חוק הסניגוריה הציבורית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הסניגוריה הציבורית, התשנ״ו–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000460}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ו, 8|חוק הסניגוריה הציבורית|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211274.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 113|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 1999)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211661.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 198|תיקון מס׳ 28 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300346.pdf}}, {{ח:תיבה|389|תיקון מס׳ 7 לחוק ההסגרה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300371.pdf}}, {{ח:תיבה|421|חוק שחרור על־תנאי ממאסר|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300385.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 203|תיקון מס׳ 5 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300609.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 318|תיקון מס׳ 5 לחוק טיפול בחולי נפש|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299867.pdf}}, {{ח:תיבה|444|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299650.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 10|חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300998.pdf}}, {{ח:תיבה|127|תיקון מס׳ 9 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299912.pdf}}, {{ח:תיבה|422|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 244|חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299947.pdf}}, {{ח:תיבה|366|חוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירות ביטחון) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300016.pdf}}, {{ח:תיבה|368|תיקון מס׳ 7 לחוק שחרור על־תנאי ממאסר|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300117.pdf}}, {{ח:תיבה|391|תיקון מס׳ 48 לחוק סדר הדין הפלילי|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_299929.pdf}}, {{ח:תיבה|392|תיקון מס׳ 49 לחוק סדר הדין הפלילי|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_299942.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 79|תיקון לחוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירות ביטחון) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300808.pdf}}, {{ח:תיבה|717|תיקון מס׳ 14 לחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300115.pdf}}, {{ח:תיבה|833|תיקון והוראת שעה לחוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300895.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 121|תיקון מס׳ 2 לחוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירות ביטחון) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301258.pdf}}, {{ח:תיבה|1169|תיקון מס׳ 3 לחוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301156.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 114|תיקון מס׳ 12 לחוק שחרור על־תנאי ממאסר|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301374.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 58|תיקון מס׳ 3 לחוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירות ביטחון) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301549.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 329|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301627.pdf}}, {{ח:תיבה|576|תיקון מס׳ 3 לחוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303809.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 245|תיקון מס׳ 48 לפקודת בתי הסוהר|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_313648.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 324|תיקון מס׳ 4 לחוק סדר הדין הפלילי (עצור החשוד בעבירות ביטחון) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_319021.pdf}}, {{ח:תיבה|676|תיקון מס׳ 38 לחוק לשכת עורכי הדין|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_324297.pdf}}, {{ח:תיבה|924, 926|חוק המאבק בטרור|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_343902.pdf}}, {{ח:תיבה|1189|תיקון מס׳ 22 – הוראת שעה לחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348534.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 30|תיקון מס׳ 25 – הוראת שעה לחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5143296.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הקמת הסניגוריה הציבורית}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: ועדת הסניגוריה הציבורית}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: מבנה הסניגוריה הציבורית}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: הסניגור הציבורי הארצי}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: סניגורים ציבוריים מחוזיים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: זכאות לייצוג}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הגשת בקשות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הקמת הסניגוריה הציבורית}}

{{ח:סעיף|1|הקמת הסניגוריה הציבורית}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים יקים, במשרד המשפטים, סניגוריה ציבורית.
{{ח:תת|(ב)}} הסניגוריה הציבורית תעניק ייצוג משפטי בהליכים פליליים לזכאים לכך לפי חוק זה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: ועדת הסניגוריה הציבורית}}

{{ח:סעיף|2|ועדת הסניגוריה הציבורית}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה ועדת הסניגוריה הציבורית; הועדה תמנה חמישה חברים שהם:
{{ח:תתת|(1)}} שר המשפטים והוא יעמוד בראש הועדה;
{{ח:תתת|(2)}} שופט בדימוס של בית המשפט העליון שימנה נשיא בית המשפט העליון;
{{ח:תתת|(3)}} עורך דין, העוסק בייצוג נאשמים במשפטים פליליים, שייבחר בידי המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין;
{{ח:תתת|(4)}} עורך דין, העוסק בייצוג נאשמים במשפטים פליליים, שימנה שר המשפטים בהסכמת ראש לשכת עורכי הדין;
{{ח:תתת|(5)}} מומחה במשפט פלילי שימנה שר המשפטים בהתייעצות עם דיקנים של פקולטות למשפטים.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת כהונתו של חבר בועדת הסניגוריה הציבורית, למעט שר המשפטים, תהיה חמש שנים וניתן להאריכה לתקופה אחת נוספת שלא תעלה על חמש שנים; חבר בועדת הסניגוריה הציבורית ימשיך לכהן בה עד למינוי חבר אחר במקומו.

