תקנות הבטחת הכנסה (כללי הזכאות והוראות ביצוע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבטחת הכנסה (כללי הזכאות והוראות ביצוע), התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 516|תקנות הבטחת הכנסה (כללי הזכאות והוראות ביצוע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4309.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 914|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4470.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 544|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4906.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 190|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5237.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 699|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5831.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 221|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6073.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 1150|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6267.pdf}}, {{ח:תיבה|1150|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6267.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1367א|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7137.pdf}}, {{ח:תיבה|1602|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7154.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיפים 2(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 3|3(1)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 6|6(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 13|13(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 14|14(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 27|27}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 31|ו־31(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|לחוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|זכאות לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א)(1) לחוק}}|תיקון: תשמ״ג, תש״ן, תשנ״ז}}
{{ח:ת}} תושב ישראל זכאי לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א)(1) לחוק}}, אם מתקיים בו אחד מתנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא אינו מסוגל לעבוד בעבודה כלשהי בגלל מחלה הנמשכת יותר מ־30 ימים רצופים;
{{ח:תת}} הזכאות לגימלה לפי פסקה זו תהיה ממועד שלא יקדם ל־1 בחודש שבו מלאו 30 ימי המחלה הרצופים, ותימשך לא יותר מ־6 חדשים, ובלבד שאם הוא זכאי לתשלום ממקור כלשהו בעד תקופת אי־עבודתו כאמור, יהיה זכאי לגימלה אם התשלום נמוך מסכום הגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|סעיף 5(א)(1) לחוק}};
{{ח:תת|(2)}} היא אשה הרה, החל בשבוע ה־13 להריונה;
{{ח:תת|(3)}} לשכת שירות התעסוקה או מרכז לאבחון מתמכרים לסמים שאישר השר (להלן – מרכז לאבחון מתמכרים לסמים) קבעו כי הוא אינו ניתן להשמה בעבודה כלשהי;
{{ח:תת|(3א)}} הוא מטופל במוסד כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מוסדות לטיפול במשתמשים בסמים#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק הפיקוח על מוסדות לטיפול במשתמשים בסמים, התשנ״ג–1993}}, או נמצא בתהליך גמילה מסם כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מוסדות לטיפול במשתמשים בסמים#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק האמור}}, על פי צו מבחן של בית המשפט, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ו סימן ז|בסימן ז׳ של פרק ו׳ לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, או בפיקוחו של קצין מבחן על פי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 48|סעיף 44א לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}};
{{ח:תת|(4)}} היא מקבלת קצבת נכות כעקרת בית נכה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (הוראות מיוחדות לענין עקרת בית)|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח עקרת בית בביטוח נכות), התשל״ו–1976}};
{{ח:תת|(5)}} הוא מועבד מחוץ לבית הסוהר לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ו סימן ב1|פקודת עבודת עונשין}}.

{{ח:סעיף|2|זכאות לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א)(3) לחוק}}}}
{{ח:תת|(א)}} עובד או עובד עצמאי שהכנסתו מעבודה פחותה מסכום הגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|סעיף 5(א)(1) לחוק}}, זכאי לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א)(3) לחוק}}, אם מתקיים בו אחד מתנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא הופנה לעבודתו על ידי שירות התעסוקה או שהוא רשום בלשכת שירות תעסוקה כדורש עבודה, ושירות התעסוקה לא הציע לו עבודה מתאימה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|בסעיף 2(א)(2) לחוק}} שההכנסה ממנה אינה פחותה מסכום הגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|סעיף 5(א)(1) לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא עובד מטעמי בריאות או גיל במפעל מוגן ששמו מופיע {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} בהיקף העבודה המקובל בו.
{{ח:תת|(ב)}} הנמצא בהכשרה שהכנסתו ממנה פחותה מסכום הגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|סעיף 5(א)(1) לחוק}}, זכאי לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א)(3) לחוק}} אם מתקיימים בו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שירות התעסוקה הפנה אותו להכשרה כמי שמיועד לשיקום;
{{ח:תתת|(2)}} ההכשרה ניתנה לו במסגרת לימודי יום, הנמשכים, בהתאם לתכנית הלימודים, תקופה שאינה עולה על 12 חדשים, או במסגרת הכשרה אינדיוידואלית לתקופה כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} הוא משתתף בלימודי ההכשרה באופן סדיר.

