חוק החברות הממשלתיות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק החברות הממשלתיות, תשל״ה–1975}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000291}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ה, 132|חוק החברות הממשלתיות|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_211671.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 7|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317778.pdf}}, {{ח:תיבה|26|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317322.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 168|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210491.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 66|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210672.pdf}}, {{ח:תיבה|76|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210662.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 216|תיקון מס׳ 5 לפקודת החברות|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210897.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 204|חוק הביקורת הפנימית|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210838.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 47|תיקון מס׳ 3 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_203714.pdf}}, {{ח:תיבה|92|תיקון מס׳ 6 (מינויים)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211122.pdf}}, {{ח:תיבה|162|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211667.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 268|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211040.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 222|חוק משק החשמל|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211303.pdf}}, {{ח:תיבה|314|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211338.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 207|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300217.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 489|חוק תאגידי מים וביוב|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300397.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 84|חוק משק הגז הטבעי|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300442.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 396|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו־2004)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299931.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 429|תיקון מס׳ 23 לחוק ניירות ערך|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299651.pdf}}, {{ח:תיבה|441|חוק בנימין זאב הרצל (ציון זכרו ופועלו)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299656.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 271|חוק זאב ז׳בוטינסקי (ציון זכרו ופועלו)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301001.pdf}}, {{ח:תיבה|422|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf}}, {{ח:תיבה|884|חוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות וניגודי העניינים בשוק ההון בישראל (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299983.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 184|חוק התאגידים הבטחוניים (הגנה על אינטרסים ביטחוניים)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299877.pdf}}, {{ח:תיבה|289|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2054.pdf}}, {{ח:תיבה|322, 352|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300065.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 82|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2007)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300638.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 804|תיקון מס׳ 24|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300834.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 179|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 474|חוק בנק ישראל|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301176.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 95|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301059.pdf}}, {{ח:תיבה|682|תיקון מס׳ 6 לחוק הספורט|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301079.pdf}}, {{ח:תיבה|734|חוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה האתיופית בשירות הציבורי (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301136.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 235|חוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה הדרוזית בשירות הציבורי (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301298.pdf}}, {{ח:תיבה|356|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2353.pdf}}, {{ח:תיבה|507|תיקון מס׳ 19 לחוק החברות|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301358.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 82, 89|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316718.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 43|חוק ייצוג הולם של בני האוכלוסייה החרדית ושל עולים חדשים בשירות הציבורי (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_365888.pdf}}, {{ח:תיבה|493|חוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_381800.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 504|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2019)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491979.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1320|תיקון מס׳ 4 לחוק רכבת תחתית (מטרו)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758425.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 387|חוק להשגת יעדי התקציב וליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2025 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6133485.pdf}}.

''תיקון תוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 732|הוספת גופים שהוקמו בחיקוק לתוספת לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5970.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 1167|הוספת גופים שהוקמו בחיקוק לתוספת לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6187.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 1068|הוספת גופים שהוקמו בחיקוק לתוספת לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6261.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הקמת חברה ממשלתית והפיכת חברה לחברה ממשלתית}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הדירקטור}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הדירקטוריון}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן א|סימן א׳: יושב ראש הדירקטוריון}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: עבודת הדירקטוריון}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ג|סימן ג׳: תפקידי הדירקטוריון}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: המנהל הכללי}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: בעלי תפקידים מיוחדים}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳: רואה חשבון}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: יועץ משפטי}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ג|סימן ג׳: מבקר פנימי}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ד|סימן ד׳: בא כוח המדינה באספה הכללית}}

{{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1: ייצוג הולם בקרב עובדי חברות ממשלתיות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: רשות החברות הממשלתיות}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: חברות־בת, חברות מעורבות וחברות־חוץ}}

{{ח:פנימי|פרק ח1|פרק ח׳1: הפרטה}}

{{ח:פנימי|פרק ח2|פרק ח׳2: הגנה על אינטרסים חיוניים של המדינה}}

{{ח:פנימי|פרק ח3|פרק ח׳3: יישוב סכסוכים בין חברות ממשלתיות בענייני תשתיות}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: תחולת החוק}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה: {{מוקטן|חברות תשתית}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה: {{מוקטן|גופים אחרים שהוקמו בחוק}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ג־2, תשנ״ג־3, תשס״ג, תשע״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה ממשלתית“ – חברה שיותר ממחצית כוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות יותר ממחצית מספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה או בידי המדינה יחד עם חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברת בת ממשלתית“ – חברה שיותר ממחצית כוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות יותר ממחצית מספר הדירקטורים שלה הם בידי חברה ממשלתית, בידי חברת בת ממשלתית או בידי חברה ממשלתית יחד עם חברת בת ממשלתית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה מעורבת“ – חברה שאינה חברה ממשלתית ואשר מחצית או פחות מכוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות מחצית או פחות ממספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה בבעלות ממשלתית מלאה“ – חברה שכל מניותיה הן בבעלות של אחד מאלה: המדינה; חברה שכל מניותיה הן בבעלות של המדינה; המדינה יחד עם חברה כאמור; המדינה או חברה כאמור יחד עם רשות מקומית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מינוי דירקטור“ – לרבות בחירתו באסיפה כללית של חברה שבה למדינה השיעור הגדול ביותר של זכויות הצבעה באסיפה והמדינה הצביעה בעד בחירתו, וכן בחירתו או קביעתו בדרך אחרת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השרים“ – שר האוצר יחד עם השר שנקבע לפי חוק זה כאחראי לעניני החברה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הועדה“ – ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הועדה לבדיקת מינויים“ – הועדה שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 18ב|סעיף 18ב}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – רשות החברות הממשלתיות המוקמת בחוק זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מסמכי היסוד“ – תזכיר ההתאגדות ותקנות ההתאגדות של חברה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרטה“ – פעולות שמטרתן להביא, בבת־אחת או בהדרגה, לאחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} ביטול או הקטנה של חלק הממשלה בכוח ההצבעה באסיפות הכלליות של החברה או בזכותה למנות דירקטורים בחברה, או ביטול או הקטנה של מעורבות אחרת של הממשלה בחברה, והכל אם יש בהם כדי להביא להפיכת חברה ממשלתית לחברה מעורבת, או להביא להפיכת חברה לחברה שחוק זה אינו חל עליה, או להביא לשינוי מהותי אחר ביחסי הכוחות בין חברי החברה, או כדי להקנות לציבור או לחבר חדש בחברה 10% או יותר מכוח ההצבעה בחברה או זכות למנות דירקטור;
{{ח:תתתת|(2)}} הקטנת חלקה של הממשלה בהון המניות של החברה, בשיעור של 10% או יותר;
{{ח:תתתת|(3)}} צמצום מהותי בפעילות החברה על ידי העברת עסקים ונכסים לאחרים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ועדת השרים“ – ועדת השרים לעניני הפרטה, האמורה {{ח:פנימי|סעיף 59א|בסעיף 59א}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החלטת הפרטה“ – החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ב|סעיף 59ב}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה בהפרטה“ – חברה שועדת השרים קיבלה לגביה החלטת הפרטה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקודת החברות“ – {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}.
{{ח:תת|(ב)}} לענין ההגדרות שבסעיף קטן (א) אין נפקא מינה אם המניות המקנות כוח הצבעה או זכות למנות דירקטורים מוחזקות במישרין או בעקיפין, באמצעות שלוח או נאמן.

{{ח:סעיף|2|תחולת {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות}}}}
{{ח:ת}} בכפוף להוראות חוק זה תחול על חברה ממשלתית {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות}} ולמונחים שבחוק זה תהיה המשמעות הנודעת להם {{ח:חיצוני|חוק החברות|בפקודת החברות}}.

{{ח:סעיף|3|עדיפות החוק|תיקון: תשנ״ג־2}}
{{ח:ת}} מסמכי היסוד, אין בכוחם לגרוע מהוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|4|קווי פעולה של חברה ממשלתית}}
{{ח:תת|(א)}} חברה ממשלתית תפעל לפי השיקולים העסקיים שעל פיהם נוהגת לפעול חברה לא־ממשלתית, זולת אם קבעה לה הממשלה, באישור הועדה, שיקולי פעולה אחרים; הוראה זו לא תחול על חברה ממשלתית שמסמכי היסוד שלה אוסרים חלוקת רווחים.
{{ח:תת|(ב)}} בחברה ממשלתית שאחת ממטרותיה היא לספק לציבור מצרכים או שירותים שלא על מנת להפיק רווחים, רשאית הממשלה להחליט שתפעל בהשגת מטרה זו לפי הכללים המחייבים אדם הממלא תפקיד ציבורי על פי דין.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הקמת חברה ממשלתית והפיכת חברה לחברה ממשלתית}}

{{ח:סעיף|5|הקמת חברה ממשלתית}}
{{ח:תת|(א)}} הקמת חברה ממשלתית טעונה החלטת הממשלה; ההחלטה תתקבל על פי הצעה של שר שהוגשה לממשלה עם חוות דעת הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה הממשלה על הקמת חברה ממשלתית, יביא שר האוצר את ההחלטה לידיעת הועדה בציון מקורות המימון להשקעות בחברה ובצירוף חוות דעת הרשות.
{{ח:תת|(ג)}} הממשלה תקבע כללים שעל פיהם תבחן הצעות להקמת חברות ממשלתיות, והנחיות לעריכת חוות הדעת של הרשות; כללים והנחיות אלה יפורסמו ברשומות.

{{ח:סעיף|6|נושאים להחלטת הממשלה}}
{{ח:ת}} בהחלטה להקים חברה ממשלתית תקבע הממשלה, בין השאר –
{{ח:תת|(1)}} מטרות החברה, מבנה הון מניותיה והזכויות הצמודות למניותיה לסוגיהן;
{{ח:תת|(2)}} המספר הכולל של דירקטורים ומספר הדירקטורים מטעם המדינה שביניהם;
{{ח:תת|(3)}} השר שיהיה אחראי לעניני החברה.

{{ח:סעיף|7|רישום החברה}}
{{ח:ת}} חברה שמסמכי היסוד שלה מראים שהיא חברה ממשלתית לא תירשם אלא אם הוגשה לרשם החברות תעודה של הרשות המאשרת שהממשלה החליטה על הקמת החברה ושמסמכי היסוד תואמים את החלטת הממשלה; הוגשה תעודה כאמור, יסווג הרשם את החברה כחברה ממשלתית.

{{ח:סעיף|8|הפיכת חברה לחברה ממשלתית|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} עיסקה של המדינה שכתוצאה ממנה הופכת חברה לא־ממשלתית לחברה ממשלתית טעונה החלטת הממשלה, {{ח:פנימי|סעיף 5|וסעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}} יחולו בשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ב)}} קיבלה המדינה, חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית, שלא בדרך עסקה, זכויות בחברה לא ממשלתית שיש בהן כדי להפוך את החברה לחברה ממשלתית, או לחברת בת ממשלתית, תהיה החברה לחברה ממשלתית או לחברת בת ממשלתית, לפי הענין, כעבור שישה חודשים, אלא אם כן החליטה הממשלה, החברה הממשלתית או חברת הבת הממשלתית, לפי הענין, בתוך אותה תקופה, לוותר על זכויות אלה או להעבירן; החלטת החברה הממשלתית או חברת הבת הממשלתית לוותר על הזכויות או להעבירן כאמור, טעונה אישור הממשלה שיינתן לאחר מתן הזדמנות לדירקטוריון החברה להשמיע את עמדתו לפניה; באין החלטה כאמור תקבע הממשלה בתוך ששת החודשים האמורים, את הפרטים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}, ושר האוצר יביא אותם לידיעת הועדה.
{{ח:תת|(ג)}} נהפכה חברה לא־ממשלתית לחברה ממשלתית, תגיש הרשות לרשם החברות תעודה המאשרת זאת, בציון השר האחראי לעניני החברה.

{{ח:סעיף|9|קניית מניות המיעוט|תיקון: תשל״ו, תשל״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} נהפכה חברה לחברה ממשלתית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}}, חייבת המדינה לקנות את המניות של שאר בעלי המניות שרצונם בכך, למעט מניות בכורה הניתנות לפדיון.
{{ח:תת|(ב)}} תוך חודש ימים לאחר הפיכת החברה לחברה ממשלתית תודיע הרשות לבעלי המניות האמורים, בדרך שנקבעה למתן הודעות במסמכי היסוד של החברה, על זכותם לפי סעיף זה, ותוך שלושה חדשים לאחר קבלת ההודעה רשאי בעל המניות להודיע לרשות על רצונו שהמדינה תקנה מניותיו, כולן או מקצתן; השרים רשאים, באישור הועדה, להאריך מועדים אלה.
{{ח:תת|(ג)}} מחיר המניות יהיה שוויין ערב הפיכת החברה לחברה ממשלתית; באין הסכמה בין הצדדים ייקבע שווי זה בידי מי שנשיא בית המשפט המחוזי בירושלים מינה לכך, והרשות תודיע על קביעתו לבעל המניות; המחיר ישולם, באין הסכמה אחרת, בשעת העברת המניות למדינה.
{{ח:תת|(ד)}} תוך ארבעה עשר יום לאחר שהרשות הודיעה לו על קביעת שווי מניותיו לפי סעיף קטן (ג) רשאי בעל מניות לחזור בו מהודעתו לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה יחולו, בשינויים המחוייבים, גם כשהחליטה הממשלה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(א)}} או {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15}}.

{{ח:סעיף|10|השקעות בחברה ממשלתית}}
{{ח:ת}} לא תשקיע הממשלה בחברה ממשלתית אלא באישור הועדה.

{{ח:סעיף|11|החלטות הטעונות אישור הממשלה|תיקון: תשס״ג, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} החלטות של חברה ממשלתית בענינים אלה טעונות אישור הממשלה:
{{ח:תתת|(1)}} שינוי במטרות החברה;
{{ח:תתת|(2)}} הגדלת הון המניות הרשום;
{{ח:תתת|(3)}} שינוי בזכויות הצמודות למניות;
{{ח:תתת|(4)}} הקצאה של מניות החברה או הסכמה להעברת מניות כשהיא דרושה לפי מסמכי היסוד – אם יש בהן כדי להביא לשינוי מהותי ביחסי הכוחות בין חברי החברה או כדי להקנות לחבר חדש 10% או יותר מן הערך הנקוב של הון המניות או מכוח ההצבעה בחברה או זכות למנות דירקטור;
{{ח:תתת|(5)}} הנפקת מניות בכורה הניתנות לפדיון;
{{ח:תתת|(6)}} הנפקת איגרות חוב הניתנות להמרה במניות, והמרה במניות של איגרות חוב שהוצאו בלי זכות המרה או של הלוואה שקיבלה החברה;
{{ח:תתת|(7)}} הפיכת החברה מחברה שאינה פרטית לחברה פרטית או מחברה פרטית לחברה שאינה פרטית;
{{ח:תתת|(8)}} חידוש ארגונה של החברה, פירוקה מרצון, פשרה, סידור או מיזוג עם חברה אחרת;
{{ח:תתת|(9)}} הקמת חברה, לבד או עם אחרים, ורכישת מניות בחברה קיימת, למעט רכישת מניות בבורסה בידי חברה שרכישה כזאת היא בין עיסוקיה הרגילים; סברה החברה הממשלתית כי פעולה או עסקה אינה טעונה אישור לפי פסקה זו והרשות חלקה על כך, תובא הפעולה או העסקה לאישור הממשלה; לענין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”חברה“ – לרבות תאגיד אחר, וכן מיזם אשר מתקיימים לגביו התנאים שיקבע שר האוצר;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מיזם“ – התקשרות, לרבות המשך התקשרות, לביצוע פעילות כלכלית, ובלבד שיש בה כדי להשפיע באופן מהותי על רווחיות החברה, רכושה או התחייבויותיה;
{{ח:תתת|(9א)}} זכות שהעניקה חברה או התחייבות שנטלה על עצמה חברה אשר יכול שיהיה בה כדי להגביל, במישרין או בעקיפין, את הממשלה, בין בתפקידה השלטוני ובין במעמדה כבעלת מניות בחברה, לרבות בקשר עם ביצוע שינויים מבניים והפרטה, קידום התחרות והסדרת הענף שבו פועלת החברה; לענין זה, ”זכות או התחייבות“ – לרבות זכות או התחייבות ולפיה מעשה או מחדל של הממשלה, שאינו בשליטת החברה, יקנה לצד שלישי סעדים ותרופות נגד החברה;
{{ח:תתת|(9ב)}} הצעת ניירות ערך לציבור על פי תשקיף, אם סברה הרשות כי כתוצאה מפרסום התשקיף עלולה המדינה, בהיותה בעלת שליטה בחברה, לחוב באחריות לנזק שייגרם מחמת פרט מטעה שהיה בתשקיף, לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, והודיעה על כך לחברה;
{{ח:תתת|(10)}} פעולה כבעלת מניות בחברת־בת ממשלתית באחד הענינים האמורים בפיסקאות (1) עד (9ב);
{{ח:תתת|(11)}} התחייבות לאחת הפעולות האמורות בפיסקאות (1) עד (10).
{{ח:תת|(ב)}} אישור הממשלה לפי סעיף קטן (א) יתקבל לפי הצעת השרים שהוגשה לממשלה עם חוות דעת הרשות; שר האוצר יביא את החלטת הממשלה לידיעת הועדה; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ג)}} יחולו גם לענין מתן האישור לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} אישרה הממשלה החלטה מן האמורות בסעיף קטן (א), תתן הרשות לחברה תעודה על כך; העתק התעודה יוגש לרשם החברות.
{{ח:תת|(ד)}} החלטה מן האמורות בסעיף קטן (א), החייבת רישום לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות}}, לא ירשום אותה רשם החברות אלא אם הוגש לו העתק מן התעודה האמורה.

{{ח:סעיף|12|חברה שחדלה להיות חברה ממשלתית}}
{{ח:ת}} נהפכה חברה ממשלתית לחברה לא־ממשלתית, תגיש הרשות לרשם החברות תעודה על כך.

{{ח:סעיף|13|תעודות הרשות וערעור|תיקון: תשל״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} תעודת הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11}} {{ח:פנימי|סעיף 12|או 12}} תהיה ראיה לכאורה לאמור בה.
{{ח:תת|(ב)}} הרואה עצמו נפגע על ידי תעודת הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיפים 8}} {{ח:פנימי|סעיף 12|או 12}} וטוען שחברה לא נהפכה לחברה ממשלתית או שחברה ממשלתית לא נהפכה לחברה לא־ממשלתית, לפי הענין, רשאי לערער לפני בית המשפט המחוזי בירושלים; תקופת הערעור וסדרי הדין בו ייקבעו בתקנות שיתקין שר המשפטים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (ערעורים)|תקנות החברות הממשלתיות (ערעורים), תשל״ז–1977}}.}}

{{ח:סעיף|14|פירוק של חברות ממשלתיות}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה רשאית להביא לפירוק מרצון של חברה ממשלתית או למכירת מניות שהמדינה מחזיקה בה, אם ראתה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מטרות החברה הושגו או שהשגתן אינה אפשרית כלל או אינה אפשרית בחסכון וביעילות;
{{ח:תתת|(2)}} מטרות החברה הוטלו על רשות שהוקמה בחוק או על חברה ממשלתית אחרת;
{{ח:תתת|(3)}} מן הרצוי שמטרות החברה יבוצעו על ידי גוף שאינו חברה ממשלתית.
{{ח:תת|(ב)}} הצעה להחליט לפי סעיף זה תוגש לממשלה לאחר התייעצות עם הרשות ועם דירקטוריון של החברה הנוגעת בדבר.
{{ח:תת|(ג)}} סברה הרשות שמאחת העילות המפורטות בסעיף קטן (א) יש להביא לפירוק של חברה ממשלתית או למכירת מניות שהמדינה מחזיקה בה ולא הציע זאת שר לממשלה, תחווה הרשות את דעתה בתזכיר מנומק לשר האוצר ולממשלה.

{{ח:סעיף|15|מיזוג של חברות ממשלתיות}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה רשאית להביא למיזוג של שתי חברות ממשלתיות או יותר, אם ראתה שמטרותיהן חופפות או משלימות בעיקרן או שניתן להשיגן ביתר חסכון או ביתר יעילות על ידי חברה אחת.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ב) ו־(ג)}} יחולו, בשינויים המחוייבים, גם על סעיף זה.

