חוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל, התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2016069}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ז, 480|חוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_381800.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|סימן ב|סימן ב׳: הקמת חברה שתהיה הגורם המפעיל הראשון והענקת זכויות}}

{{ח:פנימי|סימן ג|סימן ג׳: מיסוי}}

{{ח:פנימי|סימן ד|סימן ד׳: סודיות וחופש המידע}}

{{ח:פנימי|סימן ה|סימן ה׳: הקמה ותחזוקה של נכס פעילות}}

{{ח:פנימי|סימן ו|סימן ו׳: כניסה למקרקעין וביצוע פעולות בהם}}

{{ח:פנימי|סימן ז|סימן ז׳: הוראות לעניין נכסי פעילות ופעילות של גורם מפעיל בתחום נמל}}

{{ח:פנימי|סימן ח|סימן ח׳: תיקונים עקיפים}}

{{ח:פנימי|סימן ט|סימן ט׳: תחילה והוראות מעבר}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה: {{מוקטן|הודעת עובד עובר}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה: {{מוקטן|פרטים שיש לכלול בהשגה}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית: {{מוקטן|הוראות מיוחדות לעניין מקרקעין ובכלל זה המחוברים להם מנכסי המפעל}}}}

{{ח:קטע2|סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בפרק {{ח:הערה|[צ״ל: בחוק]}} זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל הזיכיון“ – מי שהוענק לו זיכיון לפי {{ח:חיצוני|חוק זיכיון צינור הנפט#תוספת א|שטר הזיכיון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל זיכיון המשנה“ – מי שהוענק לו זיכיון־משנה לפי שטר זיכיון־המשנה {{ח:חיצוני|חוק זיכיון צינור הנפט#תוספת ב|שבתוספת ב׳ לחוק זיכיון צינור הנפט}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם מפעיל“ – הגורם שקיבל, לצורך פעילותו, זכות בנכסי הפעילות ובמפעל או לגביהם, ביום התחילה ואילך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות הממשלתיות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק זיכיון צינור הנפט“ – {{ח:חיצוני|חוק זיכיון צינור הנפט|חוק זיכיון צינור הנפט, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק רישוי עסקים“ – {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התכנון והבנייה“ – {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – אחד המועדים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29}} או יום הפרסום, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום תחילת הפעילות“ – המועד שבו הועברה הפעילות ולא יאוחר מהמועד האחרון שלפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן הגנה קתודית“ – מיתקן שנועד להגן מפני שיתוך (קורוזיה) באמצעות יצירת שדה חשמלי או מיתקן נלווה אחר הנדרש לכך במישרין, ובכלל זה קו תשתית להולכת מים או חשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן נפט“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} קו תשתית להולכת נפט;
{{ח:תתת|(2)}} מיתקן נלווה אשר נדרש להפעלתו של קו תשתית כאמור בפסקה (1) לרבות קו תשתית ומיתקן הגנה קתודית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפעל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק זיכיון צינור הנפט#תוספת א פרט 1|בסעיף 1 לשטר הזיכיון}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכסי הפעילות“ – כל המקרקעין, ובכלל זה המחוברים להם, המשמשים לפעילותו של גורם מפעיל, לרבות רצועת הקרקע כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 255יד|בסעיף 255יד לחוק התכנון והבנייה}}, והכל בין שניתן לגביהם אישור שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק זיכיון צינור הנפט#תוספת א פרט 5|סעיף 5 לשטר הזיכיון}} או לפי {{ח:פנימי|תוספת א פרט 5|סעיף 5 לשטר שבתוספת א׳ לחוק זיכיון צינורות הנפט, התשי״ט–1959}}, ובין שניתן לגביהם אישור לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק י3|פרק י׳3 לחוק התכנון והבנייה}}, ובהתאם לאישור כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נפט“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הנפט|בחוק הנפט, התשי״ב–1952}}, לרבות מוצרי נפט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעילות“, של גורם מפעיל – פעילות של הולכה ואחסון של נפט, לרבות פריקה, טעינה וניפוק של נפט, וכל פעילות אחרת הדרושה לכך, המבוצעת בידי גורם מפעיל או מי מטעמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קו תשתית“ – קו תת־קרקעי להולכה או להעברה של חשמל, בזק כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}, מים, ביוב או נפט, והקרקע שבה הוא עובר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטר הזיכיון“ – שטר הזיכיון {{ח:חיצוני|חוק זיכיון צינור הנפט#תוספת א|שבתוספת א׳ לחוק זיכיון צינור הנפט}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הזיכיון“ – התקופה שמיום כ״ו באדר התשכ״ח (26 במרס 1968) עד יום כ״ז באדר התשע״ז (25 במרס 2017).

