי משפחה, בהתחשב בשיקולים המפורטים בסעיף 13.332 לתקשי״ר, וכן להתנות היתר כאמור בתנאים שיראה לנכון, במטרה לצמצם ככל הניתן את הפגיעה בעקרונות האמורים ברישה, ובלבד שהיתר כזה יהיה פרטני, לקרובי משפחה מסוימים; בתקנת משנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”העסקה“, ”כפיפות“, ”קרוב משפחה“ ו”קשרי עבודה“ – כהגדרתם בסעיף 13.312 לתקשי״ר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – לרבות עצמאי.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל בית החולים, מנהלו האדמיניסטרטיבי, הגזבר וקצין התקציבים שלו לא יעבדו בתאגיד בריאות ולא ימלאו בו כל תפקיד, בין בשכר ובין שלא בשכר; ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} ניתן למנות את מנהל בית החולים ליושב ראש הדירקטוריון של תאגיד הבריאות או לחבר בדירקטוריון, ואת המנהל האדמיניסטרטיבי של בית החולים לחבר בדירקטוריון, והכל שלא בשכר;
{{ח:תתת|(2)}} מנהל אדמיניסטרטיבי של בית החולים יוכל לשמש עובד תאגיד הבריאות, באישור שר הבריאות מראש, ובתנאים שקבע, בכפוף לאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} היקף הפעילות הכספית של התאגיד בבית החולים אינו עולה על 15% מהיקף הפעילות הכספית של בית החולים;
{{ח:תתתת|(ב)}} גזבר בית החולים יהיה שותף בכל החלטה של המנהל האדמיניסטרטיבי העשויה להשפיע על היקף הכנסותיו של בית החולים או של תאגיד הבריאות.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33א|סעיף 33א לחוק}} יחול לגבי תאגיד בריאות, כאילו היה גוף נתמך או גוף מתוקצב כאמור {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33א|באותו סעיף}}, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33ב|וסעיפים 33ב}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33ג|ו־33ג לחוק}} יחולו לענין זה; לענין {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 33א|ההגדרה ”בעל תפקיד“ שבסעיף 33א(ד) לחוק}}, בתאגיד בריאות שהוא עמותה יראו את היושב ראש של ועד העמותה או את חבר ועד העמותה, כאילו הוא יושב ראש דירקטוריון או חבר דירקטוריון.

{{ח:סעיף|16|משמעת}}
{{ח:תת|(א)}} עובד תאגיד בריאות שעשה ביודעין אחת מאלה, אשם בעבירת משמעת:
{{ח:תתת|(1)}} נושא משרה –
{{ח:תתתת|(א)}} לא קיים הוראה מהוראות תקנות אלה או הוראת מינהל שניתנה לפיהן;
{{ח:תתתת|(ב)}} שילם כספים מעבר לסכום הקבוע לאותה מטרה בתקציבו המאושר של התאגיד;
{{ח:תתתת|(ג)}} התיימר לייצג את תאגיד הבריאות או להתחייב בשמו כשאינו מוסמך לכך, או חתם על חוזה שכריתתו טעונה אישור על פי כל דין ואישור כאמור לא ניתן;
{{ח:תתתת|(ד)}} הנהיג או הורה להנהיג שינויים בשכר או הטבות בניגוד לקבוע {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:תתת|(2)}} כל עובד, לרבות נושא משרה –
{{ח:תתתת|(א)}} עבר עבירת משמעת לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 17|סעיף 17 לחוק המשמעת}};
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הוא מועסק גם בבית החולים – עבד בתאגיד הבריאות, שלא בהתאם לכללים בדבר שעות עבודה המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:תתתת|(ג)}} היה שותף לעבירה, לפי פסקאות משנה (א) או (ב).