{{ח:סעיף|15א|מכירת מניות של חברת בת ממשלתית|תיקון: תשמ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} החלטה של חברה ממשלתית למכור מניות שהיא מחזיקה בחברת בת ממשלתית שלה טעונה אישור הממשלה ואישור הועדה.
{{ח:תת|(ב)}} אישור הממשלה לפי סעיף קטן (א) יתקבל לפי הצעת השרים שהוגשה לממשלה עם חוות דעת הרשות.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על מכירה בבורסה של מניות הרשומות למסחר בבורסה, אם סך כל המניות שנמכרו בשנת מאזן אחת בבורסה אינו עולה על 5% מערכן הנקוב של המניות המוצעות והנפרעות של חברת הבת וסך כל התמורה בשנת מאזן אחת אינה עולה על עשרה מיליון שקלים חדשים, ובלבד שהמכירה לא גרמה להפיכת חברת הבת לחברה שאינה חברת בת ממשלתית.
{{ח:תת|(ד)}} הסכום האמור בסעיף קטן (ג) ישתנה ב־1 באפריל של כל שנה, החל בשנת הכספים 1990, לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן מן המדד שפורסם לחודש פברואר 1989 עד המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הדירקטור}}

{{ח:סעיף|16|הגדרה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}}, ”דירקטור“ – דירקטור מטעם המדינה בחברה ממשלתית.

{{ח:סעיף|16א|כשירות לכהונה|תיקון: תשנ״ג־2, תשנ״ד}}
{{ח:ת}} כשיר לכהן כדירקטור בחברה ממשלתית, תושב ישראל שמלאו לו 25 שנה לפחות, ושנתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא בעל תואר אקדמי באחד מן המקצועות הבאים: כלכלה, מינהל עסקים, משפטים, ראיית חשבון, מינהל ציבורי, הנדסה או לימודי עבודה, או שהוא בעל תואר אקדמי אחר או שהוא השלים לימודי השכלה גבוהה אחרת, הכל בתחום עיסוקה העיקרי של החברה;
{{ח:תת|(2)}} הוא בעל נסיון של חמש שנים לפחות באחד מאלה, או שהוא בעל נסיון מצטבר של חמש שנים לפחות בשניים או יותר מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} בתפקיד בכיר בתחום הניהול העסקי של תאגיד בעל היקף עסקים משמעותי;
{{ח:תתת|(ב)}} בכהונה ציבורית בכירה או בתפקיד בכיר בשירות הציבורי בנושאים כלכליים, מסחריים, ניהוליים או משפטיים;
{{ח:תתת|(ג)}} בתפקיד בכיר בתחום עיסוקיה העיקריים של החברה.

{{ח:סעיף|16א1|כשירות לכהונה לבעלי תארים מתקדמים|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 16א|בסעיף 16א}}, כשיר לכהן כדירקטור בחברה ממשלתית גם מי שהוא בעל תואר אקדמי שני או שלישי, אף אם לא מתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 16א|בפסקה (1) לאותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ב)}} בחברה ממשלתית שהמדינה ממנה בה לא יותר משישה דירקטורים, לא יעלה מספר הדירקטורים כאמור בסעיף קטן (א) על אחד, ובחברה ממשלתית שהמדינה ממנה בה שבעה דירקטורים לפחות – על שני דירקטורים, ולפחות אחד מהם יהיה בעל תואר אקדמי שלישי.

{{ח:סעיף|16א2|מינוי דירקטור בעלי מומחיות חשבונאית ופיננסית|תיקון: תשע״א, תשע״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} לכל חברה ממשלתית יתמנה דירקטור אחד לפחות שהוועדה לבדיקת מינויים מצאה שהוא בעל מומחיות חשבונאית ופיננסית, כמשמעותה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 240|סעיף 240 לחוק החברות}}.
{{ח:תת|(ב)}} השרים יהיו רשאים למנות דירקטורים לחברה ממשלתית לפי חוק זה, אף אם טרם מונה דירקטור לפי סעיף זה באותה חברה, ובלבד שלא יהיה בכך כדי למנוע את מינויו.

{{ח:סעיף|17|סייגים|תיקון: תשל״ו, תשנ״ג־2, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} אלה אינם כשירים להיות דירקטור:
{{ח:תתת|(1)}} שר, סגן שר וחבר הכנסת;
{{ח:תתת|(2)}} עובד החברה ומי שמועסק בשירותה, למעט המנהל הכללי ונציג נבחר של עובדי החברה; יושב ראש הדירקטוריון לא ייחשב כעובד החברה לענין זה;
{{ח:תתת|(3)}} אדם מקרב הציבור אשר עיסוקיו האחרים עלולים ליצור ניגוד ענינים עם תפקידו כדירקטור באותה חברה;
{{ח:תתת|(4)}} מנהל הרשות ועובדיה, זולת אם נמצאת החברה בהליך של פירוק או חיסול עסקיה;
{{ח:תתת|(5)}} מי שהורשע בעבירה שלדעת היועץ המשפטי לממשלה יש עמה קלון או שהיא מחייבת את אי מינויו;
{{ח:תתת|(6)}} מי שפסול לכהן כדירקטור בחברה על פי {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}, או על פי כל דין אחר.
{{ח:תת|(ב)}} לא יהיה אדם דירקטור ביותר משתי חברות אלא במקרים שקבע שר האוצר בתקנות בהתייעצות עם הרשות ובאישור הועדה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (כהונה כדירקטור ביותר משתי חברות)|תקנות החברות הממשלתיות (כהונה כדירקטור ביותר משתי חברות), תשל״ו–1976}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר רשאי, בהתייעצות עם הרשות ובאישור הועדה, לקבוע בתקנות –
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(3)}} כללים שלפיהם ייקבע נציג נבחר מקרב עובדי החברה כדירקטור וסוגי החברות שבהן יכהן.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (כללים לקביעת נציג נבחר מקרב עובדי החברה כדירקטור)|תקנות החברות הממשלתיות (כללים לקביעת נציג נבחר מקרב עובדי החברה כדירקטור), תשל״ז–1977}}.}}
{{ח:תת|(ג1)}} בחברה שהמדינה ממנה בה את כל הדירקטורים, למעט דירקטורים חיצוניים, או שבידיה זכות כאמור, לא יעלה מספרם הכולל של חברי דירקטוריון החברה, לרבות דירקטורים חיצוניים, על 12 חברים; הוראה זו לא תחול על חברה שלפני יום א׳ בסיון התשס״ג (1 ביוני 2003) לא היתה חברה בבעלות ממשלתית מלאה ושמספר הדירקטורים הכולל בה עלה על 12 דירקטורים.
{{ח:תת|(ד)}} מספר הדירקטורים מבין עובדי המדינה לא יעלה על שני שלישים מכלל חברי הדירקטוריון שנתמנו כנציגי הממשלה.

{{ח:סעיף|17א|פסלות מטעמי זיקה כלכלית|תיקון: תשנ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} מבלי לגרוע מכלליות האמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(א)(3)}}, לא יתמנה אדם לדירקטור, בין מקרב הציבור ובין מקרב עובדי המדינה, אם יש לו זיקה כלכלית לחברה או לתאגיד קשור לחברה, או אם יש לו קשר אישי להנהלת החברה או להנהלת תאגיד קשור לחברה.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”זיקה כלכלית לחברה או לתאגיד קשור לחברה“ – החזקה במישרין בניירות ערך של החברה או של תאגיד קשור לחברה באחוז אחד או בשיעור משמעותי הנמוך ממנו, או מי שרשאי למנות דירקטור בחברה או בתאגיד קשור לחברה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד קשור לחברה“ – תאגיד המחזיק חמישים אחוזים או יותר מן הערך הנקוב של הון המניות המוצא של החברה או מכוח ההצבעה בה, או הרשאי למנות מחצית או יותר מהדירקטורים, או את המנהל הכללי שלה, וכן תאגיד אשר החברה מחזיקה בו זכויות כאמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קשר אישי להנהלה“ של החברה או של תאגיד קשור לחברה מתקיים בין היתר, באדם שהוא בן משפחה של דירקטור או של מנהל כללי או של עובד בכיר בחברה או בתאגיד קשור לחברה; לענין זה, ”בן משפחה“ – בן זוג, אח, הורה, צאצא, צאצא בן הזוג או בן זוגו של כל אחד מאלה.

{{ח:סעיף|18|מינוי|תיקון: תשנ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} דירקטור יתמנה בידי השרים לאחר התייעצות עם הועדה לבדיקת מינויים.
{{ח:תת}} החליטה הועדה לבדיקת מינויים שלא להמליץ על מינויו של מועמד שנתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 18ג|בסעיף 18ג(א)}} רשאי השר להגיש השגה על ההחלטה שתידון במליאת הממשלה; נימוקי הועדה יובאו בפני הממשלה באמצעות היועץ המשפטי לממשלה או נציגו; לא קיבלה הממשלה את השגת השר, לא ימונה המועמד לדירקטור.
{{ח:תת|(ב)}} כתב המינוי יימסר לדירקטור מאת השרים לאחר קבלת חוות דעתה של הועדה לבדיקת מינויים והעתקו יימסר לחברה באמצעות הרשות.
{{ח:תת|(ג)}} תוקף המינוי הוא מיום מסירת כתב המינוי לחברה, זולת אם נקבע בו מועד אחר.

{{ח:סעיף|18א|ייצוג הולם לשני המינים|תיקון: תשנ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} בהרכב דירקטוריון של חברה ממשלתית יינתן ביטוי הולם לייצוגם של בני שני המינים.
{{ח:תת|(ב)}} עד להשגת ביטוי הולם לייצוג כאמור, ימנו השרים, ככל שניתן בנסיבות הענין, דירקטורים בני המין שאינו מיוצג באופן הולם באותה עת בדירקטוריון החברה.

{{ח:סעיף|18א1|ייצוג הולם לאוכלוסיה הערבית|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} בהרכב דירקטוריון של חברה ממשלתית יינתן ביטוי הולם לייצוגה של האוכלוסיה הערבית.
{{ח:תת|(ב)}} עד להשגת ביטוי הולם לייצוג כאמור, ימנו השרים, ככל שניתן בנסיבות הענין, דירקטורים מקרב האוכלוסיה הערבית.
{{ח:תת|(ג)}} לענין סעיף זה, ”האוכלוסיה הערבית“ – לרבות האוכלוסיה הדרוזית והצ׳רקסית.

{{ח:סעיף|18א2|ייצוג הולם לאנשים עם מוגבלות, למי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה, לבני האוכלוסייה החרדית ולעולים חדשים|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} בדירקטוריונים של חברות ממשלתיות יינתן ביטוי הולם לייצוגם של אנשים עם מוגבלות, של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה, של בני האוכלוסייה החרדית ושל עולים חדשים; לעניין זה, ”אנשים עם מוגבלות“, ”בן האוכלוסייה החרדית“ ו”עולה חדש“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 15א|בסעיף 15א לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}}.

{{ח:סעיף|18ב|הועדה לבדיקת מינויים|תיקון: תשנ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר ימנה ועדה לבדיקת כשירותם והתאמתם של מועמדים לכהונת דירקטור, יושב ראש דירקטוריון, או מנהל כללי, בחברה ממשלתית בהרכב זה:
{{ח:תתת|(1)}} יושב ראש הועדה שיהיה נציג שיקבע היועץ המשפטי לממשלה הכשיר לכהן כשופט של בית משפט מחוזי, והוא יבוא מקרב עובדי המדינה או מקרב עובדי השירות הציבורי, ויכול שיהיה מי שכיהן כשופט או מי שפרש מתפקידו בשירות המדינה או בשירות הציבורי;
{{ח:תתת|(2)}} איש ציבור שיקבע יושב ראש הועדה לפי הענין, מתוך רשימה של אנשי ציבור שקבעו שר האוצר ושר המשפטים לענין זה, שמתקיימים בהם תנאי הכשירות הקבועים בחוק זה ליושב ראש דירקטוריון ושאין להם זיקה אישית, עסקית או פוליטית לשר משרי הממשלה;
{{ח:תתת|(3)}} נציג רשות החברות הממשלתיות.
{{ח:תת|(ב)}} המנין החוקי לישיבות הועדה הוא היושב ראש וחבר נוסף; היו הדעות שקולות תכריע דעתו של יושב ראש הועדה; הועדה תקבע את סדרי עבודתה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} ואלה תפקידי הועדה:
{{ח:תתת|(1)}} לבדוק אם מתקיימים במועמד לכהונת דירקטור, יושב ראש דירקטוריון או מנהל כללי, תנאי הכשירות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 16א|בסעיפים 16א}} {{ח:פנימי|סעיף 24|24(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 37|או 37(ג)}} לפי הענין, והאם אין הוא פסול מלכהן על פי האמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיפים 17}} {{ח:פנימי|סעיף 17א|ו־17א}};
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע אם מן הראוי למנותו בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 18ג|בסעיף 18ג}};
{{ח:תתת|(3)}} לייעץ לשרים בדבר מידת התאמתו של המועמד לתפקיד, בשים לב בין היתר, לצרכיה המיוחדים של החברה, לגודלה, ולהרכב הדירקטוריון בעת המינוי, ובהתחשב ביכולתו של המועמד להקדיש את הזמן הראוי לתפקיד לו הוא מיועד;
{{ח:תתת|(4)}} הועדה תעביר לשרים את חוות דעתה בענינים המפורטים בפסקאות (1) עד (3), בכתב;
{{ח:תתת|(5)}} לצורך ביצוע תפקידיה על פי חוק זה, רשאית הועדה לדרוש פרטים בכתב אודות המועמד, תולדות חייו, השכלתו ועיסוקיו, וכן לדרוש כל מידע או חוות דעת מהרשות.

{{ח:סעיף|18ג|כשירות מיוחדת|תיקון: תשנ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} מצאה הועדה לבדיקת מינויים כי למועמד לכהונת דירקטור, יושב ראש דירקטוריון או מנהל כללי בחברה ממשלתית, יש זיקה אישית, עיסקית או פוליטית לשר משרי הממשלה, לא תמליץ על מועמדותו זולת אם מצאה כי יש לו כישורים מיוחדים בתחומי פעולתה של החברה, או שקיימים לגביו שיקולים של כשירות מיוחדת אחרת בנוסף לתנאי הכשירות הנדרשים לפי חוק זה לאותה כהונה.
{{ח:תת|(ב)}} לענין חוק זה, לא יראו בחברות במפלגה כשלעצמה זיקה אישית או פוליטית.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16א|סעיף 16א}} לא יחולו על נציג נבחר מבין עובדי החברה המתמנה לדירקטור ובלבד שמלאו לו עשרים וחמש שנים ביום שנתמנה.

{{ח:סעיף|18ד|קציבת מועדים למינוי דירקטור מקרב העובדים|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} התקיימו בחירות לקביעת נציג נבחר, יעביר ארגון העובדים היציג את תוצאות הבחירות הסופיות לשרים ולרשות; לאחר העברת התוצאות כאמור יקבלו השרים והרשות לידיהם את המידע הנדרש.
{{ח:תת|(ב)}} התקבל כל המידע הנדרש, יעבירו השרים לבחינת הוועדה לבדיקת מינויים, בתוך 60 ימים ממועד קבלתו, את עניינו של נציג נבחר, אחד או יותר, המועמד לכהונת דירקטור מקרב עובדי החברה (בסעיף זה – מועמד).
{{ח:תת|(ג)}} אישרה הוועדה לבדיקת מינויים את המועמדות לפי סעיף קטן (ב), יקבלו השרים החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}, בתוך 30 ימים ממועד האישור, אלא אם כן מצאו, בתוך תקופת 30 הימים כאמור, כי אין למנות את המועמד; ואולם נדרש בירור נוסף לגבי המועמד בשל בחינת הוועדה לבדיקת מינויים או בשל מידע שקיבלו השרים או הרשות לאחר שהשרים העבירו את עניינו של נציג נבחר לוועדה לבדיקת מינויים, תימנה התקופה כאמור ממועד קבלת המידע הנדרש.
{{ח:תת|(ד)}} לא אישרה הוועדה לבדיקת מינויים את המועמדות כאמור, או מצאו השרים כי אין למנות את המועמד מטעם אחר, יביאו השרים לפני הוועדה לבדיקת מינויים את עניינו של מועמד אחר בתוך 30 ימים ממועד החלטת הוועדה או החלטת השרים, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ארגון העובדים היציג“ – הארגון שעמו נמנה המספר הגדול ביותר של עובדים מאורגנים בחברה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המידע הנדרש“ – כל מידע הנדרש, מהנציגים הנבחרים, מהחברה או מארגון העובדים היציג, או מכל גורם אחר, לצורך הבאת עניינו של מועמד לבחינת הוועדה לבדיקת מינויים או לצורך השלמת המינוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}, לפי העניין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נציג נבחר“ – נציג שנבחר מקרב עובדי החברה המוצע להתמנות כדירקטור, בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(ג)(3)}}.

{{ח:סעיף|19|גמול והוצאות}}
{{ח:ת}} שר האוצר, בהתייעצות עם הרשות ובאישור הועדה, רשאי להתקין תקנות בדבר הגמול וההוצאות שישולמו לדירקטור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור מקרב הציבור בחברות הממשלתיות)|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור מקרב הציבור בחברות הממשלתיות), התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|20|חובת מתן ידיעות|תיקון: תשל״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} דירקטור חייב, על אף כל דין אחר, למסור לשרים ולרשות, לפי דרישתם, ידיעות על עניני החברה ועל פעולותיו בה.
{{ח:תת|(ב)}} נודע לדירקטור על ענין של החברה שנתגלו בו לכאורה פגיעה בחוק או בטוהר המידות, עליו להביא את הדבר ללא דיחוי לידיעתם של יושב ראש הדירקטוריון, של השרים, של הרשות ושל מבקר המדינה.

{{ח:סעיף|21|תקופת כהונה}}
{{ח:ת}} דירקטור יתמנה לתקופה של לא יותר משלוש שנים מתחילת תוקף מינויו; דירקטור שחדל לכהן יכול להתמנות מחדש.

{{ח:סעיף|22|פקיעת הכהונה|תיקון: תשל״ו־2, תשנ״ג־2, תשנ״ג־3, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} דירקטור יחדל לכהן לפני תום התקופה שלה נתמנה באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התפטר במסירת כתב התפטרות לשרים; השרים רשאים לעכב את תוקף ההתפטרות לא יותר מחודש ימים;
{{ח:תתת|(2)}} נעדר מארבע ישיבות רצופות של הדירקטוריון או משש ישיבות תוך שנה, זולת אם השרים, לאחר התייעצות עם הרשות, קבעו, בהודעה לחברה, שהיתה סיבה מוצדקת להיעדרות;
{{ח:תתת|(3)}} נבצר ממנו למלא תפקידו והשרים, לאחר התייעצות עם הרשות, הודיעו על כך לחברה;
{{ח:תתת|(4)}} הורשע בעבירה שלדעת היועץ המשפטי לממשלה יש עמה קלון או היא מחייבת, לדעתו, הפסקת כהונתו;
{{ח:תתת|(5)}} נתקיימה בו אחת הנסיבות הפוסלות אדם מהיות דירקטור;
{{ח:תתת|(6)}} הרשות, או השרים לאחר התייעצות עם הרשות, ראו שאינו ממלא תפקידו כראוי והעבירו אותו, בהודעה לחברה, מכהונתו;
{{ח:תתת|(7)}} הרשות קבעה כי הוא אינו ממלא את תפקידו באופן המקדם את ביצועה של החלטת הפרטה, או פעל במעשה או במחדל בדרך הפוגעת ביכולת החברה לקיים הוראה או דרישה שניתנו כדין לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ד|סעיפים 59ד}} {{ח:פנימי|סעיף 59ה|או 59ה}}; הרשות תודיע על כך לשר האוצר ולחברה.
{{ח:תת|(ב)}} דירקטור שנתמנה בהיותו עובד המדינה או עובד בחברה ממשלתית אחרת, וחדל מהיות עובד כאמור, יחדל לכהן מן היום שהרשות הודיעה על כך לחברה, אולם רשאים השרים, לאחר התייעצות עם הרשות, לאשר מחדש מינויו.
{{ח:תת|(ג)}} מכרה הממשלה מניות שהחזיקה בחברה ממשלתית, יחדלו לכהן הדירקטורים, כולם או חלקם, אם הדבר מתחייב מעסקת המכירה, מן היום שהרשות הודיעה עליו לחברה; התחייבה מעסקת המכירה הפסקת כהונתם של חלק מן הדירקטורים בלבד, יקבעו השרים, לאחר התייעצות עם הועדה לבדיקת מינויים, מי יהיו הדירקטורים שכהונתם תופסק.