{{ח:קטע2|סימן ב|סימן ב׳: הקמת חברה שתהיה הגורם המפעיל הראשון והענקת זכויות}}

{{ח:סעיף|2|הקמת חברה בבעלות מלאה של המדינה}}
{{ח:תת|(א)}} רשם החברות ירשום, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 10|סעיף 10 לחוק החברות, התשנ״ט–1999}}, חברה בבעלות מלאה של המדינה שתהיה הגורם המפעיל הראשון; שר האוצר ימציא לרשם החברות את הפרטים והמסמכים הנדרשים לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 8|סעיף 8 לחוק האמור}}, עד יום כ״א באדר התשע״ז (19 במרס 2017);
{{ח:תת|(ב)}} על חברה שהוקמה לפי הוראות סעיף קטן (א) יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות}}, בתקופה שמיום רישומה עד יום כ״ט באדר התש״ף (25 מרס 2020), לא תיחשב החברה לחברה ממשלתית והוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|החוק האמור}} לא יחולו עליה; על אף האמור, יחולו בתקופה האמורה הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} לשר האוצר יהיו נתונות כל סמכויות הפיקוח שקיימות לפי דין כדי לוודא פיקוח יעיל על הממשל התאגידי של החברה;
{{ח:תתתת|(ב)}} שר האוצר רשאי לדרוש כי דירקטוריון החברה יקיים ישיבה מיוחדת; הישיבה תתקיים בתוך שבעה ימים מיום הדרישה, אלא אם כן נדרש לקיימה בתוך זמן קצר יותר; בישיבה ידונו בעניינים המפורטים בדרישה והחלטותיה יובאו מיד לידיעת השר או מי מטעמו;
{{ח:תתת|(2)}} החל ביום א׳ בניסן התש״ף (26 במרס 2020) –
{{ח:תתתת|(א)}} יראו את החברה כחברה שהפכה לחברה ממשלתית בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 8|סעיף 8(א) לחוק החברות הממשלתיות}};
{{ח:תתתת|(ב)}} יראו את הוראות תקנון החברה בעניינים המנויים {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 6|בסעיף 6(1) ו־(2) לחוק החברות הממשלתיות}} כאילו נקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 6|סעיף 6 לאותו חוק}};
{{ח:תתתת|(ג)}} שר האוצר יהיה השר האחראי לענייני החברה, והוא יודיע לוועדת הכספים של הכנסת עד יום א׳ באדר התש״ף (26 בפברואר 2020) אם החליט שלא לפנות לוועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 63|סעיף 63(3) לחוק החברות הממשלתיות}} בנוגע לחברה;
{{ח:תתת|(3)}} לא יראו את החברה כתאגיד שהוקם בחוק או לפיו;
{{ח:תתת|(4)}} היה הגורם המפעיל חברה בבעלות מלאה של המדינה יראו אותו כגוף מבוקר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק מבקר המדינה, התשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה בבעלות מלאה של המדינה“ – חברה שכל מניותיה הן בבעלות המדינה והזכות למנות את כל הדירקטורים שלה היא בידי המדינה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה ממשלתית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות}}.

{{ח:סעיף|3|עובדים}}
{{ח:תת|(א)}} כל עובד של בעל זיכיון המשנה יהיה רשאי לעבור לעבוד בגורם המפעיל החל מיום תחילת הפעילות, ובלבד שנתן על כך הודעה לגורם המפעיל עד תום שישה חודשים מיום התחילה, בנוסח {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ב)}} על עובד שנתן הודעה כאמור בסעיף קטן (א) (להלן – עובד עובר), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} כל הזכויות ותנאי העבודה שהיו לעובד עובר עד יום תחילת הפעילות, יישמרו לו ויראו אותן כזכויות הנובעות מעבודתו בחברה שהוקמה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בכל דין, עובד עובר לא יהיה זכאי להטבות פרישה כלשהן בשל המעבר.

{{ח:סעיף|4|הענקת זכויות לחברה}}
{{ח:תת|(א)}} המדינה, באמצעות רשות מקרקעי ישראל, תעניק, עד יום התחילה, זכות חכירה או זכות שימוש במקרקעין ובכלל זה המחוברים להם, מנכסי המפעל, או זכות לגבי המקרקעין כאמור, לחברה שהוקמה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}}; הזכויות יהיו לתקופה שתחילתה ביום התחילה וסיומה במועד שיורה עליו שר האוצר; החברה תהיה רשאית להעניק לבעל זיכיון המשנה זכות שכירות או זכות שימוש במקרקעין כאמור או זכות לגביהם עד יום תחילת הפעילות.
{{ח:תת|(ב)}} המדינה, באמצעות שר האוצר ובתנאים שיקבע, תמחה, עד יום התחילה, לחברה שהוקמה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}} את זכותה של המדינה לקבל, בתום תקופת הזיכיון, את נכסי המיטלטלין מנכסי המפעל.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לעניין מקרקעין המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} יחולו ההוראות {{ח:פנימי|תוספת 3|שבאותה תוספת}}; שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי, לאחר שנתן לגורם המפעיל או בעל זיכיון המשנה הזדמנות להשמיע את טענותיו, לשנות, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}}.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”מקרקעין“ – ובכלל זה המחוברים להם.

{{ח:קטע2|סימן ג|סימן ג׳: מיסוי}}

{{ח:סעיף|5|פטור ממס לגבי תקופת הזיכיון}}
{{ח:ת}} לא יוטלו על בעל זיכיון, בעל זיכיון משנה, בעל רישיון של בעל הזיכיון, חברה אחרת שאישר שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק זיכיון צינור הנפט#תוספת א פרט 22|סעיף 22 לשטר הזיכיון}} או הגורם המפעיל ולא ייגבו מכל אחד מהם מס, אגרה, היטל או כל תשלום חובה אחר בעד תקופת הזיכיון, שלא ניתן היה להטיל או לגבות לפי {{ח:חיצוני|חוק זיכיון צינור הנפט|חוק זיכיון צינור הנפט}}.

{{ח:סעיף|6|מיסוי בתום תקופת הזיכיון}}
{{ח:תת|(א)}} הפעולות שלהלן יהיו פטורות מכל מס, אגרה, היטל או כל תשלום חובה אחר:
{{ח:תתת|(1)}} השבת המפעל לידי המדינה בתום תקופת הזיכיון;
{{ח:תתת|(2)}} הענקת זכות חכירה או זכות שימוש במקרקעין, ובכלל זה המחוברים להם, מנכסי המפעל, התחייבות להענקת זכות כאמור או הענקת זכות בנכס מיטלטלין מנכסי המפעל (בסעיף זה – הענקת זכות בנכס), בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, לחברה שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}};
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ה|סעיף 103ה לפקודת מס הכנסה}}, יחולו לעניין הענקת זכות בנכס כאמור בסעיף קטן (א)(2), ויראו לעניין זה את המחיר המקורי של הנכס, יתרת המחיר המקורי, שווי הרכישה ויום הרכישה כפי שהיו בידי בעל הזיכיון, אילו לא הוענקה הזכות בנכס, ולגבי נכס כאמור שהוא מלאי, יראו כעלות המלאי את הסכום שנקבע כמלאי סופי לעניין שומת בעל הזיכיון לשנת המס המסתיימת במועד הענקת הזכות בנכס.

