הוראות בנק ישראל (נכסים נזילים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|הוראות בנק ישראל (נכסים נזילים), תשל״א–1971}}
{{ח:קטע3||הוראות בדבר נכסים נזילים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 690|הוראות בנק ישראל (נכסים נזילים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2678.pdf}}, {{ח:תיבה|860|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2687.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 359|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2782.pdf}}, {{ח:תיבה|621|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2803.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 66|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2914.pdf}}, {{ח:תיבה|573|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2953.pdf}}, {{ח:תיבה|593|תיקון מס׳ 2 (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2955.pdf}}, {{ח:תיבה|843|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2974.pdf}}, {{ח:תיבה|1376|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3010.pdf}}, {{ח:תיבה|1737|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3043.pdf}}, {{ח:תיבה|1891|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3054.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 181|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3081.pdf}}, {{ח:תיבה|466|הוראת שעה (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3107.pdf}}, {{ח:תיבה|466|תיקון מס׳ 6 [תשל״ג] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3107.pdf}}, {{ח:תיבה|1188|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3170.pdf}}, {{ח:תיבה|1694|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3215.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 272|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3251.pdf}}, {{ח:תיבה|847|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3290.pdf}}, {{ח:תיבה|1806|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3341.pdf}}, {{ח:תיבה|2293|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3370.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 837|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3462.pdf}}, {{ח:תיבה|1263|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3502.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 309|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3613.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 71|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3767.pdf}}, {{ח:תיבה|182|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3775.pdf}}, {{ח:תיבה|400|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3789.pdf}}, {{ח:תיבה|591|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3807.pdf}}, {{ח:תיבה|1071|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3836.pdf}}, {{ח:תיבה|1271|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3846.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 331|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3923.pdf}}, {{ח:תיבה|652|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3941.pdf}}, {{ח:תיבה|946|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3966.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 568|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4065.pdf}}, {{ח:תיבה|987|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4089.pdf}}, {{ח:תיבה|1226|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4089.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 426|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4202.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 819|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4333.pdf}}, {{ח:תיבה|1325|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4381.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 241|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4428.pdf}}, {{ח:תיבה|831|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4463.pdf}}, {{ח:תיבה|1615|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4507.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 405|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4554.pdf}}, {{ח:תיבה|734|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4576.pdf}}, {{ח:תיבה|1405|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4623.pdf}}, {{ח:תיבה|2160|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4680.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 674|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4760.pdf}}, {{ח:תיבה|1721|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4837.pdf}}, {{ח:תיבה|1791|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4854.pdf}}, {{ח:תיבה|1877|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4853.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 438|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4894.pdf}}, {{ח:תיבה|632|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4912.pdf}}, {{ח:תיבה|904|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4932.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 991|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5053.pdf}}, {{ח:תיבה|1276|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5053.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 38|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5058.pdf}}, {{ח:תיבה|252|תיקון מס׳ 11|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5070.pdf}}, {{ח:תיבה|252|תיקון מס׳ 12|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5070.pdf}}, {{ח:תיבה|533|תיקון מס׳ 13|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5088.pdf}}, {{ח:תיבה|940|תיקון מס׳ 14|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5117.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 54|תיקון מס׳ 15|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5137.pdf}}, {{ח:תיבה|518|תיקון מס׳ 16|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5167.pdf}}, {{ח:תיבה|740|תיקון מס׳ 17|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5182.pdf}}, {{ח:תיבה|1188|תיקון מס׳ 18|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5207.pdf}}, {{ח:תיבה|1335|תיקון מס׳ 19|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5214.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 168|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5235.pdf}}, {{ח:תיבה|586|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5264.pdf}}, {{ח:תיבה|1295|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5295.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 244|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5309.pdf}}, {{ח:תיבה|299|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5314.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 461|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5400.pdf}}, {{ח:תיבה|1111|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5445.pdf}}, {{ח:תיבה|1561|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5473.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 1085|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5540.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 728|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5587.pdf}}, {{ח:תיבה|729|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5587.pdf}}, {{ח:תיבה|814|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5592.pdf}}, {{ח:תיבה|1300|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5619.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 16|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5624.pdf}}, {{ח:תיבה|458|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5647.pdf}}, {{ח:תיבה|1313|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5672.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 209|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5868.pdf}}, {{ח:תיבה|326|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5874.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 587|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6969.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 216|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7441.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 228|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7736.pdf}}.

''שינוי שיעור נכסים נזילים:'' {{ח:תיבה|י״פ תשמ״ג, 2829|הודעה על הפחתת שיעור הנכסים הנזילים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2956.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 2895|תיקון הודעה על הפחתת שיעור הנכסים הנזילים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3226.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 38|סעיף 49}} {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|לחוק בנק ישראל, תשי״ד–1954}}, לאחר התייעצות עם הועדה ובאישור הממשלה, אני מורה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: נזילות במטבע ישראלי}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1: נזילות על נכסים {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: חסכונות}}

{{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי־1: נזילות חובה של תאגידים בנקאיים מיוחדים}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: פקדונות במטבע חוץ}}

