חוק לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים), תשי״ח–1957}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000828}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ח, 16|חוק לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים)|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209307.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 63|תיקון מס׳ 22 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210534.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 152|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211148.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 536|חוק למניעת סחר בבני אדם (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299946.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 532|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299605.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 5|חוק איסור סחר בבני אדם (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300035.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 308|תיקון מס׳ 16 לפקודת הראיות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_318970.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 29|תיקון מס׳ 127 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_364292.pdf}}, {{ח:תיבה|1106|תיקון מס׳ 17 לדיני הראיות (הגנת ילדים)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390362.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 232|תיקון מס׳ 137 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528388.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1156|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4730217.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית־משפט“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#פרק ב|בחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנידן“ – לרבות מהימנות העד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הורה“ – לרבות בן זוגו של הורה, מי שידוע בציבור כבן זוגו של הורה או אפוטרופוס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קטין“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ״ב–1962}}.

{{ח:סעיף|2|חקירת עדים}}
{{ח:ת}} בחקירת עד בבית משפט, לא ירשה בית המשפט חקירה אשר, לדעת בית המשפט, אינה לענין הנידן ואינה הוגנת; ובפרט לא ירשה בית המשפט חקירה שיש בה משום עלבון, הפחדה, התעיה או ביוש שאינם לענין הנידן ואינם הוגנים.

{{ח:סעיף|2א|חקירת נפגע בעבירת מין|תיקון: תשמ״ח, תשס״ג}}
{{ח:ת}} בית המשפט לא ירשה חקירה בדבר עברו המיני של הנפגע בעבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק י סימן ה|סימן ה׳ של פרק י׳ לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (בחוק זה – חוק העונשין), אלא אם כן ראה, מטעמים שיירשמו, כי איסור החקירה עלול לגרום לנאשם עיוות דין.

{{ח:סעיף|2ב|עדות מתלונן שלא בפני הנאשם|תיקון: תשנ״ה, תשס״ג, תשס״ד, תשס״ז}}
{{ח:תת|(א)}} במשפט פלילי בשל עבירת מין או בשל עבירת סחר בבני אדם, רשאי בית משפט להורות, בין מיוזמתו ובין לבקשת בעל דין או המתלונן, ואם היה המתלונן קטין גם לבקשת הורהו, לפני מתן העדות או במהלכה, שמתלונן ימסור את עדותו שלא בנוכחות הנאשם אלא בנוכחות סניגורו, אם נוכח שמסירת העדות בנוכחות הנאשם עלולה לפגוע במתלונן או לפגום בעדות; עדות שלא בנוכחות נאשם תינתן מחוץ לאולם בית המשפט או בדרך אחרת שתמנע מן העד לראות את הנאשם.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט לא יחליט כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר שנתן הזדמנות לבעלי הדין להשמיע את טענותיהם ונעשו הסידורים הדרושים כדי לאפשר את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לבית המשפט ולנאשם – לצפות בעד, בדרך שנקבעה בתקנות, בכל מהלך העדות, לשמוע אותו ולהציג לו שאלות;
{{ח:תתת|(2)}} לנאשם – לשמור על קשר עם סניגורו, ולהציג שאלות לעד באמצעותו.
{{ח:תת|(ג)}} לא היה הנאשם מיוצג – לא יחליט בית המשפט כאמור בסעיף קטן (א), בטרם מינה לו סניגור לייצגו לצורך ההחלטה ולהמשך ההליך המשפטי.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט רשאי להורות שהדיון כאמור בסעיף קטן (ב), יהיה שלא בנוכחות העד.
{{ח:תת|(ה)}} לענין סעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עבירת מין“ – עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק י סימן ה|סימן ה׳ לפרק י׳ לחוק העונשין}}, למעט עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 348|סעיפים 348(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 349|349}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 352|ו־352 לאותו חוק}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עבירת סחר בבני אדם“ – עבירה של סחר בבני אדם לשם מטרה מהמטרות המנויות {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 377א|בפסקאות (5) עד (7) בסעיף 377א(א) לחוק העונשין}} או המעמידה בכך אדם באחת מהסכנות המנויות {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 377א|בפסקאות האמורות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מתלונן“ – מי שלפי כתב האישום נפגע בעבירת המין או בעבירת סחר בבני אדם.
{{ח:תת|(ו)}} שר המשפטים יתקין תקנות לביצוע סעיף זה וסדרי דין לשמיעת ראיות על־פיו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים) (גביית עדות מתלונן בשל עבירת מין שלא בפני הנאשם)|תקנות לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים) (גביית עדות מתלונן בשל עבירת מין שלא בפני הנאשם), התשנ״ז–1996}}.}}

