חוק רכבת תחתית (מטרו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק רכבת תחתית (מטרו), התשפ״ב–2021}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2165189}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ב, 95|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}, {{ח:תיבה|1080|תיקון מס׳ 139 לחוק התכנון והבנייה|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_648304.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 25|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783627.pdf}}, {{ח:תיבה|197|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1272|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758425.pdf}}.

''שינוי התוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ו, 148|שינוי התוספת הראשונה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12078.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: קידום מיזם המטרו}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: האינטרס הלאומי בקידום מיזם המטרו}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: הקמת רשות המטרו ותפקידיה}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: המועצה המאסדרת}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: הוועדה המנהלת}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: מינוי עובדי רשות המטרו לדירקטוריון חברה מבצעת}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: מימון ופיתוח מיזם המטרו}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: עקרונות למימון מיזם המטרו}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: היטל השבחה, מס השבחת מטרו והקניית מקרקעין}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג1|סימן ג׳1: היטל מימון המטרו}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: פיתוח מקרקעין מיועדים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: העברת תקבולים מרשות מקרקעי ישראל}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: ועדה לפיצויים למיזם המטרו}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: פעילות גורם מוסמך לקידום מיזם המטרו}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן א|סימן א׳: עדיפות מיזם המטרו}}

{{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: תיאום תשתיות}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הוראות מיוחדות להסרת חסמים לשם קידום מיזם המטרו}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: ועדה לתיאום תשתיות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה: {{מוקטן|התכניות הכלולות בתכנית המטרו}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״ג, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור לביצוע פעולה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אישור או רישיון הנדרש לפי כל דין מגורם מוסמך לשם ביצוע פעילות או פעולה בידי אדם, לרבות אישור או רישיון כאמור הניתן לגבי מכשיר;
{{ח:תתת|(2)}} פטור מביצוע פעילות או פעולה שנתן גורם מוסמך לפי כל דין לאדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף ציבורי“ – כל אחד מהגופים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} הממשלה ומשרדי הממשלה, לרבות יחידותיהם ויחידות הסמך שלהם;
{{ח:תתת|(2)}} רשות מקומית;
{{ח:תתת|(3)}} תאגיד שהוקם לפי חוק;
{{ח:תתת|(4)}} תאגיד שנמצא בבעלות או בשליטה של הממשלה או של רשות מקומית, לרבות חברה בת ממשלתית או חברה עירונית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף תשתית“ – גוף המפעיל או המחזיק תשתית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף תשתית פרטי“ – גוף תשתית שאינו גוף תשתית ציבורי, ובכלל זה –
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד ששר התקשורת העניק לו סמכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 4|סעיף 4(ו) לחוק התקשורת}};
{{ח:תתת|(2)}} בעל זיכיון להקמה או להפעלה של תשתית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף תשתית ציבורי“ – גוף תשתית שהוא גוף ציבורי, לרבות תאגיד מים וביוב שאינו נמצא בשליטת רשות מקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם מוסמך“ – גוף ציבורי או גוף תשתית, שחברה מבצעת נדרשת לקבל ממנו אישור לביצוע פעולה או לבצע עימו תיאום תשתיות, לשם ביצוע פעולה לקידום מיזם המטרו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היתר“, ”היתר בנייה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה של הכנסת“ – {{ח:הערה|(הוחלפה כהוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת ה־25):}} ועדה של הכנסת שחוק זה נמצא בתחום ענייניה, ואם לא הוקמה, כל אחת מהוועדות שלהלן, לפי העניין –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}} – ועדת הכלכלה של הכנסת;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} ולעניין מניעת רעש לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיף 85}} – ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת הפנים והגנת הסביבה“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת ה־25):}} ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת הפיתוח“ – הוועדה לפיתוח סובב המטרו שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מבצעת“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה ממשלתית“, ”חברה בת ממשלתית“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה עירונית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות הממשלתיות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק חובת המכרזים“ – {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|חוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק חופש המידע“ – {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע|חוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק יסודות התקציב“ – {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המהנדסים והאדריכלים“ – {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|חוק המהנדסים והאדריכלים, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המועצה להשכלה גבוהה“ – {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המים“ – {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים, התשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק למניעת מפגעים“ – {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|חוק למניעת מפגעים, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק נכסי המדינה“ – {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה|חוק נכסי המדינה, התשי״א–1951}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העתיקות“ – {{ח:חיצוני|חוק העתיקות|חוק העתיקות, התשל״ח–1978}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק רישוי עסקים“ – {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות המדינה“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק תאגידי מים וביוב“ – {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|חוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התוכנית הכלכלית לשנים 2017 ו־2018“ – {{ח:חיצוני|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018)|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018), התשע״ז–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק לתיקון דיני הרכישה“ – {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור|חוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור, התשכ״ד–1964}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התכנון והבנייה“ – {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התקשורת“ – {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|חוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יושב ראש המועצה המאסדרת“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 8ג|בסעיף 8ג}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד תכנון“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה להשכלה גבוהה“ ו”מוסד מוכר להשכלה גבוהה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה המאסדרת“ – המועצה שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8א|סעיף 8א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצת ההנדסה והאדריכלות“ ו”פנקס המהנדסים והאדריכלים“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|בחוק המהנדסים והאדריכלים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיזם המטרו“ – מיזם להקמת רכבת תחתית (מטרו) באזור גוש דן, מכוח תכנית המטרו, לרבות מרכזי תחבורה משולבים ומבנים המוקמים בשטח התכנית האמורה מעל תחנות מטרו, מעל מרכזי תחבורה משולבים ומעל מתחמי דפו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל רשות המטרו כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסילת ברזל“, ”מסילת ברזל מקומית“ ו”מסילת ברזל ארצית“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|בפקודת מסילות הברזל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרכז תחבורה משולב“ – מפגש של מסילת ברזל שהוקמה מכוח תכנית המטרו עם מסילת ברזל מקומית או מסילת ברזל ארצית, אחת לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרכז תחזוקה לרכבות“, ”מתחם דפו“ – אזור המיועד לתפעול ולתחזוקה של רכבת תחתית (מטרו);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרד התחבורה“ – משרד התחבורה והבטיחות בדרכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתחם דפו“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעולה לקידום מיזם המטרו“ – כל פעולה הנדרשת לשם קידום מיזם המטרו, ובכלל זה להקמת המיזם, להפעלתו או לתחזוקתו, למעט פעולה להקמת מבנים שאינם מיועדים לצורך תחבורתי מעל תחנות מטרו, מעל מרכזי תחבורה משולבים ומעל מתחמי דפו, מתום חמש שנים מיום סיום בניית התחנה, המרכז או המתחם, לפי העניין, ופעולה להפעלה ולתחזוקה של מבנים כאמור; לעניין הגדרה זו, ”סיום בנייה“ – אישור מתכנן הוועדה לתשתיות, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}, על השלמת ביצוע העבודות בהתאם להרשאה שנתנה הוועדה לתשתיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת מסילות הברזל“ – {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|פקודת מסילות הברזל [נוסח חדש], התשל״ב–1972}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת הקרקעות“ – {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור), 1943}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון“ – הרשאה, ובכלל זה רישיון, זיכיון או היתר או כל מסמך דומה אחר אף אם כינויו שונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שר התחבורה“ – שר התחבורה והבטיחות בדרכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית המטרו“ – התכניות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}, המנויות {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת}}, כפי שיהיו בתוקף מעת לעת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית התקצוב“ – כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תמ״א 70“ – תכנית מתאר ארצית למרחב מערכת המטרו במטרופולין תל אביב, כפי שתהיה בתוקף מעת לעת, אשר לגביה פורסמה הודעה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 77|סעיף 77 לחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תמ״א 70/א“ – תכנית מתאר ארצית מפורטת לבינוי מעל מתחמי הדפו של מערכת המטרו במטרופולין תל אביב או בסביבתם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשתית“ – לרבות דרכים, מסילות ברזל, נמלי ים, נמלי תעופה, מיתקנים וקווים עיליים או תת־קרקעיים להולכה, לחלוקה, להספקה, להעברה או לאחסון של חשמל, בזק כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|בחוק התקשורת}}, ביוב, מים, דלק, גז או חומרים מסוכנים, וכן תשתית לסילוק פסולת או לטיפול בביוב.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: קידום מיזם המטרו}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: האינטרס הלאומי בקידום מיזם המטרו}}

