החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית, התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1448|החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4266.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 1291|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4492.pdf}}, {{ח:תיבה|1775|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4515.pdf}}, {{ח:תיבה|1892|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4522.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 652|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4569.pdf}}, {{ח:תיבה|2392|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4690.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 384|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4725.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 199|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4874.pdf}}, {{ח:תיבה|440|תיקון [צ״ל: מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4894.pdf}}, {{ח:תיבה|855|תיקון מס׳ 2 [צ״ל: מס׳ 3]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4930.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ו, 146|תיקון מס׳ 4 לחוק הסדרים לשעת חירום במשק המדינה|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210473.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 370|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5079.pdf}}, {{ח:תיבה|868|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5109.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 480|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5164.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 144|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5233.pdf}}, {{ח:תיבה|980|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5286.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 305|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5314.pdf}}, {{ח:תיבה|991|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5365.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1264|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5455.pdf}}, {{ח:תיבה|1400|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5460.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 416|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5502.pdf}}, {{ח:תיבה|908|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5528.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 236|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5630.pdf}}, {{ח:תיבה|584|תיקון (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5653.pdf}}, {{ח:תיבה|684|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5658.pdf}}, {{ח:תיבה|1419|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5679.pdf}}, {{ח:תיבה|1750|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5699.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 592|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5737.pdf}}, {{ח:תיבה|801|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5746.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 518|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5820.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 750|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5970.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 787|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6047.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 212|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6140.pdf}}, {{ח:תיבה|345|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6146.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 877|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6253.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 566|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6561.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 581|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6651.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 278|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6735.pdf}}, {{ח:תיבה|424|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6748.pdf}}, {{ח:תיבה|912|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6776.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1010|הוראת שעה [תשס״ט] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6884.pdf}}, {{ח:תיבה|1439|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6914.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 128|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6938.pdf}}, {{ח:תיבה|693|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6976.pdf}}, {{ח:תיבה|1110|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7010.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1022|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7108.pdf}}, {{ח:תיבה|1022|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7108.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 704|הוראת שעה ועדכון המשכורת|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7612.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1163|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7820.pdf}}, {{ח:תיבה|1163|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7820.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 12|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7868.pdf}}, {{ח:תיבה|869|הוראת שעה (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7933.pdf}}, {{ח:תיבה|1860|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7990.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1781|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8145.pdf}}, {{ח:תיבה|1781|הוראת שעה [תשע״ח] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8145.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 590|הוראת שעה – ביטול עדכון המשכורת|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8933.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 933|הוראת שעה ועדכון השכר|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10527.pdf}}, {{ח:תיבה|1015|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10550.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 352|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12120.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 405|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4554.pdf}}, {{ח:תיבה|1513|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4631.pdf}}, {{ח:תיבה|2390|הודעה מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4690.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 207|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4725.pdf}}, {{ח:תיבה|827|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4773.pdf}}, {{ח:תיבה|1265|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4802.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 878|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4931.pdf}}, {{ח:תיבה|880|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4931.pdf}}, {{ח:תיבה|1179|הודעה מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4956.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 507|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5008.pdf}}, {{ח:תיבה|976|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5034.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 211|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5067.pdf}}, {{ח:תיבה|755|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5103.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 30|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5135.pdf}}, {{ח:תיבה|199|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5149.pdf}}, {{ח:תיבה|883|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5189.pdf}}, {{ח:תיבה|884|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5189.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 22|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5223.pdf}}, {{ח:תיבה|351|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5245.pdf}}, {{ח:תיבה|627|הודעה מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5267.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 360|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5317.pdf}}, {{ח:תיבה|499|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5329.pdf}}, {{ח:תיבה|809|הודעה מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5349.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 421|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5396.pdf}}, {{ח:תיבה|737|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5418.pdf}}, {{ח:תיבה|1018|הודעה מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5438.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 54|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5478.pdf}}, {{ח:תיבה|806|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5521.pdf}}, {{ח:תיבה|807|הודעה מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5521.pdf}}, {{ח:תיבה|908|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5528.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 83|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5555.pdf}}, {{ח:תיבה|532|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5575.pdf}}, {{ח:תיבה|609|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5577.pdf}}, {{ח:תיבה|831|הודעה מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5593.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 334|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5637.pdf}}, {{ח:תיבה|682|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5658.pdf}}, {{ח:תיבה|1425|הודעה מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5679.pdf}}, {{ח:תיבה|1710|הודעה מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5695.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 130|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5713.pdf}}, {{ח:תיבה|542|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5734.pdf}}, {{ח:תיבה|901|הודעה מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5752.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 91|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5791.pdf}}, {{ח:תיבה|385|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5809.pdf}}, {{ח:תיבה|619|הודעה מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5826.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 31|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5857.pdf}}, {{ח:תיבה|377|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5878.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 56|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5934.pdf}}, {{ח:תיבה|451|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5956.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 347|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6020.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 323|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6080.pdf}}; {{ח:תיבה|י״פ תשס״ג, 3810|הודעה|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5216.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 471|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6461.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 567|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6561.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 588|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6650.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1011|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6832.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 609|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6970.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 693|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7082.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 749|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7221.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 64|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7295.pdf}}, {{ח:תיבה|700|הודעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7345.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 818|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7486.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 707|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7613.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 729|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7779.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 894|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7936.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1918|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8158.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 450|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8331.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 935|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10527.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכות לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 10|סעיף 18}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק השופטים, התשי״ג–1953}}, {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 8|סעיף 8}} {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|לחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}, {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 26|סעיף 26(ד)}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|לפקודת התעבורה}}, {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 17|סעיף 17}} {{ח:חיצוני|חוק הדיינים|לחוק הדיינים, התשט״ו–1955}}, {{ח:חיצוני|חוק הקאדים#סעיף 14|סעיף 14}} {{ח:חיצוני|חוק הקאדים|לחוק הקאדים, התשכ״א–1961}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים#סעיף 20|וסעיף 20}} {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים|לחוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, התשכ״ג–1962}}, מחליטה ועדת הכספים של הכנסת לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה|תיקון: תשנ״ה־4, תשס״ט־3, תשע״ח־3}}
{{ח:ת}} בהחלטה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיין בכיר“ – דיין בית דין רבני אזורי, שהיה אב בית דין רבני אזורי, ותקופת כהונתו כאב בית דין הסתיימה, וכל עוד לא מונה לדיין בית הדין הרבני הגדול;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק גמלאות לנושאי משרה“ – {{ח:חיצוני|חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון|חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה שיפוטית“ – שופט, שופט בית דין לעבודה, שופט תעבורה, דיין, קאדי וקאדי מד׳הב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה שיפוטית בפנסיה צוברת“ – נושא משרה שיפוטית שהוא עמית בקופת גמל, לצורך ביטוח זכויותיו לגמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון#סעיף 1א|סעיף 1א לחוק גמלאות לנושאי משרה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה שיפוטית בפנסיה תקציבית“ – נושא משרה שיפוטית שהוראות {{ח:חיצוני|חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון#סעיף 1|סעיף 1 לחוק גמלאות לנושאי משרה}} חלות לגביו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שופט בכיר“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שופט או שופט בית דין לעבודה, שהיה נשיא של בית משפט או נשיא של בית דין לעבודה, לפי העניין, ותקופת כהונתו כנשיא הסתיימה, וכל עוד לא מונה לשופט בערכאה גבוהה יותר, ולמעט נשיא בית משפט שלום, אשר בעת כהונתו כנשיא מונה לשופט בית משפט מחוזי כאמור {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 9א|בסעיף 9א לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}} (להלן – חוק בתי המשפט);
{{ח:תתת|(2)}} שופט או שופט בית דין לעבודה, שהיה סגן נשיא של בית משפט או סגן נשיא של בית דין לעבודה, לפי העניין, ותקופת כהונתו כסגן נשיא הסתיימה, וכל עוד לא מונה לנשיא באותה ערכאה או לשופט בערכאה גבוהה יותר;
{{ח:תתת|(3)}} שופט בית משפט שלום או בית משפט מחוזי או שופט בית דין לעבודה אשר מונה לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 9|סעיף 9 לחוק בתי המשפט}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 6|סעיף 6 לחוק בתי הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}, לפי העניין, וכל עוד לא ניתנו לו סמכויות ניהול או לא מונה לנשיא באותה ערכאה או לשופט בערכאה גבוהה יותר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השכר המשולב“ – משכורת היסוד ותוספת היוקר לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הפגרות“ – {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (פגרות)#סעיף 1|תקנה 1 לתקנות בתי המשפט (פגרות), התשמ״ג–1983}}, {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (פגרות)#סעיף 1|תקנה 1 לתקנות בית הדין לעבודה (פגרות), התשמ״ד–1984}}, {{ח:חיצוני|תקנות הדיינים (פגרות)#סעיף 2|תקנה 2 לתקנות הדיינים (פגרות), התשע״ג–2013}}, {{ח:חיצוני|תקנות בתי הדין השרעיים (פגרות)#סעיף 1|תקנה 1 לתקנות בתי הדין השרעיים (פגרות), התשע״ו–2016}}, או {{ח:חיצוני|תקנות בתי הדין הדתיים הדרוזיים (פגרות)#סעיף 1|תקנה 1 לתקנות בתי הדין הדתיים הדרוזיים (פגרות), התשע״ח–2018}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|2|משכורת יסוד|תיקון: תשנ״ה־4, תשנ״ה־5}}
{{ח:ת}} לנושא משרה שיפוטית תשולם משכורת יסוד כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|3|תוספת יוקר|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} לנושא משרה שיפוטית ישולמו תוספת יוקר ופיצוי התייקרות בהתאם לכללים ובשיעורים הנהוגים לגבי עובדי המדינה.