{{ח:סעיף|3|זכאות לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א)(7) לחוק}}|תיקון: תשמ״ג, תש״ן, תשס״א, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} המטפל בבן זוגו החולה או בילדו החולה, זכאי לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א)(7) לחוק}}, אם מתקיימים תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החולה זקוק להשגחה תמידית לתקופה של 45 ימים רצופים לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} המטפל בחולה טיפל בו תקופה כאמור בפסקה (1) בתכוף להגשת התביעה לגימלה;
{{ח:תתת|(3)}} המטפל והחולה מתגוררים באותה דירה.
{{ח:תת|(ב)}} הזכאות לגימלה לפי תקנת משנה (א) תימשך תקופה שלא תעלה על 6 חדשים רצופים;
{{ח:תת}} הוראה זו לא תחול אם החולה הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ילד נכה שמשתלמת בעדו גמלה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה)|תקנות הביטוח הלאומי (דמי מחיה, עזרה ללימודים וסידורים לילד נכה), התשנ״ח–1998}}, לרבות ילד נכה שלא משולמת בעדו גמלה כאמור בשל כך שמשתלמת בעדו הטבה לפי {{ח:חיצוני|הסכם בדבר גמלת ניידות|הסכם בדבר גמלת ניידות}} שנערך לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק {{ח:הערה|הביטוח}}}}, ואחד מהוריו מטפל בו;
{{ח:תתת|(2)}} ילד המאושפז בבית־חולים, והורהו משגיח עליו לפי הוראת הרופא המטפל בו, ובלבד שהומצא למוסד לביטוח לאומי אישור רפואי על כך;
{{ח:תתת|(3)}} הוא נעשה זקוק להשגחה תמידית לאחר הגיעו לגיל 65 שנים בגבר ו־60 באשה.
{{ח:תת|(ג)}} זכאי המטפל לתשלום ממקור כלשהו בעד התקופה בה טיפל בחולה, יהיה זכאי לגימלה לפי תקנה זו אם התשלום נמוך מסכום הגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|סעיף 5(א)(1) לחוק}}.
{{ח:תת|(ד)}} תקנה זו לא תחול על המטפל בילדו –
{{ח:תתת|(1)}} אם בן זוגו זכאי לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א)(4) לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} אם בת זוגו זכאית לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|סעיף 2(א)(5) לחוק}}, אלא אם בהחזקתה מספר ילדים, והילד החולה מאושפז במוסד רפואי.
{{ח:תת|(ה)}} בתקנה זו, ”ילד“ – לרבות ילד המטופל במסגרת משפחת אומנה שאישר משרד העבודה והרווחה ולמעט מי שמטופל כאמור בחלק משעות היממה בלבד.

{{ח:סעיף|4|סייג לזכאות}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 3|סעיף 3(1) לחוק}}, לא יהיה זכאי לגימלה אדם הנמצא במוסד וכל החזקתו היא על חשבון מוסד דת.

