חוק נתוני אשראי

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק נתוני אשראי, התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2002363}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ו, 838|חוק נתוני אשראי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_340802.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 225|חוק שירותי תשלום|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528386.pdf}}, {{ח:תיבה|254|תיקון מס׳ 21 לחוק ההגבלים העסקיים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528392.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 14|תיקון לחוק שירותי תשלום|https://fs.knesset.gov.il/22/law/22_lsr_567851.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 329|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 186|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}, {{ח:תיבה|1493|תיקון מס׳ 13 לחוק הגנת הפרטיות|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4810658.pdf}}.

''דחיית תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ט, 54|דחיית יום התחילה של החוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8074.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י״פ תש״ף, 5544|הודעה על עדכון סכומי עיצום כספי|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-8823.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 5072|הודעה על עדכון סכומי עיצום כספי|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-9554.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 11470|הודעה על עדכון סכומי עיצום כספי|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-10793.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 3251|הודעה על עדכון סכומי עיצום כספי|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11068.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 2351|הודעה על עדכון סכומי עיצום כספי|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11952.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 3541|הודעה על עדכון סכומי עיצום כספי|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13192.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מטרה}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: רישוי שירות נתוני אשראי}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הקמת מאגר נתוני אשראי ומטרותיו}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: העברת מידע למאגר ושמירתו}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: גישה למידע שבמאגר והשימושים במידע}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן א|סימן א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: דוח אשראי}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: חיווי אשראי}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: דוח ריכוז נתונים לבקשת לקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|סימן ה׳: דוח ריכוז נתונים רגיל לבקשת מיופה כוח בתמורה}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ו|סימן ו׳: גישה למידע לא מזוהה במאגר והשימושים בו}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ז|סימן ז׳: הוראות שונות לעניין מסירת מידע ושימוש בו}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: תיקון מידע הכלול במאגר}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: שמירת סודיות ואבטחת מידע}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: הפעלת שירות מידע על עוסקים}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: הממונה על שיתוף בנתוני אשראי}}

{{ח:פנימי|פרק יא סימן א|סימן א׳: מינוי הממונה ותפקידיו}}

{{ח:פנימי|פרק יא סימן ב|סימן ב׳: מרשמים}}

{{ח:פנימי|פרק יא סימן ג|סימן ג׳: הוראות הממונה}}

{{ח:פנימי|פרק יא סימן ד|סימן ד׳: הוועדה המייעצת לעניין הוראות הממונה}}

{{ח:פנימי|פרק יא סימן ה|סימן ה׳: בירור תלונות ציבור}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: פיקוח}}

{{ח:פנימי|פרק יג|פרק י״ג: עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק יד|פרק י״ד: עיצום כספי}}

{{ח:פנימי|פרק טו|פרק ט״ו: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מטרה}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:תת|(א)}} מטרתו של חוק זה לקבוע הסדר כולל לשיתוף בנתוני אשראי, ובו הוראות לעניין איסוף נתוני אשראי ממקורות המידע הקבועים בחוק, שמירתם במאגר מידע מרכזי המופעל בידי בנק ישראל ומסירת נתוני אשראי ממנו ללשכות אשראי לשם עיבודם והעברתם, בין השאר לנותני אשראי, תוך שמירה על עניינם של הלקוחות ועל פרטיות הלקוחות שהנתונים מתייחסים אליהם ומניעת פגיעה בה במידה העולה על הנדרש, והכול למטרות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הגברת התחרות בשוק האשראי הקמעונאי;
{{ח:תתת|(2)}} הרחבת הנגישות לאשראי;
{{ח:תתת|(3)}} צמצום ההפליה במתן אשראי והפערים הכלכליים;
{{ח:תתת|(4)}} יצירת בסיס מידע לא מזוהה שישמש את בנק ישראל לשם ביצוע תפקידיו.
{{ח:תת|(ב)}} לצד ההסדר הכולל לשיתוף בנתוני אשראי האמור בסעיף קטן (א), חוק זה נועד לקבוע הסדר לעניין איסוף, ניהול והחזקה, דרך עיסוק, של נתוני אשראי על יחידים בפעילותם כעוסקים בלבד, לשם מסירתם לאחר.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: תשע״ט, תש״ף, תשפ״ד, תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל עניין“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוח אשראי“ – דוח המכיל נתוני אשראי, כמשמעותו {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|בסימן ב׳ לפרק ז׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוח ריכוז נתונים“ – דוח ריכוז נתונים רגיל ודוח ריכוז נתונים מלא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוח ריכוז נתונים רגיל“ – דוח לגבי לקוח הכולל את המידע שנכלל עליו במאגר בשלוש השנים שקדמו למועד הגשת הבקשה לקבלת הדוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוח ריכוז נתונים מלא“ – דוח לגבי לקוח הכולל את המידע שנכלל עליו במאגר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירוג אשראי“ – הערכת הסיכוי שלקוח יעמוד בפירעון התשלומים שבהם הוא מתחייב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה“ – ועדת הכלכלה של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת חשמל“ – בעל רישיון ספק שירות חיוני ובעל רישיון הספקה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק בנק ישראל“ – {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|חוק בנק ישראל, התש״ע–2010}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבנקאות (רישוי)“ – {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגנת הפרטיות“ – {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיווי אשראי“ – חיווי בשאלה אם לתת אשראי ללקוח, כמשמעותו {{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|בסימן ג׳ לפרק ז׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לקוח“ – יחיד שאינו קטין, לרבות בפעילותו כעוסק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לשכת אשראי“ – מי שבידו רישיון שירות נתוני אשראי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לשכת מידע על עוסקים“ – מי שבידו רישיון שירות מידע על עוסקים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המאגר“ – מאגר נתוני אשראי שהוקם לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע מזוהה“ – מידע הכולל פרט מזהה של לקוח, או מידע שפרטים מזהים של לקוח הופרדו ממנו אך ניתן במאמץ סביר לזהות את הלקוח שאליו מתייחס המידע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע לא מזוהה“ – מידע על לקוח שאינו מידע מזוהה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיופה כוח בתמורה“ – מי שלקוח ייפה את כוחו לקבל לגביו דוח ריכוז נתונים רגיל ומתקיים בו אחד מהמפורטים להלן, ולמעט לשכת אשראי שניתן לה ייפוי כוח כאמור מאת לקוח לשם קבלת שירותים ממנה המתבססים על נתוני אשראי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(2)}}:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מקבל תמורה בעד קבלת דוח ריכוז הנתונים הרגיל בעבור הלקוח או בעד מתן שירות על בסיס דוח כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מקבל דוחות ריכוז נתונים רגילים בעבור אחרים, דרך עיסוק, או נותן, דרך עיסוק, שירות על בסיס דוחות כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – מי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 66|סעיף 66}} כממונה על שיתוף בנתוני אשראי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על הגנת הפרטיות“ – מי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}} כממונה על הגנת הפרטיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל המאגר“ – מי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} כמנהל את המאגר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנפיק אמצעי תשלום“ – תאגיד עזר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}}, הנותן שירות של הנפקה של אמצעי תשלום כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|בחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקור מוסמך“ – נותן אשראי, למעט תאגיד בנקאי, מנפיק אמצעי תשלום וחברת חשמל, שהרשומות המוסדיות שהוא עורך לעניין תשלומים הן רשומות מוסדיות שמתקיימים לגביהן התנאים האמורים {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 36|בסעיף 36 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקור מידע“ – כל מקור מידע החייב בהעברת מידע למאגר או הרשאי להעביר מידע למאגר, בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משתמש בנתוני אשראי“ – נותן אשראי הרשאי לקבל דוח אשראי מלשכת אשראי לפי {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳ לפרק ז׳}}, ואם קבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32}} גוף נוסף הרשאי לקבל דוח אשראי כאמור – גם גוף כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנגיד“ – נגיד בנק ישראל שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 6|סעיף 6 לחוק בנק ישראל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נושא משרה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן אשראי“ – מי שנותן אשראי במסגרת עסקת אשראי, דרך עיסוק, וכן מי שמתווך, דרך עיסוק, בעסקאות אשראי בין מלווים ללווים והוא מסוג שקבע השר באישור הוועדה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נתוני אשראי“ – נתונים כמפורט להלן, לגבי לקוח, הכוללים פרטים מזהים לגביו כפי שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 107|סעיף 107}}, והדרושים להערכת הסיכוי שהלקוח יעמוד בפירעון תשלומים שבהם הוא מתחייב:
{{ח:תתת|(1)}} נתונים לגבי תשלומים שבהם התחייב הלקוח ולגבי פירעונם, ובכלל זה תנאי ההתחייבות, וכן צווים או הגבלות שהוטלו על הלקוח לפי דין בשל אי־פירעון;
{{ח:תתת|(2)}} נתונים לגבי בקשות לקוח לנטילת אשראי, ובכלל זה בקשות שהגישה לשכת אשראי לבנק ישראל לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}} לקבלת נתוני אשראי מהמאגר;
{{ח:תתת|(3)}} נתונים בדבר היקף האשראי שהלקוח רשאי ליטול מנותן אשראי;
{{ח:תתת|(4)}} נתונים לגבי סוגי חשבונות של הלקוח המתנהלים אצל נותן אשראי, שבהם ניתן אשראי או שקיימת זכות לקבל בהם אשראי, ומאפיינים של חשבונות כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|בחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקת אשראי“ – לרבות ניכיון שטר, ערבות להתחייבות של אחר, התחייבות לשיפוי וכן מתן אשראי אגב מכירת נכס או מתן שירות ולמעט שיווק של עסקת אשראי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרט מזהה“ – שם פרטי, שם משפחה, מספר זהות וכל מידע אחר שיש בו כדי להביא, במישרין או בעקיפין, לזיהוי לקוח מסוים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ראש הרשות להגנת הפרטיות“ – ראש הרשות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון שירות מידע על עוסקים“ – רישיון להפעלת שירות מידע על עוסקים הניתן לפי {{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון שירות נתוני אשראי“ – רישיון להפעלת שירות נתוני אשראי הניתן לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשם מאגרי מידע“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות המתבסס על נתוני אשראי“ – שירות מהשירותים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות מידע על עוסקים“ – איסוף, ניהול והחזקה של נתוני אשראי לגבי לקוח בפעילותו כעוסק בלבד, לשם מסירה לאחר, כדרך עיסוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות נתוני אשראי“ – קבלת נתוני אשראי הכלולים במאגר בלבד, מבנק ישראל, והחזקתם, לשם מסירה לאחר או לשם מתן חיווי אשראי לאחר, כדרך עיסוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}}, וכל מונח בהגדרה האמורה יפורש לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|החוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}}, למעט חברת שירותים משותפת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר המשפטים.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|3|איסוף, החזקה ומסירה של נתוני אשראי בידי בנק ישראל}}
{{ח:ת}} בנק ישראל יאסוף נתוני אשראי ממקורות המידע, יחזיק את נתוני האשראי במאגר וימסור אותם ללשכות אשראי וללקוחות, והכול למטרות חוק זה, לשימושים הקבועים בו ובהתאם להוראותיו.

{{ח:סעיף|4|איסור איסוף, החזקה ומסירה של נתוני אשראי בידי מי שאינו בנק ישראל|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מי שאינו בנק ישראל לא יאסוף נתוני אשראי לשם מסירתם לאחר, לא יחזיק בנתוני אשראי לשם מסירתם לאחר ולא ימסור אותם לאחר, דרך עיסוק.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} לשכת אשראי רשאית להפעיל שירות נתוני אשראי;
{{ח:תתת|(2)}} לשכת מידע על עוסקים רשאית להפעיל שירות מידע על עוסקים;
{{ח:תתת|(3)}} נותן שירות מידע פיננסי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי|בחוק שירות מידע פיננסי, התשפ״ב–2021}}, רשאי לאסוף ולהחזיק נתוני אשראי לשם מסירתם לאחר, וכן למסור נתוני אשראי לאחר, דרך עיסוק, במסגרת פעילותו כנותן שירות מידע פיננסי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי|החוק האמור}}.

{{ח:סעיף|5|הפעלת שירות נתוני אשראי}}
{{ח:ת}} לא יפעיל אדם שירות נתוני אשראי אלא אם כן הוא לשכת אשראי ובהתאם לתנאי הרישיון שניתן לה.

{{ח:סעיף|6|הפעלת שירות מידע על עוסקים}}
{{ח:ת}} לא יפעיל אדם שירות מידע על עוסקים, אלא אם כן הוא לשכת מידע על עוסקים ובהתאם לתנאי הרישיון שניתן לה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: רישוי שירות נתוני אשראי}}

{{ח:סעיף|7|רישיון שירות נתוני אשראי}}
{{ח:תת|(א)}} המבקש להפעיל שירות נתוני אשראי יגיש לממונה בקשה לקבלת רישיון שירות נתוני אשראי ({{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}} – רישיון).
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי לתת רישיון למבקש שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא חברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא או בעל עניין בו אינו בעל שליטה במשתמש בנתוני אשראי או במיופה כוח בתמורה ואינו נשלט בידי משתמש או מיופה כוח כאמור או בידי בעל שליטה במשתמש או במיופה כוח כאמור וכן לגבי בעל עניין במבקש – הוא אינו משתמש בנתוני אשראי;
{{ח:תתת|(3)}} הוא רשם את מאגר המידע כמאגר מידע לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות}};
{{ח:תתת|(4)}} הוא המציא ערובה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}};
{{ח:תתת|(5)}} הוא, בעל שליטה בו ונושא משרה בו לא הורשעו בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, המבקש אינו ראוי, לדעת הממונה, לקבל רישיון, ולא הוגש נגד מי מהם כתב אישום בשל עבירה כאמור וטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי;
{{ח:תתת|(6)}} הוא עומד בדרישות אבטחה של בנק ישראל וביכולתו להפעיל מערכת טכנולוגית שתמזער את הסיכון לפגיעה בפרטיות הלקוחות ואת הסיכון לפגיעה באבטחת המידע שבידיו.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה לא ייתן רישיון אם ראה כי לא התקיימו התנאים כאמור בסעיף קטן (ב) או מטעמים שבטובת הציבור.
{{ח:תת|(ד)}} היה לממונה יסוד סביר להניח שמבקש הרישיון ישתמש במידע שיקבל שלא למטרות חוק זה או שלא יעמוד בדרישות לפי החוק, לא ייתן לו רישיון.
{{ח:תת|(ה)}} הנגיד יקבע הוראות לעניין אופן הגשת בקשה לרישיון לפי סעיף זה, הפרטים שייכללו בה והמסמכים שיצורפו אליה.

{{ח:סעיף|8|ערובה}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה ידרוש ממבקש הרישיון, כתנאי למתן הרישיון, שיפקיד בידיו ערובה בסכום שיורה, בהתחשב בהיקף הצפוי של עסקו; הנגיד רשאי לקבוע הוראות לעניין זה, ובין השאר את סוג הערובה, אופן קביעת סכומה, אופן הפקדתה, מטרותיה ובהן הבטחת פיצויו של מי שנפגע ממעשה או ממחדל של בעל רישיון, התנאים שבהם ניתן לממשה ודרכי מימושה.
{{ח:תת|(ב)}} נוכח הממונה כי השתנו הנסיבות, באופן שמחייב לדעתו את שינוי הערובה, רשאי הוא להורות על שינויה.

{{ח:סעיף|9|דיווח לממונה על שינויים|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} חל שינוי בפרט מהפרטים שמסר מבקש הרישיון לממונה בבקשתו או מסמכים שצורפו לה, ידווח על כך לממונה, בהקדם האפשרי ולא יאוחר מעשרה ימים מהיום שנודע לו על השינוי, ויצרף את המסמכים הנוגעים לעניין; היה השינוי שינוי בפרט מהפרטים הנוגעים לרישומו של מאגר המידע כמאגר מידע לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות}}, יודיע על כך מבקש הרישיון לראש הרשות להגנת הפרטיות בתוך התקופה האמורה.

{{ח:סעיף|10|תנאים ברישיון}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי לקבוע תנאים והגבלות ברישיון במטרה להבטיח את פעולתה של לשכת אשראי בהתאם להוראות לפי חוק זה, ובכלל זה דרישות לעניין הגנת הפרטיות, אבטחת מידע ושמירת עניינם של לקוחות.