{{ח:פנימי|פרק 4-1|פרק רביעי1: נזילות על עסקות החלף ועסקות המרה עתידית {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: כללי}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ג־4, תשל״ד־4, תשל״ה, תשל״ה־4, תשל״ח־6, תשל״ט־2, תש״ם, תשמ״א, תשמ״ב־2, תשמ״ה־4, תשמ״ח, תשמ״ח־4, תשמ״ח־5, תשמ״ט, תשמ״ט־3, תשמ״ט־4, תש״ן־3, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ב־2, תשנ״ב־3, תשנ״ד־2, תשנ״ד־3, תשנ״ה־2, תשנ״ה־3, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} בהוראות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדון למתן הלוואות“ – פקדון שהמפקיד הורה לתאגיד הבנקאי להלוות כנגדו לאדם מסויים, לסוג מסויים של אנשים, או למטרה מסויימת, וההלוואה ניתנת על אחריות המפקיד, שהתחייב לה בכתב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרד“ – מקום עסקים של תאגיד בנקאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית חסכון“ – תכנית חסכון שאישר שר האוצר על פי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד החסכון (ערבות למילוות והנחות ממס הכנסה)|חוק לעידוד החסכון (ערבות למילוות והנחות ממס הכנסה), תשט״ז–1956}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדון צמוד“ – פקדון שלפי תנאיו הקרן או הריבית עליו צמודות, כולן או מקצתן, לשער החליפין של המטבע הישראלי, למדד המחירים לצרכן, או למדד אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדון צמוד למדד“ – פקדון במטבע ישראלי שלפי תנאיו הקרן או הריבית עליו צמודות, כולן או מקצתן, למדד המחירים לצרכן או למדד אחר ואשר על פי תנאיו נתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} התאגיד הבנקאי לא הקנה למפקיד תעודה עוברת לסוחר על הפקדון או תעודת פקדון שהעברתה מותנית בהסכמת התאגיד הבנקאי בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדון צמוד לשער החליפין“ – פקדון במטבע ישראלי שהקרן צמודה במלואה או בחלקה לשער החליפין של המטבע הישראלי למטבע חוץ, אשר לפי תנאיו נתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} התאגיד הבנקאי לא הקנה למפקיד תעודה עוברת לסוחר על הפקדון או תעודת פקדון שהעברתה מותנית בהסכמת התאגיד הבנקאי בלבד;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדון לזמן קצוב“ – פקדון, אשר לפי תנאיו נתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} במשך תקופה קצובה אין המפקיד זכאי לגבות את הפקדון או חלקו;
{{ח:תתת|(2)}} הוא אינו פקדון צמוד;
{{ח:תתת|(3)}} התאגיד הבנקאי לא הקנה למפקיד תעודה עוברת לסוחר על הפקדון או תעודת פקדון שהעברתה מותנית בהסכמת התאגיד הבנקאי בלבד;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדון לטווח ארוך“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} פקדון אשר לפי תנאיו, אין המפקיד זכאי לגבות את הפקדון או חלקו במשך תקופה קצובה של שנה לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} פקדון לתקופה של שנתיים ומעלה המופקד או הנפרע לשיעורין, אשר לפי תנאיו לפחות מחצית ממנו אינה עומדת לפרעון בתוך שנה ממועד הפקדתו, ולענין פקדון המופקד לשיעורין – ממועד ההפקדה הראשונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדון חוזר קרדיטורי“ – {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדון להזמנת ניירות ערך“ – {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקדון לא תושב (שקלים)“ – פקדון במטבע ישראלי של תושב חוץ שהופקד לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|סעיף 39א להיתר הפיקוח על המטבע, התשל״א–1971 {{ח:הערה|[צ״ל: התשל״ח–1978]}}}} (להלן – ההיתר הכללי);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזילות חובה“ – סכום הנכסים הנזילים שעל תאגיד בנקאי להחזיק לפי אחד מפרקי הוראות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזילות בפועל“ – סכום הנכסים הנזילים שהחזיק תאגיד בנקאי בפועל לפי אחד מפרקי הוראות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שבוע“ – שבוע המתחיל ביום חמישי ומסתיים ביום רביעי שלאחריו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – למעט תאגיד בנקאי שאינו עוסק בקבלת כספים בפקדון.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשל״ה, תשל״ה־2, תשל״ה־4, תשמ״ה, תשמ״ה־4, תשמ״ט, תשנ״ב, תשנ״ד, תשנ״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|3|פקדון|תיקון: תשל״ט־2, תש״ם־2, תש״ם־3, תשמ״ה, תשמ״ה־4, תשמ״ט, תשנ״ב־3, תשנ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} בהוראות אלה, ”פקדון“ – כל התחייבות בפקדון של תאגיד בנקאי.
{{ח:תת|(ב)}} כדי להסיר ספק נאמר בזה כי ”התחייבות בפקדון“ כוללת, לענין הוראות אלה, גם התחייבויות של תאגיד בנקאי כדלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} התחייבות בשל הלוואה שקיבל;
{{ח:תתת|(2)}} התחייבות לשלם כסף לאדם, אם קיבל התאגיד הבנקאי תמורתה כספים ובסכום שקיבל, מלבד דמי עמלה בשל מתן ההתחייבות;
{{ח:תתת|(3)}} התחייבות על פי שיק או פקודת תשלום שמשך על עצמו, שטר חוב שעשה או קיבול שטר חליפין, אם ההתחייבות היא לפרעון עם דרישה או שמועד פרעונה הגיע;
{{ח:תתת|(4)|(א)}} התחייבות על פי ערבות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 14ד|סעיף 14ד לפקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:תתתת|(ב)}} התחייבות על פי ערבות להבטחת אשראי שניתן מאת התאגיד הבנקאי והומחה בידו;
{{ח:תתתת|(ג)}} התחייבות על פי ערבות להבטחת אשראי שניתן מאת מלווה ללווה ביזמתו או בתיווכו של התאגיד הבנקאי;
{{ח:תתת|(5)}} התחייבות הנובעת מכספים ששולמו על חשבון ניירות ערך שהוצעו לציבור על פי תשקיף שפרסומו הותר כאמור {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 15|בסעיף 15 לחוק ניירות ערך}} ואשר הופקדו לפי תנאי התשקיף והוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 28|סעיף 28 לחוק ניירות ערך}};
{{ח:תתת|(6)}} התחייבות התאגיד הבנקאי להחזיר נייר ערך ששאל, אם מכר את נייר הערך; סכום ההתחייבות יהיה הסכום שקיבל התאגיד הבנקאי תמורת המכירה.
{{ח:תת|(ג)}} התחייבות שניתן להגדירה כפקדון לפי סעיף קטן (א) או לפי אחת או יותר מפסקאות (1) עד (4) של סעיף קטן (ב), תיכלל בחישוב סכום הפקדונות לפי הוראות אלה פעם אחת בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} לעניין הוראות אלה, דינו של פקדון שיש לגביו זכות קיזוז או שעבוד כדין כל פקדון אחר.
{{ח:תת|(ה)}} מפקדון העומד לזכות מפקיד לא תופחת הלוואה שניתנה לאותו מפקיד או לאדם אחר, אלא אם הותרה ההפחתה במפורש בהוראות אלה.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ז)}} לענין הוראות אלה דין קבלת הלוואה על ידי המפקיד כנגד הפקדון, כדין גבייתו או פרעונו.