{{ח:סעיף|4|תוספת ותק שיפוטי|תיקון: תשמ״ח־2, תש״ן־2, תשנ״ג־2, תשנ״ה־4, תשנ״ה־5, תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} לנושא משרה שיפוטית תשולם תוספת חודשית בשיעור של 4% משכרו המשולב בעד כל שנת כהונה מחמש השנים הראשונות של כהונתו בתפקיד שיפוטי, ותוספת חודשית בשיעור של 1% משכרו המשולב בעד כל שנת כהונה החל בשנה השישית ועד לשנת הכהונה השלושים וחמש; לענין זה, ”תפקיד שיפוטי“ – לרבות תפקיד בשירות המדינה שבעדו משתלמת משכורת כמשכורתו של נושא משרה שיפוטית, ולענין דיין – לרבות תפקידו של דיין מחוץ לישראל במקום שמחמת דיניו אין הוא יכול לקבל גמלה בעד התפקיד.
{{ח:תת|(ב)}} תוספת הותק השיפוטי כאמור בסעיף קטן (א) תחושב ביחס לשכר המשולב, לרבות תוספת הותק השיפוטי של נושא המשרה השיפוטית, כפי שהוא בתחילת כל שנה.

{{ח:סעיף|4א|תוספת שהיה במשרה שיפוטית|תיקון: תשנ״ה־4, תשנ״ה־5, תשנ״ו}}
{{ח:ת}} לנושא משרה שיפוטית המפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור א׳ בתוספת השניה}}, שכיהן שבע שנים, תשולם החל בשנה השמינית ואילך וכל עוד הוא מכהן באותה ערכאה, תוספת חודשית של מחצית מההפרש שבין שכרו המשולב לבין השכר המשולב של נושא משרה שיפוטית המפורט בשורה המקבילה {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור ב׳ בתוספת השניה}}.

{{ח:סעיף|4ב|תוספת ייחודית לעיסוק בשפיטה|תיקון: תשנ״ה־4, תשנ״ה־5}}
{{ח:ת}} לנושא משרה שיפוטית תשולם במשך תקופת כהונתו כאמור, תוספת חודשית של 15% משכרו המשולב בצירוף כל התוספות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 4א|ו־4א}}.

{{ח:סעיף|4ג|גמול ניהול|תיקון: תשנ״ה־4, תשנ״ה־5, תשנ״ז, תשס״ט־3}}
{{ח:תת|(א)}} לנושא משרה שיפוטית, המכהן באחת מהמשרות המפורטות להלן, ישולם בתקופת כהונתו כאמור, גמול ניהול בשיעור של 5% משכרו המשולב בצירוף כל התוספות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:פנימי|סעיף 4א|4א}} {{ח:פנימי|סעיף 4ב|ו־4ב}}: נשיא בית משפט מחוזי, נשיא בית משפט שלום, נשיא בית הדין הארצי לעבודה, נשיא בית דין אזורי לעבודה וכן ראשי אבות בתי דין ואב בית דין אזורי המכהנים במינוי של קבע.
{{ח:תת|(ב)}} לסגן של נושא משרה שיפוטית מאלה המפורטות בסעיף קטן (א), למעט שופט בכיר כהגדרתו בפסקה (3) להגדרה ”שופט בכיר“, ישולם בתקופת כהונתו כאמור, גמול ניהול בשיעור של 3% משכרו המשולב בצירוף כל התוספות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:פנימי|סעיף 4א|4א}} {{ח:פנימי|סעיף 4ב|ו־4ב}}.