{{ח:סעיף|11|ביטול או התליה של רישיון|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי לבטל רישיון או להתלותו אם מצא כי התקיים אחד מאלה, לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות סבירה לטעון את טענותיו:
{{ח:תתת|(1)}} הרישיון ניתן על יסוד מידע כוזב או שגוי;
{{ח:תתת|(2)}} חדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן הרישיון;
{{ח:תתת|(3)}} לשכת האשראי הפרה הוראה מההוראות לפי חוק זה או לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות}}, מהוראות הממונה או תנאי מתנאי הרישיון;
{{ח:תתת|(4)}} נמצאו תלונות חמורות ומוצדקות כלפי לשכת האשראי;
{{ח:תתת|(5)}} לשכת האשראי לא החלה להפעיל שירות נתוני אשראי בתוך שנתיים ממועד מתן הרישיון או שהפסיקה להפעיל את השירות במשך תקופה כאמור;
{{ח:תתת|(6)}} לשכת האשראי החליטה על פירוקה מרצון או שבית המשפט ציווה על הקפאת הליכים, מינה לה כונס נכסים או ציווה על פירוקה;
{{ח:תתת|(7)}} לשכת האשראי ביקשה לבטל את רישיונה;
{{ח:תתת|(8)}} לשכת האשראי הפרה חיקוק הפרה שיש בה כדי לפגוע במהימנותה;
{{ח:תתת|(9)}} טעמים שבטובת הציבור מצדיקים את ביטול הרישיון או את התלייתו.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה ימסור לראש הרשות להגנת הפרטיות, בהקדם האפשרי, הודעה על ביטול רישיון או התלייתו ויפרסם הודעה על כך לציבור באתר האינטרנט של בנק ישראל ובכל דרך נוספת שיקבע הנגיד.
{{ח:תת|(ג)}} על מי שרישיונו בוטל יחולו כל ההוראות החלות על לשכת אשראי לפי חוק זה כל עוד קיימות התחייבויות שנתן ללקוחותיו לפני ביטול הרישיון.
{{ח:תת|(ד)}} הממונה רשאי לתת למי שרישיונו בוטל הוראות בדבר ניהול עסקיו, ככל שהדבר ייראה לו נחוץ כדי להגן על הלקוחות שהתקשרו עמו לפני ביטול הרישיון והלקוחות שנתוני האשראי מתייחסים אליהם; אין בהוראות כאמור כדי לפטור את מי שרישיונו בוטל מאחריותו למילוי התחייבות שנתן לפני ביטול הרישיון.

{{ח:סעיף|12|הפעלת שירות נתוני אשראי וייחוד העיסוק}}
{{ח:תת|(א)}} לשכת אשראי רשאית, במסגרת הפעלת שירות נתוני אשראי, לעסוק בפעולות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לקבל נתוני אשראי הכלולים במאגר, מבנק ישראל, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}}, ולהחזיקם לשם מסירת דוח אשראי או מתן חיווי אשראי לאחר, ולמסור את הדוח או החיווי לאחר;
{{ח:תתת|(2)}} לקבל דוח ריכוז נתונים רגיל מבנק ישראל לשם מסירתו ללקוח או למיופה כוח בתמורה, ומסירתו כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} לשכת אשראי לא תעסוק בעיסוק שאינו שירות נתוני אשראי כאמור בסעיף קטן (א), אלא אם כן הנגיד, לאחר ששוכנע כי לא יהיה בעיסוק הנוסף משום פגיעה במטרות חוק זה, בניהול התקין של שירות נתוני אשראי או בעניינם של המשתמשים בנתוני אשראי או של הלקוחות, קבע, באישור הוועדה, עיסוק נוסף מותר.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (ב) לא יחולו על פעולות אלה, הנעשות בידי לשכת אשראי:
{{ח:תתת|(1)}} מתן שירותים המתבססים על נתוני אשראי, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}};
{{ח:תתת|(2)}} הפעלת שירות מידע על עוסקים, אם קיבלה רישיון שירות מידע על עוסקים, ומתן כל שירות על בסיס מידע שקיבלה במסגרת פעילותה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 62|בסעיף 62}}.

{{ח:סעיף|13|שירותים המתבססים על נתוני אשראי|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} לשכת אשראי רשאית, נוסף על הפעלת שירות נתוני אשראי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}}, לעסוק במתן שירותים אלה:
{{ח:תת|(1)}} שירותים כמפורט להלן לנותן אשראי, על בסיס נתוני אשראי שהתקבלו מהמאגר בלבד, לשם עריכת דוח אשראי:
{{ח:תתת|(א)}} דירוג האשראי של לקוח;
{{ח:תתת|(ב)}} הודעה על שינוי בדירוג האשראי של לקוח או בנתוני האשראי לגביו הכלולים במאגר;
{{ח:תתת|(ג)}} ייעוץ בעניינים אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} התקשרות בעסקת אשראי עם הלקוח ותנאי העסקה;
{{ח:תתתת|(2)}} הכדאיות בנקיטת אמצעי גבייה לגבי לקוח שפיגר בפירעון תשלומים שבהם התחייב;
{{ח:תת|(2)}} שירותים כמפורט להלן ללקוח, על בסיס דוח ריכוז נתונים רגיל:
{{ח:תתת|(א)}} דירוג האשראי של הלקוח;
{{ח:תתת|(ב)}} ייעוץ בדבר ההתנהלות הכלכלית של הלקוח;
{{ח:תתת|(ג)}} הודעה על שינוי בדירוג האשראי של הלקוח או בנתוני האשראי לגביו הכלולים במאגר;
{{ח:תתת|(3)}} ייעוץ לנותן אשראי על בסיס מידע לא מזוהה הכלול במאגר, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 45|בסעיף 45}}, בדבר מאפייני האשראי המצרפי שנתן נותן האשראי ללקוחותיו ובדבר רמת הסיכון הנובעת מהאשראי המצרפי האמור.

{{ח:סעיף|14|איסור התניית שירות בשירות}}
{{ח:ת}} לא תתנה לשכת אשראי מתן שירות נתוני אשראי בשירות מהשירותים המתבססים על נתוני אשראי או בשירות שקבע הנגיד כעיסוק נוסף מותר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ב)}}.

{{ח:סעיף|15|ממונה על פניות ציבור בלשכת אשראי}}
{{ח:תת|(א)}} לשכת אשראי תמנה ממונה על פניות הציבור, שפרטיו יפורסמו בדרך שיורה עליה הממונה.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יקבע את תפקידיו ואת דרך פעולתו של הממונה על פניות הציבור בלשכת אשראי.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הקמת מאגר נתוני אשראי ומטרותיו}}

{{ח:סעיף|16|הקמת מאגר נתוני אשראי ומטרותיו|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בנק ישראל יקים מאגר מידע שיכלול נתוני אשראי שהתקבלו ממקורות מידע לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}; נוסף על כך יכלול מאגר המידע נתונים לגבי בקשות לתיקון מידע שהוגשו לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳}} וכן נתונים לגבי פניות לקוחות למאגר לפי החוק.
{{ח:תת|(ב)}} המאגר ישמש למטרות אלה, בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} מסירת נתוני אשראי ללשכות האשראי לגבי לקוח מסוים לשם עריכת דוח אשראי, ובכלל זה לשם מתן שירותים המתבססים על נתוני אשראי, או מתן חיווי אשראי לגבי לקוח מסוים בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימנים ב׳}} {{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|ו־ג׳ לפרק ז׳}}, או לשם מסירתם למיופה כוח בתמורה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|סימן ה׳ לפרק האמור}};
{{ח:תתת|(2)}} מסירה ללקוח של מידע לגביו, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן ד׳ לפרק ז׳}};
{{ח:תתת|(3)}} יצירת בסיס מידע לא מזוהה שישמש את בנק ישראל לשם ביצוע תפקידיו לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|חוק בנק ישראל}}, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}};
{{ח:תתת|(4)}} יצירת בסיס מידע לא מזוהה שישמש את לשכות האשראי לשם פיתוח מודלים סטטיסטיים למתן חיווי אשראי ושירותים המתבססים על נתוני אשראי, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}}.
{{ח:תת|(ג)}} המערכת הטכנולוגית שתשמש את המאגר תמנע, ככל האפשר ובשים לב לחלופות טכנולוגיות מקובלות, שייבחנו מעת לעת, את הסיכון לפגיעה בפרטיות הלקוחות ואת הסיכון לפגיעה באבטחת מידע שבמאגר, ותעוצב ותעודכן בהתייעצות עם ראש הרשות להגנת הפרטיות.

{{ח:סעיף|17|מנהל המאגר}}
{{ח:ת}} המאגר ינוהל בידי עובד בנק ישראל שימנה הנגיד.

{{ח:סעיף|18|ממונה על הגנת הפרטיות|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} הנגיד ימנה ממונה על הגנת הפרטיות והוא יהיה עובד בנק ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} תפקידי הממונה על הגנת הפרטיות יהיו –
{{ח:תתת|(1)}} לייעץ למנהל המאגר בנושא יישום הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות}} והנחיות ראש הרשות להגנת הפרטיות, ובכלל זה הגדרת מידע כמידע לא מזוהה;
{{ח:תתת|(2)}} לייעץ לממונה בנוגע לבירור תלונות ציבור בעניין פגיעה בפרטיות;
{{ח:תתת|(3)}} לייעץ למנהל המאגר בנוגע לבדיקות ולביצוע סקרים לאיתור סיכונים לפגיעה בפרטיות לקוחות;
{{ח:תתת|(4)}} לגבש תכנית הדרכה לכל מי שמועסק בתפעול המאגר בקשר להגנה על הפרטיות;
{{ח:תתת|(5)}} לדווח לנגיד על הסיכונים והכשלים שאיתר בקשר להגנת הפרטיות במאגר ולהמליץ על הפעולות שיש לנקוט בקשר לכך; דיווח לפי פסקה זו יימסר לנגיד בשנתיים הראשונות מיום התחילה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 123|בסעיף 123}} – אחת לרבעון, ולאחר מכן – לפחות אחת לשנה;
{{ח:תתת|(6)}} לדווח לראש הרשות להגנת הפרטיות אם נוכח שאירעה פגיעה מהותית בפרטיות.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכות הנגיד להטיל על הממונה על הגנת הפרטיות תפקידים אחרים בבנק ישראל, ובלבד שהם נוגעים להגנת הפרטיות בבנק ישראל.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: העברת מידע למאגר ושמירתו}}

{{ח:סעיף|19|העברת נתוני אשראי למאגר בידי מקורות המידע|תיקון: תשע״ט, תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} מקורות המידע המפורטים להלן יעבירו למאגר נתוני אשראי לשם הכללתם במאגר:
{{ח:תתת|(1)}} כונס הנכסים הרשמי;
{{ח:תתת|(2)}} לשכות ההוצאה לפועל;
{{ח:תתת|(3)}} בנק ישראל;
{{ח:תתת|(4)}} בתי המשפט;
{{ח:תתת|(5)}} חברת חשמל;
{{ח:תתת|(6)}} בנק הדואר; לעניין זה, ”בנק הדואר“ – החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה את השירותים הכספיים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הדואר|באותו חוק}} מטעם החברה הבת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יא|בסעיף 88יא לחוק האמור}};
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(החל מהיום הקובע לתחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|תיקון מס׳ 11 לחוק הדואר}}, ביום 31.12.2026):}} בנק הדואר; לעניין זה, ”בנק הדואר“ – החברה הבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}};
{{ח:תתת|(7)}} תאגידים בנקאיים;
{{ח:תתת|(8)}} מנפיקי אמצעי תשלום;
{{ח:תתת|(9)}} מקור מוסמך הנותן אשראי קמעונאי בהיקף שנתי כפי שקבע הנגיד בהסכמת השר ושר האוצר או לפי הצעת אחד מהם; ואולם בבחינת ההיקף השנתי של גוף מוסדי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}, לא יובאו בחשבון הלוואות שניתנו לעמיתים או למבוטחים כנגד כספי עמיתים או מבוטחים.
{{ח:תת|(ב)}} נתוני האשראי שיעבירו מקורות המידע לפי סעיף קטן (א) יהיו כפי שקבע השר בהסכמת הנגיד ושר האוצר, ובכפוף להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הנתונים שיעביר בנק ישראל יהיו נתונים בדבר היות הלקוח לקוח מוגבל או לקוח מוגבל חמור, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי|בחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ״א–1981}};
{{ח:תתת|(2)}} הנתונים שיעביר בית המשפט יהיו נתונים בדבר צו הגבלה שנתן לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 7|סעיף 7 לחוק החברות}};
{{ח:תתת|(3)}} הנתונים שתעביר חברת חשמל יהיו נתונים בדבר תשלומים בעד צריכת חשמל.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) –
{{ח:תתת|(1)}} השר, בהסכמת הנגיד ושר האוצר או לפי הצעת אחד מהם, רשאי לקבוע כי מקור מידע מהמקורות המנויים בסעיף קטן (א) שמתקיימים לגביו תנאים שיקבע, לא יהיה חייב בהעברת נתוני אשראי למאגר;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין חברת חשמל – השר, הנגיד או שר האוצר רשאי לקבוע כי היא אינה חייבת בהעברת נתוני אשראי למאגר.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} מקור מוסמך רשאי להעביר נתוני אשראי כפי שקבע השר למאגר, בהסכמת הנגיד ושר האוצר או לפי הצעת אחד מהם.
{{ח:תתת|(2)}} השר, בהסכמת הנגיד ושר האוצר או לפי הצעת אחד מהם, רשאי לקבוע מקורות מידע נוספים שיהיו רשאים להעביר נתוני אשראי כפי שקבע למאגר, אם מצא כי יש צורך בכך לשם השגת מטרות חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(א)}}, ובלבד שהוספת מקורות המידע לא נדרשת רק לשם השגת המטרה המנויה {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה (4) שבסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ה)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א)(9), השר, בהסכמת הנגיד, רשאי לקבוע כי מקור ממקורות המידע המנויים בסעיף קטן (ד) יהיה חייב להעביר נתוני אשראי למאגר, כאמור באותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ו)}} מקור מידע ינקוט אמצעים נאותים להבטחת הדיוק והמהימנות של נתוני האשראי שהוא מעביר למאגר לפי סעיף זה; הממונה רשאי להורות על אמצעים להבטחת הדיוק והמהימנות כאמור.
{{ח:תת|(ז)}} הממונה יורה על אופן העברת נתוני אשראי למאגר לפי סעיף זה והמועד להעברתם, ורשאי הוא לקבוע הוראות מפורטות לעניין נתוני האשראי שיועברו, והכול בכפוף לתקנות שקבע השר, לפי סעיפים קטנים (ב) ו־(ד).
{{ח:תת|(ח)}} תקנות שיקבע השר וכללים שיקבע הנגיד לפי סעיף זה טעונים אישור של הוועדה.

{{ח:סעיף|20|איסור או הגבלה על העברת נתוני אשראי למאגר}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי לאסור או להגביל העברת נתוני אשראי למאגר בידי מקור מידע, אם מצא כי הדבר דרוש לשם שמירה על מטרות חוק זה ובהתקיים נסיבות חריגות; עשה כן, יפרסם הממונה הודעה על כך לציבור באתר האינטרנט של בנק ישראל ובכל דרך נוספת שיקבע הנגיד.

{{ח:סעיף|21|שמירת נתוני האשראי במאגר}}
{{ח:תת|(א)}} בנק ישראל ישמור במאגר בלבד את נתוני האשראי שהועברו למאגר ממקורות המידע לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בנק ישראל רשאי שלא לשמור במאגר נתוני אשראי שהועברו ממקור מידע מסוים, אם מצא כי מקור המידע לא נקט אמצעים נאותים להבטחת הדיוק והמהימנות של נתוני האשראי בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ו)}} או שלא נקט אמצעים לאבטחת המידע בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 60|סעיפים 60}} {{ח:פנימי|סעיף 68|או 68}} או אם התקיימו נסיבות חריגות אחרות.