{{ח:סעיף|2|האינטרס הלאומי בקידום מיזם המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} גוף ציבורי יביא בחשבון במילוי תפקידו ובהפעלת סמכותו על פי דין, נוסף על כל שיקול אחר שעליו לשקול על פי דין, את האינטרס הלאומי בקידום מיזם המטרו, ובכלל זה הפעלתו ותחזוקתו, באופן מהיר ומיטבי, וכן את ההשלכות הכלכליות של החלטותיו על המיזם; לשם כך רשאי גוף ציבורי לפנות לוועדה המנהלת כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}, לקבלת עמדתה באשר להשפעת החלטתו על מיזם המטרו.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), גוף ציבורי הממלא תפקיד בתחום האבטחה, החירום, בטיחות האש, אבטחת המידע, ההתגוננות האזרחית או החילוץ וההצלה, יפנה לוועדה המנהלת בטרם מתן הוראה או הנחיה שיש לה השפעה על מיזם המטרו, לשם קבלת עמדתה באשר להשפעת ההוראה או ההנחיה כאמור על המיזם; לא השיבה הוועדה המנהלת לפנייה של גוף ציבורי כאמור בתוך 21 ימים מיום פנייתו אליה, יראו, בתום התקופה האמורה, כאילו קוימה חובת ההתייעצות עימה; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על הנחיה או הוראה כאמור הנדרשת לשם מניעת סכנה ממשית ומיידית לשלומו או לביטחונו של אדם או לשם מניעת פגיעה חמורה ברכוש ועל הוראה או הנחיה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 93|בסעיף 93(ב)}}.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: הקמת רשות המטרו ותפקידיה}}

{{ח:סעיף|3|הקמת רשות המטרו}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה, במשרד התחבורה, רשות המטרו.
{{ח:תת|(ב)}} רשות המטרו תהיה עצמאית בהפעלת סמכויותיה לשם מילוי תפקידיה ותפעל בהתאם למדיניות הממשלה.
{{ח:תת|(ג)}} לרשות המטרו יהיו מועצה מאסדרת שתעסוק באסדרה של עניינים הנוגעים למיזם המטרו, ועדה מנהלת ומנהל.
{{ח:תת|(ד)}} תפקידי רשות המטרו, למעט התפקידים שיוחדו למועצה המאסדרת, לוועדה המנהלת או למנהל, יבוצעו בידי המנהל באמצעות עובדי הרשות.

{{ח:סעיף|4|תפקידי הרשות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} רשות המטרו תקדם ותנהל מטעם הממשלה את מיזם המטרו ומיזמים נלווים לו, ובכלל זה תפעל לטובת קידומו כמיזם בעל חשיבות לאומית.
{{ח:תת|(ב)}} רשות המטרו תתקשר בהסכם עם חברה ממשלתית או חברה בת ממשלתית, אחת או יותר, לשם ביצוע פעולות לקידום מיזם המטרו (בחוק זה – חברה מבצעת); לעניין ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|חוק חובת המכרזים}}, יראו התקשרות בהסכם לפי סעיף קטן זה (בחוק זה – הסכם פיתוח) כהתקשרות מסגרת כמשמעותה לפי {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|החוק האמור}}.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר ושר התחבורה רשאים להורות, בהודעה שתפורסם ברשומות, כי רשות המטרו תקדם הקמת מסילות ברזל מקומיות בגוש דן, לרבות פעולות הנדרשות להפעלתן ולתחזוקתן, בכפוף להוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|פקודת מסילות הברזל}}.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר ושר התחבורה, רשאים לקבוע בצו, באישור ועדה של הכנסת, כי רשות המטרו תקדם ותנהל מיזמים נוספים בתחום התחבורה היבשתית, ורשאים הם לקבוע בצו כאמור כי הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} יחולו לגבי אותם מיזמים, בשינויים כפי שיקבעו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת ה־25):}} שר האוצר ושר התחבורה, רשאים לקבוע בצו, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה, כי רשות המטרו תקדם ותנהל מיזמים נוספים בתחום התחבורה היבשתית, ורשאים הם לקבוע בצו כאמור כי הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}} יחולו לגבי אותם מיזמים, בשינויים כפי שיקבעו.
{{ח:תת|(ה)}} רשות המטרו תמלא את התפקידים שנקבעו לה לפי חוק זה או לפי דין אחר.

{{ח:סעיף|5|תקציב הרשות}}
{{ח:ת}} תקציב רשות המטרו ייקבע בתכנית נפרדת, בסעיף תקציב משרד התחבורה בחוק תקציב שנתי; בסעיף זה, ”תכנית“ ו”סעיף תקציב“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב}}.

{{ח:סעיף|6|התקשרות}}
{{ח:ת}} בעסקאות לשם ביצוע תפקידי רשות המטרו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, המנויים להלן מורשים לייצג את הממשלה בעסקאות כאמור {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 4|בסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 5|ו־5 לחוק נכסי המדינה}}, למעט עסקאות במקרקעין, ולחתום בשם המדינה על מסמכים הנוגעים לעסקאות כאמור:
{{ח:תת|(1)}} המנהל יחד עם חשב רשות המטרו, למעט לעניין עסקאות עם החברה המבצעת;
{{ח:תת|(2)}} יושב ראש הוועדה המנהלת יחד עם חשב רשות המטרו, לעניין עסקאות עם החברה המבצעת.

{{ח:סעיף|7|עובדי הרשות}}
{{ח:ת}} עובדי רשות המטרו יהיו עובדי המדינה.