{{ח:סעיף|4|פקדונות שאינם חייבים בנזילות|תיקון: תשל״ה, תשל״ח־4, תשמ״ה־4, תשנ״ב, תשנ״ב־2, תשנ״ד־2, צשע״א, תשע״ה}}
{{ח:ת}} תאגיד בנקאי אינו חייב להחזיק נכסים נזילים כנגד כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הלוואה מבנק ישראל;
{{ח:תת|(2)}} פקדון מתאגיד בנקאי אחר;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|5|נזילות על פי ממוצע שבועי|תיקון: תש״ם־2, תשמ״ה־4}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד בנקאי חייב להחזיק נכסים נזילים לפי הוראות אלה, באופן שנזילותו בפועל על בסיס הממוצע השבועי של נתונים יומיים תהיה שווה לנזילות החובה שלו על בסיס אותו ממוצע.
{{ח:תת|(ב)}} בחישוב של נזילות חובה ושל נזילות בפועל על בסיס הממוצע השבועי של נתונים יומיים –
{{ח:תתת|(1)}} נתונים יומיים יחושבו על פי מצבו של התאגיד הבנקאי בגמר העסקים בכל יום; לענין יום שאינו יום עסקים, יחושבו הנתונים על פי מצבו של התאגיד הבנקאי בגמר העסקים, ביום העסקים האחרון שקדם לאותו יום;
{{ח:תתת|(2)}} הנגיד רשאי, בדרישתו בדבר הגשת דו״חות לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 38|סעיף 50 לחוק}}, להורות או להתיר לתאגיד בנקאי לדווח על פריט פלוני לתקופה קצובה על בסיס מצבו של התאגיד הבנקאי ביום מסויים ולקבוע הוראות בדבר חישוב נזילות חובה במקרה כזה;
{{ח:תתת|(3)}} כאשר הסכום של פריט אחד מוגבל על ידי הסכום של פריט אחר, ייעשה החישוב על בסיס הממוצע השבועי של הנתונים היומיים לגבי שני הפריטים.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: נזילות במטבע ישראלי}}

{{ח:סעיף|6|נזילות חובה על פקדונות במטבע ישראלי|תיקון: תשל״א, תשל״ב, תשל״ב־2, תשל״ג, תשל״ג־2, תשל״ג־4, תשל״ד־4, תשל״ה, תשל״ו, תשל״ו־2, תשל״ח־6, תשל״ט־2, תש״ם, תש״ם־2, תשמ״א, תשמ״ב, תשמ״ב־2, תשמ״ג־2, י״פ תשמ״ג, תשמ״ד־2, תשמ״ה־2, תשמ״ה־3, תשמ״ה־4, תשמ״ו, תשמ״ו־2, תשמ״ו־3, תשמ״ז־2, תשמ״ח, תשמ״ח־4, תשמ״ח־5, תשמ״ט, תשמ״ט־2, תשמ״ט־3, תשמ״ט־4, תשמ״ט־5, תש״ן, תש״ן־2, תש״ן־3, תשנ״ב, תשנ״ב־2, תשנ״ב־3, תשנ״ד־2, תשנ״ה־2, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} תאגיד בנקאי חייב להחזיק נכסים נזילים כנגד פקדונות במטבע ישראלי שבמשרדיו בישראל, בשיעורים כמפורט להלן:
{{ח:תת}} {{טור לשמאל|יישור=מרכז|{{מוקטן|

