gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה מהפרשי שער לחברה ישראלית המוכרת מניות בבורסה מחוץ לישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה מהפרשי שער לחברה ישראלית המוכרת מניות בבורסה מחוץ לישראל), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1001|תקנות מס הכנסה (פטור ממס על הכנסה מהפרשי שער לחברה ישראלית המוכרת מניות בבורסה מחוץ לישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4235.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 885|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4585.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 344|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4730.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16ב|סעיף 16ב}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדון“ – פקדון במטבע חוץ המוחזק בידי סוחר מוסמך כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על המטבע|בחוק הפיקוח על המטבע, התשל״ח–1978}}, או בידי החשב הכללי שבו מוחזקים סכומי הנפקה בלבד או שסכומי ההנפקה בו ניתנים לזיהוי, להנחת דעתו של פקיד השומה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכומי הנפקה“ – תקבולים מהנפקת מניות או זכויות למניות, באמצעות בורסה בחוץ לארץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בורסה בחוץ לארץ“ –
{{ח:תתת|(1)}} בורסה לניירות ערך שאושרה באחת הארצות המנויות בתוספת הראשונה להיתר הפיקוח על המטבע, התשל״ח–1978;
{{ח:תתת|(2)}} מסחר מעל הדלפק בארה״ב של אמריקה בנייר ערך המופיע ברשימה שמפרסם ארגון הסוחרים בניירות ערך בארה״ב של אמריקה (NASDAQ).

{{ח:סעיף|2|פטור ממס על הפרשי שער|תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} הפרשי שער שאינם הכנסה על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1) {{ח:הערה|לפקודה}}}} שנצברו בידי חברה תושבת ישראל על פקדון שמקורו בסכומי הנפקה – יהיו פטורים ממס מיום ההנפקה ועד למועד בו נעשה שימוש בכספי הפקדון ובלבד שתקופת הפטור לא תעלה על שנתיים מיום ההנפקה.

{{ח:סעיף|2א|סייג לפטור|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} לא תחול על פקדון שנכלל ”בנכסים השוטפים“ לענין {{ח:חיצוני|תקנות לעידוד השקעות הון (נכסים שוטפים והתחייבויות שוטפות)|תקנות לעידוד השקעות הון (נכסים שוטפים והתחייבויות שוטפות), התשל״ח–1977}}.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתן של תקנות אלה על הפרשי שער שנצברו מיום כ״א בתשרי התשמ״א (1 באוקטובר 1980), למעט הפרשי שער שנצברו על סכומי הנפקה שנתקבלו לפני ט״ו בניסן התש״ם (1 באפריל 1980).

{{ח:חתימות|כ״ג בניסן התשמ״א (27 באפריל 1981)}}
* '''יורם ארידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (פטור ממס על פקדון במטבע ישראלי בתאגיד בנקאי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (פטור ממס על פקדון במטבע ישראלי בתאגיד בנקאי), התשמ״ג–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 1068|תקנות מס הכנסה (פטור ממס על פקדון במטבע ישראלי בתאגיד בנקאי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4478.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 370|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4551.pdf}}, {{ח:תיבה|740|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4577.pdf}}, {{ח:תיבה|1233|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4614.pdf}}, {{ח:תיבה|1585|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4636.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 346|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4731.pdf}}, {{ח:תיבה|1874|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4853.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1290|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5457.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 557|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6033.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 214|תיקון [תש״ס] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6073.pdf}}, {{ח:תיבה|764|תיקון [תש״ס] (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6102.pdf}}, {{ח:תיבה|1067|תיקון [תש״ס] (תיקון מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6125.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 962|תיקון [תש״ס] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6182.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 15א|סעיף 15א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|הפטור ממס על ריבית לא יחול פיקדון שהופקד בתאגיד בנקאי אחרי יום ב׳ באייר התש״ס (7 במאי 2000).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ד־4}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדון“ – פקדון במטבע ישראלי בתאגיד בנקאי, כשהפקדון אינו צמוד במלואו או בחלקו, והוא על פי תכנית שאישר לענין זה נגיד בנק ישראל או מי שהוא הסמיך, והכוללת את שיעור הריבית.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס על ריבית|תיקון: תשמ״ד, תשמ״ד־2, תשמ״ד־3, תשמ״ה, תשמ״ה־2, תשנ״ב, תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} יחיד וקרן להשקעות משותפות בנאמנות, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק להשקעות משותפות בנאמנות|בחוק להשקעות משותפות בנאמנות, התשכ״א–1961}}, פטורים ממס על אותו חלק מהכנסתם מריבית בשל פקדון, שעד לשיעור של 300%.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות תקנת משנה (א) לא יחולו לגבי –
{{ח:תתת|(1)}} פקדון שנרשם בספרי העסק;
{{ח:תתת|(2)}} הכנסה מריבית שהיא הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1) לפקודה}};
{{ח:תתת|(3)}} פיקדון שהופקד בתאגיד בנקאי אחרי יום ב׳ באייר התש״ס (7 במאי 2000).

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על פקדונות שהופקדו החל ביום י״ח בניסן התשמ״ג (1 באפריל 1983).

{{ח:חתימות|ט״ז בניסן התשמ״ג (30 במרס 1983)}}
* '''יורם ארידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (פטור ממס של סכומים שקיבל מלווה תושב חוץ על פי פוליסה לביטוח מפני שינוי שער החליפין של הלירה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (פטור ממס של סכומים שקיבל מלווה תושב חוץ על פי פוליסה לביטוח מפני שינוי שער החליפין של הלירה), תשל״ו–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פטור ממס של סכומים המתקבלים על פי פוליסה לביטוח מפני שינוי שער החליפין של הלירה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 227|תקנות מס הכנסה (פטור ממס של סכומים שקיבל מלווה תושב חוץ על פי פוליסה לביטוח מפני שינוי שער החליפין של הלירה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3412.pdf}}, {{ח:תיבה|796|הארכת תוקף|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3458.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 245|סעיף 245}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 245|סעיף 245(ב) לפקודת מס הכנסה}}, שר האוצר רשאי להתקין תקנות להתרת ניכויים או קיזוזים ולמתן פטורים, הנחות ממס או הקלות אחרות שלא נקבעו במפורש בחוק, אולם תקפן יפקע בתום שלושה חדשים מיום פרסומן, ובלבד ששר האוצר רשאי להאריך את תקפן עד תום שנת המס שבה פורסמו.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”מילווה“ – הלוואה שניתנה על ידי תושב חוץ במטבע חוץ כדין או בלירות שנבעו מהמרה כדין של מטבע חוץ ואשר יש להחזירה בלירות, ללא הפרשי הצמדה.

