תקנות שימור א-ראמה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שימור א־ראמה, 1945}}
{{ח:קטע3||תקנות שהתקין הנציב העליון במועצה לפי {{ח:חיצוני|פקודת השטפון והשף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2}}.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ע״ר 1945, תוס׳ 2, 4|תקנות שימור א־ראמה, 1945}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}, {{ח:תיבה|39|פקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכויות, המסורות לו {{ח:חיצוני|פקודת השטפון והשף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|בסעיף 2}} של {{ח:חיצוני|פקודת השטפון והשף הקרקע (מניעה)|פקודת השטפון והשף הקרקע (מניעה), 1941}}, התקין הנציב העליון במועצה את התקנות הבאות:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 11|בסעיף 11 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}} – לפיו החוק הקיים בארץ־ישראל נשאר בתקפו, בשינויים הנובעים מתוך הקמת המדינה ורשויותיה – מקום בו נאמר ”מנהל מחלקת היערות“ ייקרא מעתה ”מנהל המחלקה לשימור הקרקע שבמשרד החקלאות“, ומקום בו נאמר ”מושל המחוז“ ייקרא מעתה ”ממונה על המחוז“. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf|סעיף 2 לפקודת המטבע, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר ”פונט“ הכוונה היא ללירה ישראלית.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שם}}
{{ח:ת}} תקנות אלה. תיקראנה {{ח:הערה|”}}תקנות שימור א־ראמה, 1945{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|הטלת התקנות על א־ראמה|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} התקנות האלה, תחולנה על האיזור הנמצא צפונה, צפונה־מערבה וצפונה־מזרחה מן הכפר א־ראמה, נפת עכו, כמתואר {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת על התקנות האלה}}, וכל אדם המעוניין בכך יכול לראות את תסריט {{ח:הערה|[צ״ל: תשריט]}} האיזור הנ״ל, המסומן במספר פ/436, בשעות העבודה הרגילות במשרד מנהל המחלקה לשימור הקרקע שבמשרד החקלאות {{ח:הערה|[במקור: במשרד שומר היערות]}} בירושלים, או במשרד הממונה על מחוז הגליל {{ח:הערה|[במקור: במשרד מושל מחוז הגליל]}}, נצרת, או במשרד סגן הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: סגן מושל המחוז]}}, עכו.

{{ח:סעיף|3|הכרזת איזור מיוחד}}
{{ח:ת}} האיזור, המתואר {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת לתקנות אלה}}, ומסומן בקו אדום בתסריט {{ח:הערה|[צ״ל: בתשריט]}} הנזכר {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, ונזכר להבא ”כאיזור המיוחד“, מוכרז בזה לאיזור מיוחד לצרכי {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2 של פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה), 1941}}.

{{ח:סעיף|4|איסור מרעה ומעבר|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} בזה אוסרים כל מרעה של בעלי־חיים ביתיים באיזור המיוחד ומעבר כל כבשים ועזים דרך האיזור המיוחד, אלא־אם נתן סגן הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: סגן מושל המחוז]}}, עכו, אישור בכתב על־כך, והוא רשאי להגביל אותו אישור כדי חלקים מסויימים של האיזור המיוחד, וכן רשאי הוא להעניקו מתוך כפיפות לתנאים מיוחדים, ותנאים אלה יכולים לכלול הגבלת מספר הכבשים והעזים או שאר בעלי־החיים הביתיים:
{{ח:ת}} בתנאי כי אפשר יהיה לנהוג בבעלי־חיים אלה בכביש הסלול א־ראמה–בוקיעה, ובצדי אותו הכביש בתחומי מרחק של חמישה מטרים – מכל עבר – מן הקו האמצעי של אותו כביש.

{{ח:סעיף|5|איסור השמדת צמחיה ועיבוד חקלאי|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} בזה אוסרים לכרות, לשבור, לשרוף או לסלק צמחיה כל־שהיא באיזור המיוחד בין שנזרעה או נטעה ובין שצמחה מעצמה, ולעבד קרקע כל־שהיא באיזור המיוחד אלא־אם נתן סגן הממונה על מחוז עכו {{ח:הערה|[במקור: סגן מושל מחוז עכו]}}, או בא־כוחו המורשה, אישור בכתב על־כך, והוא רשאי להגביל אותו אישור כדי חלקים מסויימים של האיזור המיוחד, וכן רשאי הוא להעניקו מתוך כפיפות לתנאים מיוחדים.