{{ח:סעיף|22|בקשת לקוח לאי־הכללת נתוני אשראי לגביו במאגר}}
{{ח:תת|(א)}} לקוח רשאי לבקש מבנק ישראל שנתוני האשראי לגביו לא ייכללו במאגר (בסעיף זה – בקשה לאי־הכללת נתונים).
{{ח:תת|(ב)}} הגיש לקוח בקשה לאי־הכללת נתונים, לא ישמור בנק ישראל נתוני אשראי לגביו שיעברו למאגר אחרי מועד הגשת הבקשה, וימחק מהמאגר את הפרטים המזהים של הלקוח הכלולים בנתוני האשראי לגביו שבמאגר במועד הגשת הבקשה, למעט פרטים מזהים כאמור הכלולים בנתוני אשראי שנמסרו ללשכת אשראי לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}} לפני המועד האמור, שיישמרו במאגר לשם תיעוד בלבד בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}}; מחיקת הפרטים המזהים לפי סעיף קטן זה תיעשה באופן שלא יהיה ניתן עוד לקשר בין נתוני האשראי שמהם נמחקו הפרטים המזהים ובין הלקוח.
{{ח:תת|(ג)}} ביקש הלקוח מבנק ישראל לחזור בו מבקשה לאי־הכללת נתונים, ישמור בנק ישראל במאגר את נתוני האשראי לגבי הלקוח שיעברו למאגר לאחר המועד שבו ביקש כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} ביקשה לשכת אשראי מבנק ישראל לקבל נתוני אשראי מהמאגר לגבי לקוח מסוים, ואין במאגר נתוני אשראי לגבי הלקוח בשל בקשה לאי־הכללת נתונים שהגיש, יודיע על כך בנק ישראל ללשכת האשראי, והלשכה תיידע את המשתמש בנתוני האשראי בדבר.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) –
{{ח:תתת|(1)}} הועברו למאגר, בידי מקור מידע, נתוני אשראי המפורסמים על פי דין או נתוני אשראי אחרים, המעידים באופן מובהק על כך שהלקוח אינו עומד בפירעון תשלומים שבהם התחייב, והכול כפי שקבע השר בהסכמת הנגיד ובאישור הוועדה (בסעיף קטן זה – נתונים בדבר אי־פירעון), לא יהיה הלקוח זכאי להגיש בקשה לאי־הכללת נתונים עד תום שלוש שנים ממועד העברת הנתונים כאמור (בסעיף קטן זה – תקופת ההגבלה);
{{ח:תתת|(2)}} הועברו למאגר, בידי מקור מידע, נתונים בדבר אי־פירעון, לאחר שהלקוח הגיש בקשה לאי־הכללת נתונים, ישמור בנק ישראל במאגר, ממועד העברת הנתונים כאמור למאגר ואילך, על אף הגשת הבקשה, את כל נתוני האשראי לגבי הלקוח שיועברו למאגר; הלקוח יהיה רשאי לבקש שהחל מתום תקופת ההגבלה לא ייכללו במאגר נתוני אשראי לגביו.
{{ח:תת|(ו)}} חלות לגבי לקוח הוראות סעיף קטן (ה), יידע בנק ישראל את הלקוח שהגיש בקשה לאי־הכללת נתונים על כך וכן יודיע לו, לפני תום תקופת ההגבלה, על זכותו לחזור ולהגיש בקשה לאי־הכללת נתונים.
{{ח:תת|(ז)}} בקשות לקוח לפי סעיף זה יוגשו באופן שיקבע הנגיד, באישור הוועדה, והוא רשאי לקבוע מועדים לטיפול בבקשות כאמור.

{{ח:סעיף|23|תקופת החזקת מידע במאגר}}
{{ח:תת|(א)}} בנק ישראל ישמור את המידע שבמאגר המפורט {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(א)}}, לתקופה של עשר שנים מהמועד שבו הועבר למאגר; חלפו שלוש שנים ממועד העברת המידע למאגר, תיעשה השמירה ביתרת התקופה לשם תיעוד בלבד (בסעיף זה – תקופת התיעוד).
{{ח:תת|(ב)}} לשכת אשראי, משתמש בנתוני אשראי או מיופה כוח בתמורה רשאים לקבל מבנק ישראל, לבקשתם, בתקופת עשר השנים האמורה בסעיף קטן (א), את הנתונים השמורים במאגר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|באותו סעיף קטן}}, שנמסרו להם בעבר לפי {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימנים ב׳ עד ה׳ לפרק ז׳}}, אם הנתונים דרושים להם לאחד מאלה, ואולם אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מזכותו של הלקוח לקבל את הנתונים האמורים לפי {{ח:פנימי|פרק ז סימן ד|סימן ד׳ לפרק ז׳}}:
{{ח:תתת|(1)}} הליך משפטי בינם ובין הלקוח, ובלבד שההליך האמור קשור למידע שנמסר ונמסרה ללקוח הודעה על הבקשה לקבלת הנתונים כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} בקרה או פיקוח הנעשים על פי דין;
{{ח:תתת|(3)}} מטרות אחרות שקבע השר באישור הוועדה.
{{ח:תת|(ג)}} בתום תקופת התיעוד, ימחק בנק ישראל מהמאגר את הפרטים המזהים של הלקוח המתייחסים למידע שחלפה לגביו התקופה האמורה, באופן שלא יהיה ניתן עוד לקשר בין המידע האמור ובין הלקוח.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: גישה למידע שבמאגר והשימושים במידע}}
{{ח:קטע3|פרק ז סימן א|סימן א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|24|מסירת מידע מהמאגר}}
{{ח:ת}} לא יימסר מידע מהמאגר ולא תהיה גישה למידע כאמור אלא לגורמים המפורטים {{ח:פנימי|פרק ז|בפרק זה}}, לשימושים כמפורט בו, ובהתאם להוראותיו.

{{ח:סעיף|25|ייחוד השימוש}}
{{ח:תת|(א)}} מי שקיבל נתוני אשראי הכלולים במאגר או חיווי אשראי, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, יעשה בהם שימוש רק למטרה שלשמה התבקשו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לשכת אשראי רשאית לעשות שימוש בנתוני אשראי שקיבלה מהמאגר, גם לשם מתן שירותים המתבססים על נתוני אשראי.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: דוח אשראי}}

{{ח:סעיף|26|תנאים להעברת נתוני אשראי לשם עריכת דוח אשראי}}
{{ח:תת|(א)}} לא יועברו נתוני אשראי לגבי לקוח לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן זה}} מהמאגר ללשכת אשראי ומלשכת אשראי לנותן אשראי, אלא אם כן מתקיימים כל אלה ({{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|בסימן זה}} – התנאים להעברת נתונים לשם עריכת דוח אשראי):
{{ח:תתת|(1)}} נתוני האשראי דרושים לנותן האשראי לשם התקשרות בעסקת אשראי עם אותו לקוח או לשם הבטחת קיום תנאי העסקה;
{{ח:תתת|(2)}} נותן האשראי הוא מקור מידע המעביר נתוני אשראי למאגר לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}} לגבי כל הלקוחות שיש לו נתוני אשראי לגביהם, או שהתחייב להעביר נתוני אשראי כאמור באופן ובמועד שהורה הממונה, ובלבד שהמועד שהורה הממונה להעברת הנתונים לא יעלה על שנה מהמועד שנמסרו לו נתונים מהמאגר, אלא אם כן קבע השר, בהסכמת הנגיד, תקופה אחרת;
{{ח:תתת|(3)}} נותן האשראי אינו נותן אשראי בסיכון נמוך; לעניין זה, ”נותן אשראי בסיכון נמוך“ – עוסק הנותן אשראי אגב מכירת נכס או מתן שירות, לתקופות קצרות או בסכומים נמוכים, כפי שיקבע השר, בהתייעצות עם הנגיד;
{{ח:תתת|(4)}} הלקוח נתן את הסכמתו המפורשת לכך שנתוני האשראי לגביו הכלולים במאגר יימסרו ללשכת אשראי לשם עריכת דוח אשראי שיימסר לנותן האשראי, ולכך שהסכמתו כאמור תעמוד בתוקפה עד למועד סיום עסקת האשראי או עד למועד מוקדם יותר, לפי בחירתו; הסכמת הלקוח כאמור תינתן רק לגבי עסקת אשראי מסוימת.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(2), השר בהסכמת הנגיד, רשאי לקבוע כי נותני אשראי, מסוג שיקבע, יהיו רשאים לבקש דוח אשראי מלשכת האשראי אף שאינם מעבירים או מתחייבים להעביר נתוני אשראי למאגר.
{{ח:תת|(ג)}} השר, בהתייעצות עם הנגיד, יקבע הוראות לעניין אופן מתן ההסכמה המפורשת בידי הלקוח כאמור בסעיף קטן (א)(4) ולעניין אופן הוכחת קיומם של התנאים להעברת נתונים לשם עריכת דוח אשראי.
{{ח:תת|(ד)}} תקנות שיקבע השר לפי סעיף זה טעונות אישור של הוועדה.

{{ח:סעיף|27|בקשת נותן אשראי לקבל דוח אשראי מלשכת אשראי}}
{{ח:ת}} נותן אשראי רשאי לבקש מלשכת אשראי לקבל דוח אשראי לגבי לקוח ובו נתוני אשראי לגבי אותו לקוח הכלולים במאגר, לשם התקשרות בעסקת אשראי עם אותו לקוח או לשם הבטחת קיום תנאי העסקה, ובלבד שמתקיימים התנאים להעברת נתונים לשם עריכת דוח אשראי.

{{ח:סעיף|28|בקשת לשכת אשראי לקבל נתוני אשראי מהמאגר לשם עריכת דוח אשראי}}
{{ח:ת}} הוגשה ללשכת אשראי בקשה לקבל דוח אשראי לגבי לקוח, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27}}, והתקיימו התנאים להעברת נתונים לשם עריכת דוח אשראי, רשאית היא, לשם עריכת הדוח, לבקש מבנק ישראל לקבל נתוני אשראי לגבי אותו לקוח, הכלולים במאגר.

{{ח:סעיף|29|מסירת נתוני אשראי מהמאגר לשם עריכת דוח אשראי}}
{{ח:ת}} הוגשה לבנק ישראל בקשה לקבל נתוני אשראי לגבי לקוח, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28}}, ימסור בנק ישראל ללשכת אשראי, נתוני אשראי לגבי הלקוח, הכלולים במאגר.

{{ח:סעיף|30|בקשת לקוח שלא יימסרו נתוני אשראי לגביו מהמאגר}}
{{ח:תת|(א)}} לקוח רשאי לבקש מבנק ישראל שנתוני אשראי לגביו, הכלולים במאגר, לא יימסרו לשם עריכת דוח אשראי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן זה}} (בסעיף זה – בקשה לאי־מסירת נתונים); השר רשאי לקבוע כי בקשה לאי־מסירת נתונים יכול שתוגש לגבי נותני אשראי מסוימים או לגבי נותני אשראי מסוג מסוים, ורשאי הוא לקבוע תנאים לבקשה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} הגיש לקוח בקשה לאי־מסירת נתונים, לא ימסור בנק ישראל נתוני אשראי בהתאם לבקשה, כל עוד הלקוח לא חזר בו וביקש מבנק ישראל כי יימסרו נתוני האשראי לגביו, והכול גם אם נותן האשראי קיבל את הסכמת הלקוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיף 26(א)(4)}}.
{{ח:תת|(ג)}} ביקשה לשכת אשראי מבנק ישראל לקבל נתוני אשראי מהמאגר לגבי לקוח מסוים, והלקוח הגיש בקשה לאי־מסירת נתונים, יודיע על כך בנק ישראל ללשכת האשראי, והלשכה תיידע את נותן האשראי בדבר.
{{ח:תת|(ד)}} בקשות לפי סעיף זה יוגשו באופן שיקבע הנגיד, באישור הוועדה, והוא רשאי לקבוע מועדים לטיפול בבקשות כאמור.

{{ח:סעיף|31|הודעה ללקוח בדבר מסירת דוח אשראי}}
{{ח:תת|(א)}} נותן אשראי שקיבל דוח אשראי לשם התקשרות בעסקת אשראי עם לקוח, או שקיבל דוח אשראי לשם הבטחת קיום תנאי עסקת אשראי שהתקשר בה ושינה לרעה את תנאי עסקת האשראי של לקוח, יודיע על כך מיד ללקוח וימסור לו את פרטי לשכת האשראי שממנה קיבל את דוח האשראי.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור הוועדה, רשאי לקבוע הוראות לעניין חובת מסירת דוח אשראי שהתקבל לפי סעיף קטן (א) מנותן האשראי או מלשכת אשראי ללקוח, ורשאי הוא לקבוע תנאים למסירה כאמור.

{{ח:סעיף|32|דוח אשראי למי שאינו נותן אשראי}}
{{ח:ת}} השר, בהסכמת הנגיד ובאישור הוועדה, רשאי, אם מצא כי הדבר דרוש לשם השגת מטרות חוק זה, לקבוע כי מי שאינו נותן אשראי יהיה רשאי לקבל מלשכת אשראי דוח אשראי, בתנאים שיקבע השר, ובלבד שניתנה הסכמת הלקוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26|בסעיף 26(א)(4)}} ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}}; קבע השר כאמור, יחולו על מי שקבע את ההוראות החלות על נותן אשראי הזכאי לקבל דוח אשראי, בשינויים המחויבים ובשינויים שיקבע השר.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: חיווי אשראי}}

{{ח:סעיף|33|בקשת נותן אשראי לקבל חיווי אשראי מלשכת האשראי}}
{{ח:ת}} נותן אשראי רשאי לבקש מלשכת אשראי לקבל חיווי בשאלה אם לתת אשראי ללקוח לשם התקשרות בעסקת אשראי עם אותו לקוח, ובלבד שיידע את הלקוח מראש ובאופן מפורש על כוונתו לקבל חיווי כאמור ועל כך שלשם קבלת החיווי לשכת האשראי תגיש לבנק ישראל בקשה לקבלת נתוני האשראי לגביו הכלולים במאגר, והכול בדרך שקבע הנגיד באישור הוועדה.

{{ח:סעיף|34|בקשת לשכת אשראי לקבל נתוני אשראי מהמאגר לשם מתן חיווי אשראי}}
{{ח:ת}} הוגשה ללשכת אשראי בקשה לקבל חיווי אשראי לגבי לקוח, רשאית היא, לשם מתן חיווי האשראי, לבקש מבנק ישראל לקבל נתוני אשראי לגבי אותו לקוח, הכלולים במאגר.

{{ח:סעיף|35|מסירת נתוני אשראי מהמאגר לשם מתן חיווי אשראי}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה לבנק ישראל בקשה מאת לשכת אשראי לקבל נתוני אשראי מהמאגר לשם מתן חיווי אשראי, ומצא הבנק כי נתוני האשראי לגבי אותו לקוח הכלולים במאגר מעידים באופן מובהק על כך שהלקוח אינו עומד בפירעון תשלומים שבהם התחייב, ימסור בנק ישראל ללשכת האשראי את נתוני האשראי לגבי הלקוח הכלולים במאגר; לעניין זה יקבע השר, בהסכמת הנגיד ובאישור הוועדה, נסיבות שיש בהן כדי להעיד באופן מובהק על כך שהלקוח אינו עומד בפירעון תשלומים שבהם התחייב.
{{ח:תת|(ב)}} אין במאגר נתוני אשראי המעידים באופן מובהק על כך שהלקוח אינו עומד בפירעון תשלומים שבהם התחייב, כאמור בסעיף קטן (א), יודיע על כך בנק ישראל ללשכת האשראי, והלשכה תיידע את נותן האשראי בדבר; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מחובת היידוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22(ד)}}.

{{ח:סעיף|36|צירוף נתוני אשראי מפורסמים לחיווי אשראי}}
{{ח:ת}} לשכת אשראי רשאית למסור לנותן אשראי, יחד עם חיווי האשראי לגבי לקוח, נתוני אשראי לגבי אותו לקוח המפורסמים על פי דין ונתוני אשראי אחרים הקשורים לנתונים כאמור, והכול כפי שקבע השר באישור הוועדה.