סוג הפיקדון

}}|{{מוקטן|

שיעור באחוזים

}}}}
{{ח:תת|(1)}} {{טור לשמאל|פקדון שלגביו אין קביעה אחרת בסעיף זה|6}}
{{ח:תת|(2)}} {{טור לשמאל|פקדון לזמן קצוב, לתקופה שלא תפחת משבוע|3}}
{{ח:תת|(3)}} {{טור לשמאל|התחייבות בפקדון שאינה פקדון צמוד והנובעת מתעודה עוברת לסוחר שהוציא התאגיד הבנקאי הרשומה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל־אביב, והינה לתקופה שלא תפחת משבוע|3}}
{{ח:תת|(4)}} {{טור לשמאל|פקדון למתן הלוואות שאישר לענין זה נגיד בנק ישראל או מי שהוא הסמיך לכך, למעט סכום שהלווה כנגדו בהתאם לתנאי הפקדון המאושרים וטרם סולק|100}}
{{ח:תת|(5)}} {{טור לשמאל|תכניות חסכון {{ח:פנימי|פרק 3|שהפרק השלישי}} חל עליהן|כפי שנקבע {{ח:פנימי|פרק 3|בפרק השלישי}}}}
{{ח:תת|(6)}} פקדונות צמודים ותכניות חסכון –
{{ח:תתת|(א)}} {{טור לשמאל|פקדון צמוד שלגביו אין קביעה אחרת בפסקה זו|100}}
{{ח:תתת|(ב)}} פקדון צמוד לשער החליפין –
{{ח:תתתת|(1)}} {{טור לשמאל|לתקופה שלא תפחת משבוע|3}}
{{ח:תתתת|(2)}} {{טור לשמאל|אחר|6}}
{{ח:תתת|(ג)}} פקדון צמוד למדד –
{{ח:תתתת|(1)}} {{טור לשמאל|לתקופה שלא תפחת משבוע|3}}
{{ח:תתתת|(2)}} {{טור לשמאל|אחר|6}}
{{ח:תתת|(ד)}} {{טור לשמאל|תכניות חסכון|3}}
{{ח:תתת|(ה)}} התחייבות בפקדון הנובעת מאיגרות חוב או משטרי חוב שהוציא התאגיד הבנקאי –
{{ח:תתתת|(1)}} {{טור לשמאל|שנתקיימו בה כל התנאים {{ח:פנימי|סעיף 1|שבהגדרת ”פקדון צמוד לשער החליפין“}} למעט {{ח:פנימי|סעיף 1|פסקה (2) שבה}}, והינה לתקופה שלא תפחת משבוע|3}}
{{ח:תתתת|(2)}} {{טור לשמאל|שנתקיימו בה כל התנאים {{ח:פנימי|סעיף 1|שבהגדרת ”פקדון צמוד למדד“}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 1|פסקה (2) שבה}}, והינה לתקופה שלא תפחת משבוע|3}}
{{ח:תתת|(ו)}} פקדון צמוד לשער החליפין –
{{ח:תתתת|(1)}} {{טור לשמאל|לתקופה שלא תפחת משבוע|3}}
{{ח:תתתת|(2)}} {{טור לשמאל|אחר|6}}
{{ח:תת|(7)}} פקדון לא תושב (שקלים) –
{{ח:תתת|(א)}} {{טור לשמאל|לתקופה שלא תפחת משבוע|3}}
{{ח:תתת|(ב)}} {{טור לשמאל|אחר|6}}
{{ח:תת|(8)}} {{טור לשמאל|פקדון מהסוגים המנויים בפסקאות (2), (3), (6) ו־(7), שהוא פקדון לטווח ארוך|0}}

{{ח:סעיף|7|שבירת פקדון לטווח ארוך|תיקון: תשל״ד־4, תשל״ו־2, תשל״ז, תשל״ח, תשל״ח־6, תש״ם־2, תשמ״א, תשמ״ב, תשמ״ב־2, תשמ״ד־2, תשמ״ה־4, תשמ״ח־4, תשמ״ט, תשמ״ט־5, תש״ן־3, תשנ״ב, תשנ״ב־3, תשנ״ה־2, תשנ״ה־3}}
{{ח:ת}} פרע תאגיד בנקאי –
{{ח:תת|(1)}} פקדון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(8)}} שהוא פקדון לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|פסקה (1) להגדרת ”פקדון לטווח ארוך“}}, כולו או חלקו, לפני תום שנה מיום הפקדתו; או
{{ח:תת|(2)}} יותר ממחצית של פקדון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(8)}} שהוא פקדון לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|פסקה (2) להגדרת ”פקדון לטווח ארוך“}}, לפני תום שנה מיום הפקדתו, ובפקדון המופקד לשיעורין – מיום ההפקדה הראשונה,
{{ח:ת}} חייב הוא להחזיק נכסים נזילים כנגד כל הפקדון, למשך תקופה השווה לתקופה שעברה מיום ההפקדה עד יום הפרעון כאמור, בשיעור ההפרש שבין שיעור הנזילות שחל על הפקדון לפני הפרעון ובין שיעור הנזילות שלפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(1)}}.

