חוק זכות יוצרים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק זכות יוצרים, התשס״ח–2007}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000641}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ח, 38|חוק זכות יוצרים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300007.pdf}}, {{ח:תיבה|82|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2122.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 993|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301134.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 458|חוק התאמת יצירות, ביצועים ושידורים לאנשים עם מוגבלות (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301623.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 504|חוק הארכת תקופת זכות יוצרים בתקליט וזכויות מבצעים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382347.pdf}}, {{ח:תיבה|1201|חוק העיצובים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390481.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 187|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528384.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: תנאים לקיומה של זכות יוצרים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: מהות זכות היוצרים}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: שימושים מותרים}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: בעלות בזכות יוצרים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: תקופת זכות יוצרים}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: זכות מוסרית}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הפרה ותרופות}}

{{ח:פנימי|פרק ח1|פרק ח׳1: חשיפת זהותו של עושה פעולה בתוכן ברשת תקשורת אלקטרונית}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: תיקונים עקיפים}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: תחילה, תחולה והוראות מעבר}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ז־2, תשע״ט}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכות יוצרים“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכות מוסרית“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טביעה“, לעניין צלילים – שימור של צלילים באמצעי המאפשר לשמעם או להעתיקם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצירה אדריכלית“ – בניין או מבנה אחר, וכן מודל לבניין או למבנה כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצירה אמנותית“ – לרבות רישום, ציור, יצירת פיסול, תחריט, ליטוגרפיה, מפה, תרשים, יצירה אדריכלית, יצירת צילום ויצירת אמנות שימושית, ובכלל זה גופן (Typeface);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצירה דרמטית“ – לרבות מחזה, יצירה קולנועית, יצירה דרמטית–מוסיקלית, יצירת מחול ופנטומימה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצירה משותפת“ – יצירה שנוצרה בידי כמה יוצרים במשותף ולא ניתן להבחין בחלקו של כל אחד מהם ביצירה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצירה ספרותית“ – לרבות יצירה המבוטאת בכתב, הרצאה, טבלה, לקט, וכן תוכנת מחשב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצירת פיסול“ – לרבות תבנית או מודל של פסל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצירת צילום“ – לרבות יצירה המופקת בתהליך הדומה לצילום, ולמעט צילום שהוא חלק מיצירה קולנועית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצירה קולנועית“ – לרבות יצירה טלוויזיונית וכל יצירה שדומה במהותה ליצירה קולנועית או ליצירה טלוויזיונית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לקט“ – לקט של יצירות לרבות אנציקלופדיה או אנתולוגיה, וכן לקט של נתונים לרבות מאגר מידע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפיק“, לעניין יצירה קולנועית או תקליט – מי שאחראי על ביצוע הפעולות הדרושות לשם יצירת היצירה הקולנועית או התקליט, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עותק מפר“ – עותק של יצירה שיש בה זכות יוצרים, למעט בניין או מבנה אחר, שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} עותק שנעשה בישראל בלא רשותו של בעל זכות היוצרים באופן שמהווה הפרה של זכות היוצרים להעתקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(1)}};
{{ח:תתת|(2)}} עותק שיובא לישראל אשר אילו היה נעשה בישראל, היתה עשייתו מהווה הפרה של זכות היוצרים להעתקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(1)}}; ואולם עותק שנעשה מחוץ לישראל ברשותו של בעל זכות היוצרים במדינה שבה נעשה, לא ייחשב לעותק מפר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרסום“, של יצירה – הוצאה של מספר סביר של עותקים של היצירה, בשים לב לאופייה, לרשות הציבור, ברשותו של בעל זכות היוצרים, למעט ביצוע פומבי של היצירה או שידורה, ולמעט הצגה לציבור של יצירה אמנותית שאינה גופן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשת תקשורת אלקטרונית“ – רשת האינטרנט, וכן כל רשת תקשורת ציבורית אחרת שהשר קבע בצו, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנת מחשב“ – תוכנת מחשב בכל צורה שבה היא מבוטאת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקליט“ – טביעה של צלילים, למעט טביעה של צלילים ביצירה קולנועית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר המשפטים.

{{ח:סעיף|2|מקום הפרסום לראשונה}}
{{ח:ת}} בחוק זה יחולו הוראות אלה לעניין המקום שבו פורסמה יצירה לראשונה:
{{ח:תת|(1)}} יצירה שפורסמה בכמה מדינות בתוך שלושים ימים מיום שפורסמה לראשונה – יראו אותה כאילו פורסמה לראשונה בכולן בו־זמנית;
{{ח:תת|(2)}} יצירה שפורסמה לראשונה בישראל ובמדינות אחרות בו־זמנית – יראו אותה כאילו פורסמה לראשונה בישראל.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: תנאים לקיומה של זכות יוצרים}}

{{ח:סעיף|3|ייחוד הוראות החוק}}
{{ח:ת}} לא תהא זכות יוצרים ביצירה אלא לפי הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|4|היצירות שבהן יש זכות יוצרים}}
{{ח:תת|(א)}} זכות יוצרים תהא ביצירות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יצירה מקורית שהיא יצירה ספרותית, יצירה אמנותית, יצירה דרמטית או יצירה מוסיקלית, המקובעת בצורה כלשהי;
{{ח:תתת|(2)}} תקליט;
{{ח:תת}} ובלבד שהתקיים לגבי היצירות האמורות אחד התנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}} או שיש בהן זכות יוצרים מכוח צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף קטן (א), מקוריות של לקט היא המקוריות בבחירה ובסידור של היצירות או של הנתונים שבו.

{{ח:סעיף|5|היקף זכות היוצרים ביצירה}}
{{ח:ת}} זכות יוצרים ביצירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}} לא תחול על כל אחד מאלה, ואולם על דרך ביטוים תחול זכות היוצרים:
{{ח:תת|(1)}} רעיון;
{{ח:תת|(2)}} תהליך ושיטת ביצוע;
{{ח:תת|(3)}} מושג מתמטי;
{{ח:תת|(4)}} עובדה או נתון;
{{ח:תת|(5)}} חדשות היום.

{{ח:סעיף|6|פרסומים רשמיים}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, לא תהא זכות יוצרים בחוקים, בתקנות, בדברי הכנסת ובהחלטות שיפוטיות של בית משפט או של כל רשות שלטונית המפעילה סמכות שפיטה על פי דין.

{{ח:סעיף|7|מדגמים ועיצובים|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, לא תהא זכות יוצרים במדגם כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת הפטנטים והמדגמים|בפקודת הפטנטים והמדגמים}} או בעיצוב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העיצובים|בחוק העיצובים, התשע״ז–2017}}, אלא אם כן המדגם או העיצוב אינו משמש ואינו מכוון לשמש לייצור תעשייתי; השר רשאי לקבוע תנאים שבהתקיימם ייחשב מדגם או עיצוב כמשמש לייצור תעשייתי.

{{ח:סעיף|8|זיקה לישראל}}
{{ח:תת|(א)}} זכות יוצרים תהא ביצירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(א)(1)}}, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} היצירה פורסמה לראשונה בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} בעת יצירתה של היצירה היה יוצרה אזרח ישראלי, או שמקום מגוריו הרגיל היה בישראל, וזאת בין שהיצירה פורסמה ובין שלא פורסמה.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), תהא זכות יוצרים –
{{ח:תתת|(1)}} ביצירה קולנועית – גם אם בעת יצירתה היה מרכז עסקיו של מפיקה, או מקום מגוריו הרגיל, בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} ביצירה אדריכלית וביצירה אמנותית אחרת שהוכללה בבניין או במבנה אחר – גם אם היצירה האדריכלית, הבניין או המבנה, לפי העניין, ממוקמים בישראל.
{{ח:תת|(ג)}} זכות יוצרים תהא בתקליט אם בעת יצירת התקליט מפיק התקליט היה אזרח ישראלי, או שמקום מגוריו הרגיל, ואם הוא תאגיד – מרכז עסקיו, היה בישראל; ואולם זכות יוצרים להעתקה, להעמדה לרשות הציבור ולהשכרה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(1), (5) ו־(7)}}, תהא בתקליט, גם אם התקליט פורסם לראשונה בישראל.

{{ח:סעיף|9|זכות יוצרים לפי אמנה בין־לאומית}}
{{ח:ת}} נחתמה אמנה בין ישראל לבין מדינה אחרת בעניין הגנת זכות יוצרים, או שישראל הצטרפה לאמנה בעניין זה, רשאי השר לקבוע, בצו, כי יצירות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(א)}}, שהאמנה מחייבת את הגנתן בישראל, יהיו מוגנות על פי ההוראות שבצו; ההגנה על יצירות כאמור לא תהיה יתירה על ההגנה שהיתה ניתנת להן אילו התקיימו לגביהן התנאים {{ח:פנימי|סעיף 8|שבסעיף 8}}, אלא אם כן הוסכם על כך באמנה, אך לא יותר מכפי שהוסכם.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו זכות-יוצרים (אמנת ברן)|צו זכות־יוצרים (אמנת ברן), תשי״ג–1953}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו זכות יוצרים (ארצות הברית)|צו זכות יוצרים (ארצות הברית), תשי״ג–1953}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו זכות יוצרים (האמנה העולמית)|צו זכות יוצרים (האמנה העולמית), תשט״ו–1955}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו זכות יוצרים (אמנה להגנת יצרני רישמת קול)|צו זכות יוצרים (אמנה להגנת יצרני רישמת קול), תשל״ח–1978}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו זכות יוצרים (הסכם טריפס)|צו זכות יוצרים (הסכם טריפס), התש״ס–1999}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו זכויות יוצרים, מבצעים ומשדרים (אמנת רומא)|צו זכויות יוצרים, מבצעים ומשדרים (אמנת רומא), התשס״ג–2002}}.}}

{{ח:סעיף|10|שמירה על הדדיות}}
{{ח:ת}} מצא השר שמדינה מסוימת אינה מעניקה הגנה ראויה ליצירות של יוצרים שהם אזרחים ישראליים, רשאי הוא, באישור הממשלה, להגביל בצו את הזכויות הקבועות לפי חוק זה, כולן או חלקן, ביחס ליצירות של יוצרים שהם אזרחי אותה מדינה; קבע השר כאמור, יחול הצו על יצירות שנוצרו לאחר כניסתו לתוקף.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: מהות זכות היוצרים}}

{{ח:סעיף|11|זכות יוצרים מהי|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} זכות יוצרים ביצירה היא הזכות הבלעדית לעשות ביצירה, או בחלק מהותי ממנה, פעולה, אחת או יותר, כמפורט להלן, בהתאם לסוג היצירה:
{{ח:תת|(1)}} העתקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}} – לגבי כל סוגי היצירות;
{{ח:תת|(2)}} פרסום – לגבי יצירה שלא פורסמה;
{{ח:תת|(3)}} ביצוע פומבי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} – לגבי יצירה ספרותית, יצירה דרמטית, יצירה מוסיקלית ותקליט;
{{ח:תת|(4)}} שידור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14}} – לגבי כל סוגי היצירות;
{{ח:תת|(5)}} העמדת היצירה לרשות הציבור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15}} – לגבי כל סוגי היצירות;
{{ח:תת|(6)}} עשיית יצירה נגזרת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16}}, ועשיית הפעולות המנויות בפסקאות (1) עד (5) ביצירה הנגזרת כאמור – לגבי יצירה ספרותית, יצירה אמנותית שאינה גופן, יצירה דרמטית ויצירה מוסיקלית;
{{ח:תת|(7)}} השכרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17}} – לגבי תקליט, יצירה קולנועית ותוכנת מחשב.