{{ח:סעיף|3|תפקידי הועדה}}
{{ח:ת}} הועדה תמנה את הסניגור הציבורי הארצי ותפקח על פעילות הסניגוריה הציבורית.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: מבנה הסניגוריה הציבורית}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: הסניגור הציבורי הארצי}}

{{ח:סעיף|4|מבנה|תיקון: תשס״א}}
{{ח:תת|(א)}} בראש הסניגוריה הציבורית יעמוד הסניגור הציבורי הארצי והוא יהיה ממונה על סניגורים ציבוריים מחוזיים וכן על הסניגוריה הציבורית הארצית.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים יקים לשכות סניגוריה ציבורית מחוזיות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו צווים להקמת לשכות סניגוריה ציבורית מחוזיות הבאות: לשכת סניגוריה ציבורית למחוז תל אביב והמרכז, שאזור פעולתה המחוז האמור ושמקום מושבה הוא רחוב קפלן 17, תל אביב (ק״ת תשנ״ו, 979); לשכת סניגוריה ציבורית למחוז ירושלים, שאזור פעולתה המחוז האמור ושמקום מושבה הוא רחוב הסורג 1, ירושלים (ק״ת תשנ״ח, 328); לשכת סניגוריה ציבורית למחוז הדרום, שאזור פעולתה המחוז האמור ושמקום מושבה הוא ברחוב יצחק רגר 11 (מגדל 7), באר־שבע (ק״ת תשנ״ח, 700); לשכת סניגוריה ציבורית למחוז חיפה, שאזור פעולתה המחוז האמור ושמקום מושבה הוא רחוב חורי 2, מגדל הנביאים, חיפה (ק״ת תשנ״ט, 38); לשכת סניגוריה ציבורית למחוז הצפון, שאזור פעולתה המחוז האמור ושמקום מושבה הוא רחוב המלאכה 6, בנין לב העסקים, נצרת עילית (ק״ת תשנ״ט, 267).}}
{{ח:תת|(ג)}} בכל מחוז יכהן סניגור ציבורי מחוזי והוא יהיה אחראי על הסניגוריה הציבורית במחוזו.

{{ח:סעיף|5|כשירות הסניגור הציבורי הארצי}}
{{ח:ת}} כשיר להתמנות לסניגור הציבורי הארצי מי שרשום בפנקס חברי לשכת עורכי הדין, עסק במקצוע עשר שנים לפחות, והוא בעל נסיון בלימוד סניגוריה על נאשמים.

{{ח:סעיף|6|כהונת הסניגור הציבורי הארצי}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת כהונתו של הסניגור הציבורי הארצי תהיה חמש שנים והיא ניתנת להארכה לחמש שנים נוספות.
{{ח:תת|(ב)}} כהונת הסניגור הציבורי הארצי תסתיים באחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בתום תקופת כהונתו כאמור בסעיף קטן (א);
{{ח:תתת|(2)}} בהתפטרותו;
{{ח:תתת|(3)}} בצאתו לקיצבה;
{{ח:תתת|(4)}} בהחלטה של ועדת הסניגוריה הציבורית.

{{ח:סעיף|7|סמכויות הסניגור הציבורי הארצי}}
{{ח:תת|(א)}} הסניגור הציבורי הארצי ינהל את הסניגוריה הציבורית, יתווה את מדיניותה, ידאג להדרכת עובדיה ויפקח על רמתם המקצועית של כל עורכי הדין הפועלים מטעמה.
{{ח:תת|(ב)}} לסניגור הציבורי הארצי יהיו גם הסמכויות הנתונות לסניגור ציבורי מחוזי.
{{ח:תת|(ג)}} מידע שהגיע לסניגור הציבורי הארצי מסניגור ציבורי ישמש לו לצורך מילוי תפקידו בלבד.