{{ח:סעיף|5|תוספת השתלמות|תיקון: תשנ״א־2, תשנ״ה־4, תשע״א־2, תשע״א־3, תשע״ט־3, תשע״ח־3}}
{{ח:ת}} לנושא משרה שיפוטית שהצטרף לקרן השתלמות, שועדת הכספים של הכנסת הכירה בה לענין זה, תשולם – לשם העברה לקרן – תוספת של 7.5% על הסכומים המשתלמים לו על פי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2 עד 4ג}}; ואולם לנשיא, למשנה לנשיא ולשופט של בית המשפט העליון, לנשיא בית הדין הארצי לעבודה, לרב ראשי לישראל, לחבר בית הדין הרבני הגדול, לנשיא בית הדין השרעי לערעורים, לחבר בית הדין השרעי לערעורים, לנשיא בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים ולחבר בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים תשולם התוספת האמורה בשיעור של 5%.

{{ח:סעיף|5א|פיצוי בשל ימי מחלה שלא נוצלו|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ה, תשס״ט־3}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה שיפוטית שניצל במשך כל תקופת כהונתו מ־36% ועד 65% מסך כל ימי חופשת המחלה שהצטברו לזכותו יהיה זכאי, עם פרישתו, לפיצוי בשיעור משכורת של 6 ימים בשל כל 30 ימי המחלה מיתרת ימי {{ח:הערה|ה}}מחלה שהצטברו לזכותו.
{{ח:תת|(ב)}} נושא משרה שיפוטית שניצל במשך כל תקופת כהונתו פחות מ־36% מסך כל ימי חופשת המחלה שהצטברו לזכותו יהיה זכאי, עם פרישתו, לפיצוי בשיעור משכורת של 8 ימים בשל כל 30 ימי מחלה מיתרת ימי המחלה שהצטברו לזכותו.
{{ח:תת|(ג)}} בחישוב ימי חופשת המחלה שנוצלו על ידי נושא משרה שיפוטית במשך תקופת כהונתו בתקופה שקדמה לתחילתו של סעיף זה ינהגו כך:
{{ח:תתת|(1)}} בשנה שבה לא נרשם לחובתו של נושא משרה שיפוטית ניצול ימי מחלה – יחוייב מאזן ניצול ימי המחלה שלו בשלושה ימים;
{{ח:תתת|(2)}} בשנה שבה נרשם לחובתו של נושא משרה שיפוטית ניצול ימי מחלה – יחוייב מאזן ניצול ימי המחלה שלו ביום אחד נוסף.
{{ח:תת|(ד)}} נושא משרה שיפוטית אשר עובר לתחילת כהונתו עבד בשירות המדינה, יבואו במנין ימי חופשת מחלה העומדים לזכותו, מיד עם תחילת כהונתו, ימי חופשת המחלה שעמדו לזכותו בסיום תפקידו בשירות המדינה, ובלבד שלא חדל להיות עובד המדינה עד למינויו למשרה השיפוטית ולא קיבל פיצוי בגינם.
{{ח:תת|(ה)}} בעד יתרת ימי חופשת מחלה צבורה הפחותים מ־30 ימים ישולם החלק היחסי של הפיצוי כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), לפי הענין.
{{ח:תת|(ו)}} פיצוי על־פי סעיף זה ישולם מיד עם סיום כהונתו של נושא משרה שיפוטית.
{{ח:תת|(ז)}} נפטר נושא משרה שיפוטית, ישולם הפיצוי לשאיריו כהגדרתם {{ח:חיצוני|החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (נושאי משרה שיפוטית ושאיריהם)#סעיף 1|בסעיף 1 להחלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (נושאי משרה שיפוטית ושאיריהם), התשמ״א–1981}} (להלן – החלטת הגמלאות).
{{ח:תת|(ח)}} ערך יום מחלה יחושב לפי המשכורת הקובעת כהגדרתה {{ח:חיצוני|החלטת גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון (נושאי משרה שיפוטית ושאיריהם)#סעיף 1|בסעיף 1 להחלטת הגמלאות}}.
{{ח:תת|(ט)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ח), לגבי כל אחד מאלה, יחושב ערך יום המחלה כמפורט בסעיף קטן (י):
{{ח:תתתת|(א)}} נושא משרה שיפוטית, אשר במועד פרישתו כיהן בתפקיד שופט בכיר ומשכורתו כשופט בכיר במועד פרישתו נמוכה מהמשכורת שהיתה מגיעה לו במועד פרישתו אילו המשיך לכהן בתפקידו ערב כהונתו כשופט בכיר;
{{ח:תתתת|(ב)}} שופט בית משפט מחוזי, אשר כיהן בעבר כנשיא של בית משפט שלום, ובעת כהונתו כנשיא כאמור מונה לשופט בית משפט מחוזי כאמור {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 9א|בסעיף 9א לחוק בתי המשפט}} ומשכורתו כשופט במועד פרישתו נמוכה מהמשכורת שהיתה מגיעה לו במועד פרישתו אילו המשיך לכהן בתפקידו כנשיא בית משפט שלום.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (ח), לגבי נושא משרה שיפוטית אשר במועד פרישתו כיהן בתפקיד שופט בכיר ומשכורתו כשופט בכיר במועד פרישתו גבוהה מהמשכורת שהיתה מגיעה לו במועד פרישתו, אילו המשיך להחזיק בתפקידו ערב כהונתו כשופט בכיר, יחושב ערך יום המחלה לפי המשכורת האחרונה, לרבות כל התוספות שהוא זכאי לקבלן ערב פרישתו.
{{ח:תת|(י)|(1)}} בסעיף קטן זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הראשונה“ – התקופה עד לתחילת כהונתו כשופט בכיר שממנה יצא לקצבה; ולגבי שופט בית משפט מחוזי, אשר כיהן בעבר כנשיא של בית משפט שלום ובעת כהונתו כנשיא מונה לשופט בית משפט מחוזי כאמור {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 9א|בסעיף 9א לחוק בתי המשפט}} – עד לתום כהונתו כנשיא של בית משפט שלום;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”התקופה השניה“ – התקופה ממועד תחילת כהונתו כשופט בכיר שממנה יצא לקצבה ועד למועד יציאתו לקצבה; ולגבי שופט בית משפט מחוזי, אשר כיהן בעבר כנשיא של בית משפט שלום ובעת כהונתו כנשיא מונה לשופט בית משפט מחוזי כאמור {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 9א|בסעיף 9א לחוק בתי המשפט}} – ממועד תום כהונתו כנשיא של בית משפט שלום עד למועד יציאתו לקצבה.
{{ח:תתת|(2)}} ערך יום מחלה שצבר נושא משרה שיפוטית כאמור בסעיף קטן (ט)(1) בתקופה הראשונה, יחושב לפי השכר המשולב בצירוף כל התוספות, לרבות על פי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:פנימי|סעיף 4א|4א}}, {{ח:פנימי|סעיף 4ב|4ב}} {{ח:פנימי|סעיף 4ג|ו־4ג}}, ככל שהיה זכאי לקבלן, שהיו מגיעים במועד יציאתו לקצבה לנושא משרה שיפוטית שדרגתו כדרגתו של נושא המשרה השיפוטית כאמור בתום התקופה הראשונה.
{{ח:תתת|(3)}} ערך יום מחלה שצבר נושא משרה שיפוטית כאמור בסעיף קטן (ט)(1) בתקופה השניה, יחושב לפי השכר המשולב בצירוף כל התוספות, לרבות על פי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:פנימי|סעיף 4א|4א}} {{ח:פנימי|סעיף 4ב|ו־4ב}}, המגיעים לו בתום התקופה השניה.
{{ח:תת|(יא)}} בסעיף זה{{ח:הערה|,}} ”שופט בכיר“ – לרבות ”דיין בכיר“.