{{ח:סעיף|6|סמכות לבצע עבודות|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} סגן הממונה על מחוז עכו {{ח:הערה|[במקור: סגן מושל מחוז עכו]}}, או בא־כוחו המורשה, רשאים לבצע בתחומי האיזור המיוחד כל עבודות, הדרושות למניעת חשף, וכן רשאים הם לקיים אותן עבודות, שימור.

{{ח:סעיף|7|כוח להיכנס לקרקע|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} סגן הממונה על מחוז עכו {{ח:הערה|[במקור: סגן מושל המחוז, עכו]}}, או בא־כוחו המורשה, רשאים להיכנס לכל קרקע באיזור המיוחד כדי להוציא לפועל כל בדיקה או מדידות, הדרושים לצרכי התקנות האלה, או לבצע את כל העניינים, שעליהם נקבעו הוראות בתקנות האלה, או מקצתם.

{{ח:סעיף|8|ענשים|תיקון: תש״ח־2}}
{{ח:ת}} כל אדם העושה מעשה כל־שהוא מן המעשים שנאסרו בתקנות אלה, יאשם בעבירה ויהיה צפוי – משיתחייב בדין – למאסר לתקופה שלא תעלה על שישה חדשים או לקנס שלא יעלה על חמישים לירות או לשני הענשים כאחד.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע3||גבולות האיזור המיוחד}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''צפון:''' החל מהגשר הנודע בשם ג׳סר א־ג׳ורף, שבכביש הסלול מאל־בוקיעה לכפר א־רמה, עובר הגבול מזרחה לאורך אותו כביש עד ציון־יער 395/ב; משם סובב הגבול צפונה לאורך גבול המקום המיוחד ליעור–חידו–מס׳ 322, עבור על פני ציוני־יער 396/ב ו־397/ב ועד ציון־יער 398/ב; משם הוא סובב צפונה לאורך הגבול של המקום הנ״ל המיוחד ליעור, עבור על־פני ציוני־יער 399/ב, 400/ב, 608/ב, ו־609/ב ועד ציון־יער 610/ב; משם סובב הגבול מזרחה לאורך הגבול של המקום הנ״ל המיוחד ליעור, עבור על־פני ציוני־יער רצופים המסומנים במספרים סדוריים כסידרם עד ציון־יער 643/ב.
{{ח:ת}} '''מזרח:''' מציון היער הנזכר לאחרונה נמשך הגבול דרומה לאורך גבול המקום המיוחד ליעור–חידר–מס׳ 322, עבור על־פני ציוני־יער רצופים המסומנים במספרים סידוריים כסידרם עד ציון־יער 650/ב; משם הוא נמשך לאורך קצה כרמי הזיתים, עבור על־פני ציוני־יער מס׳ 14 ו־1 עד ציון־המפלס מס׳ 2, הנמצא בשביל המוביל מהכפר א־ראמה לכפר ענאן.
{{ח:ת}} '''דרום:''' מציון־המפלס הנזכר לאחרונה נמשך הגבול מערבה לאורך השביל הנזכר לעיל עד ציון־המפלס מס׳ 2 ומשם נמשך הגבול מזרחה, צפונה ומערבה, בתחומי האיזור הבנוי של כפר א־ראמה, עבור על־פני ציוני־מפלס מס׳ 4, 5, 6, 7 ו־8; משם, הוא נמשך לאורך שביל המוביל מן הכפר א־ראמה לכפר אל־בוקיעה, עבור על־פני ציוני־מפלס מס׳ 9, 10, 11, ו־12.
{{ח:ת}} '''מערב:''' הגבול נמשך צפונה־מערבה לאורך השביל הנזכר לעיל במדרונו המזרחי של ואדי א־ג׳ורף עד לציון־מפלס מס׳ 13; משם הוא נמשך לאורך ואדי רדוד עד לגשר הנודע בשם ג׳סר א־ג׳ורף.

{{ח:חתימות|24 בדצמבר, 1945.}}
* '''ג׳. ט. פארלי'''
סופר הוועד הפועל הממשלתי.
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]