{{ח:סעיף|8|דין וחשבון שנתי}}
{{ח:ת}} הסניגור הציבורי הארצי יגיש לשר המשפטים בסוף כל שנה דין וחשבון שנתי על פעילות הסניגוריה הציבורית; שר המשפטים יעביר את הדין וחשבון, בצירוף הערותיו, לועדת הסניגוריה הציבורית; הועדה תדון בדין וחשבון והיא רשאית לבקש השלמות והבהרות; הדין וחשבון יפורסם בציבור כפי שתורה הועדה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: סניגורים ציבוריים מחוזיים}}

{{ח:סעיף|9|כשירות סניגור ציבורי מחוזי}}
{{ח:ת}} כשיר להתמנות סניגור ציבורי מחוזי מי שרשום בפנקס חברי לשכת עורכי הדין, עסק במקצוע שש שנים לפחות והוא בעל נסיון בלימוד סניגוריה על נאשמים.

{{ח:סעיף|10|כהונת סניגור ציבורי מחוזי}}
{{ח:ת}} על כהונת סניגור ציבורי מחוזי יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב)(2) עד (4)}}.

{{ח:סעיף|11|סמכויות סניגור ציבורי מחוזי}}
{{ח:תת|(א)}} סניגור ציבורי מחוזי אחראי למתן ייצוג משפטי על ידי הסניגוריה הציבורית במחוזו, ובין היתר:
{{ח:תתת|(1)}} להעסקת סניגורים ציבוריים בלשכתו;
{{ח:תתת|(2)}} למינוי סניגורים ציבוריים שאינם עובדי לשכת הסניגוריה הציבורית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}}, ופיקוח מקצועי עליהם;
{{ח:תתת|(3)}} לחלוקה ולתיאום של עבודת הסניגורים הציבוריים;
{{ח:תתת|(4)}} לקביעת התשלום עבור הייצוג המשפטי שנתנו סניגורים ציבוריים שאינם עובדי לשכת הסניגוריה הציבורית לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}};
{{ח:תתת|(5)}} למתן אישור להוצאות הדרושות לצורך ניהול הייצוג המשפטי לרבות תשלום שכר מומחה או חוקר.
{{ח:תת|(ב)}} סניגור ציבורי מחוזי רשאי לאצול מסמכויותיו לסגנו; נבצר ממנו זמנית למלא את תפקידו, ימלא סגנו את מקומו, ויהיו לו, לענין זה, הסמכויות הנתונות לסניגור ציבורי מחוזי.
{{ח:תת|(ג)}} מידע שהגיע לסניגור ציבורי מחוזי מסניגור ציבורי ישמש לו לצורך מילוי תפקידו בלבד; הוראת סעיף זה באה להוסיף על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}.
{{ח:תת|(ד)}} סניגור ציבורי מחוזי רשאי להתייעץ עם הועדה לענינים פליליים של הועד המחוזי של לשכת עורכי הדין שבאותו מחוז.

{{ח:סעיף|12|מינוי סניגור ציבורי שאינו עובד לשכת הסניגוריה הציבורית|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} עורך דין שאינו עובד לשכת הסניגוריה הציבורית והמבקש לשמש סניגור ציבורי יגיש לסניגור הציבורי המחוזי בקשה בכתב; הסניגור הציבורי המחוזי יערוך רשימה של עורכי דין הכשירים לשמש סניגורים ציבוריים.
{{ח:תת|(ב)}} הסניגור הציבורי המחוזי ימנה סניגורים ציבוריים מתוך הרשימה, אולם רשאי הוא למנות עורך דין שאינו כלול ברשימה אם עורך הדין הסכים לכך.
{{ח:תת|(ג)}} הסניגור הציבורי המחוזי רשאי שלא לכלול עורך דין ברשימה האמורה או להוציאו ממנה, אם שוכנע שהדבר דרוש להבטחת ייצוג הולם לנאשמים.
{{ח:תת|(ד)}} על החלטת הסניגור הציבורי המחוזי לפי סעיף קטן (ג) רשאי עורך הדין לערור לפני ועדת ערר שימנה שר המשפטים שהרכבה:
{{ח:תתת|(1)}} שופט בדימוס והוא יעמוד בראש הועדה;
{{ח:תתת|(2)}} הסניגור הציבורי הארצי;
{{ח:תתת|(3)}} נציג לשכת עורכי הדין שתבחר המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין.