{{ח:סעיף|37|מתן חיווי לחברת חשמל בדבר נקיטת אמצעי גבייה}}
{{ח:תת|(א)}} פיגר לקוח בתשלומיו לחברת חשמל בעד צריכת חשמל, כפי שקבע השר, רשאית חברת חשמל לבקש מלשכת אשראי לקבל חיווי בשאלה אם לנקוט אמצעי גבייה לגבי אותו לקוח, ובלבד ששלחה ללקוח הודעה על כוונתה לקבל חיווי לגביו ועל כך שלשם קבלת החיווי תגיש לשכת האשראי לבנק ישראל בקשה לקבלת נתוני האשראי לגביו הכלולים במאגר, והכול כפי שקבע הנגיד.
{{ח:תת|(ב)}} על חיווי לפי סעיף קטן (א) יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|סימן זה}} החלות על חיווי אשראי, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על חברת חשמל אם אינה מעבירה נתוני אשראי למאגר בשל ההוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיפים 19(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 20|או 20}}.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ד|סימן ד׳: דוח ריכוז נתונים לבקשת לקוח}}

{{ח:סעיף|38|מסירת דוח ריכוז נתונים ללקוח}}
{{ח:תת|(א)}} לקוח זכאי לקבל מבנק ישראל דוח ריכוז נתונים רגיל ודוח ריכוז נתונים מלא.
{{ח:תת|(ב)}} הדוח יהיה בשפה פשוטה וברורה, ויצוינו בו, בין השאר, פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סוגי מידע שאינם כלולים במידע שנמסר ללשכת אשראי לשם עריכת דוח אשראי, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}};
{{ח:תתת|(2)}} נתונים המעידים באופן מובהק על כך שהלקוח אינו עומד בפירעון תשלומים שבהם התחייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיפים 22(ה)}} {{ח:פנימי|סעיף 35|או 35(א)}};
{{ח:תתת|(3)}} בקשות שהגישה לשכת אשראי לבנק ישראל לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}} לקבלת נתוני אשראי מהמאגר.
{{ח:תת|(ג)}} לקוח רשאי לבקש כי דוח ריכוז הנתונים יהיה בשפה העברית או הערבית; לא ביקש לקוח שהדוח יישלח לו בשפה מסוימת, יישלח הדוח בשפה העברית.
{{ח:תת|(ד)}} דוח ריכוז נתונים יימסר ללקוח בלא תשלום, לפי בקשתו, אחת לשנה; בנק ישראל ימסור אחת לשנה הודעה ללקוחות על זכותם זו בדרך שיקבע הנגיד; דוחות ריכוז נתונים נוספים באותה שנה יימסרו ללקוח, לבקשתו, תמורת תשלום וכפי שיקבע הנגיד.
{{ח:תת|(ה)}} בנק ישראל רשאי למסור ללקוח, לפי בקשתו, מידע לגביו הכלול במאגר גם שלא במסגרת דוח ריכוז נתונים, תמורת תשלום וכפי שיקבע הנגיד.

{{ח:סעיף|39|קבלת דוח ריכוז נתונים רגיל באמצעות לשכת אשראי}}
{{ח:ת}} לשכת אשראי רשאית, לבקשת לקוח, לקבל מבנק ישראל דוח ריכוז נתונים רגיל לגביו.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ה|סימן ה׳: דוח ריכוז נתונים רגיל לבקשת מיופה כוח בתמורה}}

{{ח:סעיף|40|קבלת דוח ריכוז נתונים רגיל בידי מיופה כוח בתמורה}}
{{ח:ת}} מיופה כוח בתמורה רשאי לקבל מבנק ישראל דוח ריכוז נתונים רגיל לגבי הלקוח שייפה את כוחו, באמצעות לשכת אשראי ובהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|41|בקשת מיופה כוח בתמורה לקבל דוח ריכוז נתונים רגיל}}
{{ח:ת}} ביקש מיופה כוח בתמורה מלשכת אשראי לקבל באמצעותה דוח ריכוז נתונים רגיל לגבי לקוח, רשאית לשכת האשראי לפנות לבנק ישראל בבקשה לקבל דוח ריכוז נתונים כאמור, ובלבד שהתקיימו לגבי מיופה הכוח התנאים שקבע הנגיד לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}} ותנאים שהורה הממונה לשם קבלת הדוח מהמאגר ({{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|בסימן זה}} – התנאים להעברת דוח ריכוז נתונים).

{{ח:סעיף|42|מסירת דוח ריכוז נתונים רגיל למיופה כוח בתמורה}}
{{ח:תת|(א)}} הגישה לשכת אשראי לבנק ישראל בקשה לקבל נתוני אשראי לגבי לקוח בעקבות בקשה של מיופה כוח בתמורה, ימסור בנק ישראל ללשכת האשראי דוח ריכוז נתונים רגיל לגבי הלקוח, בהתאם להוראות שנתן הממונה לעניין זה.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת הנגיד ובאישור הוועדה, יקבע הוראות לעניין אופן מתן ייפוי הכוח על ידי לקוח כאמור {{ח:פנימי|פרק ז סימן ה|בסימן זה}} ולעניין אופן הוכחת קיומם של התנאים להעברת דוח ריכוז נתונים לשם מסירת דוח ריכוז נתונים רגיל.

{{ח:סעיף|43|הוראות לעניין תנאים להעברת דוח ריכוז נתונים}}
{{ח:ת}} הנגיד, בהסכמת השר ובאישור הוועדה, יקבע תנאים שעל מיופה הכוח בתמורה לעמוד בהם לשם קבלת דוח ריכוז נתונים רגיל לגבי הלקוח, ובכלל זה לקבוע את השימושים שמיופה הכוח בתמורה יהיה רשאי לעשות במידע שבדוח ובנתוני האשראי שיקבל מהמאגר.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ו|סימן ו׳: גישה למידע לא מזוהה במאגר והשימושים בו}}

{{ח:סעיף|44|שימוש במידע לא מזוהה בידי בנק ישראל}}
{{ח:תת|(א)}} בנק ישראל רשאי לעשות שימוש במידע לא מזוהה הכלול במאגר לשם ביצוע תפקידיו לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|חוק בנק ישראל}}.
{{ח:תת|(ב)}} בנק ישראל רשאי להעביר למאגר מידע מזוהה לגבי לקוחות, הנמצא בידיו מכוח סמכויותיו לפי דין (בסעיף קטן זה – מידע חיצוני), לשם הצלבתו עם מידע מזוהה הכלול במאגר והפקת מידע לא מזוהה הדרוש לו לשם ביצוע תפקידיו לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|חוק בנק ישראל}}, ובלבד שהמידע החיצוני יימחק מהמאגר מיד לאחר הפקת המידע הלא מזוהה; הצלבת המידע לפי סעיף קטן זה תיעשה, ככל האפשר, באופן שלא ייחשף במסגרתה מידע מזוהה בפני מורשי הגישה למידע מזוהה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 60|סעיף 60(ג)}}, מעבר לחשיפה הדרושה לצורך הצלבת המידע.

{{ח:סעיף|45|גישה של לשכת אשראי למידע לא מזוהה במאגר}}
{{ח:תת|(א)}} בנק ישראל רשאי לתת ללשכת אשראי גישה למידע לא מזוהה הכלול במאגר, הדרוש לה לפיתוח מודל סטטיסטי לשם מתן חיווי אשראי ושירותים המתבססים על נתוני אשראי; גישה כאמור תינתן לגבי מידע לא מזוהה שמועד הכללתו במאגר חל בחמש השנים שקדמו למועד שבו ניתנה הגישה אליו.
{{ח:תת|(ב)}} לשכת אשראי לא תעתיק ולא תשמור מידע לא מזוהה שיש לה גישה אליו לפי סעיף קטן (א); השר, בהסכמת הנגיד, רשאי לקבוע נסיבות שבהן תהיה לשכת אשראי רשאית להעתיק ולשמור חלק ממידע לא מזוהה כאמור, באופן ובתנאים שיקבע, וככל הדרוש לפיתוח מודל סטטיסטי כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ז|סימן ז׳: הוראות שונות לעניין מסירת מידע ושימוש בו}}

{{ח:סעיף|46|מידע מזהה לגבי מקורות מידע}}
{{ח:ת}} בנק ישראל לא יכלול בנתוני האשראי שהוא מוסר מהמאגר ללשכת אשראי לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} לשם עריכת דוח אשראי או חיווי אשראי, פרטי מידע מזהים לגבי מקורות המידע, למעט לגבי מקורות המידע המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(א)(1) עד (5)}}; השר רשאי לקבוע פרטי מידע נוספים שאין לכלול בנתוני האשראי הנמסרים לשם עריכת דוח אשראי או חיווי אשראי או דוח ריכוז נתונים רגיל לשם מסירתו למיופה כוח בתמורה.

{{ח:סעיף|47|התקופה שלגביה יימסרו נתוני אשראי}}
{{ח:תת|(א)}} בנק ישראל ימסור ללשכת אשראי, לשם עריכת דוח אשראי או חיווי אשראי, לפי בקשת הלשכה שהוגשה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימנים ב׳}} {{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|או ג׳}}, רק נתוני אשראי שמועד הכללתם במאגר חל בשלוש השנים שקדמו למועד הגשת הבקשה בידי הלשכה.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע תקופות קצרות מהתקופה שבסעיף קטן (א) לגבי סוגי נתוני אשראי שיקבע.

{{ח:סעיף|48|דרכי מסירת המידע בידי בנק ישראל}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בהסכמת הנגיד ובאישור הוועדה, רשאי לקבוע הוראות לעניין מסירת המידע הכלול במאגר, לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, ורשאי הוא לקבוע תנאים למסירה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה רשאי להורות על דרכי מסירת המידע הכלול במאגר לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, ובכלל זה להורות כי המסירה תהיה בדרך של מתן גישה למאגר באופן ובתנאים שיורה.

{{ח:סעיף|49|תקופת החזקת נתוני אשראי בידי לשכת אשראי ומיופה כוח בתמורה}}
{{ח:תת|(א)}} לשכת אשראי שקיבלה נתוני אשראי מהמאגר לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} תחזיק בהם לתקופה המזערית הנדרשת לשם מתן שירות נתוני אשראי או שירות המתבסס על נתוני אשראי, אך לא יותר מהתקופה שיקבע השר באישור הוועדה.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור הוועדה, יקבע את התקופה המרבית להחזקת נתוני אשראי בידי מיופה כוח בתמורה.

{{ח:סעיף|50|מחיר מרבי שרשאית לשכת אשראי לגבות}}
{{ח:תת|(א)}} הנגיד רשאי לקבוע את הסכומים המרביים שתגבה לשכת אשראי בעד שירותים שהיא מספקת לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיפים 12}} {{ח:פנימי|סעיף 13|או 13}}; קבע הנגיד כאמור, לא תגבה לשכת אשראי תשלום בסכום העולה על הסכום המרבי שקבע.
{{ח:תת|(ב)}} לשכת אשראי תדווח לנגיד, אחת לשנה, על תשלום שדרשה בעד כל אחד מהשירותים שסיפקה, בדרך שקבע הנגיד.

{{ח:סעיף|51|נתונים שלשכת אשראי אינה רשאית להביא בחשבון}}
{{ח:ת}} לשכת אשראי לא תביא בחשבון נתונים בדבר מינו, גילו, נטייתו המינית, גזעו, דתו, ארץ מוצאו, לאומיותו, מקום מגוריו ומצבו המשפחתי או הבריאותי של לקוח, לעניין המודל הסטטיסטי שלה הדרוש לה למתן שירותים המתבססים על נתוני אשראי וחיווי אשראי, לעניין מתן חיווי אשראי על לקוח ולעניין דירוג אשראי שלו.

{{ח:סעיף|52|שימוש בדוח אשראי או בחיווי אשראי עדכניים}}
{{ח:תת|(א)}} בהחלטתו להתקשר בעסקת אשראי עם לקוח או לשם הבטחת קיום תנאי העסקה, לא יתחשב משתמש בנתוני אשראי, בדוח אשראי לא עדכני.
{{ח:תת|(ב)}} בהחלטתו אם לתת אשראי ללקוח, לא יתחשב נותן אשראי בחיווי אשראי לא עדכני.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין סעיף זה, רואים דוח אשראי או חיווי אשראי שחלפו שישים ימים מיום קבלתם כדוח אשראי או חיווי אשראי לא עדכניים, אלא אם כן קבע השר תקופה קצרה מזו.

{{ח:סעיף|53|שמירת דוח אשראי בידי משתמש בנתוני אשראי}}
{{ח:ת}} משתמש בנתוני אשראי רשאי להחזיק בדוח אשראי עד תום תקופת עסקת האשראי עם הלקוח שבקשר אליה התבקש הדוח, ואם התבקש הדוח לשם החלטה על התקשרות בעסקת אשראי, ולא נכרתה העסקה – ימחק את דוח האשראי בתוך שישים ימים מיום קבלתו, אלא אם כן קבע השר תקופה קצרה מזו.

{{ח:סעיף|54|הגבלה על העברת נתוני אשראי}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי לאסור או להגביל, לצמיתות או לתקופה שיקבע, מסירה לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} של נתוני אשראי הכלולים במאגר ללשכת אשראי, וכן לאסור או להגביל העברת נתוני אשראי שקיבלה לשכת אשראי לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} למשתמש בנתוני אשראי או למיופה כוח בתמורה, אם מצא כי הדבר דרוש לשם שמירה על מטרות חוק זה והתקיימו נסיבות חריגות.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: תיקון מידע הכלול במאגר}}

{{ח:סעיף|55|תיקון מידע בידי מקור מידע}}
{{ח:ת}} גילה מקור מידע כי נתוני אשראי לגבי לקוח שהעביר למאגר אינם נכונים, שלמים או מדויקים או שחל בהם שינוי מכל סיבה שהיא, יודיע על כך לבנק ישראל ויעביר לו את נתוני האשראי המעודכנים, בהקדם האפשרי ולכל המאוחר בתוך שבעה ימים, אלא אם כן קבע הממונה תקופה אחרת, והכול באופן שיורה הממונה.

{{ח:סעיף|56|תיקון מידע לבקשת לקוח}}
{{ח:תת|(א)}} סבר לקוח כי מידע לגביו הכלול במאגר אינו נכון, שלם או מדויק, זכאי הוא לפנות לבנק ישראל בבקשה למחוק מידע, להשלים מידע או לתקנו.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה לבנק ישראל בקשה לפי סעיף קטן (א), וסבר הבנק כי לשם טיפול בבקשה יש צורך כי מקור המידע יערוך בירור, יציין במאגר כי מתקיים הליך בירור בנוגע לאותו מידע, ויפנה למקור המידע לשם בירור הבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} פנה בנק ישראל אל מקור המידע כאמור בסעיף קטן (ב), יערוך מקור המידע בירור בעניין ויעביר למנהל המאגר את תוצאות הבירור, בהקדם האפשרי ולכל המאוחר בתוך שבעה ימים, אלא אם כן קבע הממונה תקופה אחרת; העלה הבירור כי יש צורך בהשלמת המידע או בתיקונו – יעביר מקור המידע לבנק ישראל גם את המידע המעודכן, בהקדם האפשרי ולכל המאוחר בתוך שבעה ימים, אלא אם כן קבע הממונה תקופה אחרת, והכול באופן שהורה הממונה.
{{ח:תת|(ד)}} לא העביר מקור המידע את תוצאות הבירור בתוך התקופה כאמור בסעיף קטן (ג), יורה הממונה למנהל המאגר על הפעולות שיש לנקוט במאגר בנוגע למידע.

{{ח:סעיף|57|עדכון המידע במאגר והודעה על העדכון}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל המאגר יעדכן מיד את המידע הכלול במאגר בהתאם למידע המעודכן שהועבר ולבירור שנערך לפי {{ח:פנימי|סעיף 55|סעיפים 55}} {{ח:פנימי|סעיף 56|או 56}}, לפי העניין; התגלעה מחלוקת בין מקור המידע והלקוח לעניין נתון אשראי הכלול במאגר, רשאי בנק ישראל לרשום הערה בעניין במאגר או למחוק את נתון האשראי שבמחלוקת.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה ייתן הוראות לעניין מסירת מידע שעודכן לפי סעיף קטן (א) ללקוח, ללשכות האשראי, למשתמשים בנתוני אשראי או למיופי כוח בתמורה.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: שמירת סודיות ואבטחת מידע}}

{{ח:סעיף|58|שמירת סודיות}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שהגיע אליו מידע על לקוח לפי חוק זה, ובכלל זה מי שהמידע הגיע אליו בתוקף תפקידו, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לפי הוראות חוק זה או לפי צו של בית משפט.
{{ח:תת|(ב)}} הגיע לידי אדם מידע לא מזוהה שמקורו במאגר, לא יבצע כל פעולה לאיתור זהות הלקוח שהמידע מתייחס אליו.