{{ח:סעיף|5|חלוקת הגימלה או תשלומה לאשה|תיקון: תשס״ג, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו, ”תשלום בעד ילדים“ – ההפרש שבין הגימלה המשתלמת לשני בני זוג שעמם ילד או ילדים ואין להם הכנסה, לבין שיעור הגימלה שהיתה משתלמת להם אילו הרכב המשפחה היה שני בני זוג בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} הגימלה לבני זוג הזכאים לגימלה תשולם לכל אחד מהם בנפרד, ותחולק לפי האמור בתקנות משנה (ד) ו־(ה), באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אם אחד מבני הזוג ביקש זאת;
{{ח:תתת|(2)}} המוסד לביטוח לאומי נוכח כי מתן הגימלה לידי אחד מבני הזוג אינו לטובת בני משפחתו וכי יהיה זה לטובתם אם הגימלה תחולק.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ד)}} גימלה המשולמת לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|סעיף 5(א) לחוק}} תחולק כך:
{{ח:תתת|(1)}} אם הרכב המשפחה הוא שני בני זוג בלבד – תחולק הגימלה ביניהם בחלקים שווים;
{{ח:תתת|(2)}} אם הרכב המשפחה כולל ילדים – ישולם התשלום בעד הילדים לאשה והיתרה תחולק בין בני הזוג בחלקים שווים; היו הילדים בהחזקתו הבלעדית של הבעל – ישולם התשלום בעדם לבעל.
{{ח:תת|(ה)}} גימלה המשולמת לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 5|סעיף 5(ב) לחוק}} תחולק כך:
{{ח:תתת|(1)}} אם סכום הגימלה אינו עולה על תשלום בעד ילדים, תשולם לאשה; היו הילדים בהחזקתו הבלעדית של הבעל, תשולם לבעל;
{{ח:תתת|(2)}} אם סכום הגימלה עולה על תשלום בעד ילדים, ישולם התשלום בעד ילדים כאמור בפסקה (1) וההפרש ישולם לבן הזוג שאין לו הכנסה; עלה ההפרש על הסכום שהיה מקבל לפי סעיף קטן (ד)(2), תשולם היתרה לבן הזוג השני.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בתקנה זו, אם לזכאי משתלמת קיצבת זיקנה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח}}, ולבן זוגו משתלמת תוספת לקיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 247|סעיף 247 לחוק הביטוח}}, תחולק ביניהם הגימלה לפי היחס שבו מתחלקת ביניהם קיצבת הזיקנה.

{{ח:סעיף|6|תקופת התשלום|תיקון: תשמ״ו, תש״ן, תשנ״ז, תשס״א, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה תביעה לגימלה בידי זכאי לקיצבת שאירים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא|פרק י״א}} או לקיצבת תלויים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ה׳ לחוק הביטוח}}, תשולם הגימלה החל ב־1 לחודש שבו נוצרה הזכאות לקיצבה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה תביעה לגמלה בידי מי שקיבל קצבת נכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ט׳ לחוק הביטוח}}, בתכוף לפני שנעשה זכאי לקצבת זקנה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא|פרק י״א לחוק הביטוח}} או לקצבת זקנה מיוחדת מכוח הסכם לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק הביטוח}}, תשולם הגמלה החל ב־1 בחודש שבו נוצרה הזכאות לקצבת זקנה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב), לא תשולם גימלה בעד תקופה העולה על ששה חדשים שקדמו לחודש שבו הוגשה התביעה לגימלה.
{{ח:תת|(ד)}} התקיימו תנאי הזכאות גם בחודש שקדם לחודש שבו הוגשה התביעה לגמלה, תשולם הגמלה גם בעד החודש האמור, אם במשך כל אותו חודש, התקיים בתובע הגמלה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} היה מובטל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 163|בסעיף 163 לחוק הביטוח}};
{{ח:תתת|(2)}} עבד, לפי הפניה של שירות התעסוקה, בעבודה שהשכר בה נמוך;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ד1)}} התקיימו תנאי הזכאות גם בחודש שקדם לתביעה תשולם הגמלה גם בעד אותו חודש, אף אם בחודש האמור לא התקיימה עילת הזכאות {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבסעיף 2(א)(2) לחוק}} בתובע הגמלה האמורה, והכל בתנאי שהתובע היה זכאי בעד החודש האמור לקצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט סימן ג|סימן ג׳ לפרק ט׳ שבחוק הביטוח}}, או שזכאותו לקצבה כאמור, פקעה באותו חודש.
{{ח:תת|(ה)}} פקעה זכות לגימלה לפי תנאי הזכאות ובחודש שבו הופסק התשלום נוצרה עילה חדשה בשל מחלה או השגחה על בן משפחה (להלן – העילה החדשה), תשולם הגימלה לפי העילה החדשה החל ב־1 בחודש האמור, ובלבד שהתקיימו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מתקיימים התנאים המזכים בתשלום גימלה לפי העילה החדשה, במשך כל החודש האמור;
{{ח:תתת|(2)}} ההוכחות על העילה החדשה הוגשו למוסד לביטוח לאומי תוך 60 ימים מהיום הראשון לחודש האמור.

{{ח:סעיף|7|הגשת תביעה}}
{{ח:תת|(א)}} התובע גימלה יגיש תביעתו על גבי טופס שקבע לכך המוסד לביטוח לאומי, ויצרף לתביעה את כל המסמכים והאישורים הדרושים להוכחתה.
{{ח:תת|(ב)}} תובעים גימלה שני בני זוג, רשאי אחד מהם להגיש התביעה גם בשם בן זוגו.

