חוק הפחתת הגרעון והגבלת ההוצאה התקציבית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הפחתת הגרעון והגבלת ההוצאה התקציבית, התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000491}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ב, 45|חוק הפחתת הגרעון|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210907.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 158|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_ec_317361.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 42|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211692.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 60|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211640.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 98|חוק ההסדרים במשק מדינת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2000)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300181.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 171|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300554.pdf}}, {{ח:תיבה|443|חוק תכנית החירום הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2002 ו־2003)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300504.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 140|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 191|חוק יישום תכנית ההתנתקות|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299869.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 81|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2007)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300638.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 121|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300816.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 282|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 515|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301203.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 591|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301500.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 82|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301563.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 414|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_315020.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 6|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_315216.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 34|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_364565.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 280|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491911.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 298|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_578653.pdf}}, {{ח:תיבה|330|חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש – מענק חד־פעמי) (הוראת שעה ותיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_578863.pdf}}, {{ח:תיבה|438|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_582211.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 33|תיקון לחוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_584184.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 16|חוק מסגרות תקציב המדינה (הוראות מיוחדות לשנים 2021 ו–2022) (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611008.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 146|תיקון מס׳ 23 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2556616.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 280|תיקון מס׳ 24|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3739528.pdf}}, {{ח:תיבה|612|תיקון מס׳ 25|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4229962.pdf}}, {{ח:תיבה|1514|תיקון מס׳ 26|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5000455.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 144|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5358292.pdf}}, {{ח:תיבה|358|חוק מסגרות תקציב המדינה (הוראות מיוחדות לשנת 2025) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6064897.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 2|תיקון מס׳ 29|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_9018629.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקרת הגרעון בשנים 1992 עד 1996|תיקון: תשנ״ד, תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בשנת התקציב 1992 לא יעלה הגרעון המקומי בתקציב המדינה ללא מתן אשראי (בסעיף זה – הגרעון המקומי), על 6.2% מן התוצר המקומי הגלמי (להלן – התמ״ג).
{{ח:תת|(ב)}} בשנת התקציב 1993 לא יעלה הגרעון המקומי על 3.2% מן התמ״ג.
{{ח:תת|(ג)}} בשנת התקציב 1994 לא יעלה הגרעון המקומי על 3.0% מן התמ״ג.
{{ח:תת|(ד)}} בכל אחת משנות התקציב 1995 ו־1996 יפחת הגרעון המקומי, המבוטא בשיעור מן התמ״ג, לעומת הגרעון בשנה שקדמה לה.