{{ח:סעיף|59|הגבלת העברת מידע לגופים ציבוריים}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#פרק ד|בפרק ד׳ לחוק הגנת הפרטיות}} והוראות כל דין אחר, לא יועבר מידע אל המאגר או ממנו, אלא בהתאם להוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|60|אבטחת מידע|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בנק ישראל יאסוף את המידע המועבר למאגר, ישמור וימסור אותו –
{{ח:תתת|(1)}} בדרך שתבטיח הגנה מפני דליפת מידע מהמאגר או פריצה אליו, וכן מפני העברה, חשיפה, מחיקה, שימוש, שינוי או העתקה בלא רשות כדין;
{{ח:תתת|(2)}} בדרך שתמנע שימוש במידע בניגוד להוראות לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} בדרך שתבטיח כי הגישה למידע תהיה בהתאם להוראות לפי חוק זה ותאפשר בקרה ופיקוח על אופן השימוש במאגר;
{{ח:תתת|(4)}} בדרך שתבטיח שהמידע הלא מזוהה נשמר ונמסר ככזה.
{{ח:תת|(ב)}} לשם קיום מטרות חוק זה ולהבטחת פרטיות הלקוחות ולשם מתן גישה של לשכת אשראי למידע לא מזוהה במאגר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 45|בסעיף 45}}, ישמור בנק ישראל במאגר את נתוני האשראי וכל מידע אחר על לקוח כמידע לא מזוהה, בנפרד מכל פרט מזהה; ואולם יהיה ניתן לקשר בין נתוני האשראי וכל מידע אחר על לקוח לפרטים המזהים, תוך יצירת מידע מזוהה, לשם עדכון הנתונים במאגר לגבי לקוח מסוים ומסירתם בהתאם להוראות חוק זה, וכן לצורך אחר הנדרש במישרין לשם הפעלת המאגר כפי שיקבע הנגיד בהסכמת השר; ההפרדה בין המידע המזוהה ובין המידע הלא מזוהה וקישור הנתונים לפי סעיף קטן זה ייעשו בדרך שיורה הממונה, בהתייעצות עם ראש הרשות להגנת הפרטיות.
{{ח:תת|(ג)}} הנגיד, בהסכמת השר, יקבע הוראות הדרושות לשם אבטחת המידע המועבר למאגר, הכלול בו והנמסר ממנו, ובין השאר הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אופן איסוף המידע ורישומו, בידי מקור המידע, בדרך שתבטיח את מהימנות המידע, דיוקו ואבטחתו;
{{ח:תתת|(2)}} אופן העברת המידע למאגר, אופן שמירתו במאגר ואופן השימוש בו ואבטחתו;
{{ח:תתת|(3)}} אופן הגישה למידע הכלול במאגר, ובכלל זה מורשי הגישה למידע מזוהה או לא מזוהה, ואמצעי הזיהוי הנדרשים מלשכת אשראי לשם שימוש במערכת הטכנולוגית המשמשת את המאגר לרבות ביצוע פעולות בה, וכן הוראות בדבר בקרה על המערכת האמורה;
{{ח:תתת|(4)}} אופן העברת מידע מזוהה ללשכת אשראי, שמירתו במערכת הטכנולוגית המשמשת את לשכת האשראי, השימוש בו, אבטחתו ומחיקתו.
{{ח:תת|(ד)}} בנק ישראל יחזיק את מאגר נתוני האשראי במיתקניו.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: הפעלת שירות מידע על עוסקים}}

{{ח:סעיף|61|רישוי שירות מידע על עוסקים}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי לתת רישיון שירות מידע על עוסקים ({{ח:פנימי|פרק י|בפרק זה}} – רישיון) למבקש שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא חברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא רשם את מאגר המידע כמאגר מידע לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות}};
{{ח:תתת|(3)}} הוא המציא ערובה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}};
{{ח:תתת|(4)}} הוא, בעל שליטה בו ונושא משרה בו לא הורשעו בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, המבקש אינו ראוי, לדעת הממונה, לקבל רישיון, ולא הוגש נגד מי מהם כתב אישום בשל עבירה כאמור וטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי;
{{ח:תתת|(5)}} ביכולתו להפעיל מערכת טכנולוגית שתמזער את הסיכון לפגיעה בפרטיות הלקוחות ואת הסיכון לפגיעה באבטחת המידע שבידי המבקש.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה לא ייתן רישיון שירותי מידע על עוסקים למבקש אם ראה כי לא התקיימו התנאים כאמור בסעיף קטן (א) או מטעמים שבטובת הציבור.
{{ח:תת|(ג)}} היה לממונה יסוד סביר להניח שמבקש הרישיון ישתמש במידע שיקבל שלא למטרות חוק זה או שלא יעמוד בדרישות לפי החוק, לא ייתן לו רישיון.
{{ח:תת|(ד)}} הנגיד יקבע הוראות לעניין אופן הגשת בקשה לרישיון לפי סעיף זה, הפרטים שייכללו בה והמסמכים שיצורפו אליה.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיפים 8 עד 11}} יחולו, בשינויים המחויבים, על רישוי שירות מידע על עוסקים.

{{ח:סעיף|62|הפעלת שירות מידע על עוסקים}}
{{ח:ת}} לשכת מידע על עוסקים רשאית, במסגרת הפעלת שירות מידע על עוסקים, לאסוף ולהחזיק בכל מידע שקיבלה כדין על לקוח בפעילותו כעוסק בלבד, לרבות נתוני אשראי על לקוח בפעילותו כאמור ({{ח:פנימי|פרק י|בפרק זה}} – נתוני אשראי על עוסק), ולמסרם לאחר, והכול בכפוף לתקנות שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|סעיף 64}}, ככל שקבע.

{{ח:סעיף|63|נתונים שלשכת מידע על עוסקים אינה רשאית להביא בחשבון}}
{{ח:ת}} לעניין דירוג אשראי של עוסק, לא תביא לשכת מידע על עוסקים בחשבון נתונים בדבר מינו, גילו, נטייתו המינית, גזעו, דתו, ארץ מוצאו, לאומיותו, מקום מגוריו ומצבו המשפחתי או הבריאותי.

{{ח:סעיף|64|תקנות לעניין הפעלת שירות מידע על עוסקים}}
{{ח:ת}} השר רשאי לקבוע הוראות לעניין הפעלת שירות מידע על עוסקים בידי לשכת מידע על עוסקים, בין השאר בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} סוג נתוני אשראי על עוסק שלשכת מידע על עוסקים לא תהיה רשאית לאסוף, להחזיק ולמסור;
{{ח:תת|(2)}} מקורות המידע שמהם לשכת המידע על עוסקים לא תהיה רשאית לאסוף נתוני אשראי;
{{ח:תת|(3)}} שימושים אסורים בנתוני אשראי על עוסק;
{{ח:תת|(4)}} אופן מסירת נתוני אשראי על עוסק.

{{ח:סעיף|65|החזקת מידע}}
{{ח:ת}} לשכת מידע על עוסקים תחזיק במידע שאספה במסגרת מתן שירות מידע על עוסקים לתקופה של שבע שנים לפחות מיום קבלת המידע.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: הממונה על שיתוף בנתוני אשראי}}
{{ח:קטע3|פרק יא סימן א|סימן א׳: מינוי הממונה ותפקידיו}}

{{ח:סעיף|66|מינוי הממונה ותפקידיו}}
{{ח:תת|(א)}} הנגיד ימנה ממונה על שיתוף בנתוני אשראי, והוא יהיה עובד בנק ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יהיה אחראי לשיתוף בנתוני אשראי לפי חוק זה, ויפעל לשם אבטחת המידע, ההגנה על פרטיות הלקוחות ושמירה על עניינם של הלקוחות ומשתמשים בנתוני אשראי; תפקידי הממונה יהיו, בין השאר –
{{ח:תתת|(1)}} מתן רישיונות שירות נתוני אשראי ורישיונות שירות מידע על עוסקים;
{{ח:תתת|(2)}} פיקוח ועריכת בקרה על פעולתן של לשכות האשראי ולשכות מידע על עוסקים, ובכלל זה לגבי פיתוח המודלים הסטטיסטיים בידי הלשכות;
{{ח:תתת|(3)}} פיקוח ועריכת בקרה על פעולות של מקורות המידע המעבירים מידע למאגר, של המשתמשים בנתוני אשראי ושל מיופי כוח בתמורה;
{{ח:תתת|(4)}} מתן הוראות, לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיף 68}}, ללשכת אשראי וללשכת מידע על עוסקים, למקורות מידע המעבירים מידע למאגר, למשתמשים בנתוני האשראי ולמיופי כוח בתמורה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה רשאי לקבל מידע מהמאגר לשם ביצוע תפקידיו לפי חוק זה ובמידה הנדרשת לכך.

{{ח:קטע3|פרק יא סימן ב|סימן ב׳: מרשמים}}

{{ח:סעיף|67|מרשמים}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה ינהל מרשמים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|https://general.creditdata.org.il/portal-ashrai-app/corporations-list/CB|מרשם של לשכות אשראי}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|https://general.creditdata.org.il/portal-ashrai-app/corporations-list/DS|מרשם של מקורות מידע}}, המעבירים מידע למאגר או שהתחייבו להעביר מידע למאגר לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|https://general.creditdata.org.il/portal-ashrai-app/corporations-list/CP|מרשם של משתמשים בנתוני אשראי}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|https://general.creditdata.org.il/portal-ashrai-app/corporations-list/PER|מרשם של מיופי כוח בתמורה}} מסוג שיקבע הנגיד;
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:חיצוני|https://general.creditdata.org.il/portal-ashrai-app/corporations-list/BI|מרשם של לשכות מידע על עוסקים}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} במרשמים לפני סעיף קטן (א) יכלול הממונה פרטים על לשכות אשראי, על מקורות מידע, על משתמשים בנתוני אשראי ועל מיופי כוח בתמורה, שהממונה אסר או הגביל מסירת מידע מהמאגר אליהם לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיפים 20}} {{ח:פנימי|סעיף 54|או 54}}.
{{ח:תתת|(2)}} נמסרו נתוני אשראי ממקור מידע לפי {{ח:פנימי|סעיף 108|סעיף 108}}, יצוין במרשם כאמור בסעיף קטן (א)(2), לאיזו לשכת אשראי נמסר המידע.
{{ח:תת|(ג)}} המרשמים יהיו פתוחים לעיון הציבור באתר האינטרנט של בנק ישראל.

{{ח:קטע3|פרק יא סימן ג|סימן ג׳: הוראות הממונה}}

{{ח:סעיף|68|הוראות הממונה}}
{{ח:תת|(א)}} לשם ביצוע תפקידיו, רשאי הממונה, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת שמונתה לפי {{ח:פנימי|פרק יא סימן ד|סימן ד׳}} –
{{ח:תתת|(1)}} לתת הוראות ללשכות האשראי וללשכות שירות מידע על עוסקים הנוגעות לדרכי פעולתן וניהולן, של נושאי משרה בהן וכל מי שמועסק על ידיהן, והכול לשם קיום מטרות חוק זה, לשם ניהולן התקין של הלשכות, ולשם השמירה על עניינם של הלקוחות ושל המשתמשים בנתוני אשראי, ההגנה על פרטיות הלקוחות ואבטחת המידע; הוראות כאמור יכול שיינתנו לכלל הלשכות או לסוג מסוים מהן;
{{ח:תתת|(2)}} לתת הוראות למקורות המידע המעבירים מידע למאגר, למשתמשים בנתוני אשראי ולמיופי כוח בתמורה, בפעולתם לפי חוק זה, לשם קיום מטרות חוק זה ולשם השמירה על עניינם של הלקוחות ושל המשתמשים בנתוני אשראי, ההגנה על פרטיות הלקוחות ואבטחת המידע; הוראות כאמור יכול שיינתנו לכלל מקורות המידע, המשתמשים בנתוני אשראי או מיופי הכוח בתמורה או לסוג מסוים מהם.
{{ח:תת|(ב)}} היה בכוונת הממונה לתת הוראות לפי סעיף קטן (א) בעניין שיש לשר או לנגיד סמכות לפי חוק זה להתקין לגביו תקנות או כללים, יודיע הממונה על כוונתו כאמור לשר או לנגיד, לפי העניין.

{{ח:סעיף|69|פרסום הוראות הממונה}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות הממונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיף 68}} וכל הוראה אחרת של הממונה לפי חוק זה שהיא בת פועל תחיקתי, אין חובה לפרסמן ברשומות, ואולם הממונה יפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות הממונה כאמור בסעיף קטן (א) וכל שינוי בהן, יועמדו לעיון הציבור במשרדי הממונה ויפורסמו באתר האינטרנט של בנק ישראל, באופן שיאפשר מעקב אחר שינוין לאורך זמן ותיעודן, ורשאי הנגיד לקבוע דרכים נוספות לפרסומן.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הוראות הממונה מפורסמות {{ח:חיצוני|https://www.creditdata.org.il/חקיקה-ואסדרה/אסדרה/|באתר נתוני אשראי של בנק ישראל}}.}}

{{ח:קטע3|פרק יא סימן ד|סימן ד׳: הוועדה המייעצת לעניין הוראות הממונה}}

{{ח:סעיף|70|הוועדה המייעצת לעניין הוראות הממונה}}
{{ח:תת|(א)}} הנגיד ימנה ועדה שתפקידה לייעץ לממונה לעניין מתן הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיף 68}} ({{ח:פנימי|פרק יא סימן ד|בסימן זה}} – הוועדה המייעצת).
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה המייעצת תהיה בת שמונה חברים, ובהם לפחות ארבע נשים, וזה הרכבה:
{{ח:תתת|(1)}} אחד יהיה משפטן שהוא עובד המדינה, שימונה לפי הצעת היועץ המשפטי לממשלה;
{{ח:תתת|(2)}} אחד יהיה עובד משרד האוצר, שימונה לפי הצעת שר האוצר;
{{ח:תתת|(3)}} אחד מחברי הוועדה המייעצת ימונה מקרב עובדי המדינה או מקרב הציבור, והוא יהיה מומחה בהגנה על הפרטיות;
{{ח:תתת|(4)}} חמישה ימונו מקרב הציבור –
{{ח:תתתת|(א)}} שניים יהיו אנשי משק וכלכלה, או חברי הסגל האקדמי הבכיר או מי שהיו חברי סגל כאמור במוסד מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, שהם בעלי ניסיון או השכלה בתחום השירותים הפיננסיים;
{{ח:תתתת|(ב)}} שניים יהיו בעלי ניסיון בתחום החינוך הפיננסי או שהם בעלי ניסיון בפעילות חברתית בתחום זה;
{{ח:תתתת|(ג)}} אחד יהיה מומחה באבטחת מידע או בטכנולוגיות מידע.
{{ח:תת|(ג)}} הנגיד ימנה אחד מחברי הוועדה המייעצת ליושב ראש הוועדה ואחד מהם לסגן היושב ראש.
{{ח:תת|(ד)}} הוועדה המייעצת תתכנס לבקשת יושב ראש הוועדה או לבקשת הממונה, ותכלול בסדר יומה כל נושא שבסמכותה על פי בקשת היושב ראש או הממונה.
{{ח:תת|(ה)}} שלושה חברי הוועדה המייעצת, ובהם היושב ראש או סגן היושב ראש, יהיו מניין חוקי בישיבותיה.
{{ח:תת|(ו)}} לא ימונה לחבר הוועדה המייעצת מי שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי לכהן כחבר הוועדה או מי שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור וטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי.

{{ח:סעיף|71|ניגוד עניינים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימונה ולא יכהן כחבר הוועדה המייעצת מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הוועדה המייעצת יימנע מהשתתפות בדיון בישיבות הוועדה, אם הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר הוועדה לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו; חבר הוועדה לא יטפל במסגרת תפקידו בוועדה בנושא כאמור גם מחוץ לישיבות הוועדה.
{{ח:תת|(ג)}} התברר לחבר הוועדה המייעצת כי הנושא הנדון עלול לגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), יודיע על כך בהקדם האפשרי, ליושב ראש הוועדה; היה חבר הוועדה האמור יושב ראש הוועדה – יודיע על כך לנגיד.
{{ח:תת|(ד)}} לעניין סעיף זה, אחת היא אם מילוי התפקיד האחר נעשה בתמורה או שלא בתמורה.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עניין אישי“ – לרבות עניין אישי של קרובו או עניין של גוף אחר שהוא או קרובו הם בעלי עניין או נושאי משרה בו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – בן זוג, הורה, הורה הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה, לרבות חורגים, וכן אדם אחר הסמוך על שולחנו של חבר הוועדה.