{{ח:סעיף|2|פטור ממס}}
{{ח:ת}} סכום שקיבל תושב חוץ על פוליסה לביטוח מילווה מפני שינוי שער החליפין של הלירה ואשר מתייחס לקרן המילווה בלבד, פטור ממס הכנסה.

{{ח:סעיף|2א|הארכת תוקף|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} תקפן של תקנות אלה עד כ״ט באדר ב׳ תשל״ו (31 במרס 1976).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מס הכנסה (פטור ממס של סכומים שקיבל מלווה תושב חוץ על פי פוליסה לביטוח מפני שינוי שער החליפין של הלירה), תשל״ו–1975“.

{{ח:חתימות|כ״ד בתשרי תשל״ו (29 בספטמבר 1975)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת אגרה בעד אישור תכנית מיזוג)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת אגרה בעד אישור תכנית מיזוג), התשנ״ה–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 256|תקנות מס הכנסה (קביעת אגרה בעד אישור תכנית מיזוג)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5633.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 382|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5727.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|תשנ״ו, 28|הודעת מס הכנסה (תיאום סכומי האגרה בעד אישור תכנית מיזוג)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5708.pdf}}, {{ח:תיבה|1476|הודעת מס הכנסה (תיאום סכומי האגרה בעד אישור תכנית מיזוג) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5775.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 683|הודעת מס הכנסה (תיאום סכומי האגרה בעד אישור תכנית מיזוג)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5967.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 407|הודעת מס הכנסה (תיאום סכומי האגרה בעד אישור תכנית מיזוג)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6025.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 404|הודעת מס הכנסה (תיאום סכומי האגרה בעד אישור תכנית מיזוג)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6084.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 457|הודעת מס הכנסה (תיאום סכומי האגרה בעד אישור תכנית מיזוג)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6153.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 643|הודעת מס הכנסה (תיאום סכומי האגרה בעד אישור תכנית מיזוג)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6233.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ט|סעיף 103ט(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 1|סעיף 1(ב) לחוק־יסוד: משק המדינה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת אגרה|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} אגרת בקשה לאישור הנציב לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ט|סעיף 103ט(ב) לפקודה}} (להלן – אגרת בקשה), תהיה בסך 10,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 1994; החל משנת 2003, 17,600 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), אגרת בקשה לגבי חברות שמחזור עסקיהן יחד בשנת המס שקדמה להגשת הבקשה לא עלה על 2,000,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 1994; החל משנת 2003, 3,516,700 ש״ח)}}, תהיה בסך 5,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 1994; החל משנת 2003, 8,790 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|2|תיאום סכום האגרה}}
{{ח:תת|(א)}} עלה מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לחודש נובמבר של שנת המס 1994, או של שנת מס שלאחריה, לעומת מדד המחירים לצרכן לחודש נובמבר של שנת המס הקודמת לה, יגדלו הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, ב־1 בינואר של שנת המס הבאה, לפי שיעור עליית המדד; סכום מוגדל כאמור, יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} נציב מס הכנסה יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}}, כפי שהשתנה עקב האמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|י״א בתשרי התשנ״ה (16 בספטמבר 1994)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת אגרה בעד בקשת אישור העברת נכסים והחלפת מניות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת אגרה בעד בקשת אישור העברת נכסים והחלפת מניות), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 788|תקנות מס הכנסה (קביעת אגרה בעד בקשת אישור העברת נכסים והחלפת מניות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6245.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 378|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6544.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 1131|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6691.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 118|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6826.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104ז|סעיף 104ז(ד)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 1|סעיף 1(ב) לחוק־יסוד: משק המדינה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת האגרה|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} אגרת בקשה לאישור הנציב לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104ז|סעיף 104ז(ד) לפקודה}} (להלן – אגרת בקשה) תהיה בסך 8,790 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2003; החל משנת 2010, 9,690 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), אגרת בקשה להחלפת מניות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104ח|בסעיף 104ח}}, תהיה בסך 17,600 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2003; החל משנת 2010, 19,420 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|2|תיאום סכום האגרה}}
{{ח:תת|(א)}} עלה מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לחודש מרס של שנת המס 2002, או של שנת מס שלאחריה, לעומת מדד המחירים לצרכן לחודש מרס של שנת המס הקודמת לה, יגדלו הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, ב־1 בינואר של שנת המס הבאה, לפי שיעור עליית המדד; סכום מוגדל כאמור, יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} נציב מס הכנסה יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}}, כפי שהשתנה עקב האמור בתקנת משנה (א).

{{ח:חתימות|י״ב בסיון התשס״ג (12 ביוני 2003)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת גופים לענין סעיף 47א)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת גופים לענין סעיף 47א), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 388|תקנות מס הכנסה (קביעת גופים לענין סעיף 47א)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5319.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47א|סעיף 47א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ולאחר התייעצות עם שר הבריאות אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47א|סעיף 47א לפקודה}} לענין {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|חוק מס מקביל, התשל״ג–1973}} חלו רק בעד התקופה המסתיימת ביום כ״א בטבת התשנ״ז (31 בדצמבר 1996).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת גופים}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 47א|סעיף 47א(ג) לפקודה}} אני קובע את הגופים המנויים להלן:
{{ח:תת|(1)}} קופת חולים של ההסתדרות הכללית של העובדים בא״י;
{{ח:תת|(2)}} קופת חולים לעובדים לאומיים;
{{ח:תת|(3)}} קופת חולים מאוחדת (מרכזית–עממית);
{{ח:תת|(4)}} קופת חולים מכבי (לרבות קופת חולים אסף);
{{ח:תת|(5)}} ”מבטח“, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|בחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, התשמ״א–1981}}, העוסק בביטוח רפואי.