{{ח:סעיף|7א||תיקון: תשל״ח־6, תשמ״ח, תשמ״ט־4, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשל״ה, תשמ״ה־4, תשמ״ט־5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשל״ה, תשמ״ה־4, תשמ״ט־5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9א||תיקון: תשל״ג־4, תשל״ה, תשמ״ג־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9ב||תיקון: תשל״ד, תשל״ד־2, תשל״ה־2, תשל״ה־4, תשל״ח־6, תשמ״א, תשמ״ג, תשמ״ג־2, תשמ״ו־2, תשמ״ח, תשמ״ט, תש״ן, תש״ן־2, תש״ן־3, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9ג||תיקון: תשל״ה־4, תשל״ו־2, תשל״ז, תש״ן}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|10|סוגי נכסים נזילים|תיקון: תשל״א, תש״ם־2, תשמ״ה־4, תשמ״ח־3, תשמ״ט־4, תשנ״ב, תשנ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} הנכסים הנזילים שעל תאגיד בנקאי להחזיקם לפי {{ח:פנימי|פרק 2|פרק זה}} יהיו –
{{ח:תתת|(1)}} פקדון במטבע ישראלי בבנק ישראל;
{{ח:תתת|(2)}} שטרי כסף ומעות במטבע ישראלי בידי תאגיד בנקאי במשרדיו בישראל;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 2-1|פרק שני1: נזילות על נכסים {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ג־6, תשל״ה־2}}

{{ח:סעיף|10א||תיקון: תשל״ג־6, תשל״ד־5, תשל״ה, תשל״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|10ב||תיקון: תשל״ג־6, תשל״ד־5, תשל״ה, תשל״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: חסכונות|תיקון: תשל״ח}}

{{ח:סעיף|11|שיעור נזילות|תיקון: תשל״ח, תשמ״ה־4, תשמ״ז, תשמ״ט, תשמ״ט־4, תש״ן־3, תשנ״ד־2}}
{{ח:ת}} תאגיד בנקאי חייב להחזיק נכסים נזילים כנגד פקדונותיו במטבע ישראלי במסגרת תכניות חסכון בשיעור שלא יפחת מחמישה אחוזים מסכום הפקדונות; הנגיד, לאחר התייעצות עם שר האוצר או מי שהסמיך לכך, יקבע בהודעה ברשומות את שיעורי הנזילות שיחולו על כל תכנית ותכנית.

{{ח:סעיף|12|הפחתה מחובת נזילות|תיקון: תשל״ח, תשמ״ה־4, תשמ״ט, תשנ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} הנגיד או מי שהסמיך לכך רשאי לקבוע, לאחר התיעצות עם שר האוצר או מי שהסמיך לכך, כי תאגיד בנקאי יהיה רשאי להפחית מחובת הנזילות על תכנית חסכון מסויימת את סכום השקעותיו בנכסים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ניירות ערך;
{{ח:תתת|(2)}} פקדונות בבנק ישראל שאינם בגדר נכסים נזילים;
{{ח:תתת|(3)}} פקדונות אצל החשב הכללי, משרד האוצר;
{{ח:תתת|(4)}} הלוואות.
{{ח:תת|(ב)}} בקביעה לפי סעיף־קטן (א) רשאי הנגיד או מי שהסמיך לכך לקבוע את הרכב הנכסים האמורים, את התנאים לפיהם יוכר נכס מסויים כבר־הפחתה ואת הדרך לחישוב השקעות התאגיד הבנקאי בנכסים אלה.

{{ח:סעיף|13|העברה {{ח:פנימי|פרק 2|לפרק השני}}|תיקון: תשל״ח, תשמ״ה־4, תשמ״ט}}
{{ח:ת}} תאגיד בנקאי חייב להחזיק נכסים נזילים לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(5)}} בסכום השווה לסכום הנכסים הנזילים שעליו להחזיק לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, לאחר הפחתתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}}.

{{ח:סעיף|13א|תחולת הוראות {{ח:פנימי|פרק 3|הפרק השלישי}}|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 3|פרק זה}} יחולו על תכניות חסכון שתחילת תקופות החסכון בהן קדמה ליום ז׳ בטבת התשנ״ב (31 בדצמבר 1992).