{{ח:סעיף|2ג|עדות קטין או חסר ישע|תיקון: תשס״ד, תשס״ז, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} במשפט פלילי בשל עבירה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} רשאי בית המשפט להורות, בין מיזמתו ובין לבקשת בעל דין, עד קטין או הורהו, לפני מתן הערות או במהלכה, שהקטין ימסור את עדותו שלא בנוכחות הנאשם אלא בנוכחות סניגורו, אם נוכח שמסירת העדות בנוכחות הנאשם עלולה לפגוע בקטין או לפגום בעדות; עדות שלא בנוכחות נאשם תינתן מחוץ לאולם בית המשפט או בדרך אחרת שתמנע מהעד לראות את הנאשם.
{{ח:תתת|(1א)}} בלי לגרוע מהוראות פסקה (1), בעדות של קטין או חסר ישע כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 368א|בסעיף 368א בחוק העונשין}}, המותרת לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, רשאי בית המשפט להורות, בין מיוזמתו ובין לבקשת בעל דין, עד קטין או חסר ישע או הורהו, לפני מתן העדות או במהלכה, שהקטין או חסר הישע ימסור את עדותו שלא בנוכחות הנאשם אלא בנוכחות סניגורו, אם נוכח שמסירת העדות בנוכחות הנאשם עלולה לפגוע בקטין או בחסר הישע או לפגום בעדות; עדות שלא בנוכחות נאשם תינתן מחוץ לאולם בית המשפט או בדרך אחרת שתמנע מהעד לראות את הנאשם.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2ב|סעיף 2ב(ב), (ג) ו־(ד)}} והתקנות שהתקין השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 2ב|סעיף קטן (ו)}} יחולו על עדות קטין או חסר ישע, לפי סעיף קטן זה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} הרשיע בית משפט נאשם על סמך עדות יחידה של עד שהעיד שלא בנוכחות הנאשם כאמור בסעיף קטן (א), יפרט בהכרעת הדין מה הניע אותו להסתפק בעדות זו.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) לא יחולו על עדות של קטין או חסר ישע שהוא מתלונן בעבירת מין או בעבירת סחר בבני אדם, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2ב|בסעיף 2ב}}, ועל עדותו יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2ב|סעיף 2ב}}.
{{ח:תת|(ד)}} במשפט פלילי, רשאי בית המשפט, לפני מתן העדות או במהלכה, להורות, בין מיזמתו ובין לבקשת בעל דין, עד קטין או הורהו, כי עדותו של הקטין תיגבה באחת או יותר מהדרכים המפורטות בפסקאות (1) עד (5), אם נוכח כי הדבר עשוי להקל על הקטין את מסירת העדות:
{{ח:תתת|(1)}} שלא על דוכן העדים;
{{ח:תתת|(2)}} כשהשופט ועורכי הדין אינם לבושים מדי משפט;
{{ח:תתת|(3)}} בלשכת השופט;
{{ח:תתת|(4)}} בנוכחות אדם המלווה את הקטין לצדו במהלך עדותו, לפי בחירתו;
{{ח:תתת|(5)}} שלא במקום מושבו של בית המשפט, מכוח סמכותו לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 34|סעיפים 34(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 44|או 44(ב) לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.
{{ח:תת|(ה)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} עבירות נוספות.

{{ח:סעיף|2ד|איסור חקירה נגדית בידי נאשם|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} במסירת עדות של קטין שהוא נפגע בעבירה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} או שעבירה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} נעשתה בנוכחותו, לא יחקור הנאשם בעצמו את הקטין, אלא סניגורו.
{{ח:תת|(ב)}} לא היה הנאשם מיוצג בהליך שקטין אמור למסור בו עדות כאמור בסעיף קטן (א), ימנה לו בית המשפט סניגור לייצגו בעת חקירת הקטין; סירב הנאשם למינוי סניגור, יודיע לו בית המשפט כי בהתאם להוראות סעיף זה אין הוא רשאי לחקור בעצמו את הקטין.

{{ח:סעיף|2ה|רציפות הדיון|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} החל בית המשפט בשמיעת עדותו של קטין שהוא נפגע בעבירה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} או שעבירה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} נעשתה בנוכחותו, יסיים בית המשפט ככל האפשר את שמיעת עדותו ביום שבו החלה; לא הסתיימה שמיעת עדותו של הקטין באותו יום, ישמע בית המשפט ככל האפשר את עדותו ברציפות, יום אחר יום, ככל שהדבר עולה בקנה אחד עם טובת הקטין; לא עשה כן בית המשפט, ינמק את החלטתו לשמיעה לא רצופה של העדות.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט, ביוזמתו או לבקשת הקטין או הורהו של הקטין, רשאי להפסיק או לדחות את שמיעת העדות, אם סבר שמתן העדות ברציפות מקשה על הקטין.