{{ח:סעיף|2|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתן של תקנות אלה לגבי שנת המס 1990 ואילך.

{{ח:חתימות|ז׳ בטבת התשנ״א (24 בדצמבר 1990)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת דין פליט ויטנאם כדין עולה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת דין פליט ויטנאם כדין עולה), התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 40|תקנות מס הכנסה (קביעת דין פליט ויטנאם כדין עולה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4169.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 35|סעיף 35(ד)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 1|סעיף 1 לחוק־יסוד: משק המדינה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פליט ויטנאם}}
{{ח:ת}} דין פליט ויטנאם כדין עולה מיום שנכנס לישראל; לענין זה, ”פליט ויטנאם“ – יחיד שעזב את ויטנאם ונכנס לישראל על פי החלטת ממשלת ישראל.

{{ח:חתימות|י״ט באלול התש״ם (31 באוגוסט 1980)}}
* '''יגאל הורביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת הפרשי הצמדה חלקיים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת הפרשי הצמדה חלקיים), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 525|תקנות מס הכנסה (קביעת הפרשי הצמדה חלקיים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6227.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 568|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6337.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.13|סעיפים 9(13)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת הפרשי הצמדה חלקיים|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} הפרשי הצמדה חלקיים הם כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפרשי הצמדה המחושבים על חלק מסכום או חלק מחוב;
{{ח:תתת|(2)}} הפרשי הצמדה המחושבים לפי חלק משיעור עליית המדד;
{{ח:תתת|(3)}} אותו חלק מהפרשי ההצמדה העולה על שיעור עליית המדד;
{{ח:תתת|(4)}} הפרשי הצמדה המחושבים על חלק מהתקופה שבה נצבר חוב או על חלק מהתקופה מאז שנוצרה תביעה.
{{ח:תת|(ב)}} לענין תקנה זו, ”מדד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).

{{ח:חתימות|י״ט בשבט התשס״ג (22 בינואר 2003)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת יחידים שיראו אותם כתושבי ישראל וקביעת יחידים שלא יראו אותם כתושבי ישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת יחידים שיראו אותם כתושבי ישראל וקביעת יחידים שלא יראו אותם כתושבי ישראל), התשס״ו–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 708|תקנות מס הכנסה (קביעת יחידים שיראו אותם כתושבי ישראל וקביעת יחידים שלא יראו אותם כתושבי ישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6475.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|פסקה (א)(4) בהגדרה ”תושב ישראל“ או ”תושב“, שבסעיף 1}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספורטאי חוץ“ ו”עיתונאי חוץ“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75א|בסעיף 75א לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עולה חדש“ – עולה כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 35|בסעיף 35(ד) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות צבאי“ – למעט שירות בצבא הקבע.

{{ח:סעיף|2|קביעת יחידים כתושבי ישראל}}
{{ח:ת}} יראו כתושב ישראל יחיד שאינו תושב ישראל כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בפסקה (א)(4) להגדרה ”תושב ישראל“ או ”תושב“ שבסעיף 1 לפקודה}} (להלן – ההגדרה), בכל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} אם הוא עובד מדינת ישראל – אם יחסי עובד מעביד בינו לבין מדינת ישראל החלו כאשר היה אותו יחיד תושב ישראל;
{{ח:תת|(2)}} אם הוא עובד של מעביד אחר המפורט {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בפסקה (א)(4) להגדרה}} – אם יחסי עובד מעביד בינו לבין אותו מעביד החלו כאשר היה היחיד תושב ישראל, ובלבד שלא חלפו חמש שנים מיום שהחל היחיד לעבוד אצל אותו מעביד מחוץ לישראל, והכל אלא אם כן הוכיח אחרת להנחת דעתו של פקיד השומה.

{{ח:סעיף|3|קביעת יחידים כתושבי חוץ}}
{{ח:ת}} יראו יחיד שאינו עולה חדש ושרואים אותו כתושב ישראל כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|בפסקה (א)(1) ו־(2) להגדרה}}, כתושב חוץ, אם בחמש שנות המס הקודמות לשנת המס היה תושב חוץ והוא אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} נציג דיפלומטי או פקיד קונסולרי בשירות סדיר ובתפקיד רשמי של מדינה זרה וכן בן זוגו וילדיו של כל אחד מהם, המתגוררים עמו;
{{ח:תת|(2)}} חייל בצבא מדינה זרה או בשירות האומות המאוחדות;
{{ח:תת|(3)}} יחיד שהגיע לישראל לשם שירות בצבא הגנה לישראל – עד לסיום שירותו הצבאי, אם ביקש שלא להיחשב תושב ישראל;
{{ח:תת|(4)}} סטודנט הלומד בהיקף של חצי תכנית לימודים לפחות – בשלוש השנים הראשונות לשהייתו, בישראל, אם ביקש שלא להיחשב תושב ישראל;
{{ח:תת|(5)}} מורה, מרצה או איש מחקר השוהה בישראל במוסד להשכלה גבוהה או במוסד הוראה אחר ומשמש בתפקיד בעבור אותו מוסד – בשלוש השנים הראשונות לשהייתו בישראל;
{{ח:תת|(6)}} איש דת הממלא תפקיד דתי במוסד דת בישראל על פי הזמנת אותו מוסד – בשלוש השנים הראשונות לשהייתו בישראל;
{{ח:תת|(7)}} חולה המאושפז בבית חולים או במוסד שיקומי שהגיע לישראל לצורך אשפוז או שחלה בעת שהותו בישראל ואשר אילולא תקופת אשפוזו לא היו חלות לגביו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 1|פסקת משנה (א)(2) בהגדרה}};
{{ח:תת|(8)}} עיתונאי חוץ וספורטאי חוץ – בחמש השנים הראשונות לשהותם בישראל.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום א׳ בטבת התשס״ו (1 בינואר 2006).

