חוק נכי רדיפות הנאצים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק נכי רדיפות הנאצים, תשי״ז–1957}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001107}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ז, 103|חוק נכי רדיפות הנאצים|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_210337.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ט, 210|הארכת מועד|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_210335.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 10|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_ec_317866.pdf}}, {{ח:תיבה|88|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_210332.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 90|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210330.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 240|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210327.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 30|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_210324.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 212|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210322.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 78|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210321.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 2|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210319.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 118|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209745.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 444|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211224.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 387|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_ec_317852.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 101|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211400.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 236א|ביטול הגבלת מועדים להגשת בקשה לזכאות|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211494.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 41|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_ec_317265.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 172|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300340.pdf}}, {{ח:תיבה|237|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2001) (תיקון, ביטול והתליה של חקיקה שמקורה בהצעות חוק פרטיות)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300364.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 26|חוק נכי רדיפות הנאצים ונכי המלחמה בנאצים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300568.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 93|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}, {{ח:תיבה|300|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299759.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 81|תיקון מס׳ 15 לחוק נכי המלחמה בנאצים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300674.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 322|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301389.pdf}}, {{ח:תיבה|406|חוק נכי רדיפות הנאצים ונכי המלחמה בנאצים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300070.pdf}}, {{ח:תיבה|582|תיקון מס׳ 11 לחוק הדואר|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 570|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303805.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 140|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306621.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 623|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_323694.pdf}}, {{ח:תיבה|710|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_338804.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 317|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}, {{ח:תיבה|426|תיקון מס׳ 192 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_369728.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 537|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת התקציב 2019)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491980.pdf}}, {{ח:תיבה|758|תיקון מס׳ 20 (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504075.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 833|תיקון מס׳ 13 לחוק הדואר|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_622725.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 924|חוק עדכון סכומי תגמולים לנכי רדיפות הנאצים ולנכי המלחמה בנאצים וביטול המרת תגמולים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4521840.pdf}}.

''שינוי שיעורים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 193|תגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4279.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 1035|העלאת שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4942.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 763|העלאת שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5022.pdf}}, {{ח:תיבה|1187|העלאת שיעור התגמולים (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5047.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 343|העלאת שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5078.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 604|העלאת שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5174.pdf}}, {{ח:תיבה|1260|העלאת שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5211.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 322|העלאת שיעור התגמולים}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 1039|העלאת שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5370.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 639|העלאת שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5413.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1887|שינוי שיעורים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5703.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 383|שינוי שיעורי התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5727.pdf}}, {{ח:תיבה|1387|העלאת שיעור השכר הקובע|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5769.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 1243|שינוי שיעורי התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5853.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 253|שינוי שיעורי התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5871.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 863|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5976.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 276|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6077.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 468|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6155.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 398|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6219.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 1382|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6710.pdf}}, {{ח:תיבה|1382|שינוי שיעור התגמולים (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6710.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 1118|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6794.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 745|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6865.pdf}}, {{ח:תיבה|1610|שינוי שיעור התגמולים (תיקון מס׳ 2) [צ״ל: (מס׳ 2)]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6925.pdf}}, {{ח:תיבה|1610|שינוי שיעור התגמולים (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6925.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 649|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7215.pdf}}, {{ח:תיבה|649|שינוי שיעור התגמולים (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7215.pdf}}, {{ח:תיבה|1547|שינוי שיעור התגמולים (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7271.pdf}}, {{ח:תיבה|1547|שינוי שיעור התגמולים (הוראת שעה מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7271.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 186|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7573.pdf}}, {{ח:תיבה|186|שינוי שיעור התגמולים (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7573.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 224|שינוי שיעור התגמולים (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7736.pdf}}, {{ח:תיבה|224|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7736.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 790|שינוי שיעור התגמולים (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7925.pdf}}, {{ח:תיבה|790|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7925.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 3246|שינוי שיעור התגמולים (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8222.pdf}}, {{ח:תיבה|3246|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8222.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 190|שינוי שיעור התגמולים (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8303.pdf}}, {{ח:תיבה|190|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8303.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 221|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8834.pdf}}, {{ח:תיבה|3313|שינוי שיעור התגמולים (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9426.pdf}}, {{ח:תיבה|3315|שינוי שיעור התגמולים (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9426.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 886|שינוי שיעור התגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10510.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י״פ תשפ״ד, 10110|הודעה בדבר עדכון סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-12532.pdf}}, {{ח:תיבה|12080|הודעה בדבר עדכון סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-12754.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 3409|הודעה בדבר עדכון סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13176.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|סמכויות שר האוצר לפי חוק זה הועברו לשרה לשוויון חברתי (י״פ תש״ף, 7022).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תש״ך־2, תשכ״ט, תשל״ג, תשל״ז, תשל״ח, תשל״ט, תשמ״א, תשנ״ה, תשנ״ו, תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ו־2, [ק״ת צווים], תשפ״ד, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – אדם שלקה בנכות מחמת מחלה, החמרת מחלה או חבלה, ואשר אילולא הנאמר בהסכם בין מדינת ישראל לבין הרפובליקה הפדרלית של גרמניה מיום כ׳ באלול תשי״ב (10 בספטמבר 1952) ובמכתב מס׳ 1א׳ שבו, היה זכאי בגלל נכותו לתגמול, קיצבה או פיצוי אחר מאת הרפובליקה הפדראלית של גרמניה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכות“ – איבוד הכושר לפעול פעולה רגילה, בין גופנית ובין שכלית או פחיתתו של כושר זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”טיפול בתביעה“ – מתן עצה משפטית בתביעת תגמולים לפי חוק זה, ייצוג בתביעה לפני כל גוף או רשות וכן עריכת בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} או כל מסמך אחר הדרוש להגשת הבקשה או אימותה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”זכאי לתגמול מוגדל לפי הכנסה“ – מי שאינו מסוגל להשתכר למחייתו מחמת מחלתו או גילו או ליקויו הגופני או השכלי ואינו מוחזק במוסד בנסיבות ובתנאים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השכר הקובע“ – סכום של 6,569.15 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2020; החל מינואר 2025, 7,046.29 ש״ח)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה נוספת“ – הכנסתו של נכה מכל מקור שהוא חוץ מתגמולים לפי חוק זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק נכי המלחמה“ – {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|חוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”החלטה בדבר מענק שנתי“ – החלטה שפורסמה ברשומות בדבר זכאות למענק שנתי, שנתן שר האוצר לפי הצעת הרשות המוסמכת, לגבי מי שחי בתקופת מלחמת העולם השנייה ואינו זכאי לתגמולים לפי חוק זה או לפי {{ח:חיצוני|חוק הטבות לניצולי שואה|חוק הטבות לניצולי שואה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הטבות לניצולי שואה“ – {{ח:חיצוני|חוק הטבות לניצולי שואה|חוק הטבות לניצולי שואה, התשס״ז–2007}}.
{{ח:תת|(ב)}} כל מקום בחוק זה שמדובר בו ברפובליקה הפדראלית של גרמניה – אף מוסד ממוסדותיה במשמע.