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|חוק המשמעת}} יחול על עובדי תאגיד הבריאות, כאילו היו עובדי מדינה, בהתאמה ובשינויים המחויבים, וכן בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} במקום ”המדינה“ ו”המשרד“ קרי ”תאגיד הבריאות“;
{{ח:תתת|(2)}} במקום ”השר“ ו”נציב השירות“ קרי ”יושב ראש הועד המנהל“, למעט לענין הסמכויות האמורות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 47|בסעיפים 47 עד 55 לאותו חוק}}, ובלבד שסמכויות הנתונות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 47|באותם סעיפים}} לשר יהיו נתונות למנכ״ל;
{{ח:תתת|(3)}} במקום ”המנהל הכללי“ קרי ”מנכ״ל התאגיד“;
{{ח:תתת|(4)}} במקום ”ועדת השירות“ קרי ”דירקטוריון התאגיד“;
{{ח:תתת|(5)}} במקום ”שירות המדינה“ קרי ”עבודה בתאגיד“;
{{ח:תתת|(6)}} במקום ”אוצר המדינה“ קרי ”תקציב התאגיד“.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב), על עבירת משמעת של נושא משרה, כמפורט בתקנת משנה (א)(1) יחולו {{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי)|תקנות השיפוט}} ויראו את תאגיד הבריאות לענין {{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי)|אותן תקנות}} כגוף מתוקצב, את כל אחד מנושאי המשרה שבו כעובד גוף מתוקצב, וכל סמכות הנתונה בהן לשר תהיה נתונה למנכ״ל, בכל הקשור לתאגיד הבריאות.

{{ח:סעיף|17|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ח בכסלו התשס״ב (2 בדצמבר 2001).

{{ח:סעיף|18|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} בית החולים ותאגיד הבריאות יגישו לאישורו של שר הבריאות את הסכם הפעילות שביניהם כשהוא מותאם להוראות תקנות אלה, לא יאוחר מתשעים ימים ממועד תחילתן של תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} תאגיד הבריאות יתאים את הסכם ההעסקה של כל עובד או עצמאי, שהעסיק ערב תחילתן של תקנות אלה, לכללים האמורים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} וזאת לא יאוחר מיום כ״ב בסיון התשס״ב (2 ביוני 2002); שר הבריאות רשאי, לבקשת תאגיד הבריאות, ומטעמים מיוחדים, להאריך את התקופה האמורה. ביחס לעובד מסוים או לעצמאי מסוים, לתקופה שיורה ובתנאים שיורה.
{{ח:תת|(ג)}} להסכם הפעילות יצורף נספח, המפרט כל פעילות או התקשרות של התאגיד, למעט הסכמי העסקה כאמור בתקנת משנה (ב) והחזקות או הסכמים כאמור בתקנת משנה (ה), שאינה תואמת את תקנות אלה, אם קדמה למועד תחילתן, ובית החולים ותאגיד הבריאות מעוניינים בהמשכה לתקופה נוספת; שר הבריאות רשאי להתיר לתאגיד הבריאות המשך הפעילות או ההתקשרות האמורות, לתקופה ובתנאים שיורה, אם ראה כי הפסקתן עשויה לגרום להפרת חוזה עם צד שלישי או שאין חלופה מתאימה לביצוע הפעילות במסגרת בית החולים, מתקציבו ובאמצעות עובדיו.
{{ח:תת|(ד)}} ניתן היתר כאמור בתקנת משנה (ג), יעביר תאגיד הבריאות לבית החולים סכום שקבע השר ושלא יפחת מ־20% מהכנסות התאגיד מאותה פעילות או התקשרות; הוראה זאת לא תחול על פעילות נבחרת, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6(ד)}}.