{{ח:סעיף|12|העתקה}}
{{ח:ת}} העתקה של יצירה היא עשיית עותק של היצירה בכל צורה מוחשית, לרבות –
{{ח:תת|(1)}} אחסון של היצירה באמצעי אלקטרוני או באמצעי טכנולוגי אחר;
{{ח:תת|(2)}} עשיית עותק תלת־ממדי של יצירה דו־ממדית;
{{ח:תת|(3)}} עשיית עותק דו־ממדי של יצירה תלת־ממדית;
{{ח:תת|(4)}} העתקה ארעית של היצירה.

{{ח:סעיף|13|ביצוע פומבי}}
{{ח:ת}} ביצוע פומבי של יצירה הוא השמעתה או הצגתה בציבור, במישרין או באמצעות מכשיר.

{{ח:סעיף|14|שידור}}
{{ח:ת}} שידור של יצירה הוא העברה קווית או אלחוטית, של צלילים, מראות או שילוב של צלילים ומראות, הכלולים ביצירה, לציבור.

{{ח:סעיף|15|העמדה לרשות הציבור}}
{{ח:ת}} העמדה של יצירה לרשות הציבור היא עשיית פעולה ביצירה כך שלאנשים מקרב הציבור תהיה גישה אליה ממקום ובמועד לפי בחירתם.

{{ח:סעיף|16|עשיית יצירה נגזרת}}
{{ח:ת}} עשיית יצירה נגזרת היא עשיית יצירה מקורית המבוססת באופן מהותי על יצירה אחרת, כגון תרגום או עיבוד.

{{ח:סעיף|17|השכרה}}
{{ח:תת|(א)}} השכרה של יצירה היא השכרת עותקים פיזיים של היצירה לציבור, לצורכי מסחר, למעט השכרה של תוכנת מחשב או של תקליט המהווים חלק בלתי נפרד מחפץ אחר שהוא המושכר העיקרי.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף קטן (א), השכרה על ידי ספריה ציבורית או ספריה של מוסד חינוך, אינה בגדר השכרה לצורכי מסחר; השר רשאי לקבוע סוגי ספריות ציבוריות וסוגי מוסדות חינוך, שהוראות סעיף קטן זה יחולו עליהם.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: שימושים מותרים}}

{{ח:סעיף|18|שימושים מותרים}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, עשיית הפעולות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיפים 19 עד 30}} מותרת בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 19|באותם סעיפים}} ולשם השגת המטרות המפורטות בהם, אף בלא קבלת רשות מבעל זכות היוצרים ובלא תשלום תמורה, ולעניין הפעולות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32}} – בתמורה ובהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|אותו סעיף}}.

{{ח:סעיף|19|שימוש הוגן}}
{{ח:תת|(א)}} שימוש הוגן ביצירה מותר למטרות כגון אלה: לימוד עצמי, מחקר, ביקורת, סקירה, דיווח עיתונאי, הבאת מובאות, או הוראה ובחינה על ידי מוסד חינוך.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך בחינה של הוגנות השימוש ביצירה לעניין סעיף זה, יישקלו, בין השאר, כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מטרת השימוש ואופיו;
{{ח:תתת|(2)}} אופי היצירה שבה נעשה השימוש;
{{ח:תתת|(3)}} היקף השימוש, מבחינה איכותית וכמותית, ביחס ליצירה בשלמותה;
{{ח:תתת|(4)}} השפעת השימוש על ערכה של היצירה ועל השוק הפוטנציאלי שלה.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לקבוע תנאים שבהתקיימם ייחשב שימוש לשימוש הוגן.

{{ח:סעיף|20|שימוש ביצירה בהליכים משפטיים או מינהליים}}
{{ח:ת}} שימוש ביצירה בהליכים משפטיים או בהליכים מינהליים לפי דין, לרבות דיווח על הליכים אלה, מותר בהיקף המוצדק בשים לב למטרת השימוש כאמור.

{{ח:סעיף|21|העתקה של יצירה המופקדת לעיון הציבור}}
{{ח:תת|(א)}} העתקה של יצירה המופקדת לעיון הציבור לפי חיקוק, מותרת למטרה שלשמה הועמדה לעיון הציבור, ובהיקף המוצדק בשים לב למטרה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו לגבי יצירות שנמסרו לפי {{ח:חיצוני|חוק הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים)|חוק הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים), התשס״א–2000}}.

{{ח:סעיף|22|שימוש אגבי ביצירה}}
{{ח:ת}} שימוש אגבי ביצירה בדרך של הכללתה ביצירת צילום, ביצירה קולנועית או בתקליט, וכן שימוש ביצירה שבה הוכללה היצירה כאמור, מותר; לעניין זה, הכללה במתכוון של יצירה מוסיקלית, לרבות המילים הנלוות אליה, או של תקליט שבו היא טבועה, ביצירה אחרת, לא תיחשב לשימוש אגבי.

{{ח:סעיף|23|שידור או העתקה של יצירה הממוקמת במקום ציבורי}}
{{ח:ת}} שידור, או העתקה בדרך של צילום, ציור, שרטוט או תיאור חזותי דומה, של יצירה אדריכלית, יצירת פיסול או יצירת אמנות שימושית, מותרים אם היצירה ממוקמת בקביעות במקום ציבורי.

{{ח:סעיף|24|העתקה של תוכנת מחשב או עשיית יצירה נגזרת ממנה}}
{{ח:תת|(א)}} העתקה של תוכנת מחשב לצורכי גיבוי, מותרת למי שמחזיק עותק מורשה של תוכנת המחשב; מי שמחזיק עותק כאמור ישמידו עם חלוף הצורך שלשמו נוצר.
{{ח:תת|(ב)}} העתקה של תוכנת מחשב לצורך תחזוקה של עותק מורשה של התוכנה או של מערכת מחשב, או לצורך מתן שירות למי שמחזיק עותק מורשה של תוכנת המחשב, מותרת, אם הדבר נחוץ לשם שימוש בתוכנה.
{{ח:תת|(ג)}} העתקה של תוכנת מחשב או עשיית יצירה נגזרת ממנה, מותרת למי שמחזיק עותק מורשה של תוכנת המחשב, למטרות אלה ובהיקף הדרוש לכך:
{{ח:תתת|(1)}} שימוש בתוכנת המחשב למטרות שלשמן נועדה, ובכלל זה תיקון שגיאות בתוכנת המחשב או התאמתה למערכת מחשב או לתוכנת מחשב אחרת;
{{ח:תתת|(2)}} בדיקה של אבטחת המידע בתוכנת המחשב, תיקון פרצות באבטחת המידע והגנה מפניהן;
{{ח:תתת|(3)}} השגת מידע הדרוש לצורך התאמת מערכת מחשב או תוכנת מחשב אחרת, המפותחת באופן עצמאי, כך שתוכל לפעול עם תוכנת מחשב זו.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף קטן (ג) לא יחולו על העתקה של תוכנת מחשב או עשיית יצירה נגזרת ממנה, כאמור באותו סעיף קטן, אם במידע שהושג במהלכה נעשה שימוש כמפורט להלן, או שהיה אפשר לגלותו, בנקל, גם בלעדיהן:
{{ח:תתת|(1)}} המידע הועבר לאדם אחר, למטרה שונה מהמטרות האמורות בסעיף קטן (ג);
{{ח:תתת|(2)}} המידע שימש לצורך יצירת תוכנת מחשב אחרת המפרה את זכות היוצרים בתוכנת המחשב.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”עותק מורשה“, של תוכנת המחשב – עותק של תוכנת המחשב שנעשה על ידי בעל זכות היוצרים בה או ברשותו.

{{ח:סעיף|25|הקלטה לצורכי שידור}}
{{ח:תת|(א)}} הקלטה של יצירה בידי מי שרשאי לשדרה, מותרת אם היא נעשית לצורך שימוש בשידוריו בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהקליט יצירה לפי הוראות סעיף קטן (א) ישמיד את ההקלטה עד תום שישה חודשים מיום שידורה הראשון או עד למועד מאוחר יותר הקבוע לפי כל דין, או עד למועד מאוחר יותר שעליו הסכים עם בעל זכות היוצרים ביצירה שהוקלטה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), שמירת הקלטה מותרת –
{{ח:תתת|(1)}} למטרות ארכיון;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין מי שרשאי לשדר את היצירה – כל עוד הוא רשאי לעשות כן.

{{ח:סעיף|26|העתקה זמנית}}
{{ח:ת}} העתקה זמנית, לרבות העתקה כאמור שנעשתה בדרך אגבית, של יצירה, מותרת אם היא מהווה חלק בלתי נפרד מהליך טכנולוגי שמטרתו היחידה היא לאפשר העברה של היצירה בין צדדים ברשת תקשורת, על ידי גורם ביניים, או לאפשר שימוש אחר כדין ביצירה, ובלבד שאין לעותק האמור ערך כלכלי משמעותי משל עצמו.

{{ח:סעיף|27|יצירה אמנותית נוספת על ידי היוצר}}
{{ח:ת}} עשיית יצירה אמנותית חדשה שיש בה העתקה חלקית של יצירה קודמת או שהיא יצירה נגזרת של יצירה אמנותית קודמת, וכן כל שימוש ביצירה החדשה כאמור, מותרים ליוצר של היצירה האמנותית הקודמת, גם אם אינו בעל זכות היוצרים בה, ובלבד שהיצירה החדשה אינה מהווה חזרה על עיקרה של היצירה הקודמת או חיקוי שלה.

{{ח:סעיף|27א|יצירות שבעל זכות היוצרים בהן אינו ידוע או לא אותר|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} שימוש ביצירה שבעל זכות היוצרים בה אינו ידוע או לא אותר, מותר בתנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המשתמש פעל בשקידה סבירה לגילוי או לאיתור בעל זכות היוצרים ביצירה, לפי העניין, לפני השימוש;
{{ח:תתת|(2)}} המשתמש ציין באופן ברור באותה דרך שבה הוא עושה שימוש ביצירה, כי השימוש נעשה על פי סעיף זה וכי בעל זכות יוצרים זכאי לבקש שהמשתמש יחדל מהשימוש וכן פרטים ליצירת קשר עמו;
{{ח:תתת|(3)}} המשתמש הפסיק את השימוש או קיבל רישיון לשימוש עתידי לאחר שקיבל הודעה מבעל זכות היוצרים.
{{ח:תת|(ב)}} היה השימוש ביצירה כאמור בסעיף קטן (א) מסחרי, יחולו הוראות אלה נוסף על האמור באותו סעיף קטן:
{{ח:תתת|(1)}} המשתמש פרסם הודעה באינטרנט או בעיתון יומי זמן סביר לפני השימוש;
{{ח:תתת|(2)}} המשתמש שילם לבעל זכות היוצרים תמלוג ראוי לאחר שקיבל הודעה מבעל זכות היוצרים; תמלוג ראוי כאמור ישולם בעד התקופה שתחילתה במועד תחילת השימוש ביצירה.
{{ח:תת|(ג)}} שקידה סבירה תיבחן בין השאר בהתחשב באופי היצירה ובמועד יצירתה.
{{ח:תת|(ד)}} השר רשאי לקבוע בתקנות פעולות שייחשבו שקידה סבירה ופרטים ליצירת קשר כאמור בסעיף קטן (א)(2).
{{ח:תת|(ה)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכויות האפוטרופוס הכללי לפי {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי|חוק האפוטרופוס הכללי, התשל״ח–1978}}.