{{ח:סעיף|2|רשות מוסמכת}}
{{ח:ת}} שר האוצר ימנה רשות מוסמכת לצורך חוק זה (להלן – הרשות המוסמכת). הודעה על מינויה ומענה תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|2א||תיקון: תשס״א, תשס״א־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|3|נכה הזכאי לתגמולים|תיקון: תשכ״ט, תשע״ד}}
{{ח:ת}} נכה יהא זכאי לתגמולים לפי חוק זה, אם נתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} עלה לישראל לפני יום כ״ב בתשרי תשי״ד (1 באוקטובר 1953) וביום כ״ט באדר ב׳ תשי״ז (1 באפריל 1957) היה ולאחר מכן נשאר אזרח ותושב ישראל;
{{ח:תת|(2)}} דרגת נכותו אינה פחותה מ־25%;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3א|תביעה לפיצוי ממקור אחר|תיקון: תשכ״ט, תשל״ג, תשל״ז}}
{{ח:ת}} מי שהגיש לרפובליקה הפדראלית של גרמניה תביעה לתגמול, לקיצבה או לפיצוי אחר בגלל נכותו משום שבזמן מן הזמנים היה משתייך לחוג השפה והתרבות הגרמנית, לא יחדל, מטעם זה בלבד, להיות נכה לפי חוק זה; לתגמול, קיצבה או פיצוי אחר שנתבעו או שאושרו בתביעה כאמור ייקרא להלן ”פיצוי“.

{{ח:סעיף|3ב|חובת מתן הודעה|תיקון: תשכ״ט, תשל״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהגיש תביעה לפיצוי חייב להודיע על כך בכתב לרשות המוסמכת תוך שלושה חדשים מיום הגשת התביעה לרפובליקה הפדראלית של גרמניה.
{{ח:תת|(ב)}} מי שאושרה תביעתו לפיצוי חייב להודיע על כך לרשות המוסמכת בכתב תוך שלושה חדשים מיום שהודע לו דבר האישור.

{{ח:סעיף|3ג|המחאה|תיקון: תשכ״ט, תשל״ז}}
{{ח:ת}} הרשות המוסמכת רשאית להורות, כי מי שהגיש תביעה לפיצוי ימחה לה את זכויותיו לפיצוי להבטחת החזרת התגמולים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3ה|בסעיף 3ה}}.

{{ח:סעיף|3ד|נכה שזכה לפיצוי|תיקון: תשכ״ט, תשל״ז}}
{{ח:ת}} מי שאושר לו פיצוי (להלן – נכה שזכה לפיצוי) לא יהא זכאי לתגמולים אולם אם אושר לו פיצוי חד פעמי בלבד, או עד מועד פלוני בלבד, יהא זכאי לתגמולים לגבי התקופה המתחילה עם מתן האישור או עם אותו מועד; לענין סעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 3ה|וסעיפים 3ה}} {{ח:פנימי|סעיף 3ו|ו־3ו}}, ”תגמולים“ – כל תשלום תקופתי המשתלם לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|3ה|החזרת תגמולים|תיקון: תשכ״ט, תשל״ז}}
{{ח:תת|(א)}} נכה שזכה לפיצוי חייב להחזיר לרשות המוסמכת את כל התגמולים שקיבל לפי חוק זה, ואם אושר לו הפיצוי אחרי יום ט״ז בניסן תשכ״ט (4 באפריל 1969) – 80 אחוזים מסך כל התגמולים שקיבל כאמור, תוך ארבעה חדשים מיום שאושר לו הפיצוי או תוך חדשיים מיום שבו שולם סכום הפיצוי המתייחס לתקופה שלפני האישור, לפי המאוחר, ובלבד שדבר האישור הודע לנכה; לענין זה רואים סכום כמשולם אם הועמד לרשותו של הנכה או הועמד לרשותה של הרשות המוסמכת על פי המחאה.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום שיחזיר הנכה לפי סעיף זה לא יעלה על שני שלישים מן הפיצוי שאושר לו, בניכוי ההוצאות שהוציא בתביעה הפיצוי; בחישוב סכום הפיצוי לא יובאו במנין תשלומים המתייחסים לתקופה שלאחר האישור ואף לא תשלומים המתייחסים לתקופה שלגביה הנכה איננו זכאי לתגמולים (להלן – התקופה שאיננה חופפת).
{{ח:תת|(ג)}} לא נקבע בתעודה ציבורית כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|בפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל״א–1971}} שהוצגה לרשות המוסמכת ושהוצאה ברפובליקה הפדראלית של גרמניה לאיזו תקופה מתייחס הפיצוי, רואים אותו כמתייחס לתקופה המתחילה ביום ט״ז בטבת תש״ה (1 בינואר 1945) והמסתיימת ביום אישור הפיצוי.
{{ח:תת|(ד)}} לא נקבע בתעודה ציבורית כאמור מה חלקו של הפיצוי המתייחס לתקופה שאיננה חופפת, יהא אותו חלק סכום שיחסו לסך כל הפיצוי שאושר לנכה כיחס סך כל התשלומים התקופתיים המשתלמים על פי דיני הרפובליקה הפדראלית של גרמניה, בשל התקופה שאיננה חופפת, לנרדף בדרגת הנכות שנקבעה שם לנכה לסך כל התשלומים התקופתיים שהיו משתלמים כאמור עד יום אישור הפיצוי.
{{ח:תת|(ה)}} שילם הנכה לרשות המוסמכת את המגיע לה לפי סעיף זה במועד שנקבע בו, תחזיר לו הרשות המוסמכת את ההמחאה שנתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיף 3ג}}, או תגרום לכך שהסכום ששימש להבטחת המגיע האמור יועבר לנכה.
{{ח:תת|(ו)}} לא שילם הנכה לרשות המוסמכת את המגיע לה לפי סעיף זה במועד שנקבע בו, תנכה הרשות המוסמכת את המגיע האמור מן הפיצוי ותגרום להחזרת ההפרש לנכה.
{{ח:תת|(ז)}} האריכה הרשות המוסמכת את המועד להחזרת התגמולים שחייב בה נכה שזכה לפיצוי, רשאית היא גם להסכים עמו על הסדר התשלומים בתנאים שתקבע.