{{ח:חתימות|ז׳ באדר התשס״ו (7 במרס 2006)}}
* '''אהוד אולמרט'''
ממלא מקום ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים והוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים והוראת שעה), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 294|תקנות מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים והוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6214.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 656|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6321.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105יא|סעיף 105יא}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה עתידית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה עתידית בנייר ערך זר“ – עסקה עתידית שהיא התחייבות או זכות למסור או לקבל בעתיד ניירות ערך זרים, הפרשי ניירות ערך זרים או מדד ניירות ערך זרים.

{{ח:סעיף|2|קביעת נייר ערך זר|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} נייר ערך זר הוא כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} נייר ערך הנסחר בבורסה מחוץ לישראל, או המיועד לפי תשקיף הנפקתו להיסחר כאמור, למעט –
{{ח:תתת|(א)}} נייר ערך של חברה תושבת ישראל;
{{ח:תתת|(ב)}} נייר ערך של חברה תושבת חוץ הנסחר גם בבורסה בישראל וגם בבורסה מחוץ לישראל;
{{ח:תת|(1א)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תת|(1ב)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תת|(2)}} עסקה עתידית בנייר ערך זר הנסחרת בבורסה מחוץ לישראל.

{{ח:סעיף|3|הוראת שעה לשנים 2003 ו־2004|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} בשנות המס 2003 ו־2004, יקראו את {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} כאילו –
{{ח:תת|(1)}} אחרי פסקה (1) בא:
{{ח:תתת|"(1א)}} איגרת חוב, שהוציאה מדינת חוץ או רשות שלטונית במדינה כאמור;
{{ח:תתת|(1ב)}} יחידה או תעודת השתתפות של קרן נאמנות תושבת חוץ, שאישרה הרשות המוסמכת במדינה שבה הוצאה;"
{{ח:תת|(2)}} במקום פסקת משנה (2) בא:
{{ח:תתת|”(2)}} עסקה עתידית הנסחרת בבורסה מחוץ לישראל, וכן עסקה עתידית בנייר ערך זר, למעט עסקה עתידית כאמור הנסחרת בבורסה בישראל;“.

{{ח:סעיף*|3|תחילה|עוגן=סעיף 3א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(מספור שגוי במקור):}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).

{{ח:חתימות|כ״ט בכסלו התשס״ג (4 בדצמבר 2002)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים לענין קופות גמל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים לענין קופות גמל), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 295|תקנות מס הכנסה (קביעת ניירות ערך זרים לענין קופות גמל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6214.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 656|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6321.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 129ב|סעיף 129ב(ד)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נייר ערך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה עתידית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה עתידית בנייר ערך זר“ – עסקה עתידית שהיא התחייבות או זכות למסור או לקבל בעתיד ניירות ערך זרים, הפרשי ניירות ערך זרים או הפרשי מדד ניירות ערך זרים.

{{ח:סעיף|2|קביעת נייר ערך זר|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} נייר ערך זר הוא כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} נייר ערך הנסחר בבורסה או בשוק מוסדר, מחוץ לישראל או המיועד לפי תשקיף הנפקתו להיסחר כאמור, למעט –
{{ח:תתת|(א)}} נייר ערך של חברה תושבת ישראל;
{{ח:תתת|(ב)}} נייר ערך של חברה תושבת חוץ הנסחרת גם בבורסה בישראל וגם בבורסה או בשוק מוסדר מחוץ לישראל;
{{ח:תת|(2)}} איגרת חוב שהוציאה מדינת חוץ או רשות שלטונית במדינה כאמור;
{{ח:תת|(3)}} יחידה או תעודת השתתפות של קרן נאמנות תושבת חוץ, שאישרה הרשות המוסמכת במדינה שבה הוצאה;
{{ח:תת|(4)}} עסקה עתידית בנייר ערך זר.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).

{{ח:חתימות|כ״ט בכסלו התשס״ג (4 בדצמבר 2002)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת נכס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת נכס), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 472|תקנות מס הכנסה (קביעת נכס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6310.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 93|סעיפים 93}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 98|98}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות ופרשנות}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנות אלה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”זכות במקרקעין שמכירתה פטורה ממס“ – זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין, שהועברו לחבר בחבר בני אדם בפטור ממס לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 71|סעיף 71(א) לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}} (להלן – חוק מיסוי מקרקעין);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שוויה של זכות במקרקעין שמכירתה פטורה ממס“ – שוויה של זכות כאמור ביום שבו הוחל בפירוקו של חבר בני האדם.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מונח בתקנות אלה תהיה המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|בחוק מיסוי מקרקעין}}, אלא אם כן נאמר במפורש אחרת.

{{ח:סעיף|2|הוראות מיוחדות לענין חבר בני אדם שהוחל בפירוקו}}
{{ח:ת}} בפירוק חבר בני אדם שחלות עליו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 93|סעיף 93 לפקודה}}, יראו כנכס לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 93|סעיף 93(א)(2) עד (4) ו־(ב)}}, כל רכוש, בין מקרקעין ובין מיטלטלין, וכל זכות או טובת הנאה ראויות או מוחזקות, והכל בין שהם בישראל ובין שהם מחוץ לישראל, למעט זכות במקרקעין שמכירתה פטורה ממס.

{{ח:סעיף|3|תיאומים לענין מחיר מקורי}}
{{ח:ת}} במכירת מניות של חבר בחבר בני אדם שקיבל זכות במקרקעין שמכירתה פטורה ממס, ושיום רכישתה על ידי חבר בני האדם היה ביום הרכישה של המניות או לפניו, יראו כמחיר המקורי של המניות את המחיר המקורי, בהפחתת המחיר המקורי כשהוא מוכפל ביחס שבין שוויה של זכות במקרקעין שמכירתה פטורה ממס, לבין הסכום המתקבל מצירוף התמורה שהתקבלה כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 93|בסעיף 93(א)(3) לפקודה}} ושוויה של הזכות במקרקעין שמכירתה פטורה ממס.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).