{{ח:תת|(ה)}} תאגיד בריאות שלפני תחילתן של תקנות אלה החזיק אמצעי שליטה בתאגיד אחר או התקשר בהסכם ליצירת מיזם, יהיה המשך החזקותיו בתאגיד האחר או המשך פעילותו לפי ההסכם, לפי הענין, טעון אישור שר הבריאות ושר האוצר; לא ניתן אישור השרים כאמור בתוך ארבעה חודשים מיום תחילתן של תקנות אלה, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8(ג)}}.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}})}}}}
{{ח:קטע3||תנאי עבודה ושכר}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד בריאות לא יאפשר לעובד או לעצמאי להתחיל בעבודתו טרם חתימה על הסכם העסקה ולא יאפשר לו להמשיך בעבודתו בתאגיד הבריאות לאחר תום הסכם ההעסקה.
{{ח:תת|(ב)}} הסכם העסקה כאמור בסעיף קטן (א), יכלול תנאי מפורש כי תאגיד הבריאות הוא המעסיק הבלעדי של העובד או העצמאי לצורך ביצוע האמור בהסכם ההעסקה, וכי אין בעובדה שהעובד או העצמאי ממלא את תפקידו בבית החולים, כדי להעניק לו מעמד, זכויות או הטבות מכל סוג שהוא כלפי המדינה.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשס״ט|עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:תת|(א)}} היקף העסקה בתאגיד הבריאות, של עובד בית החולים במשרה מלאה, העולה על 25% מהיקף העסקתו בבית החולים, טעון אישור מנהל בית החולים.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייתן מנהל בית החולים אישור כאמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} לרופאים במספר העולה על 2.5% משיא תקינת הרופאים, באותו בית חולים;
{{ח:תתת|(2)}} לעובדים שאינם רופאים, במספר העולה על עשרה, וגם אלה לאחר ששוכנע כי קיימת הצדקה לכך, מפאת מומחיותם המיוחדת או ניסיונם המקצועי המיוחד.
{{ח:תת|(ג)}} חלק העסקתו של עובד בית החולים בתאגיד, המתבצע בשיטת שכר של תיגמול לפעולה, לא יבוא בחשבון לצורך קביעת היחס בין היקף העסקתו בתאגיד לבין היקף העסקתו בבית החולים, לעניין התנאים המפורטים בפרט זה.

{{ח:סעיף*|3||תיקון: תשס״ט|עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:תת|(א)}} עובד בית החולים לא יועסק בתאגיד בריאות בעת היותו בחופשה מעבודתו בבית החולים, בתקופת שבתון או בהשתלמות מקצועית, או בשעות שבהן הוא עובד בבית החולים, או נמצא בכוננות או בתורנות מתוכננת בעבודתו בבית החולים.
{{ח:תת|(ב)}} עובד תאגיד הבריאות או עצמאי המועסק גם בבית החולים לא יתחיל את שעות עבודתו בתאגיד הבריאות, בטרם השלים את מכסת שעות עבודתו היומית בבית החולים, לפי הסכמי השכר החלים עליו.
{{ח:תת|(ג)}} בלא לגרוע מן האמור בסעיף קטן (ב), עובד או עצמאי כאמור המועסק בבית החולים –
{{ח:תתת|(1)}} במשרה מלאה או בחלקיות משרה העולה על 50% – לא יחל בשעות עבודתו בתאגיד לפני השעה 15.00;
{{ח:תתת|(2)}} בחלקיות משרה שאינה עולה על 50% – לא יחל בשעות עבודתו בתאגיד לפני השעה 12.00.
{{ח:תת|(ד)}} עובד או עצמאי בתאגיד הבריאות המקבל שכר או הטבה אחרת מבית החולים או ממעסיק אחר, לרבות עבודה נוספת, לא יקבל בעד אותן שעות או פעולות שכר או הטבה אחרת מתאגיד הבריאות.
{{ח:תת|(ה)}} בלי לגרוע מן האמור בסעיף קטן (ב), פרט משנה (ג) לא יחול על עובד או עצמאי שמתקיימים בו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מדווח על שעות עבודתו בבית החולים, באמצעות חתימה בשעון נוכחות אלקטרוני;
{{ח:תתת|(2)}} עבודתו בבית החולים מתבצעת במשמרות, והעסקתו בתאגיד מתבצעת מעבר לשעות המשמרת.