{{ח:סעיף|7|ניהול פנקסים במטבע חוץ}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130א|בסעיף 130א(ג) לפקודת מס הכנסה}}, גורם מפעיל או מי שהיה בעל זיכיון המשנה רשאי לנהל במטבע חוץ את פנקסי החשבונות שהוא חייב בניהולם לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130|סעיף 130 לפקודה האמורה}}, לפי כללים שיקבע שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, ובלבד שמטבע הפעילות שלו, כמשמעותו בכללי חשבונאות מקובלים, הוא דולר או יורו.

{{ח:קטע2|סימן ד|סימן ד׳: סודיות וחופש המידע}}

{{ח:סעיף|8|סודיות וחופש המידע}}
{{ח:תת|(א)}} כל ידיעה הנוגעת לגורם המפעיל, לרבות עסקאותיו בתחום הנפט ושוויו, ולמעט העניינים לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 113|סעיף 113(ד) לחוק העונשין}} אשר מידע העוסק בהם באופן בלעדי אינו ידיעה סודית לעניין בעל זיכיון המשנה, תחשב ידיעה סודית לעניין {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 113|סעיפים 113}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 113א|ו־113א לחוק העונשין}}, אלא אם כן שר האוצר התיר את הידיעה או עד להסדרה אחרת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 113|סעיף 113 לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 2|בפסקה (9) להגדרה ”רשות ציבורית“ שבסעיף 2 לחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}, הוראות {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע|חוק חופש המידע}} יחולו על גורם מפעיל רק לעניין מידע בתחום איכות הסביבה, בריאות הציבור או העסקת עובדים, והכל בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (א) או מהסדרה אחרת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 113|סעיף 113 לחוק העונשין}}.

{{ח:קטע2|סימן ה|סימן ה׳: הקמה ותחזוקה של נכס פעילות}}

{{ח:סעיף|9|הקמה ותחזוקה של נכס פעילות}}
{{ח:ת}} הגורם המפעיל יקים ויתחזק כל נכס מנכסי הפעילות ברמה נאותה ובהתאם להוראות כל גורם מוסמך לפי דין ובכלל זה {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}}.

{{ח:קטע2|סימן ו|סימן ו׳: כניסה למקרקעין וביצוע פעולות בהם}}

{{ח:סעיף|10|{{ח:פנימי|סימן ו|סימן ו׳}} – הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סימן ו|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן נפט“ – מיתקן נפט המשמש לפעילותו של גורם מפעיל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין“ – מקרקעין ציבוריים או מקרקעין פרטיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}.

{{ח:סעיף|11|סמכות כניסה למקרקעין וביצוע פעולות בהם}}
{{ח:תת|(א)}} הגורם המפעיל או מי שפועל מטעמו, רשאי, לצורך פעילותו, לרבות לצורך הקמה, הפעלה או תחזוקה של מיתקן נפט, ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, להיכנס למקרקעין שבהם מצוי מיתקן נפט, ולעניין פסקאות (1), (4), (8) ו־(11) עד (13) שלהלן – גם למקרקעין הסמוכים למקרקעין כאמור, ולבצע בהם את הפעולות המפורטות להלן, לרבות פעולות נלוות הנדרשות לביצוען:
{{ח:תתת|(1)}} לערוך מדידות ובדיקות לצורך תכנון הקמתו של מיתקן נפט;
{{ח:תתת|(2)}} להתקין, לבנות או להציב את מיתקן הנפט;
{{ח:תתת|(3)}} לחפור או להסיר אבן, אדמה ועץ;
{{ח:תתת|(4)}} להקים ולתחזק קווים להולכה של מים או חשמל, המשמשים מיתקן נפט;
{{ח:תתת|(5)}} לסמן באמצעות שלט את מיקומו של מיתקן הנפט ולתחזק את השלט;
{{ח:תתת|(6)}} להקים גדר סביב מיתקן נפט המצוי מעל פני הקרקע ולתחזק את הגדר;
{{ח:תתת|(7)}} להסיר או לגזום, מסביב לכל מיתקן נפט קיים או מתוכנן, כל צמח המפריע להקמתו, לקיומו או לפעילותו התקינה של מיתקן הנפט;
{{ח:תתת|(8)}} לערוך סיור, תצפית או בדיקה, ובכלל זה לבצע מדידה במיתקן הגנה קתודית;
{{ח:תתת|(9)}} לבצע בדיקה, תחזוקה, תיקון, או הסרה של מיתקן נפט וכן לבצע בו שינוי שאין בו משום פגיעה בהיקף השימוש באותם מקרקעין;
{{ח:תתת|(10)}} לחפור תעלות, מנהרות ומעברים מתחת לפני הקרקע;
{{ח:תתת|(11)}} לפתוח כל דרך במקרקעין לשם ביצוע עבודות בקשר למיתקן נפט, ובלבד שמיד עם השלמת העבודה יחזיר את הדרך למצב הקודם; בפסקה זו –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”דרך“ – לרבות מסילה, כביש, רחוב, סמטה, כיכר, מעבר, גשר או מקום פתוח שיש לציבור זכות מעבר בהם;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”עבודות בקשר למיתקן נפט“ – לרבות תכנון, הקמה, שינוי, תיקון, פירוק, בדיקה או הפעלה של מיתקן נפט, וכל פעולה אחרת הנדרשת לשם כך, לרבות חפירה, ובקרה על ביצוע עבודות כאמור;
{{ח:תתת|(12)}} לבצע כל פעולה שהגורם המפעיל חייב בביצועה לפי כל דין, לרבות לפי {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים, התשי״ט–1959}}, {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|וחוק רישוי עסקים}};
{{ח:תתת|(13)}} לעבור ברכב, ובכלל זה מכונה ניידת או ציוד הנדסי כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום ציוד הנדסי|חוק רישום ציוד הנדסי, התשי״ז–1957}}, במקרקעין הנמצאים סמוך למקום שבו נדרש ביצוען של פעולות המפורטות בפסקאות (1) עד (12), ולבצע פעולות נלוות הנדרשות לשם מעבר כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} הסמכות לפי סעיף קטן (א)(13) תהיה נתונה לגורם המפעיל גם לגבי מקרקעין הסמוכים למקרקעין שבהם יש לו זכות חכירה או זכות לשימוש בשטח שמעל פני הקרקע.