{{ח:חתימות|כ״ד בניסן התשס״ד (15 באפריל 2004)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת סוגי עסקאות, הכנסות או מכירות שיוספו או יוחרגו ממחזור העסקאות של בעל עסק זעיר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת סוגי עסקאות, הכנסות או מכירות שיוספו או יוחרגו ממחזור העסקאות של בעל עסק זעיר), התשפ״ו–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ו, 405|תקנות מס הכנסה (קביעת סוגי עסקאות, הכנסות או מכירות שיוספו או יוחרגו ממחזור העסקאות של בעל עסק זעיר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12133.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 87ז|סעיף 87ז(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”נזק עקיף“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|בחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}

{{ח:סעיף|2|קביעת מחזור עסקאות}}
{{ח:ת}} לעניין חישוב מחזור העסקאות של בעל עסק זעיר, יראו כחלק ממחזור העסקאות גם הכנסה מתשלומי פיצויים בעד נזק עקיף שמשתלמים לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}, וכן הכנסות ממענקים המשולמים באמצעות רשות המסים לעוסק לפי החלטות הממשלה לשם פיצוי או סיוע, עקב פגיעה במחזור עסקיו בשל נזק עקיף.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו לגבי חישוב מחזור העסקאות של בעל עסק זעיר שבוצעו בשנת המס 2026 ואילך, ואולם בעל עסק זעיר רשאי לבקש שתקנות אלה יחולו גם לגבי חישוב מחזור עסקאותיו שבוצעו בשנים 2024 ו־2025.

{{ח:חתימות|כ״ז בכסלו התשפ״ו (17 בדצמבר 2025)}}
* '''בצלאל סמוטריץ׳'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת סכום הניכוי בעד תשלום מזונות לתושב חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת סכום הניכוי בעד תשלום מזונות לתושב חוץ), התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 514|תקנות מס הכנסה (קביעת סכום הניכוי בעד תשלום מזונות לתושב חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4309.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 503|תקנות מס הכנסה (תיקון תקנות שונות – עיגול סכומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4900.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 396|תקנות מס הכנסה ומס ערך מוסף (תיקונים שונים לענין שנת מס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5003.pdf}}, {{ח:תיבה|965|תקנות מס הכנסה (תיקון תקנות שונות – ניכויים והנחות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5034.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 20ב|סעיף 20ב}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת סכום עליון וסכום תחתון לניכוי}}
{{ח:ת}} סכום המזונות שיותר לניכוי על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 20ב|סעיף 20ב לפקודה}} ליחיד תושב ישראל המשלם מזונות לתושב חוץ יהיה אותו חלק מסכום המזונות העולה על 6,000 שקלים לחודש {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1982; בשנת 2022, 6,010 ש״ח לחודש; בשנת 2023, 6,290 ש״ח לחודש; בשנת 2024, 6,460 ש״ח לחודש)}}, ובלבד שלא יותר לניכוי אותו חלק מסכום המזונות העולה על 12,000 שקלים לחודש {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1982; בשנת 2022, 12,020 ש״ח לחודש; בשנת 2023, 12,570 ש״ח לחודש; בשנת 2024, 12,920 ש״ח לחודש)}}.

{{ח:סעיף|2|התאמת סכומים ועיגולם|תיקון: תשמ״ו, תשמ״ז, תשמ״ז־2}}
{{ח:ת}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} יותאמו למדד לגבי כל שנת מס לפי שיעור העליה במדד מן המדד שפורסם לאחרונה לפני 1 ביולי של השנה הקודמת עד המדד שפורסם לאחרונה לפני 1 ביולי של אותה שנת מס, והסכום המתקבל יעוגל עד לסכום של 10 שקלים חדשים הקרובים ביותר.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתן של תקנות אלה משנת המס 1981 ואילך.

{{ח:חתימות|י״ט בכסלו התשמ״ב (15 בדצמבר 1981)}}
* '''יורם ארידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת סכום תקבול שלא נרשם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת סכום תקבול שלא נרשם), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 1145|תקנות מס הכנסה (קביעת סכום תקבול שלא נרשם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6267.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 145ב|סעיף 145ב(ד)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת סכום מזערי}}
{{ח:ת}} סמכות פקיד השומה לתפוס ולחלט מחצית מסכום תקבול שלא נרשם, תחול על תקבול בסכום של 20,000 שקלים חדשים או יותר {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2004)}}.

{{ח:סעיף|2|תיאום}}
{{ח:ת}} הסכום הנקוב {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} יתואם לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|סעיף 120ב לפקודה}}, ויחולו עליו לענין זה ההוראות החלות על תקרת ההכנסה.

{{ח:חתימות|י״ב באלול התשס״ג (9 בספטמבר 2003)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת שוויה של דירה להשכרה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת שוויה של דירה להשכרה), התשמ״ו–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 2|תקנות מס הכנסה (קביעת שוויה של דירה להשכרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4858.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (עידוד להשכרת דירות) (הוראת שעה ותיקוני חוק)#סעיף 2|סעיף 2(א)(2)(ב)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (עידוד להשכרת דירות) (הוראת שעה ותיקוני חוק)|לחוק מס הכנסה (עידוד להשכרת דירות) (הוראת שעה ותיקוני חוק), התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שוויה של דירה שלא נקבע לה שווי לענין מס רכוש ומס שבח}}
{{ח:ת}} שוויה של דירה שלא נקבע לה שווי לענין {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|חוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}, וגם לא לענין {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|חוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}}, יהא כלהלן:
{{ח:תת|(1)}} בדירה שנבנתה בידי בעלה – סכום ההוצאות לרכישת הקרקע ולהקמת הבנין כשהוא מתואם לשיעור עליית המדד מיום גמר בנייתו ועד תחילת שנת המס שלגביה נעשית ההתאמה, בתוספת מחצית משיעור עליית המדד בשנת המס האמורה;
{{ח:תת|(2)}} בדירה אחרת – הסכום שבו נרכשה הדירה כשהוא מתואם לשיעור עליית המדד בתקופה שמתום שנת המס שבה נרכשה הדירה ועד תחילת שנת המס שלגביה נעשית ההתאמה, בתוספת מחצית משיעור עליית המדד בשנת המס האמורה.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות מס הכנסה (קביעת שוויה של דירה להשכרה), התשמ״ב–1982 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתן של תקנות אלה לגבי שנת המס 1985 ואילך.