{{ח:סעיף|5ב|מענק לנושא משרה שיפוטית בפנסיה צוברת|תיקון: תשע״ח־3, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לנושא משרה שיפוטית בפנסיה צוברת שמונה למשרה שיפוטית לפני יום ח׳ בתמוז התש״ף (30 ביוני 2020), ישולמו מענקים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם מונה עד יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) והשלים 96 חודשי כהונה – מענק בסכום השווה ל־8.5 משכורות;
{{ח:תתת|(2)}} אם מונה אחרי יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) והשלים 96 חודשי כהונה – מענק בסכום השווה ל־6.5 משכורות.
{{ח:תת|(ב)}} מענק לפי סעיף קטן (א) ישולם לנושא המשרה השיפוטית בפנסיה צוברת במועד שבו השלים 96 חודשי כהונה.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החזר הוצאות רכב“ – למעט החזר הוצאות רכב שניתן לנושא משרה שיפוטית שהועמד לרשותו רכב צמוד לנהיגה עצמית לפי {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א(ד)}} בשלוש השנים שלפני תום כהונתו, אף אם הוא נכלל במשכורת האחרונה ששולמה לנושא המשרה השיפוטית לפני החודש שבו ישולם המענק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משכורת“ – השכר המשולב, תוספת ותק שיפוטי, תוספת שהייה במשרה שיפוטית, תוספת ייחודית לעיסוק בשפיטה, גמול ניהול והחזר הוצאות רכב כמשמעותם בהחלטה זו ששולמו בעד החודש שקודם לחודש שבו ישולם המענק, וכן כל רכיב חודשי קבוע אחר שיחליף את הרכיבים האמורים, כולם או חלקם, וכל רכיב חודשי קבוע שייווסף בעתיד למשכורת וישולם לנושא המשרה השיפוטית במשכורת האחרונה לפני החודש שבו ישולם המענק, וששולם בעד אותו חודש, ולמעט החזר הוצאות שאינו החזר הוצאות רכב.

{{ח:סעיף|5ג|מענק סיום כהונה לנושא משרה שיפוטית בפנסיה צוברת|תיקון: תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} לנושא משרה שיפוטית בפנסיה צוברת שמונה למשרה שיפוטית לפני יום ח׳ בתמוז התש״ף (30 ביוני 2020) ושמתקיימים בו כל אלה, ישולם בסיום כהונתו מענק סיום כהונה:
{{ח:תתת|(1)}} כהונתו לא הסתיימה בנסיבות המנויות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 7|בסעיף 7(4) או (5) לחוק־יסוד: השפיטה}}, {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 14|בסעיף 14(4) או (5) לחוק הדיינים, התשט״ו–1955}}, {{ח:חיצוני|חוק הקאדים#סעיף 11|בסעיף 11(4) או (5) לחוק הקאדים, התשכ״א–1961}}, או {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים#סעיף 17|בסעיף 17(4) או (5) לחוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, התשכ״ג–1962}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} הוא השלים 96 חודשי כהונה וזכאי למענק לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5ב|סעיף 5ב}};
{{ח:תתת|(3)}} כהונתו הסתיימה לאחר שהגיע לגיל 60.
{{ח:תת|(ב)}} סכום המענק לפי סעיף קטן (א) יהיה כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לנושא משרה שיפוטית שמונה עד יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) –
{{ח:תתתת|(א)}} אם השלים 180 חודשי כהונה – 6 משכורות כשהן מחולקות ב־120 ומוכפלות במספר חודשי הכהונה שהשלים לאחר שהגיע לגיל 60, אך לא יותר מ־120 חודשים; בסעיף זה, ”משכורת“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 5ב|בסעיף 5ב(ג)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} אם השלים 300 חודשי כהונה – 6 משכורות;
{{ח:תתת|(2)}} לנושא משרה שיפוטית שמונה אחרי יום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) –
{{ח:תתתת|(א)}} אם השלים 180 חודשי כהונה – 4.5 משכורות כשהן מחולקות ב־120 ומוכפלות במספר חודשי הכהונה שהשלים לאחר שהגיע לגיל 60, אך לא יותר מ־120 חודשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם השלים 300 חודשי כהונה – 4.5 משכורות;
{{ח:תתת|(3)}} לנושא משרה שיפוטית בפנסיה צוברת שהשלים 96 חודשי כהונה אך לא השלים 180 חודשי כהונה – סכום המענק לגביו לפי פסקה (1) או (2) יחולק ב־180 ויוכפל בחודשי כהונתו בפועל, ולא יעלה על הסכום המרבי לפי פסקה (1) או (2).

{{ח:סעיף|6|הצמדה לשכר הממוצע|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ד־2, תשמ״ו, ס״ח תשמ״ו, תשנ״ג, תשנ״ה־4, תשנ״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השכר הממוצע“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השכר הכולל“ – {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} חל שינוי בשכר הממוצע ב־1 באפריל, ב־1 ביולי, ב־1 באוקטובר או ב־1 בינואר לעומת שיעורו שלושה חודשים קודם לכן, תשתנה מאותו מועד משכורת היסוד של נושא משרה שיפוטית כך ששכרו המשולב ישוב ויעלה על השכר הממוצע באותו יחס שבו עלה עליו שלושה חודשים קודם לכן.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} הסכומים שהשתנו לפי סעיף זה יעוגלו לשקל החדש הקרוב.
{{ח:תת|(ה)}} יושב ראש ועדת הכספים של הכנסת יפרסם ברשומות הודעה על שיעורי משכורת היסוד כפי שהשתנתה לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|6א|שירותי טלפון|תיקון: תשמ״ג־2, תשע״ח־3}}
{{ח:ת}} לנושא משרה שיפוטית יהיו אותן זכויות שיש לחבר הכנסת לענין התקנת טלפון, מתן שירותים לו וכל יתר התשלומים בקשר אליו, ובלבד שסך התשלומים לנושא משרה שיפוטית בעד זכויות כאמור לא יעלה על 15,000 שקלים חדשים בשנה.