{{ח:סעיף|2|תקרת הגרעון בשנים 1997 עד 1999|תיקון: תשנ״ג, תשנ״ז, תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} בשנת התקציב 1997 לא יעלה הגרעון הכולל בתקציב המדינה ללא מתן אשראי (להלן – הגרעון הכולל), על 2.8% מן התמ״ג.
{{ח:תת|(ב)}} בשנת התקציב 1998 לא יעלה הגרעון הכולל על 2.4% מן התמ״ג.
{{ח:תת|(ג)}} בשנת התקציב 1999 לא יעלה הגרעון הכולל על 2% מן התמ״ג.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|3|תקרת הגרעון בשנים 2000 ו־2001|תיקון: תש״ס, תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בשנת התקציב 2000 לא יעלה הגרעון הכולל על 2.5% מן התמ״ג.
{{ח:תת|(ב)}} בשנת התקציב 2001 תקבע הממשלה את שיעור הגרעון הכולל מן התמ״ג בהתבסס על שיעורי הצמיחה החזויים, ובלבד שהשיעור האמור יפחת בלפחות 0.25 נקודות אחוז ביחס לשיעור הגרעון לשנת 2000; הממשלה תודיע לכנסת על שיעור הגרעון שקבעה לפי סעיף זה עם הנחת תקציב המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4|תקרת הגירעון בשנת 2002|תיקון: תשס״ב, תשס״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} בשנת התקציב 2002 לא יעלה הגירעון הכולל על 3% מן התמ״ג.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|5|תקרת הגירעון בשנים 2003 ואילך|תיקון: תשס״ב־2, תשס״ד, תשס״ז, תשס״ט, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ו, תשע״ז, תשע״ח, תשפ״ב, תשפ״ד, תשפ״ד־2, תשפ״ה, תשפ״ה־2, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} בשנות הכספים 2003 ואילך, תקבע הממשלה את שיעור הגירעון הכולל מן התמ״ג לפי הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בשנת התקציב 2003 – באופן שלא יעלה על 3% עד 3.5%;
{{ח:תת|(2)}} בשנת התקציב 2004 – באופן שלא יעלה על שיעור של 2.5% עד 4%;
{{ח:תת|(3)}} בשנות התקציב 2005 ועד 2008 – באופן שמדי שנה לא יעלה על 3%;
{{ח:תת|(4)}} בשנת הכספים 2009 – באופן שלא יעלה על 6%;
{{ח:תת|(5)}} בשנת הכספים 2010 – באופן שלא יעלה על 5.5%;
{{ח:תת|(6)}} בשנת התקציב 2011 – באופן שלא יעלה על 3%;
{{ח:תת|(7)}} בשנת התקציב 2012 – באופן שלא יעלה על 2%;
{{ח:תת|(8)}} בשנת התקציב 2013 – באופן שלא יעלה על 4.65%;
{{ח:תת|(9)}} בשנת התקציב 2014 – באופן שלא יעלה על 3%;
{{ח:תת|(10)}} בשנת התקציב 2015 – באופן שלא יעלה על 2.9%;
{{ח:תת|(11)}} בשנת התקציב 2016 – באופן שלא יעלה על 2.9%;
{{ח:תת|(12)}} בשנת התקציב 2017 – באופן שלא יעלה על 2.9%;
{{ח:תת|(13)}} בשנת התקציב 2018 – באופן שלא יעלה על 2.9%;
{{ח:תת|(14)}} בשנת התקציב 2019 – באופן שלא יעלה על 2.9%;
{{ח:תת|(15)}} בשנת התקציב 2020 – באופן שלא יעלה על 2.5%;
{{ח:תת|(16)}} בשנת התקציב 2021 – באופן שלא יעלה על 3.0%;
{{ח:תת|(17)}} בשנת התקציב 2022 – באופן שלא יעלה על 3.5%;
{{ח:תת|(18)}} בשנת התקציב 2023 – באופן שלא יעלה על 3.7%;
{{ח:תת|(19)}} בשנת התקציב 2024 – באופן שלא יעלה על 7.7%;
{{ח:תת|(20)}} בשנת התקציב 2025 – באופן שלא יעלה על 5.2%;
{{ח:תת|(21)}} בשנות התקציב 2026 ואילך – באופן שמדי שנה לא יעלה על 1.5%.

{{ח:סעיף|6|סכום ההוצאה הממשלתית בשנים 2005 ו־2006|תיקון: תשס״ד, תשס״ז}}
{{ח:ת}} סכום ההוצאה הממשלתית בכל אחת משנות התקציב 2005 ו־2006, לא יעלה בשיעור העולה על 1% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנה שקדמה לה, כשהוא צמוד למדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ובלבד שסכום ההוצאה כאמור לא יגרום לחריגה משיעור הגרעון שנקבע לאותה שנה לפי הוראות חוק זה; לענין זה, ”סכום ההוצאה הממשלתית“ – סכום ההוצאה הממשלתית, ברוטו, לפי הקבוע בחוק תקציב שנתי, לרבות מתן אשראי, ולמעט החזר חובות קרן בלבד שאינו החזר חובות כאמור למוסד לביטוח לאומי.