{{ח:סעיף|8|מנהל הרשות}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תמנה את מנהל רשות המטרו על פי הצעת בעלי התפקידים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(1) עד (4)}}; הודעה על מינוי המנהל תפורסם באתר האינטרנט של רשות המטרו.
{{ח:תת|(ב)}} כשיר להתמנות למנהל מי שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא בעל תואר אקדמי ממוסד אקדמי המוכר על ידי המועצה להשכלה גבוהה, באחד מהתחומים הבאים: הנדסה, משפטים, ראיית חשבון, תכנון תחבורה, כלכלה, תכנון עירוני, אדריכלות, מדיניות ציבורית, ניהול או בתחום אחר הנוגע לתחומי פעילותה של רשות המטרו כפי שיקבע הצוות כאמור בסעיף קטן (א);
{{ח:תתת|(2)}} מתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא בעל ניסיון של שמונה שנים לפחות בתפקיד ניהולי בכיר וכן בעל ניסיון של חמש שנים לפחות בתחומי התשתיות או האסדרה הקשורה לתחומי פעילותה של רשות המטרו;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא בעל ניסיון של שמונה שנים לפחות בתחום התשתיות או האסדרה הקשורה לתחומי פעילותה של רשות המטרו וכן בעל ניסיון של חמש שנים לפחות בתפקיד ניהולי בכיר.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל יהיה עובד המדינה; תקופת כהונתו תהיה שלוש שנים, וניתן לשוב ולמנותו לתקופות נוספות של שלוש שנים כל אחת.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל יהיה אחראי על ניהול ענייני רשות המטרו בכפוף להחלטות הוועדה המנהלת והמועצה המאסדרת, ובין השאר –
{{ח:תתת|(1)}} יגיש למועצה המאסדרת ולוועדה המנהלת, אחת לשנה לפחות, דיווח על פעולות רשות המטרו, וכן יגיש לוועדה המנהלת, אחת לשנה לפחות או בתדירות גבוהה יותר כפי שתורה הוועדה המנהלת, דיווח על ביצוע תכנית התקצוב ותכנית העבודה הרב־שנתית בשנה שחלפה; כמו כן יעביר למועצה המאסדרת ולוועדה המנהלת, לפי בקשתן, כל מידע שיידרש להן לשם מילוי תפקידיהן;
{{ח:תתת|(2)}} יכהן כדירקטור או כיושב ראש הדירקטוריון של החברה המבצעת בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:פנימי|סעיף 14|ו־14}};
{{ח:תתת|(3)}} ימלא כל תפקיד אחר שהטילה עליו הוועדה המנהלת.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: המועצה המאסדרת|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|8א|הרכב המועצה המאסדרת|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לרשות המטרו תהיה מועצה אשר תעסוק באסדרה של עניינים הנוגעים למיזם המטרו, וחבריה הם:
{{ח:תתת|(1)}} יושב ראש המועצה המאסדרת;
{{ח:תתת|(2)}} המנהל הכללי של משרד התחבורה, או עובד משרד התחבורה בדרגת סגן מנהל כללי ומעלה שימנה המנהל הכללי כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} הממונה על התקציבים במשרד האוצר או סגן הממונה על התקציבים שימנה הממונה, האחראי על תחום התשתיות;
{{ח:תתת|(4)}} עובד רשות מקומית הנמצאת בתחומי תוכנית המטרו בדרגת סגן מנהל כללי ומעלה, שימנה שר הפנים לפי המלצת יושב ראש הגוף המייצג את המספר הגדול ביותר של רשויות מקומיות;
{{ח:תתת|(5)}} נציג ציבור שימנה שר האוצר, שהוא אחד מהמפורטים להלן, והוא בעל שבע שנות ניסיון בתחום הקמה או תפעול של מיזמי תשתיות ואינו עובד המדינה, עובד חברה ממשלתית או עובד תאגיד שהוקם לפי דין:
{{ח:תתתת|(א)}} מהנדס הרשום בפנקס המהנדסים והאדריכלים;
{{ח:תתתת|(ב)}} חבר סגל אקדמי במוסד מוכר להשכלה גבוהה, בתחום ההנדסה או התכנון;
{{ח:תתת|(6)}} עובד המשרד הממשלתי, הרשות הממשלתית או התאגיד שהוקם על פי חוק או קצין משטרה שתחום פעילותם הוא בעניין הנדון בפני המועצה המאסדרת, שימנו המנהל של המשרד הממשלתי, הרשות הממשלתית, התאגיד כאמור או המפקח הכללי של משטרת ישראל, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר ימנה את חבר המועצה המאסדרת המנוי בפסקה (5) שבסעיף קטן (א) מתוך רשימה של לפחות שלושה מועמדים שמתקיימים בהם התנאים בפסקה (5)(א) ושלושה מועמדים שמתקיימים בהם התנאים בפסקה (5)(ב), שהציעה מועצת ההנדסה והאדריכלות או המועצה להשכלה גבוהה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש המועצה המאסדרת רשאי להזמין לדיוני המועצה המאסדרת עובדי ממשלה, עובדי רשות ממשלתית או עובדי תאגיד שהוקם על פי חוק, שתחום עיסוקם נוגע לעניין מסוים הנדון במועצה המאסדרת; לנציגים כאמור תהיה דעה מייעצת בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} חברי המועצה המאסדרת כאמור בסעיף קטן (א)(4) ו־(5) ימונו לתקופה של שלוש שנים, וניתן לחזור ולמנותם, ובלבד שלא יכהנו יותר משתי תקופות כהונה רצופות.
{{ח:תת|(ה)}} מי שמוסמך למנות חבר במועצה המאסדרת, ימנה לו ממלא מקום קבוע, אחד או יותר, לפי הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|8ב|תפקידי המועצה המאסדרת|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תפקידי המועצה המאסדרת הם כמפורט בחוק זה ובכל דין אחר, ובין השאר –
{{ח:תתת|(1)}} מתן אישור לביצוע פעולה לחברה מבצעת, בעניינים כמפורט בחוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} מתן אישור לגוף המוסמך להוציא צו הפסקה מינהלי לגבי חברה מבצעת;
{{ח:תתת|(3)}} הסרת חסמים בהליכי תיאום בין חברה מבצעת לגופי תשתית אחרים;
{{ח:תתת|(4)}} הארכת מועדים הנקובים בחוק זה, בעניינים שונים.
{{ח:תת|(ב)}} בקבלת החלטה, תביא המועצה המאסדרת בחשבון את האינטרס הלאומי בקידום מיזם המטרו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, וכן את השיקולים שעל גוף ציבורי לשקול במילוי תפקידו ובהפעלת סמכותו על פי דין בתחום הפעילות שבעניינה דנה המועצה המאסדרת.

{{ח:סעיף|8ג|יושב ראש המועצה המאסדרת|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תמנה את יושב ראש המועצה המאסדרת מתוך רשימת מועמדים שיציעו בעלי התפקידים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(1) עד (4)}}.
{{ח:תת|(ב)}} כשיר להתמנות ליושב ראש המועצה המאסדרת מי שמתקיימים לגביו התנאים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(ב)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ג)}} יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין יושב ראש המועצה המאסדרת.
{{ח:תת|(ד)}} הודעה על מינוי יושב ראש המועצה המאסדרת תפורסם באתר האינטרנט של רשות המטרו.