{{ח:סעיף|6ב|חופשה לצורך השתלמות|תיקון: תשנ״ה־4, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה שיפוטית רשאי במהלך כהונתו כאמור לצאת לחופשה בשכר לצורך השתלמות, ובלבד שההשתלמות אושרה בידי המנהל, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 7ב|בסעיף 7ב}}, או מי מטעמו.
{{ח:תת|(ב)}} חופשה לפי סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} תהיה בת 30 ימים בשנה לנושא משרה שיפוטית בפנסיה תקציבית, ובת 27 ימים בשנה לנושא משרה שיפוטית בפנסיה צוברת, והיא ניתנת לצבירה עד 12 חודשים;
{{ח:תתת|(2)}} לא ניתנת לפדיון בתקופת כהונתו של נושא המשרה השיפוטית או בסיומה.
{{ח:תת|(ג)}} ימי שבת וחג יבואו במניין ימי החופשה לפי סעיף זה; ימי הפגרה בתקופת החגים שנוגעים לאותו נושא משרה שיפוטית לפי תקנות הפגרות לא יבואו במניין ימי החופשה לפי סעיף זה, אלא אם כן נושא המשרה השיפוטית בחר לנצל את ימי החופשה בימי הפגרה האמורים.
{{ח:תת|(ד)}} ימי דיון באולם בית המשפט או בית הדין במהלך חופשה לפי סעיף זה שאישר ראש הערכאה השיפוטית, נשיא הערכאה או נשיא בית הדין לערעורים, לפי העניין, שנושא המשרה השיפוטית מכהן בה, לא יבואו במניין ימי החופשה שנוצלו לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|6ג|ימי מנוחה שנתית|תיקון: תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה שיפוטית שהוא שופט בית המשפט העליון, נשיא בית הדין הארצי לעבודה, הרב הראשי לישראל, חבר בית הדין הרבני הגדול, נשיא בית הדין השרעי לערעורים, חבר בית הדין השרעי לערעורים, נשיא בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים או חבר בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים זכאי ל־42 ימי מנוחה שנתית בשנה.
{{ח:תת|(ב)}} נושא משרה שיפוטית שאינו מנוי בסעיף קטן (א), זכאי ל־30 ימי מנוחה שנתית בשנה.
{{ח:תת|(ג)}} לנושא משרה שיפוטית כאמור בסעיף קטן (ב) ינוכו 20 ימי חופשה בשנה ממכסת ימי המנוחה השנתית שהוא זכאי לה, בשל תקופות הפגרה שחלות עליו לפי תקנות הפגרות.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג) –
{{ח:תתת|(1)}} כיהן נושא משרה שיפוטית במועד תחילת פגרת הקיץ, כמשמעותה בתקנות הפגרות, פחות משישה חודשים, לא ינוכו ימי הפגרה ממכסת ימי המנוחה השנתית שהוא זכאי לה;
{{ח:תתת|(2)}} חלה תקופת פגרת הקיץ במהלך חופשה לצורך השתלמות, לא ינוכו בשל תקופה זו ימי מנוחה שנתית.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} לנושא משרה שיפוטית לא ינוכו ימי מנוחה שנתית בשל ימי ערב ראש השנה, ערב יום הכיפורים, ערב חג השבועות, ערב ראש השנה ההג׳רית, ערב חג מולד הנביא, ערב חג אל־פיטר, ערב חג אל־אדחא, ערב חג הנביא אלח׳דר, ערב חג הנביא שועייב, ערב חג הנביא סבלאן, ערב חג המולד, ערב ראשית השנה, ערב חג ההתגלות, ערב יום השישי לפני חג הפסחא, ערב חג הפסחא, ערב העלייה השמיימה (בסעיף קטן זה – ערבי חג) – והכל לפי עדתו הדתית של נושא המשרה השיפוטית.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), בחר נושא משרה שיפוטית להיות במנוחה שנתית או בימי חופשה ארעית בימים הצמודים לערב חג, או בחר נושא המשרה השיפוטית להיות במנוחה שנתית או בחופשה ארעית בתקופה הכוללת ערבי חג – ינוכו בשל אותו ערב החג ימי מנוחה שנתית מתוך המכסה שנושא המשרה השיפוטית זכאי לה; לעניין זה, חופשה ארעית – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 6ד|בסעיף 6ד}}.
{{ח:תת|(ו)}} נושא משרה שיפוטית בפנסיה צוברת שנמנה עם נושאי משרה שיפוטית כאמור בסעיף קטן (א), זכאי לצבור בתקופת כהונתו ולפדות בסיומה עד 108 ימי מנוחה שנתית; נושא משרה שיפוטית אחר בפנסיה צוברת זכאי לצבור בתקופת כהונתו ולפדות בסיומה עד 65 ימי מנוחה שנתית.
{{ח:תת|(ז)}} נושא משרה שיפוטית בפנסיה תקציבית שנמנה עם נושאי משרה שיפוטית כאמור בסעיף קטן (א), זכאי לצבור בתקופת כהונתו ולפדות בסיומה עד 126 ימי מנוחה שנתית; נושא משרה שיפוטית אחר בפנסיה תקציבית זכאי לצבור בתקופת כהונתו ולפדות בסיומה עד 75 ימי מנוחה שנתית.
{{ח:תת|(ח)}} נוכח המנהל, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 7ב|בסעיף 7ב}}, שנבצר מנושא משרה שיפוטית לנצל את ימי המנוחה השנתית מחמת עומס העבודה, כך שצבירת ימי החופשה שלו תעלה על המכסה המותרת לגביו לפי סעיף קטן (ו) או (ז), יהיה המנהל רשאי לאשר לנושא המשרה השיפוטית לצבור באותה שנה ימי מנוחה שנתית מעבר למכסה האמורה, ובלבד שסך ימי המנוחה השנתית לפי סעיף קטן זה לא יעלה על 140 ימים.