{{ח:סעיף|6א|סכום ההוצאה הממשלתית בשנים 2007 ואילך|תיקון: תשס״ז, תש״ע, תשע״ד, תשע״ז, תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} סכום ההוצאה הממשלתית בכל אחת משנות התקציב 2007 עד 2010, לא יעלה בשיעור העולה על 1.7% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנה שקדמה לה, כשהוא צמוד למדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ובלבד שסכום ההוצאה כאמור לא יגרום לחריגה משיעור הגירעון שנקבע לאותה שנה לפי הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} סכום ההוצאה הממשלתית בכל אחת משנות התקציב 2011 ואילך, לא יעלה בשיעור העולה על שיעור התוספת המרבית ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנה שקדמה לה, כשהוא צמוד לממוצע שיעורי השינוי של מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשלוש השנים שקדמו לשנה הקודמת לאותה שנת תקציב, ובלבד שסכום ההוצאה כאמור לא יגרום לחריגה משיעור הגירעון שנקבע לאותה שנה לפי הוראות חוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בשנת התקציב 2026):}} סכום ההוצאה הממשלתית בכל אחת משנות התקציב 2011 ואילך, לא יעלה בשיעור העולה על שיעור התוספת המרבית ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנה שקדמה לה, כשהוא צמוד לממוצע שיעורי השינוי של מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשנים 2022, 2023 ו־2024, בניכוי שיעור ההקדמה, ובלבד שסכום ההוצאה כאמור לא יגרום לחריגה משיעור הגירעון שנקבע לאותה שנה לפי הוראות חוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בשנת התקציב 2027):}} סכום ההוצאה הממשלתית בכל אחת משנות התקציב 2011 ואילך, לא יעלה בשיעור העולה על שיעור התוספת המרבית ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנה שקדמה לה, כשהוא צמוד לממוצע שיעורי השינוי של מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשנים 2023, 2024 ו־2025, בניכוי שיעור ההקדמה, ובלבד שסכום ההוצאה כאמור לא יגרום לחריגה משיעור הגירעון שנקבע לאותה שנה לפי הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום ההוצאה הממשלתית“ – סכום ההוצאה הממשלתית, נטו, לפי הקבוע בחוק תקציב שנתי, לרבות מתן אשראי, ולמעט החזר חובות קרן בלבד שאינו החזר חובות כאמור למוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור ההקדמה“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה בשנות התקציב 2026 ו־2027):}} ההפרש שבין ממוצע שיעור השינוי במדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשנת 2022 לבין ממוצע שיעורי השינוי של מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשנים 2019, 2020 ו־2021, כשהוא מחולק בשתיים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור התוספת המרבית“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין כל אחת משנות התקציב 2011 עד 2014 – היחס שבין 60% ובין היחס חוב–תוצר, כשהוא מוכפל בממוצע שיעורי הצמיחה של התוצר המקומי הגולמי בעשר השנים שקדמו למועד הנחת חוק התקציב ושלגביהן פרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה את נתוני התוצר המקומי הגולמי;
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין כל אחת משנות התקציב 2015 ואילך – הסכום של שני אלה:
{{ח:תתתתת|(א)}} ממוצע שיעורי הגידול באוכלוסייה בישראל בשלוש השנים שקדמו למועד הנחת חוק התקציב ושלגביהן פרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה את שיעורי הגידול כאמור;
{{ח:תתתתת|(ב)}} אחוז אחד כפול היחס שבין 50% ובין היחס חוב–תוצר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחס חוב–תוצר“ – היחס הידוע במועד הנחת חוק התקציב, בין סכום החוב הממשלתי, ברוטו, בצירוף סכום החוב של הרשויות המקומיות, ברוטו, ובניכוי סכום החוב של הרשויות המקומיות לממשלה, לבין גובה התוצר המקומי הגולמי שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד הנחת חוק התקציב“ – המועד להנחת הצעת חוק התקציב על שולחן הכנסת, לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 3|סעיף 3(ב)(1) לחוק־יסוד: משק המדינה}}.

{{ח:סעיף|7|הוראת שעה לשנים 2005, 2007 ו־2008 – מימון תכנית ההתנתקות|תיקון: תשס״ה, תשס״ז, תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה – ”תכנית ההתנתקות“ {{ח:הערה|-}} כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק יישום תכנית ההתנתקות|בחוק יישום תכנית ההתנתקות, התשס״ה–2005}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6}}, לשם מימון תכנית ההתנתקות ולמטרה זו בלבד, בשנות התקציב 2005, 2007 ו־2008 יחולו ההוראות כמפורט להלן, לפי הענין:
{{ח:תתת|(1)}} בשנת התקציב 2005, רשאית הממשלה להגדיל את שיעור הגרעון הכולל מן התמ״ג בשיעור נוסף של עד 0.4%;
{{ח:תתת|(2)}} בשנת התקציב 2005, רשאית הממשלה להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}, שלא יעלה על 1% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2004 כשהוא צמוד למדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; בשנת התקציב 2007 – בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}} שלא יעלה על 0.5% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2006 המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, כשהוא צמוד כאמור; ובשנת התקציב 2008 – בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}} שלא יעלה על 0.5% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2007 המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, כשהוא צמוד למדד.
{{ח:תת|(ג)}} הגידול בסכום ההוצאה הממשלתית כאמור בסעיף זה לא יובא בחשבון כחלק מסכום ההוצאה הממשלתית בשנים 2005, 2007 ו־2008 לצורך חישוב סכום ההוצאה הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיפים 6}} {{ח:פנימי|סעיף 6א|ו־6א}} בשנים הבאות, למעט לצורך חישוב סכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2006 ביחס לשנת 2005.