{{ח:סעיף|12|הודעה על כוונה להיכנס למקרקעין}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייכנס גורם מפעיל או מי מטעמו למקרקעין המיועדים למגורים בתכנית, בכוונה לעשות שימוש בסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, אלא אם כן –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין שימוש בסמכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 11|פסקאות (8), (9) ו־(12) שבו}} – הגורם המפעיל מסר לבעל המקרקעין הודעה על הכוונה לבצע פעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|באותו סעיף}}, על העיתוי המתוכנן לכך ועל אפשרות ההשגה לפי סעיף קטן (ה), וחלפו 23 ימים מיום מסירת ההודעה;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין שימוש בסמכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)(8)}} – הגורם המפעיל מסר לבעל המקרקעין הודעה על סמכותו וכוונתו לבצע פעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|באותו סעיף}} ועל אפשרות ההשגה לפי סעיף קטן (ה); בהודעה כאמור יפרט הגורם המפעיל את תדירותן של הפעולות והימים בשבוע שבהם מתוכנן לבצען וכן כי הגורם המפעיל יעשה מאמץ סביר להודיע לבעל המקרקעין אם הן צפויות להתבצע ביום אחר בשבוע;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין שימוש בסמכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)(9) ו־(12)}}, – הגורם המפעיל מסר לבעל המקרקעין הודעה על הכוונה לבצע פעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|באותו סעיף}}, על העיתוי המתוכנן לכך ועל אפשרות ההשגה לפי סעיף קטן (ה), וחלפו 10 ימים מיום מסירת ההודעה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייכנס גורם מפעיל או מי מטעמו למקרקעין שאינם מיועדים למגורים בתכנית, בכוונה לעשות שימוש בסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}} אלא אם כן –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין שימוש בסמכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)(2), (3), (4), (7), (10) או (11)}} – הגורם המפעיל מסר לבעל המקרקעין הודעה על הכוונה לבצע פעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|באותו סעיף}}, על העיתוי המתוכנן לכך ועל אפשרות ההשגה לפי סעיף קטן (ה), וחלפו 16 ימים מיום מסירת ההודעה;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין שימוש בסמכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)(1), (5), (6), (8), (9) ו־(13) או (ב)}} – הגורם המפעיל מסר לבעל המקרקעין הודעה על סמכותו וכוונתו לבצע פעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|באותו סעיף}} ועל אפשרות ההשגה לפי סעיף קטן (ה).
{{ח:תתת|(3)}} לעניין שימוש בסמכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)(12)}} – הגורם המפעיל מסר לבעל המקרקעין הודעה על הכוונה לבצע פעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|באותו סעיף}}, על העיתוי המתוכנן לכך ועל אפשרות ההשגה לפי סעיף קטן (ה), וחלפו 10 ימים מיום מסירת ההודעה.
{{ח:תת|(ג)}} בעל מקרקעין שקיבל הודעה לפי סעיף קטן (א)(2) או (ב)(2) רשאי לפנות לגורם המפעיל בבקשה שיודיע לו על העיתוי המתוכנן לביצוע הפעולות, והגורם המפעיל ייענה לבקשה ככל שאין בכך כדי לפגוע בפעילותו או להכביד עליה; הודעה כאמור באותם סעיפים קטנים תימסר לבעל המקרקעין אחת לשנה ותפרט את האפשרות לפנות לגורם המפעיל בבקשה כאמור ואת דרכי ההתקשרות עם הגורם המפעיל לצורך הפנייה.
{{ח:תת|(ד)}} לא ניתן למצוא את בעל המקרקעין, יפרסם הגורם המפעיל, בעיתון יומי בשפה העברית, את פרטי זיהוי המקרקעין, שם בעל המקרקעין והפניה לאתר האינטרנט של הגורם המפעיל שבו תפורט ההודעה; פורסמה הודעה בעיתון כאמור, חזקה שבעל המקרקעין קיבל אותה ביום הפרסום.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} בעל מקרקעין המיועדים למגורים בתכנית המתנגד לביצוע פעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, רשאי לפנות בהשגה למנהל מינהל הדלק שבמשרד התשתית הלאומיות, האנרגיה והמים ({{ח:פנימי|סימן ו|בסימן זה}} – המנהל) במועדים כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} המתנגד לפעולה המנויה בסעיף קטן (א)(1) – יפנה כאמור בתוך 23 ימים מיום מסירת ההודעה;