{{ח:סעיף|8ד|סייג למינוי של חבר המועצה המאסדרת|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא ימונה לחבר המועצה המאסדרת מי שהורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר המועצה המאסדרת, או שהוגשו נגדו כתב אישום או קובלנה בעבירה כאמור וטרם ניתן פסק דין סופי בעניינו.

{{ח:סעיף|8ה|הפסקת כהונה לפני תום תקופת הכהונה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} חבר המועצה המאסדרת שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 8א|פסקאות (1) או (4) עד (6) של סעיף 8א(א)}} יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו, אם התפטר במסירת כתב התפטרות לגורם שמינה אותו.
{{ח:תת|(ב)}} התקיימה נסיבה מהנסיבות כמפורט להלן לגבי חבר המועצה המאסדרת, יעבירו הגורם הממנה מכהונתו, בהודעה בכתב, לפני תום תקופת הכהונה ובסמוך למועד התקיימות הנסיבה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא הורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר המועצה המאסדרת, או שהוגשו נגדו כתב אישום או קובלנה בעבירה כאמור וטרם ניתן פסק דין סופי בעניינו;
{{ח:תתת|(2)}} נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו;
{{ח:תתת|(3)}} חדל להתקיים בו תנאי מהתנאים למינויו לחבר המועצה המאסדרת.
{{ח:תת|(ג)}} הגורם הממנה לא יפסיק את כהונתו של חבר המועצה המאסדרת לפי סעיף קטן (ב), אלא לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו לעניין זה.
{{ח:תת|(ד)}} לעניין סעיפים קטנים (ב) ו־(ג), ”הגורם הממנה“ – לעניין חבר המנוי {{ח:פנימי|סעיף 8א|בסעיף 8א(א)(1) או (2)}} – שר התחבורה, ולעניין חבר המנוי {{ח:פנימי|סעיף 8א|בסעיף 8א(א)(3)}} – שר האוצר.

{{ח:סעיף|8ו|תוקף פעולות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} קיום המועצה המאסדרת, סמכויותיה ותוקף החלטותיה לא ייפגעו בשל הפסקת כהונתו של חבר מחברי המועצה המאסדרת או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו, ובלבד שמכהנים בה רוב חבריה.

{{ח:סעיף|8ז|החלטות המועצה המאסדרת, הוראותיה וסדרי עבודתה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} החלטות המועצה המאסדרת יתקבלו ברוב דעות החברים המשתתפים והמצביעים בישיבה, ובלבד שנוכחים בישיבה שלושה חברים לפחות ובהם יושב ראש המועצה המאסדרת ואחד מחברי המועצה המנוי {{ח:פנימי|סעיף 8א|בסעיף 8א(א)(2), (3) או (6)}}; היו הדעות שקולות, תכריע דעתו של יושב ראש המועצה המאסדרת.
{{ח:תת|(ב)}} זימון לישיבות המועצה המאסדרת יישלח לחברי המועצה חמישה ימים לפחות לפני מועד הישיבה, אולם יושב ראש המועצה המאסדרת רשאי להורות, מנימוקים שיירשמו, כי זימון כאמור יישלח במועד מאוחר יותר בשל דחיפות העניין, אך לכל הפחות 36 שעות לפני מועד הישיבה.
{{ח:תת|(ג)}} החלטות המועצה המאסדרת יהיו מנומקות ויירשמו בפרוטוקול.
{{ח:תת|(ד)}} המועצה המאסדרת תקבע את דרכי עבודתה וסדרי דיוניה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ה)}} החלטות המועצה המאסדרת אינן חייבות פרסום ברשומות והן יפורסמו באתר האינטרנט של רשות המטרו באופן בולט לעין, במיקום שייועד להוראות המועצה המאסדרת, באופן שיאפשר מעקב אחר שינוין ותיעודן לאורך זמן ובצירוף עיקרי הדיון ונימוקי ההחלטה.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בסעיף קטן (ה), המועצה המאסדרת לא תפרסם פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק חופש המידע}}, וכן רשאית היא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק האמור}}.

{{ח:סעיף|8ח|גמול והחזר הוצאות}}
{{ח:ת}} חבר המועצה המאסדרת שאינו עובד המדינה, עובד גוף מתוקצב או עובד גוף נתמך יהיה זכאי לתשלום מאת רשות המטרו בעד השתתפות בישיבות המועצה המאסדרת, בהתאם להוראות של החשב הכללי במשרד האוצר החלות לעניין חברי ועדות ציבוריות; לעניין זה, ”עובד המדינה“, ”עובד גוף מתוקצב“ ו”עובד גוף נתמך“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 32|בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב}}.

{{ח:סעיף|8ט|החלת דינים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} חברי המועצה המאסדרת שאינם עובדי המדינה, דינם, בפעולתם כחברי המועצה המאסדרת, כדין עובדי המדינה, לעניין חיקוקים אלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (מתנות)|חוק שירות הציבור (מתנות), התש״ם–1979}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}} – ההוראות הנוגעות לעובדי הציבור;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), התשכ״ט–1969}};
{{ח:תת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים)|חוק שירות המדינה (סיוג פעילות מפלגתית ומגבית כספים), התשי״ט–1959}} – ההוראות הנוגעות לכלל עובדי המדינה;
{{ח:תת|(5)}} {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|פקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}} – ההוראות הנוגעות לתעודת עובד הציבור;
{{ח:תת|(6)}} {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת|חוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ״ט–1969}}.