{{ח:סעיף|3ו|תשלום הפרש לנכה|תיקון: תשל״ג, תשל״ז}}
{{ח:ת}} נכה שזכה לפיצוי הכולל תשלומים תקופתיים המתייחסים לתקופה שלאחר מתן האישור, והם קטנים מסכום התגמולים שהיה זכאי להם לפי חוק זה לגבי אותה תקופה, יהא זכאי לקבל את ההפרש שבין התשלומים האמורים לבין התגמולים, והוא על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 3ד|בסעיף 3ד}}.

{{ח:סעיף|3ז|חישוב ההוצאות|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע בתקנות את סוגי ההוצאות שרואים אותן כהוצאות בתביעת פיצוי ואת שיעוריהן המקסימליים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נכי רדיפות הנאצים (סוגי הוצאות שרואים אותן כהוצאות בהשגת קיצבה או מענק)|תקנות נכי רדיפות הנאצים (סוגי הוצאות שרואים אותן כהוצאות בהשגת קיצבה או מענק), תש״ל–1969}}.}}

{{ח:סעיף|3ח|חישוב שער מטבע חוץ|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 3ה|סעיף 3ה}} ייעשה החישוב של סכומים במטבע חוץ לפי שערם בלירות ביום אישור הפיצוי, ושל הוצאות תביעת הפיצוי – לפי השער במועד ששולמו.

{{ח:סעיף|4|תגמולים|תיקון: תשכ״ט, תשל״ג, תשל״ז, תשע״ד, [ק״ת צווים], [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} נכה הזכאי לתגמולים ישולם לו, כל ימי חייו, מאת אוצר המדינה, תגמול חדשי בשיעור של אחוז אחד מהשכר הקובע לכל אחוז שבדרגת נכותו.
{{ח:תת|(א1)}} סכום התגמול החודשי המשולם לפי סעיף קטן (א) לא יפחת מ־2,617 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2020; החל מינואר 2025, 2,806 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ב)}} התגמול ישולם מיום כ״ז באדר ב׳ תשי״ד (11 באפריל 1954).

{{ח:סעיף|4א|תגמול מוגדל לפי הכנסה|תיקון: תשכ״ט, תשל״ג, תשל״ז, תשל״ח, תשל״ט, תשמ״א, תשנ״ה, תשע״ב, תשע״ב־2, [ק״ת צווים], תשפ״ד, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} נכה זכאי לתגמול מוגדל לפי הכנסה שדרגת נכותו אינה פחותה מ־50% ואין לו הכנסה נוספת, ישולם לו, במקום התגמול שהיה משתלם לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}} אילו לא היה זכאי לתגמול מוגדל לפי הכנסה (להלן – התגמול העיקרי), סכום של 11,480.65 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לשנת 2020; החל מינואר 2025, 11,335.55 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(א1)}} בנוסף על האמור בסעיף קטן (א), נכה זכאי לתגמול מוגדל לפי הכנסה שדרגת נכותו אינה פחותה מ־60%, תשולם לו תוספת לתגמוליו כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לנכה שדרגת נכותו פחותה מ־70% אך איננה פחותה מ־60% – תוספת של 5% מן התגמול העיקרי;
{{ח:תתת|(2)}} לנכה שדרגת נכותו פחותה מ־80% אך אינה פחותה מ־70% – תוספת של 10% מן התגמול העיקרי;
{{ח:תתת|(3)}} לנכה שדרגת נכותו פחותה מ־90% אך אינה פחותה מ־80% – תוספת של 15% מן התגמול העיקרי;
{{ח:תתת|(4)}} לנכה שדרגת נכותו 90% או יותר – תוספת של 20% מן התגמול העיקרי.
{{ח:תת|(א2)}} לתגמולים כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(א1) ייקרא להלן – תגמול לנצרך.
{{ח:תת|(ב)}} נכה זכאי לתגמול מוגדל לפי הכנסה שדרגת נכותו אינה פחותה מ־50% ויש לו הכנסה נוספת, ישולם לו, במקום התגמול העיקרי, תגמול מוגדל לפי הכנסה בניכוי הכנסתו הנוספת, ובלבד שלא יפחת מהתגמול העיקרי.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר רשאי לקבוע בתקנות כי לעניין זכאותו של נכה לתגמול מוגדל לפי הכנסה לפי סעיף זה ולעניין הניכוי לפי סעיף קטן (ב), מותר להביא בחשבון את הכנסתו של הנכה בתקופה מסויימת לפני המועד של תשלום התגמול.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נכי רדיפות הנאצים (חישוב הכנסה לצורך תשלום תגמול נוסף)|תקנות נכי רדיפות הנאצים (חישוב הכנסה לצורך תשלום תגמול נוסף), תשל״ד–1974}}.}}

{{ח:סעיף|4ב|תגמול מוגדל לפי הכנסה וביטוח לאומי|תיקון: תשכ״ט, תשל״ז, תשמ״א, תשע״ב, תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} הזכאי בחודש פלוני לקצבת אזרח ותיק לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, ינוכה מהתגמול המוגדל לפי הכנסה המשתלם לו לאותו חודש לפי {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}} סכום השווה לקצבת האזרח הוותיק ובלבד שלא יפחת התגמול המוגדל לפי הכנסה מהתגמול העיקרי.

{{ח:סעיף|4ג|בקשות לרשות מוסמכת|תיקון: תשכ״ט, תשל״ז, תשמ״א, תשע״ב}}
{{ח:ת}} התובע תגמול מוגדל לפי הכנסה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}} יגיש בקשה לרשות המוסמכת בצירוף ראיות הדרושות להוכחת תביעתו כפי שנקבע בתקנות, ולא ישולם תגמול מוגדל לפי הכנסה בעד תקופה העולה על 120 יום לפני הגשת הבקשה לתגמול כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נכי רדיפות הנאצים (תגמול נוסף)|תקנות נכי רדיפות הנאצים (תגמול נוסף), תשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|4ג1|תגמול לפי הכנסה|תיקון: תשנ״ה, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לנכה שדרגת נכותו פחותה מ־50% אך אינה פחותה מ־25% (להלן – נכה זכאי לתגמול לפי הכנסה), ואין לו הכנסה נוספת, ישולמו במקום תגמולים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, תגמולים כאמור {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 4ד|בסעיף 4ד(א) לחוק נכי המלחמה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לנכה זכאי לתגמול לפי הכנסה שיש לו הכנסה נוספת, ישולמו תגמולים לפי סעיף קטן (א) בניכוי הכנסתו הנוספת, ובלבד שהתגמול לא יפחת מהתגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4ב|סעיפים 4ב}} {{ח:פנימי|סעיף 4ג|ו־4ג}} יחולו גם על נכה זכאי לתגמול לפי הכנסה.