{{ח:תתתת|(ב)}} המתנגד לפעולה המנויה בסעיף קטן (א)(2) – יפנה כאמור בתוך 16 ימים מיום מסירת ההודעה;
{{ח:תתתת|(ג)}} המתנגד לפעולה המנויה בסעיף קטן (א)(3) – יפנה כאמור בתוך 10 ימים מיום מסירת ההודעה.
{{ח:תתת|(2)}} בעל מקרקעין שאינם מיועדים למגורים בתכנית המתנגד לביצוע פעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, רשאי לפנות בהשגה למנהל במועדים כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} המתנגד לפעולה המנויה בסעיף קטן (ב)(1) – יפנה כאמור בתוך 16 ימים מיום מסירת ההודעה;
{{ח:תתתת|(ב)}} המתנגד לפעולה המנויה בסעיף קטן (ב)(2) – יפנה כאמור בתוך 16 ימים מיום מסירת ההודעה;
{{ח:תתתת|(ג)}} המתנגד לפעולה המנויה בסעיף קטן (ב)(3) – יפנה כאמור בתוך 10 ימים מיום מסירת ההודעה.
{{ח:תתת|(3)}} בפנייה לפי סעיף קטן זה יציין בעל המקרקעין את הפרטים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}; שר האוצר רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}}.
{{ח:תתת|(4)}} פנה בעל מקרקעין בהשגה למנהל כאמור בסעיף קטן זה, יודיע על כך המנהל לגורם המפעיל, והגורם המפעיל יהיה רשאי להיכנס למקרקעין ולבצע בהם את הפעולות האמורות רק אם קיבל הרשאה לכך מאת המנהל.
{{ח:תתת|(5)}} המנהל ימסור לבעל המקרקעין את החלטתו בהשגה, ואם החליט המנהל להרשות לגורם המפעיל להיכנס למקרקעין ולבצע בהם את הפעולות, יודיע על כך המנהל לבעל המקרקעין 7 ימים לפחות לפני המועד לביצוע הפעולות, בצירוף נימוקים.
{{ח:תת|(ו)}} כניסה וביצוע של פעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}} במקרקעין המוחזקים בידי מערכת הביטחון טעונים אישור מראש של הגוף המוסמך לכך על פי דין לגבי אותו מקום; בסעיף קטן זה, ”מערכת הביטחון“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} משרד הביטחון ויחידות הסמך של משרד הביטחון;
{{ח:תתת|(2)}} יחידות ויחידות סמך של משרד ראש הממשלה שעיקר פעילותן בתחום ביטחון המדינה;
{{ח:תתת|(3)}} צבא הגנה לישראל;
{{ח:תתת|(4)}} מפעלי מערכת הביטחון כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים#סעיף 20|בסעיף 20 לחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ״ח–1998}}, שאינם יחידות כאמור בפסקה (2), ואשר שר הביטחון הודיע עליהם למנהל;
{{ח:תתת|(5)}} משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר והרשות להגנה על עדים;
{{ח:תתת|(6)}} מפעלים וספקים המייצרים ציוד ביטחוני, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התאגידים הביטחוניים (הגנה על אינטרסים ביטחוניים)|בחוק התאגידים הביטחוניים (הגנה על אינטרסים ביטחוניים), התשס״ו–2006}}, בעבור גוף המנוי בפסקאות (1) עד (5), שהשר הממונה על אותו גוף הודיע עליהם למנהל.
{{ח:תת|(ז)}} גורם מפעיל המתכוון להיכנס למקרקעין המיועדים בתכנית לצורכי ציבור, כמשמעותם לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}, ולבצע בהם פעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, ימסור הודעה כאמור בסעיף קטן (ב), לפי העניין, גם לרשות המקומית שבתחומה נמצאים המקרקעין.
{{ח:תת|(ח)}} הודעה מאת גורם מפעיל תשלח בדואר רשום לכתובת בעל המקרקעין כאמור {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין#סעיף 2|בסעיף 2(א)(11) או (11א) לחוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}}; הודעה לרשות מקומית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(ז)}} תישלח בדואר רשום למשרדי הרשות המקומית.
{{ח:תת|(ט)}} בסעיף זה, ”יום מסירת ההודעה“ – בתום חמישה ימים מיום שליחת ההודעה כאמור בסעיף קטן (ח), ואם פורסמה ההודעה בעיתון כאמור בסעיף קטן (ד) – יום פרסום ההודעה בעיתון.