{{ח:סעיף*|4||תיקון: תשס״ט|עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} שכר עובד תאגיד בריאות או עצמאי המועסק בו, ייקבע בהסכם העסקה בינו ובין תאגיד הבריאות ויתקיימו בו כללים אלה:
{{ח:תת|(1)}} לגבי עובדים או עצמאים שהם גם עובדי בית החולים, למעט לענין עיסוקם במחקר –
{{ח:תתת|(א)}} השכר שישולם לכל אחד מהם לא יעלה על סכום שכרו בבית החולים, ובלבד שאם היקף העסקתו בתאגיד קטן מזה שבבית החולים, לא ישולם לו שכר העולה על החלק היחסי המתאים משכרו בבית החולים; ואולם, רשאי תאגיד הבריאות לשלם לעובדים או עצמאים כאמור, שמספרם אינו עולה על שני אחוזים מכלל עובדי בית החולים – בכל מגזר מקצועי, ביחס לעובדי בית החולים הנמנים עמו – שכר העולה על השכר המגיע להם לפי פסקת משנה זו, ובלבד שלא ישולם, לכל אחד מהם, שכר העולה על סכום שכרו כדין בבית החולים.
{{ח:תתת|(א1)}} על אף האמור בפרט משנה (א), שכרו של עובד בית החולים בתאגיד, בחלק העסקתו בתאגיד המתבצע בשיטת שכר של תגמול לפעולה, לא תיגזר מהיחס בין היקף העסקתו בתאגיד להיקף העסקתו בבית החולים, אלא ממכפלת הפעולות שביצע, בסכום התגמול לפעולה שקבע לגביהן התאגיד, ובלבד שנתקיימו שני אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} שכרו הכולל בתאגיד, לרבות בעד חלק העסקתו שלא בשיטה האמורה, לא יעלה על סכום שכרו כדין בבית החולים;
{{ח:תתתת|(2)}} התגמול הכספי שיקבע התאגיד לפעולה מסוימת יהיה שווה, ביחס לכלל המועסקים אצלו באותו תחום מקצועי וברמת ניסיון וותק דומה.
{{ח:תתת|(ב)}} על אף האמור בפסקאות משנה (א) ו־(א)(1) רשאי תאגיד הבריאות לשלם שכר גבוה מן האמור בהן (להלן – שכר מוגדל), ובלבד שיתקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} למועסקים בתאגיד בריאות שמספרם אינו עולה על השיעור באחוזים כמפורט להלן, בכל מגזר מקצועי, ביחס לעובדי בית החולים הנמנים עמו, ניתן לשלם –
{{ח:תתתתת|(א)}} 3 אחוזים – שכר מוגדל שאינו עולה על פי 2 משכרם בבית החולים;
{{ח:תתתתת|(ב)}} 1.5 אחוזים נוספים – שכר מוגדל שאינו עולה על פי 3 משכרם בבית החולים;
{{ח:תתתתת|(ג)}} 0.5 אחוז נוסף – שכר מוגדל שאינו עולה על פי 4 משכרם בבית החולים;
{{ח:תתתת|(2)}} חלק השכר המוגדל, העולה על השכר האמור בפסקת משנה (א) ו־(א1), ייגזר ממכפלת התגמול הכספי שקבע תאגיד הבריאות לפעולה מסוימת לגבי כלל המועסקים אצלו באותו תחום מקצועי, וברמת ניסיון וותק דומה, במספר הפעולות שביצע מקבל השכר המוגדל; התאגיד יקבע תגמול כספי כאמור רק לגבי פעולות המחייבות מומחיות או ניסיון מיוחדים;
{{ח:תתתת|(3)}} הסכם ההעסקה הקובע מתן שכר מוגדל, אושר מראש בידי המנכ״ל והוא לתקופה של שנה אחת; ניתן לחדש את ההסכם לתקופות נוספות של שנה אחת כל אחת, באישור מראש כאמור. אישור כאמור לא יינתן, אלא אם כן שוכנע המנכ״ל כי קביעת התגמול הכספי כאמור בפסקת משנה (2) היתה מוצדקת, כי מתן השכר המוגדל אינו מהווה העדפה בלתי ענינית של מקבל השכר לעומת אחרים, וכי ההסכם לתשלום השכר המוגדל הוא לתכלית ראויה.