{{ח:סעיף|8|הוראת שעה לשנים 2007 ו־2008 – מימון הלחימה בצפון|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, לשם מימון הוצאות הלחימה בגבול הצפון בחודשים יולי ואוגוסט 2006 והנזקים שנגרמו בשל הלחימה, ולמטרה זו בלבד, בשנות התקציב 2007 ו־2008, רשאית הממשלה להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, כמפורט להלן, לפי הענין:
{{ח:תתת|(1)}} בשנת 2007 – בשיעור שלא יעלה על 1.6% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2006, המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}};
{{ח:תתת|(2)}} בשנת 2008 – בשיעור שלא יעלה על 1% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2007, המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ב)}} הגידול בסכום ההוצאה הממשלתית כאמור בסעיף זה לא יובא בחשבון כחלק מסכום ההוצאה הממשלתית בשנים 2007 ו־2008 לצורך חישוב סכום ההוצאה הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיפים 6}} {{ח:פנימי|סעיף 6א|ו־6א}} בשנים הבאות.

{{ח:סעיף|9|הוראת שעה לשנים 2009 ו־2010 – מימון ההוצאות הנובעות מהמשבר העולמי|תיקון: תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, נוכח השפעת המשבר העולמי על המשק הישראלי, בכל אחת משנות הכספים 2009 ו־2010, רשאית הממשלה להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית, בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, שלא יעלה על 1.35% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2008, המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ב)}} הגידול בסכום ההוצאה הממשלתית כאמור בסעיף זה, לא יובא בחשבון כחלק מסכום ההוצאה הממשלתית בשנים 2009 ו־2010 לצורך חישוב סכום ההוצאה הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} בשנים הבאות.

{{ח:סעיף|10|הוראת שעה לשנת 2013 – הגדלת סכום ההוצאה הממשלתית בשל אישור מאוחר של תקציב המדינה ונסיבות פיסקליות חריגות|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, נוכח המועד הצפוי לאישור התקציב לשנת 2013 והנסיבות הפיסקליות החריגות, רשאית הממשלה להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב האמורה, בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, שלא יעלה על 2.2% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2012, המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ב)}} הגידול בסכום ההוצאה הממשלתית כאמור בסעיף זה, לא יובא בחשבון כחלק מסכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2013 לצורך חישוב סכום ההוצאה הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} בשנים הבאות.

{{ח:סעיף|11|הוראת שעה לשנת 2015 – הגדלת סכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2015|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, נוכח האיחור החריג באישור התקציב לשנת 2015, רשאית הממשלה, בשנת התקציב 2015, להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, שלא יעלה על 2% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2014, המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.

{{ח:סעיף|12|הוראת שעה לשנת 2016 – הגדלת סכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2016|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, רשאית הממשלה, בשנת התקציב 2016, להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, שלא יעלה על 0.25% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2015, המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ב)}} בשל שינוי באופן ההתחשבנות בין הממשלה ובין המוסד לביטוח לאומי שאינו משנה את הגירעון הכולל מן התמ״ג, רשאית הממשלה, בשנת התקציב 2016, להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור בסעיף קטן (א) {{ח:פנימי|סעיף 6א|ובסעיף 6א}}, שלא יעלה על 1.2% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2015, המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ג)}} הגידול בסכום ההוצאה הממשלתית כאמור בסעיף קטן (א), לא יובא בחשבון כחלק מסכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2016 לצורך חישוב סכום ההוצאה הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} לשנים הבאות.