{{ח:סעיף|13|מעמד הסניגוריה הציבורית}}
{{ח:ת}} מעמדם של הסניגור הציבורי הארצי ושל עובדי הסניגוריה הציבורית יהיה כשל מעמדם של פרקליט המדינה ועובדי פרקליטות המדינה, בהתאמה; תנאי העסקתם ייקבעו בידי נציב שירות המדינה והממונה על השכר במשרד האוצר.

{{ח:סעיף|14|ייצוג בהליך פלילי|תיקון: תשס״א, תשס״ד־2, תשס״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} הסניגוריה הציבורית המחוזית או הארצית תתן ייצוג משפטי לעצור, לחשוד, לנאשם או לנידון הזכאי לכך לפי חוק זה; הייצוג יינתן בידי עורך דין שמינה הסניגור הציבורי המחוזי או הארצי.
{{ח:תת|(ב)}} שכר הטרחה של סניגור ציבורי שאינו עובד לשכת הסניגוריה הציבורית יהיה על פי תעריף שייקבע בתקנות או על פי הסכם עמו שייערך בכפוף להוראות שייקבעו בתקנות; תקנות לפי סעיף קטן זה יותקנו בהסכמת שר האוצר ובהתייעצות עם לשכת עורכי הדין.
{{ח:תת|(ג)}} בכפוף להוראת סעיף קטן (ד), ייפוי כוח לייצג אדם שניתן לסניגור הציבורי הארצי או המחוזי, יראוהו כייפוי כוח שניתן לכל מי שהסניגור הציבורי הארצי או המחוזי קבע; דינו של מינוי סניגור ציבורי בידי בית משפט כדין מתן ייפוי כוח לסניגור הציבורי הארצי או המחוזי.
{{ח:תת|(ד)}} על ייצוג נאשם, חשוד או עצור על ידי סניגור ציבורי יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 16|סעיף 16 עד 20 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}} (להלן – חוק סדר הדין הפלילי), כאילו מינה אותו בית משפט.

{{ח:סעיף|15|נאמנות ללקוח}}
{{ח:תת|(א)}} במילוי תפקידו יפעל סניגור ציבורי כעורך דין לטובת לקוחו, בנאמנות ובמסירות, ויחולו עליו כללי האתיקה החלים על עורך דין המייצג לקוח.
{{ח:תת|(ב)}} מקום שיש ניגוד בין חובות סניגור ציבורי שהוא עובד לשכת הסניגוריה הציבורית כלפי לקוחו לבין חובותיו כעובד מדינה – חובותיו כלפי לקוחו גוברות על חובותיו כעובד מדינה.

{{ח:סעיף|16|הפסקת ייצוג}}
{{ח:תת|(א)}} סניגור ציבורי לא יפסיק לייצג נאשם או חשוד אלא אם כן הורה לו כך הסניגור הציבורי המחוזי, ברשות בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} סניגור ציבורי מחוזי רשאי להורות על הפסקת ייצוג בידי הסניגוריה הציבורית אם קיבל רשות לכך מאת בית המשפט.

{{ח:סעיף|17|פנקס הסניגורים הציבוריים}}
{{ח:ת}} הסניגור הציבורי המחוזי ינהל פנקס שבו יירשם כל מינוי של סניגור ציבורי שאינו עובד לשכת הסניגוריה הציבורית; הפנקס יהיה פתוח לעיון הציבור; שר המשפטים יקבע את פרטי הרישום וסדרי העיון בפנקס.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: זכאות לייצוג}}