{{ח:סעיף|28|שיקום והקמה מחדש של בניינים}}
{{ח:ת}} שימוש ביצירות אלה מותר לצורך שיקום או הקמה מחדש של בניין או של מבנה אחר:
{{ח:תת|(1)}} היצירה האדריכלית שהיא הבניין או המבנה האמורים, או המודל שלהם;
{{ח:תת|(2)}} השרטוטים והתכניות ששימשו, ברשות בעל זכות היוצרים בהם, להקמת הבניין או המבנה האמורים, בעת שהוקמו.

{{ח:סעיף|28א|התאמת יצירה לאדם עם מוגבלות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אדם עם מוגבלות“ ו”הנציב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק שוויון זכויות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ארגון“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מוסד ללא כוונת רווח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, שאחת ממטרותיו או אחת מפעילויותיו העיקריות היא חינוך או הכשרה של אנשים עם מוגבלות, מתן שירותי רווחה לאנשים כאמור או הנגשת מידע בעבורם;
{{ח:תתתת|(2)}} משרד ממשרדי הממשלה;
{{ח:תתתת|(3)}} מוסד חינוך מסוג שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק שוויון זכויות“ – {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצירה מותאמת“ – יצירה במתכונת המותאמת לשימושו של אדם עם מוגבלות;
{{ח:תת|(ב)}} עשיית פעולה ביצירה שאינה נגישה באופן הולם לאדם עם מוגבלות מחמת מוגבלותו, או בעותק של יצירה כאמור, לשם הפיכתה ליצירה מותאמת, מותרת בתנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עושה הפעולה, בעצמו או באמצעות אחר, הוא אחד מהמנויים בפסקאות שלהלן ומתקיימים התנאים כמפורט באותן פסקאות:
{{ח:תתתת|(א)}} ארגון, ובלבד שהפעולה נעשית שלא למטרת רווח, ובכל אחד מהעותקים של היצירה המותאמת (בסעיף זה – עותק מותאם) מצוין כי העתקה או העברה של העותק המותאם בניגוד להוראות חוק זה מהווה הפרה של זכות היוצרים;
{{ח:תתתת|(ב)}} אדם עם מוגבלות או מי מטעמו, ובלבד שהפעולה נעשית לשימושו הפרטי של אדם עם מוגבלות;
{{ח:תתתת|(ג)}} מי שמוטלת עליו חובה לפי חיקוק לבצע התאמות נגישות ביצירה, ובלבד שהפעולה ביצירה נעשית בהיקף במידה המתחייבים מהוראות החיקוק ומתקיימים התנאים שבפסקת משנה (א);
{{ח:תתת|(2)}} לעושה הפעולה יש גישה חוקית ליצירה או לעותק שלה;
{{ח:תתת|(3)}} השינויים ביצירה אינם עולים על הנדרש לשם התאמתה לאנשים עם מוגבלות;
{{ח:תתת|(4)}} לא ניתן להשיג עותק מותאם בתנאים סבירים; בחינת תנאים סבירים לעניין זה תיעשה בהתחשב, בין השאר, במחיר השוק של עותק חוקי של היצירה, שעשייתו מותרת לפי הוראות חוק זה, במקום הימצאו של עותק מותאם ובכמות העותקים הזמינים שלו.
{{ח:תת|(ג)}} העתקה של יצירה מותאמת שנעשתה לפי הוראות סעיף זה מותרת לארגון בלבד; ארגון רשאי להעביר עותק מותאם, ללא כוונת רווח, לכל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אדם עם מוגבלות בישראל או ארגון אחר;
{{ח:תתת|(2)}} אדם עם מוגבלות מחוץ לישראל או ארגון חוץ; ואולם לא יעביר ארגון עותק מותאם לאדם או לארגון כאמור אם ידע או היה עליו לדעת כי לאחר העברת העותק המותאם ייעשה בו שימוש בעבור מי שאינו אדם עם מוגבלות; לעניין זה, ”ארגון חוץ“ – גוף הפועל ללא כוונת רווח מחוץ לישראל, שאחת ממטרותיו או אחת מפעילויותיו העיקריות היא חינוך או הכשרה של אנשים עם מוגבלות או הנגשת מידע בעבורם.
{{ח:תת|(ד)}} יישום הוראות סעיף זה ייעשה תוך הגנה על פרטיותם של אנשים עם מוגבלות.
{{ח:תת|(ה)}} הנציב רשאי לפרסם מידע לציבור בדבר פעילותם של כל אחד מהגופים המנויים בפסקאות משנה (א) ו־(ג) שבסעיף קטן (ב)(1).

{{ח:סעיף|28ב|שימוש מותר בגופן|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} שימוש בגופן בהקלדה, בעיבוד תמלילים, בסדר דפוס, בדפוס או בהדפסה, וכן החזקת מוצר לשם שימוש כאמור – מותרים, אף אם נעשו תוך שימוש בתוכנת מחשב או במוצר אחר שמפר את הזכות בגופן.

{{ח:סעיף|29|ביצוע פומבי במוסדות חינוך}}
{{ח:ת}} ביצוע פומבי של יצירה מותר במהלך פעילותו החינוכית של מוסד חינוך מסוג שקבע השר, על ידי העובדים במוסד החינוך או על ידי התלמידים הלומדים בו, ובלבד שהביצוע הפומבי הוא לפני ציבור הכולל את העובדים או את התלמידים כאמור, קרוביהם של התלמידים או אנשים אחרים הקשורים במישרין עם פעילותו של מוסד החינוך, והם בלבד; ואולם, הצגת יצירה קולנועית מותרת לפי סעיף זה רק אם היא נעשית למטרות הוראה או בחינה, על ידי מוסד החינוך.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות זכות יוצרים (ביצוע פומבי במוסדות חינוך)|תקנות זכות יוצרים (ביצוע פומבי במוסדות חינוך), התש״ע–2010}}.}}

{{ח:סעיף|30|שימושים מותרים בספריות, בארכיונים ובגופים אחרים}}
{{ח:תת|(א)}} העתקה של יצירה, שעותק ממנה מצוי באוסף הקבוע של ספריה או של ארכיון, מסוג שקבע השר, מותרת למטרות אלה, ובלבד שלא ניתן לרכוש עותק נוסף של היצירה בתוך פרק זמן סביר ובתנאים סבירים:
{{ח:תתת|(1)}} שימור, בכל דרך שהיא, של יצירה שעותק ממנה מצוי בידי הספריה או הארכיון, ובלבד שלא ייעשה בעותק לשימור שימוש כעותק נוסף על העותקים שבספריה;
{{ח:תתת|(2)}} החלפת עותק של היצירה, שהיה בידי הספריה או הארכיון ואבד, הושמד או נעשה בלתי ראוי לשימוש;
{{ח:תתת|(3)}} החלפת עותק של היצירה, שהיה באוסף הקבוע של ספריה אחרת או של ארכיון אחר, ואבד, הושמד או נעשה בלתי ראוי לשימוש.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות זכות יוצרים (ספריות וארכיונים)|תקנות זכות יוצרים (ספריות וארכיונים), התשס״ט–2008}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} העתקה של יצירה שעותק ממנה מצוי בספריה או בארכיון שנקבעו כאמור בסעיף קטן (א), בעבור אדם המבקש זאת, מותרת, ובלבד שההעתקה המבוקשת, אילו נעשתה על ידי אותו אדם, היתה מותרת לפי דין; השר רשאי לקבוע טופס בקשה מספריה או מארכיון לעניין סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ג)}} העתקה של יצירה על ידי גופים מסוג שקבע השר, לצורכי שימור, מותרת; השר רשאי לקבוע סוגי יצירות שסעיף קטן זה יחול עליהם, תנאים לביצוע העתקה וכן תנאים למתן גישה לציבור לעותקים שנעשו לפי סעיף קטן זה.

{{ח:סעיף|31|תקנות לעניין מוסדות חינוך, ספריות וארכיונים}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקבוע תנאים אחרים לתחולת הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיפים 29}} {{ח:פנימי|סעיף 30|ו־30}}, דרך כלל או לעניין סוגים מסוימים של מוסדות חינוך, ספריות או ארכיונים, בשים לב למאפייני פעילותם.

{{ח:סעיף|32|ייצור תקליטים תמורת תמלוגים}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, העתקה של יצירה מוסיקלית, בתקליט, מותרת בהתקיים תנאים אלה, אף בלא רשותו של בעל זכות היוצרים:
{{ח:תתת|(1)}} היצירה המוסיקלית נטבעה קודם לכן, ברשותו של בעל זכות היוצרים, בתקליט אחר שפורסם לצורכי מסחר (בסעיף זה – התקליט הקודם);
{{ח:תתת|(2)}} היצירה המוסיקלית הועתקה בתקליט בשלמותה למעט שינויים הנובעים מעיבוד היצירה, ולמעט שינויים הדרושים לצורך ההעתקה או שינויים שכבר נעשו בתקליט הקודם;
{{ח:תתת|(3)}} עושה ההעתקה הודיע על כך מראש לבעל זכות היוצרים;
{{ח:תתת|(4)}} עושה ההעתקה שילם תמלוגים ראויים כפי שהסכים עם בעל זכות היוצרים, ובהעדר הסכמה – כפי שקבע בית המשפט;
{{ח:תתת|(5)}} ההעתקה אינה משמשת ואינה מכוונת לשמש לפרסומת מסחרית.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דרכי ההודעה לבעל זכות היוצרים כאמור בסעיף קטן (א)(3);
{{ח:תתת|(2)}} שיקולים ואמות מידה לקביעת התמלוגים הראויים על ידי בית המשפט כאמור בסעיף קטן (א)(4).
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”יצירה מוסיקלית“ – לרבות המילים הנלוות אליה, אם נלוו אליה גם בתקליט הקודם.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: בעלות בזכות יוצרים}}

{{ח:סעיף|33|הבעלים הראשון של זכות היוצרים}}
{{ח:ת}} בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} –
{{ח:תת|(1)}} היוצר של יצירה הוא הבעלים הראשון של זכות היוצרים ביצירה;
{{ח:תת|(2)}} המפיק של תקליט הוא הבעלים הראשון של זכות היוצרים בתקליט.

{{ח:סעיף|34|יצירה שנוצרה בידי עובד}}
{{ח:ת}} מעביד הוא הבעלים הראשון של זכות היוצרים ביצירה שנוצרה על ידי עובדו לצורך עבודתו ובמהלכה, אלא אם כן הוסכם אחרת.

{{ח:סעיף|35|יצירה מוזמנת}}
{{ח:תת|(א)}} ביצירה שנוצרה לפי הזמנה, הבעלים הראשון של זכות היוצרים בה, כולה או חלקה, הוא היוצר, אלא אם כן הוסכם אחרת בין המזמין והיוצר, במפורש או במשתמע.
{{ח:תת|(ב)}} ביצירה שהיא דיוקן או צילום של אירוע משפחתי או של אירוע פרטי אחר, שנוצרה לפי הזמנה, הבעלים הראשון של זכות היוצרים בה הוא המזמין, אלא אם כן הוסכם אחרת.

