חוק עסקאות גופים ציבוריים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק עסקאות גופים ציבוריים, תשל״ו–1976}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001149}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ו, 280|חוק עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות)|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209226.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 102|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210569.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 172|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211704.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 177|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211733.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 186|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211503.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 492|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002) (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300530.pdf}}, {{ח:תיבה|497|תיקון מס׳ 3 לחוק שכר מינימום|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300531.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 145|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 74|חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300878.pdf}}, {{ח:תיבה|451|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2362.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 105|חוק הבחירות (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306609.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1228|תיקון מס׳ 10 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348681.pdf}}, {{ח:תיבה|1230|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348682.pdf}}.

''שינוי התוספת:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ז, 1761|שינוי התוספת לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7866.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 268|קביעת סכום לענין סעיף 2}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 1455|קביעת סכום לענין סעיף 2 (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 1484|קביעת סכום לענין סעיף 2 (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 1455|קביעת סכום לענין סעיף 2}}; {{ח:תיבה|י״פ תשנ״ט, 4349|הודעה על עדכון סכום}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 2166|הודעה על עדכון סכום}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 887|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 2164|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 2323|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 1981|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 1966|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1891|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 6269|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1729|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 2652|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 2679|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 2446|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1911|הודעה על עדכון סכומים}}, {{ח:תיבה|2660|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 3763|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 4839|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2547|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2468|הודעה על עדכון סכומים}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 2338|הודעה על עדכון סכומים|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11949.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ז, תש״ן, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכר“, ”נכס“, ”שירות“, ”עסקה“, ”מחיר של עסקה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, תשל״ו–1975}} (להלן – חוק מס ערך מוסף);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב ישראלי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף ציבורי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} גוף מתוקצב כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:תתת|(3)}} מוסד ציבורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|בסעיף 9(2) לפקודה}};
{{ח:תתת|(4)}} חברה ציבורית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 1|בפקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}, שמניותיה נסחרות בבורסה;
{{ח:תתת|(5)}} חבר־בני־אדם שאחד מהמפורטים בפסקאות (2) עד (4) הוא בעל שליטה בו; לענין זה, ”בעל שליטה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 32|בסעיף 32(9) לפקודה}};
{{ח:תתת|(6)}} כל המתקשר עם המדינה בחוזה, בין במישרין ובין בעקיפין, ושר האוצר קבע אותו כגוף ציבורי לענין זה בצו שפרסם ברשומות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקיד מורשה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} פקיד שומה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}}, לרבות עובד הכפוף לו שמינה;
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המכס ומע״מ, לרבות עובד הכפוף לו שמינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מסים“ – חיקוק הדן בהטלת מסים או תשלומי חובה, ששר האוצר ממונה על ביצועו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוב סופי“ – סכום שאדם חייב בו על פי חוק מסים ושאין לגביו עוד זכות להשגה, לערר או לערעור.

{{ח:סעיף|2|פנקסים ודיווח – תנאי לעסקאות עם גוף ציבורי|תיקון: תשמ״ז, תשנ״ח, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתקשר גוף ציבורי עם תושב ישראל בעסקה למכירת נכס או למתן שירות לגוף הציבורי אלא לאחר שהומצא למי שמייצג את הגוף הציבורי באותה עסקה אישור מפקיד מורשה, מרואה־חשבון או מיועץ מס, או העתק ממנו, המעיד שאותו תושב –
{{ח:תתת|(1)}} מנהל את פנקסי החשבונות והרשומות שעליו לנהלם על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|וחוק מס ערך מוסף}} או שהוא פטור מלנהלם;
{{ח:תתת|(2)}} נוהג לדווח לפקיד השומה על הכנסותיו ולדווח למנהל על עסקאות שמוטל עליהן מס לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על עסקה שמחירה אינו עולה על 3,400 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1998; בשנת 2022, 5,040 ש״ח; בשנת 2023, 5,280 ש״ח; בשנת 2024, 5,520 ש״ח)}} שהתקשר בה גוף ציבורי.
{{ח:תת|(ג)}} הסכומים שבסעיף קטן (ב) יתואמו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|סעיף 120ב לפקודת מס הכנסה}}, ויראו אותם כאילו הם תקרות הכנסה כהגדרתן {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120א|בסעיף 120א לפקודה האמורה}}; הסכומים המעודכנים יפורסמו על ידי נציב מס הכנסה בהודעה ברשומות.