{{ח:סעיף|13|ערעור}}
{{ח:תת|(א)}} הרואה עצמו נפגע מהחלטת המנהל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(ה)}}, רשאי לערער על החלטת המנהל לבית משפט השלום שבתחום שיפוטו נמצאים המקרקעין, בתוך 21 ימים מהיום שבו נמסרה לו ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט הדן בערעור רשאי לאשר את החלטת המנהל, לבטלה, או להתנותה בתנאים, ורשאי הוא לתת כל סעד שבית משפט הדן בעניין אזרחי מוסמך לתיתו.
{{ח:תת|(ג)}} הגשת ערעור לבית המשפט לא תעכב את השימוש בסמכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, אלא אם כן החליט על כך בית המשפט, בהחלטה מנומקת מטעם מיוחד.

{{ח:סעיף|14|סדרי דין בערעור}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי לקבוע סדרי דין בערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}; באין סדרי דין, ידון בית המשפט בדרך הנראית לו מועילה ביותר להכרעה צודקת ומהירה.

{{ח:סעיף|15|ביצוע פעולות במקרקעין בלא הודעה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}}, רשאי גורם מפעיל להיכנס למקרקעין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11}} לשם ביצוע פעולה המנויה {{ח:פנימי|סעיף 11|באותו סעיף}}, אף בלא הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, אם סבר שמתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפעולה דחופה וחיונית למניעת דליפת נפט או למניעת נזק לאדם או לסביבה, ובלבד שהגורם המפעיל ייתן הודעה מפורטת לבעל המקרקעין ולמנהל בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־48 שעות לאחר ביצוע הפעולה;
{{ח:תתת|(2)}} הפעולה נדרשת לשם מניעת נזק משמעותי לסביבה או לרכוש לרבות למיתקן נפט, ולא ניתן להמתין עד תום התקופה {{ח:פנימי|סעיף 12|שבסעיף 12(א)(1) או (3) או (ב)(1) או (3)}}, ובלבד שהגורם המפעיל נתן הודעה לבעל המקרקעין ולמנהל בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־48 שעות לפני ביצוע הפעולה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ד)}} יחולו לעניין הודעה לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} הסמכות לפי סעיף קטן (א) תהיה נתונה לגורם המפעיל עד להשלמת ביצוע הפעולה להנחת דעתו.

{{ח:סעיף|16|פיצויים בעד נזק}}
{{ח:תת|(א)}} גורם מפעיל שמשתמש בסמכות ומבצע פעולות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, יימנע עד כמה שהדבר ניתן מגרימת נזק, ויחזיר את המקרקעין, ככל האפשר, למצב שהיו בו אילולא נעשה שימוש בהם.
{{ח:תת|(ב)}} נגרם נזק כתוצאה מביצוע הפעולות האמורות, ישלם הגורם המפעיל, לפי דרישת הניזוק, פיצויים על הנזק שנגרם.
{{ח:תת|(ג)}} החליט הגורם המפעיל לדחות דרישה לפיצויים לפי סעיף קטן (ב), כולה או חלקה, ימסור לתובע הודעה מנומקת בכתב על כך בתוך 60 ימים מיום קבלת הדרישה, וישלם לו, בתוך המועד האמור, את הסכום שאינו שנוי במחלוקת; כל אחד מהצדדים רשאי להעביר את הדרישה לפיצויים להכרעתה של ועדת ערר כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|בחוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}}, שתקבע את סכום הפיצויים; שר המשפטים, בהסכמת שר האוצר, יקבע את סדרי הדין של הוועדה, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי#סעיף 45|סעיפים 45(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי#סעיף 46|ו־46 לחוק האמור}}; יושב ראש ועדת הערר רשאי להורות לגבי כל עניין הנוגע לסדרי דין שלא נקבעה לגביו הוראה לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|17|איסור ביצוע פעולות מסוימות במקרקעין בלא אישור המנהל}}
{{ח:ת}} לא ישתול אדם עצים, לא יבנה ולא יחפור במקרקעין שבהם מצוי מיתקן נפט, למעט מיתקן הגנה קתודית, אלא אם כן הסכים לכך הגורם המפעיל, בכתב, ובהיעדר הסכמה כאמור – אם ניתן לכך אישור המנהל, לאחר שנתן לגורם המפעיל הזדמנות להשמיע את טענותיו.

{{ח:סעיף|18|עונשין}}
{{ח:ת}} העושה אחד מאלה, דינו – מאסר שלוש שנים או הקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}:
{{ח:תת|(1)}} שותל עצים, בונה או חופר במקרקעין שבהם מצוי מיתקן נפט, למעט מיתקן הגנה קתודית, בלא שניתנו לכך הסכמת הגורם המפעיל או אישור המנהל, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}};
{{ח:תת|(2)}} מפריע לפעילות של גורם מפעיל או מי מטעמו המנויה להלן:
{{ח:תתת|(א)}} הקמה, הפעלה, שינוי, בדיקה או תיקון של נכס פעילות;
{{ח:תתת|(ב)}} פריקה, אחסון, הולכה, ניפוק או טעינה, של נפט;
{{ח:תת|(3)}} מפריע לקיומו של נכס פעילות.

{{ח:קטע2|סימן ז|סימן ז׳: הוראות לעניין נכסי פעילות ופעילות של גורם מפעיל בתחום נמל}}