{{ח:סעיף|13|הוראת שעה לשנת 2017 – הגדלת סכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2017|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, רשאית הממשלה, בשנת התקציב 2017, להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, שלא יעלה על 2.4% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2016, המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, בשל שינוי באופן הרישום של כספי הסיוע האמריקני שאינו משנה את הגירעון הכולל מהתמ״ג, ולצורך חישוב ההוצאה הממשלתית בשנת 2017 ואילך, יראו את ההוצאה הממשלתית בשנת 2016 כאילו היתה נמוכה ב־2.6% מסכום ההוצאה הממשלתית לאותה שנה.

{{ח:סעיף|14|הוראת שעה לשנת 2018 – הגדלת סכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2018|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, נוכח הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: תקציב המדינה לשנים 2017 ו-2018 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)#סעיף 1|סעיף 1(א)(3) לחוק־יסוד: תקציב המדינה לשנים 2017 ו־2018 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)}}, והוראות {{ח:חיצוני|חוק תקציב המדינה לשנים 2017 ו-2018 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)#סעיף 3|סעיפים 3(א)}} {{ח:חיצוני|חוק תקציב המדינה לשנים 2017 ו-2018 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)#סעיף 5|ו־5(2) לחוק תקציב המדינה לשנים 2017 ו־2018 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה), התשע״ו–2016}}, רשאית הממשלה, בשנת התקציב 2018, להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, שלא יעלה על 0.4% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2017, המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.

{{ח:סעיף|15|הוראת שעה לשנת 2019 – הגדלת סכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2019|תיקון: תשע״ז, תשע״ח}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, רשאית הממשלה, בשנת התקציב 2019, להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, שלא יעלה על 3% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2018, המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.

{{ח:סעיף|16|הוראת שעה לשנת 2020 – הגדלת סכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2020|תיקון: תשע״ז, תש״ף, תש״ף־2, תש״ף־3, תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, רשאית הממשלה, בשנת התקציב 2020, להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, שלא יעלה על 0.7% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2019, המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, לשם מימון ההוצאות הדרושות להתמודדות עם המשבר שנוצר בשל התפשטות נגיף הקורונה (להלן – משבר הקורונה), ולמטרה זו בלבד, רשאית הממשלה, בשנת התקציב 2020, להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור בסעיף קטן (א) {{ח:פנימי|סעיף 6א|ובסעיף 6א}}, שלא יעלה על 21.34% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2019 המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ג)}} הגידול בסכום ההוצאה הממשלתית כאמור בסעיף קטן (ב) לא יובא בחשבון כחלק מסכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2020 לצורך חישוב סכום ההוצאה הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} לשנים הבאות.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16א|הוראת שעה לשנים 2021 ו־2022 – הצמדת סכום ההוצאה הממשלתית|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, לעניין כל אחת משנות התקציב 2021 ו־2022 יקראו את {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף קטן (ב) לסעיף האמור}}, כאילו במקום ”כשהוא צמוד לממוצע שיעורי השינוי של מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשלוש השנים שקדמו לשנה הקודמת לאותה שנת תקציב“ נאמר ”בתוספת שיעור של 2%, שמשקף הצמדה למדד המחירים לצרכן במצב של שינוי מחירים באמצע תחום יציבות המחירים שקבעה הממשלה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 3|לסעיף 3(ב) לחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}}“.

{{ח:סעיף|16ב|הוראת שעה לשנים 2023, 2024, 2026 ו־2027 – הצמדת סכום ההוצאה הממשלתית|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, לעניין כל אחת משנות התקציב המפורטות בפסקאות (1) עד (4) שלהלן, יקראו את {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף קטן (ב) לסעיף האמור}}, כך שבמקום ”כשהוא צמוד לממוצע שיעורי השינוי של מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשלוש השנים שקדמו לשנה הקודמת לאותה שנת תקציב“ יבוא האמור בהן:
{{ח:תתת|(1)}} שנת 2023 – ”כשהוא צמוד לממוצע שיעורי השינוי של מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשנת 2022“;
{{ח:תתת|(2)}} שנת 2024 – ”כשהוא צמוד לממוצע שיעורי השינוי של מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשנים 2021, 2022 ו־2023“;
{{ח:תתת|(3)}} שנת 2026 – ”כשהוא צמוד לממוצע שיעורי השינוי של מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשנים 2022, 2023 ו־2024, בניכוי שיעור ההקדמה“;
{{ח:תתת|(4)}} שנת 2027 – ”כשהוא צמוד לממוצע שיעורי השינוי של מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשנים 2023, 2024 ו־2025, בניכוי שיעור ההקדמה“.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א) ועל אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, לעניין כל אחת משנות התקציב 2026 ו־2027, יקראו את {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף קטן (ג) לסעיף האמור}}, כך שאחרי ההגדרה ”סכום ההוצאה הממשלתית“ יבוא:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ””שיעור ההקדמה“ – ההפרש שבין ממוצע שיעור השינוי במדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשנת 2022 לבין ממוצע שיעורי השינוי של מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בשנים 2019, 2020 ו־2021, כשהוא מחולק בשתיים;“.