{{ח:סעיף|8|אישור שירות התעסוקה|תיקון: תשמ״ג, תש״ן, תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} שירות התעסוקה מוסמך לאשר כי באדם מתקיימים:
{{ח:תתת|(1)}} התנאים {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבסעיף 2(א)(1) לחוק}} – בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(3) ו־(3א)}} ולאחר שקיבל חוות דעת של מרכז לשיקום מקצועי הפועל במסגרת אגף השיקום שבמשרד העבודה והרווחה;
{{ח:תתת|(2)}} התנאים {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבסעיף 2(א)(2) לחוק}};
{{ח:תתת|(3)}} התנאים {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבסעיף 2(א)(3) לחוק}} – בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)(1) ו־(ב)(1)}}.
{{ח:תת|(ב)}} מרכז לאבחון מתמכרים לסמים מוסמך לאשר כי באדם מתקיימים התנאים {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבסעיף 2(א)(1) לחוק}}, בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(3)}}.
{{ח:תת|(ב1)}} מוסד כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה (3א) בתקנה 1}} וקצין מבחן, מוסמכים לאשר כי במי שנתקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה האמורה}}, מתקיימים התנאים {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבסעיף 2(א)(1) לחוק}}.
{{ח:תת|(ג)}} באישור כאמור בתקנת משנה (א) ו־(ב1), יצויין משך התקופה שלגביה הוא חל, וזאת בהתאם לנוהלי שירות התעסוקה, מוסד כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(3א)}} או מרכז לאבחון מתמכרים לסמים, לפי הענין, ובלבד שלעניין הנסיבות {{ח:פנימי|סעיף 2|שבתקנה 2(א)(1)}}, משך התקופה כאמור לא יעלה על 6 חדשים ולענין הנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(3)}}, רשאי המוסד לביטוח לאומי להגביל את תקפו של האישור לשנה אחת מהיום שבו ניתן.

{{ח:סעיף|9|אישור למי שנמצא בהכשרה}}
{{ח:ת}} הזכאי לגימלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ב)}} יצרף לתביעתו, בנוסף לאישור האמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8(א)(3)}}, אישור ממקום ההכשרה, שמתקיימים התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ב)(2)}}; נמשכת ההכשרה תקופה העולה על 3 חדשים, ימציא הזכאי, מדי 3 חדשים, אישור ממקום ההכשרה, שהוא משתתף בלימודי ההכשרה באופן סדיר.

{{ח:סעיף|10|אישור רפואי לאשה הרה}}
{{ח:ת}} רופא נשים מוסמך לאשר, כי באשה מתקיימים התנאים {{ח:פנימי|סעיף 1|שבתקנה 1(2)}}.

{{ח:סעיף|11|אישורים רפואיים|תיקון: תשמ״ג, תשס״א, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} לתביעה לגימלה יצורף אישור רפואי המעיד, כי –
{{ח:תתת|(1)}} התובע אינו מסוגל לעבוד בעבודה כלשהי בגלל מחלה הנמשכת יותר מ־30 ימים רצופים – אם עילת תביעתו היא שמתקיימים בו תנאים אלה;
{{ח:תתת|(2)}} החולה זקוק להשגחה תמידית תקופה של 45 ימים רצופים לפחות – אם עילת תביעתו היא שהוא מטפל בחולה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} באישור רפואי כאמור בתקנת משנה (א) יצויין גם מועד תחילת המחלה ומהותה, משך הזמן שבו מתקיימים, עד למתן האישור, התנאים האמורים בפסקאות (1) או (2) לתקנת המשנה האמורה וכן משך הזמן המשוער שבו עלולים להמשיך ולהתקיים תנאים אלה.
{{ח:תת|(ג)}} אישור כאמור בתקנת משנה (א) יינתן:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי חולים שהם חברי קופות חולים שהוסמכו כשירות רפואי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 89|סעיף 89(א)(3) לחוק הביטוח}} – בידי רופא קופת החולים;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי חולים שהם עובדיו של בית חולים שהוסמך כאמור כשירות רפואי – בידי רופא אותו בית החולים;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי חולה אחר – בידי הרופא המטפל;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי חולה המאושפז בבית חולים – גם בידי רופא בית־החולים.
{{ח:תת|(ד)}} רופא מוסמך רשאי לדרוש, הבהרות ופרטים נוספים, לרבות רישומים רפואיים בכל ענין הקשור באישור הרפואי, והכל אם המידע דרוש לצורך מתן חוות דעתו בדבר מצב בריאותו וכושרו של התובע לעבוד, הצורך בהשגחה תמידית עליו ובדבר תקופת תוקפו של האישור הרפואי.
{{ח:תת|(ה)}} בהחלטתו בתביעה, יביא פקיד תביעות בחשבון את חוות דעתו של הרופא המוסמך.
{{ח:תת|(ו)}} בתקנה זו, ”רופא מוסמך“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה)|בתקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה), התשט״ז–1956}}.