{{ח:סעיף|36|בעלות המדינה ביצירה}}
{{ח:ת}} המדינה היא הבעלים הראשון של זכות היוצרים ביצירה שנוצרה או שהוזמנה על ידה או על ידי עובד המדינה עקב עבודתו ובמהלכה, אלא אם כן הוסכם אחרת; לעניין זה, ”עובד המדינה“ – לרבות חייל, שוטר, וכל נושא משרה או בעל תפקיד על פי חיקוק במוסד ממוסדות המדינה.

{{ח:סעיף|37|העברת זכות יוצרים והענקת רישיון}}
{{ח:תת|(א)}} זכות יוצרים ניתנת להעברה בחוזה או על פי דין, ורשאי בעל הזכות לתת לגביה רישיון ייחודי או רישיון שאינו ייחודי.
{{ח:תת|(ב)}} העברת זכות היוצרים או מתן הרישיון, כאמור בסעיף קטן (א), יכול שיהיו לגבי זכות היוצרים, כולה או חלקה, וניתן להגבילם למקום מסוים, לתקופה מסוימת או לעשיית פעולה מסוימת ביצירה.
{{ח:תת|(ג)}} חוזה להעברת זכות יוצרים או למתן רישיון ייחודי לגביה, טעון מסמך בכתב.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”רישיון ייחודי“ – רישיון המעניק לבעליו זכות ייחודית לעשות פעולה מהפעולות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11}}, כפי שנקבע בו, ומגביל את בעל זכות היוצרים מלעשות ומלהרשות לאחר לעשות פעולה כאמור.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: תקופת זכות יוצרים}}

{{ח:סעיף|38|תקופת זכות יוצרים}}
{{ח:ת}} זכות יוצרים ביצירה תהא למשך חייו של היוצר וכן שבעים שנים לאחר מותו, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|39|תקופת זכות יוצרים ביצירה משותפת}}
{{ח:ת}} זכות יוצרים ביצירה משותפת תהא למשך חייו של היוצר האחרון שנותר בחיים, מבין היוצרים במשותף של היצירה, וכן שבעים שנים לאחר מותו.

{{ח:סעיף|40|תקופת זכות יוצרים ביצירה שפורסמה בעילום שם}}
{{ח:ת}} לא מופיע על יצירה שמו של אדם כיוצר היצירה ויוצרה אינו ידוע בציבור, או שמופיע עליה שם בדוי של אדם שזהותו אינה ידועה בציבור, תהא זכות יוצרים ביצירה לתקופה של שבעים שנים מהמועד שבו פורסמה לראשונה; לא פורסמה היצירה עד תום שבעים שנים ממועד יצירתה, תהא זכות היוצרים בה לתקופה של שבעים שנים ממועד יצירתה; ואולם אם גילה יוצר היצירה את זהותו לציבור, במהלך תקופת זכות היוצרים כאמור, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיפים 38}} {{ח:פנימי|סעיף 39|או 39}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|41|תקופת זכות יוצרים בתקליט|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} זכות יוצרים בתקליט תהא לתקופה של שבעים שנים ממועד יצירתו; ואם פורסם בתוך שנתיים ממועד יצירתו – לתקופה של שבעים שנים ממועד פרסומו כאמור, והכול בכפוף להוראות סעיפים קטנים (ב) עד (ז).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382347.pdf|סעיף 3 לחוק הארכת תקופת זכות יוצרים בתקליט וזכויות מבצעים (תיקוני חקיקה), התשע״ז–2017}}, זכות יוצרים בתקליט שבשנת 2017 חלפו חמישים שנים ממועד יצירתו תהא לתקופה של חמישים שנים ממועד יצירתו.}}
{{ח:תת|(ב)}} לא הוציא מפיק התקליט, או מי מטעמו, כמות מספקת של עותקים של התקליט לרשות הציבור, או לא העמיד אותו לרשות הציבור, תפקע זכות היוצרים בתקליט בתום חמישים שנים ממועד יצירתו של התקליט, ולגבי תקליט שפורסם בתוך שנתיים ממועד יצירתו – בתום חמישים שנים ממועד פרסומו כאמור (בסעיף זה – תקופת ההגנה הראשונה).
{{ח:תת|(ג)}} לא הוציא מפיק התקליט, או מי מטעמו, מתום תקופת ההגנה הראשונה ועד תום התקופה האמורה בסעיף קטן (א) (בסעיף זה – תקופת ההגנה הנוספת), במשך שנה, כמות מספקת של עותקים של התקליט לרשות הציבור, או לא העמיד אותו לרשות הציבור, תפקע זכות היוצרים בתקליט בתום אותה שנה.
{{ח:תת|(ד)}} לעניין תקליט שהבעלות בזכויות המבצעים לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות מבצעים ומשדרים#סעיף 2|סעיף 2(2) לחוק זכויות מבצעים ומשדרים, התשמ״ד–1984}} (להלן – חוק זכויות מבצעים ומשדרים), המגולמות בו, כולן או חלקן, הועברו למפיק התקליט, בין אם ישירות בידי המבצע ובין באמצעות צד שלישי, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פקעה זכותו של מפיק התקליט כאמור בסעיפים קטנים (ב) או (ג), וטרם פקעה הזכות בביצוע שהבעלות בזכויות המבצעים בו לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות מבצעים ומשדרים#סעיף 2|סעיף 2(2) לחוק זכויות מבצעים ומשדרים}} הועברה למפיק התקליט, רשאי מבצע הביצוע, בעצמו או באמצעות מי מטעמו, על אף אותה העברה, לעשות כל אחד מאלה, והכול בלא תשלום תמורה למפיק התקליט:
{{ח:תתתת|(א)}} לשעתק את אותו ביצוע כאמור {{ח:חיצוני|חוק זכויות מבצעים ומשדרים#סעיף 2|בסעיף 2(2) לחוק זכויות מבצעים ומשדרים}};
{{ח:תתתת|(ב)}} לעשות בעותקים כאמור בפסקת משנה (א) –
{{ח:תתתתת|(1)}} כל אחת מהפעולות המנויות {{ח:חיצוני|חוק זכויות מבצעים ומשדרים#סעיף 2|בסעיף 2(4) לחוק זכויות מבצעים ומשדרים}};
{{ח:תתתתת|(2)}} כל שימוש המותר לפי כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} אין באמור בסעיף קטן זה כדי לגרוע מזכויות יוצרים ומבצעים של גורם אחר לפי כל דין.
{{ח:תת|(ה)}} הועברה בעלות בזכויות מבצעים לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות מבצעים ומשדרים|חוק זכויות מבצעים ומשדרים}}, כולן או חלקן, למפיק התקליט תמורת תשלום חד־פעמי, בין אם ישירות בידי המבצע ובין באמצעות צד שלישי, זכאי המבצע שהבעלות בזכותו הועברה, לתשלום ראוי נוסף מאת מפיק התקליט, בעד השימוש בזכויות המבצעים בתקופת ההגנה הנוספת.
{{ח:תת|(ו)}} כל הסכם, תניה או תנאי בנוגע לזכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות מבצעים ומשדרים|חוק זכויות מבצעים ומשדרים}}, בין מבצע או צד שלישי לבין מפיק, או ויתור של מבצע על זכויות כאמור, יחולו גם בתקופת ההגנה הנוספת, אלא אם כן הוסכם בין הצדדים אחרת, ובלבד שאין בהם כדי לגרוע מהאמור בסעיפים קטנים (ד) ו־(ה).
{{ח:תת|(ז)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כמות מספקת“ – כמות שיש בה כדי לספק באופן סביר את דרישת הציבור לעותקים של תקליט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבצע“ ו”ביצוע“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק זכויות מבצעים ומשדרים|בחוק זכויות מבצעים ומשדרים}}.

{{ח:סעיף|41א|תקופת זכות יוצרים בגופן|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} זכות יוצרים בגופן תהא לתקופה של שבעים שנים ממועד פרסומו של הגופן.

{{ח:סעיף|42|תקופת זכות יוצרים ביצירה של המדינה}}
{{ח:ת}} זכות יוצרים ביצירה שהמדינה היא הבעלים הראשון של זכות היוצרים בה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}, תהא לתקופה של חמישים שנים ממועד יצירתה.

{{ח:סעיף|43|סיום תקופת זכות יוצרים}}
{{ח:ת}} תקופת זכות היוצרים ביצירה תסתיים ב־31 בדצמבר של השנה שבמהלכה אמורה לפקוע הזכות לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|44|תקופת זכות היוצרים בארץ המוצא}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת זכות היוצרים ביצירה כמפורט להלן לא תהא ארוכה מתקופת זכות היוצרים הקבועה לאותה יצירה בדין החל בארץ המוצא שלה:
{{ח:תתת|(1)}} יצירה שפורסמה לראשונה בישראל ובמדינות אחרות בו־זמנית, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, שיש בה זכות יוצרים רק בשל כך שמתקיים בה התנאי האמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(א)(1)}};
{{ח:תתת|(2)}} יצירה שיש בה זכות יוצרים מכוח צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, אלא אם כן נקבע אחרת בצו כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ארץ המוצא“, של יצירה –
{{ח:תתתת|(1)}} ביצירה שפורסמה לראשונה במדינה חברה אחת – המדינה החברה;
{{ח:תתתת|(2)}} ביצירה שפורסמה לראשונה, בו־זמנית, בכמה מדינות חברות שבהן תקופות שונות של זכות יוצרים – המדינה שבה תקופת זכות היוצרים הקצרה ביותר;
{{ח:תתתת|(3)}} ביצירה שפורסמה לראשונה בו־זמנית במדינה חברה ובמדינה שאינה מדינה חברה – המדינה החברה;
{{ח:תתתת|(4)}} ביצירה שלא פורסמה, או שפורסמה לראשונה במדינה שאינה מדינה חברה בלי שפורסמה בו־זמנית במדינה חברה – המדינה החברה שהיוצר הוא אזרח שלה או שבה נמצא מקום מגוריו הרגיל; ואולם –
{{ח:תתתתת|(א)}} ביצירה כאמור שהיא יצירה קולנועית תהא ארץ המוצא, המדינה החברה שבה נמצא מרכז עסקיו של מפיקה או מקום מגוריו הרגיל;
{{ח:תתתתת|(ב)}} ביצירה כאמור שהיא יצירה אדריכלית הממוקמת במדינה חברה או שהיא יצירה אמנותית אחרת שהוכללה בבניין או במבנה אחר הממוקמים במדינה חברה, תהא ארץ המוצא, המדינה שבה ממוקמים היצירה האדריכלית, הבניין או המבנה, לפי העניין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יצירה“ – יצירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(א)(1)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדינה חברה“ – מדינה שהיא צד לאמנה, שנקבע לגביה צו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: זכות מוסרית}}

{{ח:סעיף|45|הזכות המוסרית – זכות אישית|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} ליוצר של יצירה אמנותית, יצירה דרמטית, יצירה מוסיקלית או יצירה ספרותית, למעט תוכנת מחשב, שיש בה זכות יוצרים, תהיה ביחס ליצירתו זכות מוסרית, למשך תקופת זכות היוצרים באותה יצירה; ואולם, לעניין יצירה שהיא גופן לא תחול הזכות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46(1)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הזכות המוסרית היא אישית ואינה ניתנת להעברה, והיא תעמוד ליוצר אף אם אין לו ביצירה זכות יוצרים או אם העביר את זכות היוצרים ביצירה, כולה או חלקה, לאחר.