{{ח:חתימות|י״ח באב התשמ״ה (5 באוגוסט 1985)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת שיעור מס להכנסות מסוימות של קרן נאמנות חייבת ושל קרן נאמנות מעורבת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת שיעור מס להכנסות מסוימות של קרן נאמנות חייבת ושל קרן נאמנות מעורבת), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 469|תקנות מס הכנסה (קביעת שיעור מס להכנסות מסוימות של קרן נאמנות חייבת ושל קרן נאמנות מעורבת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6223.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 129ג|סעיפים 129ג}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות ופרשנות}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנות אלה, ”דמי השאלה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (קביעת דמי השאלה כהכנסה)|בצו מס הכנסה (קביעת דמי השאלה כהכנסה), התשס״ג–2002}}.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מונח אחר בתקנות אלה תהיה המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה|בחלק ה3 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת שיעורי מס מיוחדים בקרן נאמנות חייבת}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 129ג|בסעיף 129ג(א)(2) לפקודה}}, יוטל על הכנסתה של קרן נאמנות חייבת מדמי השאלה, מס בשיעור של 15%.

{{ח:סעיף|3|קביעת שיעורי מס מיוחדים בקרן נאמנות מעורבת}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 129ג|בסעיף 129ג(א)(3) לפקודה}}, יחולו על הכנסתה החייבת של קרן נאמנות מעורבת, ההוראות כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} על רווח הון ממכירת ניירות ערך או מעסקה עתידית, שאינם רשומים למסחר בבורסה, יוטל מס בשיעור של 12%;
{{ח:תת|(2)}} דיבידנד שחל עליו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 47|סעיף 47 לחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}, יהיה פטור ממס על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 47|באותו סעיף}};
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|4|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} בשנות המס 2003 עד 2006 יראו כאילו –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, בסופה נאמר:
{{ח:תת}} ”ועל הכנסה שמקורה במישרין או בעקיפין מיחידה בקרן נאמנות פטורה אשר 75% משוויין הממוצע של השקעותיה בשנת המס, כולה או חלקה, הם בניירות ערך זרים, מס בשיעור של 25%.“;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, בסופה נאמר:
{{ח:תתת|”(3)}} על הכנסה שמקורה במישרין או בעקיפין מיחידה בקרן נאמנות פטורה אשר 75% משוויין הממוצע של השקעותיה בשנת המס, כולה או חלקה, הם בניירות ערך זרים, יוטל מס בשיעור של 24%.“

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).

{{ח:חתימות|ד׳ בשבט התשס״ג (7 בינואר 2003)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (קביעת תשלום מקדמות להכנסתה של קרן נאמנות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת תשלום מקדמות להכנסתה של קרן נאמנות), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 469|תקנות מס הכנסה (קביעת תשלום מקדמות להכנסתה של קרן נאמנות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6223.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 129ג|סעיפים 129ג}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”קרן נאמנות“, ”קרן נאמנות חייבת“ ו”קרן נאמנות מעורבת“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת מקדמה ותשלומה}}
{{ח:ת}} קרן נאמנות תשלם בשנת המס עד החמישה עשר בכל חודש שבה, מקדמה על חשבון המס לאותה שנה, בשיעור המס החל על רווח הון שהיה לה בחודש הקודם, לאחר קיזוז כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 92|בסעיף 105טו לפקודה}}, על ריבית שקיבלה, על דמי השאלה ועל כל הכנסה אחרת שהיתה לה בתקופה האמורה; מסכום המקדמה האמורה יקוזז סכום שנוכה במקור מאותה הכנסה, ובלבד שיש בידי קרן הנאמנות אישור בכתב בדבר הניכוי כאמור.

{{ח:סעיף|3|דיווח}}
{{ח:ת}} לכל תשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, תצרף קרן הנאמנות דוח שבו תפרט את ההכנסות שהיו לה, את דרך חישוב המקדמה ואת המס ששילמה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003).

{{ח:חתימות|ד׳ בשבט התשס״ג (7 בינואר 2003)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (שווי השימוש ברדיו טלפון נייד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (שווי השימוש ברדיו טלפון נייד), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 784|תקנות מס הכנסה (שווי השימוש ברדיו טלפון נייד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6172.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|סעיפים 2(2)(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוצאה חודשית“ – הוצאות שהוצאו בחודש בשל רדיו טלפון נייד, לרבות הוצאות קבועות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועמד לרשות העובד“ – ניתן לשימושו האישי של העובד.

{{ח:סעיף|2|שווי השימוש בטלפון נייד}}
{{ח:ת}} שווי השימוש לכל חודש ברדיו טלפון נייד שהועמד לרשות העובד, למעט רדיו טלפון כאמור שניתן להתקשר ממנו למקום העבודה בלבד, יהיה מחצית מההוצאה החודשית, או 80 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2002; בשנים 2019 עד 2022, 105 ש״ח; בשנים 2023 עד 2027, 115 ש״ח)}} לפי הנמוך, והכל בניכוי סכום ההוצאה החודשית ששילם העובד בשל אותו רדיו טלפון נייד.