{{ח:סעיף|13ב||תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|14||תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:קטע2|פרק 3-1|פרק שלישי־1: נזילות חובה של תאגידים בנקאיים מיוחדים|תיקון: תשל״ה־4, תשמ״ה־4}}

{{ח:סעיף|14א||תיקון: תשל״ה־4, תשל״ו־2, תשל״ז, תשנ״ב, תשנ״ב־3, תשמ״ה־4, תשנ״ד, תשנ״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|14ב||תיקון: תשנ״ב־3, תשנ״ד, תשנ״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: פקדונות במטבע חוץ|תיקון: תשל״ג־7, תשל״ח־2}}

{{ח:סעיף|15|הגדרות|תיקון: תשל״ח־2, תשל״ט, תשל״ט־3, תשמ״ג־2, תשמ״ה־4, תש״ן־3, תשנ״ב, תשנ״ד־3, תשנ״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק 4|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקדון תושב“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקדון לא תושב“ – כמשמעותו בהיתר הכללי, וכן פקדון מבנק מחוץ לישראל ופקדונות שטרם מויינו בידי התאגיד הבנקאי לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|ההיתר הכללי}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקדון מיוחד (נמ״ב)“ – פקדון מיוחד במטבע חוץ של תאגיד בנקאי בבנק ישראל, בו מופקדת חובת ההשקעה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בנק מחוץ לישראל“ – לרבות סניף של תאגיד בנקאי מחוץ לישראל.
{{ח:תת|(ב)}} משמעותו של כל מונח אחר {{ח:פנימי|פרק 4|בפרק זה}} תהיה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בהיתר הכללי}}.

{{ח:סעיף|16|נזילות חובה על פקדונות במטבע חוץ|תיקון: תשל״ח־2, תשל״ח־5, תשל״ט, תשל״ט־3, תשמ״ג, תשמ״ג־3, תשמ״ד, תשמ״ה, תשמ״ה־4, תשמ״ח־5, תשמ״ט־4, תש״ן־3, תשנ״ב, תשנ״ב־3, תשנ״ד־4, תשנ״ה, תשנ״ה־2, תשנ״ח, תשנ״ח־2}}
{{ח:ת}} תאגיד בנקאי חייב להחזיק נכסים נזילים כנגד פקדונות במטבע חוץ במשרדיו בישראל, בשיעורים כדלהלן:
{{ח:תת}} {{טור לשמאל|יישור=מרכז|{{מוקטן|

סוג הפיקדון

}}|{{מוקטן|

שיעור באחוזים

}}}}
{{ח:תת|(1)}} פקדון לא תושב –
{{ח:תתת|(א)}} {{טור לשמאל|לתקופה שלא תפחת משבוע|3}}
{{ח:תתת|(ב)}} {{טור לשמאל|אחר|6}}
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה)}}
{{ח:תת|(2א)}} {{ח:הערה|(נמחקה)}}
{{ח:תת|(3)}} פקדון תושב (פמ״ח) (פיצויים) –
{{ח:תתת|(א)}} {{טור לשמאל|לתקופה שלא תפחת משבוע|3}}
{{ח:תתת|(ב)}} {{טור לשמאל|אחר|6}}
{{ח:תת|(3א)}} פקדון תושב (פמ״ח) של תאגיד –
{{ח:תתת|(א)}} {{טור לשמאל|לתקופה שלא תפחת משבוע|3}}
{{ח:תתת|(ב)}} {{טור לשמאל|אחר|6}}
{{ח:תת|(3ב)}} פקדון תושב (פמ״ח) של יחיד –
{{ח:תתת|(א)}} {{טור לשמאל|לתקופה שלא תפחת משבוע|3}}
{{ח:תתת|(ב)}} {{טור לשמאל|אחר|6}}
{{ח:תת|(3ג)}} פקדון תושב (פמ״ח) של בעל פטור –
{{ח:תתת|(א)}} {{טור לשמאל|לתקופה שלא תפחת משבוע|3}}
{{ח:תתת|(ב)}} {{טור לשמאל|אחר|6}}
{{ח:תת|(3ד)}} {{טור לשמאל|פקדון מהסוגים המנויים בפסקאות (1) ו־(3) עד (3ג) שהוא פקדון לטווח ארוך|0}}
{{ח:תת|(3ה)}} {{ח:הערה|(נמחקה)}}
{{ח:תת|(4)}} {{טור לשמאל|פקדון למתן הלוואות שאישר נגיד בנק ישראל או מי שהוא הסמיך לכך, למעט סכום שהלווה כנגדו בהתאם לתנאי הפיקדון המאושרים וטרם סולק|100}}
{{ח:תת|(5)}} {{טור לשמאל|פקדון של המדינה שמקורו במטבע חוץ שהתקבל בערבותה של ממשלת ארצות הברית של אמריקה, לזמן קצוב של שנה או יותר|0}}
{{ח:תת|(6)}} {{טור לשמאל|פקדון שאין לגביו קביעה אחרת בהוראות אלה|100}}