{{ח:סעיף|23|השעיה}}
{{ח:ת}} היה דירקטור חשוד בעבירה שלדעת היועץ המשפטי לממשלה יש עמה קלון, רשאים השרים להשעותו בהודעה לחברה, ורשאים הם למנות ממלא מקום לתקופת השעייתו.

{{ח:סעיף|23א|השלמת מנין חוקי|תיקון: תשנ״ג־2}}
{{ח:ת}} פחת מספר חברי הדירקטוריון הרשאים להשתתף בישיבותיו מהמנין החוקי לישיבותיו, ומצב זה נמשך למעלה מ־30 ימים, או פחת מספר החברים מן המספר המזערי הקבוע בתקנות החברה ומצב זה נמשך למעלה מ־60 ימים, רשאית הממשלה, בהתייעצות עם הועדה לבדיקת מינויים, למנות דירקטור או דירקטורים במספר הדרוש להשלמת המנין החוקי.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הדירקטוריון}}
{{ח:קטע3|פרק ד סימן א|סימן א׳: יושב ראש הדירקטוריון}}

{{ח:סעיף|24|בחירה|תיקון: תשנ״ג־2, תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הדירקטוריון של חברה ממשלתית יבחר באחד מחבריו ליושב ראש הדירקטוריון; הבחירה טעונה אישור השרים לאחר התייעצות עם הועדה לבדיקת מינויים; אולם רשאית הממשלה למנות יושב ראש הדירקטוריון מבין חבריו, אם ראתה צורך בכך ולאחר שנועצה בועדה לבדיקת מינויים.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל הכללי של החברה לא יהיה יושב ראש הדירקטוריון.
{{ח:תת|(ג)}} כשיר לכהן כיושב ראש דירקטוריון של חברה ממשלתית מי שמתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 16א|בסעיף 16א}}, ובלבד שמתקיימים בו התנאי {{ח:פנימי|סעיף 16א|שבפסקה (1)}} וכן אחד התנאים {{ח:פנימי|סעיף 16א|שבפסקה (2), שבאותו סעיף}}; אולם במקרים חריגים ניתן לבחור במי שלא מתקיים בו התנאי האמור {{ח:פנימי|סעיף 16א|בפסקה (1) שבאותו סעיף}}, אם הוא בעל נסיון מצטבר של שתים עשרה שנים לפחות בתפקיד או בכהונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16א|בפסקה (2) שבאותו סעיף}}, שמתוכן שש שנים לפחות – בגופים בעלי היקף פעילות שאינו נופל מזה של החברה שבה הוא מועמד לכהן, והועדה לבדיקת מינויים אישרה שקיימים נימוקים מיוחדים לבחירה כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} בחר דירקטוריון של חברה ממשלתית באדם לכהונת יו״ר דירקטוריון והועדה לבדיקת מינויים החליטה שלא להמליץ על מינויו מחמת שנתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 18ג|בסעיף 18ג(א)}}, לא יאשר השר את המינוי אלא אם כן הוא הגיש השגה על ההחלטה שאושרה במליאת הממשלה; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(א)}} יחולו לענין השגה כאמור.

{{ח:סעיף|25|חובת דין וחשבון}}
{{ח:ת}} יושב ראש הדירקטוריון חייב, על אף כל דין אחר, למסור לשרים ולרשות, אחת לששה חדשים ובכל עת לפי דרישת השרים או הרשות, דין וחשבון בכתב על פעולות החברה ועל עבודת הדירקטוריון.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: עבודת הדירקטוריון}}

{{ח:סעיף|26|מועדי הישיבות}}
{{ח:תת|(א)}} ישיבות הדירקטוריון של חברה ממשלתית יתקיימו לפי צרכי החברה ולפחות אחת לחדשיים, זולת אם קבעו השרים, לאחר התייעצות עם הרשות, מועדים אחרים לפי טיב עסקיה של החברה.
{{ח:תת|(ב)}} הדירקטוריון יקיים ישיבה מיוחדת אם דרשו זאת השרים, הרשות או אחד הדירקטורים; הישיבה תתקיים תוך שבעה ימים מיום הדרישה, זולת אם נדרש לקיימה תוך זמן קצר יותר; בישיבה ידונו בענינים המפורטים בדרישה והחלטותיה יובאו מיד לידיעת השרים והרשות.

{{ח:סעיף|27|זימון הישיבות וסדר יומן}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש הדירקטוריון יזמן את ישיבות הדירקטוריון ויקבע זמנן, מקומן וסדר יומן בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיף 26}}.
{{ח:תת|(ב)}} הזמנה לישיבות הדירקטוריון תימסר גם לרשות, והיא רשאית לשלוח לכל ישיבה נציג שיהיה רשאי להשתתף בישיבה ומעמדו בה יהיה כשל דירקטור, אלא שלא ייחשב במנין החוקי ולא תהיה לו זכות הצבעה.

{{ח:סעיף|28|מנין ורוב}}
{{ח:ת}} המנין החוקי לישיבות הדירקטוריון הוא רוב חבריו ובהם לפחות דירקטור אחד מטעם המדינה; ההחלטות יתקבלו ברוב דעות של המשתתפים בהצבעה; היו הדעות שקולות – יכריע היושב ראש; והכל כשאין הוראה אחרת במסמכי היסוד של החברה.

{{ח:סעיף|29|ועדות}}
{{ח:תת|(א)}} הדירקטוריון רשאי להקים מבין חבריו ועדות קבועות או לענין מסויים.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27(ב)}} יחולו גם על ישיבותיה של ועדה.
{{ח:תת|(ג)}} סיכומיה של ועדה יהיו בבחינת המלצות לדירקטוריון, והוא רשאי לאמצם, לשנותם או לדחותם.

{{ח:סעיף|29א||תיקון: תשנ״א}}
{{ח:תת|(א)}} הדירקטוריון ימנה ועדת ביקורת מבין חבריו, שמספר חבריה לא יפחת משלושה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29(ג)}}, תקפן של החלטות ועדת הביקורת בענינים המנויים {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 6 פרק 5|בפרק ד1 לפקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}, יהיה בהתאם לקבוע בו.

{{ח:סעיף|30|אצילת סמכויות}}
{{ח:תת|(א)}} הדירקטוריון רשאי לאצול מסמכויותיו לאחד, לאחדים או לועדה מבין חבריו, או למנהל הכללי, פרט לסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32}} ולסמכות שהממשלה החליטה או שהשרים הודיעו לחברה שאין לאצלה.
{{ח:תת|(ב)}} אצל הדירקטוריון סמכות לועדה, רשאי הוא להורות שלא יחול לגביה {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(ג)}}.

{{ח:סעיף|31|קביעת סדרי העבודה}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי, לפי המלצת הרשות, לקבוע כללים לדרך עבודתו ולסדרי דיוניו של דירקטוריון, אם לכלל החברות הממשלתיות ואם לסוגיהן.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ג|סימן ג׳: תפקידי הדירקטוריון}}

{{ח:סעיף|32|ענינים שבחובה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} חובה על הדירקטוריון של חברה ממשלתית, בלי לגרוע משאר תפקידיו –
{{ח:תתת|(1)}} לקבוע את המדיניות הכללית של החברה בתחום מטרותיה, ואת פעולותיה הפיננסיות;
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע מדי שנה –
{{ח:תתתת|(א)}} תקציבה השנתי של החברה ודרך ביצועו והשימוש במקורות העומדים לרשותה;
{{ח:תתתת|(ב)}} תכנית הפעולה של החברה לאותה שנה ותכניותיה לטווח ארוך;
{{ח:תתתת|(ג)}} תקן עובדי החברה והמועסקים בשירותה;
{{ח:תתת|(3)}} לעקוב ברציפות אחרי הגשמת המדיניות, התכניות והתקציבים של החברה;
{{ח:תתת|(3א)}} לקבוע, בכפוף לכללים שיקבע שר האוצר, לפי הצעת הרשות, את אופן בחירת הפקידים הבכירים כמשמעותם בפסקה (4) ואת תנאי כשירותם, וכן לקבוע את אופן בחירת שאר עובדי החברה ותנאי כשירותם בכפוף לכללים שקבע שר האוצר לפי הצעת הרשות, ככל שנקבעו;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר העסקת קרובי משפחה)|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר העסקת קרובי משפחה), התשס״ה–2005}}.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירת פקידים בכירים)|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר אופן בחירת פקידים בכירים), התשס״ה–2005}}.}}
{{ח:תתת|(4)}} לקבוע, על פי הכללים שקבעה לכך הממשלה ובאישורה, שכר, תנאים סוציאליים, הטבות, מענקים ותנאי עבודה אחרים של המנהל הכללי, המשנה והסגנים למנהל הכללי, מנהלי האגפים, מנהל עניני הכספים, המבקר הפנימי, מזכיר החברה ונושאי תפקידים אחרים שקבעו לענין זה השרים לאחר התייעצות עם הרשות (להלן – הפקידים הבכירים), ושל שאר עובדי החברה;
{{ח:תתת|(5)}} לאשר, על פי המלצת המנהל הכללי, את מינוים של הפקידים הבכירים בהתאם לתקן;
{{ח:תתת|(6)}} לדון בטיוטת הדו״חות הכספיים של החברה ובהערות רואי החשבון לגביה, ולדון לאחר אישור הדו״חות הכספיים בכל פרט שלגביו הסתייג רואה החשבון, העיר הערה או נמנע מלחוות דעתו;
{{ח:תתת|(7)}} לאשר מתן הלוואות והפקדת כספים החורגים מהמהלך הרגיל של עסקי החברה;
{{ח:תתת|(8)}} לדון בכל ענין שהשרים או הרשות דרשו להעמיד על סדר היום או שהמנהל הכללי הודיע עליו לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי, על פי המלצת הרשות, לקבוע כללים לעריכת התקציבים והתכניות האמורים בסעיף קטן (א)(2), אם לכלל החברות הממשלתיות ואם לסוגיהן.

{{ח:סעיף|33|דו״חות כספיים|תיקון: תשנ״ג־3, תשס״ג, תשס״ה־2, תשע״ב־3, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} הדירקטוריון ידאג מדי שנה לעריכתם של דו״חות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מאזן;
{{ח:תתת|(2)}} דו״ח ריווח והפסד, כולל יעוד רווחים;
{{ח:תתת|(3)}} דו״ח המשאבים ואופן השימוש בהם;
{{ח:תתת|(4)}} בחברה שיש לה חברת־בת – דו״חות כספיים מאוחדים, זולת אם לדעת הדירקטוריון והרשות אין אופי הפעולות של החברות או מועד עריכת דו"חותיהן הכספיים מאפשרים זאת.
{{ח:תת|(א1)}} שר האוצר, בהתייעצות עם שר המשפטים, רשאי לקבוע כי חברות ממשלתיות שיקבע לפי הצעת הרשות, ימסרו לרשות, נוסף על האמור בכל דין, דוחות שנתיים, תקופתיים ומידיים לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} (להלן – חוק ניירות ערך), שיחולו לפי הצעת הרשות, כולן או חלקן, והכל בשינויים המחויבים ובהתחשב בתכלית הדיווח לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי לחייב חברה ממשלתית בעריכת דו״ח נוסף ולקבוע מועד להגשתו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (דוח נוסף בדבר הפעולות שננקטו והמצגים שניתנו להבטחת נכונות הדוחות הכספיים ודוח הדירקטוריון)|תקנות החברות הממשלתיות (דוח נוסף בדבר הפעולות שננקטו והמצגים שניתנו להבטחת נכונות הדוחות הכספיים ודוח הדירקטוריון), התשס״ו–2005}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (דוחות נוספים בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על דיווח כספי)|תקנות החברות הממשלתיות (דוחות נוספים בדבר אפקטיביות הבקרה הפנימית על דיווח כספי), התשס״ח–2007}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} החלטת הדירקטוריון בדבר יעוד הרווחים של החברה או בדבר חלוקה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, טעונה אישור הרשות; ואולם, חלקה הרשות על החלטת הדירקטוריון יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בחברה שפסקאות (2) או (3) אינן חלות עליה – תפעל החברה על פי החלטת הרשות כפי שאישרה אותה הממשלה;
{{ח:תתת|(2)}} בחברה בהפרטה – תפעל החברה על פי החלטת הרשות כפי שאישר אותה שר האוצר;
{{ח:תתת|(3)}} בחברה לפי {{ח:פנימי|סעיף 61|סעיף 61(א)(2)}} שאינה חברה בהפרטה – תובא המחלוקת להכרעת השרים.
{{ח:תת|(ג1)}} על אף האמור במסמכי היסוד של החברה, החלטת הדירקטוריון בדבר ייעוד הרווחים של החברה או בדבר חלוקה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, שאושרה בהתאם להוראות סעיף קטן (ג) (בסעיף קטן זה – החלטת הדירקטוריון המאושרת), לא תהיה טעונה אישור האספה הכללית של החברה, אם אישר אותה השר הממונה על ביצוע חוק זה בתוך 45 ימים מהמועד שבו העבירה הרשות לאישורו את החלטת הדירקטוריון המאושרת; חלפו 45 ימים ולא התקבלה החלטת השר הממונה כאמור, לא תהיה החלטת הדירקטוריון המאושרת טעונה אישור האספה הכללית של החברה אם אישרה אותה הממשלה.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות שבדין אחר בדבר עריכתם של דו״חות כספיים או אחרים.

{{ח:סעיף|33א|נותן שירות חיוני לציבור|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} נוסף על הוראות כל דין, רשאי שר האוצר, בהתייעצות עם שר המשפטים, וביחס לחברה ציבורית – בהתייעצות עם רשות ניירות ערך, לקבוע לפי הצעת הרשות כללים לעריכת דוחות כספיים של חברה ממשלתית שלגביה קבע כי היא נותנת שירות חיוני לציבור, לרבות לענין הפרטים שייכללו בהם, העקרונות החשבונאיים לעריכתם, וההצהרות והביאורים שיצורפו להם.

{{ח:סעיף|33ב|סמכות להורות על דרך הצגת פרטים בשל קיומו של אינטרס ציבורי|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ראתה הרשות כי אינטרס ציבורי מחייב זאת, רשאית היא להורות לחברה ממשלתית על דרך הצגת פרטים בדוחות כספיים או בכל דוח אחר שהחברה נדרשת להגישו לפי כל דין, ובלבד שהוראות לענין זה לא נקבעו בכללים, בדין או בעקרונות החשבונאיים המקובלים ובכללי הדיווח המקובלים.
{{ח:תת|(ב)}} חלקה הרשות על דרך הצגת פרטים בדוחות כספיים או בכל דוח אחר שהחברה הממשלתית נדרשת להגישו לפי כל דין, רשאית היא, אם ראתה כי אינטרס ציבורי מחייב זאת, להורות לחברה לגלות את עמדת הרשות ולתאר את המחלוקת בדוחות, להנחת דעת הרשות.

{{ח:סעיף|33ג|צו בית משפט|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} חברה שלא הגישה דוח לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 33א|סעיפים 33א}} {{ח:פנימי|סעיף 33ב|או 33ב}}, לפי הענין, או שהגישה דוח שלא לפי הוראות הסעיפים האמורים, או שלא תיקנה דוח כאמור בתוך המועד שהורו לה הרשות או עובד שהיא הסמיכה לכך, או שלא מסרה הסבר, פירוט, ידיעות או מסמכים בקשר לפרטים הכלולים בדוחות לפי {{ח:פנימי|סעיף 33ב|סעיף 33ב}}, שהניחו את דעת הרשות, רשאי בית המשפט המחוזי, לבקשת הרשות, לצוות על החברה ועל נושאי המשרה של החברה שיגישו את הדוח או שיתקנו אותו, בתוך זמן שיקבע בית המשפט.

{{ח:סעיף|33ד|אי הגשת דוחות כנדרש|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} עשתה חברה ממשלתית אחת מאלה, יחולו הוראות סעיף קטן (ב) –
{{ח:תתת|(1)}} לא הגישה דין וחשבון לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, או מסמך מהמסמכים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 34|בסעיף 34(א)(1) ו־(2)}}, במועדים שנקבעו לכך לפי הוראות חוק זה, או שהגישה דין וחשבון או מסמך כאמור שלא במלואו;
{{ח:תתת|(2)}} לא הגישה דוח או הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 33ב|סעיף 33ב}} במועד שנקבע לכך, או הגישה דוח שלא לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 33ב|הסעיף האמור}} והרשות שוכנעה כי חרגה בעניינים שבמהות;
{{ח:תתת|(3)}} לא הגישה מסמך מהמסמכים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 33|בסעיף 33}} או לא מסרה מידע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35|בסעיף 35}}, או הגישה מסמך או מידע כאמור שלא במלואו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} ידע יושב ראש הדירקטוריון כי החברה פעלה כאמור בסעיף קטן (א)(1) או (3) או ידע דירקטור כי החברה פעלה כאמור בסעיף קטן (א)(2) או (3), או היה עליהם לדעת על כך ולא נקטו את כל האמצעים הנאותים כדי למנוע זאת, יראו אותם לענין {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22(א)(6)}} כמי שאינם ממלאים תפקידם כראוי, ורשאית הרשות, בהודעה לחברה, להעבירם מכהונתם.
{{ח:תתת|(2)}} ידע המנהל הכללי של החברה כי החברה פעלה כאמור בסעיף קטן (א)(2) או היה עליו לדעת על כך ולא נקט את כל האמצעים הנאותים כדי למנוע זאת, רשאית הממשלה או הרשות להעבירו מכהונתו.

{{ח:סעיף|34|הגשת מסמכים|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש הדירקטוריון חייב להגיש לשרים ולרשות –
{{ח:תתת|(1)}} הצעת התקציב והתכניות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(א)(2)}} וטיוטת הדו״חות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 33|בסעיף 33(א)}} – חודש ימים לפני המועד לדיון בהן, זולת אם קבעו השרים, לאחר התייעצות עם הרשות, תקופה קצרה יותר לענין זה;
{{ח:תתת|(2)}} המסמכים האמורים בפיסקה (1) – מיד לאחר שהדירקטוריון אישרם;
{{ח:תתת|(3)}} העתק הפרוטוקולים של ישיבות הדירקטוריון – תוך שבועיים מכל ישיבה.
{{ח:תת|(א1)}} הרשות רשאית להורות, לגבי חברה ממשלתית מסוימת או סוגים של חברות ממשלתיות, בדבר המועדים שבהם יוגשו המסמכים האמורים בסעיף קטן (א)(1) לאישור הדירקטוריון של החברה הממשלתית והמועד האחרון לאישורם של מסמכים כאמור בידי הדירקטוריון.
{{ח:תת|(ב)}} המסמכים האמורים בסעיף קטן (א) יוגשו גם למבקר המדינה ויוגשו לועדה לפי דרישתה.
{{ח:תת|(ג)}} השרים רשאים להורות לגבי חברה ממשלתית פלונית שמסמך מן המסמכים האמורים בסעיף קטן (א) יישמר בדרך שיורו ולא יימסר אלא למי שצויין בהוראתם, וכן רשאי להורות שר הבטחון אם ראה שטעמים של בטחון המדינה מחייבים זאת; אין בהוראה לפי סעיף קטן זה כדי לגרוע מסעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|34א|פרסום לציבור|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חברה ממשלתית תפרסם לציבור –
{{ח:תתת|(1)}} דוחות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 33|בסעיף 33(א) ו־(א1)}} שעל החברה או נושא משרה בה להגיש לרשות לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} כל מסמך אחר שעל החברה או נושא משרה בה להגיש לרשות לפי חוק זה, אשר שר האוצר, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, קבע, בצו, שיש לפרסמו לציבור.
{{ח:תת|(ב)}} פרסום כאמור בסעיף קטן (א) ייעשה עם הגשת המסמך לרשות או בסמוך לאחר מכן.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), קבעה הרשות הוראות לעניין פרסום לציבור של מסמכים כאמור בסעיף קטן (א) באמצעות הרשות, ובכלל זה הוראות לעניין הדרך והמועד להגשתם של מסמכים כאמור לרשות לצורך פרסומם לציבור באמצעותה, תגיש חברה ממשלתית לרשות את המסמכים האמורים לפי אותן הוראות, לשם פרסומם לציבור באמצעות הרשות.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות לפי סעיף קטן (ג) אינן טעונות פרסום ברשומות, אולם מנהל הרשות יפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן; ההוראות וכל שינוי בהן יפורסמו באתר האינטרנט של הרשות.
{{ח:תת|(ה)}} חברה ממשלתית שהיא תאגיד מדווח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}}, לא תידרש לפרסם לציבור, לפי סעיפים קטנים (א) ו־(ב) או (ג), מסמכים שהגישה לרשות ניירות ערך לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|החוק האמור}}; לעניין זה יראו דוחות שהגישה חברה ממשלתית כאמור לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 36|סעיף 36 לחוק ניירות ערך}} כדוחות לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(א) ו־(א1)}}.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) או (ג), חברה ממשלתית לא תפרסם לציבור לפי אותם סעיפים קטנים פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}, וכן רשאית היא שלא לפרסם כאמור פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ז)}} ראתה הרשות כי חברה ממשלתית לא פרסמה מידע כנדרש לפי הוראות סעיף זה, רשאית היא לפרסם את המידע כאמור בעצמה, לאחר שנתנה לחברה הזדמנות לטעון את טענותיה בעניין.