{{ח:סעיף|4ג2|מענק הטבות לנכה הזכאי לתגמול מוגדל לפי הכנסה או לתגמול לפי הכנסה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לנכה הזכאי לתגמול מוגדל לפי הכנסה ולנכה הזכאי לתגמול לפי הכנסה ישולם, עד 10 בפברואר של כל שנה, נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 4א|בסעיפים 4א}} {{ח:פנימי|סעיף 4ג1|או 4ג1}}, לפי העניין, מענק הטבות שנתי בסכום של 2,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לדצמבר 2014; החל מדצמבר 2023, 2,230 ש״ח)}}; הסכום האמור יעודכן ב־1 בדצמבר בכל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום 1 בדצמבר 2014;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהוחלט לגביו לפי {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}} {{ח:פנימי|סעיף 4ג1|או 4ג1}} כי מתקיימים בו תנאי הזכאות לקבלת תגמול מוגדל לפי הכנסה או תגמול לפי הכנסה, לפי העניין, יהיה זכאי למענק הטבות שנתי לפי סעיף זה בעד התקופה שבה מתקיימים בו התנאים האמורים, החל ב־1 בינואר של אותה שנה שבה הגיש את הבקשה לקבלת תגמול מוגדל לפי הכנסה או תגמול לפי הכנסה, לפי העניין.

{{ח:סעיף|4ד|תגמול מיוחד|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} נכה בעל דרגת נכות מיוחדת, שנקבעה לפי כללים שפורשו בתקנות, תשולם לו, כל עוד הוא בעל דרגת נכות כאמור, תוספת של 30% לתגמולו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נכי רדיפות הנאצים (תגמולים מיוחדים)|תקנות נכי רדיפות הנאצים (תגמולים מיוחדים), תשל״ז–1977}}.}}

{{ח:סעיף|4ה|עדכון סכומים|תיקון: תשמ״א, תשנ״ה, תשע״ד, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים שלהלן יעודכנו ב־1 בינואר וב־1 ביולי בכל שנה, בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי:
{{ח:תתת|(1)}} הסכום הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 1|בהגדרה ”השכר הקובע“ שבסעיף 1}};
{{ח:תתת|(2)}} הסכומים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיפים 4(א1)}} {{ח:פנימי|סעיף 4א|ו־4א(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} ירד המדד החדש לעומת המדד הבסיסי, לא יעודכנו הסכומים האמורים בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} עלה המדד החדש לעומת המדד הבסיסי, יעודכנו הסכומים האמורים בסעיף קטן (א) בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; ואולם, אם המדד שחל מאז המועד האחרון שבו עודכנו סכומים לפי סעיף קטן זה ירד בפועל, יופחת שיעור הירידה במדד משיעור העלייה, בהתאם למשך התקופה שבה ירד המדד ולא עודכנו הסכומים.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד החציון הראשון כפי שחושב בהתאם לנתונים הידועים ב־15 בנובמבר באותה שנה או מדד החציון השני כפי שחושב בהתאם לנתונים הידועים ב־15 במאי בשנה העוקבת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד שחושב לפני המועד שבו עודכנו לאחרונה סכומים לפי סעיף זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – לעניין עדכון בינואר, מדד החציון הראשון של השנה שקדמה לו, ולעניין עדכון ביולי, מדד החציון השני של השנה שקדמה לו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד החציון הראשון“ – הממוצע החצי־שנתי של מדד השכר בחודשים ינואר עד יוני;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד החציון השני“ – הממוצע החצי־שנתי של מדד השכר בחודשים יולי עד דצמבר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד השכר“ – מדד השכר החודשי הממוצע למשרת שכיר בסך כל השירותים הציבוריים שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ה)}} הרשות המוסמכת תפרסם בהודעה ברשומות ובאתר האינטרנט של הרשות לזכויות ניצולי השואה את הסכומים המעודכנים לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בסעיף זה, השר הממונה על ביצועו של חוק זה, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לשנות, בצו, במקרים חריגים, את שיעור העדכון של סכומים לפי סעיף זה, לתקופה מוגבלת שתיקבע, ובלבד ששיעור העדכון שייקבע כאמור לא יהיה שלילי.
{{ח:תת|(ז)}} הרשות לזכויות ניצולי השואה תדווח לוועדת הכספים של הכנסת, אחת לשנה, בחודש נובמבר, על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נתונים על זכאות לתגמולים, להטבות או למענקים לפי חוק זה, לפי העניין, בפילוח לפי סוג הזכאות ומספר הזכאים בכל סוג;
{{ח:תתת|(2)}} סכום התגמולים או ההטבות, לפי העניין, שעודכן בשנת הדיווח, לפי סוג הזכאות, לעומת הסכום ששולם בשנה שקדמה למועד הדיווח וכן בשנתיים שקדמו למועד הדיווח;
{{ח:תתת|(3)}} הסכום הכולל של תגמולים, הטבות או מענקים, לפי העניין, ששולם בשנת הדיווח לעומת הסכום הכולל ששולם בשנה שקדמה למועד הדיווח.

{{ח:סעיף|4ו|שמירת הטבות|תיקון: תשע״ד, תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} נכה שהפסיק לקבל גמלת הבטחת הכנסה עקב הגדלת התגמול המשולם לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, יוסיף להיות זכאי להטבה נלווית שניתנה לו לפני הגדלת התגמול, אלא אם כן חדלה הזכאות להטבה הנלווית לפי ההוראות שמכוחן ניתנה; מי שזכאי להטבה נלווית, ובאותו עניין שבתחומי ההטבה הנלווית הוא זכאי להטבה מכוח דין או הסדר אחר, יהיה זכאי להטבה בשיעור הגבוה מביניהן; לעניין זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף ציבורי“ – הממשלה, וכן גוף מתוקצב או גוף נתמך כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 32|בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גמלת הבטחת הכנסה“ – גמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}}, או גמלת השלמת הכנסה לפי {{ח:חיצוני|הסכם בדבר מתן גמלאות אזרח ותיק ושאירים מיוחדות#סעיף 9|סעיף 9 להסכם בדבר מתן גמלאות אזרח ותיק ושאירים מיוחדות}} כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הטבה נלווית“ – הטבה או מענק, שאינם תשלום גמלה חודשית, הניתנים למקבל גמלת הבטחת הכנסה מכוח כל דין או הסדר או על ידי גוף ציבורי לפי הסכם או נוהג.

{{ח:סעיף|5|הקטנת תגמולים|תיקון: תשכ״ט}}
{{ח:ת}} נכה הזכאי לתגמול ואין בן משפחה תלוי בו, והוא מוחזק על חשבון המדינה או רשות מקומית במוסד לנכים או לקשישים או במוסד אחר כיוצא בזה, יוקטן התגמול שהוא זכאי לפי חוק זה ב־75% החל מהחודש הרביעי להחזקתו במוסד וכל עוד הוא מוחזק בו.