{{ח:סעיף|46|זכות מוסרית מהי}}
{{ח:ת}} זכות מוסרית ביחס ליצירה היא זכות היוצר –
{{ח:תת|(1)}} כי שמו ייקרא על יצירתו בהיקף ובמידה הראויים בנסיבות העניין;
{{ח:תת|(2)}} כי לא יוטל פגם ביצירתו ולא ייעשה בה סילוף או שינוי צורה אחר, וכן כי לא תיעשה פעולה פוגענית ביחס לאותה יצירה, והכל אם יש באילו מהם כדי לפגוע בכבודו או בשמו של היוצר.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הפרה ותרופות}}

{{ח:סעיף|47|הפרת זכות יוצרים|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} העושה ביצירה פעולה מהפעולות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11}}, או מרשה לאחר לעשות פעולה כאמור, בלא רשותו של בעל זכות היוצרים, מפר את זכות היוצרים, אלא אם כן עשיית הפעולה מותרת לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} בבחינת טענה להפרה כאמור בסעיף קטן (א) לגבי יצירה שהיא גופן יובא בחשבון, בין היתר, מגוון האפשרויות הקיים לעיצוב אותיות, ספרות וסימני שפה אחרים.

{{ח:סעיף|48|הפרה עקיפה של זכות היוצרים להעתקה|תיקון: תשע״ז־2, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} העושה אחת מהפעולות האלה בעותק מפר של יצירה, מפר את זכות היוצרים, אם בעת ביצוע הפעולה, ידע או היה עליו לדעת כי העותק הוא עותק מפר:
{{ח:תתת|(1)}} מכירה או השכרה, לרבות הצעה או העמדה למכירה או להשכרה;
{{ח:תתת|(2)}} החזקה למטרה עסקית;
{{ח:תתת|(3)}} הפצה בהיקף מסחרי;
{{ח:תתת|(4)}} הצגה לציבור בדרך מסחרית;
{{ח:תתת|(5)}} ייבוא לישראל שלא לשימוש עצמי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 129|בסעיף 129 לפקודת המכס}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) יחולו, בשינויים המחויבים, על עותק של יצירה, אף אם נעשה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 28ב|סעיף 28ב}}, ובלבד שנעשה בלא רשותו של בעל זכות היוצרים בגופן.

{{ח:סעיף|48א|הפרה עקיפה של זכות היוצרים להעמדה לרשות הציבור|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} הועמדה יצירה שיש בה זכות יוצרים לרשות הציבור, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15}}, בלא שניתנה רשותו של בעל זכות היוצרים, לרבות לאחר העמדתה כאמור לראשונה, באופן שמהווה הפרה של זכות היוצרים להעמדה לרשות הציבור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(5)}} (בסעיף זה – העמדה בהפרה), ועשה אדם, על דרך עיסוק, פעולה שיש בה כדי להקל את הגישה של הציבור ליצירה שהועמדה בהפרה או להרחיב את הגישה של הציבור אליה, במטרה להפיק רווח מעשיית פעולה כאמור ומקיומה של גישה ליצירה שהועמדה בהפרה, מפר הוא בכך את זכות היוצרים, אם בעת ביצוע הפעולה ידע או היה עליו לדעת כי היצירה הועמדה בהפרה; לעניין זה, אדם המפעיל אמצעים טכנולוגיים למניעת גישה ליצירה שהועמדה בהפרה לא יוחזק מחמת זה בלבד כמי שהיה עליו לדעת כי היצירה הועמדה בהפרה.

{{ח:סעיף|49|ביצוע פומבי במקום בידור ציבורי}}
{{ח:ת}} המרשה לאחר, למטרת רווח, שימוש במקום בידור ציבורי לשם ביצוע פומבי של יצירה, בלא רשותו של בעל זכות היוצרים, מפר את זכות היוצרים, אלא אם כן לא ידע ולא היה עליו לדעת שהביצוע מהווה הפרה כאמור; לעניין זה, ”מקום בידור ציבורי“ – מקום המשמש למופעי בידור ותרבות, לרבות אולם שמחות, גן אירועים, מסעדה, בית קפה או מועדון.

{{ח:סעיף|50|הפרת זכות מוסרית|תיקון: תשע״ז־2, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} העושה ביצירה פעולה הפוגעת בזכות המוסרית של היוצר, מפר את הזכות האמורה.
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), ובלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(1)}}, עשיית פעולה ביצירה הפוגעת בזכות המוסרית האמורה {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46(1)}}, אינה מהווה הפרה של הזכות האמורה, אם התקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המשתמש פעל בשקידה סבירה לגילוי היוצר, לפני השימוש;
{{ח:תתת|(2)}} המשתמש ציין באופן ברור באותה דרך שבה הוא עושה שימוש ביצירה, כי השימוש נעשה על פי סעיף זה ופרטים ליצירת קשר שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 27א|סעיף 27א(ד)}} לשם עדכונו בדבר זהות היוצר;
{{ח:תתת|(3)}} היה השימוש ביצירה מסחרי, המשתמש פרסם הודעה באינטרנט או בעיתון יומי זמן סביר לפני השימוש.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), עשיית פעולה ביצירה הפוגעת בזכות המוסרית האמורה {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46(2)}} אינה מהווה הפרה של הזכות האמורה, אם הפעולה היתה סבירה בנסיבות העניין; ולעניין גופן – גם אם הפעולה נעשתה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 28ב|סעיף 28ב}}.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין סעיף קטן (ב), רשאי בית המשפט להתחשב, בין השאר, באלה:
{{ח:תתת|(1)}} אופי היצירה שביחס אליה נעשתה הפעולה;
{{ח:תתת|(2)}} אופי הפעולה ומטרתה;
{{ח:תתת|(3)}} יצירתה של היצירה על ידי העובד במסגרת עבודתו או לפי הזמנה;
{{ח:תתת|(4)}} המקובל בענף;
{{ח:תתת|(5)}} הצורך בעשיית הפעולה לעומת הפגיעה שנגרמה ליוצר כתוצאה ממנה.

{{ח:סעיף|51|הפרה עקיפה של זכות מוסרית}}
{{ח:ת}} העושה אחת מהפעולות האלה בעותק של יצירה, שיש בו משום הפרה של הזכות המוסרית האמורה {{ח:פנימי|סעיף 46|בסעיף 46(2)}}, למעט בבניין או במבנה אחר, מפר את הזכות המוסרית, אם בעת ביצוע הפעולה ידע או היה עליו לדעת כי יש בעותק משום הפרה כאמור:
{{ח:תת|(1)}} מכירה או השכרה, לרבות הצעה או העמדה למכירה או להשכרה;
{{ח:תת|(2)}} החזקה למטרה עסקית;
{{ח:תת|(3)}} הפצה בהיקף מסחרי;
{{ח:תת|(4)}} הצגה לציבור בדרך מסחרית.

{{ח:סעיף|52|הפרה של זכות יוצרים או זכות מוסרית – עוולה אזרחית}}
{{ח:ת}} הפרה של זכות יוצרים או זכות מוסרית היא עוולה אזרחית, והוראות {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, יחולו עליה, בשינויים המחויבים ובכפוף להוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|53|צו מניעה בשל הפרת זכות יוצרים}}
{{ח:ת}} בתביעה בשל הפרת זכות יוצרים זכאי התובע לסעד בדרך של צו מניעה, אלא אם כן מצא בית המשפט כי קיימים טעמים המצדיקים שלא להורות כן.