{{ח:סעיף|17|הוראת שעה לשנת 2021 – מימון משבר הקורונה בשנת 2021|תיקון: תש״ף, תש״ף־3, תשפ״א, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, לשם מימון ההוצאות הדרושות להתמודדות עם משבר הקורונה, ולמטרה זו בלבד, רשאית הממשלה, בשנת התקציב 2021, להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, שלא יעלה על 16.5% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2020 המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ב)}} הגידול בסכום ההוצאה הממשלתית כאמור בסעיף קטן (א), לא יובא בחשבון כחלק מסכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2021 לצורך חישוב סכום ההוצאה הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} לשנים הבאות.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(16)}}, לשם התמודדות עם משבר הקורונה ולמטרה זו בלבד, בשנת 2021 רשאית הממשלה להגדיל את שיעור הגירעון הכולל מן התמ״ג בשיעור נוסף של עד 3%.

{{ח:סעיף|18|הוראת שעה לשנת 2022 – הגדלת שיעור הגירעון לשם התמודדות עם משבר הקורונה בשנת 2022|תיקון: תש״ף־3, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(17)}}, לשם התמודדות עם משבר הקורונה ולמטרה זו בלבד, בשנת 2022 רשאית הממשלה להגדיל את שיעור הגירעון הכולל מן התמ״ג בשיעור נוסף של עד 0.4%.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 16א|בסעיף 16א}}, לשם מימון ההוצאות הדרושות להתמודדות עם משבר הקורונה, ולמטרה זו בלבד, רשאית הממשלה, בשנת התקציב 2022, להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, שלא יעלה על 2.3% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2021 המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ג)}} הגידול בסכום ההוצאה הממשלתית כאמור בסעיף קטן (ב), לא יובא בחשבון כחלק מסכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2022 לצורך חישוב סכום ההוצאה הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} לשנים הבאות.

{{ח:סעיף|19|הוראת שעה לשנים 2023 עד 2025 – הגדלת שיעור הגירעון לשם התמודדות עם משבר הקורונה בשנים 2023 עד 2025|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(18)}}, לשם התמודדות עם משבר הקורונה ולמטרה זו בלבד, בשנת 2023 רשאית הממשלה להגדיל את שיעור הגירעון הכולל מן התמ״ג בשיעור נוסף של עד 0.25%.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(19)}}, לשם התמודדות עם משבר הקורונה ולמטרה זו בלבד, בשנת 2024 רשאית הממשלה להגדיל את שיעור הגירעון הכולל מן התמ״ג בשיעור נוסף של עד 0.15%.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(20)}}, לשם התמודדות עם משבר הקורונה ולמטרה זו בלבד, בשנת 2025 רשאית הממשלה להגדיל את שיעור הגירעון הכולל מן התמ״ג בשיעור נוסף של עד 0.05%.

{{ח:סעיף|20|הוראת שעה לשנת 2023 – הגדלת סכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2023 – חרבות ברזל|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”הפעולות הצבאיות המשמעותיות“ – הפעולות הצבאיות המשמעותיות שעליהן החליטה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 40|סעיף 40 לחוק־יסוד: הממשלה}}, והודיעה לגביהן לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת ביום כ״ג בתשרי התשפ״ד (8 באוקטובר 2023).
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, בשנת התקציב 2023 רשאית הממשלה להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לשם מימון ההוצאות הדרושות לצרכים צבאיים בשל הפעולות הצבאיות המשמעותיות, ולמטרה זו בלבד – בשיעור נוסף שלא יעלה על 3.75% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2022 המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}};
{{ח:תתת|(2)}} לשם מימון ההוצאות הדרושות לצרכים אזרחיים הנובעים במישרין מהפעולות הצבאיות המשמעותיות, ולמטרה זו בלבד – בשיעור נוסף שלא יעלה על 1.95% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2022 המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ג)}} הגידול בסכום ההוצאה הממשלתית כאמור בסעיף קטן (ב), לא יובא בחשבון כחלק מסכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2023 לצורך חישוב סכום ההוצאה הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} לשנים הבאות.