{{ח:סעיף|2א|תשלום מהמדינה|תיקון: תש״ן}}
{{ח:תת|(א)}} המדינה לא תתן ערבות לחבר־בני־אדם, ולא תעביר לחבר־בני־אדם כספי מענק או תמיכה, אלא לאחר שהומצא למי שמייצג את המדינה בקשר לאותה ערבות או העברה, אישור מפקיד מורשה או העתק מאישור זה, המעיד שלאותו חבר־בני־אדם אין חוב סופי, או שהגיע להסדר עם רשויות המס בקשר לחוב סופי המגיע ממנו.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על תשלום לפי חוק, אם נקבע באותו חוק שהתשלום אינו ניתן לעיקול.
{{ח:תת|(ג)}} נציב מס הכנסה רשאי לקבוע כללים לביצוע הוראות סעיף קטן (א) ורשאי הוא בכללים לסייגן, או לקבוע כי יחולו בהתקיים תנאים שיקבע.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי עיסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות)|כללי עיסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות), התשנ״א–1991}}.}}

{{ח:סעיף|2ב|קיום דיני העבודה – תנאי לעסקה עם גוף ציבורי|תיקון: תשס״ב־2, תשס״ד, תשע״ב, תשע״ב־2, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“, ”החזקה“ ו”שליטה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל זיקה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} חבר בני אדם שנשלט על ידי הספק;
{{ח:תתתת|(2)}} אם הספק הוא חבר בני אדם, אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(א)}} בעל השליטה בו;
{{ח:תתתתת|(ב)}} חבר בני אדם שהרכב בעלי מניותיו או שותפיו, לפי הענין, דומה במהותו להרכב כאמור של הספק, ותחומי פעילותו של חבר בני האדם דומים במהותם לתחומי פעילותו של הספק;
{{ח:תתתתת|(ג)}} מי שאחראי מטעם הספק על תשלום שכר העבודה;
{{ח:תתתת|(3)}} אם הספק הוא חבר בני אדם שנשלט שליטה מהותית – חבר בני אדם אחר, שנשלט שליטה מהותית בידי מי ששולט בספק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף ציבורי“ – כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקאות (1) ו־(2) להגדרה ”גוף ציבורי“ שבסעיף 1}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הורשע“, בעבירה – הורשע בפסק דין חלוט בעבירה שנעברה אחרי יום כ״ה בחשון התשס״ג (31 באוקטובר 2002);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק עובדים זרים“ – {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים), התשנ״א–1991}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק שכר מינימום“ – {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|חוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד ההתקשרות“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לענין התקשרות בעסקה בעקבות מכרז – המועד האחרון להגשת ההצעות במכרז;
{{ח:תתתת|(2)}} לענין התקשרות בעסקה בלא מכרז – המועד שבו הוגשה לגוף הציבורי ההצעה ולפיה נערכה ההתקשרות בעסקה; ואם לא הוגשה הצעה כאמור – מועד ההתקשרות בעסקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עבירה“ – עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים|חוק עובדים זרים}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|חוק שכר מינימום}} ולעניין עסקאות לקבלת שירות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע״ב–2011}}, גם עבירה על הוראות החיקוקים המנויות {{ח:חיצוני|חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה#תוספת 3|בתוספת השלישית לאותו חוק}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שליטה מהותית“ – החזקה של שלושה רבעים או יותר בסוג מסוים של אמצעי שליטה בחבר בני האדם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תצהיר בכתב“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#פרק ב סימן א|בסימן א׳ לפרק ב׳ לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} לא יתקשר גוף ציבורי עם ספק בעסקה למכירת נכס או למתן שירות, לגוף הציבורי, אלא אם כן נוכח מי שמייצג את הגוף הציבורי באותה עסקה, על פי תצהיר בכתב מאת אותו ספק, כי עד מועד ההתקשרות לא הורשעו הספק ובעל זיקה אליו ביותר משתי עבירות, ואם הורשעו ביותר משתי עבירות – כי במועד ההתקשרות חלפה שנה אחת לפחות ממועד ההרשעה האחרונה.