{{ח:סעיף|6ד|ימי חופשה ארעית|תיקון: תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה שיפוטית בפנסיה צוברת זכאי לארבעה ימי חופשה ארעית בשנה.
{{ח:תת|(ב)}} נושא משרה שיפוטית בפנסיה תקציבית זכאי ל־14 ימי חופשה ארעית בשנה, ולכל היותר ארבעה ימי חופשה ארעית ברצף.
{{ח:תת|(ג)}} ימי חופשה ארעית לפי סעיף זה ניתנים לניצול באישור ראש הערכאה השיפוטית, נשיא הערכאה או נשיא בית הדין לערעורים, לפי העניין, שנושא המשרה השיפוטית מכהן בה; ימי החופשה הארעית אינם ניתנים לצבירה משנה לשנה, ולא ניתן לצאת במהלכם מחוץ לישראל או לצרפם לחופשת מנוחה שנתית או לפגרה.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ימי חופשה ארעית“ – ימי חופשה המיועדים בעיקרם לעניינים דחופים ובלתי צפויים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה שיפוטית“ – למעט שופט בית המשפט העליון, נשיא בית הדין הארצי לעבודה, הרב הראשי לישראל, חבר בית הדין הרבני הגדול, נשיא בית הדין השרעי לערעורים, חבר בית הדין השרעי לערעורים, נשיא בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים וחבר בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים.

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשמ״ו, תשמ״ו־2, תשמ״ו־3, תשמ״ח, תשנ״ה־4, תשנ״ה־5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|7א|בדיקה רפואית תקופתית|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} נושא משרה שיפוטית זכאי למימון הוצאות בדיקה רפואית תקופתית פעם בשנה, במכון רפואי שאישר מנהל בתי המשפט, ובהתאם לתנאים שקבעה נציבות שירות המדינה לעניין בדיקה רפואית תקופתית של עובדי המדינה.

{{ח:סעיף|7א1|מיסוי אשפוז ושירותים רפואיים|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:ת}} 75% מהמס המוטל בשל אשפוז ושירותים רפואיים שנושא משרה שיפוטית ובני משפחתו זכאים להם לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} ולפי החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית (תיקון מס׳ 3), התשנ״ה–1995, יהיה על חשבון אוצר המדינה.

{{ח:סעיף|7ב|מימון קורס להכשרה ניהולית|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} נושא משרה שיפוטית זכאי למימון מלא או חלקי של עלות קורס להכשרה ניהולית, שבו השתתף בתקופת כהונתו, באישור המנהל ולפי תנאים שיקבע; לעניין זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל בתי המשפט, מנהל בתי הדין הרבניים, מנהל בתי הדין הדתיים הדרוזים או מנהל בתי הדין השרעיים, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קורס להכשרה ניהולית“ – קורס במוסד אקדמי או מטעמו של מוסד כאמור ובלבד שהקורס נדרש לתפקידו של נושא המשרה השיפוטית.

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשמ״ג־3, תשמ״ד, תשמ״ה, תשנ״ה־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|9|הלוואה לרכישת רכב|תיקון: תשנ״ה־4}}
{{ח:ת}} נושא משרה שיפוטית זכאי להלוואה לרכישת רכב או החלפתו בסכום הגבוה ביותר שבו ניתנת הלוואה כזו לבעל תפקיד בדרגה הגבוהה ביותר בדירוגים המקצועיים בשירות המדינה ובאותם תנאים.

{{ח:סעיף|9א|החזר הוצאות רכב|תיקון: תשנ״ה־4, תשנ״ה־5, תשנ״ו־2, תשנ״ט, תשס״ב־2, תשס״ט־3, תשע״א־2, תשע״ב, תשע״ז, תשע״ח־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”רכב“ – רכב פרטי כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות רכב)|בתקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות רכב), התשנ״ה–1995}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} נושא משרה שיפוטית יהיה זכאי בתקופת כהונתו להחזר הוצאות רכב בסך 2300 שקלים חדשים לחודש {{ח:הערה|(נכון לינואר 1995; החל מיולי 2008, 3,757 ש״ח לחודש)}}.
{{ח:תתת|(2)}} הסכום האמור בפסקה (1) יעודכן בכל שנה כלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} ב־1 בינואר – 20.6% מהסכום המעודכן האחרון כפול אחוז העדכון של ההוצאות הקבועות ברוטו; 22.9% מהסכום המעודכן האחרון כפול אחוז העדכון של ההוצאות הקבועות נטו; 19.7% מהסכום המעודכן {{ח:הערה|[צ״ל: האחרון]}} כפול אחוז העדכון של ההוצאות המשתנות נטו; 9.6% מהסכום המעודכן האחרון כפול אחוז העדכון של ביטוח החובה ו־22.9% מהסכום המעודכן האחרון כפול אחוז העדכון של הביטוח המקיף;
{{ח:תתתת|(ב)}} ב־1 במרס – 4.3% מהסכום המעודכן האחרון כפול אחוז העדכון של אגרת רישוי הרכב;
{{ח:תתתת|(ג)}} ב־1 ביולי – 20.6% מהסכום המעודכן האחרון כפול אחוז העדכון של ההוצאות הקבועות ברוטו; 22.9% מהסכום המעודכן האחרון כפול אחוז העדכון של ההוצאות הקבועות נטו; 19.7% מהסכום המעודכן האחרון כפול אחוז העדכון של ההוצאות המשתנות נטו.
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף קטן זה תהיה לכל המונחים המשמעות שיש להם {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות רכב)|בתקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות רכב), התשנ״ה–1995}}.
{{ח:תת|(ג)}} החזר הוצאות רכב יינתן אם נתקיימו לגבי נושא המשרה השיפוטית כאמור כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בבעלותו רכב;
{{ח:תתת|(2)}} הוא בעל רשיון נהיגה בר־תוקף;
{{ח:תתת|(3)}} הוא הצהיר כי הינו עושה שימוש ברכבו לצורך מילוי תפקידו.
{{ח:תת|(ד)}} שופט בית המשפט העליון, חבר בית הדין הרבני הגדול, נשיא בית משפט מחוזי, נשיא בית משפט שלום, נשיא בית הדין הארצי לעבודה, ראש אבות בתי דין שאינו מכהן כרב של עיר, נשיא בית הדין השרעי לערעורים, נשיא בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים, חבר בית הדין השרעי לערעורים, חבר בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים, שופט בית הדין הארצי לעבודה, ונשיא בית דין אזורי לעבודה, יהיו רשאים לבחור בין החזר הוצאות רכב לפי סעיף זה לבין זכאות לרכב צמוד לנהיגה עצמית, שיועמד לרשותם בתנאים המקובלים לגבי בעלי תפקידים הזכאים לרכב צמוד לפי הסכם עם אגף החשב הכללי במשרד האוצר.