{{ח:סעיף|35|חובת הודעה וסייג להחלטות}}
{{ח:תת|(א)}} נודע ליושב ראש הדירקטוריון על ענין של החברה שנתגלו בו לכאורה פגיעה בחוק או בטוהר המידות או ליקוי כיוצא באלה, יביא את הענין ללא דיחוי לידיעת השרים, מבקר המדינה והרשות, זולת אם הודע להם על אותו ענין לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(ב)}}, ויזמן ללא דיחוי ישיבה של הדירקטוריון לשם דיון וקביעת דרכי פעולה, אולם לא יחליט הדירקטוריון באותו ענין אלא לאחר שניתנה לרשויות האמורות שהות של 14 יום להבעת דעתם.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מחובת הודעה על פי דין אחר.

{{ח:סעיף|36|השגת המידע}}
{{ח:תת|(א)}} הדירקטוריון רשאי, בכל עת שימצא לנחוץ –
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מהמנהל הכללי של חברת בת של החברה מידע בכל ענין שלדעת הדירקטוריון נוגע לעניני חברת הבת;
{{ח:תתת|(2)}} לדרוש מרואה החשבון ומן המבקר הפנימי של חברה או של חברת בת שלה דין וחשבון בנוגע לאותה חברה.
{{ח:תת|(ב)}} העתק מדין וחשבון שנמסר לדירקטוריון לפי סעיף קטן (א)(2) יימסר גם למנהל הכללי ולרשות.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: המנהל הכללי}}

{{ח:סעיף|37|מינוי|תיקון: תשנ״ג־2, תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הדירקטוריון של חברה ממשלתית ימנה את המנהל הכללי; המינוי טעון אישור השרים לאחר התייעצות עם הועדה לבדיקת מינויים; אולם רשאית הממשלה למנות את המנהל הכללי אם ראתה צורך בכך.
{{ח:תת|(ב)}} שר, סגן שר או חבר הכנסת לא יהיה מנהל כללי בחברה ממשלתית.
{{ח:תת|(ג)}} כשיר להתמנות למנהל כללי בחברה ממשלתית מי שמתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 16א|בסעיף 16א}} ובלבד שמתקיימים בו התנאי {{ח:פנימי|סעיף 16א|שבפסקה (1)}} וכן אחד התנאים {{ח:פנימי|סעיף 16א|שבפסקה (2) שבאותו סעיף}}, אולם במקרים חריגים ניתן למנות מי שלא מתקיים בו התנאי האמור {{ח:פנימי|סעיף 16א|בפסקה (1) שבאותו סעיף}}, אם הוא בעל נסיון מצטבר של שתים עשרה שנים לפחות בתפקיד או בכהונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16א|בפסקה (2) שבאותו סעיף}}, שמתוכן שש שנים לפחות – בגופים בעלי היקף פעילות שאינו נופל מזה של החברה שבה הוא מועמד לכהן, והועדה לבדיקת מינויים אישרה שקיימים נימוקים מיוחדים למינוי כאמור, ולא מתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17(א) פסקאות (1), (3), (5) ו־(6)}}.
{{ח:תת|(ד)}} בחר דירקטוריון חברה ממשלתית באדם לכהונת מנהל כללי והועדה לבדיקת מינויים החליטה שלא להמליץ על מינויו מחמת שנתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 18ג|בסעיף 18ג(א)}} לא יאשר השר את המינוי אלא אם כן הוא הגיש השגה על ההחלטה שאושרה במליאת הממשלה; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(א)}} יחולו לענין השגה כאמור.

{{ח:סעיף|38|הצהרת רכוש}}
{{ח:ת}} מי שנתמנה מנהל כללי של חברה ממשלתית יצהיר, במועד, בדרך ובצורה שנקבעו בתקנות, על הנכסים, החובות ומקורות ההכנסה שלו, של בן זוגו שחי עמו ושל ילדיו הסמוכים על שולחנו; כן יצהיר כאמור על שינויים מהותיים בנתונים אלה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (הצהרת רכוש של מנהל כללי)|תקנות החברות הממשלתיות (הצהרת רכוש של מנהל כללי), תשל״ו–1976}}.}}

{{ח:סעיף|39|תפקידים}}
{{ח:ת}} המנהל הכללי אחראי לניהול השוטף של עניני החברה במסגרת התקציב והתכניות שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32(א)(2)}} ובמסגרת החלטות הדירקטוריון.

{{ח:סעיף|40|סמכויות}}
{{ח:תת|(א)}} למנהל הכללי יהיו כל הסמכויות שניתן להעניק למנהל עסקים לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות}} ולפי מסמכי היסוד של החברה, פרט לסמכויות הנתונות לפי חוק זה לדירקטוריון או לרשות אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} האספה הכללית רשאית להגביל או לסייג סמכויותיו של המנהל הכללי, וכן רשאי לעשות הדירקטוריון; החלטה על כך תוגש לרשם החברות ולרשות.

{{ח:סעיף|41|חובת דיווח}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל הכללי חייב להודיע ליושב ראש הדירקטוריון ללא דיחוי על כל ענין מהותי שבחברה הנוגע לתפקידי הדירקטוריון; היה הענין חורג או עשוי לחרוג ממה שקבע הדירקטוריון לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32(א)}} או שהיה מן המנויים {{ח:פנימי|סעיף 35|בסעיף 35}}, יזמן יושב ראש הדירקטוריון ללא דיחוי ישיבה של הדירקטוריון ויביא לפניו את ההודעה.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל הכללי חייב למסור לדירקטוריון דו״ח על הפעילות השוטפת של החברה במועדים שקבע לכך הדירקטוריון.

{{ח:סעיף|42|פקיעת כהונה|תיקון: תשנ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל הכללי יחדל לכהן בכל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התפטר במסירת כתב התפטרות ליושב ראש הדירקטוריון;
{{ח:תתת|(2)}} הממשלה העבירה אותו מכהונתו;
{{ח:תתת|(3)}} הדירקטוריון העביר אותו מכהונתו בהחלטה שנתקבלה ברוב קולות של המשתתפים בהצבעה;
{{ח:תתת|(4)}} הדירקטוריון קבע, תוך השנה הראשונה לכהונתו, שאינו מתאים לתפקידיו;
{{ח:תתת|(5)}} הדירקטוריון קבע שנבצר ממנו דרך קבע למלא תפקידיו;
{{ח:תתת|(5א)}} ועדת השרים קבעה, בהמלצת שר האוצר ועל פי חוות דעת הרשות, כי הוא אינו ממלא את תפקידו באופן המקדם את ביצועה של החלטת הפרטה, או פעל במעשה או במחדל בדרך הפוגעת ביכולת החברה לקיים הוראה או דרישה שניתנו כדין לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ד|סעיפים 59ד}} {{ח:פנימי|סעיף 59ה|או 59ה}};
{{ח:תתת|(6)}} הורשע בעבירה שלדעת היועץ המשפטי לממשלה יש עמה קלון או שהיא מחייבת לדעתו הפסקת כהונתו;
{{ח:תתת|(7)}} נפסל לכהן לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות}} או לפי דין אחר;
{{ח:תתת|(8)}} החברה נתפרקה.
{{ח:תת|(ב)}} כהונת המנהל הכללי פוקעת –
{{ח:תתת|(1)}} בהתפטרותו – כעבור שלושה חדשים מיום מסירת כתב ההתפטרות, זולת אם קבע הדירקטוריון מועד קרוב יותר;
{{ח:תתת|(2)}} לפי סעיף קטן (א)(2) עד (5א) – מן היום שנקבע לכך בהחלטה;
{{ח:תתת|(3)}} לפי סעיף קטן (א)(6) – עם מסירת ההודעה ליושב ראש הדירקטוריון;
{{ח:תתת|(4)}} בפירוק החברה – עם תחילת הפירוק.
{{ח:תת|(ג)}} פקעה כהונת המנהל הכללי, רשאי הדירקטוריון למנות מנהל כללי בפועל עד שיתמנה מנהל כללי לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}} ואם פקיעת הכהונה היתה לפי סעיף קטן (א)(5א), יהיה מינוי המנהל הכללי בפועל טעון אישור הרשות.

{{ח:סעיף|43|השעיה}}
{{ח:תת|(א)}} הדירקטוריון רשאי להשעות את המנהל הכללי אם ראה יסוד לחשד שעבר עבירה פלילית שגרמה לחברה נזק, והדירקטוריון חייב להשעותו אם הוגש נגדו כתב אישום בשל עבירה אשר לדעת היועץ המשפטי לממשלה מצדיקה השעייתו.
{{ח:תת|(ב)}} הושעה המנהל הכללי, רשאי הדירקטוריון למנות מנהל כללי בפועל לתקופת השעייתו.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: בעלי תפקידים מיוחדים}}
{{ח:קטע3|פרק ו סימן א|סימן א׳: רואה חשבון}}

{{ח:סעיף|44|מינוי ושכר}}
{{ח:תת|(א)}} המינוי של רואה חשבון לחברה ממשלתית טעון אישור הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הכנסת לא יהיה רואה חשבון של חברה ממשלתית ולא יהיה שותף בשותפות או בעל מניות בתאגיד שהוא רואה חשבון של חברה ממשלתית.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר יחד עם שר המשפטים רשאים, באישור הועדה, לקבוע כללים בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} דרכי המינוי וביטול המינוי של רואה חשבון לחברה ממשלתית;
{{ח:תתת|(2)}} תנאים וכשירות למינוי;
{{ח:תתת|(3)}} חלוקת המינויים לחברות הממשלתיות השונות בין רואי החשבון הכשירים;
{{ח:תתת|(4)}} משך הזמן שרואה חשבון רשאי לשמש בחברה ממשלתית;
{{ח:תתת|(5)}} שכרם של רואי חשבון של חברות ממשלתיות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי החברות הממשלתיות (מינוי רואי חשבון ושכרם)|כללי החברות הממשלתיות (מינוי רואי חשבון ושכרם), התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|45|חובת דין וחשבון|תיקון: תשל״ו־2}}
{{ח:ת}} רואה החשבון של חברה ממשלתית חייב, על אף כל דין אחר, למסור לדירקטוריון, לשרים ולרשות, לפי דרישתם, ידיעות על עניני החברה, לערוך בחברה ביקורת מיוחדת ולמסור להם דו״ח, על תוצאותיה.

{{ח:סעיף|46|החלפה}}
{{ח:ת}} חברה ממשלתית לא תבטל מינויו של רואה החשבון תוך תקופת כהונתו אלא לאחר שהרשות נתנה לו הזדמנות להשמיע דבריו לפניה ואישרה את ביטול המינוי.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: יועץ משפטי}}

{{ח:סעיף|47|מינוי ושכר}}
{{ח:תת|(א)}} המינוי של יועץ משפטי לחברה ממשלתית טעון אישור הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הכנסת לא יהיה יועץ משפטי לחברה ממשלתית ולא יהיה שותף בשותפות או בעל מניות בתאגיד שהוא יועץ משפטי של חברה ממשלתית.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר יחד עם שר המשפטים רשאים, באישור הוועדה, לקבוע כללים בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} דרכי המינוי וביטול המינוי של יועץ משפטי לחברה ממשלתית;
{{ח:תתת|(2)}} תנאים וכשירות למינוי;
{{ח:תתת|(3)}} חלוקת המינויים לחברות ממשלתיות השונות בין עורכי הדין הכשירים;
{{ח:תתת|(4)}} משך הזמן שעורך דין רשאי לשמש יועץ משפטי של חברה ממשלתית;
{{ח:תתת|(5)}} שכרם של יועצים משפטיים לחברות ממשלתיות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי החברות הממשלתיות (מינוי יועצים משפטיים ושכרם)|כללי החברות הממשלתיות (מינוי יועצים משפטיים ושכרם), התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ג|סימן ג׳: מבקר פנימי}}

{{ח:סעיף|48|מינוי}}
{{ח:ת}} הדירקטוריון של חברה ממשלתית ימנה לחברה מבקר פנימי, זולת אם אישרה הרשות שהיקף פעולות החברה או אופיין אינו מחייב מינוי של מבקר פנימי.

{{ח:סעיף|49|סמכויות ומעמד}}
{{ח:תת|(א)}} הדירקטוריון יקבע את תפקידיו וסמכויותיו של המבקר הפנימי.
{{ח:תת|(ב)}} המבקר הפנימי יהיה כפוף ליושב ראש הדירקטוריון ולמנהל הכללי ויגיש את דו"חותיו והצעותיו לדירקטוריון.

{{ח:סעיף|49א|עדיפות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} על חברה ממשלתית שמתקיים בה האמור {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 239|בסעיף 96א לפקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 4 פרק 4|סעיף 96כג1 לפקודה האמורה}} אף אם היא גוף מבוקר.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ד|סימן ד׳: בא כוח המדינה באספה הכללית}}

{{ח:סעיף|50|מינוי והוראות}}
{{ח:תת|(א)}} השרים ימנו את בא־כוח המדינה להשתתפות ולהצבעה באספה הכללית של חברה ממשלתית מכוח המניות שהמדינה מחזיקה בה.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על מועד של אספה כללית תימסר לרשות לפחות שבועיים מראש, זולת אם הסכימה הרשות לתקופה קצרה יותר.
{{ח:תת|(ג)}} השרים רשאים, לאחר התייעצות עם הרשות, לתת לבא־כוח האמור הוראות בדבר אופן הצבעתו באספה הכללית.

{{ח:קטע2|פרק ו1|פרק ו׳1: ייצוג הולם בקרב עובדי חברות ממשלתיות|תיקון: תשע״א־3}}

{{ח:סעיף|50א|ייצוג הולם בקרב עובדי חברות ממשלתיות|תיקון: תשע״א־3, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בקרב העובדים בחברות הממשלתיות, בכלל המשרות והדירוגים, יינתן ביטוי הולם, בנסיבות העניין, לייצוגם של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה או שהוא בן העדה הדרוזית ({{ח:פנימי|פרק ו1|בפרק זה}} – ייצוג הולם).
{{ח:תת|(ב)}} הדירקטוריון יפעל לקידום ייצוג הולם בקרב העובדים בחברה בהתאם ליעד שיקבע, ולשם כך ינקוט את האמצעים הנדרשים בנסיבות העניין אשר יש בהם כדי לאפשר ולעודד ייצוג הולם, לרבות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ייעוד משרות אשר יועסקו בהן, ככל האפשר, רק מועמדים מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם;
{{ח:תתת|(2)}} הוראה בדבר מתן עדיפות למועמדים מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם, כאשר הם בעלי כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים, לעניין משרה או קבוצת משרות או לעניין דרגה או קבוצת דרגות שיפורטו בהוראה, ולתקופה שתיקבע בה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו על כל דרכי הקבלה לעבודה והקידום בעבודה בחברה הממשלתית.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה יחולו על חברה ממשלתית המעסיקה יותר מ־50 עובדים.

{{ח:סעיף|50ב|דיווח ומעקב לעניין ייצוג הולם|תיקון: תשע״א־3, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} חברה ממשלתית תגיש לרשות, אחת לשנה, דין וחשבון לגבי ביצוע הוראות {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} ובו יפורטו, בין השאר, נתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדי החברה.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תגיש אחת לשנה, לממשלה, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה|בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ״ח–1988}}, ולוועדה הנוגעת בדבר, דין וחשבון בהתאם לנתונים שהתקבלו באותה שנה לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}} באשר לייצוג הולם בקרב עובדי החברות הממשלתיות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת – באשר לייצוג הולם של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה בקרב עובדי החברות הממשלתיות;
{{ח:תתת|(2)}} לוועדה החוקה חוק ומשפט של הכנסת – באשר לייצוג הולם של בני העדה הדרוזית בקרב עובדי החברות הממשלתיות.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: רשות החברות הממשלתיות}}

{{ח:סעיף|51|הקמת הרשות}}
{{ח:ת}} מוקמת בזה רשות החברות הממשלתיות.

{{ח:סעיף|52|מנהל הרשות}}
{{ח:תת|(א)}} תפקידי הרשות יבוצעו בידי מנהל הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הרשות יתמנה בידי הממשלה לפי הצעת שר האוצר; הודעה על המינוי תפורסם ברשומות; חובת המכרז לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 19|סעיף 19 לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, לא תחול על המינוי.

{{ח:סעיף|53|ועדה מייעצת}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר ימנה למנהל הרשות ועדה מייעצת; הודעה על מינוי הוועדה והרכבה תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הרשות יוועץ עם הוועדה המייעצת בענינים הנוגעים לכלל החברות הממשלתיות או לסוגי חברות.