{{ח:סעיף|3|הצמדה ועיגול סכומים}}
{{ח:ת}} הסכומים הנקובים בתקנות אלה יתואמו על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|סעיף 120ב לפקודה}} כאילו היו תקרות הכנסה ויעוגלו לסכום הקרוב שהוא מכפלה של חמישה שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו לגבי הוצאות שהוצאו ביום י״ט באייר התשס״ב (1 במאי 2002) ואילך.

{{ח:חתימות|ט״ז בסיון התשס״ב (27 במאי 2002)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (שיעור פחת לאניות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (שיעור פחת לאניות), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״א, 500|תקנות מס הכנסה (שיעור פחת לאניות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6090.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 17.8|סעיפים 17(8)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|21}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אניה“ – כלי שיט, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)|בחוק הספנות}}, שעיקר שימושו הוא הובלת משאות בין מדינות, אשר לא אושר לתכנית מאושרת כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 18|בסעיף 18 לחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}, ואף אדם לא קיבל בשלו אישור כאמור, ומתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא רשום במרשם הישראלי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)|בחוק הספנות}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא בבעלות תאגיד תושב ישראל אשר אזרח ישראל או תאגיד ישראלי, הוא בעל שליטה בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הספנות“ – {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)|חוק הספנות (כלי שיט), התש״ך–1960}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכולה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים|בתקנות הנמלים, התשל״א–1971}}, לרבות מכולה שאינה רגילה, כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים|באותן תקנות}} ובלבד שהיא עשויה ברזל ומשמשת לשינוע ולתובלת מטענים על גבי אניה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניכוי לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (פחת)|תקנות הפחת}}“ – למעט ניכוי בשל פחת בעבודה במשמרות נוספות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 25|בסעיף 25 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הפחת“ – {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (פחת)|תקנות מס הכנסה (פחת), 1941}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד ישראלי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)|בחוק הספנות}}.

{{ח:סעיף|2|פחת מיוחד לאניה ולמכולה}}
{{ח:תת|(א)}} לגבי אניה המשמשת בייצור הכנסה יותר לניכוי כפחת, נוסף על הניכוי לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (פחת)|תקנות הפחת}}, סכום השווה ל־100% מסכום הניכוי לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (פחת)|תקנות הפחת}}.
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על הניכוי לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (פחת)|תקנות הפחת}} בעד פחת של מכולה יותר לניכוי סכום השווה ל־331⁄3% מסכום זה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בכל דין –
{{ח:תתת|(1)}} לא יותר ניכוי בעד פחת בשל אניה או בשל מכולה, לפי הענין, בסכום העולה על הניכוי לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (פחת)|תקנות הפחת}} בתוספת הניכוי לפי תקנות אלה והניכוי הנוסף בשל פחת לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)#סעיף 3|סעיף 3(ב) לחוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה), התשמ״ה–1985}};
{{ח:תתת|(2)}} סך כל הניכוי בעד פחת בשל אניה או בשל מכולה, לפי הענין, לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (פחת)|תקנות הפחת}} ותקנות אלה לא יעלה על המחיר המקורי של האניה או של המכולה לפי הענין.

{{ח:סעיף|3|תחולה ותחילה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על הכנסה שהופקה משנת המס 1997 ואילך ובלבד שפחת לפי תקנות אלה לגבי שנות המס 1997 עד 1999 יותר רק אם הנישום זכאי לנכות פחת לפי {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (פחת)|תקנות הפחת}} בגין האניה או המכולה, לפי הענין, גם בשנת המס 2000.

{{ח:חתימות|ח׳ בטבת התשס״א (3 בינואר 2001)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (שיעור פחת למוניטין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (שיעור פחת למוניטין), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 1003|תקנות מס הכנסה (שיעור פחת למוניטין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6259.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 21|סעיפים 21}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}}, ולפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|לחוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה), התשמ״ה–1985}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פחת למוניטין}}
{{ח:ת}} הפחת בשל מוניטין ששולם בעדם יהיה בשיעור של 10% לשנה ממחירם המקורי.

{{ח:סעיף|2|סייג לפחת}}
{{ח:תת|(א)}} האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} לא יחול ברכישת מוניטין מקרוב כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 105יא לפקודה}}, או מתושב חוץ, אלא אם כן הוכח להנחת דעתו של פקיד השומה שהרכישה היתה חיונית לצורך ייצור ההכנסה ונעשתה בתום לב ומטעמים עסקיים בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} לא יראו במוניטין נכס בר פחת לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 96|סעיף 96 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|סייג לפחת מואץ או להפחתה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, אדם הזכאי לפחת נוסף או הפחתה בשל אותו מוניטין גם על פי דין אחר (להלן – הפחת הנוסף), יהיה זכאי לפחת על פי תקנות אלה בשיעור ההפרש שבין 10% לפחת הנוסף, ובלבד שסך כל הפחת בשל אותם מוניטין לא יעלה על 10% או על הפחת הנוסף, לפי הגבוה מביניהם.

{{ח:סעיף|4|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום א׳ בתמוז התשס״ג (1 ביולי 2003) (להלן – יום התחילה) והן יחולו על מוניטין שנרכש ביום התחילה ואילך.