{{ח:סעיף|18|זכאות לייצוג|תיקון: תשס״א, תשס״א־2, תשס״א־3, תשס״ג, תשס״ד, תשס״ה, תשס״ה־2, תשס״ו, תשס״ו־2, תשס״ו־3, תשס״ו־4, תשס״ו־5, תשס״ח, תשס״ח־2, תשס״ח־3, תשע״א, תשע״א־2, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ד־2, תשע״ה, תשע״ו, תשע״ו־3, תשע״ו־4, תשע״ו־5, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} זכאי לייצוג בהליך פלילי לפי חוק זה –
{{ח:תתת|(1)}} נאשם או חשוד בעבירה שנתמלאו בו הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 15|סעיף 15(א)(1) עד (6) לחוק סדר הדין הפלילי}};
{{ח:תתת|(2)}} מי שמתקיים דיון בענינו למתן צו לפי {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש#סעיף 15|סעיפים 15 עד 17 לחוק טיפול בחולי נפש, התשנ״א–1991}}, וכן חולה כאמור {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש#סעיף 29א|בסעיף 29א לחוק האמור}}, שמתקיים בענינו דיון בפני הועדה הפסיכיאטרית, או דיון בערעור על החלטת הועדה הפסיכיאטרית לפי {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש#סעיף 28|סעיפים 28}} {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש#סעיף 29|או 29 לחוק האמור}}, לפי הענין;
{{ח:תתת|(3)}} נאשם שהוגשה נגדו בקשת מעצר לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 21|סעיף 21א לחוק סדר הדין הפלילי}} והתקיימו בו הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 21|סעיף 21א(ג)}};
{{ח:תתת|(4)}} נאשם שהוא מחוסר אמצעים לפי אמות מידה שקבע שר המשפטים בהתייעצות עם שר העבודה והרווחה ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת; למעט סוגי הליכים ועבירות שבהם לא יהיו נאשמים זכאים לייצוג, הכל כפי שיקבע שר המשפטים בצו באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הסניגוריה הציבורית (ייצוג נאשמים מחוסרי אמצעים)|צו הסניגוריה הציבורית (ייצוג נאשמים מחוסרי אמצעים), התשנ״ו–1996}}.}}
{{ח:תתת|(5)}} חשוד או עצור שבית המשפט החליט כי יש למנות לו סניגור לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 15|סעיף 15(ד) לחוק סדר הדין הפלילי}};
{{ח:תתת|(6)}} אדם שבית המשפט החליט כי יש למנות לו סניגור לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 15|סעיף 15(ה) לחוק סדר הדין הפלילי}};
{{ח:תתת|(7)}} עצור שהוא מחוסר אמצעים, לפי אמות מידה שקבע שר המשפטים בהתייעצות עם שר האוצר ושר המשטרה ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הסניגוריה הציבורית (ייצוג עצורים מחוסרי אמצעים)|תקנות הסניגוריה הציבורית (ייצוג עצורים מחוסרי אמצעים), התשנ״ח–1998}}.}}
{{ח:תתת|(8)}} קטין שהתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוגשה לבית המשפט בקשה למעצרו ובית המשפט מינה לו סניגור לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)#סעיף 10ו|סעיף 10ו לחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), התשל״א–1971}} (בפסקה זו – חוק הנוער);
{{ח:תתתת|(ב)}} הוגש נגדו כתב אישום כאמור {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)#סעיף 18|בסעיף 18(א) לחוק הנוער}}, או שבית משפט החליט כי יש למנות לו סניגור לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)#סעיף 18|סעיף 18(ב) לחוק האמור}};
{{ח:תתתת|(ג)}} הוגשה לבית משפט לנוער בקשה להעברתו ממעון נעול למאסר, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)#סעיף 25א|סעיף 25א לחוק הנוער}};
{{ח:תתתת|(ד)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־5 שנים מיום 10.11.2024):}} בית משפט לנוער הורה על קיום דיון מעקב, לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)#סעיף 25|סעיף 25(י) לחוק הנוער}}, או על דיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)#סעיף 25א|סעיף 25א(ה) או (ו) לחוק הנוער}}, בתקופת תוקפם של {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)#סעיף 25|הסעיפים האמורים}};
{{ח:תתת|(9)}} נידון המבקש משפט חוזר, שנתקיים בו אחד התנאים האמורים {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 15|בסעיף 15(א)(1) עד (3) או (ג) לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}, ואשר הסניגור הציבורי הארצי קבע שיש מקום להגיש בעבורו בקשה למשפט חוזר;
{{ח:תתת|(10)}} מי שנעצר או שהוגשה לגביו עתירה לקבוע שהוא בר־הסגרה לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסגרה|חוק ההסגרה, התשי״ד–1954}};
{{ח:תתת|(11)}} אסיר שהוחלט למנות לו סניגור לפי {{ח:חיצוני|חוק שחרור על-תנאי ממאסר#סעיף 16|סעיף 16(ד) לחוק שחרור על־תנאי ממאסר, התשס״א–2001}} או אסיר שזכאי לייצוג לפי {{ח:חיצוני|חוק שחרור על-תנאי ממאסר#סעיף 16|סעיף 16(ד1) לחוק האמור}};
{{ח:תתת|(12)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תתת|(13)}} מי שבית המשפט החליט למנות לו סניגור לפי {{ח:חיצוני|חוק מגבלות על חזרת עבריין מין לסביבת נפגע העבירה#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק מגבלות על חזרת עבריין מין לסביבת נפגע העבירה#סעיף 9|ו־9 לחוק מגבלות על חזרת עבריין מין לסביבת נפגע העבירה, התשס״ה–2004}};
{{ח:תתת|(14)}} מי שבית המשפט החליט למנות לו סניגור לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין#סעיף 6|סעיף 6(ד)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין#סעיף 24|או 24 לחוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין, התשס״ו–2006}};
{{ח:תתת|(15)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(16)}} נאשם שהוזמן לדיון מקדמי לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 143א|סעיף 143א לחוק סדר הדין הפלילי}};
{{ח:תתת|(17)}} אסיר שהוגשה בעניינו לבית המשפט בקשה להחזקה בהפרדה לפי {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר#סעיף 19ה|סעיף 19ה לפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל״ב–1971}}, והתקיימו בו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר#סעיף 19ה|סעיף קטן (ד) לסעיף האמור}};
{{ח:תתת|(18)}} אסיר שהוגשה בעניינו לבית המשפט בקשת היתר לטיפול רפואי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר#סעיף 19יג|סעיף 19יג לפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל״ב–1971}};
{{ח:תתת|(19)}} מי שבית המשפט החליט למנות לו סניגור לפי {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 51|סעיף 51(ג) לחוק המאבק בטרור, התשע״ו–2016}}.
{{ח:תת|(א1)}} זכאי לייצוג לפי חוק זה מי שבית המשפט החליט למנות לו סניגור לפי {{ח:חיצוני|חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים#סעיף 6|סעיף 6(ג) לחוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, התשס״ב–2002}}.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף זה כדי למנוע מבית המשפט למנות לנאשם סניגור אם הוא סבור שאינו יכול לנהל את המשפט כשהנאשם אינו מיוצג.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע זכאים נוספים על אלה המנויים בסעיף זה, בדרך כלל, בהדרגה או לפי אזורים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הסניגוריה הציבורית (זכאות לייצוג לקטינים נוספים)|תקנות הסניגוריה הציבורית (זכאות לייצוג לקטינים נוספים), התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הגשת בקשות}}