{{ח:סעיף|9א1|גלום מס בשל הכנסה הנובעת משדרוג רכב לצורכי מיגון|תיקון: תשע״ח, תשע״ח־2, תשע״ט, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} מס הכנסה המוטל על נשיא בית המשפט העליון בשל הכנסה הנובעת משדרוג רכב שהמדינה מעמידה לרשותו לצורכי מיגון יהיה על חשבון אוצר המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה הנובעת משדרוג רכב“ – חלק ההכנסה השווה להפרש החיובי שבין אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} שווי השימוש המזערי ברכב שאפשר להעמיד לרשות נשיא בית המשפט העליון, בידי המדינה, שאפשר להתקין בו אמצעי מיגון לפי הנחיות גורמי הביטחון;
{{ח:תתתת|(2)}} שווי השימוש המרבי ברכב שאפשר להעמיד לרשות נשיא בית המשפט העליון, בידי המדינה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שווי השימוש“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (שווי השימוש ברכב)|בתקנות מס הכנסה (שווי השימוש ברכב), התשמ״ז–1987}}.

{{ח:סעיף|9ב|דיור לרב ראשי לישראל|תיקון: תשס״ג, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} רב ראשי לישראל שמקום מגוריו הקבוע אינו בירושלים, זכאי להחזר הוצאות לשכירת דירה בירושלים; לענין סעיף זה, ”הוצאות לשכירת דירה“ – דמי שכירות, תשלום בעד רכישה של ריהוט ומכשירי חשמל בסכום שאינו עולה על 80,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2026)}} בתקופת כהונתו, מסים עירוניים, תשלומי ועד בית לרבות הסקה, תשלומי חשמל, מים וגז, תיקונים בדירה אשר על פי הסכם השכירות חלים על השוכר וכן הוצאות מקובלות אחרות הכרוכות בשכירת הדירה על פי הסכם השכירות.
{{ח:תת|(ב)}} רב ראשי לישראל יהיה זכאי להחזר הוצאות לשכירת דירה כאמור בסעיף קטן (א) אם יתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שטח הדירה לא יעלה על 120 מ״ר ברוטו; ואולם היו לרב ראשי לישראל ביום החתימה על הסכם השכירות ארבעה ילדים או יותר, הסמוכים על שולחנו, יהיה זכאי לתוספת של 15 מ״ר בעבור כל ילד החל בילד הרביעי, ובלבד ששטח הדירה לא יעלה על 200 מ״ר ברוטו; לענין פסקה זו, ”שטח ברוטו“ – כפי שמחושב לצורך תשלום ארנונה כללית;
{{ח:תתת|(2)}} הסכם השכירות נחתם על ידי מינהל הדיור הממשלתי במשרד האוצר וההוצאות לשכירת הדירה אושרו על ידו;
{{ח:תתת|(3)}} דירת הקבע שלו לא תושכר.
{{ח:תת|(ג)}} חדל רב ראשי לישראל לכהן, יהיה זכאי להחזר הוצאות לשכירת דירה לפי סעיף זה במשך תקופה של 3 חודשים מיום שחדל לכהן.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} ריהוט ומכשירי חשמל שנרכשו לפי סעיף קטן (א) הם רכוש המדינה, ויוחזרו למדינה עם סיום כהונתו של רב ראשי לישראל או במועד מוקדם יותר לפי בקשת רב ראשי לישראל.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), רב ראשי לישראל רשאי לרכוש עם סיום כהונתו את הריהוט ומכשירי החשמל שעליו להחזיר למדינה, לפי ערכם ביום שבו הודיע על כך לחשב הכללי במשרד האוצר; על רכישה כאמור יחולו הוראות לעניין ניכוי פחת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}.
{{ח:תת|(ה)}} מס הכנסה המוטל לפי סעיף זה יהיה על חשבון אוצר המדינה.
{{ח:תת|(ו)}} הסכום האמור בסעיף קטן (א) יעודכן ב־1 בינואר של כל שנה בהתאם לעליית מדד המחירים לצרכן כפי שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ב־15 בדצמבר שקדם לו; הסכום המעודכן כאמור יעוגל לשקל החדש הקרוב; עדכון ראשון לפי סעיף קטן זה יהיה ביום כ״ב בטבת התשפ״ז (1 בינואר 2027).

{{ח:סעיף|10|מינוי לכהונה בפועל}}
{{ח:ת}} נושא משרה שיפוטית שמונה לכהונה בפועל בדרגה גבוהה מדרגתו הקבועה יהיה זכאי – למשך תקופת כהונתו כאמור – למשכורת יסוד על פי הדרגה הגבוהה.

{{ח:סעיף|10א|מנהל המרכז להכשרה והשתלמות שופטים|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} נושא משרה שיפוטית שמונה למנהל המרכז להכשרה והשתלמות שופטים יהיה זכאי, למשך תקופת כהונתו כמנהל המרכז כאמור, לשכר המשולב של נשיא בית משפט מחוזי בצירוף התוספות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4ג|סעיפים 4ג}} {{ח:פנימי|סעיף 9א|ו־9א(ד)}}.

{{ח:סעיף|11|דין מנהל בתי המשפט ומנהל בתי הדין|תיקון: תשמ״ט, תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לענין החלטה זו, דינו של מנהל בתי המשפט שנתמנה על פי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 82|סעיף 82 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, כדין שופט בית המשפט העליון, דינו של מנהל בתי הדין הרבניים שנתמנה על פי {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 13|סעיף 13 לחוק הדיינים, התשט״ו–1955}}, כדין חבר בית הדין הרבני הגדול, דינו של מנהל בתי הדין הדתיים הדרוזיים שנתמנה על פי {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים#סעיף 16|סעיף 16 לחוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, התשכ״ג–1962}}, כדין חבר בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים, ודינו של מנהל בתי הדין השרעיים שנתמנה על פי {{ח:חיצוני|חוק הקאדים#סעיף 10|סעיף 10 לחוק הקאדים, התשכ״א–1961}}, כדין חבר בית הדין השרעי לערעורים.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) יוסיפו לחול על שופט גם לאחר שחדל לכהן כמנהל בתי המשפט, ובלבד שכיהן כמנהל תקופה שאינה פחותה מארבעים חדשים; והוא הדין בדיין שכיהן כמנהל בתי הדין הרבניים, בקאדי מד׳הב שכיהן כמנהל בתי הדין הדתיים הדרוזיים ובקאדי שכיהן כמנהל בתי הדין השרעיים.