{{ח:תתת|(2)}} לא יתקשר גוף ציבורי עם ספק בעסקה לקבל שירות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע״ב–2011}}, לגוף הציבורי, אלא אם כן נוכח מי שמייצג את הגוף הציבורי באותה עסקה, על פי תצהיר בכתב מאת אותו ספק, כי התקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} כי עד מועד ההתקשרות לא הורשעו הספק ובעל זיקה אליו ביותר משתי עבירות, ואם הורשעו ביותר משתי עבירות – כי במועד ההתקשרות חלפו שלוש שנים לפחות ממועד ההרשעה האחרונה;
{{ח:תתתת|(ב)}} כי בשלוש השנים שקדמו למועד ההתקשרות לא הוטלו על הספק או על בעל זיקה אליו עיצומים כספיים בשל יותר משש הפרות המהוות עבירה.
{{ח:תתת|(3)}} לעניין פסקה (2)(ב), יראו מספר הפרות שבשלהן הוטל עיצום כספי כהפרה אחת, אם ניתן אישור מנהל מינהל ההסדרה והאכיפה במשרד התעשייה המסחר והתעסוקה כי ההפרות בוצעו כלפי עובד אחד בתקופה אחת שעל בסיסה משתלם לו שכר.
{{ח:תת|(ב1)|(1)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), רשאי גוף ציבורי להתקשר בעסקה כאמור באותו סעיף קטן, אף אם לא התקיימו לגביה התנאים האמורים בו, אם אישרה זאת הועדה לבחינת התקשרויות כאמור בפסקה (3) או אחת הועדות לבחינת התקשרויות כאמור בפסקה (4), לפי הענין.
{{ח:תתת|(2)}} הועדה לבחינת התקשרויות רשאית לתת את אישורה לפי הוראות פסקה (1) דרך כלל או לעסקה מסוימת, וכן רשאית הועדה להתנותו בתנאים; בהחלטה על אישור כאמור רשאית הועדה להתחשב בין השאר, באלה:
{{ח:תתתת|(א)}} התנהלותו של הספק, בדרך כלל, בכל הקשור להעסקת עובדים זרים או לתשלום שכר מינימום או בכל הקשור לשמירת זכויות עובדים בעסקאות לקבלת שירות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק להגברת האכיפה של דיני העבודה#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, התשע״ב–2011}}, לפי הענין;
{{ח:תתתת|(ב)}} היחס שבין היקף פעילות הספק שבשלה הורשע בעבירות או הוטלו עליו עיצומים כספיים בשל הפרות המהוות עבירה לבין היקף פעילותו הכולל;
{{ח:תתתת|(ג)}} אם הורשע בעל זיקה לספק או הוטלו עליו עיצומים כספיים בשל הפרות המהוות עבירה – מידת הזיקה שבינו לבין הספק.
{{ח:תתת|(3)}} חברי הועדה לבחינת התקשרויות, למעט לענין עסקאות של לשכת נשיא המדינה, הכנסת, משרד מבקר המדינה וועדת הבחירות המרכזית לכנסת, הם:
{{ח:תתתת|(א)}} החשב הכללי או סגנו, ולענין עסקאות של מערכת הביטחון – חשב משרד הביטחון או סגנו, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתתת|(ב)}} היועץ המשפטי של משרד התעשיה המסחר והתעסוקה או נציגו;
{{ח:תתתת|(ג)}} היועץ המשפטי של משרד האוצר או נציגו, ולענין עסקאות של מערכת הביטחון – היועץ המפטי למערכת הביטחון או נציגו.
{{ח:תתת|(4)}} חברי הועדות לבחינת התקשרויות לענין עסקאות של לשכת נשיא המדינה, של הכנסת, של משרד מבקר המדינה ושל וועדת הבחירות המרכזית לכנסת הם, בכל אחד מהם, לפי הענין, החשב או סגנו, והוא יהיה היושב ראש, היועץ המשפטי או נציגו ומנהל מחלקת הרכש או נציגו.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התקשרות ששווייה אינו עולה על הסכום המרבי של התקשרות שמשרד ממשרדי הממשלה רשאי להתקשר בה בדרך של מכרז סגור, לפי הראות תקנון כספים ומשק, כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים|בתקנות חובת המכרזים, התשנ״ג–1993}}, אף אם התקשר בה גוף ציבורי שהתקנון האמור אינו חל עליו;
{{ח:תתת|(2)}} מימוש זכות ברירה להארכת התקשרות קיימת, הנתונה לגוף הציבורי לפי ההתקשרות הקיימת.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר רשאי, לקבוע את נוסח התצהיר כאמור בסעיף קטן (ב), ורשאי הוא לקבוע מסמך אחר שיימסר לגוף הציבורי במקום או נוסף על התצהיר.