{{ח:סעיף|19|הודעה לעצור על אפשרות מינוי סניגור ציבורי}}
{{ח:תת|(א)}} נעצר אדם והובא לתחנת משטרה או למתקן של רשות החוקרת על פי דין או שהוא חשוד בביצוע עבירה, יודיע לו הממונה על התחנה או על החקירה, בהקדם האפשרי, כי באפשרותו לבקש מינוי סניגור ציבורי אם הוא זכאי לכך לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה למינוי סניגור ציבורי תועבר לסניגור ציבורי מחוזי בדרך שיקבע שר המשפטים.

{{ח:סעיף|20|הודעה לנאשם על אפשרות מינוי סניגור ציבורי}}
{{ח:ת}} לכל כתב אישום תצורף הודעה לנאשם כי הוא יכול לבקש שימונה לו סניגור ציבורי אם מתקיים בו אחד התנאים לזכאות נאשם לייצוג המנויים {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18(א)}}.

{{ח:סעיף|20א|הודעה לעצור או לאדם שהוגשה לגביו עתירה לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסגרה|חוק ההסגרה}}|תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו יודיע בהקדם האפשרי לאדם שנעצר או שהוגשה לגביו עתירה לקבוע שהוא בר־הסגרה, לפי {{ח:חיצוני|חוק ההסגרה|חוק ההסגרה, התשי״ד–1954}}, כי באפשרותו לבקש מינוי סניגור ציבורי.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה למינוי סניגור ציבורי תועבר לסניגור ציבורי מחוזי בדרך שיקבע שר המשפטים.