{{ח:סעיף|53א|צו הגבלת גישה למקור תוכן|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקור תוכן“ – אמצעי מבוסס תוכנת מחשב הפועל על גבי רשת תקשורת אלקטרונית, לרבות אתר אינטרנט, בין שהשרת שהתוכן או מקור התוכן מאוחסן בו נמצא בישראל ובין מחוץ לישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט“ – בית משפט מחוזי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ספק גישה“ – מי שמספק שירות שמהותו מתן גישה לאדם לרשת תקשורת אלקטרונית, ובכלל זה ספק גישה לאינטרנט כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 4ט|בסעיף 4ט(א) לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ספק שירותי אחסון“ – מי שמספק שירותי אחסון של תוכן שנמסר לו לשם העלאתו לרשת תקשורת אלקטרונית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רישיון ייחודי“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(ד)}}.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי, על פי בקשה של בעל זכות יוצרים או בעל רישיון ייחודי (בסעיף זה – המבקש), לתת צו המופנה כלפי ספק גישה ומורה לו להגביל את הגישה למקור תוכן, כולו או חלקו (בסעיף זה – צו הגבלת גישה), אם שוכנע כי מתקיים לגבי עיקר התוכן שבאותו מקור תוכן אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שידורו או העמדתו לרשות הציבור, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(2), (4) או (5)}}, באמצעות מקור התוכן, מהווים הפרה של זכות יוצרים לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}};
{{ח:תתת|(2)}} פעולה בו מהווה הפרה של זכות יוצרים לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיפים 48}} {{ח:פנימי|סעיף 48א|או 48א}}.
{{ח:תת|(ג)}} בצו הגבלת גישה יורה בית המשפט לספק הגישה לנקוט אמצעים סבירים להגבלת הגישה למקור התוכן, כולו או חלקו, והכול בתנאים ובמידה שאינה עולה על הנדרש, כפי שיורה בית המשפט, כדי למנוע, ככל האפשר בנסיבות העניין, את הפגיעה בבעל זכות היוצרים או בבעל הרישיון הייחודי; בצו כאמור ייכללו בין השאר כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי מקור התוכן שהגישה אליו תוגבל;
{{ח:תתת|(2)}} הוראות לעניין היקף הגבלת הגישה למקור התוכן;
{{ח:תתת|(3)}} התקופה שבה תוגבל הגישה למקור התוכן.
{{ח:תת|(ד)}} במתן צו הגבלת גישה ובכלל זה בקביעת תנאיו ישקול בית המשפט, בין השאר, את כל אלה, אף אם לא הוגשה התנגדות לבקשה:
{{ח:תתת|(1)}} ההשפעה על הציבור כתוצאה מהגבלת הגישה לפי הצו או מהחלטת בית המשפט שלא לתת צו;
{{ח:תתת|(2)}} חומרת ההפרה הנטענת;
{{ח:תתת|(3)}} חיוניות הצו למניעת הפרה, ככל האפשר, של זכות יוצרים;
{{ח:תתת|(4)}} יעילותם של סעדים אחרים העומדים לרשות בעל זכות היוצרים או בעל הרישיון הייחודי, ובכלל זה פנייה למפר או למשיב, אם זהותו ידועה או אם ניתן לאתרו בשקידה סבירה;
{{ח:תתת|(5)}} מידת הפגיעה הצפויה בגישה למקורות תוכן אחרים;
{{ח:תתת|(6)}} מידת הפגיעה הצפויה בפרטיות של משתמשי האינטרנט.
{{ח:תת|(ה)}} לא יינתן צו הגבלת גישה שיש בשיטת ביצועו משום האזנת סתר לפי {{ח:חיצוני|חוק האזנת סתר|חוק האזנת סתר, התשל״ט–1979}}.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} המבקש יצרף להליך הבקשה לצו הגבלת גישה (בסעיף זה – בקשה לצו), כמשיב, את הבעלים של מקור התוכן, את המפעיל של מקור התוכן או של חלק ממנו ואת מי שלדעת המבקש הוא המפר, אם אינו אחד מהם; ואולם בית המשפט רשאי לפטור את המבקש מצירופו של מי מהם, אם שוכנע כי לא היה ניתן לאתרו בשקידה סבירה.
{{ח:תתת|(2)}} אם השרת שבו מאוחסן מקור התוכן נמצא בישראל או שהוא בשליטת אדם הנמצא בישראל או בשליטת תאגיד הרשום בישראל – יצורף להליך הבקשה לצו גם ספק שירות האחסון.
{{ח:תתת|(3)}} כל אדם רשאי לבקש מבית המשפט להצטרף כצד להליך הבקשה לצו.
{{ח:תת|(ז)}} הוגשה בקשה לצו, יציג ספק הגישה הודעה על כך, שתוצג במקום בולט באתר האינטרנט שלו; ההודעה תכלול את פרטי הליך הבקשה ובכלל זה את מספר ההליך, שמות הצדדים ובית המשפט הדן בבקשה; בהודעה יצוין כי הגבלת הגישה התבקשה בשל הפרת זכות יוצרים וכי כל אדם רשאי לבקש מבית המשפט להצטרף כצד להליך.
{{ח:תת|(ח)}} מצא בית המשפט כי התקיימה עילה למתן צו הגבלת גישה למקור תוכן או לחלקו, והשרת שעליו מאוחסן התוכן או מקור התוכן נמצא בישראל או שהוא בשליטת אדם הנמצא בישראל או בשליטת תאגיד הרשום בישראל, לא יורה על מתן צו הגבלת גישה ויורה כי התוכן או מקור התוכן, לפי העניין, יוסר מהשרת בתנאים שיקבע, אלא אם כן מצא שהסרת התוכן או מקור התוכן מהשרת אינה אפשרית בנסיבות העניין או כי יש טעמים מיוחדים אחרים להימנע מהסרה כאמור.
{{ח:תת|(ט)}} ניתן צו הגבלת גישה, לרבות צו זמני להגבלת גישה –
{{ח:תתת|(1)}} יציג ספק הגישה הודעה על כך שהגישה למקור התוכן הוגבלה והיא תוצג לכל אדם המנסה לגשת אליו, אלא אם כן הדבר אינו אפשרי מסיבות טכניות, והוא רשאי לעשות כן בדרך של הפניה לאתר האינטרנט שלו כאמור בסעיף קטן (ז); הודעה לפי סעיף קטן זה תכלול את פרטי הליך הבקשה לצו ויצוין בה כי כל אדם רשאי להגיש לבית המשפט בקשה לביטול הצו או לשינוי תנאיו, ויכול שתכלול כל פרט אחר שקבע בית המשפט ובנוסח שקבע;
{{ח:תתת|(2)}} רשאי כל אדם להגיש לבית המשפט בקשה לביטול הצו או לשינוי תנאיו, ובית המשפט רשאי לבטל או לשנות את הצו בהתאם לבקשה, או בתנאים אחרים שיורה; ואולם מי שהיה צד להליך הבקשה לצו רשאי להגיש בקשה לביטול הצו או לשינוי תנאיו רק על בסיס עובדות חדשות שהתגלו או נסיבות שהשתנו לאחר מתן הצו; על החלטת בית המשפט לפי פסקה זו יחולו הוראות סעיפים קטנים (ב) עד (ו).
{{ח:תת|(י)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכות בית המשפט לתת לבעל זכות יוצרים או לבעל רישיון ייחודי כל סעד אחר שהוא זכאי לו מהמשיבים האמורים בסעיף קטן (ו)(1), לפי כל דין, בשל הפרת הזכות האמורה.

{{ח:סעיף|54|תובענה בשל הפרת זכות יוצרים}}
{{ח:תת|(א)}} תובענה בשל הפרת זכות יוצרים רשאי להגיש בעל זכות היוצרים, ואם ניתן לגביה רישיון ייחודי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(ד)}} – גם בעל הרישיון.
{{ח:תת|(ב)}} תובע המגיש תובענה כאמור בסעיף קטן (א), יצרף כבעל דין כל אדם שזכאי לתבוע לפי הוראות הסעיף הקטן האמור, ואולם רשאי בית המשפט, לבקשת התובע, לפטור מצירוף בעל דין כאמור.

{{ח:סעיף|55|תובענה בשל הפרת זכות מוסרית}}
{{ח:ת}} תובענה בשל הפרת זכות מוסרית רשאי להגיש היוצר, ואם נעשתה ההפרה לאחר מותו – קרובי משפחתו; לעניין זה, ”קרוב משפחה“ – בן זוג, צאצא, הורה או אח.

{{ח:סעיף|56|פיצויים בלא הוכחת נזק}}
{{ח:תת|(א)}} הופרה זכות יוצרים או זכות מוסרית, רשאי בית המשפט, על פי בקשת התובע, לפסוק לתובע, בשל כל הפרה, פיצויים בלא הוכחת נזק בסכום שלא יעלה על 100,000 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} בקביעת פיצויים לפי הוראות סעיף קטן (א), רשאי בית המשפט לשקול, בין השאר, שיקולים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היקף ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} משך הזמן שבו בוצעה ההפרה;
{{ח:תתת|(3)}} חומרת ההפרה;
{{ח:תתת|(4)}} הנזק הממשי שנגרם לתובע, להערכת בית המשפט;
{{ח:תתת|(5)}} הרווח שצמח לנתבע בשל ההפרה, להערכת בית המשפט;
{{ח:תתת|(6)}} מאפייני פעילותו של הנתבע;
{{ח:תתת|(7)}} טיב היחסים שבין הנתבע לתובע;
{{ח:תתת|(8)}} תום לבו של הנתבע.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין סעיף זה יראו הפרות המתבצעות במסכת אחת של מעשים, כהפרה אחת.
{{ח:תת|(ד)}} השר רשאי, בצו, לשנות את הסכום הקבוע בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|56א|סייגים לתחולה לעניין פיצויים בלא הוכחת נזק|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56}} לא יחולו על אדם שהעמיד לרשות הציבור ברשת האינטרנט יצירה אמנותית שהועמדה קודם לכן לרשות הציבור או שהרשה לאחר להעמיד לרשות הציבור יצירה כאמור, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המפר חדל מההפרה בתוך זמן סביר לאחר שקיבל הודעה מבעל הזכות או מי מטעמו בדבר ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} היצירה לא הועתקה מקטלוג, שמטרתו מכירה של היצירות הכלולות בו או מתן רישיון לשימוש ביצירות הכלולות בו, שהועמד לרשות הציבור ברשת האינטרנט;
{{ח:תתת|(3)}} התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הפרת הזכות כאמור לא היתה למטרה מסחרית;
{{ח:תתתת|(ב)}} המפר הוא עמותה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק העמותות|בחוק העמותות, התש״ם–1980}}, מוסד ללא כוונת רווח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, חברה לתועלת הציבור כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}}, הקדש כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות|בחוק הנאמנות, התשל״ט–1979}}, ואגודה עותמנית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק העותומני על האגודות|בחוק העותומני על האגודות}}, ובלבד שמחזורם אינו עולה על 1,200,000 שקלים חדשים; לעניין זה, ”מחזור“ – סכום התקבולים מכל מקור וסוג שהתקבלו בשנה האחרונה שחלפה, ולעניין הקדש – סכום ההוצאות השנתי לכל מקור או סוג שהוצאו בשנה האחרונה שחלפה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הוראות אותו סעיף קטן לא יחולו על מוסד ממוסדות המדינה, רשות מקומית, חברה ממשלתית או חברה בת ממשלתית כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, תאגיד שהוקם לפי חוק או על גופים המנויים בסעיף קטן (א)(3)(ב) שמחזורם עולה על הסכום האמור באותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56}} לא יחולו על אלה, ובלבד שהשימוש נעשה במסגרת פעילותם הרגילה, לשם מימוש מטרותיהם ולא למטרה מסחרית:
{{ח:תתת|(1)}} מוסדות חינוך מסוג שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}};
{{ח:תתת|(2)}} ספריות, ארכיונים וגופים אחרים מסוג שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30(א) או (ג)}};
{{ח:תתת|(3)}} מוזאונים מסוג שקבע השר;
{{ח:תתת|(4)}} גופים נוספים כגון אלה המנויים בפסקאות (1) עד (3) שקבע השר באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

{{ח:סעיף|57|דין וחשבון}}
{{ח:ת}} בתובענה בשל הפרה של זכות יוצרים או זכות מוסרית, רשאי בית המשפט לחייב את הנתבע במתן דין וחשבון לתובע לגבי פרטי ההפרה; השר רשאי לקבוע דרך למתן דין וחשבון לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|58|מפר תמים}}
{{ח:ת}} הופרה זכות יוצרים או זכות מוסרית, ואולם המפר לא ידע ולא היה עליו לדעת, במועד ההפרה, כי קיימת זכות יוצרים ביצירה, לא יחויב בתשלום פיצויים עקב ההפרה.

{{ח:סעיף|59|הפרה של זכות יוצרים או זכות מוסרית בבניין או במבנה אחר}}
{{ח:ת}} הוחל בבנייתו של בניין או מבנה אחר, שיש בו, או שתהיה בו לכשיושלם, משום הפרה של זכות יוצרים או זכות מוסרית, לא יהיה התובע זכאי בשל כך לצו המונע את הבניה או לצו הריסה.

{{ח:סעיף|60|טיפול בעותקים מפרים|תיקון: תשע״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסיום הדיון בתובענה בשל הפרת זכות יוצרים, רשאי בית המשפט, לאחר ששקל בין השאר את חומרת ההפרה ואת עניינו של אדם אחר הנוגע בדבר שאינו צד לתובענה, להורות על –
{{ח:תתת|(1)}} עשיית פעולה לגבי עותקים מפרים שמטרתה למנוע נזק מבעל זכות היוצרים, ובכלל זה העברת הבעלות באותם עותקים לידי התובע אם ביקש זאת, או השמדתם; ואולם הורה בית המשפט על העברת הבעלות כאמור, רשאי הוא, אם מצא כי התובע עשוי לעשות שימוש בעותקים המפרים, לחייבו בתשלום כפי שיקבע;
{{ח:תתת|(2)}} עשיית פעולה בנכסים ששימושם העיקרי והמרכזי היה לייצורם של העותקים המפרים שמטרתה למנוע את המשך הפרתה של זכות היוצרים שבה דן בית המשפט או הפרה אחרת של זכות יוצרים.
{{ח:תת|(ב)}} בעל דין המגיש בקשה לבית המשפט להורות כאמור בסעיף קטן (א), יודיע על כך למשטרת ישראל, בדרך שקבע השר, ובית המשפט לא ידון בבקשה בלי שנתן למשטרת ישראל הזדמנות לטעון את טענותיה.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (א) יחולו גם לעניין עותק מפר המצוי בידי אדם שלא הפר בעצמו את זכות היוצרים, והכל בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק המכר#סעיף 34|סעיף 34 לחוק המכר, התשכ״ח–1968}}, ואולם אם הוראות {{ח:חיצוני|חוק המכר#סעיף 34|הסעיף האמור}} חלות עליו, לא ישתמש אותו אדם בעותק המפר לשם מסחר בו.