{{ח:סעיף|21|הוראת שעה לשנת 2024 – הגדלת סכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2024 – חרבות ברזל|תיקון: תשפ״ד־2, תשפ״ד־3, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”הפעולות הצבאיות המשמעותיות“ – כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, בשנת התקציב 2024 רשאית הממשלה להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לשם מימון ההוצאות הדרושות לצרכים צבאיים בשל הפעולות הצבאיות המשמעותיות, ולמטרה זו בלבד – בשיעור נוסף שלא יעלה על 17.8% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2023 המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}};
{{ח:תתת|(2)}} לשם מימון ההוצאות הדרושות לצרכים אזרחיים הנובעים במישרין מהפעולות הצבאיות המשמעותיות, ולמטרה זו בלבד – בשיעור נוסף שלא יעלה על 4.3% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2023 המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ג)}} הסכומים המחושבים בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 20|לסעיף 20(ב)}} לא יובאו בחשבון כחלק מסכום ההוצאה הממשלתית לשנת 2023 לצורך חישוב סכום ההוצאה הממשלתית כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} הגידול בסכום ההוצאה הממשלתית כאמור בסעיף קטן (ב), לא יובא בחשבון כחלק מסכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2024 לצורך חישוב סכום ההוצאה הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} לשנים הבאות.

{{ח:סעיף|22|הוראת שעה לשנת 2025 – הגדלת סכום ההוצאה הממשלתית ושיעור הגירעון|תיקון: תשפ״ה־2, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”הפעולות הצבאיות המשמעותיות“ – כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20(א)}}, ולעניין פסקאות (3) ו־(4) לסעיף קטן (ב) – לרבות המערכה מול איראן בתקופה שמיום י״ז בסיוון התשפ״ה (13 ביוני 2025) עד יום כ״ח בסיוון התשפ״ה (24 ביוני 2025).
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, נוכח הפעולות הצבאיות המשמעותיות והשלכותיהן, בשנת התקציב 2025 רשאית הממשלה להגדיל את סכום ההוצאה הממשלתית בשיעור נוסף על השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בשיעור נוסף שלא יעלה על 13.6% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2024 המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}};
{{ח:תתת|(2)}} לשם מימון ההוצאות הדרושות לצרכים הנובעים במישרין, בשנת התקציב 2025, מהימשכות הפעולות הצבאיות המשמעותיות, ולמטרה זו בלבד, ובהתקיים התנאים האמורים {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 12ב|בסעיף 12ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}} – בשיעור נוסף על השיעור האמור בפסקה (1), שלא יעלה על 0.8% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2024 המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}};
{{ח:תתת|(3)}} לשם מימון ההוצאות הדרושות לצרכים ביטחוניים בשל הפעולות הצבאיות המשמעותיות, ולמטרה זו בלבד – בשיעור נוסף על השיעור האמור בפסקאות (1) ו־(2), שלא יעלה על 5.6% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2024 המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}};
{{ח:תתת|(4)}} לשם מימון ההוצאות הדרושות לצרכים אזרחיים הנובעים במישרין מהפעולות הצבאיות המשמעותיות, ולמטרה זו בלבד – בשיעור נוסף על השיעור האמור בפסקאות (1) עד (3), שלא יעלה על 0.4% ביחס לסכום ההוצאה הממשלתית בשנת התקציב 2024 המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}.
{{ח:תת|(ג)}} מתוך הגידול בסכום ההוצאה הממשלתית האמור בסעיף קטן (ב), יובא בחשבון גידול של 9.2% בלבד כחלק מסכום ההוצאה הממשלתית בשנת 2025, לצורך חישוב סכום ההוצאה הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} לשנים הבאות.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ד בשבט התשנ״ב (31 בדצמבר 1991).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''דב שילנסקי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]