{{ח:סעיף|19|הוראות לעניין תחולת {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|חוק רשות הספנות והנמלים}}}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|חוק רשות הספנות והנמלים, התשס״ד–2004}} ({{ח:פנימי|סימן ז|בסימן זה}} – חוק רשות הספנות והנמלים) לא יחולו לגבי נכס פעילות שבתחום נמל המנוי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#תוספת 2|בתוספת השנייה לחוק האמור}} ולגבי גורם מפעיל ופעילותו בקשר לנכס כאמור, בכפוף להוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 8|סעיפים 8}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 10|10}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 13|13}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 14|14}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 16|16}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 19|19}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 21|21}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 22|22}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 24|24}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 29|29}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 32|32(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 33|33}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 42|42(א), (ג) ו־(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 43|ו־43 עד 48 לחוק רשות הספנות והנמלים}} יחולו לגבי נכס פעילות כאמור בסעיף קטן (א) ולגבי גורם מפעיל ופעילותו כאמור בו, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 10|בסעיף 10}} –
{{ח:תתתת|(א)}} בסעיף קטן (א), במקום ”לתת שירותי נמל“ יקראו "”לתת כל סוג של שירותי נמל“;
{{ח:תתתת|(ב)}} בסעיף קטן (ב), אחרי ”בכתב ההסמכה“ יקראו ”ולעניין הסמכה לתאגיד מורשה שהוא גורם מפעיל – לתקופה שבה נתנה המדינה לגורם המפעיל זכות בנכסי הפעילות“, במקום ”תנאים, לרבות תנאים הנדרשים“ יקראו ”תנאים בעניינים הנוגעים לבטיחות ואיכות הסביבה, לרבות תנאים הנדרשים“, ובסופו יקראו ”לעניין זה, ”גורם מפעיל“ ו”נכסי הפעילות“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 1|בחוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל, התשע״ז–2017}}“;
{{ח:תתתת|(ג)}} סעיף קטן (ג) – לא ייקרא;
{{ח:תתת|(2)}} הפעלת סמכות המנהל לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 13|סעיף 13}}, לעניין תאגיד מוסמך שהוא גורם מפעיל, טעונה אישור שר האוצר;
{{ח:תתת|(3)}} הפעלת סמכות שר התחבורה והבטיחות בדרכים לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 14|סעיף 14}}, לעניין הסמכה של תאגיד מוסמך שהוא גורם מפעיל, טעונה אישור שר האוצר;
{{ח:תתת|(4)}} יקראו את {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 16|סעיף 16}}, לעניין גורם מפעיל, כך שבמקום ”לשר“ יקראו ”לשרים“;
{{ח:תתת|(5)}} הפעלת סמכות שר התחבורה והבטיחות בדרכים לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 22|סעיף 22(א)}}, לקבוע נסיבות וטעמים להחדלת הפעלתו של נמל, לגבי נמל שמצוי בו נכס פעילות, טעונה הסכמת שר האוצר;
{{ח:תתת|(6)}} יקראו את {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 32|סעיף 32(ב)}}, לעניין נמל שמצוי בו נכס פעילות, כך שבמקום ”השר“ יקראו ”השרים“.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 8|סעיפים 8}}, {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 24|24}} {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 29|ו־29 לחוק רשות הספנות והנמלים}} כדי לגרוע מחובת סודיות לפי כל דין.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 9|בסעיף 9(ב)(2) ו־(3) לחוק רשות הספנות והנמלים}}, העמדת נכס שהוא מקרקעין מועברים תת־ימיים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|בחוק האמור}}, לשימוש תאגיד מורשה שהוא גורם מפעיל, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 9|אותו סעיף}}, לא תהיה כנגד דמי שימוש כאמור {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 9|באותו סעיף}}.

{{ח:סעיף|20|הסכם לקבלת שירותים}}
{{ח:ת}} גורם מפעיל רשאי להתקשר בהסכם עם חברת נמל או חברת הפיתוח והנכסים, כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|בחוק רשות הספנות והנמלים}}, לצורך קבלת שירותים בתמורה; הסכם כאמור שנחתם בין בעל זיכיון המשנה ובין חברת הפיתוח והנכסים ערב יום התחילה ימשיך לעמוד בתוקפו ויראו אותו כאילו נחתם בין הגורם המפעיל לחברה כאמור.

{{ח:סעיף|21|גריעת מקרקעין מהמקרקעין המועברים}}
{{ח:ת}} רשות מקרקעי ישראל וחברת הפיתוח והנכסים כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|בחוק רשות הספנות והנמלים}}, יגיעו להסכמה ביניהן לגבי גריעת קרקעות המפעל שבנמל אילת, מהמקרקעין המועברים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|בחוק רשות הספנות והנמלים}} שאינם מקרקעין תת־ימיים; שר האוצר, בהתייעצות עם שר התחבורה והבטיחות בדרכים, יכריע בכל מחלוקת הנוגעת לגובה הפיצוי שישולם לחברת הפיתוח והנכסים בשל גריעה כאמור.

{{ח:קטע2|סימן ח|סימן ח׳: תיקונים עקיפים}}

{{ח:סעיף|22|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}}.}}

{{ח:סעיף|23|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים|בפקודת הנמלים [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.}}

{{ח:סעיף|24|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}.}}

{{ח:סעיף|25|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים|בחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:סעיף|26|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|בחוק רשות הספנות והנמלים, התשס״ד–2004}}.}}

{{ח:סעיף|27|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018)|בחוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018), התשע״ז–2016}}.}}

{{ח:סעיף|28|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:קטע2|סימן ט|סימן ט׳: תחילה והוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|29|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתם של {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5 עד 7}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9 עד 20}}, {{ח:פנימי|סעיף 22|22}}, {{ח:פנימי|סעיף 24|24 עד 27}} {{ח:פנימי|סעיף 32|ו־32}}, בתום תקופת הזיכיון, ואולם השנה הראשונה לגביה תחול חובה למסור הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(ג)}} לצורך ביצוע פעולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(א)(2) ו־(ב)(2)}} או לפרסם הודעה בעיתון בנוגע לפעולות אלו לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ד)}} תהיה 2018.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}} ביום תחילת הפעילות.

{{ח:סעיף|30|הוראות מעבר לעניין רישיונות והוראת שעה}}
{{ח:תת|(א)}} כל רישיון, אישור, הסמכה, היתר, רישום במרשם או כל מסמך דומה אחר אף אם כינויו שונה (בסעיף זה – רישיון), שניתן לבעל זיכיון המשנה לפי דין, לרבות לפי {{ח:חיצוני|חוק הגז (בטיחות ורישוי)|חוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ״ט–1989}}, והיה בתוקף ערב יום תחילת הפעילות, ימשיך לעמוד בתוקפו עד תום שנה מהמועד האמור, ולעניין רישיון שניתן לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}} – עד תום שנתיים מהמועד האמור או עד המועד הנקוב ברישיון, לפי המאוחר, אלא אם כן הוגבל, הותלה או בוטל במהלך התקופה האמורה לפי הוראות הדין שמכוחו ניתן, ויראו רישיון כאמור כאילו ניתן לחברה שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}}, ואולם, על אף האמור בכל דין, לרבות הדין שמכוחו ניתן הרישיון, עצם העברת הפעילות מבעל זיכיון המשנה לחברה האמורה לא יהווה עילה להגבלה, התליה או ביטול של הרישיון כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוטל על גורם מפעיל שהוא חברה כאמור בסעיף קטן (א) כל תשלום חובה בעד הארכת תוקפו של רישיון לפי אותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין רישיון המסדיר עניינים של תכנון ובנייה, ובכלל זה רישיון שניתן לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק י3|פרק י׳3 לחוק התכנון והבנייה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22(6) לחוק זה}}.