{{ח:סעיף|72|תקופת כהונה}}
{{ח:ת}} תקופת כהונתו של חבר הוועדה המייעצת תהיה שלוש שנים מיום מינויו, וניתן למנותו לתקופת כהונה נוספת כאמור, ובלבד שלא יכהן יותר משלוש תקופות כהונה.

{{ח:סעיף|73|פקיעת כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הוועדה המייעצת יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא התפטר במסירת כתב התפטרות לנגיד;
{{ח:תתת|(2)}} נבצר ממנו דרך קבע, לדעת הנגיד, למלא את תפקידו;
{{ח:תתת|(3)}} הוא הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי למלא את תפקידו או שהוגש נגדו כתב אישום בשל עבירה כאמור וטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי;
{{ח:תתת|(4)}} הנגיד נוכח כי הוא נעדר בלא סיבה סבירה, משלוש ישיבות רצופות של הוועדה המייעצת או מיותר ממחצית הישיבות שקיימה בשנה אחת; יושב ראש הוועדה ידווח לנגיד על חבר הוועדה שנעדר מישיבותיה כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} לגבי חבר ועדה מייעצת שהוא עובד המדינה – הוא חדל להיות עובד המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} פקעה כהונתו של חבר הוועדה המייעצת, יפעל הנגיד למינוי חבר ועדה במקומו, בהקדם האפשרי.

{{ח:סעיף|74|סדרי עבודה}}
{{ח:ת}} הוועדה המייעצת תקבע את דרכי עבודתה וסדרי דיוניה ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|75|שמירת תוקף}}
{{ח:ת}} קיום הוועדה המייעצת, סמכויותיה ותוקף המלצותיה, לא ייפגעו מחמת שהתפנה מקומו של חבר בה או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו.

{{ח:סעיף|76|סודיות דיוני הוועדה ופרסום החלטותיה}}
{{ח:ת}} לא יגלה אדם דבר מדיוני הוועדה המייעצת או מכל חומר שנמסר לה, אלא אם כן הנגיד הסמיך אותו לכך; ואולם עיקרי המלצות הוועדה המייעצת והפרוטוקולים של דיוניה יפורסמו באתר האינטרנט של בנק ישראל, למעט עיקרי המלצות או פרוטוקולים של דיון מסוים, או חלקם, שהוועדה, בהחלטה מנומקת בכתב שתפורסם באתר האינטרנט של בנק ישראל, הורתה שלא לפרסמם.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פרוטוקולים הוועדה המייעצת מפורסמים {{ח:חיצוני|https://www.creditdata.org.il/הודעות-ופרסומים/פרוטוקולי-הוועדה-המייעצת/פרוטוקולים/|באתר נתוני אשראי}}.}}

{{ח:סעיף|77|גמול והחזר הוצאות}}
{{ח:ת}} חברי הוועדה המייעצת שאינם עובדי המדינה זכאים לגמול והחזר הוצאות בעבור השתתפות בישיבות הוועדה, בשיעור שיקבע הנגיד; הגמול האמור ישולם בידי בנק ישראל.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי נתוני אשראי (גמול והחזר הוצאות לחברי הוועדה המייעצת)|כללי נתוני אשראי (גמול והחזר הוצאות לחברי הוועדה המייעצת), התשע״ח–2017}}.}}

{{ח:קטע3|פרק יא סימן ה|סימן ה׳: בירור תלונות ציבור}}

{{ח:סעיף|78|בירור תלונות ציבור}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יברר תלונות ציבור בדבר פעולה של לשכת אשראי, לשכת מידע על עוסקים, מקור מידע המעביר מידע למאגר לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}, משתמש בנתוני אשראי ומיופה כוח בתמורה וכן תלונות הקשורות בהפעלת המאגר.
{{ח:תת|(ב)}} נגעה תלונה לעניין שהדיון לגביו החל לפני בית משפט או בורר או לעניין אשר הוכרע בידי בית משפט או בורר, יביא זאת הממונה בחשבון במסגרת שיקוליו אם לברר את התלונה.

{{ח:סעיף|79|דרכי בירור}}
{{ח:תת|(א)}} בירור תלונה יהיה בדרך שתיראה לממונה, והוא לא יהיה קשור להוראות שבסדרי הדין או בדיני ראיות.
{{ח:תת|(ב)}} הממונה יביא את התלונה לידיעת הנילון וייתן לו הזדמנות להשיב עליה; נגעה התלונה ללשכת אשראי, יודיע הממונה גם לממונה על פניות הציבור בה.
{{ח:תת|(ג)}} ביקש מתלונן להופיע לפני הממונה, רשאי הממונה לזמנו לצורך שמיעתו.

{{ח:סעיף|80|תלונה הנוגעת לפגיעה בפרטיות}}
{{ח:ת}} נגעה תלונה לפגיעה בפרטיות, יעבירה הממונה גם לידיעת הממונה על הגנת הפרטיות, ורשאי הוא להתייעץ עמו לבירור התלונה.

{{ח:סעיף|81|תוצאות הבירור}}
{{ח:תת|(א)}} מצא הממונה שהתלונה היתה מוצדקת, יודיע על כך למתלונן ולנילון; הממונה רשאי לפרש בתשובתו את תמצית ממצאיו ורשאי הוא להורות לנילון לתקן ליקוי שהעלה הבירור, בין לעניין המקרה שעליו התלונה ובין בדרך כלל, בדרך ובמועד שהורה, ורשאי הממונה להורות למנהל המאגר לתקן את המידע שבמאגר; הורה הממונה על תיקון מידע שבמאגר יחולו ההוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 57|סעיף 57}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} מצא הממונה שהתלונה אינה מוצדקת, או שאינה ראויה לבירורו, יודיע על כך למתלונן ולנילון, ורשאי הוא לפרש בתשובתו את תמצית ממצאיו.
{{ח:תת|(ג)}} העלה הבירור חשד שנעברה עבירה פלילית, יביא הממונה את העניין לידיעת היועץ המשפטי לממשלה.

{{ח:סעיף|82|פרסום דרכי הגשת תלונות}}
{{ח:ת}} הדרכים להגשת תלונות יפורסמו באתר האינטרנט של בנק ישראל, בשפה ברורה ופשוטה בעברית, בערבית, באנגלית וברוסית.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הסבר בדבר הגשת תלונה מפורסם {{ח:חיצוני|https://www.creditdata.org.il/מידע-לציבור/פנייה-למערכת/|באתר נתוני אשראי}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: פיקוח}}

{{ח:סעיף|83|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נתוני מערכת“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נתונים על החזקה וניהול של מידע ושל מאגרי מידע, בידי לשכת אשראי או לשכת מידע על עוסקים, והשימוש בהם, הדרושים לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה בידי הלשכה, ובלבד שאינם כוללים מידע מזוהה;
{{ח:תתת|(2)}} רישומים שלשכת אשראי או לשכת מידע על עוסקים חייבת לשמור לפי חוק זה, אגב ניהול של מאגר מידע, אחזקתו או שימוש בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחשב“, ”חומר מחשב“, ”חדירה לחומר מחשב“ ו”פלט“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|84|הסמכת מפקחים}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יסמיך מבין עובדי בנק ישראל מפקחים שיהיו נתונות להם הסמכויות לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה; הודעה על מינוי מפקח ועל שינוי לגבי מינוי יפורסמו באתר האינטרנט של בנק ישראל באופן שיאפשר לעקוב אחר שינויים שנעשו.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימונה מפקח לפי הוראות סעיף קטן (א) אלא אם כן מתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לא הורשע ולא הוגש נגדו כתב אישום בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי, לדעת הממונה, להיות מפקח;
{{ח:תתת|(2)}} הוא קיבל הכשרה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, כפי שהורה הממונה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה הממונה;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיפים 85(4)}} {{ח:פנימי|סעיף 86|ו־86}} – הוא מיומן לביצוע פעולות של חדירה לחומר מחשב והפקת פלט תוך חדירה כאמור.

{{ח:סעיף|85|סמכויות מפקח}}
{{ח:ת}} לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה, רשאי מפקח –
{{ח:תת|(1)}} לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
{{ח:תת|(2)}} לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך, לרבות פלט, שיש בהם כדי להבטיח את ביצוען של ההוראות לפי חוק זה;
{{ח:תת|(3)}} לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר להציג לפניו או למסור לו עותק מחומר מחשב הכולל נתוני מערכת או מידע מדגמי הדרוש לשם הפיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה; מידע מדגמי לפי פסקה זו יידרש רק בהיקף הנחוץ למימוש תכליות הפיקוח;
{{ח:תת|(4)}} לחדור לחומר מחשב של לשכת אשראי או לשכת מידע על עוסקים, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 86|סעיף 86}};
{{ח:תת|(5)}} להיכנס למקום שהכניסה אליו דרושה לשם מילוי תפקידיו ובו פועל גוף מפוקח, או למקום שיש לו יסוד סביר להניח כי פועל בו גוף מפוקח, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים אלא על פי צו של בית משפט; לעניין זה, ”גוף מפוקח“ – לשכת אשראי, לשכת מידע על עוסקים, מקור מידע המעביר מידע למאגר, משתמש בנתוני אשראי או מיופה כוח בתמורה.

{{ח:סעיף|86|חדירה לחומר מחשב של לשכת אשראי או לשכת מידע על עוסקים}}
{{ח:ת}} לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה בידי לשכת אשראי או לשכת מידע על עוסקים, רשאי מפקח שמתקיימות לגביו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 77|פסקאות (1) עד (4) של סעיף 77(ב)}} –
{{ח:תת|(1)}} לחדור לחומר מחשב של לשכת אשראי או לשכת מידע על עוסקים לשם העתקת נתוני המערכת הכלולים בו, להעתיק את נתוני המערכת כאמור ולהפיק מהם פלט, ובלבד שלא תבוצע חדירה לחומר מחשב אם אינה נדרשת במישרין לשם איתור נתוני המערכת והעתקתם;
{{ח:תת|(2)}} לחדור לחומר מחשב של לשכת אשראי או לשכת מידע על עוסקים לשם איסוף מידע מדגמי; מידע מדגמי לפי פסקה זו ייאסף רק בהיקף הנחוץ למימוש תכליות הפיקוח;
{{ח:תת|(3)}} לחדור לחומר מחשב של לשכת אשראי או לשכת מידע על עוסקים לשם העתקת מידע על לקוח, להעתיק את המידע ולהפיק ממנו פלט, ובלבד שאותו לקוח הסכים לכך מראש ובכתב, ושלא תבוצע חדירה לחומר מחשב אם אינה נדרשת במישרין לשם איתור המידע על אותו לקוח והעתקתו.

{{ח:סעיף|87|דרישת חומר מחשב או חדירה לחומר מחשב – הסתייעות במומחה ומחיקת המידע}}
{{ח:תת|(א)}} לשם ביצוע הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|פסקאות (3) ו־(4) של סעיף 85}}, רשאי מפקח להסתייע במומחה, גם אם אינו עובד בנק ישראל, לשם עריכת בדיקה במקום שבו פועל מי שממנו נדרש חומר מחשב לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|אותן פסקאות}}, ולשם דרישת חומר המחשב או החדירה לחומר המחשב, אם נדרשים לשם כך ניסיון, ידע או אמצעים שאין בידי המפקח, ובלבד שהמפקח נוכח במקום בעת ביצוע הפעולות בידי המומחה ומפקח על ביצוען; המפקח יודיע למומחה על חובת הסודיות החלה עליו.
{{ח:תת|(ב)}} מידע מדגמי שנאסף לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיף 85(3) או (4)}}, יימחק ממאגרי המידע של בנק ישראל לאחר סיום הליכי הפיקוח שלשמם נאסף, אך לא יאוחר משישה חודשים ממועד מסירתו או איסופו או במועד מאוחר יותר שיקבע השר.

{{ח:סעיף|88|חובת הזדהות}}
{{ח:ת}} מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו;
{{ח:תת|(2)}} יש בידו תעודה החתומה בידי הממונה המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו שאותה יציג על פי דרישה.

{{ח:קטע2|פרק יג|פרק י״ג: עונשין}}

{{ח:סעיף|89|עונשין}}
{{ח:תת|(א)}} אלה דינם הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין}}:
{{ח:תתת|(1)}} נותן אשראי שביקש מלשכת אשראי חיווי אשראי, בלי שיידע את הלקוח על כך, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}};
{{ח:תתת|(2)}} חברת חשמל שביקשה חיווי בשאלה אם לנקוט אמצעי גבייה לגבי לקוח בלי ששלחה הודעה על כך ללקוח, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}}.
{{ח:תת|(ב)}} אלה דינם הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}:
{{ח:תתת|(1)}} מי שעשה שימוש בנתוני אשראי שקיבל מהמאגר, שלא למטרה שלשמה התבקשו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}};
{{ח:תתת|(2)}} לשכת אשראי שהעתיקה או שמרה מידע לא מזוהה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45(ב)}};
{{ח:תתת|(3)}} לשכת אשראי או מיופה כוח בתמורה שהחזיקו בנתוני אשראי מעבר לתקופה האמורה לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}};
{{ח:תתת|(4)}} נותן אשראי שהחזיק בדוח אשראי מעבר לתקופת עסקת האשראי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53}} או שלא מחק את דוח האשראי בתוך התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 53|באותו סעיף}};
{{ח:תתת|(5)}} מי שהגיע לידיו מידע לא מזוהה שמקורו במאגר וביצע פעולה לאיתור זהות הלקוח שהמידע מתייחס אליו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58(ב)}};
{{ח:תתת|(6)}} לשכת מידע על עוסקים שהחזיקה במידע שאספה במסגרת מתן שירות מידע על עוסקים, לתקופה הקצרה משבע שנים מיום קבלת המידע, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיף 65}}.
{{ח:תת|(ג)}} אלה דינם מאסר שלוש שנים או הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}:
{{ח:תתת|(1)}} מי שאסף נתוני אשראי, החזיק בהם לצורך מסירתם לאחר או מסרם לאחר, דרך עיסוק, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}};
{{ח:תתת|(2)}} לשכת אשראי או לשכת מידע על עוסקים שפעלה שלא בהתאם לתנאי רישיונה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|או 6}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} לשכת אשראי העוסקת בעיסוק שאינו שירות נתוני אשראי ואינו עיסוק נוסף מותר לפי קביעת הנגיד, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ב)}};
{{ח:תתת|(4)}} נותן אשראי שביקש מלשכת אשראי דוח אשראי בלי שקיבל את הסכמת הלקוח לכך, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}};
{{ח:תתת|(5)}} לשכת אשראי שהביאה בחשבון, לעניין המודל הסטטיסטי שלה, לעניין חיווי אשראי על לקוח ולעניין דירוג אשראי שלו או לשכת מידע על עוסקים שהביאה בחשבון לעניין דירוג אשראי של עוסק נתונים בדבר מינו, גילו, נטייתו המינית, גזעו, דתו, ארץ מוצאו, לאומיותו, מקום מגוריו, ומצבו המשפחתי או הבריאותי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51}} {{ח:פנימי|סעיף 63|או 63}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(6)}} מי שגילה מידע על לקוח שהגיע אליו לפי חוק זה או עשה בו שימוש, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58(א)}}.

{{ח:סעיף|90|אחריות נושא משרה}}
{{ח:תת|(א)}} נושא משרה בתאגיד חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת עבירה לפי {{ח:פנימי|פרק יג|פרק זה}} בידי התאגיד או בידי עובד מעובדיו; המפר הוראה זו, דינו – מחצית הקנס בשל אותה עבירה.
{{ח:תת|(ב)}} נעברה עבירה לפי {{ח:פנימי|פרק יג|פרק זה}} בידי תאגיד או בידי עובד מעובדיו, חזקה היא כי נושא משרה בתאגיד הפר את חובתו לפי סעיף קטן (א), אלא אם כן הוכיח כי עשה כל שניתן כדי למלא את חובתו.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בתאגיד, שותף למעט שותף מוגבל, או פקיד האחראי מטעם התאגיד לתחום שבו בוצעה העבירה.