{{ח:סעיף|8י|ניגוד עניינים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – בן זוג, הורה, הורה הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם, חותן, חותנת, חם, חמות, נכד או נכדה, לרבות קרוב כאמור שהוא שלוב (חורג);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל עניין“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”טיפול“ – לרבות קבלת החלטה, העלאת נושא לדיון, נוכחות בדיון, השתתפות בדיון או בהצבעה, או עיסוק בנושא מחוץ לדיון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ניגוד עניינים“, של חבר המועצה המאסדרת – ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו במועצה המאסדרת ובין עניין אישי או תפקיד אחר, שלו או של קרובו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“, של חבר המועצה המאסדרת – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} בן משפחה של חבר המועצה;
{{ח:תתתת|(2)}} אדם שלחבר המועצה יש עניין במצבו הכלכלי;
{{ח:תתתת|(3)}} תאגיד שחבר המועצה, בן משפחתו או אדם כאמור בפסקה (2) הם בעלי עניין בו;
{{ח:תתתת|(4)}} גוף שחבר המועצה, בן משפחתו או אדם כאמור בפסקה (2) הם מנהלים או עובדים אחראים בו.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימונה לחבר המועצה המאסדרת ולא יכהן כחבר כאמור מי שבשל כהונתו יימצא, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים אשר ימנע ממנו למלא את עיקר תפקידו במועצה המאסדרת.
{{ח:תת|(ג)}} חבר המועצה המאסדרת לא יטפל במסגרת תפקידו בנושא שהטיפול בו יגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים.
{{ח:תת|(ד)}} לא יראו חבר של המועצה המאסדרת שהוא נציג של גוף כנמצא בניגוד עניינים בשל כך בלבד שהוא מייצג את ענייני הגוף שהוא נציגו.
{{ח:תת|(ה)}} נודע לחבר המועצה המאסדרת כי הוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיפים קטנים (ב) או (ג), יודיע על כך בהקדם האפשרי ליושב ראש המועצה המאסדרת; היה חבר המועצה המאסדרת האמור יושב הראש – יודיע על כך לשר התחבורה.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: הוועדה המנהלת|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|9|הרכב הוועדה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} המנהלת לרשות המטרו תהיה ועדה מנהלת, בת חמישה חברים (בחוק זה – הוועדה המנהלת), והם:
{{ח:תת|(1)}} המנהל הכללי של משרד התחבורה, והוא יהיה יושב הראש;
{{ח:תת|(2)}} עובד משרד התחבורה בדרגת סגן מנהל כללי ומעלה, שימנה המנהל הכללי של משרד התחבורה;
{{ח:תת|(3)}} הממונה על התקציבים במשרד האוצר או סגן הממונה על התקציבים שימנה הממונה, האחראי על תחום התשתיות;
{{ח:תת|(4)}} החשב הכללי במשרד האוצר או סגן החשב הכללי שימנה החשב הכללי, האחראי על תחום התשתיות;
{{ח:תת|(5)}} יושב ראש המועצה המאסדרת.

{{ח:סעיף|10|תפקידי הוועדה המנהלת}}
{{ח:תת|(א)}} תפקידי הוועדה המנהלת הם לקדם ולנהל מטעם הממשלה את מיזם המטרו, ובכלל זה:
{{ח:תתת|(1)}} לקבוע את לוחות הזמנים לביצוע מיזם המטרו והשלבים לביצועו;
{{ח:תתת|(2)}} לאשר את הסכם הפיתוח בין המדינה לחברה מבצעת ולפקח על פעילות החברה המבצעת בהתאם להסכם כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} לעדכן את תכנית התקצוב ולפקח על עמידת החברה המבצעת בתכנית כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} לאשר את תכנית העבודה של רשות המטרו ותקציבה, את המבנה הארגוני של הרשות ואת אופן גיוס כוח אדם לרשות;
{{ח:תתת|(5)}} למלא כל תפקיד אחר שהוטל עליה לפי חוק זה או לפי דין אחר, או שהטילה עליה הממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} נקבע לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ג) או (ד)}} כי רשות המטרו תקדם ותנהל מיזמים נוספים, תמלא הוועדה המנהלת את התפקידים כאמור בסעיף קטן (א)(2) ו־(4), בשינויים המחויבים, גם לעניין קידום המיזמים הנוספים.

{{ח:סעיף|11|סדרי עבודתה של הוועדה המנהלת}}
{{ח:תת|(א)}} החלטות הוועדה המנהלת יתקבלו ברוב דעות החברים המשתתפים והמצביעים בישיבה, ובלבד שנוכחים בישיבה חבר הוועדה המנוי {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(1) או (2)}} וחבר הוועדה המנוי {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(3) או (4)}}.
{{ח:תת|(ב)}} החלטות הוועדה המנהלת יהיו מנומקות ויירשמו בפרוטוקול.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה המנהלת תקבע את דרכי עבודתה וסדרי דיוניה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|12|תכנית התקצוב}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תאשר תכנית רב־שנתית לתקצוב עלויות מיזם המטרו.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה המנהלת תעדכן את תכנית התקצוב, לא יאוחר מיום 31 בדצמבר מדי שנה.
{{ח:תת|(ג)}} החלטת הוועדה המנהלת על עדכון תכנית התקצוב כאמור בסעיף קטן (ב) טעונה אישורו של הממונה על התקציבים במשרד האוצר.
{{ח:תת|(ד)}} סבר הממונה על התקציבים במשרד האוצר כי החלטה של הוועדה המנהלת עלולה להביא לחריגה מתכנית התקצוב, יודיע על כך לוועדה המנהלת ויציג בפניה את הנימוקים לכך; הודיע כאמור, לא תתקבל ההחלטה אלא לאחר עדכון תכנית התקצוב בהתאם להוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ה)}} החלטות הממונה על התקציבים לפי סעיף זה יהיו מנומקות.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: מינוי עובדי רשות המטרו לדירקטוריון חברה מבצעת|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|13|דירקטוריון חברה מבצעת}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות}}, בדירקטוריון חברה מבצעת יכהן כדירקטור אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המנהל;
{{ח:תתת|(2)}} עובד רשות המטרו בדרגת סגן מנהל כללי שמינה המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין מינוי דירקטור בדירקטוריון חברה מבצעת לפי סעיף קטן (א)(2) יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 16א|סעיפים 16א}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 17|17}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 17א|17א}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 18|ו־18 לחוק החברות הממשלתיות}}, בשינויים המחויבים ובשינוי זה:
{{ח:תת}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 18|בסעיף 18}}, בכל מקום, במקום ”השרים“ או ”השר“ יבוא ”מנהל רשות המטרו“.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש הדירקטוריון של חברה מבצעת יהיה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מנהל רשות המטרו המכהן כדירקטור בחברה המבצעת בהתאם להוראות סעיף קטן (א)(1) – על אף האמור בכל דין ואם הורו כן שר התחבורה ושר האוצר ({{ח:פנימי|פרק ב סימן ה|בסימן זה}} – השרים) והודיעו על כך לדירקטוריון החברה המבצעת;
{{ח:תתת|(2)}} מי שנבחר לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 24|סעיף 24 לחוק החברות הממשלתיות}} – בכפוף להוראות סעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ד)}} לא הורו השרים כאמור בסעיף קטן (ג)(1), בטרם יבחר הדירקטוריון באחד מחבריו ליושב ראש הדירקטוריון לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 24|סעיף 24 לחוק החברות הממשלתיות}}, יפנה הדירקטוריון לשרים לשם בחינת כוונתם להפעיל את סמכותם כאמור; לא השיבו השרים לפנייה כאמור בתוך 30 ימים, יחולו הוראות סעיף קטן (ג)(2).