{{ח:סעיף|16א||תיקון: תשמ״ד־3, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16ב||תיקון: תשמ״ד־4, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16ג||תיקון: תשמ״ט, תשנ״ב, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16ד||תיקון: תשנ״ד־4, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|17||תיקון: תשל״ח־2, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|17א||תיקון: תשל״ח־3, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|17ב||תיקון: תשל״ט, תשל״ט־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|18|הגבלות|תיקון: תשל״ח־2, תשל״ט־3, תש״ם־2, תשמ״ב, תשמ״ה־4, תשמ״ח־5, תשמ״ט־4, תש״ן־3, תשנ״ב, תשנ״ד־2, תשנ״ד־3, תשנ״ד־4, תשנ״ה־2, תשנ״ח, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} סך כל הפקדונות, ההשקעות בכתבי התחייבות, וההלוואות האמורים להלן, לא יפחת מ־10% מסך הפקדונות עליהם חלות הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(1), (3), (3א), (3ב), (3ג) ו־(3ד)}}:
{{ח:תתת|(1)}} פקדון בתאגיד בנקאי מחוץ לישראל שאינו שלוחה, שאושר לענין זה בידי המפקח על מטבע חוץ, בין באישור לסוגי תאגידים בנקאיים ובין באישור לתאגידים מסויימים;
{{ח:תתת|(2)}} כתבי התחייבות הנקובים במטבע חוץ, שהוצאו בידי מדינות או בערבותן, או בידי גופים כספיים בינלאומיים אם אושרו לענין זה על ידי המפקח על מטבע חוץ, באישור כללי או באישור לסוגים או באישור לכתבי התחייבות מסויימים;
{{ח:תתת|(3)}} פקדון בבנק ישראל, מסוג פקדון מיוחד (נמ״ב), אשר סכומו לא יפחת מ־5% של סך הפקדונות שעליהם חלות הוראות סעיף זה;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(5)}} לענין פסקה (1) –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”פקדון“ –
{{ח:תתתתת|(1)}} פקדון במטבע חוץ לתקופה שאינה עולה על שנה אחת; או
{{ח:תתתתת|(2)}} תעודת פקדון סחירה שהוצאה בידי תאגיד בנקאי שחלות עליו הוראות פסקה (1);
{{ח:תתתת}} אך בניכוי –
{{ח:תתתתת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתתתת|(ב)}} פקדון בתאגיד הבנקאי מחוץ לישראל שהוא משועבד, או פקדון כאמור העלול שלא להיפרע במועד בשל התחייבות התאגיד הבנקאי או בשל מניעה חוקית או מניעה אחרת;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שלוחה“ – תאגיד נשלט או משרד של התאגיד הבנקאי, מחוץ לישראל.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} הנגיד רשאי, במקרים מיוחדים שייראו לו, לקבוע כי חובת ההשקעה האמורה בסעיף קטן (ב), כולה או חלקה, לתקופה מוגבלת או בלתי מוגבלת, תהיה אך ורק בהפקדה בפקדון בבנק ישראל מסוג פקדון מיוחד (נמ״ב); תחילתה של קביעה כאמור לא תקדם לשבוע אחד אחרי מועד פרסומה ברשומות.
{{ח:תת|(ה)}} השיעור האמור בסעיף קטן (ב) יופחת בתחילת כל תקופת נזילות כהגדרתה {{ח:חיצוני|הוראות בנק ישראל (ריבית על גרעונות בנזילות)|בהוראות בנק ישראל (ריבית על גרעונות בנזילות), התש״ם–1980}}, בשיעור שיקבע הנגיד, לרבות שיעור אפס, ואשר לא יעלה על 1% מסכום הפקדונות שעליהם חלות הוראות סעיף זה; בקביעה כאמור יהיה הנגיד רשאי לקבוע אם ההפחתה תחול גם לגבי השיעור האמור בסעיף קטן (ב)(3).
{{ח:תת|(ו)}} חרג תאגיד בנקאי מאחת ההגבלות שבסעיף זה, יהיה חייב להחזיק נכסים נזילים בסכום החריגה, בנוסף לאלה שהוא חייב להחזיק לפי סעיפים אחרים של {{ח:פנימי|פרק 4|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|18א||תיקון: תשמ״ב, תשמ״ה־4, תשמ״ו, תשמ״ח־5, תש״ן־3, תשנ״ב, תשנ״ד־3, תשנ״ה־3, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|19|שבירת פקדון לטווח ארוך|תיקון: תשל״ח־2, תשמ״ב־2, תשמ״ה־4, תשנ״א־2, תשנ״ב־3, תשנ״ד־2, תשנ״ה, תשנ״ה־2, תשנ״ה־3}}
{{ח:ת}} פרע תאגיד בנקאי –
{{ח:תת|(1)}} פקדון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(3ד) ו־(5)}} שהוא פקדון לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|פסקה (1) להגדרת ”פקדון לטווח ארוך“}}, כולו או חלקו, לפני תום שנה מיום הפקדתו; או
{{ח:תת|(2)}} יותר ממחצית של פקדון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(3ד)}} שהוא פקדון לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|פסקה (2) להגדרת ”פקדון לטווח ארוך“}}, לפני תום שנה מיום הפקדתו, ובפקדון המופקד לשיעורין – מיום ההפקדה הראשונה,
{{ח:ת}} חייב הוא להחזיק נכסים נזילים כנגד כל הפקדון, למשך תקופה השווה לתקופה שעברה מיום ההפקדה עד יום הפרעון כאמור, בשיעור ההפרש שבין שיעור הנזילות שחל על הפקדון לפני הפרעון ובין שיעור הנזילות על פקדון תושב (פמ״ח) שהופקד לזמן שאינו קצוב.