{{ח:סעיף|6|בקשות}}
{{ח:תת|(א)}} התובע תגמול לפי חוק זה יגיש לרשות המוסמכת בקשה בצירוף ראיות הדרושות להוכחת תביעתו, כפי שייקבע בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} הזכות לתבוע תגמול כאמור תתיישן כתום שנתיים מיום פרסומו של חוק זה ברשומות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נכי רדיפות הנאצים (בקשה לתגמול)|תקנות נכי רדיפות הנאצים (בקשה לתגמול), תשי״ז–1957}}.}}

{{ח:סעיף|6א|הוכחת חיים|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} התובע תגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(א)}} יתייצב אחת לשישה חודשים להוכחת חיים בנציגות ישראל, ואם הוא אינו יכול לעשות כן מטעמים רפואיים, יוכיח חיים בדרך אחרת, הכל כפי שקבע שר האוצר; לא הוכיח התובע חיים כאמור בסעיף זה, רשאית הרשות המוסמכת לדחות את תשלום התגמול עד להוכחת החיים.

{{ח:סעיף|7|החלטת הרשות המוסמכת|תיקון: תש״ך־2}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות המוסמכת תדון בבקשה בהקדם האפשרי, ותחליט אם נתקיימו לגבי התובע התנאים המפורשים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 3|פיסקה {{ח:הערה|(}}2{{ח:הערה|)}}}}, אולם אם הנסיבות שגרמו לנכות, משמשות גם עילה לתביעת התובע לתשלום פיצויים בעד שלילת חירותו, על פי חוק שחל ברפובליקה הפדראלית של גרמניה, ותביעה כזו הוגשה לפני השלטונות המוסמכים, רשאית הרשות המוסמכת לדחות את הדיון בבקשת התגמולים עד שהתובע ימציא לה את החלטת השלטונות המוסמכים בעניין תביעת הפיצויים, ובלבד שהיא החלטה שאין אחריה כלום.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על החלטת הרשות המוסמכת תישלח למבקש בדואר רשום; היתה ההחלטה שלילית – תפרש הרשות המוסמכת את נימוקיה.

{{ח:סעיף|8|קביעת דרגת זכות|תיקון: תשמ״ג, תשס״ח}}
{{ח:ת}} אושרה בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, תעביר הרשות המוסמכת, תוך 30 יום, את כל המסמכים לוועדה רפואית שנתמנתה לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 6|סעיף 6(א) לחוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}}, לשם קביעת דרגת הנכות לפי מבחנים ובהתאם לעקרונות שיקבע השר בתקנות ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 6א|סעיף 6א לחוק האמור}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נכי רדיפות הנאצים (קביעת דרגת נכות)|תקנות נכי רדיפות הנאצים (קביעת דרגת נכות), התשמ״ד–1983}}.}}

{{ח:סעיף|9|ערר|תיקון: תשל״ח, תשמ״ג, תשס״ח, תשע״ד}}
{{ח:ת}} הנכה או הרשות המוסמכת רשאים, בתנאים שייקבעו בתקנות, לערור על החלטה של ועדה רפואית בפני ועדה רפואית עליונה שנתמנתה לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 12|סעיף 12(א) לחוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}} בתוך שישים ימים מיום שנמסרה להם ההחלטה, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 12א|סעיף 12א(ד) לחוק האמור}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נכי רדיפות הנאצים (קביעת דרגת נכות)|תקנות נכי רדיפות הנאצים (קביעת דרגת נכות), התשמ״ד–1983}}.}}

{{ח:סעיף|9א|ערעור לפני בית משפט מחוזי|תיקון: תשנ״ה, תשע״ד}}
{{ח:ת}} נכה וכן הרשות המוסמכת רשאים לערער על החלטת ועדה רפואית עליונה לפני בית המשפט המחוזי בנקודה משפטית בלבד בתוך שישים ימים מיום שנמסרה להן ההחלטה, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 12ב|סעיף 12ב(ב) ו־(ג) לחוק נכי המלחמה}} בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|10|קביעת דרגת נכות שנית|תיקון: תשל״ג, תשנ״ה, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות המוסמכת וכן הנכה רשאים לדרוש, עם תום שישה חודשים מיום שנקבעה לאחרונה דרגת הנכות, או במועד מוקדם יותר אם אירעו נסיבות חדשות, הנתמכות במסמכים רפואיים, שיש בהן כדי להשפיע על דרגת הנכות של הנכה, לקבוע שנית את דרגת הנכות של נכה, וממועד הקביעה החדשה ישולם התגמול לאותו נכה לפי קביעה זאת, ובלבד שאם נקבעה לנכה דרגת נכות גבוהה יותר, ישולם התגמול לפי קביעתה זאת החל מהמועד שבו נדרשה הקביעה החדשה של הדרגה.
{{ח:תת|(ב)}} על קביעת דרגת נכות כאמור בסעיף קטן (א) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיפים 8}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9}}.

{{ח:סעיף|11|חסיון תגמול|תיקון: תשס״ג, תשס״ד, תשע״ב, תשע״ה, תשע״ו־2, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} זכות לתגמול אינה ניתנת להעברה או לשעבוד, אינה יכולה לשמש לערבות, ואין להטיל עליה עיקול, אלא לשם הבטחת פירעונם של מזונות אישה או ילדים או של מילוות שניתנו לנכה מאוצר המדינה או בערבות המדינה או מקרן שהמדינה ערבה להפסדיה, ובשיעור שאינו עולה על מחצית התגמול המשתלם לנכה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) יחולו גם על תגמול ששולם באמצעות תאגיד בנקאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, או באמצעות החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה שירותים לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|סעיף 88א לאותו חוק}} (בסעיף זה – החברה) במשך שלושים ימים מיום ששולם; ואולם רשאי התאגיד הבנקאי או החברה, לפי הענין, לנכות מהתגמול כל סכום שנתנו לזכאי לתגמול על חשבון התגמול.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מהיום הקובע לתחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|חוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}}, ביום 31.12.2026):}} הוראות סעיף קטן (א) יחולו גם על תגמול ששולם באמצעות תאגיד בנקאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, או באמצעות החברה הבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}} (בסעיף זה – החברה הבת) במשך שלושים ימים מיום ששולם; ואולם רשאי התאגיד הבנקאי או החברה הבת, לפי הענין, לנכות מהתגמול כל סכום שנתנו לזכאי לתגמול על חשבון התגמול.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”תגמול“, לענין עיקול – לרבות אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תגמול, קצבה או פיצוי אחר, הניתנים לאדם מכל מדינה או ארגון מחוץ לישראל עקב רדיפות הנאצים;
{{ח:תתת|(2)}} תשלום שניתן לפי ההסכם שנחתם ביום י״ב בתשרי התשנ״ג (9 באוקטובר 1992) בידי שר האוצר הפדראלי של גרמניה ובידי ועדת התביעות החומריות של היהודים נגד גרמניה;
{{ח:תתת|(3)}} מענק או כל תשלום אחר המשולם לפי החלטה מינהלית או לפי החלטה בדבר מענק שנתי.