{{ח:סעיף|12|ביטול}}
{{ח:ת}} בטלות –
{{ח:תת|(1)}} החלטת משכורת השופטים, התשל״ט–1979;
{{ח:תת|(2)}} החלטת משכורת שופטי בית הדין לעבודה, התשל״ט–1979;
{{ח:תת|(3)}} החלטת משכורת שופטי תעבורה, התשל״ט–1979;
{{ח:תת|(4)}} החלטת משכורת הדיינים, התשל״ט–1979;
{{ח:תת|(5)}} החלטת משכורת הקאדים, התשל״ט–1979;
{{ח:תת|(6)}} החלטת משכורת קאדים מד׳הב, התשל״ט–1979;
{{ח:תת|(7)}} החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית (שירותים רפואיים), התשל״ט–1979;
{{ח:תת|(8)}} החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית (הצמדה לשכר הממוצע), התשמ״א–1981.

{{ח:סעיף|13|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} שופט בית המשפט העליון ורב ראשי לישראל שערב תחילת החלטה זו התגוררו בדירת שרד, רשאים להמשיך להתגורר בה כל עוד הם מכהנים במשרתם כאמור.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשנ״ה־4}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}})}}|תיקון: תשנ״ה־5}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|לפי החלטת משכורת נושאי משרה שיפוטית (הוראת שעה – ביטול עדכון המשכורת), התשפ״א–2020 (ק״ת תשפ״א, 590), בשנת 2021 לא תעודכן משכורת היסוד של נושא משרה שיפוטית לפי השינוי בשכר הממוצע. לשם חישוב העדכון של משכורת היסוד של נושא משרה שיפוטית ביום 1 בינואר 2022 יובא בחשבון השכר הממוצע שפורסם בשנת 2020, במקום השכר הממוצע שפורסם בשנת 2021.}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ה־5, [הודעות], תשנ״ו־2}}
{{ח:ת}}

המשרה השיפוטית

משכורת יסוד בשקלים חדשים

{{ש}} {{ח:הערה|(הסכומים מעודכנים ליום 1.1.2023)}}

{{ח:סעיף*|א||תיקון: תש״ן, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 1 פרט א}}
{{ח:ת}} '''שופטים:'''
{{ח:ת}} נשיא בית המשפט העליון 53,212

{{ח:ת}} משנה לנשיא בית המשפט העליון 51,683

{{ח:ת}} שופט בית המשפט העליון 48,102

{{ח:ת}} נשיא בית משפט מחוזי 39,429

{{ח:ת}} סגן נשיא בית משפט מחוזי 38,466

{{ח:ת}} שופט בכיר בבית משפט מחוזי 38,466

{{ח:ת}} שופט בית משפט מחוזי 36,214

{{ח:ת}} נשיא בית משפט שלום 35,345

{{ח:ת}} סגן נשיא בית משפט שלום 33,981

{{ח:ת}} שופט בכיר בבית משפט שלום 33,981

{{ח:ת}} שופט בית משפט שלום 30,802

{{ח:סעיף*|ב||תיקון: תשנ״א, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 1 פרט ב}}
{{ח:ת}} '''שופטי בית הדין לעבודה:'''
{{ח:ת}} נשיא בית הדין הארצי 47,290

{{ח:ת}} סגן נשיא בית הדין הארצי 44,710

{{ח:ת}} שופט בכיר בבית הדין הארצי 44,710

{{ח:ת}} שופט בית הדין הארצי 38,695

{{ח:ת}} נשיא בית דין אזורי 35,345

{{ח:ת}} סגן נשיא בית דין אזורי 33,981

{{ח:ת}} שופט בכיר בבית דין אזורי 33,981

{{ח:ת}} שופט בית דין אזורי 30,802

{{ח:סעיף*|ג||עוגן=תוספת 1 פרט ג}}
{{ח:ת}} '''שופטי תעבורה''' 30,802

{{ח:סעיף*|ד||תיקון: תשס״ב־2, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 1 פרט ד}}
{{ח:ת}} '''דיינים:'''
{{ח:ת}} רב ראשי לישראל 48,102

{{ח:ת}} חבר בית הדין הרבני הגדול 43,060

{{ח:ת}} ראש אבות בתי דין שאינו מכהן כרב של עיר 39,429

{{ח:ת}} ראש אבות בתי דין המכהן כרב של עיר 36,214

{{ח:ת}} אב בית דין אזורי 35,345

{{ח:ת}} דיין בכיר 33,981

{{ח:ת}} חבר בית דין אזורי 30,802

{{ח:סעיף*|ה||תיקון: תשס״ז, תש״ע־2|עוגן=תוספת 1 פרט ה}}
{{ח:ת}} '''קאדים:'''
{{ח:ת}} ראש בית הדין לערעורים 48,102

{{ח:ת}} חבר בית הדין לערעורים 43,060

{{ח:ת}} קאדי 30,802

{{ח:סעיף*|ו||תיקון: תש״ע־2|עוגן=תוספת 1 פרט ו}}
{{ח:ת}} '''קאדים מד׳הב:'''
{{ח:ת}} ראש בית הדין לערעורים 48,102

{{ח:ת}} חבר בית הדין לערעורים 43,060

{{ח:ת}} חבר בית הדין 30,802

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה|תיקון: תשנ״ה־4}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשס״ט־3, תשע״א־2}}
{{ח:ת}}

טור א׳	טור ב׳

נשיא בית משפט שלום, סגן נשיא בית משפט שלום, שופט בכיר בבית משפט שלום, שופט שלום ושופט תעבורה	שופט מחוזי

נשיא בית משפט מחוזי, סגן נשיא בית משפט מחוזי, שופט בכיר בבית משפט מחוזי ושופט בית משפט מחוזי	שופט בית משפט עליון

נשיא בית דין אזורי לעבודה, סגן נשיא של בית דין אזורי לעבודה, שופט בכיר בבית דין אזורי לעבודה ושופט בית דין אזורי לעבודה	שופט בית הדין הארצי לעבודה

נשיא בית הדין הארצי לעבודה, סגן נשיא בית הדין הארצי לעבודה, שופט בכיר בבית דין ארצי לעבודה ושופט בית הדין הארצי לעבודה	שופט בית משפט עליון

אב בית דין רבני אזורי, דיין בכיר, חבר בית דין רבני אזורי, דיין של בית דין שרעי וחבר בית הדין הדתי הדרוזי	ראש אבות בתי הדין הרבניים הממונה על 8 בתי דין לפחות

ראש אבות בתי דין רבניים	חבר בית הדין הרבני הגדול

{{ח:חתימות|ז׳ בתמוז התשמ״א (9 ביולי 1981)}}
* '''שלמה לורינץ'''
יושב ראש ועדת הכספים של הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]