{{ח:קטע2|פרק ח1|פרק ח׳1: חשיפת זהותו של עושה פעולה בתוכן ברשת תקשורת אלקטרונית|תיקון: תשע״ט}}

{{ח:סעיף|60א|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ח1|פרק ח׳1}}|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט“ – בית משפט מחוזי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחשב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרטי מידע“ – לרבות נתון טכנולוגי שהוא חלק מפרוטוקול התקשורת בין מחשבים, המסייע לאיתור של מחשב או של רשת מחשבים שבאמצעותם ניתן פומבי לתוכן, ברשת תקשורת אלקטרונית.

{{ח:סעיף|60ב|בקשה לחשיפת זהות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} אדם הטוען כי הופרה זכות יוצרים שלו באמצעות רשת תקשורת אלקטרונית, וזהותו של מי שעשה את הפעולה שעשייתה מהווה את ההפרה כאמור ({{ח:פנימי|פרק ח1|בפרק זה}} – עושה הפעולה) אינה ידועה לו, רשאי לבקש מבית משפט להורות לאדם ששמו נקוב בבקשה ({{ח:פנימי|פרק ח1|בפרק זה}} – המשיב) למסור לבית המשפט פרטי מידע שברשותו לגבי עושה הפעולה הנדרשים לשם בירור זהותו של עושה הפעולה ונקיטת הליכים משפטיים נגדו בשל אותה הפרה ({{ח:פנימי|פרק ח1|בפרק זה}} – בקשה לחשיפת זהות).

{{ח:סעיף|60ג|הוראה למשיב למסור פרטי מידע העשויים להביא לזיהויו של עושה הפעולה|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} סבר בית המשפט כי בקשה לחשיפת זהות מגלה עילה, אינה טורדנית או קנטרנית והוגשה כדי לאפשר למגיש הבקשה ({{ח:פנימי|פרק ח1|בפרק זה}} – המבקש) לנקוט בהליכים משפטיים נגד עושה הפעולה, רשאי הוא להורות למשיב למסור לבית המשפט פרטי מידע שברשותו, העשויים להביא לזיהויו של עושה הפעולה.
{{ח:תת|(ב)}} הורה בית המשפט כאמור בסעיף קטן (א), ימסור המשיב לבית המשפט, בלבד, פרטי מידע כאמור באותו סעיף קטן שדי בהם כדי להביא לזיהויו של עושה הפעולה, ויודיע לבית המשפט אם ידועים לו פרטים נוספים כאמור בסעיף קטן (א) וכן אם ידוע לו על אדם נוסף שברשותו פרטי מידע העשויים להביא לזיהויו של עושה הפעולה.
{{ח:תת|(ג)}} הודיע המשיב על פרטים נוספים או על אדם נוסף כאמור בסעיף קטן (ב), רשאי בית המשפט, אם ראה שיש בכך צורך לשם זיהוי עושה הפעולה ולאחר שהביאו הצדדים את טענותיהם לפניו, להורות על מסירת פרטים נוספים או על מסירת פרטיו של אותו אדם לבית המשפט, וכן רשאי הוא להורות לאותו אדם (בסעיף קטן זה – משיב נוסף) כאמור בסעיף קטן (א); הורה בית המשפט כאמור, יחולו הוראות סעיף קטן (ב) על המשיב הנוסף.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט רשאי למנות מומחה שיסייע לו בבירור זהותו של עושה הפעולה לפי הוראות סעיפים קטנים (א) עד (ג) ({{ח:פנימי|פרק ח1|בפרק זה}} – מומחה); המבקש יישא בשכר טרחת המומחה ובהוצאותיו הכרוכות בביצוע בירור זהותו של עושה הפעולה, אלא אם כן הורה בית המשפט אחרת.

{{ח:סעיף|60ד|המצאת הבקשה לחשיפת זהות לעושה הפעולה וקבלת עמדתו|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} סבר בית המשפט, על בסיס פרטי המידע שנמסרו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 60ג|סעיף 60ג}}, כי ידועה לו זהותו של עושה הפעולה בסבירות גבוהה, רשאי הוא, לפני שייתן החלטה בבקשה לחשיפת זהות, להורות על המצאת הבקשה לעושה הפעולה; בקבלת החלטה לפי סעיף קטן זה ישקול בית המשפט בין השאר את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מידת הוודאות לגבי זהותו של עושה הפעולה;
{{ח:תתת|(2)}} עוצמת הפגיעה בזכויותיו של עושה הפעולה אם לא תינתן לו הזדמנות להשמיע את טענותיו טרם מתן ההחלטה בבקשה;
{{ח:תתת|(3)}} הנזק שעלול להיגרם למבקש כתוצאה מהמצאת הבקשה לעושה הפעולה;
{{ח:תתת|(4)}} החשש לסיכול חשיפת זהותו של עושה הפעולה;
{{ח:תתת|(5)}} אם יש בהמצאת הבקשה לעושה הפעולה כדי לגרום עיוות דין לאחד הצדדים להליך.
{{ח:תת|(ב)}} החליט בית המשפט, לפי הוראות סעיף קטן (א), להורות על המצאת הבקשה לעושה הפעולה, תומצא לו הבקשה כפי שיורה בית המשפט, בלי לגלות למבקש את שמו של עושה הפעולה וכל פרט אחר שיש בו כדי לזהותו.
{{ח:תת|(ג)}} עושה הפעולה רשאי למסור לבית המשפט, בכתב, את עמדתו לגבי הבקשה לחשיפת זהותו; עמדת עושה הפעולה כאמור תומצא גם למבקש, בלי לגלות לו את שמו וכל פרט אחר שיש בו כדי לזהותו, אלא אם כן הסכים עושה הפעולה לגלותם.

{{ח:סעיף|60ה|החלטת בית המשפט בבקשה לחשיפת זהות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} החליט בית המשפט שלא להורות על המצאת הבקשה לחשיפת זהות לעושה הפעולה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 60ד|בסעיף 60ד(א)}}, או שעושה הפעולה לא הודיע לפי {{ח:פנימי|סעיף 60ד|סעיף 60ד(ג)}} על הסכמתו לחשיפת זהותו, יחליט בית המשפט בבקשה לחשיפת זהות על יסוד כתבי הטענות בהליך בלבד, ואם ראה צורך בכך – לאחר שהתקיים דיון בבקשה; ואולם בית המשפט לא יקבל טענת התנגדות של עושה הפעולה לחשיפת זהותו, אם שוכנע כי זכותו של המבקש לטעון נגד טענת ההתנגדות כאמור, בלא חשיפת זהותו של עושה הפעולה, נפגעת, בין השאר, בשל העדר חקירה נגדית.
{{ח:תת|(ב)}} הוכח להנחת דעתו של בית המשפט, בהתבסס על ראיות לכאורה שהציג המבקש, כי קיים חשש ממשי שעושה הפעולה ביצע כלפיו הפרה, וכי קיימת אפשרות סבירה שתביעה נגד עושה הפעולה בשל אותה הפרה תוכרע לטובת המבקש, רשאי בית המשפט להורות על מסירה למבקש של פרטי המידע לגבי עושה הפעולה הנדרשים לו לשם נקיטת הליכים משפטיים נגדו, כפי שיורה בית המשפט.

{{ח:סעיף|60ו|מינוי מומחה נוסף או מסירת פרטי מידע למבקש|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} סבר בית המשפט כי לא די בפרטי המידע שנמסרו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 60ג|סעיף 60ג}} (בסעיף זה – פרטי המידע הקיימים) כדי לזהות את עושה הפעולה בסבירות גבוהה, רשאי הוא לפעול באחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} למנות מומחה נוסף לשם המשך בירור הזהות, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 60ג|בסעיף 60ג}};
{{ח:תת|(2)}} להורות על מסירת פרטי המידע הקיימים למבקש, כולם או חלקם, כפי שיורה, ובלבד שהם נדרשים לשם בירור זהותו של עושה הפעולה ושאין במסירתם למבקש כדי לפגוע במידה העולה על הנדרש בפרטיותו של אדם, בשים לב למידת הפגיעה בזכויות המבקש ולחומרת ההפרה; על החלטה לפי פסקה זו יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 60ה|סעיף 60ה(ב)}}; בית המשפט ייתן החלטה לפי פסקה זו על יסוד כתבי הטענות בלבד, ואם ראה צורך בכך – לאחר שהתקיים דיון בבקשה.

{{ח:סעיף|60ז|איסור שימוש במידע על עושה הפעולה למטרה אחרת|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} מי שהגיע אליו מידע על עושה פעולה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ח1|פרק זה}}, לא יעשה בו שימוש אלא לצורך בירור זהותו של עושה הפעולה לשם נקיטת הליכים משפטיים נגדו בשל הפרה, ולמטרה זו בלבד.

{{ח:סעיף|60ח|סדרי דין בבקשה לחשיפת זהות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקבוע הוראות לעניין סדרי הדין בבקשה לחשיפת זהות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות זכות יוצרים (סדרי דין בבקשה לחשיפת זהותו של עושה פעולה בתוכן ברשת תקשורת אלקטרונית)|תקנות זכות יוצרים (סדרי דין בבקשה לחשיפת זהותו של עושה פעולה בתוכן ברשת תקשורת אלקטרונית), התש״ף–2019}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: עונשין}}

{{ח:סעיף|61|עבירות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעשה אדם עותק מפר של יצירה לשם מסחר בו.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייבא אדם לישראל עותק מפר של יצירה לשם מסחר בו.
{{ח:תת|(ג)}} לא יעסוק אדם במכירה, בהשכרה או בהפצה של עותק מפר של יצירה.
{{ח:תת|(ד)}} לא ימכור אדם, לא ישכיר ולא יפיץ עותקים מפרים של יצירה בהיקף מסחרי.
{{ח:תת|(ה)}} לא יחזיק אדם עותק מפר של יצירה לשם מסחר בו.
{{ח:תת|(ו)}} לא ייצר אדם ולא יחזיק חפץ שייעודו עשיית עותקים של יצירה, כדי לעבור עבירה לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ז)}} לא ישדר אדם יצירה בהיקף מסחרי, על דרך עיסוק, בלא רשותו של בעל זכות היוצרים, במטרה להפיק רווח מעיסוקו בשידור כאמור, באופן שמהווה הפרה של זכות היוצרים לשידור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(4)}}.
{{ח:תת|(ח)}} לא יעמיד אדם יצירה לרשות הציבור בהיקף מסחרי, על דרך עיסוק, בלא רשותו של בעל זכות היוצרים, במטרה להפיק רווח מעיסוקו בהעמדה לרשות הציבור כאמור, באופן שמהווה הפרה של זכות היוצרים להעמדה לרשות הציבור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(5)}}.