{{ח:סעיף|11א|תגמול לאחר פטירת נכה|תיקון: תשנ״ה, תשע״ב־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נפטר נכה וערב פטירתו –
{{ח:תתת|(1)}} היה זכאי לתגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}} – ישולם התגמול, עד תום שלושים וששה חודשים מסוף החודש שבו אירעה הפטירה, לבן זוגו, בשיעור שהיה משתלם אותה שעה מתום התקופה האמורה תשולם לבן זוגו, כל עוד לא נישא, קצבה חודשית בסכום של 2,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} היה זכאי לתגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 4א|סעיף 4א}} במשך תקופה רצופה של שלושה חודשים לפחות – ישולם לבן זוגו, כל עוד לא נישא, תגמול כאמור {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 13א|בסעיף 13א(ב) לחוק נכי המלחמה}}, בניכוי הכנסת בן הזוג מכל מקור אחר;
{{ח:תתת|(3)}} היה זכאי לתגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 4ג1|סעיף 4ג1}} במשך תקופה רצופה של שלושה חודשים לפחות – ישולם לבן־זוגו, כל עוד לא נישא, תגמול בשיעור האמור {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 13א|בסעיף 13א(ב1) לחוק נכי המלחמה}}, לפי דרגת הנכות שהיתה לנכה, בניכוי הכנסת בן הזוג מכל מקור אחר.
{{ח:תת|(א1)}} סכום התגמול המשתלם לפי סעיף קטן (א) לא יפחת מ־2,000 שקלים חדשים; סכום זה וכן סכום הקצבה החודשית המשתלם לפי פסקה (1) של הסעיף הקטן האמור יעודכנו בהתאם לשינויים שיחולו בתוספת היוקר בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} באין בן זוג לנכה, ישולמו התגמולים לפי סעיף קטן (א), עד תום שנים עשר חודשים מסוף החודש שבו אירעה הפטירה, לבן משפחה של הנכה, שעליו הוא הורה, לרשות המוסמכת, ובאין הוראה כאמורה – לבן משפחה של הנכה שעליו הורתה הרשות המוסמכת; לענין זה, ”בן משפחה של נכה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק נכי המלחמה}}.

{{ח:סעיף|12|תגמול ששולם ביתר}}
{{ח:ת}} שולם לנכה תגמול למעלה מן המגיע לו, רשאית הרשות המוסמכת לעכב מתגמוליו, בשיעור שאינו עולה על מחצית התגמול המשתלם לו, עד כדי הסכום ששולם למעלה מן המגיע.

{{ח:סעיף|13|הזמן לגביית תגמול}}
{{ח:ת}} נכה שלא גבה תגמול תוך שנתיים מיום שהתגמול הוצע לתשלום, פקעה זכותו לקבלו, אלא אם כן הורתה הרשות המוסמכת הוראה אחרת.

{{ח:סעיף|14|תגמול במקרים מיוחדים|תיקון: תשל״ג, תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} נכה שקיבל תגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} וחדל להיות תושב ישראל יהיה זכאי לתגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 4ד|ו־4ד}}, אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא חלפו שנתיים מיום שעזב את ישראל;
{{ח:תתת|(2)}} הוא יצא מישראל למטרת ריפוי;
{{ח:תתת|(3)}} הוא קיבל תגמולים לפי חוק זה במשך תקופה של שלושים חודשים לפחות לפני שחדל להיות תושב ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} נכה המרצה עונש מאסר, לא ישולם לו תגמול בעד תקופת מאסרו, אך הרשות המוסמכת רשאית להורות שהתגמול או חלק ממנו ישולם לאדם שהנכה חייב במזונותיו.

{{ח:סעיף|15||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16|ועדת עררים|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ימנה אנשים שמהם ירכיב השופט הראשי של בית המשפט השלום בתל־אביב ועדות עררים; הודעה על מינויים כאמור תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת עררים תהיה של שלושה; יושב־ראש הוועדה יהיה שופט.

{{ח:סעיף|17|ערר וערעור|תיקון: תשכ״ט, תשל״ט, תשנ״ה, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הרואה עצמו נפגע על־ידי החלטת הרשות המוסמכת רשאי לערור עליה לפני ועדת העררים בתוך שישים ימים מיום שהגיעה אליו ההודעה על החלטת הרשות המוסמכת, אולם רשאית הוועדה להאריך לו את מועד הערר לתקופה נוספת שלא תעלה על שלושים ימים.
{{ח:תת|(ב)}} הערר יוגש לוועדה בכתב בשני טפסים. אחד מהם תשלח הוועדה לרשות המוסמכת.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת העררים רשאית לאשר את החלטת הרשות המוסמכת או לשנותה.
{{ח:תת|(ד)}} מי שהגיש ערר רשאי, הוא או בא־כוחו, לבוא לפני ועדת העררים ולטעון את טענותיו.
{{ח:תת|(ה)}} אדם הבא לפני ועדת העררים כבא־כוחו של עורר, לא יהיה זכאי לשכר טרחה אלא באישור ועדת העררים על פי בקשתו ובשיעור שתקבע הוועדה.
{{ח:תת|(ו)}} ועדת העררים תתן נימוקים להחלטתה.
{{ח:תת|(ז)}} יושב־ראש ועדת העררים ישלח מיד, בדואר רשום, העתק החלטת הוועדה לעורר ולרשות המוסמכת.
{{ח:תת|(ח)}} על החלטתה של ועדת העררים ניתן לערער לבית־המשפט המחוזי, בתוך שישים ימים מיום מתן ההחלטה, ואם ניתנה בהעדר המערער – מיום שנמסרה לו ההחלטה, אך אין לערער אלא בנקודה משפטית בלבד.
{{ח:תת|(ט)}} בית המשפט המחוזי ידון בשלושה והוא רשאי לאשר את החלטת ועדת העררים, לשנותה, לבטלה או להחזירה לועדה.
{{ח:תת|(י)}} על פסק דינו של בית המשפט המחוזי ניתן לערער לבית המשפט העליון אם נתקבלה רשות לכך מאת שופט של בית המשפט העליון.

