חוק יום הזכרון לחללי מערכות ישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יום הזכרון לחללי מערכות ישראל, התשכ״ג–1963}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000680}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ג, 72|חוק יום הזכרון לחללי מלחמת הקוממיות וצבא־הגנה לישראל|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210129.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 122|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210127.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 6|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210126.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 54|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211006.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 312|חוק יום הזכרון לחללי מערכות ישראל ויום העצמאות (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299641.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 178|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301355.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 130|תיקון מס׳ 45 לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5303942.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ד׳ באייר – יום הזכרון|תיקון: תשמ״א, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ד׳ באייר הוא יום זכרון גבורה ללוחמי צבא־הגנה לישראל שנתנו נפשם על הבטחת קיומה של מדינת ישראל וללוחמי מערכות ישראל שנפלו למען תקומת ישראל, להתייחדות עם זכרם ולהעלאת מעשי גבורתם.
{{ח:תת|(ב)}} חל ד׳ באייר בששי בשבוע, יקויים יום הזכרון ביום ב׳ באייר של אותה שנה; חל בחמישי בשבוע, יקיים יום הזכרון ביום ג׳ באייר של אותה שנה, חל בראשון בשבוע, יקויים יום הזכרון ביום ה׳ באייר של אותה שנה.

{{ח:סעיף|2|תחילתו של יום הזכרון וסיומו}}
{{ח:ת}} תחילתו של יום הזכרון היא משקיעת החמה אור ליום ד׳ באייר או ג׳ באייר או ב׳ באייר, הכל לפי הענין, וסיומו עם צאת הכוכבים למחרתו.

{{ח:סעיף|3|דרכי קיום של יום הזכרון}}
{{ח:ת}} ביום הזכרון תהא בכל רחבי המדינה דומיה של שתי דקות בהן תשבות כל עבודה ותיפסק כל תנועה בדרכים; הדגלים על הבנינים הציבוריים יורדו לחצי תורן; יקויימו אזכרות ועצרות־עם; ייערכו טכסי התייחדות במחנות צבא־הגנה לישראל ובמוסדות חינוך; תכניות השידורים יביעו את ייחודו של היום.

{{ח:סעיף|3א|איסור גביית תשלום|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} לא ייגבה תשלום בעבור השתתפות באזכרות, בעצרות עם ובטקסי התייחדות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, או באירועים אחרים לציון יום הזיכרון, המאורגנים על ידי משרד ממשלתי או גוף ממומן; בסעיף זה, ”גוף ממומן“ – גוף מתוקצב וגוף נתמך כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, מוסד ציבור הנתמך לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 3א|סעיף 3א לחוק האמור}} וכן גוף שהמדינה או רשות מקומית משתתפת בתקציבו במישרין או בעקיפין.

{{ח:סעיף|4|איסור עינוגים ציבוריים|תיקון: תשל״ח, תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} ביום הזכרון לא יקויימו עינוגים ציבוריים.
{{ח:תת|(ב)}} בליל יום הזכרון יהיו בתי קפה סגורים מתחילת יום הזכרון ועד לזריחת השמש למחרתו.
{{ח:תת|(ג)}} העובר על הוראות סעיפים קטנים (א) או (ב), דינו – קנס.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה, ”עינוג ציבורי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|בחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|צו עבירת קנס (יום הזכרון לחללי מערכות ישראל)|צו עבירת קנס (יום הזכרון לחללי מערכות ישראל), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|4א|היעדרות קרוב משפחה מעבודה|תיקון: תשנ״ד, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} קרוב משפחה של חלל מערכות ישראל, רשאי להיעדר מעבודתו ביום הזכרון; לענין זה יראו עובד שנעדר מעבודתו כאילו עבד.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה, ”קרוב משפחה“ – הורים, הורי הורים, בן זוג, ילדים, אחים ואחיות, ולרבות אדם שיתום של חלל מערכות ישראל סמוך על שולחנו והוא אינו אלמן או אלמנה של אותו חלל.

{{ח:סעיף|5|הוראות לקיום יום הזכרון}}
{{ח:ת}} שר הבטחון, בהתייעצות עם המועצה הציבורית המייעצת שנתמנתה לענין {{ח:חיצוני|חוק בתי קברות צבאיים|חוק בתי קברות צבאיים, תש״י–1950}}, רשאי להורות הוראות לקיום יום הזכרון בהתאם לחוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ג׳ בניסן תשכ״ג (28 במרס 1963).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]