{{ח:חתימות|כ״ח בתמוז התשס״ג (28 ביולי 2003)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הון ושינויים בהון לגבי מפעל קבע של חבר-בני-אדם תושב חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הון ושינויים בהון לגבי מפעל קבע של חבר־בני־אדם תושב חוץ), התשמ״ו–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 1351|תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה) (הון ושינויים בהון לגבי מפעל קבע של חבר־בני־אדם תושב חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4963.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 1041|תיקון והארכת תוקף|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5127.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)#סעיף 33|סעיף 33(ב)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)|לחוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה), התשמ״ה–1985}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הון של מפעל קבע}}
{{ח:ת}} חבר־בני־אדם שהוא תושב חוץ שיש לו מפעל קבע בישראל והוכח להנחת דעתו של פקיד השומה שפנקסיו הם הבסיס היחיד לדיווח על הכנסותיו ממפעל הקבע האמור, יהא סכום ההון של המפעל – סך כל הפריטים המפורטים בפסקה (1) בניכוי הפריט המפורט בפסקה (2), והכל לפי הרשום במאזן של מפעל הקבע לתום שנת המס הקודמת כשהוא ערוך לפי עקרונות חשבונאיים, בתוספת או בניכוי הערך הממוצע של המשיכות כאמור בפסקה (3):
{{ח:תת|(1)|(א)}} יתרת הון לזכות החבר, בניכוי יתרה הרשומה בפנקסים לחובת פקיד השומה, למעט מס ביתר שהופחת מההון כנכס קבוע;
{{ח:תתת|(ב)}} קרנות הון, למעט קרנות שיערוך שמקורן בשיערוך נכס שאינו נכס קבוע ושהריווח ממכירתו הוא הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1) לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תתת|(ג)}} מענקים שנתקבלו מהמוסדות הלאומיים או מהמדינה;
{{ח:תת|(2)}} יתרה לחובת החבר, בתוספת יתרה הרשומה בפנקסים לחובת פקיד השומה, למעט מס ביתר שהופחת מההון כנכס קבוע;
{{ח:תת|(3)}} ערך ממוצע של משיכות כשהוא לזכות או לחובה של החבר; לענין זה, ”ערך ממוצע של משיכות“ – סך כל היתרות הגבוהות ביותר לחובת החבר, בכל אחד מחדשי שנת המס ובאין יתרת חובה בחודש פלוני, תובא בחשבון באותו חודש יתרת הזכות הנמוכה ביותר של החבר וכן תשלומי מס על חשבון שנים קודמות הרשומים בספרי העסק, פרט למס יתר שהופחת מההון כנכס קבוע, והכל כשהוא מחולק במספר החדשים שבתקופת הדו״ח, למעט –
{{ח:תתת|(א)}} תשלומי מס על חשבון המס לשנת המס;
{{ח:תתת|(ב)}} פריטים המפורטים בפסקאות (1)(א) ו־(2);
{{ח:תתת|(ג)}} סכומים שמקורם בשיערוך נכסים וכן רווחים או הפסדים המתייחסים לשנת המס, שנרשמו לזכות החבר או לחובתו.

{{ח:סעיף|2|תיאום ההון}}
{{ח:ת}} לסכום ההון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} יווספו או ייגרעו ממנו, לפי הענין, סכומים כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)#תוספת א פרט 3|בסעיף 3 בתוספת א׳ לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|השינויים בהון}}
{{ח:ת}} השינויים במהלך שנת המס בהון של מפעל {{ח:פנימי|סעיף 1|שתקנה 1}} חלה עליו יהיו כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראת שעה)#תוספת ג|בתוספת ג׳ לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|תחולה|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} תחולתן של תקנות אלה משנת המס 1985.

{{ח:חתימות|כ״ה באייר התשמ״ו (3 ביוני 1986)}}
* '''משה נסים'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראות לענין נישום שהיה ברשותו נייר ערך במועד שהוחלו לגביו הוראות החוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראות לענין נישום שהיה ברשותו נייר ערך במועד שהוחלו לגביו הוראות החוק), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 818|תקנות מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (הוראות לענין נישום שהיה ברשותו נייר ערך במועד שהוחלו לגביו הוראות החוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6402.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)#סעיף 6|סעיף 6(ט)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)|לחוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה), התשמ״ה–1985}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגרת חוב“ – לרבות מילווה קצר מועד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – אחד מאלה לפי הענין:
{{ח:תתת|(1)}} לענין נייר ערך שאינו איגרת חוב – המועד הקובע כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה);
{{ח:תתת|(2)}} לענין איגרת חוב שהונפקה לפני יום ג׳ באייר התש״ס (8 במאי 2000) – היום שקדם ליום ראשית התחולה;
{{ח:תתת|(3)}} לענין איגרת חוב אחרת – יום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004) או יום ראשית התחולה, לפי המוקדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום ראשית התחולה“ – היום שבו החלו לחול על הנישום המחזיק בנייר הערך הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה)#פרק ב|פרק ב׳ לחוק}}, או הוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130א|סעיף 130א לפקודה}}, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום הרכישה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת מחיר מקורי בנייר ערך חייב}}
{{ח:ת}} לענין נישום שהיה ברשותו נייר ערך ביום ראשית התחולה, ושאילו היה נייר הערך נמכר ביום שקדם לאותו מועד היה רווח ההון במכירתו חייב במס, יראו את המחיר המקורי המתואם של אותו נייר ערך כמחיר המקורי של נייר הערך, כשהוא מתואם מיום רכישתו או מהיום הקובע, לפי הענין, עד לתום שנת המס שבה נמכר.

{{ח:סעיף|3|הוראות לענין נייר ערך שהיה ברשותו של נישום ביום הקובע}}
{{ח:תת|(א)}} יראו כמחיר המקורי של נייר ערך את מחירו המקורי כשהוא מתואם מיום רכישתו ועד ליום שקדם ליום ראשית התחולה, אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נייר הערך היה ברשותו של הנישום לפני היום הקובע;
{{ח:תתת|(2)}} יום ראשית התחולה היה ביום הקובע;
{{ח:תתת|(3)}} אילו היה נייר הערך נמכר על ידי הנישום ביום שקדם ליום ראשית התחולה, היה רווח ההון במכירתו פטור ממס;
{{ח:תתת|(4)}} הנישום הוכיח כי מחירו המקורי של נייר הערך כשהוא מתואם מיום רכישתו ועד ליום שקדם ליום ראשית התחולה היה גבוה מערכו בתום שנת המס שקדמה ליום ראשית התחולה.
{{ח:תת|(ב)}} נקבע מחירו המקורי של נייר הערך כאמור בתקנת משנה (א), יראו את היום הקובע כיום הרכישה של נייר הערך, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105יג|סעיף 105יג(ב)(1) ו־(2) לפקודה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:חתימות|י״ח בתמוז התשס״ה (25 ביולי 2005)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]