{{ח:סעיף|14|עובד רשות המטרו המכהן כדירקטור או כיושב ראש דירקטוריון בחברה מבצעת}}
{{ח:תת|(א)}} לא יראו בדירקטור בחברה מבצעת, ובכלל זה ביושב ראש הדירקטוריון, שהוא עובד רשות המטרו, כמי שעלול להימצא בניגוד עניינים או כמי שפועל בניגוד עניינים מעצם היותו עובד רשות המטרו, ולא יחול לגביו כל איסור על פעולה בניגוד עניינים הקבוע בדין לעניין זה; ואולם הוראות סעיף קטן זה לא יחולו לגבי עניין מהעניינים המפורטים בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} דיונים בדירקטוריון חברה מבצעת בעניין מהעניינים המפורטים להלן יתקיימו שלא בנוכחות דירקטור כאמור בסעיף קטן (א):
{{ח:תתת|(1)}} משא ומתן בין החברה המבצעת לרשות המטרו לקראת חתימה על הסכם פיתוח עימה, או לגבי תיקונים בהסכם כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} ייעוד הכנסות עצמיות של החברה המבצעת שאינן כלולות בתכנית התקצוב; לעניין זה, ”הכנסות עצמיות“ – הכנסות החברה המבצעת, למעט תמורה מהמדינה מכוח הסכם פיתוח;
{{ח:תתת|(3)}} סכסוך שנתגלע בין החברה המבצעת לרשות המטרו בנוגע ליישום הסכם הפיתוח;
{{ח:תתת|(4)}} הליך משפטי של החברה המבצעת נגד משרד האוצר, משרד התחבורה או רשות המטרו.
{{ח:תת|(ג)}} הורו השרים כי המנהל יכהן כיושב ראש הדירקטוריון של חברה מבצעת או שהוא נבחר בידי חברי הדירקטוריון לכהן כיושב ראש כאמור לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ג)(2)}}, ימנו רוב חברי דירקטוריון החברה המבצעת שאינם עובדי רשות המטרו, אחד מבין הדירקטורים מקרב הציבור, לדירקטור מוביל בדירקטוריון החברה המבצעת אשר יוקנו לו הסמכויות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מילוי מקומו של יושב ראש הדירקטוריון בעניינים המפורטים בסעיף קטן (ב);
{{ח:תתת|(2)}} זימון דיונים שבהם ישתתפו הדירקטורים שאינם עובדי רשות המטרו, בעניין מהעניינים המפורטים בסעיף קטן (ב) או בעניין אחר, אם מצא כי קיים טעם מיוחד המצדיק זאת; דיונים כאמור יתקיימו פעם בשנה לפחות ויהיו למטרות דיון בלבד והחלטות בעניינים הנדונים בהם יתקבלו בדירקטוריון.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: מימון ופיתוח מיזם המטרו}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|15|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היטל השבחה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ח1|בפרק ח׳1}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3|ובתוספת השלישית לחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יתרת מסגרת ההוצאה“, במועד מסוים – ההפרש שבין מסגרת ההוצאה למיזם המטרו ובין הסכום הכולל שהוצא לפי תכנית התקצוב עד אותו מועד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסגרת ההוצאה למיזם המטרו“ – העלויות הנדרשות לשם הקמת מיזם המטרו, כפי שנקבעו בתכנית התקצוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מימוש זכויות“ ו”תכנית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3|בתוספת השלישית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתחם השפעה“ – האזור הגאוגרפי הסובב תחנת מטרו, כפי שנקבע בתמ״א 70, ביחס לכל תחנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתחם פינוי ובינוי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעי ישראל“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: מקרקעי ישראל|בחוק־יסוד: מקרקעי ישראל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין מושבחים“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מקרקעין הכלולים בתכנית משביחה הנמצאים במתחם השפעה;
{{ח:תתת|(2)}} מקרקעין הכלולים בתכנית משביחה הנמצאים מחוץ למתחם השפעה, ובלבד שמעל 80% משטח התכנית נמצא במתחם השפעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין מושבחים במתחם פינוי ובינוי“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מקרקעין למגורים הכלולים בתוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי הנמצאים במתחם השפעה;
{{ח:תתת|(2)}} מקרקעין למגורים הכלולים בתוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי הנמצאים מחוץ למתחם השפעה, ובלבד שמעל 80% משטח התכנית נמצא במתחם השפעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת הקרקעות“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח כולל המותר לבנייה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}} למעט שטח בנייה המיועד לצורכי ציבור כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 188|בסעיף 188(ב) לחוק התכנון והבנייה}} ואשר ניתן להפקעה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|החוק האמור}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)|פקודת הקרקעות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התוספת השלישית“ – {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3|התוספת השלישית לחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית משביחה“ – תכנית לגבי מקרקעין הכלולים, כולם או חלקם, במתחם השפעה, שהגדילה את השטח הכולל המותר לבנייה במקרקעין בשיעור העולה על 10% מהשטח הכולל המותר לבנייה כפי שהיה קבוע ערב אישור התכנית, ובלבד שנוספו לשטח זה 1,500 מ״ר לפחות, ולמעט תכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי“ – תוכנית פינוי ובינוי לגבי מקרקעין הכלולים, כולם או חלקם, במתחם השפעה, שהגדילה את השטח הכולל המותר לבנייה במקרקעין בשיעור העולה על 10% מהשטח הכולל המותר לבנייה כפי שהיה קבוע ערב אישור התוכנית, ובלבד שנוספו לשטח זה 1,500 מ״ר לפחות; לעניין זה, ”תוכנית פינוי ובינוי“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 3א|בסעיף 3א(ה) לתוספת השלישית}}.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: עקרונות למימון מיזם המטרו}}

{{ח:סעיף|16|סך מסגרת ההוצאה למיזם המטרו ויתרת מסגרת ההוצאה}}
{{ח:תת|(א)}} סך מסגרת ההוצאה למיזם המטרו לא יעלה על 150 מיליארד שקלים חדשים והוא יכלול כל הוצאה הנדרשת לביצוע רכיבי המיזם הכלולים בתכנית המטרו, ובכלל זה תשלום פיצויים על רכישת מקרקעין לטובת המיזם לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)|פקודת הקרקעות}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור|וחוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור, התשכ״ד–1964}} וכן תשלום חלקה של המדינה בתביעות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 197|סעיף 197(א) לחוק התכנון והבנייה}} בהתאם להחלטת מוסד התכנון המאשרת תכנית תשתית לאומית מהתכניות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} יתרת מסגרת ההוצאה תעודכן ב־1 בינואר בכל שנה בהתאם לשיעור שינוי סל המדדים שהיה ידוע במועד זה לעומת סל המדדים שהיה ידוע ב־1 בינואר של השנה הקודמת (להלן – יתרת מסגרת ההוצאה המוצמדת); עדכון ראשון לפי סעיף קטן זה יהיה ביום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023); לעניין זה, ”סל מדדים“ – תמהיל מדדים שיקבעו שר האוצר ושר התחבורה, על פי הצעת הוועדה המנהלת, מתוך מדדים שמפרסמים הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה או בנק ישראל, בהתחשב בשינוי מחיר תשומות המיזם ובהרכבן.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה המנהלת תפרסם מדי שנה, בהודעה ברשומות, את יתרת מסגרת ההוצאה המוצמדת.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הממשלה רשאית, בהמלצת הוועדה המנהלת ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, להגדיל את סך מסגרת ההוצאה הנקוב בסעיף הקטן האמור, אם שוכנעה כי הגדלתו תביא לתועלת המרבית למשק, והכול בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב}}, {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית, התשנ״ב–1992}} וחוק תקציב שנתי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב}}.