{{ח:קטע2|פרק יד|פרק י״ד: עיצום כספי}}

{{ח:סעיף|91|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק יד|פרק י״ד}}|תיקון: [י״פ הודעות]}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק יד|בפרק זה}}, ”הסכום הבסיסי“ – סכום כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תת|(1)}} לעניין לשכת אשראי, לשכת מידע על עוסקים, מקור מידע המעביר מידע למאגר ומשתמש בנתוני אשראי – 200,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019; בשנת 2025, 229,790 ש״ח)}};
{{ח:תת|(2)}} לעניין מיופה כוח בתמורה – 10,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019; בשנת 2025, 11,490 ש״ח)}}, ואם הוא תאגיד – 50,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019; בשנת 2025, 57,440 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|92|עיצום כספי|תיקון: [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} הפעיל אדם שירות נתוני אשראי או שירות מידע על עוסקים, בלי שבידו רישיון לכך, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|או 6}}, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יד|פרק זה}}, בסכום של 50,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2019; בשנת 2025, 57,440 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יד|פרק זה}} בסכום הבסיסי:
{{ח:תתת|(1)}} לשכת אשראי או לשכת מידע על עוסקים שפעלה שלא בהתאם לתנאי רישיונה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|או 6}}, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} לשכת אשראי שרישיונה בוטל ופעלה שלא בהתאם להוראות הממונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ד)}};
{{ח:תתת|(3)}} לשכת אשראי העוסקת בעיסוק שאינו שירות נתוני אשראי ואינו עיסוק נוסף מותר לפי קביעת הנגיד, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ב)}};
{{ח:תתת|(4)}} לשכת אשראי שהתנתה מתן שירות בשירות אחר או בשירות שנקבע כעיסוק נוסף, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}};
{{ח:תתת|(5)}} לשכת אשראי שלא מינתה ממונה על פניות הציבור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}};
{{ח:תתת|(6)}} מקור מידע החייב בהעברת מידע למאגר לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}} ולא העבירו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|הסעיף האמור}};
{{ח:תתת|(7)}} מקור מוסמך שהעביר מידע למאגר שלא בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ד)}};
{{ח:תתת|(8)}} מקור מידע שלא נקט אמצעים להבטחת הדיוק והמהימנות של נתוני האשראי שהעביר למאגר, בניגוד להוראות הממונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ו)}}, או שהעביר נתוני אשראי בניגוד להוראות הממונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ז)}};
{{ח:תתת|(9)}} מי שעשה שימוש בנתוני אשראי שקיבל מהמאגר, שלא למטרה שלשמה התבקשו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}};
{{ח:תתת|(10)}} לשכת אשראי שביקשה מבנק ישראל נתוני אשראי לשם עריכת דוח אשראי, בלי שהתקיימו בבקשה התנאים להעברת נתונים לשם עריכת דוח אשראי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}};
{{ח:תתת|(11)}} נותן אשראי שקיבל דוח אשראי לשם התקשרות בעסקת אשראי או שקיבל דוח אשראי לשם הבטחת קיום תנאי עסקה שהתקשר בה ושינה לרעה את התנאים של העסקה, בלי שהודיע על כך ללקוח מיד או מסר לו פרטים בדבר לשכת האשראי שממנה קיבל את דוח האשראי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31(א)}};
{{ח:תתת|(12)}} נותן אשראי או לשכת אשראי שלא מסרו ללקוח את דוח האשראי, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31(ב)}};
{{ח:תתת|(13)}} לשכת אשראי שביקשה מבנק ישראל דוח ריכוז נתונים רגיל בעבור מיופה כוח בתמורה, בלי שהתקיימו בבקשה התנאים להעברת דוח ריכוז נתונים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41}};
{{ח:תתת|(14)}} לשכת אשראי שהעתיקה או שמרה מידע לא מזוהה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45(ב)}};
{{ח:תתת|(15)}} לשכת אשראי או מיופה כוח בתמורה שהחזיקו בנתוני אשראי מעבר לתקופה האמורה לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49}};
{{ח:תתת|(16)}} לשכת אשראי שגבתה תשלום בסכום העולה על הסכום המרבי שקבע הנגיד, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50}};
{{ח:תתת|(17)}} משתמש בנתוני אשראי שהתחשב בדוח אשראי לא עדכני, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52(א)}};
{{ח:תתת|(18)}} נותן אשראי שהתחשב בחיווי אשראי לא עדכני, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52(ב)}};
{{ח:תתת|(19)}} משתמש בנתוני אשראי שהחזיק בדוח אשראי מעבר לתקופת עסקת האשראי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53}} או שלא מחק את דוח האשראי בתוך התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 53|באותו סעיף}};
{{ח:תתת|(20)}} לשכת אשראי שמסרה נתוני אשראי למשתמש בנתוני אשראי או למיופה כוח בתמורה, בניגוד להוראות הממונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54}};
{{ח:תתת|(21)}} מקור מידע שלא הודיע לבנק ישראל על נתוני אשראי שאינם שלמים או מדויקים או שחל בהם שינוי או שלא העביר את הנתונים המעודכנים, בהתאם להוראות הממונה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 55|סעיף 55}};
{{ח:תתת|(22)}} מקור מידע שלא העביר לבנק ישראל תוצאות בירור שערך או מידע מעודכן, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 56|סעיף 56(ג)}};
{{ח:תתת|(23)}} מקור מידע שהפר הוראה מהוראות שקבע הנגיד לפי {{ח:פנימי|סעיף 60|סעיף 60(ג)}};
{{ח:תתת|(24)}} לשכת מידע על עוסקים שהפרה הוראות שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 64|פסקאות (1) עד (4) של סעיף 64}};
{{ח:תתת|(25)}} לשכת מידע על עוסקים שהחזיקה במידע שאספה במסגרת מתן שירות מידע על עוסקים, לתקופה הקצרה משבע שנים מיום קבלת המידע, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיף 65}};
{{ח:תתת|(26)}} מי שהפר הוראה מהוראות הממונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיף 68}}.

{{ח:סעיף|93|הודעה על כוונת חיוב}}
{{ח:תת|(א)}} היה לממונה יסוד סביר להניח כי אדם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 92|בסעיף 92}} ({{ח:פנימי|פרק יד|בפרק זה}} – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 92|אותו סעיף}}, ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ({{ח:פנימי|פרק יד|בפרק זה}} – הודעה על כוונת חיוב).
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה על כוונת חיוב יציין הממונה, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המעשה או המחדל ({{ח:פנימי|פרק יד|בפרק זה}} – המעשה), המהווה את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(3)}} זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני הממונה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 94|סעיף 94}};
{{ח:תתת|(4)}} הסמכות להוסיף על סכום העיצום הכספי בשל הפרה נמשכת או הפרה חוזרת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 96|סעיף 96}}, והמועד שממנו יראו הפרה כהפרה נמשכת לעניין {{ח:פנימי|סעיף 96|הסעיף האמור}}.

{{ח:סעיף|94|זכות טיעון}}
{{ח:ת}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 93|סעיף 93}} רשאי לטעון את טענותיו לפני הממונה, בכתב או בעל פה לפי החלטת הממונה, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 45 ימים ממועד מסירת ההודעה, ורשאי הממונה להאריך את התקופה האמורה בתקופה נוספת שלא תעלה על 45 ימים.

{{ח:סעיף|95|החלטת הממונה ודרישת תשלום}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי {{ח:פנימי|סעיף 94|סעיף 94}}, אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 97|סעיף 97}}.
{{ח:תת|(ב)}} החליט הממונה לפי הוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה, בכתב, לשלם את העיצום הכספי ({{ח:פנימי|פרק יד|בפרק זה}} – דרישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(2)}} שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על כך, בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} בדרישת התשלום או בהודעה, לפי סעיף קטן (ב), יפרט הממונה את נימוקי החלטתו.
{{ח:תת|(ד)}} לא טען המפר את טענותיו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 94|סעיף 94}}, בתוך התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 94|באותו סעיף}}, יראו את ההודעה על כוונת חיוב, בתום אותה תקופה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

{{ח:סעיף|96|הפרה נמשכת והפרה חוזרת}}
{{ח:תת|(א)}} בהפרה נמשכת ייווספו על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה 2% לכל יום שבו נמשכת ההפרה; לעניין זה, ”הפרה נמשכת“ – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 92|בסעיף 92}}, לאחר שהממונה הודיע למפר על הפרת אותה הוראה.
{{ח:תת|(ב)}} בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, סכום השווה למחצית העיצום הכספי כאמור; לעניין זה, ”הפרה חוזרת“ – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 92|בסעיף 92}}, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או שבשלה הורשע.

{{ח:סעיף|97|סכומים מופחתים}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק יד|בפרק זה}}, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} הנגיד, בהתייעצות עם השר ובאישור הוועדה, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק יד|בפרק זה}}, ובשיעורים שיקבע.

{{ח:סעיף|98|סכום מעודכן של העיצום הכספי}}
{{ח:תת|(א)}} העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני הממונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 95|בסעיף 95(ד)}} – ביום מסירת ההודעה על כוונת חיוב; הוגש ערעור לבית משפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 103|סעיף 103}} ועוכב תשלומו של העיצום הכספי בידי הממונה או בית המשפט – יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
{{ח:תת|(ב)}} סכומי העיצום הכספי הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 91|בסעיפים 91}} {{ח:פנימי|סעיף 92|ו־92}} יתעדכנו ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ב־1 בינואר של השנה הקודמת; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה יפרסם ברשומות הודעה על סכומי העיצום הכספי המעודכנים לפי סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|99|המועד לתשלום העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 45 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 95|בסעיף 95}}.

{{ח:סעיף|100|ריבית שקלית ודמי פיגורים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הפיגור, ריבית שקלית ודמי פיגורים, עד לתשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|101|גבייה}}
{{ח:ת}} עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו יחול {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|102|עיצום כספי בשל הפרה לפי חוק זה ולפי חוק אחר}}
{{ח:ת}} על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 92|בסעיף 92}} ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר, לא יוטל יותר מעיצום כספי אחד.

{{ח:סעיף|103|ערעור|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על החלטה סופית של הממונה לפי {{ח:פנימי|פרק יד|פרק זה}} ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום; ערעור כאמור יוגש בתוך 45 ימים מיום שנמסרה למפר הודעה על ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהגשת ערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך הממונה או שבית המשפט הורה על כך.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א), לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יד|פרק זה}}, והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי, יוחזר הסכום ששולם או כל חלק ממנו אשר הופחת, בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|104|פרסום}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל הממונה עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק יד|פרק זה}}, יפרסם באתר האינטרנט של בנק ישראל את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום כספי:
{{ח:תתת|(1)}} דבר הטלת העיצום הכספי;
{{ח:תתת|(2)}} מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה;
{{ח:תתת|(3)}} סכום העיצום הכספי שהוטל;
{{ח:תתת|(4)}} אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום ושיעורי ההפחתה;
{{ח:תתת|(5)}} פרטים על אודות המפר, הנוגעים לעניין;
{{ח:תתת|(6)}} שמו של המפר – ככל שהמפר הוא תאגיד.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש ערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 103|סעיף 103}}, יפרסם הממונה את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו בדרך שבה פרסם את דבר הטלת העיצום הכספי.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(6), הממונה רשאי לפרסם את שמו של מפר שהוא יחיד, לאחר שניתנה לו הזדמנות לטעון את טענותיו בעניין זה, אם סבר שהדבר נחוץ לצורך אזהרת הציבור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם הממונה פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}, וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה, שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ה)}} פרסום לפי סעיף זה בעניין עיצום כספי שהוטל על תאגיד יהיה לתקופה של ארבע שנים, ובעניין עיצום כספי שהוטל על יחיד – לתקופה של שנתיים; בפרסום כאמור יישם הממונה אמצעים טכנולוגיים נאותים ומתקדמים כדי למנוע, ככל האפשר, את העיון בפרטים שפורסמו בתום תקופת הפרסום.
{{ח:תת|(ו)}} הנגיד רשאי לקבוע דרכים נוספות לפרסום הפרטים האמורים בסעיף זה.

{{ח:סעיף|105|שמירת אחריות פלילית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק יד|פרק זה}}, לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 92|בסעיף 92}}, המהווה עבירה.
{{ח:תת|(ב)}} שלח הממונה למפר הודעה על כוונת חיוב בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות חדשות, המצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ג)}} הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו הממונה הליכים לפי {{ח:פנימי|פרק יד|פרק זה}} בשל אותה הפרה, ואם הוגש כתב האישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לאחר שהמפר שילם עיצום כספי, יוחזר לו הסכום ששולם, בתוספת ריבית שקלית מיום תשלום הסכום עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק טו|פרק ט״ו: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|106|אימות זהות}}
{{ח:ת}} בנק ישראל רשאי, לשם ביצוע תפקידיו לפי חוק זה, לפעול לאימות זהותו של לקוח.

{{ח:סעיף|107|פרטים מזהים הכלולים בנתוני אשראי}}
{{ח:ת}} השר, באישור הוועדה, יקבע את הפרטים המזהים של לקוח שייכללו בנתוני אשראי שמעביר מקור מידע למאגר לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}} ואת הפרטים המזהים כאמור שייכללו בנתוני אשראי שמוסר בנק ישראל מהמאגר לפי {{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳}}.

{{ח:סעיף|108|שמירת מידע המיועד ללשכת אשראי מסוימת|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} הנגיד רשאי לקבוע כי מקור מוסמך המעביר נתוני אשראי למאגר לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ד)}}, יהיה רשאי, בהתקיים תנאים שיקבע הנגיד, בהתייעצות עם הממונה על התחרות ובאישור הוועדה, לבקש מבנק ישראל כי נתוני האשראי שמסר יישמרו במאגר בנפרד משאר נתוני האשראי וכי הם יימסרו רק ללשכות האשראי שיבקש; קבע הנגיד כאמור, ישמור בנק ישראל את המידע במאגר בהתאם ולא ייתן גישה אל מידע שנשמר כאמור אלא ללשכות האשראי שביקש המקור המוסמך.
{{ח:תת|(ב)}} קבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ה)}} כי המקור המוסמך האמור בסעיף קטן (א) חייב להעביר מידע למאגר, לא יחולו הוראות הסעיף הקטן האמור.

{{ח:סעיף|109|מסירת הודעה ללקוח על תחילת איסוף נתונים}}
{{ח:ת}} מנהל המאגר ימסור ללקוח הודעה בכתב על תחילת איסוף נתוני אשראי לגביו במאגר, שתכלול, בין השאר, את זכותו להגיש בקשה לאי־הכללת נתונים לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}} או בקשה לאי־מסירת נתונים לפי {{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}}, ואת זכותו לקבל, אחת לשנה, דוח ריכוז נתונים בלא תשלום; הודעה כאמור תימסר ללקוח בתוך 30 ימים ממועד תחילת איסוף הנתונים, בדרך שקבע הנגיד.

{{ח:סעיף|110|איסור דרישת נתוני אשראי לשם העסקה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יבקש אדם, במישרין או בעקיפין, לשם העסקת אחר, בין במסגרת יחסי עבודה ובין שלא במסגרת כאמור, נתוני אשראי או דירוג אשראי לגביו, לרבות בדרך של הצהרה או שאלון בכתב, לא יקבל נתונים כאמור ולא יעשה בהם שימוש; הוראות סעיף זה לא יחולו על נתוני אשראי לגבי לקוח המפורסמים על פי דין.
{{ח:תת|(ב)}} ביקש אדם נתוני אשראי, קיבל נתוני אשראי או עשה בהם שימוש בניגוד להוראות סעיף קטן (א), רשאי בית המשפט לחייבו לשלם למי שנתוני האשראי לגביו פיצוי בלא הוכחת נזק בסכום שאינו עולה על הסכום הקבוע {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 29א|בסעיף 29א(ב) לחוק הגנת הפרטיות}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על המדינה.
{{ח:תת|(ד)}} לבית הדין לעבודה תהיה סמכות ייחודית לדון בתובענה של עובד או מועמד לעבודה בשל הפרת הוראות סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|111|הגבלה על הכללת נתונים במאגר ומסירתם, מטעמים של ביטחון המדינה או יחסי החוץ שלה}}
{{ח:ת}} בנק ישראל לא יכלול במאגר נתוני אשראי מסוימים ולא ימסור מהמאגר נתוני אשראי מסוימים, לבקשת ראש גוף ביטחון או מי שהוסמך על ידו לשם כך, מטעמים של ביטחון המדינה או יחסי החוץ שלה ובהתאם לנוהל שיקבעו לעניין זה בנק ישראל והגופים הביטחוניים, באישור ועדת משנה של ועדת הכלכלה של הכנסת, שתוקם בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הכנסת#סעיף 5|סעיף 5 לחוק הכנסת, התשנ״ד–1994}}, והוראות {{ח:חיצוני|חוק הכנסת#סעיף 5|הסעיף האמור}} יחולו על דיוניה; בסעיף זה, ”גוף ביטחון“ – צבא ההגנה לישראל, שירות הביטחון הכללי, המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, משרד הביטחון ויחידות סמך של משרד הביטחון.