{{ח:סעיף|2ב1|ייצוג הולם לאנשים עם מוגבלות – תנאי לעסקה עם גוף ציבורי|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתקשר גוף ציבורי עם ספק בעסקה למכירת נכס או למתן שירות, לגוף הציבורי, אלא אם כן נוכח מי שמייצג את הגוף הציבורי באותה עסקה, על פי תצהיר בכתב מאת אותו ספק כי מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 9|סעיף 9 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}} (להלן – חוק שוויון זכויות) לא חלות עליו;
{{ח:תתת|(2)|(א)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 9|סעיף 9 לחוק שוויון זכויות}} חלות עליו והוא מקיים אותן;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הספק מעסיק 100 עובדים לפחות, הוא מצהיר על התחייבותו לפנות למנהל הכללי של משרד העבודה והרווחה והשירותים החברתיים לשם בחינת יישום חובותיו לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 9|סעיף 9 לחוק שוויון זכויות}}, ובמידת הצורך – לשם קבלת הנחיות בקשר ליישומן; ואולם לא תינתן הנחיה כאמור שיש בה כדי להטיל נטל כבד מדי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 8|בסעיף 8(ה) לחוק שוויון זכויות}};
{{ח:תתתת|(ג)}} התחייב הספק בעבר לפנות למנהל הכללי של משרד העבודה והרווחה והשירותים החברתייים לפי הוראות פסקת משנה (ב) ונעשתה אתו התקשרות שלגביה התחייב כאמור באותה פסקת משנה – הוא הצהיר כי פנה כנדרש ממנו, ואם קיבל הנחיות ליישום חובותיו לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 9|סעיף 9 לחוק שוויון זכויות}}, הוא פעל ליישומן;
{{ח:תתתת|(ד)}} הספק הצהיר על התחייבותו להעביר העתק מהתצהיר שמסר לפי פסקה זו למנהל הכללי של משרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים, בתוך 30 ימים ממועד ההתקשרות.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} המנהל הכללי של משרד הרווחה והשירותים החברתיים יפרסם באתר האינטרנט שלו רשימה של ספקים שפנו אליו לשם בחינת יישום חובותיהם לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 9|סעיף 9 לחוק שוויון זכויות}}.
{{ח:תתת|(2)}} שר העבודה והרווחה והשירותים החברתיים יעביר, אחת לשנה, במשך חמש שנים, החל מיום ג׳ באדר התשע״ז (1 במרס 2017) לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, דיווח על מספר הפניות לפי סעיף קטן (א)(2) בשנה שקדמה למועד הדיווח.