{{ח:סעיף|21|הגשת בקשה למינוי סניגור ציבורי}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה למינוי סניגור ציבורי של מי שנתמלא בו אחד התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18(א)(1) עד (4) או (7)}} תוגש בכתב ללשכת הסניגוריה הציבורית במחוז שבו מתנהל ההליך המשפטי.
{{ח:תת|(ב)}} הסניגור הציבורי המחוזי רשאי לחקור את המבקש ולדרוש ממנו כל מידע הדרוש לו לשם בדיקת זכאותו; על חקירה לפי סעיף קטן זה יחולו הוראות החסיון בין עורך דין ללקוחו, למעט לענין גילוי עבירה שנעברה במטרה להשיג מינוי סניגור ציבורי שלא כדין.
{{ח:תת|(ג)}} ראה הסניגור הציבורי המחוזי כי המבקש אינו עומד בתנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18(א)}}, יודיע לו בכתב, בהקדם האפשרי, כי הוא דוחה את בקשתו, תוך ציון סיבת הדחיה.
{{ח:תת|(ד)}} החליט בית המשפט כי יש למנות לאדם סניגור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18(א)(5), (6) או (8)}} {{ח:פנימי|סעיף 18|או 18(ב)}} ישלח בית המשפט הודעה על כך לסניגור הציבורי המחוזי כדי שימנה לאדם סניגור ציבורי.
{{ח:תת|(ה)}} בקשה למינוי סניגור ציבורי לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(א)(9)}} תוגש ללשכת הסניגוריה הציבורית הארצית.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ניתן להגיש {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/request-for-representation-by-the-public-defender-office|פנייה מקוונת לבקשת ייצוג על ידי הסניגוריה הציבורית}} באתר הסניגוריה הציבורית.}}

{{ח:סעיף|22|ערר}}
{{ח:ת}} על החלטת הסניגור הציבורי המחוזי לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21(ג)}} רשאי המבקש לערור לפני הסניגור הציבורי הארצי בדרך ובמועד שיקבע שר המשפטים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ניתן להגיש {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/service/appeal-against-the-district-attorney-decision-not-appoint-public-defender|טופס ערר על החלטת הסניגור הציבורי המחוזי לאי־זכאות לייצוג על ידי הסניגוריה הציבורית}} באתר הסניגוריה הציבורית.}}

{{ח:סעיף|22א|חובת תשלום של זכאים לייצוג|תיקון: תשס״ה־3}}
{{ח:ת}} קבע שר המשפטים, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}}, חובת תשלום של זכאים לייצוג, לא יינתן פטור מחובת התשלום כאמור, וכן לא תינתן דחיה או פריסה של התשלום כאמור, אלא אם כן קבע הסניגור הציבורי הארצי אחרת בהנחיות מכוח אותן תקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הסניגוריה הציבורית (חובת תשלום של זכאים לייצוג)|תקנות הסניגוריה הציבורית (חובת תשלום של זכאים לייצוג), התשע״ב–2011}}.}}

{{ח:סעיף|23|ביצוע ותקנות|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו, לרבות תקנות בדבר חובת תשלום של זכאים לייצוג, בסכומים או בשיעורים שיקבע בהסכמת שר האוצר.

{{ח:סעיף|24|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|בחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}.}}

{{ח:סעיף|25|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)|בחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), התשל״א–1971}}.}}

{{ח:סעיף|26|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי להקים לשכות מחוזיות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(ב)}} בהדרגה, לפי אזורים ובמועדים שקבע, ובלבד שהקמת הסניגוריה הציבורית תושלם, בכל הארץ, לא יאוחר מתום שלוש שנים מיום תחילתו של חוק זה; דבר הקמתה של לשכה מחוזית יפורסם ברשומות בציון מקום מושבה, אזור פעולתה ומועד תחילת מתן שירותיה.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(א)(7)}} תהיה במועד שיקבע שר המשפטים.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ז בחשון התשנ״ו (20 בנובמבר 1995).}}
* '''שמעון פרס'''
ראש הממשלה
* '''דוד ליבאי'''
שר המשפטים
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]