{{ח:סעיף|17א|תקנות סדרי דין|תיקון: תשכ״ט}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות את סדרי הדין בערר ובערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נכי רדיפות הנאצים (סדרי דין בועדת ערר)|תקנות נכי רדיפות הנאצים (סדרי דין בועדת ערר), תשל״ד–1973}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נכי רדיפות הנאצים (ערעור בפני בית המשפט המחוזי)|תקנות נכי רדיפות הנאצים (ערעור בפני בית המשפט המחוזי), תש״ל–1969}}.}}

{{ח:סעיף|18|החלטה חדשה|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} הרשות המוסמכת רשאית לחזור ולהחליט בכל ענין החלטה שונה מן הקודמת, אם ההחלטה הקודמת הושגה על־ידי מעשה או מחדל המהווים עבירה פלילית, או, אם נתגלה על סמך ראיות חדשות, כי יסודה בטעות.

{{ח:סעיף|19||תיקון: תשכ״ט, תשנ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|20|סמכויות עזר}}
{{ח:תת|(א)}} לרשות המוסמכת, לוועדת עררים, לוועדה רפואית, והוועדה הרפואית לערעורים יהיו כל הסמכויות שאפשר להעניק לוועדת החקירה לפי {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 9|סעיף 5 לפקודת ועדות חקירה}}.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות המוסמכת, ועדת עררים, ועדה רפואית והוועדה הרפואית לערעורים לא יהיו קשורים בסדרי הדין ובדיני הראיות, אלא יפעלו בדרך שייראה מועיל ביותר לבירור השאלות העומדות להכרעתם.

{{ח:סעיף|21|טיפול רפואי|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} נכה הזכאי לתגמולים יקבל על חשבון המדינה, בתנאי ולפי כללים שייקבעו בתקנות, טיפול בנכות שבגללה הוכר כנכה הזכאי לתגמולים בכל עת שיתגלה צורך בו.
{{ח:ת}} בסעיף זה{{ח:הערה|,}} ”טיפול“ – טיפול רפואי ובכלל זה טיפול חירורגי, בדיקות רפואיות, אישפוז, טיפול בית, הבראה, אספקת רפואות, מכשירים רפואיים, תותבות, מכשירים אורטופדיים, מכשירי תנועה לקיטעים ומשותקים וכלבי נחיה לעיוורים והשתתפות בהוצאות החזקתם של כל אלה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נכי רדיפות הנאצים (טיפול רפואי)|תקנות נכי רדיפות הנאצים (טיפול רפואי), תשי״ט–1958}}.}}

{{ח:סעיף|21א|עיכוב תשלום|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} מי שלא קיים הוראה של הרשות המוסמכת לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיף 3ג}}, רשאית הרשות המוסמכת לעכב תשלום התגמולים שהוא זכאי להם לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|22|עבירות|תיקון: תשכ״ט, תשל״ז, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} המוסר ביודעין לרשות המוסמכת, לוועדה הרפואית, לוועדה הרפואית לערעורים או לוועדת עררים ידיעה כוזבת בפרט שיש לו חשיבות לענין, דינו – מאסר ששה חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} מי שלא קיים את המוטל עליו {{ח:פנימי|סעיף 3ב|בסעיף 3ב}}, דינו – קנס אלף לירות.
{{ח:תת|(ג)}} מי שגבה שכר טרחה העולה על שכר הטרחה שמותר לו לקבלו בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 22א|סעיף 22א}}, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף|22א|הגבלת שכר טרחה|תיקון: תש״ך־2, תשע״ה, תשע״ו, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי, בצו, לקבוע שיעורי מקסימום לשכר הטרחה שמותר לקבל בעד טיפול בתביעה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו נכי רדיפות הנאצים (הגבלת שכר טרחה)|צו נכי רדיפות הנאצים (הגבלת שכר טרחה), תשכ״א–1961}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בהוראות לפי סעיף קטן (א), שכר הטרחה המרבי שמותר לקבל בעד טיפול בתביעה, שאושרה כתוצאה מהחלטה מינהלית בדבר זכאות לתגמולים שנתן שר האוצר, לפי הצעת הרשות המוסמכת, שלפיה מי שיקבל תגמולים מכוחה יהיה זכאי להם רק ממועד שנקבע בהחלטה ולא לפני כן (בחוק זה – החלטה מינהלית), לא יעלה על סכום כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין טיפול בתביעה בידי עורך דין – אחד מאלה, לפי הגבוה, כולל מס ערך מוסף:
{{ח:תתתת|(א)}} ניתנה ההחלטה המינהלית, ולאחר מכן נכרת הסכם שכר הטרחה והוגשה התביעה לרשות המוסמכת – 360 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} נכרת הסכם שכר הטרחה והוגשה התביעה לרשות המוסמכת, ולאחר מכן ניתנה ההחלטה המינהלית – 700 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ג)}} ההחלטה המינהלית ניתנה לאחר שהתובע הגיש בפועל ערר לוועדת עררים – 3,700 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ד)}} ההחלטה המינהלית ניתנה לאחר שהתובע הגיש בפועל ערעור לבית המשפט – 4,500 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין טיפול בתביעה בידי מי שאינו עורך דין – הסכום האמור בפסקה (1)(א) או (ב), לפי העניין, כולל מס ערך מוסף.
{{ח:תת|(ב1)}} במקרים האמורים בפסקת משנה (א) או (ב) שבסעיף קטן (ב)(1), לא יעלה שכר הטרחה המרבי על שכר הטרחה האמור באותה פסקת משנה, לפי העניין, גם אם לאחר מתן ההחלטה המינהלית הוגש ערר לוועדת העררים או ערעור לבית המשפט, והוא נמחק, נדחה או שהטיפול בו הופסק.
{{ח:תת|(ג)}} הסכומים הנקובים בסעיפים קטנים (ב) ו־(ה) יעודכנו ב־1 בינואר בכל שנה (להלן – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד הבסיסי, ויעוגלו לשקל החדש השלם הקרוב, ולעניין סכום של חמישים אגורות – יעוגלו כלפי מעלה; שר המשפטים יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח סעיפים קטנים (ב) ו־(ה), תוך ציון הסכומים המעודכנים; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד שפורסם בחודש דצמבר 2015;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם בחודש דצמבר שקדם ליום העדכון.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)|(1)}} על אף האמור בסעיף זה, שכר הטרחה המרבי בעבור ייצוג או סיוע בטיפול בהגשת בקשה, בהתאם להחלטה בדבר מענק שנתי, יהיה סכום חד־פעמי של 120 שקלים חדשים כולל מס ערך מוסף; שכר הטרחה המרבי יחול גם אם לאחר מתן החלטה כאמור הוגש ערר לוועדת עררים או ערעור לבית המשפט, והוא נמחק, נדחה או שהטיפול בו הופסק.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), ייצג עורך דין אדם בהליך של תביעה, ערר או ערעור שהיה תלוי ועומד במועד ההודעה על מתן ההחלטה כאמור באותה פסקה, יהיה שכר הטרחה המרבי כאמור באותה פסקה סכום חד־פעמי של 360 שקלים חדשים כולל מס ערך מוסף.
{{ח:תת|(ו)}} לא יקבל אדם שכר טרחה בשל החלטה מינהלית או בשל החלטה בדבר מענק שנתי, אלא לפי הוראות סעיף זה.