{{ח:סעיף|54|תפקידי הרשות|תיקון: תשנ״ג־3, תשע״א־3}}
{{ח:ת}} הרשות –
{{ח:תת|(1)}} תייעץ לממשלה באמצעות שר האוצר ותייעץ לשרים בעניינים הנוגעים לחברות הממשלתיות;
{{ח:תת|(2)}} תטפל לפי הנחיות הממשלה בענינים המשותפים לכלל החברות הממשלתיות או לסוגי חברות;
{{ח:תת|(3)}} תעקוב אחרי מילוי המלצותיו של מבקר המדינה הנוגעות לחברות הממשלתיות ותסייע למילוין;
{{ח:תת|(4)}} תייעץ ותסייע לחברות ממשלתיות בניהול עסקיהן;
{{ח:תת|(5)}} תעקוב ברציפות אחרי הפעילות של כל אחת מן החברות הממשלתיות, הגשמת מטרותיה, מהלך עסקיה, מצבה הכספי ומדיניות השכר שלה, ותודיע על ממצאיה לשרים;
{{ח:תת|(6)}} תבדוק את הדו״חות המוגשים לה מאת חברה ממשלתית ואת החומר שעליו הם מבוססים, ותעיר הערותיה עליהם לחברה ולשרים;
{{ח:תת|(7)}} תטפל ותסייע בהקמה ובביצוע של פירוק, מיזוג, פשרה, סידור, חידוש, ארגון ומכירת מניות של חברות ממשלתיות;
{{ח:תת|(7א)}} תייעץ לועדת השרים בעניינים הנוגעים להפרטה ותטפל בביצוע החלטות הפרטה;
{{ח:תת|(7ב)}} תפעל לקידום ולהשגת ייצוג הולם, כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 50א|בסעיף 50א}};
{{ח:תת|(8)}} תמלא לגבי חברה ממשלתית כל תפקיד שיטילו עליה הממשלה או השרים;
{{ח:תת|(9)}} תמלא כל תפקיד אחר המיועד לה לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|55|קבלת מידע|תיקון: תשנ״ג־3, תשס״ג}}
{{ח:ת}} למילוי תפקידיה רשאית הרשות לדרוש מחברה ממשלתית או מחברה מעורבת, ובלבד שיותר מרבע כוח ההצבעה באסיפה הכללית או הזכות למנות יותר מרבע ממספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה וכן מדירקטור מטעם המדינה, מהמנהל הכללי של חברה ממשלתית, ובאמצעותו מכל מי שעובד בחברה או מועסק בשירותה, מידע וחומר בעניני החברה, ורשאית היא לעיין ברשומות ובמסמכים של החברה. לענין זה, ”הרשות“ – לרבות מי שהרשות הסמיכה לכך בהתאם לכללים שקבע שר האוצר, לפי הצעת הרשות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר הסמכת בודק בידי הרשות)|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר הסמכת בודק בידי הרשות), התשס״ה–2005}}.}}

{{ח:סעיף|56|חובת דין וחשבון}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תמסור דו״ח על פעולותיה לממשלה באמצעות שר האוצר ולוועדה לפי דרישתם ולפחות אחת לשנה.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תמסור אחת לשנה לשר האוצר דו״ח על החברות הממשלתיות ותפרט בו לגבי כל חברה את זכויות המדינה בה, את מטרותיה העיקריות, את נושאי התפקידים בה ואת עיקרי דו"חותיה הכספיים האחרונים; שר האוצר יביא את הדין וחשבון לפני הוועדה.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: חברות־בת, חברות מעורבות וחברות־חוץ}}

{{ח:סעיף|57|תחולת החוק על חברות בת|תיקון: תשנ״ג־2}}
{{ח:ת}} חוק זה יחול על חברת בת ממשלתית כשם שהוא חל על חברה ממשלתית, בכפוף להוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} השר האחראי לעניני חברת־האם הוא השר האחראי לעניני חברת הבת שלה;
{{ח:תת|(2)}} החלטה של חברת בת הטעונה אישור הממשלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}} תובא לפני השרים, לשם השגת אישור הממשלה, באמצעות חברת־האם, ומסמך שחברת בת חייבת להגיש לשרים, לרשות או לנמען אחר, יוגש באמצעות חברת־האם;
{{ח:תת|(3)}} דירקטור בחברת בת מטעם חברת־האם יתמנה בידי הדירקטוריון של חברת־האם; המינוי טעון אישור השרים לאחר התייעצות עם הועדה לבדיקת מינויים; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16א|סעיפים 16א}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17}}, {{ח:פנימי|סעיף 17א|17א}}, {{ח:פנימי|סעיף 18א|18א עד 18ג}} יחולו גם לגבי דירקטור כאמור;
{{ח:תת|(4)}} מידע שדירקטור של חברת בת חייב למסור לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20}} יימסר גם ליושב ראש הדירקטוריון של חברת־האם;
{{ח:תת|(5)}} כתב התפטרות של דירקטור בחברת בת יימסר גם ליושב ראש הדירקטוריון של חברת־האם, והודעת השרים לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22(א)(2) עד (6)}} תינתן גם לחברת־האם;
{{ח:תת|(6)}} מכרה הממשלה מניות שהחזיקה בחברת־האם, או מכרה חברת־האם מניות שהחזיקה בחברת־הבת, יחדלו לכהן הדירקטורים בחברת־הבת שמונו מטעם חברת־האם, כולם או חלקם, אם הדבר מתחייב מעסקת המכירה, מן היום שהרשות או חברת־האם הודיעה עליו לחברת־הבת; התחייבה מעסקת המכירה הפסקת כהונתם של חלק מן הדירקטורים האמורים בלבד, יקבעו השרים, לאחר התייעצות עם הועדה לבדיקת מינויים מי יהיו הדירקטורים שכהונתם תופסק.

{{ח:סעיף|58|תחולת החוק על חברות מעורבות|תיקון: תשנ״ג־3, תשס״ח, תשע״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} ההוראות הבאות יחולו, בשינויים המחוייבים, גם על חברה מעורבת:
{{ח:תתת|(1)}} לענין הקמת החברה – {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}};
{{ח:תתת|(2)}} לענין הפיכת חברה לא־ממשלתית לחברה מעורבת – {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}};
{{ח:תתת|(3)}} לענין מכירת מניות המדינה בחברה – {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}};
{{ח:תתת|(4)}} לענין הדירקטורים מטעם המדינה – {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}};
{{ח:תתת|(4א)}} לעניין ישיבות דירקטוריון וועדותיו – בחברה מעורבת שמחצית מכוח ההצבעה באסיפותיה הכלליות או הזכות למנות מחצית ממספר הדירקטורים בה הם בידי המדינה, לבדה או יחד עם חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית, או שבידי המדינה, לבדה או יחד עם חברה בת כאמור, השיעור הגבוה ביותר של זכויות ההצבעה באסיפה הכללית או של הזכות למנות דירקטורים:
{{ח:תתתת|(א)}} הזמנה לישיבות הדירקטוריון וועדותיו כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 3 פרק 3 סימן ד|בסימנים ד׳}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 3 פרק 3 סימן ח|ו־ח׳ לפרק שלישי בחלק שלישי בחוק החברות}} תימסר גם לרשות ולבעל המניות בעל השיעור הגבוה ביותר של זכויות ההצבעה באסיפה הכללית או של הזכות למנות דירקטורים בחברה, שאינו המדינה, חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית, והם יהיו רשאים לשלוח לכל ישיבה נציגים קבועים מטעמים, שיהיו רשאים להיות נוכחים בכל ישיבות הדירקטוריון וועדותיו ולהשתתף בהן, אך לא תהיה להם זכות הצבעה בישיבות; על החלטת נציג תימסר הודעה בכתב לחברה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הנציגים האמורים בפסקת משנה (א) לא יהיו נוכחים במועד הצבעת הדירקטורים, אם ביקשו זאת יושב ראש הדירקטוריון או שני דירקטורים; אין באמור בפסקת משנה זו כדי למנוע קבלת פרוטוקול הישיבה או מידע על אודות דרך הצבעת הדירקטורים בישיבה;
{{ח:תתתת|(ג)}} הנציגים האמורים בפסקת משנה (א) יהיו רשאים לדרוש קיום ישיבת דירקטוריון, לבקש לכלול נושא בסדר היום של ישיבת דירקטוריון וכן לבדוק את מסמכי החברה, רישומיה ונכסיה, ולקבל העתקים לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 98|סעיפים 98(ב)(2) ו־(ד)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 99|99(3)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 265|ו־265 לחוק החברות}}, בהתאמה;
{{ח:תתת|(5)}} לענין ייצוג המדינה באספה כללית של חברה מעורבת – {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50(א) ו־(ג)}};
{{ח:תתת|(6)}} לענין הרשות – {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיפים 54(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 54|54(7א)}} {{ח:פנימי|סעיף 56|ו־56(ב)}}; למילוי תפקידיה רשאית הרשות לדרוש מדירקטור מטעם המדינה בחברה מעורבת מידע וחומר בעניני החברה;
{{ח:תתת|(7)}} לענין הפרטה – {{ח:פנימי|פרק ח1|פרק ח׳1}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 59ב|סעיפים 59ב(א)(4)}} {{ח:פנימי|סעיף 59ה|ו־59ה}}.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תבדוק כל מידע וחומר שקיבלה על חברה מעורבת ותעיר הערותיה לשרים ולדירקטור מטעם המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (א)(2) ו־(3) לא יחולו על קניה ומכירה של מניות בבורסה.

{{ח:סעיף|59|תחולת הוראות על חברות חוץ|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ההוראות הבאות יחולו, בשינויים המחוייבים, גם על חברה שהואגדה מחוץ לישראל (להלן – חברת חוץ):
{{ח:תתת|(1)}} לענין הקמת חברת חוץ שאילו הוקמה בישראל היתה חברה ממשלתית או חברת־בת ממשלתית – {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}};
{{ח:תתת|(2)}} לענין הפיכת חברת חוץ לחברה שאילו היתה חברה ישראלית היתה חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית – {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}};
{{ח:תתת|(3)}} לענין הדירקטורים בחברת חוץ – {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיפים 17 עד 23}}, במידה שאין בהם סתירה למסמכי היסוד של החברה או לחוקי הארץ שבה הואגדה.
{{ח:תת|(ב)}} בא כוח המדינה באספה הכללית של חברת חוץ לא יצביע בענינים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(א)}}, ובענינים הנוגעים לשינויים בתקנון החברה אלא לפי הוראות השרים; הם יגישו לממשלה את הצעת ההחלטה לפי האמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(ב)}}, ויתנו הוראותיהם לפי הכרעתה. הוראת סעיף קטן זה תחול, בשינויים המחויבים, גם על חברה שאילו הוקמה בישראל היתה חברת בת ממשלתית.
{{ח:תת|(ג)}} הממשלה רשאית לקבוע כי על חברת חוץ יחולו הוראות נוספות של חוק זה או מכוחו וזאת בשים לב להוראות הדין שלפיו הואגדה החברה.

{{ח:קטע2|פרק ח1|פרק ח׳1: הפרטה|תיקון: תשנ״ג־3}}

{{ח:סעיף|59א|ועדת שרים|תיקון: תשנ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תקים ועדת שרים לעניני הפרטה, שחבריה יהיו ראש הממשלה, שר האוצר ושר המשפטים; הממשלה רשאית לצרף לועדה חבר או שני חברים נוספים.
{{ח:תת|(ב)}} המנין החוקי בישיבות ועדת השרים יהיה שני חברים אם הועדה היא של שלושה חברים, ושלושה חברים אם הועדה היא של יותר משלושה.
{{ח:תת|(ג)}} החלטות ועדת השרים יתקבלו ברוב של חבריה.

{{ח:סעיף|59ב|החלטת הפרטה|תיקון: תשנ״ג־3, תשנ״ו־2, תשס״ג, תשס״ו, תשע״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת השרים רשאית להחליט על הפרטה של חברה ממשלתית; בהחלטה כאמור תקבע ועדת השרים את דרכי ההפרטה של החברה, שיהיו אחת מן הדרכים הבאות או שילוב שלהן;
{{ח:תתת|(1)}} מכירת מניות החברה על פי תשקיף או בדרך אחרת שתקבע ועדת השרים;
{{ח:תתת|(2)}} דילול אחזקות המדינה בחברה באמצעות הנפקת מניות או ניירות ערך הוניים אחרים, על ידי החברה;
{{ח:תתת|(3)}} הנפקת ניירות ערך על ידי המדינה, הניתנים להמרה במניות או בניירות ערך הוניים אחרים של החברה שבידי הממשלה;
{{ח:תתת|(3א)}} הקצאת מניות מדינה מיוחדות, כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 46ב|בסעיף 46ב(ב) לחוק ניירות ערך}}, למדינה;
{{ח:תתת|(4)}} מכירת נכס מהותי מנכסי החברה או כל נכסיה, לרבות זכויות;
{{ח:תתת|(5)}} שינוי בזכויות הצמודות למניות;
{{ח:תתת|(6)}} חידוש ארגון, פשרה או הסדר כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 9 פרק 3|בפרק השלישי לחלק התשיעי לחוק החברות}}, מיזוג, כינוס נכסים, פירוק או הפסקת פעולות, הפסקת הליכי פירוק או כינוס נכסים, וכן הקמת חברה ממשלתית, חברת־בת ממשלתית או חברה מעורבת, הכל לצורך ביצוע ההפרטה;
{{ח:תתת|(7)}} דרך אחרת שתקבע ועדת השרים.
{{ח:תת|(ב)}} הצעה להחלטת הפרטה תוגש לועדת השרים בידי השרים או אחד מהם, בצירוף חוות דעת הרשות; סברה הרשות כי יש להחליט על הפרטת חברה ולא הציע זאת לממשלה אחד מהשרים, תחווה הרשות את דעתה בתזכיר מנומק לשרים ולועדת השרים, וכל אחד מחברי ועדת השרים רשאי להגיש הצעה להחלטת הפרטה.
{{ח:תת|(ג)}} הצעה להחלטת הפרטה תוגש לועדת השרים לאחר התייעצות עם הדירקטוריון של החברה הנוגעת בדבר; עמדת הדירקטוריון תובא בפני ועדת השרים, ואולם אם הדירקטוריון לא החליט על עמדתו תוך 21 ימים מיום שהתבקש לכך, רשאית ועדת השרים לדון ולהחליט בהצעה שהוגשה לה.
{{ח:תת|(ד)}} ועדת השרים תיתן הזדמנות להשמיע עמדתם בפניה –
{{ח:תתת|(1)}} לשר האחראי על עניני החברה;
{{ח:תתת|(2)}} לדירקטוריון של החברה, על ידי יושב ראש הדירקטוריון או מי שהדירקטוריון הסמיך לכך.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}} לא יחולו על החלטת הפרטה והוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} לא יחולו על החלטה להקים חברה לפי סעיף קטן (א)(6).
{{ח:תת|(ו)}} ועדת השרים תהיה מוסמכת להחליט, לגבי חברה בהפרטה, בכל ענין הטעון אישור או החלטה של הממשלה לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ו1)}} סמכויות השרים לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיפים 11(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 15א|15א(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 50|ו־50}}, יהיו נתונות לשר האוצר לגבי חברה בהפרטה, למעט חברות שבהן השר האחראי לעניני החברה הוא שר הביטחון; ובלבד שלענין הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיפים 11(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 15א|ו־15א(ב)}}, תיתן הממשלה הזדמנות לשר האחראי על עניני החברה להשמיע את עמדתו לפניה.
{{ח:תת|(ז)}} הודעה על חברה שניתנה לגביה החלטת הפרטה תפורסם ברשומות; העתק מהחלטת ההפרטה יישלח לועדה, לחברה ולרשם החברות; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו אם ועדת השרים החליטה על כך מטעמים של בטחון המדינה, של יחסי חוץ או של קשרי מסחר בינלאומיים.
{{ח:תת|(ח)}} נקבע בהחלטת ההפרטה כי דרך ההפרטה תכלול מכירת מניות החברה כאמור בסעיף קטן (א)(1), תהיה דרך ההפרטה טעונה אישורה של הועדה; במכירת מניות על פי תשקיף, יינתן האישור לפני מועד פרסום התשקיף, ובמכירת מניות אחרת – לפני המועד להגשת הצעות לרכישת המניות.
{{ח:תת|(ט)}} אישור הועדה כאמור בסעיף קטן (ח) יהווה גם אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 5|סעיף 5(ד)(2) לחוק נכסי המדינה, התשי״א–1951}}, ולא יהיה צורך באישור נוסף לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 5|הסעיף האמור}}.

{{ח:סעיף|59ג|כינוס אסיפות כלליות לביצוע שינויים מבניים|תיקון: תשנ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} נתקבלה החלטת הפרטה וקבעה הרשות, לאחר מתן הודעה לשר האוצר, בהודעה בכתב לחברה, כי לשם ביצועה יש צורך בפעולות או בהחלטות של האסיפה הכללית של החברה בהפרטה, לרבות תיקון מסמכי היסוד שלה, והדירקטוריון לא כינס אסיפה כללית למועד שאינו מאוחר מ־30 ימים מיום שביקשה זאת הרשות, תהיה הרשות מוסמכת לכנס אסיפות כלליות של כלל בעלי המניות או של סוגי בעלי מניות לשם קבלת החלטות כאמור ולהצביע בהן מכוח המניות שהמדינה מחזיקה בחברה בהפרטה; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50}} לא יחולו על אסיפה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} אם החברה בהפרטה היא חברה בבעלות ממשלתית מלאה, תהיה הרשות מוסמכת לכנס אסיפה כללית כאמור בהודעה מראש של שבעה ימים לפחות, על אף האמור בכל דין ובמסמכי היסוד של החברה.
{{ח:תת|(ג)}} בכפוף לאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), אם ביצועה של החלטת ההפרטה כרוך בהליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|פקודת החברות}} או לפי מסמכי היסוד של החברה, לרבות כינוס אסיפות, קבלת החלטות ברוב מיוחד ואישור בית המשפט, אין בהחלטת הפרטה כדי לגרוע מן הצורך לנקוט הליכים כאמור.

{{ח:סעיף|59ד|הכנה ומסירה של מידע ומסמכים|תיקון: תשנ״ג־3}}
{{ח:ת}} על החברה בהפרטה ועל פקידיה הבכירים יחולו החובות המפורטות להלן, ככל שתדרוש הרשות מהם בכתב מעת מעת:
{{ח:תת|(1)}} למסור לרשות ולמומחים מטעמה, או להעמיד לעיונם, כל מידע ומסמכים המצויים בידיה או שבידיה להשיגם או להכינם באמצעים סבירים (להלן – מידע) ככל שדרוש, לדעת הרשות, כדי להכין את החברה להפרטה, לבצע את החלטת ההפרטה או להעריך את שווי החברה, מניותיה או נכסיה;
{{ח:תת|(2)}} למסור מידע למועמד לרכישת מניות החברה או נכסיה, שהרשות אישרה לענין פסקה זו, או למומחים מטעמו, ככל שדרוש לדעת הרשות כדי להעריך את שווי החברה, מניותיה או נכסיה; מסירת מידע לפי פסקה זו תיעשה בכפוף להסכמי סודיות שעליהם תורה הרשות, לאחר התייעצות עם המנהל הכללי של החברה, במטרה למנוע שימוש לרעה במידע או פגיעה בסודות מסחריים שלה;
{{ח:תת|(3)}} להכין כל מיתאר או תשקיף שיידרשו לצורך הצעת מכר לביצוע החלטת ההפרטה; בחברה שאינה בבעלות ממשלתית מלאה תישא הממשלה בהוצאות שתוציא החברה לתשלום לגורמים חיצוניים לחברה לצורך הכנת המסמכים האמורים, ואם הצעת המכר משולבת בהנפקה של ניירות ערך של החברה – ישאו הממשלה והחברה בהוצאות כאמור באופן יחסי.

{{ח:סעיף|59ה|מתן הוראות|תיקון: תשנ״ג־3, תשס״ח, תשע״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} ניתנה החלטת הפרטה והרשות קבעה כי לשם הכנת החברה להפרטה או לשם ביצוע החלטת ההפרטה, יש צורך שהחברה תבצע פעולה פלונית, תודיע זאת בכתב לדירקטוריון החברה ותבקשו להחליט על ביצוע הפעולה תוך מועד סביר שתקבע הרשות בהודעתה.
{{ח:תת|(ב)}} לא החליט הדירקטוריון על ביצוע הפעולה תוך 14 ימים מיום הודעת הרשות, או שהחליט על ביצועה אך החברה לא ביצעה אותו תוך המועד שקבעה הרשות, יחולו ההוראות הבאות:
{{ח:תתת|(1)}} היתה החברה בהפרטה חברה בבעלות ממשלתית מלאה, תהיה הרשות מוסמכת, באישור ועדת השרים, להורות לה לבצע את הפעולה, והחברה תהיה חייבת למלא אחר ההוראה, בין אם הפעולה הינה לפי שיקולים עסקיים שעל פיהם היה על החברה לנהוג גם אילולא ההפרטה (להלן – שיקולים עסקיים) ובין אם לאו; לא מילאה החברה אחר ההוראה במועד שקבעה הרשות, רשאית הרשות לבצע את ההוראה בעצמה או באמצעות אדם שתמנה לשם כך, ופעולות הרשות או פעולותיו של אותו אדם ייחשבו כפעולות החברה לכל דבר וענין;
{{ח:תתת|(2)}} היתה החברה בהפרטה חברה שאינה בבעלות ממשלתית מלאה, תהיה הרשות מוסמכת, לאחר שנתנה לדירקטוריון החברה הזדמנות נאותה להביע עמדתו, ובאישור ועדת השרים, להורות לחברה לבצע את הפעולה, והחברה תהיה חייבת למלא אחר ההוראה; ואולם אם ההוראה אינה לפי שיקולים עסקיים, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9}};
{{ח:תתת|(3)}} לא מילאה החברה אחר הוראת הרשות שניתנה לפי פסקה (2), רשאית הרשות –
{{ח:תתתת|(א)}} לפנות לבית המשפט המחוזי בירושלים, ובית המשפט יהיה רשאי ליתן צו המתיר לרשות לבצע את ההוראה, בעצמה או באמצעות אדם שתמנה לשם כך;
{{ח:תתתת|(ב)}} לכנס אסיפה כללית שלא מן המנין של החברה, להציע בה החלטות ולהצביע בה מכוח המניות שהמדינה מחזיקה בחברה בענין מתן הוראות לדירקטוריון לביצוע הוראת הרשות בידי החברה או בידי אדם שתמנה לשם כך.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (ב) לא יחולו על חברה שמניותיה, כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 63א|בסעיף 63א}}, הוצעו לציבור על פי תשקיף.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה, ”פעולה“ – מעשה או מחדל, לרבות הסדרה ורישום של זכויות, התקשרות בחוזה או הימנעות מהתקשרות בחוזה, מינוי או פיטורים, נקיטת הליך משפטי או אי נקיטתו ופשרה.