{{ח:סעיף|19א||תיקון: תשמ״ח־5, תשמ״ט־4, תשנ״א־2, תשנ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|19ב||תיקון: תש״ן־3, תשנ״א־2, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|20|נכסים נזילים על פקדונות במטבע חוץ|תיקון: תשל״ח־2, תשל״ח־5, תשל״ט, תשל״ט־3, תשמ״א, תשמ״ב, תשמ״ב־2, תשמ״ג, תשמ״ג־2, תשמ״ה, תשמ״ה־4, תשמ״ח־5, תש״ן־3, תשנ״ב, תשנ״ב־3, תשנ״ג, תשנ״ד־3, תשנ״ה, תשנ״ה־2, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} הנכסים הנזילים שעל תאגיד בנקאי להחזיק לפי {{ח:פנימי|פרק 4|פרק זה}} יהיו –
{{ח:תת|(1)}} על פקדונות במטבע חוץ שאין לגביהם קביעה אחרת בסעיף זה, ועל חריגה מחובת ההשקעה במט״ח לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(ב)}} – פקדון במטבע חוץ בבנק ישראל מסוג (פמ״ח) עובר ושב או שטרי כסף במטבע חוץ שבידי התאגיד הבנקאי במשרדיו בישראל;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(3)}} על פקדונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(3) עד (3ג)}}, על פקדונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ד)}} מאותם סוגים, ועל פקדונות למתן הלוואות לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(4)}} – נכסים נזילים כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}}.

{{ח:קטע2|פרק 4-1|פרק רביעי1: נזילות על עסקות החלף ועסקות המרה עתידית {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״א, תשע״ה}}

{{ח:סעיף|20א||תיקון: תשל״ח־2, תשע״א, תשע״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|20ב||תיקון: תשע״א, תשע״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|20ג||תיקון: תשע״א, תשע״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|21|משרדים|תיקון: תשל״ה, תשל״ז, תשמ״ה־4}}
{{ח:ת}} לצורך הוראות אלה, משרד של תאגיד בנקאי בישראל – לרבות משרד בשטח המוחזק על ידי צבא־הגנה־לישראל.

{{ח:סעיף|21א|שינוי שיעורי נזילות|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ה־4}}
{{ח:ת}} הנגיד, לאחר התייעצות עם הועדה, רשאי בהודעה ברשומות, להעלות או להוריד את שיעור הנכסים הנזילים שתאגיד בנקאי חייב להחזיק לפי {{ח:פנימי|פרק 2|הפרק{{ח:הערה|ים}} השני}} {{ח:פנימי|פרק 4|והרביעי להוראות אלה}}, בשיעור שלא יעלה על 5% מסכום הפקדונות או האשראי, לפי הענין.

{{ח:סעיף|21ב|סמכות למקרים מיוחדים|תיקון: תשמ״ד, תשמ״ה־4, תשנ״ב, תשנ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} הנגיד, לאחר התייעצות עם שר האוצר, רשאי במקרים מיוחדים, לקבוע לתאגיד בנקאי גרעון מוכר, לסוגי פקדונות או בדרך אחרת, לתקופה ובתנאים שקבע; לענין זה, ”גרעון מוכר“ – הסכום שהתאגיד הבנקאי רשאי להפחית מסכום הנכסים הנזילים שהוא חייב להחזיק לפי הוראות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} הנגיד בהסכמת שר האוצר, רשאי במקרים מיוחדים, להעלות או להוריד את שיעור הנכסים הנזילים שתאגידים בנקאיים חייבים להחזיק לפי הוראות אלה, או לקבוע חובה כאמור ביחס להתחייבויות בפקדונות או נכסים שלא נקבעה בהוראות אלה חובת החזקת נכסים נזילים כנגדם; הוראה של הנגיד כאמור תפקע בתום שלושה חדשים מיום תחילתה, אם לא ביטל אותה קודם לכן.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|21ג||תיקון: תשמ״ח־2, תשמ״ח־4, תשמ״ט־4, תש״ן, תשנ״ב, תשנ״ב־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|22|הסמכות לתת אישורים|תיקון: תשל״ה, תשל״ז}}
{{ח:ת}} הסמיך נגיד בנק ישראל את המפקח על הבנקים או מנהל מחלקה אחרת בבנק ישראל לתת אישורים לפי הוראות אלה, רשאי הנגיד להסמיך אותו לאצול באישור הנגיד, מסמכויותיו לעובדים אחרים של מחלקתו.

{{ח:סעיף|22א|כללים חשבונאיים|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ה־4}}
{{ח:ת}} הנגיד או מי שהסמיך לכך רשאי לקבוע כללים חשבונאיים לחישוב נזילות החובה ונזילות בפועל של התאגידים הבנקאיים.

{{ח:סעיף|23|ביטול}}
{{ח:ת}} הוראות בנק ישראל (נכסים נזילים), תשי״ח–1957 – בטלות ביום י״ט בניסן תשל״א (14 באפריל 1971).

{{ח:סעיף|24||תיקון: תשל״ח־2, תשנ״ה־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|25|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של הוראות אלה היא ביום כ׳ בניסן תשל״א (15 באפריל 1971).

{{ח:סעיף|26|השם}}
{{ח:ת}} להוראות אלה ייקרא ”הוראות בנק ישראל (נכסים נזילים), תשל״א–1971“.

{{ח:חתימות|ד׳ באדר תשל״א (1 במרס 1971)}}
* '''דוד הורביץ'''
נגיד בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]