{{ח:תתת|(ג)}} האמור בפסקת משנה (ב) לא יחול על עובדים ועצמאים העוסקים בעיסוק נוסף מחוץ לבית החולים ולתאגיד הבריאות, אלא אם כן העיסוק הנוסף הוא בתחום המחקר או ההוראה.
{{ח:תתת|(ד)}} עובד או עצמאי לא יקבל שכר נוסף מן התאגיד, בעד השעות שבהן הוא מבצע אותן פעולות, שביצוען מזכה אותו בשכר מוגדל; תאגיד הבריאות יגדיר את מסגרת השעות כאמור, בהסכם ההעסקה של אותו עובד או עצמאי.
{{ח:תתת|(ה)}} ממוצע שכרם הכולל של כל עובדי בית החולים שמעסיק תאגיד הבריאות, בין עובדים ועצמאים המקבלים שכר כאמור בפסקת משנה (א) או (א1) ובין עובדים ועצמאים המקבלים שכר כאמור בפסקת משנה (ב), ולמעט עובדים ועצמאים שעיסוקם בתחום המחקר כאמור בפסקה (2) להלן, לא יעלה על 50 אחוז ממוצע שכרם הכולל בבית החולים, זולת אם אישר הממונה על השכר, מראש, חריגה מממוצע השכר הכולל האמור.
{{ח:תת|(2)}} לגבי עובדים ועצמאים שעיסוקם בתחום המחקר –
{{ח:תתת|(א)}} בבית חולים שהכיר בו שר הבריאות כמוסד מחקר, לאחר התייעצות עם שר האוצר – שכר שלא יעלה על השכר שקבע תאגיד הבריאות באישור הממונה על השכר במשרד האוצר;
{{ח:תתת|(ב)}} בבית חולים שלא הוכר כמוסד מחקר – שכר שלא יעלה על השכר המחייב את בית החולים, בהתאם לכללים ולהסכמים החלים על עובדיו העוסקים במחקר, כל עובד – לפי המגזר המקצועי שעמו הוא נמנה.
{{ח:תת}} ואולם תאגיד בריאות יהיה רשאי לשלם לעובד או עצמאי שהוא מעסיק בתחום המחקר, תוספת לשכרו האמור בפסקאות משנה (א) ו־(ב), אם קיבל מענק מחקר מגוף שאינו בית החולים, תאגיד בריאות או תאגיד אחר, שעיקר פעילותו היא בזיקה לבית החולים; שיעור התוספת ותקופת הזכאות לתוספת ייקבעו בידי תאגיד הבריאות באישור הממונה על השכר, ויהיה זכאי לה רק עובד או עצמאי העוסק במחקר בסיסי, תשתיתי או יישומי, ואינו עוסק בניסוי קליני, ושאת זכאותו לא אישרה ועדה שמינה מנהל בית החולים לענין זה.
{{ח:תת|(3)}} שכרו של עובד או עצמאי שמעסיק תאגיד הבריאות ושאינו עובד בית החולים, לא יחרוג מרמת השכר המקובלת בתאגיד הבריאות לעובדי בית החולים מאותו תחום, ברמת ניסיון וותק דומים; שכרו של עובד או עצמאי שמעסיק תאגיד הבריאות בתחום המחקר, בין אם הוא עובד בית החולים ובין אם לאו, יהיה כאמור בפסקה (2).