{{ח:סעיף|31|העברת הפעילות}}
{{ח:תת|(א)}} העברת הפעילות מבעל זיכיון המשנה לחברה שתוקם לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}} תיעשה לא יאוחר מיום ט״ז בתשרי התשע״ט (25 בספטמבר 2018).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי להאריך את מועד העברת הפעילות כאמור באותו סעיף קטן בשישה חודשים, אם מצא כי בשל נסיבות שלא ניתן היה לצפותן מראש יש צורך בהארכה כאמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|שר האוצר האריך את מועד העברת הפעילות מבעל זיכיון המשנה לחברה שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}}, עד יום י״ח באדר ב׳ התשע״ט (25 במרס 2019) (ק״ת תשע״ט, 1335, 1906).}}
{{ח:תת|(ג)}} עד יום תחילת הפעילות –
{{ח:תתת|(1)}} בכל מקום, למעט {{ח:פנימי|סימן א|סימנים א׳ עד ד׳}}, {{ח:פנימי|סעיף 23|וסעיפים 23}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25}}, {{ח:פנימי|סעיף 31|31}} {{ח:פנימי|סעיף 32|ו־32}}, במקום ”הגורם המפעיל“ יקראו ”גורם מפעיל או בעל זיכיון המשנה, לפי העניין“;
{{ח:תתת|(2)}} יראו הודעה שמסר או פרסם בעל זיכיון משנה לפי {{ח:פנימי|סימן ו|סימן ו׳}} כאילו נמסרה או פורסמה, לפי העניין, על ידי הגורם המפעיל.

{{ח:סעיף|32|פיקוח על מחירים}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|בחוק הפיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ״ו–1996}}, בתקופה של שישה חודשים מיום התחילה לא יחולו על גורם מפעיל ועל בעל זיכיון המשנה צווים מכוח {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מחירי מצרכים ושירותים#פרק ה|פרק ה׳}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מחירי מצרכים ושירותים#פרק ו|או ו׳ לאותו חוק}} שהיו בתוקף ביום התחילה; במהלך תקופה זו שר האוצר ושר התשתיות הלאומיות האנרגיה והמים (להלן – השרים) יבחנו את הצורך בתיקון הצווים האמורים לשם התאמתם לפעילות הגורם המפעיל ובעל זיכיון המשנה; השרים רשאים להאריך את התקופה האמורה בשישה חודשים נוספים, ובלבד שעד לקבלת החלטה על ידי השרים כאמור לא יהיה שינוי במחירי החברה שתוקם לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}} ללקוחות במשק הישראלי שאינו נדרש משינוי בשל תנאי השוק.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}})}}}}
{{ח:קטע3||הודעת עובד עובר}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} אני החתום מטה {{מוקטן|(שם מלא של העובד העובר)}} מספר ת.ז. ___________ מסכים לעבור לעבוד בחברה שהוקמה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל, התשע״ז–2017}} (להלן – החוק) החל {{ח:פנימי|סעיף 1|מיום תחילת הפעילות כהגדרתו באותו חוק}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} ידוע לי שבהסכמה זו אני מסכים לכך שיחולו עליי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב) לחוק}}.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים | | {{טקסט תחתי|__________|(חתימת העובד העובר)}} | {{טקסט תחתי|_________|(תאריך)}}}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ה)}})}}}}
{{ח:קטע3||פרטים שיש לכלול בהשגה}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} פרטי זיהוי המקרקעין שלגביהם מוגשת ההשגה;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} שם ומספר תעודת הזהות של המשיג;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} כתובת המשיג אליה יישלחו בדואר הודעות מאת המנהל והחלטתו, ואם הסכים לכך המשיג, יישלחו ההודעות וההחלטה לכתובת דואר אלקטרוני שמסר המשיג, בלבד;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 2 פרט 4}}
{{ח:ת}} טעמים להתנגדות לביצוע הפעולה;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 2 פרט 5}}
{{ח:ת}} מסמכים התומכים בעובדות הנטענות בהשגה.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ג)}})}}}}
{{ח:קטע3||הוראות מיוחדות לעניין מקרקעין ובכלל זה המחוברים להם מנכסי המפעל}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שטח	הוראות

1.	השטח שמתוחם על ידי נקודות הציון שלהלן:	{{מוגדל|יוחכר באמצעות רשות מקרקעי ישראל לעיריית אילת, לשימוש לטובת הציבור, תוך מתן עדיפות לשמירה על ערכי טבע ייחודיים.}}

רשת X(ITM)	רשת Y(ITM)

193,405	382,069

193,349.6	381,909

193,276	382,016

193,342.6	382,120

2.	השטח שמתוחם על ידי נקודות הציון שלהלן:	{{מוגדל|יוחכר לגורם המפעיל באמצעות רשות מקרקעי ישראל, והגורם המפעיל יעניק זכות שימוש לאחר, לשימוש לטובת הציבור, תוך מתן עדיפות לשמירה על ערכי טבע ייחודיים, בתנאים שיקבע הגורם המפעיל, לרבות לעניין הגבלת זכות השימוש לפי הוראת שר האוצר, בהתייעצות עם שר התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים, ושר הביטחון.}}

רשת X(ITM)	רשת Y(ITM)

193,349.6	381,909

193,098.4	381,794

193,094.1	381,797.9

193,276	382,016

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ב באדר התשע״ז (20 במרס 2017).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]