{{ח:סעיף|17|מימון מיזם המטרו|תיקון: תשפ״ג, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} 50% מסך מסגרת ההוצאה למיזם המטרו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(א)}} או שעליו החליטה הממשלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(ד)}}, לפי העניין, ימומנו בין היתר באמצעות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכנסות המדינה מגביית מס השבחת המטרו לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}} או מפיתוח המקרקעין המצויים במתחם ההשפעה אשר יוקנו למדינה כפי שנקבע בחוק;
{{ח:תתת|(2)}} הכנסות שיתקבלו מפיתוח מקרקעין המיועדים לשמש כמתחם דפו או כתחנת מטרו, כפי שנקבע בחוק;
{{ח:תתת|(3)}} הכנסות שיתקבלו מהקצאת מקרקעי ישראל המצויים בסביבת תחנות המטרו ומתחמי הדפו;
{{ח:תתת|(4)}} סכום שיועבר מדי שנה בגובה ההפרש שבין הכנסות המדינה ממס גודש בהתאם {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן|לחוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן, התשפ״ב–2021}}, באותה שנה, ובין 700 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(5)}} סכומים שיעבירו הרשויות המקומיות שבשטחן חלה תכנית המטרו, לאוצר המדינה, בהתאם להוראות לפי סעיף קטן (ג);
{{ח:תתת|(6)}} הכנסות המדינה מגביית היטל מימון המטרו לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}}.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), 50% מסך מסגרת ההוצאה למיזם המטרו, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(א)}} או שעליו החליטה הממשלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16(ד)}}, לפי העניין, ימומנו מאוצר המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} עד יום כ״ז בטבת התשפ״ב (31 בדצמבר 2021) שר האוצר יקבע, בצו, בהתייעצות עם שר הפנים, את הסכומים שיעבירו הרשויות המקומיות שבשטחן חלה תכנית המטרו, לאוצר המדינה; סכומים כאמור ייקבעו בהתאם לעקרונות שעליהם החליטה הממשלה, בשים לב –
{{ח:תתת|(1)}} לתרומת מיזם המטרו לפיתוח שירות התחבורה הציבורית ברשות המקומית;
{{ח:תתת|(2)}} לאיתנותה הכלכלית של הרשות המקומית, בהתבסס, בין היתר, על הכנסותיה;
{{ח:תתת|(3)}} לפעולות הוועדה המקומית לגביית הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19}}, לגבי מקרים שבהם אלמלא {{ח:פנימי|סעיף 19|אותו סעיף}} לא הייתה נדרשת הוועדה המקומית לבצע פעולות לגביית היטל השבחה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו רכבת תחתית (מטרו)|צו רכבת תחתית (מטרו), התשפ״ג–2022}}.}}
{{ח:תת|(ג1)}} בעד הקמה של תחנת מטרו או מתחם דפו בשטח של רשות מקומית, יופחת סכום חד־פעמי שייקבע בצו לפי סעיף קטן (ג) מהסכום שעל הרשות המקומית לשלם בהתאם לצו כאמור (בסעיף זה – סכום ההפחתה); עלה סכום ההפחתה על סך התשלומים שהרשות המקומית חייבת בו בהתאם לצו, תעביר המדינה לאותה רשות מקומית את ההפרש שבין סכום ההפחתה ובין סך התשלומים שהרשות המקומית חייבת עד לסכום שלא יעלה על 20 מיליון שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ד)}} התקבלו הכנסות כמפורט בסעיף קטן (א) בשיעור העולה על 50% מסך מסגרת ההוצאה, לא ייעשה שימוש בהכנסות אלה אלא לאחר אישור ועדה של הכנסת ולטובת מימון מיזם המטרו בלבד.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת ה־25):}} התקבלו הכנסות כמפורט בסעיף קטן (א) בשיעור העולה על 50% מסך מסגרת ההוצאה, לא ייעשה שימוש בהכנסות אלה אלא לאחר אישור ועדת הפנים והגנת הסביבה ולטובת מימון מיזם המטרו בלבד.
{{ח:תת|(ה)}} החשב הכללי במשרד האוצר רשאי לקזז חוב של רשות מקומית, כולו או חלקו, בגין סכומים כאמור בסעיף קטן (ג) כנגד תשלומי ארנונה, אגרות, כספים ותשלומים נוספים המגיעים לאותה רשות מקומית מהמדינה, ולמעט תשלומים המיועדים לחינוך, לרווחה או לשימושים מסוימים שאין הרשות המקומית רשאית לעשות בהם שימוש לתשלום סכומים כאמור בסעיף קטן (ג) לפי כל דין; קיזוז כאמור לא ייעשה אלא 30 ימים לאחר שניתנה לרשות המקומית הודעה בכתב על הכוונה לקזז את הסכום וכן הודעה על האפשרות להשמיע את טענותיה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: היטל השבחה, מס השבחת מטרו והקניית מקרקעין|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|18|שיעור היטל ההשבחה לפי תכנית משביחה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 3|בסעיף 3 לתוספת השלישית}}, היטל ההשבחה במקרקעין מושבחים, יהיה בשיעור של 40% מההשבחה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3|בתוספת השלישית}}.