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:תת|(א)}} הסכם העסקה בין תאגיד בריאות לבין כל אחד מעובדיו יכלול הוראה המסמיכה את המנהל הכללי של התאגיד להפסיק עבודתו של עובד, מטעמים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החלטות ארגוניות;
{{ח:תתת|(2)}} היעדר או גמר תקציב;
{{ח:תתת|(3)}} הפסקת פעילות מסוימת או צמצומה;
{{ח:תתת|(4)}} אי השתלבות או אי התאמה של העובד לעבודתו.
{{ח:תת|(ב)}} אין באמור בסעיף קטן (א) כדי למנוע מן התאגיד לקבוע בהסכם ההעסקה עילות נוספות להפסקת ההעסקה, ובלבד שהפסקת העסקה בשל עבירת משמעת, תהיה כאמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|בחוק המשמעת}}.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:תת|(א)}} עובד תאגיד בריאות יהיה זכאי, ממועד תחילתן של תקנות אלה, לביטוח פנסיוני על ידי הפרשות לתכניות פנסיוניות המנוהלות על ידי קופת גמל כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 1|בסעיף 47(א)(2) לפקודת מס הכנסה}} או על ידי חברת ביטוח.
{{ח:תת|(ב)}} הסכם ההעסקה יכלול הוראה מפורשת שלפיה הפרשות התאגיד לביטוח פנסיוני כאמור בסעיף קטן (א), ממצות את זכאותו של העובד לזכויות פנסיוניות בגין עבודתו בתאגיד או לפיצויי פיטורין בגין עבודתו כאמור – אם כך נקבע בהתאם {{ח:חיצוני|חוק פיצויי פיטורים#סעיף 14|לסעיף 14 לחוק פיצויי פיטורים, התשכ״ג–1963}}.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} הסכם ההעסקה בין תאגיד בריאות לכל אחד מעובדיו יכלול הוראה הקובעת כי העובד כפוף לכל הוראות תקנות אלה, וצפוי לאמצעי משמעת לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|חוק המשמעת}} או לפי {{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי)|תקנות השיפוט}}, לפי הענין, אם יבצע עבירת משמעת.

{{ח:סעיף*|8||תיקון: תשס״ד|עוגן=תוספת פרט 8}}
{{ח:ת}} על עובד תאגיד הבריאות יחולו מלוא הוראות פרקים 40 עד 47 לתקשי״ר, בהתאמות המחויבות, למעט כמפורט להלן: 40.112, 40.411, 42.253, 42.254, 42.37, 42.63, 42.64, 42.65, 42.66, 42.67, 42.8, 42.9, 43.03, 43.21, 43.22, 43.91, 43.92, 43.95, 43.6, 45.23, 47.11, 47.22, 47.23.

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת פרט 9}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד הבריאות יחייב את עובדיו לדווח על שעות עבודתם, באמצעות חתימה על שעון נוכחות אלקטרוני (להלן – דיווח אלקטרוני) ככל שחובה כזאת חלה על עובדי בית החולים הנמנים עם אותו מגזר מקצועי.
{{ח:תת|(ב)}} עובד תאגיד הבריאות שאינו חייב בדיווח אלקטרוני וכן עצמאי המועסק בתאגיד, חייב בדיווח חודשי על שעות עבודתו בתאגיד הבריאות, בגיליון נוכחות; לדיווח כאמור יצורף דיווח על שעות עבודתו בבית החולים, באותם ימים שבהם הוא עובד הן בתאגיד והן בבית החולים.
{{ח:תת|(ג)}} תאגיד הבריאות יעביר לבית החולים את הנתונים האמורים בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) ושמתייחסים לעובדי התאגיד או לעצמאים המועסקים בו, אם הם מועסקים גם בבית החולים, לשם השוואתם לנתונים הקיימים בידיו, ופיקוח על קיומן של הוראות תקנות אלה.

{{ח:חתימות|י״ט בכסלו התשס״ב (4 בדצמבר 2001)}}
* '''נסים דהן'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]