{{ח:סעיף|59ו|אחריות|תיקון: תשנ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} מילוי חובה וביצוע פעולה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ד|סעיפים 59ד}} {{ח:פנימי|סעיף 59ה|ו־59ה}} ייעשו בידי החברה ובידי נושאי משרה בה ועובדיה, באופן שיימנעו או יצומצמו ככל האפשר נזקים העלולים להיגרם לחברה או לצד שלישי כתוצאה מביצועה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין, מילוי חובה וביצוע פעולה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ד|סעיפים 59ד}} {{ח:פנימי|סעיף 59ה|או 59ה}} בידי נושא משרה בחברה בהפרטה או עובד שלה, או פעולה אחרת שנעשתה בידיהם לשם ביצוע נאות של החלטת הפרטה, לא ישמשו עילה למשפט אזרחי נגדם ובלבד שפעלו בתום לב ובהתאם לאמור בסעיף קטן (א); ואולם לענין תביעה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|החוק האמור}}.
{{ח:תת|(ג)}} חברה בהפרטה תהיה זכאית –
{{ח:תתת|(1)}} לפיצוי מאת המדינה על נזק שייגרם לה במישרין עקב מילוי חובה או ביצוע הוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ד|סעיפים 59ד}} {{ח:פנימי|סעיף 59ה|או 59ה}}, ובלבד שנתקיימו הוראות סעיף קטן (א); הוראה זו לא תחול על חברה בבעלות ממשלתית מלאה;
{{ח:תתת|(2)}} לשיפוי מאת המדינה על תשלום שנתחייבה בו לצד שלישי בשל מילוי חובה או ביצוע פעולה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ד|סעיפים 59ד}} {{ח:פנימי|סעיף 59ה|או 59ה}}, על פי פסק דין סופי או פסק בורר, לרבות הוצאות משפט סבירות, ובלבד שנתקיימו הוראות סעיף קטן (א) וניתנה למדינה אפשרות נאותה להצטרף להליך לצורך התגוננות.

{{ח:קטע2|פרק ח2|פרק ח׳2: הגנה על אינטרסים חיוניים של המדינה|תיקון: תשס״ג}}

{{ח:סעיף|59ז|הגדרות|תיקון: תשס״ג, תשע״ב־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח2|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“, ”בעל ענין“, ”שליטה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזקה“ – לרבות רכישה וכן שניהם כאחד, כמשמעותם של מונחים אלה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}}, ולרבות העברה או שעבוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השפעה ניכרת“ – היכולת להשפיע על פעילותה של חברה בהפרטה השפעה של ממש שאינה בגדר שליטה ושאינה נובעת מעצם ההחזקה באמצעי שליטה, לרבות יכולת כאמור הנובעת מזכות המוקנית לאדם בתקנון החברה או בהסכם בכתב או בעל פה עם בעל השליטה, למעט אם הזכות האמורה הוקנתה לתאגיד בנקאי ישראלי; לענין זה, ”תאגיד בנקאי ישראלי“ – תאגיד בנקאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, שקיבל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 4|פסקה (1) של סעיף 4(א) לחוק האמור}}, ואולם, בלי לגרוע מכלליות האמור –
{{ח:תתת|(1)}} יראו אדם כבעל השפעה ניכרת אם הוא בעל הזכות למנות נושא משרה בחברה;
{{ח:תתת|(2)}} חזקה על אדם שהוא בעל השפעה ניכרת בחברה, אם הוא מחזיק עשרים וחמישה אחוזים או יותר מאמצעי שליטה כלשהו או מזכויות רכושיות כלשהן בחברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השרים“ – ראש הממשלה ושר האוצר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכויות רכושיות“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הזכות להשתתף ברווחי חברה בהפרטה;
{{ח:תתת|(2)}} הזכות לחלק ביתרת נכסי חברה בהפרטה;
{{ח:תתת|(3)}} הזכות למניה המקנה זכות מהזכויות המפורטות בפסקאות (1) או (2);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף|59ח|קביעת אינטרס חיוני של המדינה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} השרים, באישור ועדת השרים, ובהתייעצות עם השר האחראי לעניני החברה ועם הרשות, רשאים להכריז בצו כי למדינה אינטרסים חיוניים, אחד או יותר, בקשר לחברה בהפרטה ({{ח:פנימי|פרק ח2|בפרק זה}} – חברה); היה שר הביטחון השר האחראי לעניני החברה יוצא הצו על ידי השרים יחד עם שר הביטחון; {{ח:פנימי|פרק ח2|בפרק זה}}, ”אינטרס חיוני“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הבטחת המשך קיומן של פעילויות שהן חיוניות לביטחון המדינה או ליחסי החוץ שלה, או הבטחת רציפות אספקתם הנאותה של שירותים חיוניים לציבור;
{{ח:תתת|(2)}} שמירת אופייה של החברה כחברה ישראלית שמרכז עסקיה וניהולה יהיו בישראל באופן שיקבע השרים;
{{ח:תתת|(3)}} פיקוח על השליטה במחצבים או באוצרות טבע, ניצולם ופיתוחם;
{{ח:תתת|(4)}} קידום התחרות או מניעת ריכוזיות במשק;
{{ח:תתת|(5)}} מניעת היווצרות של עמדת השפעה על החברה של גורמים עוינים או של גורמים העלולים לפגוע בבטחון המדינה או בעניני חוץ שלה;
{{ח:תתת|(6)}} מניעת חשיפה או גילוי של מידע סודי, מטעמים של ביטחון המדינה או יחסי החוץ של המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} בטרם יוציאו השרים צו כאמור בסעיף קטן (א) ייתנו לחברה ולמי שהוא בעל שליטה או בעל ענין בה, הזדמנות להשמיע את טענותיו.
{{ח:תת|(ג)}} השרים יפרטו בצו לפי סעיף קטן (א) את האינטרס החיוני של המדינה בקשר לחברה שעל יסודו הוצא הצו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרס חיוני למדינה באל על נתיבי אוויר לישראל בע"מ)|צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרס חיוני למדינה באל על נתיבי אוויר לישראל בע״מ), התשס״ה–2004}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרסים חיוניים למדינה בעשות אשקלון תעשיות בע"מ)|צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרסים חיוניים למדינה בעשות אשקלון תעשיות בע״מ), התשס״ה–2005}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרסים חיוניים למדינה בחברת בית הזיקוק לנפט – אשדוד בע"מ)|צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרסים חיוניים למדינה בחברת בית הזיקוק לנפט – אשדוד בע״מ), התשס״ו–2006}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרסים חיוניים למדינה בחברת בתי זיקוק לנפט בע"מ)|צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרסים חיוניים למדינה בחברת בתי זיקוק לנפט בע״מ), התשס״ז–2007}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו רשות הספנות והנמלים (הכרזה על אינטרסים חיוניים למדינה בחברת נמל אילת בע"מ)|צו רשות הספנות והנמלים (הכרזה על אינטרסים חיוניים למדינה בחברת נמל אילת בע״מ), התשע״ג–2012}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרסים חיוניים למדינה בתעש מערכות בע"מ)|צו החברות הממשלתיות (הכרזה על אינטרסים חיוניים למדינה בתעש מערכות בע״מ), התשע״ו–2016}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו רשות הספנות והנמלים (הכרזה על אינטרסים חיוניים למדינה בחברת נמל חיפה בע"מ)|צו רשות הספנות והנמלים (הכרזה על אינטרסים חיוניים למדינה בחברת נמל חיפה בע״מ), התשפ״ב–2022}}.}}

{{ח:סעיף|59ט|מגבלות על העברת שליטה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} לא יעביר אדם לאחר שליטה בחברה שהוצא לגביה צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ח|סעיף 59ח}}, לא ירכוש שליטה בחברה כאמור, ולא יחזיק בשליטה בה, אלא אם כן קיבל לכך אישור בכתב ומראש מאת השרים ובתנאים שקבעו השרים ({{ח:פנימי|פרק ח2|בפרק זה}} – מגבלות השליטה); בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ח|סעיף 59ח}}, רשאים השרים לקבוע כי הוראות סעיף זה, כולן או מקצתן, לא יחולו על החברה; השרים רשאים לתת אישור כאמור אם שוכנעו, כי אין בשליטה כאמור כדי לפגוע באינטרס החיוני שעל יסודו הוצא הצו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59ח|בסעיף 59ח}}.

{{ח:סעיף|59י|קביעת הגבלות, תנאים והוראות בצו|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ח|סעיף 59ח}}, רשאים השרים לקבוע, באישור ועדת השרים ובהתייעצות עם הרשות, לצורך הגנה על כל אחד מהאינטרסים החיוניים שעל יסודם הוצא הצו, הגבלות, תנאים והוראות כמפורט להלן, כולם או מקצתם, הכל כפי שייקבע בצו:
{{ח:תתת|(1)}} כי לא יחזיק אדם אמצעי שליטה או השפעה ניכרת, בחברה, מסוגים ובשיעורים שייקבעו בצו, בלא אישור מראש מאת השרים ובתנאים שיקבעו ({{ח:פנימי|פרק ח2|בפרק זה}} – מגבלות אמצעי שליטה והחזקה); השרים רשאים לתת אישור כאמור אם שוכנעו, כי אין בהחזקת אמצעי השליטה בשיעור המבוקש או בהשפעה הניכרת המבוקשת, כדי לפגוע באינטרס החיוני שעל יסודו הוצא הצו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59ח|בסעיף 59ח}};
{{ח:תתת|(2)}} כי השליטה או החזקת אמצעי שליטה או השפעה ניכרת בחברה מסוגים ובשיעורים שייקבעו בצו, יהיו בידי אזרח ישראלי ותושב ישראל, לרבות בדרך של קביעת שיעור מרבי של אמצעי שליטה שיוחזקו בידי מי שאינו אזרח או תושב כאמור ({{ח:פנימי|פרק ח2|בפרק זה}} – מגבלת הישראליות);
{{ח:תתת|(3)}} כי הניהול השוטף של החברה ומרכז עסקיה יהיו בישראל;
{{ח:תתת|(4)}} חובה למסור מידע לשרים לפי דרישתם, בענינים הקשורים לאינטרסים החיוניים בחברה, כפי שיפורטו בדרישה; אין באמור בפסקה זו כדי לגרוע מחובה אחרת למסירת מידע הקיימת לפי כל דין;
{{ח:תתת|(5)}} כי, מטעמים של בטחון המדינה, נושאי משרה בחברה, כולם או מקצתם, ובעלי תפקידים אחרים בחברה, כפי שייקבעו בצו, יהיו אזרחים ישראלים ותושבי ישראל, וכי אלה, כולם או חלקם, יהיו בעלי סיווג בטחוני מתאים כפי שיקבעו גורמי הביטחון המוסמכים;
{{ח:תתת|(6)}} כי העברה, שעבוד של נכסים מסוימים של החברה או של זכויות בהם, שלדעת השרים דרושים להבטחת האינטרסים החיוניים, טעונים אישור מראש של השרים, וכן קביעה לענין תוקפן של פעולות שנעשו בניגוד לפסקה זו, כלפי מי שידע או שיכול היה לדעת עליהן;
{{ח:תתת|(7)}} כי הליכי פירוק מרצון של החברה, פשרה או הסדר לגביה, וכן שינוי או ארגון מחדש של מבנה החברה, מיזוגה או פיצולה, טעונים אישור מראש מאת השרים;
{{ח:תתת|(8)}} קביעה כי לא יעביר אדם שליטה, אמצעי שליטה או השפעה ניכרת בחברה אם כתוצאה מההעברה יופרו מגבלות שליטה או מגבלות אמצעי שליטה והחזקה, בלא שהציג לו הנעבר אישור על פי {{ח:פנימי|פרק ח2|פרק זה}} והצווים מכוחו;
{{ח:תתת|(9)}} הוראות, לפי החלטות ממשלה הנוגעות לענין, לגבי הצעדים הדרושים להגנה על מערכות ממוחשבות ובסיסי המידע של החברה המשמשים למתן שירותים, לתפעול ולשליטה על המערכות הממוחשבות;
{{ח:תתת|(10)}} כי במקרים מיוחדים תהיה החברה זכאית לפיצוי מאת המדינה על נזק שנגרם לה במישרין בשל מילוי הוראה מהוראות הצו.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהחזיק אמצעי שליטה בחברה שהוצא לגביה צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ח|סעיף 59ח}}, במועד הוצאת הצו, יראו את החזקתו באותו מועד, בשיעור הטעון אישור לפי חוק זה, שדווח עליה כדין, כאילו אושרה בידי השרים, כאמור בסעיף קטן (א)(1); ואולם כל החזקה מעבר להחזקותיו במועד האמור טעונה אישור השרים בכתב ומראש; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מהחובה לקבל אישור השרים לכל החזקה נוספת בשיעורים שנקבעו בצו.

{{ח:סעיף|59יא|מינוי משקיף|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בצו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59ח|בסעיף 59ח}} רשאים השרים לקבוע כי ימונה משקיף בישיבות דירקטוריון החברה ובועדותיו ({{ח:פנימי|פרק ח2|בפרק זה}} – המשקיף).
{{ח:תת|(ב)}} המשקיף יהיה עובד המדינה, בעל כשירות כשל דירקטור לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}.
{{ח:תת|(ג)}} הזמנה לישיבות הדירקטוריון וועדותיו תימסר גם למשקיף והוא רשאי להשתתף בכל ישיבה של הדירקטוריון וועדותיו.
{{ח:תת|(ד)}} זכותו של המשקיף לקבלת מידע מהחברה תהא כשל דירקטור.
{{ח:תת|(ה)}} ראה המשקיף כי החברה עומדת לקבל החלטה בניגוד להוראה מהוראות הצו, יודיע על כך, בלא דיחוי, לחברה ולשרים.
{{ח:תת|(ו)}} הודיע המשקיף כאמור בסעיף קטן (ה), לא תהא החברה רשאית לקבל את ההחלטה במשך עשרה ימים מיום הודעת המשקיף, ואם התקבלה לא יהיה לה תוקף.
{{ח:תת|(ז)}} הודיעו השרים בתוך עשרת הימים האמורים בסעיף קטן (ו), כי יש בהחלטה כאמור בסעיף קטן (ה) כדי להפר את הוראות הצו, לא תהא החברה רשאית לקבל את ההחלטה, ואם התקבלה לא יהיה לה תוקף.
{{ח:תת|(ח)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 59יד|סעיף 59יד(ה) עד (ו)}} יחולו על פעולותיו של המשקיף בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|59יב|חשיפת מידע סודי|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הוצא צו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 59ח|סעיף 59ח}} על יסוד אינטרס חיוני כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59ח|בפסקה (6) להגדרה ”אינטרס חיוני“ שבאותו סעיף}}, רשאים השרים לקבוע בצו כי על אף האמור בכל דין ובכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 19|סעיפים 19(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 36ג|ו־36ג(ב) לחוק ניירות ערך}}, ככל שהן חלות על החברה ועל מגבלות, תנאים או הוראות שהוטלו עליה:
{{ח:תתת|(1)}} לא יימסר או ייחשף מסמך או מידע בקשר לאינטרס החיוני כאמור, לידיעת נושאי משרה, או בעלי מניות מסוימים בחברה, או במי שיש לו השפעה ניכרת בחברה, כפי שיקבעו השרים בצו;
{{ח:תתת|(2)}} תוגבל, בדרך שקבעו השרים, מסירה או חשיפה של מסמך או מידע בקשר לאינטרס החיוני או תימנע העברתו למי שלא הורשה בכתב בידי השרים או בידי מי שמינו השרים לענין זה.
{{ח:תת|(ב)}} קבעו השרים מגבלות לפי סעיף קטן (א) על מסירת מידע לבעלי מניות או לנושאי משרה, יהיו בעלי המניות או נושאי המשרה האמורים, על אף האמור בכל דין, פטורים במקרה של הפרה, מאחריות המוטלת עליהם לפי כל דין, אם הפרה זו נגרמה אך ורק בשל אי קבלת המידע, שנמנע מהם כאמור, ולא יראו באי מסירת המידע כאמור הפרת חובה לפי כל דין, והכל בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 19|סעיפים 19(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 36ג|ו־36ג(ב) לחוק ניירות ערך}}, ככל שהן חלות על החברה ועל מגבלות, תנאים או הוראות שהוטלו עליה.

{{ח:סעיף|59יג|אכיפה ודיווח|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} השרים רשאים לקבוע בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ח|סעיף 59ח}} –
{{ח:תתת|(1)}} תנאים, הוראות והגבלות על החברה, וכן דרכי פיקוח וחובות דיווח על פעילותה והתקשרויותיה, והכל אם לדעתם הן דרושות לשמירה על אינטרסים חיוניים, ובכלל זה הוראות לענין דיווח, ניהול ורישום מיוחדים של המחזיקים בניירות הערך שלה, דרך כלל או בשיעורים שנקבעו, או הוראות לענין מגבלות שיחולו על הקצאה של ניירות ערך של החברה, וכן מגבלות על השימוש באמצעי שליטה ובזכויות הצמודות להן, או בדבר תוקפן, כלפי החברה, של פעולות שבוצעו או החלטות שנתקבלו בניגוד למגבלות שהוטלו, בידי מי שלא קיבל אישור לשלוט בחברה או להחזיק בהשפעה ניכרת או באמצעי שליטה בה;
{{ח:תתת|(2)}} כי המחזיק שניים וחצי אחוזים או יותר מסוג כלשהו של אמצעי שליטה בחברה שלמעלה משלושה רבעים מהון המניות המונפק שלה מוחזקים בידי הציבור ומניותיה רשומות למסחר בבורסה, ידווח לחברה ולרשות על החזקותיו כאמור, על השולטים בו, על מי שמחזיק למעלה מ־10% מסוג כלשהו של אמצעי שליטה בו וכן על חברי הדירקטוריון של מי שמחזיק באמצעי השליטה כאמור; השרים רשאים, לשם הבטחת הדיווח לפי פסקה זו, לקבוע מגבלות לענין השימוש באמצעי השליטה ובזכויות הצמודות להן, לרבות לענין זכות ההצבעה באסיפה הכללית או הזכות לקבל דיבידנד.
{{ח:תת|(ב)}} קבעו השרים בצו מגבלות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59י|בסעיף 59י(א)(1) או (2)}} רשאים הם לקבוע בצו הוראות ותנאים בדבר החזקה של אמצעי שליטה או שליטה או השפעה ניכרת בחברה, לרבות הוראות המתלות את תוקפן של פעולות בהם, כולן או מקצתן, באישור השרים מראש, ורשאים הם לסרב לתתו אם כתוצאה מהן יש חשש שייפגע אינטרס חיוני.
{{ח:תת|(ג)}} החזיק אדם, בלא אישור השרים, בשליטה או באמצעי שליטה בחברה מעל לשיעור שנקבע בצו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 59י|סעיף 59י}} יהא עליו למכרם בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ח2|פרק זה}}; המחזיק או מי מטעמו לא יהא רשאי להפעיל את הזכויות מכוח השליטה או אמצעי השליטה או מכוח ההשפעה הניכרת שהוא מחזיק בהם, או את הזכות לקבל דיבידנד; בלי לגרוע מהאמור, רשאים השרים לקבוע בצו הוראות בדבר האופן והמועד למכירתם של השליטה או אמצעי השליטה, לרבות הוראות לענין מינוי כונס נכסים.