{{ח:סעיף|22ב|איסור הוספה על השכר שנקבע|תיקון: תש״ך־2}}
{{ח:ת}} לא יידרש אדם, על אף האמור בכל הסכם, לשלם שכר טרחה בעד הטיפול בתביעה, לרבות הוצאות כוללות או הוצאות שונות בקשר לכך, בסכום העולה על המקסימום שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 22א|סעיף 22א}}.

{{ח:סעיף|22ב1|שכר טרחה מרבי לכל המטפלים בתביעה אחת|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל הסכם, לא יידרש אדם לשלם בעד טיפול בתביעה אחת תשלום העולה על שכר הטרחה המרבי לפי {{ח:פנימי|סעיף 22א|סעיף 22א}}, גם אם יותר מאדם אחד טיפל בתביעתו, בין יחד עם אחר ובין לחוד; לעניין זה –
{{ח:תת|(1)}} יראו כל טיפול בתביעה שהוגשה בעניינו של אדם להכרה בו כנכה לפי חוק זה או כנרדף לפי חוק הטבות לניצולי שואה, לרבות בקשה לפי החלטה מינהלית או לפי החלטה בדבר מענק שנתי והגשת ערר או ערעור, כטיפול בתביעה אחת;
{{ח:תת|(2)}} לא יראו תביעה שהיא אך ורק להגדלת תגמולים בשל החמרה בנכות או בשל הכנסה כחלק מתביעה אחת כאמור בסעיף זה.

{{ח:סעיף|22ב2|העדר חבות בעת ניתוק הקשר|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל הסכם, במקרה שבו נותק הקשר בין הטיפול בתביעה, לרבות בקשה לפי החלטה מינהלית או לפי החלטה בדבר מענק שנתי והגשת ערר או ערעור, ובין החלטת הרשות המוסמכת בדבר זכאות לתגמולים או למענק שנתי, לא יהיה מטפל בתביעה זכאי לשכר טרחה.

{{ח:סעיף|22ב3|הוראה מפורשת של לקוח כתנאי לתשלום שכר טרחה|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} לא יהיה אדם זכאי לשכר טרחה בעד טיפול בתביעה, לרבות בבקשה לפי החלטה מינהלית או לפי החלטה בדבר מענק שנתי והגשת ערר או ערעור, אלא בהתקיים כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא קיבל מהאדם שהוא מטפל בתביעתו (בסעיף זה – לקוח) הוראה מפורשת בכתב מראש לעניין כל שלב בטיפול בתביעה; ואולם הסכמה של לקוח לייצוג או לסיוע לפי חוק זה או לפי חוק הטבות לניצולי שואה שאינה כוללת הוראה מפורשת להגשת בקשה לפי החלטה מינהלית או לפי החלטה בדבר מענק שנתי, לא תיחשב הוראה מפורשת לעניין הגשת בקשה כאמור;
{{ח:תת|(2)}} הלקוח אישר בחתימת ידו, לפני החתימה על הסכם שכר הטרחה, כי הוסברו לו המצב החוקי ומהותה של תביעתו, משמעויותיה והשלכותיה;
{{ח:תת|(3)}} לעניין בקשה לפי החלטה מינהלית או לפי החלטה בדבר מענק שנתי – אם פורסם טופס הסבר והסכם שכר הטרחה נכרת לאחר ששר האוצר הודיע על ההחלטה המינהלית – הלקוח אישר כי הטופס נמסר לו והוא קרא אותו, ואם אינו יכול לקרוא את טופס ההסבר – כי הוקרא לו האמור בטופס ההסבר בשפה המובנת לו; לעניין זה, ”טופס הסבר“ – טופס בנוסח שיפורסם באתר האינטרנט של הרשות המוסמכת, ויפורטו בו, בין השאר, ההגבלות על תשלום שכר הטרחה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 22א|בסעיף 22א}}, דרך הגשת הבקשה לרבות המסמכים שיש לצרף לה, וכן הגורמים שניתן להסתייע בהם בהגשת הבקשה ודרכי ההתקשרות עמם.

{{ח:סעיף|22ג|הוספה ניתנת להחזרה|תיקון: תש״ך־2}}
{{ח:ת}} שילם אדם בעד טיפול בתביעה שכר טרחה או הוצאות בסכום העולה על מה שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 22א|סעיף 22א}}, רשאי הוא לתבוע את החזרת העודף.

{{ח:סעיף|22ד|ראיות|תיקון: תש״ך־2}}
{{ח:ת}} בבירור תביעה על החזרת כל סכום ששולם בעד טיפול בתביעה רשאי בית־המשפט, על אף האמור בכל דין, לקבל כראיה בקשר לתשלום עדות שבעל־פה וכן להסתפק בעדות יחיד.

{{ח:סעיף|22ה|תחולה לעניין שכר טרחה בעד טיפול בתביעה|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה וצווים שהוצאו מכוחו, לעניין שכר טרחה בעד טיפול בתביעה, יחולו גם על מי שאינו עורך דין; אין באמור בסעיף זה כדי להתיר למי שאינו עורך דין לבצע פעולות שיוחדו לעורך דין לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|חוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}.

{{ח:סעיף|23|אין ירושה לתגמולים}}
{{ח:ת}} הזכות לתגמולים לפי חוק זה אינה עוברת בירושה.

{{ח:סעיף|24|ביצוע ותקנות|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו, ובכלל זה תקנות בענינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הקניית מקצוע לנכים, הכשרתם לעבודה ומתן מענקים או מילוות לשם כך ואופן פרעון המילוות;
{{ח:תת|(2)}} מתן מילוות וערבויות לנכים לשם יצירת מקורות פרנסה או ביסוסם, ואופן פרעון המילוות;
{{ח:תת|(3)}} מתן מילוות וערבויות לנכים לצרכי דיור ושיכון ואופן פרעון המילוות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נכי רדיפות הנאצים (ערבויות לנכים ולמילוות לנכים)|תקנות נכי רדיפות הנאצים (ערבויות לנכים ולמילוות לנכים), תשל״ז–1977}}.}}

{{ח:סעיף|25|דרכי התשלום}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבוע בתקנות –
{{ח:תת|(1)}} סדרי תשלום התגמולים המגיעים לנכים לפי חוק זה עד תחילתו, ומועדי תשלומם;
{{ח:תת|(2)}} כי תגמולים או מענקים לפי חוק זה ישולמו באמצעות המוסד לביטוח לאומי.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ח׳ בניסן תשי״ז (9 באפריל 1957).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]