{{ח:סעיף|2ג|העברת מסמך בדרך דיגיטלית|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף מתוקצב“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מסמך“ – שובר קבלה, חשבונית למעט חשבונית המשמשת תעודת משלוח, הודעת זיכוי או חשבונית מס למעט חשבונית המשמשת תעודת משלוח, כמשמעותם בהוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} בהתקשרות בעסקה למכירת נכס או למתן שירות בין המדינה או גוף מתוקצב שחלות עליו ההוראות לפי סעיף קטן (ג)(3) ובין ספק שהוא תושב ישראל, לא יועברו מסמכים אלא בדרך דיגיטלית; אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על גופים של המדינה או על סוגי עסקאות המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.
{{ח:תתת|(2)}} שר האוצר רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}, ובכלל זה לקבוע מועדי תחילה ותוקף של תחולה וסוגי עסקאות; שינוי כאמור לעניין גופים ששר הבריאות הוא השר הממונה עליהם טעון הסכמה של שר הבריאות.
{{ח:תתת|(3)}} שר האוצר רשאי לקבוע הוראות לעניין תחולת הוראות סעיף זה על סוגי גופים מתוקצבים, ולעניין זה רשאי הוא להתחשב בתקציב הגוף המתוקצב, במספר העסקאות בשנה שהוא מבצע או בסכומן, וכן בנסיבות מיוחדות שחלות בעניינו; הוראות כאמור לעניין רשות מקומית או חברה עירונית ייקבעו על ידי שר הפנים, ולעניין קופת חולים – על ידי שר הבריאות.
{{ח:תתת|(4)}} שר האוצר רשאי לקבוע הוראות לעניין תחולת הוראות סעיף זה על סוגי ספקים, ולעניין זה רשאי הוא להתחשב בהיקף המחזור השנתי של הספק, במספר העסקאות בשנה שמבוצעות בינו ובין המדינה או הגוף המתוקצב או בסכום העסקה.
{{ח:תתת|(5)}} צווים ותקנות לפי סעיף קטן זה טעונים אישור של ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), לעניין סוגי עסקאות שהכנסת היא צד להן לפי כל דין, יושב ראש הכנסת רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}} ובכלל זה לקבוע מועדי תחילה ותוקף של תחולה וסוגי עסקאות.

{{ח:סעיף|3|אחריות מנהל ועובד|תיקון: תשמ״ז, תשנ״ח, תשס״ב, תשס״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} עבר גוף ציבורי על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 2ב|או 2ב}}, יאשם בעבירה אדם אשר בשעת ביצוע העבירה היה מנהל פעיל, חשב או פקיד אחראי בו, וכל מי שייצג את הגוף הציבורי בעסקה, אלא אם כן הוכיח שהעבירה נעברה שלא בידיעתו ושנקט כל האמצעים הסבירים להבטחת קיום הוראות הסעיף האמור.
{{ח:תת|(ב)}} מי שעבר עבירה כאמור בסעיף קטן (א), דינו – קנס.

{{ח:סעיף|4|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו, לרבות בדבר משך הזמן שבו יישאר בתקפו אישור שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} ובדבר עשיית העתק של אישור כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות) (אישורים)|תקנות עסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות) (אישורים), התשמ״ח–1987}}.}}

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום ח׳ בחשוון תשל״ז (1 בנובמבר 1976).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2ג|סעיף 2ג}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} שירות הביטחון הכללי;

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים;

{{ח:סעיף*|2א||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 2א}}
{{ח:ת}} הרשות להגנה על עדים;

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} משטרת ישראל לעניין עסקאות מסווגות;

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} שירות בתי הסוהר לעניין עסקאות מסווגות;

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} יחידות סמך של משרד ראש הממשלה או משרד הביטחון, כפי שיקבע הממונה על הביטחון במערכת הביטחון (להלן – מלמ״ב);

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} עסקאות שמלמ״ב קבע שהן עסקאות מסווגות;

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} הכנסת, בסוגי עסקאות אלה: סוגי עסקאות שקבע שר האוצר שלא לעניין גוף מסוים; החזר הוצאות; הענקות ותשלומים לפי {{ח:חיצוני|חוק הכנסת|חוק הכנסת, התשנ״ד–1994}};

{{ח:סעיף*|8||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 8}}
{{ח:ת}} עסקה שוועדת המכרזים שהחליטה על ההתקשרות לביצועה השתכנעה כי אין להעביר לגביה מסמך בדרך דיגיטלית, משיקולי הגנת הסייבר; בפרט זה, ”ועדת מכרזים“ – ועדת מכרזים שמונתה לפי {{ח:חיצוני|תקנות חובת המכרזים#סעיף 8|תקנה 8 לתקנות חובת המכרזים, התשנ״ג–1993}};

{{ח:סעיף*|9||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 9}}
{{ח:ת}} עסקה של משרד הביטחון הנוגעת לטיפול רפואי והכוללת מידע אישי של מטופל;

{{ח:סעיף*|10||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת פרט 10}}
{{ח:ת}} עסקה ששווייה אינו עולה, בשנה, על 50,000 שקלים חדשים.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ז׳ באב תשל״ז (3 באוגוסט 1976).}}
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]