{{ח:סעיף|59יד|הבטחת המשך קיומן של פעילויות|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הוצא צו לפי הוראת {{ח:פנימי|סעיף 59ח|סעיף 59ח}} על יסוד אינטרס חיוני כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59ח|בפסקה (1) להגדרה ”אינטרס חיוני“ שבאותו סעיף}}, וחדלה החברה לקיים פעילות חיונית או לתת שירות חיוני כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59ח|באותה פסקה}} או סבורים השרים שקיים חשש סביר כי החברה תחדל לספקם כאמור, ונוכחו השרים שיש הכרח להבטיח רציפות בפעילות או במתן השירות או למנוע שיבוש או הפסקה שלהם, רשאים הם, באישור ועדת השרים ולאחר התייעצות עם הרשות, להורות בצו לחברה להמשיך בפעילות או לתת את השירות לתקופה ובתנאים שיורו.
{{ח:תת|(ב)}} הוצא צו לפי סעיף קטן (א), ומי שהצו חל עליו לא מילא אחר האמור בו, רשאים השרים, בצו, למנות אדם שיופקד על המשך מתן השירות או קיום הפעילות ועל ניהול המתקנים והנכסים שבאמצעותם ניתנים הפעילות או השירות ({{ח:פנימי|פרק ח2|בפרק זה}} – הממונה), ורשאים הם לפרט בצו את תפקידיו.
{{ח:תת|(ג)}} במילוי תפקידיו לפי סעיף זה, יפעל הממונה לפי הוראות השרים ויהיו לו כל הסמכויות הדרושות להבטחת המשך קיום הפעילות או מתן השירות, לרבות הסמכויות הדרושות לניהולה של החברה.
{{ח:תת|(ד)}} מינויו של הממונה לפי סעיף זה יהיה לתקופה שיקבעו השרים ושלא תעלה על שנה אחת; ואולם רשאים השרים להאריך את המינוי לתקופה אחת נוספת שלא תעלה על שנה אחת, וכן רשאים הם להחליפו בכל עת.
{{ח:תת|(ה)}} מילוי חובה וביצוע פעולה מכח צו שניתן לפי סעיף זה, ייעשו בידי הממונה, בידי החברה, בידי נושאי משרה בה ובידי עובדיה, באופן שיימנעו או יצומצמו, ככל האפשר, נזקים העלולים להיגרם לחברה או לגורם אחר כתוצאה מביצועה.
{{ח:תת|(ו)}} מילוי חובה וביצוע פעולה מכח צו שניתן לפי סעיף זה בידי הממונה או בידי נושא משרה בחברה, או מי מטעמם, שנעשתה על ידם לשם קיום נאות של הוראה שניתנה מכח צו לפי סעיף זה, על אף האמור בכל דין, לא ישמשו עילה לתביעה אזרחית של החברה, בעלי מניותיה או נושיה, או של גורם אחר כלשהו, נגדם, ובלבד שפעלו בתום לב ובהתאם להוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ז)}} במילוי הוראה מכח צו שניתן לפי סעיף זה לא ישאו החברה, נושאי המשרה שלה או מי מעובדיה, באחריות פלילית או אזרחית לכל מעשה, שעשו אגב מילוי הוראה כאמור, אלא בנסיבות שבהן היה עובד המדינה נושא באחריות למעשה כאמור.
{{ח:תת|(ח)}} השרים רשאים לקבוע כללים למתן פיצוי מאת המדינה או בכל דרך אחרת בשל נזק שנגרם לחברה במישרין עקב פעולות או הוראות לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|59טו|פיצויים|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, המפר צו או הוראה שניתנו לפי {{ח:פנימי|פרק ח2|פרק זה}}, יחוייב בפיצוי או בשיפוי בשל כל נזק או הוצאה שנגרמו למדינה או לחברה או לצד שלישי כלשהו עקב כך.

{{ח:סעיף|59טז|עונשין|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} המעביר לאחר שליטה בחברה או הרוכש או המחזיק בשליטה כאמור, בלא אישור ובניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 59י|סעיף 59י(א)(2)}} או בניגוד לתנאי שנקבעו באישור כאמור, דינו – מאסר שלוש שנים או קנס פי עשרה מהקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}} וקנס נוסף פי עשרה מהקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(ג) לחוק העונשין}} לכל יום נוסף שבו נמשכת העבירה.
{{ח:תת|(ב)}} העושה אחת מאלה, דינו – מאסר שלוש שנים או קנס פי ארבעה מהקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}:
{{ח:תתת|(1)}} מוסר פרטים לא נכונים בבקשה שהגיש לקבלת אישור הנדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 59ט|סעיפים 59ט}} {{ח:פנימי|סעיף 59י|או 59י(א)(1)}}, והצווים מכוחם;
{{ח:תתת|(2)}} מפר הוראות צו לענין אי גילוי מידע לפי {{ח:פנימי|סעיף 59יב|סעיף 59יב}};
{{ח:תתת|(3)}} מפר הוראה, הגבלה או תנאי שנקבעו בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 59יד|סעיף 59יד}} לענין המשך מתן שירות חיוני.
{{ח:תת|(ג)}} המפר הוראה, מגבלה או תנאי שנקבעו בצו באחד מאלה, דינו – מאסר שישה חודשים או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}; היתה העבירה עבירה נמשכת, דינו גם קנס נוסף פי עשרה מהקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(ג) לחוק העונשין}} לכל יום שבו נמשכת העבירה:
{{ח:תתת|(1)}} מחזיק השפעה ניכרת או אמצעי שליטה, בחברה בלא אישור בניגוד לקביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59י|סעיף 59י(א)(1)}} או בניגוד לתנאי שנקבע באישור כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} מחזיק בשליטה או באמצעי שליטה בחברה בניגוד לקביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59י|סעיף 59י(א)(2)}};
{{ח:תתת|(3)}} מנהל את החברה או מקיים את מרכז עסקיה בניגוד לקביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59י|סעיף 59י(א)(3)}};
{{ח:תתת|(4)}} אינו מוסר מידע לשרים בניגוד לקביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59י|סעיף 59י(א)(4)}};
{{ח:תתת|(5)}} מכהן כנושא משרה או כבעל תפקיד אחר בחברה, או ממנה, או מעסיק נושא משרה או בעל תפקיד אחר בחברה בניגוד לקביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59י|סעיף 59י(א)(5)}};
{{ח:תתת|(6)}} מעביר או משעבד נכס מנכסי החברה או זכויות בו בניגוד לקביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59י|סעיף 59י(א)(6)}};
{{ח:תתת|(7)}} מביא להליכי פירוק מרצון של החברה, לפשרה או להסדר לגביה, לשינוי או ארגון מחדש של מבנה החברה, למיזוגה או לפיצולה, בלא אישור בניגוד לקביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59י|סעיף 59י(א)(7)}} או בניגוד לתנאי שנקבע באישור כאמור;
{{ח:תתת|(8)}} אינו מקיים הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 59י|סעיף 59י(א)(9)}};
{{ח:תתת|(9)}} אינו מקיים הוראות שניתנו מכוח קביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59יא|סעיף 59יא}};
{{ח:תתת|(10)}} אינו מקיים תנאי, הוראה או הגבלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59יג|סעיף 59יג(א) או (ב)}}.
{{ח:תת|(ד)}} המעביר לאחר שליטה, השפעה ניכרת או אמצעי שליטה בחברה בלי שהוצג לו אישור על ידי הנעבר בניגוד לקביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59י|סעיף 59י(א)(8)}}, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|59יז|אחריות נושאי משרה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה בחברה חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 59טז|סעיף 59טז}} על ידי החברה או על ידי עובד מעובדיה; המפר חובתו לפי סעיף זה, דינו – קנס פי חמישה מהקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}; לענין סעיף זה, ”נושא משרה בחברה“ – דירקטור, מנהל פעיל בחברה, שותף למעט שותף מוגבל, או בעל תפקיד אחר בחברה האחראי מטעמה על התחום שבו נעברה העבירה.
{{ח:תת|(ב)}} נעברה עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 59טז|סעיף 59טז}} על ידי החברה או על ידי עובד מעובדיה, חזקה היא כי נושא משרה בחברה הפר את חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח שעשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.

{{ח:סעיף|59יח|אי מתן תוקף לפעולה בניגוד {{ח:פנימי|פרק ח2|לפרק זה}}|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} לא יהיה תוקף לפעולה, שנעשתה על ידי החברה בניגוד להוראות {{ח:פנימי|פרק ח2|פרק זה}} או בניגוד לצו או להוראה מכוחו; אין בהוראה זו כדי לפגוע בזכויות שרכש צד שלישי, אם לא ידע או לא יכול היה לדעת, שהפעולה נעשתה בניגוד {{ח:פנימי|פרק ח2|לפרק זה}} או לצו או להוראה מכוחו.

{{ח:סעיף|59יט|הוראות שבדין והוראות אחרות|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ח2|פרק זה}} בא להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן, אלא אם כן נקבע {{ח:פנימי|פרק ח2|בפרק זה}} במפורש אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} אין בקיומו של הליך פלילי לפי {{ח:פנימי|פרק ח2|פרק זה}} כדי לגרוע מכל זכות או סמכות לנקוט הליכים אחרים לפי {{ח:פנימי|פרק ח2|פרק זה}} או הצווים מכוחו.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט המחוזי רשאי, לבקשת המדינה, לצוות על מי שהפר הוראות, תנאים או הגבלות לפי {{ח:פנימי|פרק ח2|פרק זה}} או צו שהוצא מכוחו לחדול מכך או לקיימם, לפי הענין.

{{ח:סעיף|59כ|תחולה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ההגבלות, התנאים וההוראות שנקבעו בצו לפי {{ח:פנימי|פרק ח2|פרק זה}}, כולם או מקצתם, יחולו לתקופה קצובה או דרך כלל, ויכול שיחולו לאחר הפרטת החברה, הכל כפי שנקבע בצו.
{{ח:תת|(ב)}} למען הסר ספק, {{ח:פנימי|פרק ח2|פרק זה}} יחול גם לגבי חברת בת ממשלתית בשינויים המחוייבים.

{{ח:קטע2|פרק ח3|פרק ח׳3: יישוב סכסוכים בין חברות ממשלתיות בענייני תשתיות|תיקון: תשס״ח}}

{{ח:סעיף|59כא|הגדרות|תיקון: תשס״ח, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח3|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה ליישוב סכסוכים“ – הוועדה לתיאום תשתיות שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי#סעיף 55ב|סעיף 55ב לחוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת תשתית“ – חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית המנויות {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, וכן כל חברת בת ממשלתית שלהן שעיסוקה נוגע לתשתיות, למעט חברה מבצעת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק רכבת תחתית (מטרו)|בחוק רכבת תחתית (מטרו), התשפ״ב–2021}} , בסכסוך הנוגע למיזם המטרו כמפורט {{ח:חיצוני|חוק רכבת תחתית (מטרו)#סעיף 96|בסעיף 96 לחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודות תשתית“ – תכנון או ביצוע של עבודה הקשורה בתשתיות של חברת תשתית ובכלל זה הקמה, פיתוח והעתקה של תשתיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשתיות“ – לרבות דרכים, מסילות ברזל, נמלי ים, נמלי תעופה, מיתקנים וקווים עיליים או תת־קרקעיים להולכה, לחלוקה, להספקה, להעברה או לאחסון של חשמל, בזק כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}, ביוב, מים, דלק, גז, חומרים מסוכנים, וכן לסילוק פסולת ולטיפול בביוב.

{{ח:סעיף|59כב|ועדה ליישוב סכסוכים ותפקידיה|תיקון: תשס״ח, תשע״ו, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תפקיד הוועדה ליישוב סכסוכים יהיה לפסוק בסכסוכים בין חברות תשתית בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תיאום לגבי עבודות תשתית;
{{ח:תתת|(1א)}} העברת מידע הנדרש לתכנון תשתית או לביצוע של עבודות תשתית;
{{ח:תתת|(2)}} היקפן של עבודות תשתית;
{{ח:תתת|(3)}} לוחות הזמנים לביצוע עבודות תשתית;
{{ח:תתת|(4)}} התשלום הנדרש בעד ביצוע עבודות תשתית;
{{ח:תתת|(5)}} תיאום לגבי מעבר בשטחים המוחזקים בידי חברת תשתית;
{{ח:תתת|(6)}} סכסוך אחר המעכב או עלול לעכב עבודות תשתית.
{{ח:תת|(ב)}} היה גורם נוסף שאינו חברת תשתית צד לסכסוך בין חברות תשתית כאמור בסעיף קטן (א), כולו או חלקו ({{ח:פנימי|פרק ח3|בפרק זה}} – הגורם הנוסף), תהיה הוועדה ליישוב סכסוכים מוסמכת לפסוק באותו חלק של הסכסוך הנוגע לגורם הנוסף, אם ניתנה לכך הסכמתו בכתב, ואם היתה המדינה הגורם הנוסף – אם ניתן לכך אישור בכתב מאת היועץ המשפטי לממשלה.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה ליישוב סכסוכים לא תדון ולא תפסוק בסכסוך שגוף אחר הפועל על פי דין מוסמך להחליט בו (בסעיף זה – גוף מוסמך).
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), היה לפני הוועדה סכסוך שנתון לסמכותה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק זה}}, ומצאה כי לצורך ההכרעה בו נדרשת החלטה בעניין שמוסמך להחליט בו גוף מוסמך, תעביר הוועדה את העניין להחלטתו; הגוף המוסמך יחליט בעניין ויודיע לוועדה על החלטתו בתוך שלושים ימים והוא רשאי להתיר לוועדה לדון ולהחליט באותו עניין, לרבות לפי תנאים שיקבע; הודיע הגוף המוסמך לוועדה בהודעה מנומקת כי נדרשת לו תקופה נוספת לשם קבלת החלטה בעניין, תוארך התקופה האמורה בתקופה נוספת שלא תעלה על שלושים ימים; החלטת הגוף המוסמך תחייב את הוועדה.
{{ח:תת|(ה)}} בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק זה}}, הסמכות הבלעדית לדון ולפסוק בסכסוך כאמור בסעיף זה נתונה לוועדה ליישוב סכסוכים, אלא אם כן החליטה שלא לפסוק בסכסוך בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 59כח|סעיף 59כח(ה)}}.

{{ח:סעיף|59כג||תיקון: תשס״ח, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|59כד|סייגים לכהונה וסיום כהונה|תיקון: תשס״ח, תשע״ב־3, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא יכהן כחבר הוועדה ליישוב סכסוכים –
{{ח:תתת|(1)}} מי שהוכרז פסול־דין או פושט רגל;
{{ח:תתת|(2)}} מי שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר הוועדה;
{{ח:תתת|(3)}} מי שהורשע בפסק דין חלוט בעבירה מהעבירות המפורטות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 226|בסעיף 226 לחוק החברות}}, וטרם חלפו חמש שנים מיום מתן פסק הדין שבו הורשע;
{{ח:תתת|(4)}} מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אחר או עיסוק אחר שלו; לעניין זה לא יראו בחבר הוועדה שהוא עובד המדינה כמי שמעצם תפקידו בשירות המדינה עלול להימצא בניגוד עניינים כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הוועדה ליישוב סכסוכים יחדל לכהן אם חדל להתקיים בו תנאי מהתנאים למינויו או אם התקיימה בו נסיבה הפוסלת אדם מכהונה כחבר הוועדה כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} חבר הוועדה, זולת המנהל הכללי של משרד האוצר, יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו, גם באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לדעת יושב ראש הוועדה, נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו;
{{ח:תתת|(2)}} יושב ראש הוועדה, לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, מצא שהוא אינו ממלא את תפקידו כהלכה;
{{ח:תת}} החלטה בעניין סיום כהונה לפי סעיף קטן זה תהיה מנומקת ובכתב ולאחר שניתנה לחבר הוועדה הזדמנות לטעון את טענותיו בעניין לפני יושב ראש הוועדה.

{{ח:סעיף|59כה|ניגוד עניינים בסכסוך מסוים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} חבר הוועדה ליישוב סכסוכים יימנע מהשתתפות בדיוני הוועדה אם הסכסוך שלפניה עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אחר או עיסוק אחר שלו הנוגעים לאותו סכסוך.

{{ח:סעיף|59כו|פנייה לוועדה ליישוב סכסוכים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חברת תשתית רשאית לפנות, בכתב, לוועדה ליישוב סכסוכים, בבקשה שתפסוק בסכסוך שהוועדה מוסמכת לפסוק בו לפי {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק זה}} ובלבד שחלפו חמש עשרה ימים מהיום שבו הודיעה בכתב לחברת התשתית האחרת על כוונתה לפנות לוועדה ליישוב סכסוכים אם לא ייפתר הסכסוך, ואם היו חברות התשתית כאמור בתחום אחריותו של אותו שר – שלושים ימים מיום מתן ההודעה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} ראה השר האחראי על ענייני חברת תשתית או שר האוצר כי קיים סכסוך שהוועדה ליישוב סכסוכים מוסמכת לפסוק בו לפי {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק זה}} רשאי הוא לפנות אל הוועדה, בכתב, בבקשה שתפסוק בסכסוך, ובלבד שחלפו שלושים ימים מיום שהודיע השר לחברות התשתית שהן צדדים לסכסוך בהודעה בכתב, על כוונתו לפנות לוועדה כאמור, אם לא יפתרו את הסכסוך ביניהן בתוך שלושים ימים.
{{ח:תת|(ג)}} פנו חברת תשתית או שר לוועדה כאמור בסעיף זה, יעברו במועד פנייתם העתק ממנה לצדדים האחרים לסכסוך, לשר האוצר, לשרים האחראים לענייני חברות התשתית שהן צדדים לסכסוך, ואם יש רשות המוסמכת על פי דין לפקח על פעולתה של חברת תשתית שהיא צד לסכסוך, בעניין הנוגע לסכסוך – גם לרשות כאמור.

{{ח:סעיף|59כז|המועד להכרעת הוועדה ליישוב סכסוכים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה ליישוב סכסוכים תכריע בסכסוך שלפניה בתוך תקופה קצרה ככל שניתן בנסיבות העניין ולא יאוחר מתום ארבעים וחמישה ימים מהמועד שבו קיבלה פנייה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59כו|בסעיף 59כו}}; הוועדה רשאית להאריך את התקופה האמורה, מטעמים מיוחדים שיירשמו.
{{ח:תת|(ב)}} מצאה הוועדה כי קיים גורם נוסף בסכסוך שלפניה, תפנה אליו כדי לברר אם הוא מסכים שהחלק בסכסוך הנוגע לו יוכרע על ידיה, ותודיע לו על המועד לתגובתו באותו עניין, פנתה הוועדה כאמור, יימנה המועד להכרעתה לפי סעיף קטן (א) מיום תגובת הגורם הנוסף או מתום המועד שנקבע לתגובתו, לפי העניין.

{{ח:סעיף|59כח|הכרעת הוועדה ליישוב סכסוכים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה ליישוב סכסוכים תכריע בסכסוך בדרך הנראית לה יעילה, הוגנת וצודקת, בנסיבות העניין, בהתחשב, בין השאר, בדין החל ובטובת הציבור, הכרעת הוועדה תינתן בכתב ותהיה מנומקת.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה תיתן דעתה בהכרעתה, בין השאר, לזכויותיהם של בעלי זכויות בחברות התשתית שהן צד לסכסוך.
{{ח:תת|(ג)}} היה לפני הוועדה סכסוך הנוגע להיקף התשלום בעד עבודות תשתית או למועד התשלום בלבד, רשאית היא להורות, בטרם תיתן את הכרעתה הסופית, כי ביצוע עבודות התשתית לא יעוכב, ולהטיל את ביצוען על חברת תשתית, אחת או יותר, שהיא צד לסכסוך.
{{ח:תת|(ד)}} הוועדה רשאית לתת תוקף של הכרעה סופית לפשרה שכל הצדדים לסכסוך הסכימו לה.
{{ח:תת|(ה)}} הוועדה רשאית להחליט שלא לפסוק בסכסוך אם סברה שאינו מתאים לידון לפניה, בין השאר בשל היקפו המצומצם או בשל חלקם של גורמים נוספים בו, ובלבד שרוב חברי הוועדה ובהם יושב ראש הוועדה הסכימו לכך; החלטת הוועדה לפי סעיף קטן זה תינתן בכתב בתוך שבוע מהמועד שבו קיבלה פנייה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59כו|בסעיף 59כו}} או ממועד קבלת כל המסמכים הדרושים לה לשם הכרעה בסכסוך, לפי המאוחר, ותודיע לצדדים לסכסוך על החלטתה עם קבלתה.
{{ח:תת|(ו)}} דינה של הכרעה סופית של הוועדה ליישוב סכסוכים שלא הוגשה עליה בקשת רשות ערעור במועד הקבוע לכך או שלא ניתנה לגביה רשות ערעור, כדין פסק דין סופי של בית משפט.