{{ח:סעיף|11א|מועדים לסיום תקופת אי־השמה|תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:ת}} זכאי ששירות התעסוקה, קבע לגביו ערב תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)#פרק ד|פרק ד׳ בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003), התשס״ג–2003}} (להלן – יום תחילת {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)|חוק ההסדרים}}), כי מתקיים בו לצמיתות התנאי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 2|שבפסקה (1) של סעיף 2(א) בחוק}} כנוסחו ערב יום תחילת {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)|חוק ההסדרים}}, יראו אותו כמי שהתנאי האמור, חדל להתקיים לגביו –
{{ח:תת|(1)}} ביום ג׳ באב התשס״ג (1 באוגוסט 2003) ובלבד שמספר הזהות שלו מסתיים בספרות 00 עד 19;
{{ח:תת|(2)}} ביום ד׳ באלול התשס״ג (1 בספטמבר 2003) ובלבד שמספר הזהות שלו מסתיים בספרות 20 עד 39;
{{ח:תת|(3)}} ביום ה׳ בתשרי התשס״ד (1 באוקטובר 2003) ובלבד שמספר הזהות שלו מסתיים בספרות 40 עד 59;
{{ח:תת|(4)}} ביום ו׳ בחשון התשס״ד (1 בנובמבר 2003) ובלבד שמספר הזהות שלו מסתיים בספרות 60 עד 79;
{{ח:תת|(5)}} ביום ו׳ בכסלו התשס״ד (1 בדצמבר 2003) ובלבד שמספר הזהות שלו מסתיים בספרות 80 עד 99.

{{ח:סעיף|12|תשלום גימלאות}}
{{ח:ת}} גימלאות ישולמו באמצעות מוסד בנקאי או בכל דרך אחרת שהמוסד לביטוח לאומי קבע.

{{ח:סעיף|13|עיגול גימלאות}}
{{ח:ת}} גימלה תעוגל לשקל הקרוב כלפי מעלה.

{{ח:סעיף|14|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ו׳ בטבת התשמ״ב (1 בינואר 1982).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)(2)}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} המשקם חברה לתעסוקת קשישים בעלי כושר עבודה מוגבל בע״מ.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} מוסדות ומפעלים של הקרן למפעלי שיקום למוגבלים שליד משרד העבודה והרווחה.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} מועדוני תעסוקה ופינות עבודה מטעם רשות מקומית.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} מפעלים ומועדוני תעסוקה מטעם האגודה למען העיוור.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} מפעלים שליד ”אקים“ – אגודה לקימום ילדים מפגרים.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} מפעלים שליד ”אילן“ – איגוד ישראלי לילדים נפגעים.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} מפעלים מטעם ”יד לקשיש“.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת פרט 8}}
{{ח:ת}} מרכזים לעבודה ושיקום (מע״ש).

{{ח:סעיף*|9||תיקון: תשמ״ג|עוגן=תוספת פרט 9}}
{{ח:ת}} מרכז השיקום לנפגעי סמים, משרד הבריאות, יפו־תל־אביב.

{{ח:סעיף*|10||תיקון: תשמ״ג|עוגן=תוספת פרט 10}}
{{ח:ת}} המרכז הארצי להכשרה ושיקום מקצועי בבית ליגת נשים, נתניה.

{{ח:חתימות|ו׳ בטבת התשמ״ב (1 בינואר 1982)}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
ממלא מקום שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]