{{ח:סעיף|62|עונשין|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} העושה אחת מאלה, דינו – מאסר חמש שנים או קנס פי עשרה מהקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (להלן – חוק העונשין):
{{ח:תתת|(1)}} עושה עותק מפר של יצירה לשם מסחר בו;
{{ח:תתת|(2)}} מייבא לישראל עותק מפר של יצירה לשם מסחר בו.
{{ח:תת|(ב)}} העושה אחת מאלה, דינו – מאסר שלוש שנים או קנס פי שבעה מהקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}:
{{ח:תתת|(1)}} עוסק במכירה, בהשכרה או בהפצה של עותק מפר של יצירה;
{{ח:תתת|(2)}} מוכר, משכיר או מפיץ עותקים מפרים של יצירה בהיקף מסחרי;
{{ח:תתת|(3)}} מחזיק עותק מפר של יצירה לשם מסחר בו;
{{ח:תתת|(4)}} משדר יצירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61(ז)}};
{{ח:תתת|(5)}} מעמיד יצירה לרשות הציבור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61(ח)}}.
{{ח:תת|(ג)}} המייצר או המחזיק חפץ שייעודו עשיית עותקים של יצירה, כדי לעבור עבירה לפי סעיף קטן (א)(1), דינו – מאסר שנה או כפל הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ד)}} נעברה עבירה לפי סעיף זה בידי תאגיד, דינו – כפל הקנס הקבוע לאותה עבירה.

{{ח:סעיף|63|אחריות נושא משרה בתאגיד}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירה מהעבירות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61}} (בסעיף זה – עבירה) בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו; הפר את חובתו האמורה, דינו – הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ב)}} נעברה עבירה בידי תאגיד או עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא המשרה הפר את חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו האמורה.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בתאגיד, שותף, למעט שותף מוגבל, ופקיד האחראי מטעם התאגיד על התחום שבו בוצעה העבירה.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|64|חזקות|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} החזקות המפורטות להלן יחולו בכל הליך משפטי, אזרחי או פלילי, שעניינו הפרה של זכות יוצרים או זכות מוסרית, אלא אם כן הוכח אחרת:
{{ח:תת|(1)}} מופיע על היצירה בדרך המקובלת שמו של אדם כיוצר היצירה, חזקה היא שאותו אדם הוא יוצר היצירה; החזקה האמורה בפסקה זו תחול גם לעניין שמו הבדוי של אדם, ובלבד שזהותו של בעל השם הבדוי ידועה בציבור;
{{ח:תת|(2)}} לא מופיע על יצירה שמו של אדם כיוצר היצירה ויוצרה אינו ידוע בציבור, או שמופיע עליה שם בדוי של אדם שזהותו אינה ידועה בציבור, חזקה היא כי אדם ששמו מופיע על היצירה בדרך המקובלת כמפרסם היצירה, הוא בעל זכות היוצרים בה;
{{ח:תת|(3)}} מופיע על יצירה קולנועית בדרך המקובלת שמו של אדם כמפיק היצירה, חזקה כי אותו אדם הוא מפיק היצירה;
{{ח:תת|(4)}} מופיע על תקליט בדרך המקובלת שמו של אדם כמפיק התקליט, חזקה כי אותו אדם הוא בעל זכות היוצרים בתקליט; החזקה האמורה בפסקה זו תחול גם לעניין שמו הבדוי של אדם, ובלבד שזהותו של בעל השם הבדוי ידועה בציבור, והיא לא תחול בין צדדים הטוענים לזכות יוצרים בתקליט.

{{ח:סעיף|65|עיכוב בידי המכס}}
{{ח:תת|(א)}} בעל זכות היוצרים ביצירה, שזכותו הופרה או שקיים חשש סביר שתופר, רשאי למסור למנהל המכס הודעה בכתב שהוא בעל זכות היוצרים ביצירה, ולבקש ממנו לעכב את שחרור הטובין שלטענתו הם עותקים מפרים של היצירה, ולנהוג בהם כטובין שייבואם אסור על פי {{ח:חיצוני|פקודת המכס|פקודת המכס}}.
{{ח:תת|(ב)}} ההודעה לפי סעיף קטן (א) תכלול אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} דוגמה של עותק לא מפר של היצירה שיש למבקש זכות יוצרים בה ושלגביה הוא מודיע על ייבוא עותקים מפרים;
{{ח:תתת|(2)}} קטלוג או כל מסמך אחר המאפשר למנהל המכס להשוות בין היצירה לבין העותקים המפרים.
{{ח:תת|(ג)}} בעל זכות היוצרים ימסור למנהל המכס, בהודעה, את הפרטים שלהלן, ככל הידוע לו:
{{ח:תתת|(1)}} מספר החבילות העומדות להתקבל;
{{ח:תתת|(2)}} ציון מספיק של אמצעי הייבוא או שם האוניה, שבהם מובאים העותקים המפרים;
{{ח:תתת|(3)}} היום שבו עומדים העותקים המפרים להגיע לישראל.
{{ח:תת|(ד)}} בעל זכות היוצרים ימציא למנהל המכס ראיות ראשוניות, וכן ערבות עצמית בסכום שקבע מנהל המכס, כדי לכסות כל הוצאה הקשורה לעיכוב או כדי לפצות על כל נזק שייגרם על ידי העיכוב, אם יתברר שהעיכוב לא היה מוצדק, וכן לשלם כל אגרה שנקבעה לעניין זה לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכס|פקודת המכס}}.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על עותקים מפרים שיובאו לשימוש עצמי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 129|בסעיף 129 לפקודת המכס}}.
{{ח:תת|(ו)}} בסעיף זה, ”מנהל המכס“ – המנהל כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המכס|בפקודת המכס}}.

{{ח:סעיף|66|תחולה על המדינה}}
{{ח:ת}} חוק זה יחול גם על המדינה.

{{ח:סעיף|67|ביצוע ותקנות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע הוראות חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיפים 17}}, {{ח:פנימי|סעיף 29|29}}, {{ח:פנימי|סעיף 30|30(א) ו־(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 31|31}} {{ח:פנימי|סעיף 56א|ו־56א(ג)}} יותקנו בהסכמת אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין מוסדות חינוך – שר החינוך;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין ספריות – השר הממונה על {{ח:חיצוני|חוק הספריות הציבוריות|חוק הספריות הציבוריות, התשל״ה–1975}}, ושר החינוך;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין ארכיונים – השר הממונה על {{ח:חיצוני|חוק הארכיונים|חוק הארכיונים, התשט״ו–1955}};
{{ח:תתת|(4)}} לעניין מוזאונים – השר הממונה על {{ח:חיצוני|חוק המוזאונים|חוק המוזאונים, התשמ״ג–1983}}.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות וצווים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19}}, {{ח:פנימי|סעיף 30|30(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 31|31}} {{ח:פנימי|סעיף 56|ו־56(ד)}}, יותקנו באישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: תיקונים עקיפים}}

{{ח:סעיף|68|ביטול {{ח:חיצוני|דבר המלך על חוק זכות יוצרים 1911 (הטלתו על ארץ ישראל)|דבר המלך על חוק זכות יוצרים 1911 (הטלתו על ארץ ישראל)}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|דבר המלך על חוק זכות יוצרים, 1911 (הטלתו על ארץ ישראל)|דבר המלך על חוק זכות יוצרים, 1911 (הטלתו על ארץ ישראל), 1924}} – בטל, {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים 1911|וחוק זכות יוצרים, 1911}}, לא יחול עוד בישראל.

{{ח:סעיף|69|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת זכות יוצרים|בפקודת זכות יוצרים}}.}}

{{ח:סעיף|70|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הפטנטים והמדגמים|בפקודת הפטנטים והמדגמים}}.}}

{{ח:סעיף|71|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת המכס|בפקודת המכס}}.}}

{{ח:סעיף|72|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|בחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}.}}

{{ח:סעיף|73|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.}}

{{ח:סעיף|74|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|בחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|75|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מאבק בארגוני פשיעה|בחוק מאבק בארגוני פשיעה, התשס״ג–2003}}.}}

{{ח:סעיף|76|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת|בחוק שידורי טלוויזיה מהכנסת, התשס״ד–2003}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: תחילה, תחולה והוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|77|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה).

{{ח:סעיף|78|תחולה והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק זה יחולו גם לגבי יצירה שנוצרה לפני יום התחילה, בכפוף להוראות סעיפים קטנים (ב) עד (י).
{{ח:תת|(ב)}} זכות יוצרים לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳ לחוק זה}} לא תהא ביצירה שערב יום התחילה לא היתה בה זכות יוצרים לפי הוראות הדין שחלו לגביה ערב היום האמור (בסעיף זה – הדין הקודם), ואולם אין בהוראות סעיף קטן זה כדי למנוע את קיומה של זכות יוצרים לפי הוראות חוק זה ביצירה כאמור, בשל כך שביום התחילה ואילך יתקיימו לגביה התנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}}, או מכוח צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}.
{{ח:תת|(ג)}} על פעולה ביצירה שנעשתה לפני יום התחילה לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳}} לעניין הפרה של זכות יוצרים או זכות מוסרית ולעניין תרופות, וימשיכו לחול לגביה, לעניינים אלה, {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים 1911|הוראות הדין הקודם}}; ואולם, פעולה כאמור שאינה מהווה הפרה של זכות יוצרים או זכות מוסרית לפי הוראות חוק זה, לא תהיה לגביה זכות תביעה לפי {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים 1911|הוראות הדין הקודם}}.
{{ח:תת|(ד)}} עותק של יצירה שנעשה או שיובא לישראל לפני יום התחילה, יהווה עותק מפר לעניין חוק זה, אם ערב יום התחילה היווה עותק מפר כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת זכות יוצרים#סעיף 10|בסעיף 10(ה) לפקודת זכות יוצרים}} כנוסחו ערב יום התחילה.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33 עד 36}} לא יחולו על יצירה שנוצרה לפני יום התחילה, וימשיכו לחול לגביה לעניין זה {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים 1911|הוראות הדין הקודם}}.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}} לא יחולו על העברת זכות יוצרים שנעשתה לפני יום התחילה או על רישיון שניתן לגבי זכות יוצרים לפני היום האמור, וימשיכו לחול לגביהם לעניין זה {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים 1911|הוראות הדין הקודם}}.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54}} לא יחולו על הליכים שהיו תלויים ועומדים ערב יום התחילה וימשיכו לחול על הליכים כאמור לעניין זה {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים 1911|הוראות הדין הקודם}}.
{{ח:תת|(ח)}} זכות יוצרים להשכרה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(7)}}, ביחס לתוכנת מחשב, לא תחול לגבי עותק של תוכנת מחשב שנרכש לפני יום כ״ג בטבת התש״ס (1 בינואר 2000).
{{ח:תת|(ט)}} לעניין זהות מחבר היצירה של יצירת צילום לפי {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים 1911#סעיף 21|סעיף 21 לחוק זכות יוצרים, 1911}}, שנוצרה לפני יום התחילה וכן לעניין תקופת זכות היוצרים ביצירת צילום כאמור, ימשיכו לחול {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים 1911|הוראות הדין הקודם}}.
{{ח:תת|(י)}} לעניין תקליט שנעשה לפני יום התחילה, לא תחול {{ח:פנימי|סעיף 1|ההגדרה ”מפיק“ שבסעיף 1}}, ויראו כמפיק את מי שדינו היה כדין מחבר היצירה לפי {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים 1911#סעיף 19|סעיף 19(1) לחוק זכות יוצרים, 1911}}.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ט׳ בכסלו התשס״ח (19 בנובמבר 2007).}}
* '''אהוד אולמרט'''
ראש הממשלה
* '''דניאל פרידמן'''
שר המשפטים
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''דליה איציק'''
יושבת ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]