{{ח:סעיף|59כט||תיקון: תשס״ח, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|59ל|סדרי עבודת הוועדה ליישוב סכסוכים|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה ליישוב סכסוכים תתכנס אחת לשבועיים לפחות, ככל שיש לפניה סכסוכים בין חברות תשתית.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה רשאית להיעזר ביועצים ובמומחים הדרושים, לפי שיקול דעתה, לצורך הכרעה בסכסוך שלפניה.
{{ח:תת|(ג)}} החלטותיה של הוועדה יתקבלו ברוב דעות החברים בה; היו הדעות שקולות, תכריע דעתו של יושב ראש הוועדה.
{{ח:תת|(ד)}} הוועדה רשאית לחייב אדם למסור מידע, מסמכים, ידיעות או הסברים הנדרשים לה להכרעה בסכסוך, והיא רשאית לחייבו להתייצב לפניה, ויהיו נתונות לה לשם כך הסמכויות הנתונות לוועדת חקירה לפי {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 9|סעיפים 9 עד 11 לחוק ועדות חקירה, התשכ״ט–1968}}.
{{ח:תת|(ה)}} הוועדה רשאית להטיל על הצדדים את הוצאות הדיון, לרבות שכר טרחת עורך דין, שכר עדים, מומחים ויועצים, לפי שיקול דעתה.
{{ח:תת|(ו)}} שר המשפטים, לאחר התייעצות עם שר האוצר, רשאי לקבוע הוראות בדבר סדרי דין לוועדה; הוועדה תקבע את סדרי דיוניה ועבודתה ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|59לא|ערעור מינהלי|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} הכרעה סופית של הוועדה ליישוב סכסוכים ניתנת לערעור בשאלה משפטית בלבד לפני בית המשפט לעניינים מינהליים, אם ניתנה רשות לכך מאת שופט בית המשפט לעניינים מינהליים; בקשת רשות ערעור לפי סעיף זה תוגש בתוך שלושים ימים ממועד המצאת הכרעת הוועדה; ניתנה רשות ערעור יראו את כתב הבקשה ככתב ערעור.

{{ח:סעיף|59לב|שינוי {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} שר האוצר, לאחר התייעצות עם השר האחראי על ענייניה של חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית, רשאי, בצו, להוסיף חברה כאמור לרשימת החברות {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}}, או למחוק אותה ממנה.

{{ח:סעיף|59לג|חובת דיווח – הוראת שעה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} בתקופה שמיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300834.pdf|חוק החברות הממשלתיות (תיקון מס׳ 24), התשס״ח–2008}}, ועד תום שלוש שנים מאותו מועד, תגיש הרשות לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, באמצעות שר האוצר, אחת לשנה, דוח על ביצוע הוראות {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק זה}}; בדוח ייכללו, בין השאר, אלה:
{{ח:תת|(1)}} הרכב הוועדה ליישוב סכסוכים או הוועדות ליישוב סכסוכים שהוקמו;
{{ח:תת|(2)}} הסכסוכים שהובאו לפני הוועדה ליישוב סכסוכים;
{{ח:תת|(3)}} סכסוכים שהוועדה ליישוב סכסוכים החליטה שלא לפסוק בהם;
{{ח:תת|(4)}} משך הזמן שנדרש להכרעה בסכסוכים שהוכרעו;
{{ח:תת|(5)}} ערעורים שהוגשו על הכרעות הוועדה ליישוב סכסוכים;
{{ח:תת|(6)}} קשיים שהתגלעו ביישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ח3|פרק זה}}.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: תחולת החוק}}

{{ח:סעיף|60|תחולה על גופים שאינם חברות מניות|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו, בשינויים המחוייבים, גם על חברות שאין להן הון מניות ועל תאגידים שאינם חברות, אם המדינה, חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית שולטת או משתתפת בהם במידה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(א)}} לגבי חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית לפי הענין, למעט גופים שהוקמו בחוק.

{{ח:סעיף|60א|מינויים בתאגידים ובגופים אחרים שהוקמו בחוק|תיקון: תשנ״ג־2, תשנ״ו, תשס״א, תשס״ב, תשס״ו־4, תשס״ח, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 60|בסעיף 60}}, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16א|סעיפים 16א}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17}}, {{ח:פנימי|סעיף 17א|17א}}, {{ח:פנימי|סעיף 18א|18א עד 18ג}}, {{ח:פנימי|סעיף 24|24(ג) ו־(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 37|ו־37(ג) ו־(ד)}}, לענין מינויים לכהונה בתאגידים שהוקמו בחוק ובגופים אחרים שהוקמו בחיקוק, בשינויים המחוייבים לפי הענין וכמפורט להלן, והכל אם המינוי נעשה בידי שר או בידי הממשלה, או בהמלצתם או באישורם של מי מהם, ובכפוף להוראות החוק או החיקוק שמכוחו מוקם התאגיד או הגוף; נקבע בחוק כי ימונו לתאגידים ולגופים כאמור, נציגים של גופים או ארגונים המנויים באותו חוק, לא יחולו על נציגים אלה הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} ואלה השינויים –
{{ח:תתת|(1)}} בכל מקום שנאמר ”דירקטור“, ”יושב ראש דירקטוריון“ או ”מנהל כללי“ כאילו נאמר – ”חבר מועצה, חבר רשות או חבר בגוף הממלא תפקיד דומה אף אם כינויו שונה, יושב ראש של אותם גופים או מנהל כללי בהם, לפי הענין“;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 18ב|בסעיף 18ב(א)}}, במקום ”שר האוצר“ כאילו נאמר ”שר המשפטים“;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 18ב|בסעיף 18ב(ב) בפסקאות (2) ו־(3)}}, במקום ”איש ציבור“ ו”נציג הרשות“ כאילו נאמר – ”שני נציגי ציבור שיקבע יו״ר הועדה מתוך רשימה של אנשי ציבור שקבעו שר המשפטים ושר האוצר, לאחר התייעצות במועצה לתאגידים ציבוריים, שמתקיימים בהם כל תנאי הכשירות הקבועים בחוק זה ליושב ראש דירקטוריון של חברה ממשלתית ושאין להם זיקה אישית, עסקית או פוליטית לשר משרי הממשלה.“;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:פנימי|סעיף 18ב|בסעיף 18ב(ד)(3)}}, במקום ”הועדה תעביר לשרים את חוות דעתה על מועמד“ כאילו נאמר, לפי הענין, ”הועדה תעביר את חוות דעתה למי שממליץ על המועמדים או למי שמאשר או למי שממנה אותם“.
{{ח:תתת|(4א)}} לענין כשירות לכהונה לרשות החשמל, לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|חוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}}, במקום הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16א|סעיף 16א}} יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 22|סעיפים 22(ב)(4) ו־(5)}} {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל#סעיף 39|ו־39 לחוק האמור}};
{{ח:תתת|(4ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(5)}} לענין סעיף זה – ”גופים אחרים שהוקמו בחיקוק“ – גופים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה לחוק זה}} שהינם חבר בני אדם שנקבע בחיקוק כמועצה, מועצת רשות, מינהלת, ועד מנהל או כל גוף אחר שתפקידיו דומים אף אם כינויו שונה, והכל כאשר בין חבריו נמנים נציגי ציבור; שר המשפטים רשאי להוסיף גופים אחרים שהוקמו בחיקוק לרשימת הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} ורשאי הוא באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת למחוק גוף המופיע {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}.

{{ח:סעיף|60ב|ייצוג הולם בקרב עובדים בתאגידים שהוקמו בחוק|תיקון: תשע״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 60|בסעיף 60}}, יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}}, לעניין עובדים בתאגידים שהוקמו בחוק בשינויים המחויבים לפי העניין ובשינויים כמפורט להלן, והכל בכפוף להוראות החוק שמכוחו מוקם התאגיד:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 50א|בסעיף 5א(ב) {{ח:הערה|[צ״ל: בסעיף 50א(ב)]}}}}, במקום ”הדירקטוריון יפעל“ כאילו נאמר ”מועצה של תאגיד שהוקם בחוק תפעל“;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 50ב|בסעיף 50ב}} –
{{ח:תתתת|(א)}} בסעיף קטן (א), במקום ”חברה ממשלתית תגיש לרשות“ כאילו נאמר ”מועצה של תאגיד שהוקם בחוק תגיש לשר הממונה ולשר המשפטים“ ובמקום ”החברה“ כאילו נאמר ”התאגיד“;
{{ח:תתתת|(ב)}} בסעיף קטן (ב), במקום ”הרשות תגיש“ כאילו נאמר ”שר המשפטים יגיש“ ובמקום ”החברות הממשלתיות“ כאילו נאמר ”תאגידים שהוקמו בחוק“.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועצה“ – לרבות רשות או גוף אחר בתאגיד שהוקם בחוק, הממלא תפקיד דומה לתפקיד של דירקטוריון בחברה ממשלתית לעניין {{ח:פנימי|סעיף 50א|סעיף 50א(ב)}}, אף אם כינויו שונה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השר הממונה“ – השר הממונה על התאגיד שהוקם בחוק או על ביצוע החוק שמכוחו הוקם התאגיד, לפי העניין.

{{ח:סעיף|61|תחולה על גופים מסויימים}}
{{ח:תת|(א)}} לענין חוק זה יראו כחברה ממשלתית גם –
{{ח:תתת|(1)}} רשות המים הארצית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 46|בסעיף 46 לחוק המים, תשי״ט–1959}};
{{ח:תתת|(2)}} חברה שמחצית מכוח ההצבעה באספותיה הכלליות או הזכות למנות מחצית ממספר הדירקטורים שלה הם בידי המדינה, ורבע לפחות מכוח ההצבעה או הזכות למנות רבע לפחות ממספר הדירקטורים הם בידי רשות מקומית או בידי חברה שבשליטתה.
{{ח:תת|(ב)}} לענין הקמתה של חברה מן האמורות בסעיף קטן (א)(2) תוגש ההצעה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(א)}} לאחר התייעצות עם שר הפנים.

{{ח:סעיף|62|אי־תחולה על מועצות חקלאיות}}
{{ח:ת}} חוק זה לא יחול על חברה הפועלת כמועצה לייצור או לשיווק חקלאי.

{{ח:סעיף|63|אי־תחולה במקרים מיוחדים|תיקון: תשס״ג, תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה, כולן או מקצתן, לא יחולו על –
{{ח:תת|(1)}} חברה אשר הממשלה, באישור הועדה, החליטה שטעמים של ביטחון המדינה או של יחסי חוץ מחייבים שלא להחילן עליה;
{{ח:תת|(1א)}} חברה אשר תקנונה אוסר על חלוקת רווחים לבעלי מניותיה, שהוקמה להשגת מטרות ציבוריות בתחום הרווחה, התרבות, הבריאות או החינוך, ושכל פעולותיה הן לשם השגת מטרות אלה, ואשר הממשלה, לפי הצעת הרשות ובאישור הועדה, החליטה שטעמים הקשורים לאופי פעילותה של החברה מחייבים שלא להחילן עליה;
{{ח:תת|(2)}} חברת־חוץ העוסקת בסוג פעילות אשר הממשלה, באישור הוועדה, החליטה שטעמים כאמור מחייבים שלא להחילן על חברות העוסקות בו;
{{ח:תת|(3)}} חברה אשר שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, החליט שטעמים של קשרי מסחר בין־לאומיים מצדיקים שלא להחילן עליה.

{{ח:סעיף|63א|אי תחולת הוראות לגבי גיוס הון|תיקון: תשמ״ו, תשמ״ט}}
{{ח:ת}} ההוראה המסמיכה {{ח:פנימי|סעיף 4|שבסעיף 4(א)}} או הוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(ג)}} לא יחולו על חברה אשר הממשלה, באישור הועדה, החליטה שטעמים של הצעת מניות לציבור מחייבים שלא להחילן עליה; בסעיף זה, ”מניות“ – תעודות שחברה מנפיקה בסדרות והמקנות זכות חברות או השתתפות בה, או המקנות זכות לרכישת מניות כאמור.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|64|שמירת סמכויותיו של מבקר המדינה}}
{{ח:ת}} שום דבר בחוק זה אינו בא לגרוע מהתפקידים או מהסמכויות הנתונים למבקר המדינה לפי {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה|חוק מבקר המדינה, תשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}, או לפי דין אחר.

{{ח:סעיף|65|שמירת {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה|חוק נכסי המדינה}}}}
{{ח:ת}} אין בחוק זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה|חוק נכסי המדינה, תשי״א–1951}}.

{{ח:סעיף|66|שלילת אצילה של סמכויות}}
{{ח:ת}} סמכויות השרים לפי חוק זה אינן ניתנות לאצילה.

{{ח:סעיף|67|הודעה על חשד לעבירה}}
{{ח:ת}} קיבלו השרים לפי חוק זה מידע המגלה חשד שנעברה עבירה פלילית, יודיעו על כך ליועץ המשפטי לממשלה.

{{ח:סעיף|68|עונשין|תיקון: תשנ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} דירקטור מטעם המדינה שהפר ביודעין הוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20}}, מנהל כללי בחברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית שהפר ביודעין הוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}}, ובא כוח המדינה שלא מילא אחרי הוראה שניתנה לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58(א)(5)}} או {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59(ב)}}, דינם – מאסר שנה או קנס 20,000 לירות.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א) אין נפקא מינה אם נעברה העבירה בישראל או מחוצה לה, ובתי המשפט בישראל מוסמכים לשפוט אדם גם אם עבר את העבירה בחוץ לארץ.
{{ח:תת|(ג)}} מי שהפר ביודעין דרישה של הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 55|סעיף 55}}, דינו – מאסר שנה.

{{ח:סעיף|69|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני העונשין (עובדי הציבור)|בחוק לתיקון דיני העונשין (עובדי הציבור), תשי״ז–1957}}.}}

{{ח:סעיף|70|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} מי שנתמנה לפני תחילת חוק זה דירקטור מטעם המדינה בחברה ממשלתית, בחברת בת ממשלתית, בחברה מעורבת או בחברת חוץ, יחדל לכהן לא יאוחר משמונה עשר חודש לאחר תחילת חוק זה, זולת אם נתמנה שנית לפי הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הכנסת המכהן ערב תחילתו של חוק זה באחת הכהונות שחוק זה שולל מחברי הכנסת לכהן בהן, רשאי להמשיך בכהונתו כל עוד הוא חבר הכנסת השמינית.
{{ח:תת|(ג)}} אין בחוק זה כדי לפגוע בחוזה שכרתה חברה ממשלתית לפני תחילתו.

{{ח:סעיף|70א||תיקון: תשס״ג, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|71|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|72|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה בתום ששה חדשים מקבלתו בכנסת.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:קטע4||חברות תשתית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|(ההגדרה ”חברת תשתית“ – {{ח:פנימי|סעיף 59כא|סעיף 59כא}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} מע״צ – החברה הלאומית לדרכים בע״מ.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} חברת נתיבי איילון בע״מ.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} חברת כביש חוצה ישראל בע״מ.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} חברת רכבת ישראל בע״מ.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} חברת נת״ע – נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע״מ.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} חברת נמלי ישראל – פיתוח ונכסים בע״מ.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} חברת נמל אשדוד בע״מ.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 1 פרט 8}}
{{ח:ת}} חברת נמל חיפה בע״מ.

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת 1 פרט 9}}
{{ח:ת}} חברת נמל אילת בע״מ.

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת 1 פרט 10}}
{{ח:ת}} מקורות חברת מים בע״מ.

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת 1 פרט 11}}
{{ח:ת}} חברת החשמל לישראל בע״מ.

{{ח:סעיף*|12||עוגן=תוספת 1 פרט 12}}
{{ח:ת}} חברת תשתיות נפט ואנרגיה בע״מ.

{{ח:סעיף*|13||עוגן=תוספת 1 פרט 13}}
{{ח:ת}} חברת קו מוצרי דלק בע״מ.

{{ח:סעיף*|14||עוגן=תוספת 1 פרט 14}}
{{ח:ת}} חברת נתיבי הגז הטבעי לישראל בע״מ.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה|תיקון: תשנ״ג־2, תשס״ח}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 60א|סעיף 60א}})}}}}
{{ח:קטע4||גופים אחרים שהוקמו בחוק}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} המועצה לביקורת סרטים – {{ח:חיצוני|פקודת סרטי הראינוע|פקודת הראינוע, 1927}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} המועצה לשידורי כבלים – {{ח:חיצוני|חוק הבזק|חוק הבזק, התשמ״ב–1982}}.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} מועצת המוזיאונים – {{ח:חיצוני|חוק המוזיאונים|חוק המוזיאונים, התשמ״ג–1983}}.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 2 פרט 4}}
{{ח:ת}} מועצת מינהל השקעות בחקלאות – {{ח:חיצוני|חוק עידוד השקעות הון בחקלאות|חוק עידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ״א–1980}}.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 2 פרט 5}}
{{ח:ת}} מועצה מייעצת – {{ח:חיצוני|חוק הנפט|חוק הנפט, התשי״ב–1952}}.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 2 פרט 6}}
{{ח:ת}} מועצה מייעצת – {{ח:חיצוני|חוק עידוד השקעות הון|חוק עידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}.

{{ח:סעיף*|7||תיקון: תשנ״ו, תשע״ו־2|עוגן=תוספת 2 פרט 7}}
{{ח:ת}} רשות החשמל, לפי {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|חוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}}.

{{ח:סעיף*|8||תיקון: ק״ת תשנ״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 8}}
{{ח:ת}} הועדה המיוחדת לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 29|סעיף 29 לחוק נכסי נפקדים}} – {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים|חוק נכסי נפקדים, התש״י–1950}}.

{{ח:סעיף*|9||תיקון: ק״ת תשנ״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 9}}
{{ח:ת}} המועצה הארצית לתכנון ולבניה – {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}.

{{ח:סעיף*|10||תיקון: ק״ת תשנ״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 10}}
{{ח:ת}} המועצה לחינוך ממלכתי דתי – {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי|חוק חינוך ממלכתי, התשי״ג–1953}}.

{{ח:סעיף*|11||תיקון: ק״ת תשנ״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 11}}
{{ח:ת}} ועד החינוך – {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי|חוק חינוך ממלכתי, התשי״ג–1953}}.

{{ח:סעיף*|12||תיקון: ק״ת תשנ״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 12}}
{{ח:ת}} ועדת השירות – {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}}.

{{ח:סעיף*|13||תיקון: ק״ת תשנ״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 13}}
{{ח:ת}} מועצת המים – {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים, התשי״ט–1959}}.

{{ח:סעיף*|14||תיקון: ק״ת תשנ״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 14}}
{{ח:ת}} מנהלת מרכז ההשקעות – {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}.

{{ח:סעיף*|15||תיקון: תשס״א, תשס״ו־4|עוגן=תוספת 2 פרט 15}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|16||תיקון: תשס״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 16}}
{{ח:ת}} המועצה לפי {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|חוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}}.

{{ח:סעיף*|17||תיקון: ק״ת תשס״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 17}}
{{ח:ת}} הועדה הארצית לתכנון ולבניה של תשתיות לאומיות – {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}.

{{ח:סעיף*|18||תיקון: ק״ת תשס״ג, תש״ע|עוגן=תוספת 2 פרט 18}}
{{ח:ת}} הוועדה המוניטרית והמועצה המינהלית – לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|חוק בנק ישראל, התש״ע–2010}}.

{{ח:סעיף*|19||תיקון: תשס״ד־2|עוגן=תוספת 2 פרט 19}}
{{ח:ת}} המועצה הציבורית – לפי {{ח:חיצוני|חוק בנימין זאב הרצל (ציון זכרו ופועלו)|חוק בנימין זאב הרצל (ציון זכרו ופועלו), התשס״ד–2004}}.

{{ח:סעיף*|20||תיקון: תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 20}}
{{ח:ת}} המועצה הציבורית – לפי {{ח:חיצוני|חוק זאב ז'בוטינסקי (ציון זכרו ופועלו)|חוק זאב ז׳בוטינסקי (ציון זכרו ופועלו), התשס״ה–2005}}.

{{ח:סעיף*|21||תיקון: תשס״ה־3, תשס״ו־2|עוגן=תוספת 2 פרט 21}}
{{ח:ת}} הועדה המייעצת והמועצה המייעצת לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף*|22||תיקון: תשס״ו־3|עוגן=תוספת 2 פרט 22}}
{{ח:ת}} הוועדה המייעצת – לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|חוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף*|(23)||תיקון: תשס״ו־4|עוגן=תוספת 2 פרט 23}}
{{ח:ת}} מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב לפי {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים, התשי״ט–1959}}.

{{ח:סעיף*|24||תיקון: תשע״א־2|עוגן=תוספת 2 פרט 24}}
{{ח:ת}} המועצה הלאומית לספורט שהוקמה מכוח {{ח:חיצוני|חוק הספורט|חוק הספורט, התשמ״ח–1988}}.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט״ו בתמוז תשל״ה (24 ביוני 1974).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]