{{ח:סעיף|112|הרחבת תחולה על תאגידים}}
{{ח:ת}} הנגיד, בהתייעצות עם השר ובאישור הוועדה, רשאי, לשם השגת מטרות חוק זה, לקבוע כי מקורות המידע החייבים במסירת נתוני אשראי לגבי לקוח לפי {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}, כולם או חלקם, יהיו חייבים להעביר למאגר גם נתוני אשראי לגבי תאגידים מסוג שיקבע; בכללים כאמור יקבע הנגיד, בין השאר, הוראות לעניין סוג נתוני האשראי שיועברו, אופן שמירתם במאגר, התנאים למסירתם מהמאגר והשימוש בהם.

{{ח:סעיף|113|דיווח לכנסת – הוראת שעה}}
{{ח:תת|(א)}} הנגיד ידווח לוועדה, אחת לשנה, על יישום הוראות חוק זה, ובכלל זה על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שלבי מחקר בעניין תרומת המאגר להשגת מטרות חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} שינויים בשוק האשראי הקמעונאי ובהיקף האשראי הקמעונאי;
{{ח:תתת|(3)}} פעילותם של המאגר, מנהל המאגר, הממונה והממונה על הגנת הפרטיות;
{{ח:תתת|(4)}} פעולות הפיקוח והבקרה שנעשו לפי חוק זה, ובכלל זה פעולות לגבי פיתוח המודלים הסטטיסטיים, וכן מספר העיצומים הכספיים שהוטלו, סכומם, בשל אילו הפרות הוטלו ומספר ההפרות החוזרות שבוצעו מתוך כלל ההפרות;
{{ח:תתת|(5)}} מספר תלונות הציבור שהוגשו ועניינן, הטעמים לאי־בירור תלונות, ככל שהיו, וטיפול בליקויים שעלו מהתלונות;
{{ח:תתת|(6)}} השפעת נתוני האשראי הנמסרים למאגר מחברת חשמל על דירוג האשראי של הלקוחות;
{{ח:תתת|(7)}} מספר הלקוחות שאין לגביהם דירוג אשראי ומספר הלקוחות שהגישו בקשה לאי־הכללת נתוני האשראי שלהם במאגר או לאי־מסירת נתוניהם לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיפים 22}} {{ח:פנימי|סעיף 30|או 30}}, לפי העניין, וכן מספר הלקוחות, מתוך הלקוחות האמורים, שנתנו את הסכמתם למסירת דוח אשראי לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26(א)(4)}};
{{ח:תתת|(8)}} הודעות שהגיש הממונה לשר או לנגיד, לפי העניין, על כוונתו לתת הוראות, לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיף 68(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} דיווח כאמור בסעיף קטן (א) יימסר לוועדה במשך חמש השנים שמתום שנה מיום תחילתו של חוק זה, ואולם דיווח לעניין פסקה (6) של אותו סעיף קטן יימסר במשך חמש השנים ממועד יום התחילה לעניין חברת חשמל לפי {{ח:פנימי|סעיף 123|סעיף 123(ד)}}.
{{ח:תת|(ג)}} עם סיום המחקר כאמור בסעיף קטן (א)(1), יעביר בנק ישראל את תוצאותיו לוועדה.

{{ח:סעיף|114|עוולה בנזיקין}}
{{ח:ת}} מעשה או מחדל בניגוד להוראות חוק זה, הוא עוולה בנזיקין, והוראות {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, יחולו עליו, בכפוף להוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|115|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|116|אגרות}}
{{ח:תת|(א)}} הנגיד, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור הוועדה, רשאי לקבוע בצו הוראות בדבר אגרות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אגרה בעד מסירת מידע מהמאגר, ורשאי הוא לקבוע אגרות שונות למשתמשים שונים;
{{ח:תתת|(2)}} אגרה בעד רישיון;
{{ח:תתת|(3)}} אגרה שנתית שתוטל על לשכת אשראי ולשכת מידע על עוסקים.
{{ח:תת|(ב)}} בצו לפי סעיף קטן (א) רשאי הנגיד לקבוע את דרכי תשלום האגרות ומועדי התשלום, ורשאי הוא לקבוע הפרשי הצמדה וריבית בשל אגרה שלא שולמה במועד.
{{ח:תת|(ג)}} אגרות לפי סעיף זה ישולמו לבנק ישראל.

{{ח:סעיף|117|איסור התניה}}
{{ח:ת}} אין להתנות על הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|118|ביטול {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי|חוק שירות נתוני אשראי}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי|חוק שירות נתוני אשראי, התשס״ב–2002}} – בטל.

{{ח:סעיף|119|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה|בחוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה, התשל״ב–1972}}.}}

{{ח:סעיף|120|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שיקים ללא כיסוי|בחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|121|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|122|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|123|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה 30 חודשים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה); נוכח השר כי דחיית יום התחילה דרושה לשם היערכות להפעלת ההסדר לשיתוף בנתוני אשראי לפי חוק זה, רשאי הוא, בהסכמת הנגיד ושר האוצר, לדחות, בצו –
{{ח:תתת|(1)}} את יום התחילה בשישה חודשים;
{{ח:תתת|(2)}} את יום התחילה, באישור הוועדה, לתקופה נוספת, שלא תעלה על שישה חודשים בכל פעם, ובלבד שסך כל הדחיות לא יעלו על ארבע שנים מיום פרסום החוק.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם צו נתוני אשראי (דחיית יום התחילה של החוק), התשע״ט–2018 (ק״ת תשע״ט, 54), לפיו יום התחילה של החוק נדחה בשישה חודשים עד יום ז׳ בניסן התשע״ט (12 באפריל 2019).}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הנגיד, בהסכמת השר, רשאי לקבוע כי תחילתן של ההוראות לפי חוק זה, ובכלל זה הוראות הממונה, לעניין מסירת מידע ממקורות המידע למאגר, כפי שיפרט בצו, תהיה במועד מוקדם יותר מהמועד האמור בסעיף קטן (א), אם מצא כי הדבר דרוש לשם היערכות להפעלת ההסדר האמור בסעיף קטן (א) ביום התחילה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם צו נתוני אשראי (הקדמה של תחילת הוראות לפי החוק והוראות הממונה לעניין מסירת מידע ממקורות המידע למאגר), התשע״ח–2018 (ק״ת תשע״ח, 2657), לפיו – מועד התחילה של הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16}} {{ח:פנימי|סעיף 21|ו־21}} לעניין איסוף, החזקה ושמירה של נתוני האשראי במאגר ביום כ׳ באלול התשע״ח (31 באוגוסט 2018); מועד התחילה של הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיפים 19(א)(1) עד (3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18(א)(6) עד (8)}}, {{ח:פנימי|סעיף 19|19(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 55|55}} {{ח:פנימי|סעיף 125|ו־125(ד)}} לעניין העברת נתוני אשראי למאגר בידי מקורות מידע ותיקון המידע על ידי מקורות המידע ביום כ׳ באלול התשע״ח (31 באוגוסט 2018); מועד התחילה של הוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳}} לעניין שמירת סודיות ואבטחת מידע ביום כ׳ באלול התשע״ח (31 באוגוסט 2018); מועד התחילה של הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיפים 19(ו) ו־(ז)}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20}} {{ח:פנימי|סעיף 68|ו־68}} ביום נתינתן או במועד מאוחר יותר שנקבע בהן, אם נקבע; מועד התחילה של הוראות לפי {{ח:פנימי|פרק יד|פרק י״ד}} לעניין הטלת עיצומים כספיים, לפי {{ח:פנימי|סעיף 91|סעיפים 91(1)}}, {{ח:פנימי|סעיף 92|92(ב)(6) עד (8), (21), (23) ו־(26)}} ביום כ׳ באלול התשע״ח (31 באוגוסט 2018).}}
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) ובלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ג)}}, תחילתן של הוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיפים 19(א)(5)}} {{ח:פנימי|סעיף 37|ו־37}} שנתיים מיום התחילה (בסעיף קטן זה – יום התחילה לעניין חברת חשמל).
{{ח:תתת|(2)}} השר, שר האוצר או הנגיד, רשאי, בצו, ארבעה חודשים לפני יום התחילה לעניין חברת חשמל, לדחות את יום התחילה לעניין חברת חשמל בתקופות נוספות שלא יעלו על שנתיים כל אחת.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו צו נתוני אשראי (דחיית יום התחילה לעניין חברת חשמל), התשפ״א–2020 (ק״ת תשפ״א, 764) וצו נתוני אשראי (דחיית יום התחילה לעניין חברת חשמל), התשפ״ג–2023 (ק״ת תשפ״ג, 906), לפיו יום התחילה של החוק לעניין חברת חשמל יידחה בארבע שנים, עד יום י״ד בניסן התשפ״ה (12 באפריל 2025).}}
{{ח:תתת|(3)}} שלושה חודשים לפחות לפני יום התחילה לעניין חברת חשמל, יביא השר לאישור הוועדה תקנות לעניין {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(ב)}} בנוגע לנתוני האשראי שחברת חשמל תידרש להעביר למאגר לפי חוק זה; ימי פגרת הכנסת לא יבואו במניין התקופה האמורה; לא אישרה הוועדה את התקנות, תודיע על כך הוועדה לשר, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיפים 19(א)(5)}} {{ח:פנימי|סעיף 37|ו־37}} לא יחולו על חברת חשמל; השר יפרסם על כך הודעה ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא הותקנו תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 97|סעיף 97}}, תידחה תחילתו של {{ח:פנימי|פרק יד|פרק י״ד}} עד למועד התקנתן.

{{ח:סעיף|124|תקנות וכללים ראשונים}}
{{ח:תת|(א)}} כללים ראשונים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7(ה)}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}} יותקנו לא יאוחר משישה חודשים לפני יום התחילה.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות וכללים ראשונים לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיפים 19(א)(9) ו־(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 22|22(ה) ו־(ז)}}, {{ח:פנימי|סעיף 26|26(א)(3) ו־(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 30|30(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 35|35(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 36|36}}, {{ח:פנימי|סעיף 38|38(א) ו־(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 42|42(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 49|49}}, {{ח:פנימי|סעיף 60|60(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 107|107}}, {{ח:פנימי|סעיף 109|109}} {{ח:פנימי|סעיף 125|ו־125(ד)}} יותקנו עד יום התחילה.

{{ח:סעיף|125|הוראות מעבר|תיקון: תשע״ט, תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} מי שערב יום התחילה הוא בעל רישיון שירות מידע על עוסקים ולא ניתן לו עד יום התחילה רישיון מאת הממונה לפי {{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳}}, וכן מי שערב יום התחילה הוא בעל רישיון שירות נתוני אשראי, ימסור את נתוני האשראי במאגר שבהחזקתו לרשם מאגרי מידע, כפי שיורה הרשם, והרשם ישמור את המאגר לתקופה של שנתיים.
{{ח:תת|(ב)}} מסמכים ומאגרים שנשמרו לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות שירות נתוני אשראי#סעיף 81|תקנה 81 לתקנות שירות נתוני אשראי, התשס״ד–2004}}, ערב יום התחילה, יישמרו בידי רשם מאגרי מידע עד תום שישה חודשים מיום התחילה; ואולם מסמכים ומאגרים כאמור שנמסרו בין יום פרסומו של חוק זה לבין יום התחילה, יישמרו שנתיים לפחות מיום מסירתם לרשם מאגרי מידע.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 109|בסעיף 109}}, הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 109|באותו סעיף}} לגבי לקוחות שתחילת איסוף הנתונים לגביהם במאגר היא ביום התחילה, תפורסם בשפה ברורה ופשוטה בידי בנק ישראל, ברשומות וכן בארבעה עיתונים יומיים בעלי תפוצה רחבה בישראל, שניים מהם בעברית, אחד בערבית ואחד ברוסית, בשידורי הטלוויזיה והרדיו, באתר האינטרנט של בנק ישראל ובמקום נגיש ובולט באתרי אינטרנט נפוצים.
{{ח:תת|(ד)}} השר, בהסכמת הנגיד ושר האוצר ובאישור הוועדה, יקבע את התקופה שלגביה יתייחסו נתוני האשראי שיועברו למאגר ביום התחילה או במועד שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 123|סעיף 123(ג)}}, לפי העניין, ורשאי הוא לקבוע תקופה כאמור שתחל לפני יום פרסומו של חוק זה.
{{ח:תת|(ה)}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, הממונה רשאי לתת הוראות לפני יום התחילה בדבר שמירת מידע לשם מסירתו למאגר בידי תאגיד בנקאי או מנפיק אמצעי תשלום, לפני יום התחילה ולתקופה שהורה.
{{ח:תת|(ו)}} סמכויות רשם מאגרי מידע לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי#פרק ז|פרק ז׳ לחוק שירות נתוני אשראי}}, כנוסחו ערב יום התחילה (בסעיף זה – החוק הבטל), ימשיכו לחול לגבי הפרה של הוראה מהוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי|החוק האמור}} שנעשתה לפני יום התחילה וסמכויות הפיקוח לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי#פרק ג|פרק ג׳ לחוק האמור}} יהיו נתונות לרשם לגבי מעשה או מחדל שנעשו לפני יום התחילה.
{{ח:תת|(ז)|(1)}} מי שהפר לפני יום התחילה הוראה מהוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי|החוק הבטל}}, כמפורט {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי#סעיף 42|בסעיף 42 לחוק האמור}}, ימשיכו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי#סעיף 42|סעיפים 42 עד 48 לחוק האמור}}.
{{ח:תתת|(2)}} מי שהפר את הוראות סעיף קטן (א) יחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי#סעיף 42|סעיף 42(א) רישה לחוק הבטל}}.
{{ח:תת|(ח)}} נעברה לפני יום התחילה עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי#סעיף 49|סעיפים 49}} {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי#סעיף 50|או 50 לחוק הבטל}}, לא יראו בביטול {{ח:חיצוני|חוק שירות נתוני אשראי|החוק האמור}}, {{ח:פנימי|סעיף 118|בסעיף 118 לחוק זה}}, כביטול האיסור עליה לעניין {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 4|סעיף 4 לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ט)}} מבין החברים מקרב הציבור בוועדה המייעצת שימונו לראשונה, ימונו שלושה חברים לתקופות אלה: אחד ימונה לשנה ושניים ימונו לשנתיים, ותקופה זו לא תימנה כתקופת כהונה לעניין {{ח:פנימי|סעיף 72|סעיף 72(ב)}}.

{{ח:סעיף|126|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} בתקופה שמיום התחילה עד היום שלפני היום הקבוע {{ח:הערה|[צ״ל: היום הקובע]}} כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|סעיפים 56 ו־57(ג) לחוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}} {{ח:הערה|(ביום 31.12.2026)}}, יקראו את {{ח:פנימי|סעיף 19|ההגדרה ”בנק הדואר“ שבסעיף 19 לחוק זה}} כך:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ””בנק הדואר“ – החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה את השירותים הכספיים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הדואר|באותו חוק}} מטעם החברה הבת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יא|בסעיף 88יא לחוק האמור}};“.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י״ט באדר ב׳ התשע״ו (29 במרס 2016).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''איילת שקד'''
שרת המשפטים
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוק נתוני אשראי}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]