{{ח:סעיף|2ו|חדר מותאם לצורכיהם של קטינים המשמש להמתנתם למתן עדות בפני בית המשפט|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות נפגעי עבירה|חוק זכויות נפגעי עבירה, התשס״א–2001}}, בכל בית משפט יקצה המזכיר הראשי של בית המשפט, לאחר תיאום עמו מראש, חדר או מקום שישמש להמתנת קטינים נפגעי עבירה למתן עדות בפני בית המשפט ביום הדיון; בבית משפט שנבנה לאחר ח׳ באב התשע״ז (31 ביולי 2017), יוקצה לקטינים חדר נפרד, המותאם לצורכיהם, שישמש להמתנתם למתן עדות בפני בית המשפט.

{{ח:סעיף|2ז|"עדות קטין או חסר ישע ועדות נפגע עבירת מין או סחר בבני אדם בהליך אזרחי|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} במשפט אזרחי שעניינו תביעת נזיקין נגד נתבע שהוגש נגדו כתב אישום בעבירת מין או בעבירת סחר בבני אדם, יחולו על עדות קטין או חסר ישע שהוא נפגע עבירה כאמור, הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2א|סעיפים 2א}}, {{ח:פנימי|סעיף 2ב|2ב(א), (ב) ו־(ד) עד (ו)}}, {{ח:פנימי|סעיף 2ג|2ג(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 2ד|2ד(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 2ה|2ה}} {{ח:פנימי|סעיף 2ו|ו־2ו}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} במשפט אזרחי שעניינו תביעת נזיקין נגד נתבע שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, למעט עבירה המנויה בסעיף קטן (א), יחולו על עדות קטין או חסר ישע שהוא נפגע עבירה כאמור, הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2א|סעיפים 2א}}, {{ח:פנימי|סעיף 2ב|2ב(ב), (ד) ו־(ו)}}, {{ח:פנימי|סעיף 2ג|2ג(א)(1), (ד) ו־(ה)}}, {{ח:פנימי|סעיף 2ד|2ד(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 2ה|2ה}} {{ח:פנימי|סעיף 2ו|ו־2ו}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} במשפט אזרחי שעניינו תביעת נזיקין נגד נתבע שהוגש נגדו כתב אישום בעבירת מין או בעבירת סחר בבני אדם, יחולו על עדות בגיר שהוא נפגע עבירה כאמור, הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2א|סעיפים 2א}} {{ח:פנימי|סעיף 2ב|ו־2ב(א), (ב) ו־(ד) עד (ו)}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} במשפט אזרחי שעניינו תביעת נזיקין בשל מעשה כמפורט להלן, יחולו על עדות הנפגע הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2א|סעיפים 2א}} {{ח:פנימי|סעיף 2ב|ו־2ב(א), (ב) ו־(ד)}}, בשינויים המחויבים:
{{ח:תתת|(1)}} תקיפה מינית שבוצעה בנפגע בהיותו קטין או חסר ישע;
{{ח:תתת|(2)}} התעללות שבוצעה בנפגע בהיותו קטין או חסר ישע בידי פוגע שהוא בן משפחתו או אדם שהיה אחראי עליו;
{{ח:תתת|(3)}} תקיפה מינית שבוצעה בנפגע בהיותו בגיר אך בטרם מלאו לו 21 שנים, תוך ניצול יחסי אמון, תלות, טיפול או מרות או בידי פוגע שהוא בן משפחתו.
{{ח:תת|(ה)}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות לביצוע סעיף זה.
{{ח:תת|(ו)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אחראי“ – לעניין קטין – אחראי על קטין כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההתיישנות#סעיף 18א|בסעיף 18א לחוק ההתיישנות, התשי״ח–1958}}, ולעניין חסר ישע – אחראי על קטין כאמור, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההתיישנות#סעיף 18א|בסעיף 18א לחוק ההתיישנות, התשי״ח–1958}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עבירת מין“ ו”עבירת סחר בבני אדם“ – כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 2ב|בסעיף 2ב(ה)}}.

{{ח:סעיף|3|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה באות להוסיף על הוראות כל דין אחר ולא לגרוע מהן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2ג|סעיף 2ג}})}}}}

{{ח:סעיף*|(א)||תיקון: תשס״ז, תשע״ז, תשע״ט, תשפ״ד|עוגן=תוספת פרט א}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 199|סעיפים 199}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 201|201}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 202|202}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 203|203}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 203ב|203ב}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 203ג|203ג}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 214|214(ב)(1) עד (ב2)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 300|300 עד 301ג}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 305|305}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 329|329}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 333|333}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 335|335}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 345|345 עד 351}} למעט {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 349|סעיף 349}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 368ב|368ב}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 368ג|368ג}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 376|ו־376 לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף*|(ב)||תיקון: תשפ״ד|עוגן=תוספת פרט ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|(ג)||תיקון: תשפ״ד|עוגן=תוספת פרט ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|(ד)||תיקון: תשפ״ד|עוגן=תוספת פרט ד}}
{{ח:ת}} עבירות שעונשן מיתה או מאסר עולם ועבירות שעונשן מאסר עשר שנים או יותר.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״א בכסלו תשי״ח (4 בדצמבר 1957).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]