{{ח:סעיף|19|מס השבחת המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נוסף על האמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18}}, בעל מקרקעין מושבחים ישלם מס בשיעור של 32% מההשבחה, שישולם לאוצר המדינה, וישמש למימון בנייה ופיתוח של מיזם המטרו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן זה}} (להלן – מס השבחת המטרו); לעניין זה, ”השבחה“ – עליית שוויים של מקרקעין במתחם השפעה עקב אישור תכנית משביחה, או עקב מתן הקלה או שימוש חורג כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}} מתכנית משביחה כפי שנקבעה בשומת ההשבחה כמשמעותה בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(א1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לעניין מימוש זכות במקרקעין מושבחים בדרך של קבלת היתר לבנייה, ישלם בעל המקרקעין מס השבחת מטרו בשיעור של 20% מההשבחה, ובלבד שהוגשה בקשה להיתר האמור עד ליום ה׳ בטבת התשצ״א (31 בדצמבר 2030) (בסעיף זה – המועד האחרון); לעניין זה, הוגשה בקשה להיתר לחלק מהזכויות במקרקעין מושבחים, יחול השיעור בסעיף קטן זה על אותו חלק בלבד; כללה הבקשה להיתר הקלה או שימוש חורג, לא יחולו הוראות סעיף קטן זה על חלק ההשבחה שנובע מאישור ההקלה או השימוש החורג.
{{ח:תת|(א2)}} שר האוצר, בהסכמת שר הפנים, רשאי לקבוע בהודעה שתפורסם ברשומות לא יאוחר משישה חודשים לפני המועד האחרון, כי לעניין בקשה להיתר שהוגשה לאחר המועד האחרון יחולו הוראות סעיף קטן (א1), בהתחשב בהיקף מימוש התוכניות המשביחות במתחמי השפעה, ובלבד שלא יקבע מועד מאוחר ליום כ״ט בטבת התשצ״ג (31 בדצמבר 2032); ואולם, על אף האמור בסעיף קטן (א1) {{ח:פנימי|סעיף 18|ובסעיף 18}}, בעל המקרקעין יהיה חייב במס השבחת מטרו בשיעור של 26% מההשבחה וכן בתשלום היטל השבחה בשיעור של 34% מההשבחה.
{{ח:תת|(ב)}} מס השבחת המטרו יחושב לפי שומת ההשבחה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 4|בסעיף 4 לתוספת השלישית}} ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – שומת ההשבחה).
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”בעל מקרקעין“ – לרבות חוכר לדורות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}}, ולמעט רשות מקרקעי ישראל, רשות הפיתוח והקרן הקיימת לישראל.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 3|בסעיפים 3}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 3א|ו־3א לתוספת השלישית}} {{ח:פנימי|סעיף 18|ובסעיפים 18}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19(א) לחוק זה}}, על מקרקעין מושבחים במתחם פינוי בינוי יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שיעור היטל ההשבחה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3|בתוספת השלישית}} בצירוף שיעור מס השבחת המטרו, יהיה 50% מההשבחה כהגדרתה בסעיף קטן (א) (להלן – שיעור חובת התשלום);
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), רשות מקומית תהיה רשאית לקבוע, בתוך 90 ימים ממועד אישור תמ״א 70 (להלן – מועד הקביעה), את שיעור חובת התשלום אשר יחול על מקרקעין מושבחים במתחם פינוי ובינוי; שיעור כאמור יהיה 72%, מחצית או רבע מההשבחה וכן היא רשאית לקבוע כי לא תחול עליו חובת תשלום כלל; קבעה רשות מקומית כאמור, תחול קביעתה לגבי כל תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי שהוגשה למוסד תכנון למשך חמש שנים החל ממועד אישור תמ״א 70; קביעת הרשות המקומית כאמור תחול גם על תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי שהוגשה לפני מועד אישור תמ״א 70, אולם אם קבעה הרשות המקומית שיעור חובת תשלום העולה על 50% מההשבחה, יחול על תוכנית כאמור היטל בשיעור של 50% מההשבחה בלבד;
{{ח:תתת|(2א)}} בתום כל חמש שנים מיום אישורה של תמ״א 70 (בסעיף זה – מועד הקביעה מחדש), רשאית רשות מקומית לקבוע את שיעור חובת התשלום כאמור בפסקה (2); קבעה רשות מקומית כאמור, תחול קביעתה לגבי כל תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי שהוגשה למוסד תכנון החל במועד הקביעה מחדש ועד תום חמש שנים ממועד זה;
{{ח:תתת|(2ב)}} על קביעת הרשות המקומית בפסקה (2) יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 3א|סעיף 3א(ב) עד (ה) לתוספת השלישית}}, בשינויים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המועד הקובע לחלוקת השטח בתחומי הרשות המקומית יהיה המועד האמור באותה פסקה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הרשות המקומית תהיה רשאית לחלק את מתחמי ההשפעה שבתחומה לאזורים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 3א|בסעיף 3א לתוספת השלישית}};
{{ח:תתתת|(ג)}} שיעורי חובת התשלום יחולקו בהתאם לפסקה (3);
{{ח:תתתת|(ד)}} על קביעת הרשות המקומית יחולו המועדים הקבועים בפסקאות (2) ו־(2א);
{{ח:תתת|(3)}} שיעור חובת התשלום יחולק באופן הבא:
{{ח:תתתת|(א)}} סכום של שני שלישים משיעור חובת התשלום ישולם לוועדה המקומית ויראו בו כתשלום היטל השבחה; על תשלום כאמור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3|התוספת השלישית}} ככל שלא נקבע בחוק במפורש אחרת;
{{ח:תתתת|(ב)}} היתרה תשולם לאוצר המדינה ויראו בה מס השבחת מטרו; על תשלום כאמור יחולו הוראות חוק זה, ככל שלא נקבע בחוק במפורש אחרת.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (ד), לעניין מימוש זכות במקרקעין מושבחים במתחם פינוי ובינוי בדרך של קבלת היתר לבנייה בתוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי, יחולו הוראות אלה, אם הוגשה בקשה להיתר לעניין המקרקעין האמורים עד למועד האחרון:
{{ח:תתת|(1)}} קבעה הרשות המקומית שיעור חובת תשלום של 72% מההשבחה לעניין המקרקעין המושבחים – תהיה חובת התשלום בשיעור 60% מההשבחה;
{{ח:תתת|(2)}} לא קבעה הרשות המקומית שיעור חובת תשלום – תהיה חובת התשלום בשיעור 40% מההשבחה.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בסעיף קטן (ה)(2), לעניין תוכנית שהוגשה לפני מועד הקביעה ושלעניין המקרקעין הכלולים בה קבעה הרשות המקומית, ערב פרסומו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758425.pdf|חוק רכבת תחתית (מטרו) (תיקון מס׳ 4), התשפ״ד–2024}}, חובת שיעור תשלום של 50% מההשבחה, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 3א|סעיף 3א לתוספת השלישית}}, תהיה חובת התשלום בשיעור של 50% מההשבחה.

{{ח:סעיף|20|הודעה לחייב ולמדינה}}
{{ח:תת|(א)}} בהודעת הוועדה המקומית לחייב בהיטל בדבר שיעור ההשבחה שבעדו הוא חייב בהיטל, לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 6|סעיף 6(ב) לתוספת השלישית}}, תביא הוועדה המקומית לידיעתו גם את שיעור ההשבחה שבעדו הוא חייב במס השבחת המטרו ואת זכותו לערער על החיוב במס כאמור לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 14|סעיף 14 לתוספת השלישית}} (בסעיף זה – הודעת הוועדה המקומית).
{{ח:תת|(ב)}} נוסח הודעת הוועדה המקומית ייקבע על ידי שר האוצר ויפורסם באתר האינטרנט של משרד האוצר ויכלול, בין השאר, את פרטי החשבון לתשלום מס השבחת המטרו.

{{ח:סעיף|21|מועד תשלום מס השבחת המטרו}}
{{ח:תת|(א)}} מס השבחת המטרו ישולם לא יאוחר מהמועד שהחייב בו מימש זכות במקרקעין שלגביהם חל המס, ורשאי החייב לשלם מקדמות על חשבונו עוד לפני קביעת שומת ההשבחה.
{{ח:תת|(ב)}} מימש החייב במס השבחת המטרו חלק מן הזכויות במקרקעין שלגביהם חל המס, ישלם מס השבחת מטרו בשיעור יחסי לפי מידת המימוש החייבת במס.

{{ח:סעיף|22|ערובות להבטחת תשלום|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבוע הוראות בדבר מתן ערובות להבטחת תשלום מס השבחת המטרו כתנאי למימוש זכויות במקרקעין, אחרי אישור תכנית משביחה או תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי ולפני שנקבעה שומת ההשבחה לגבי אותם מקרקעין, וכן הסדרים לגבי דחיית מועד תשלום מס השבחת מטרו לגבי שותף במקרקעין שטרם מימש זכויותיו.

{{ח:סעיף|23|הודעת הוועדה המקומית לרשם המקרקעין בדבר חובת תשלום מס המטרו}}
{{ח:ת}} יושב ראש הוועדה המקומית או מי שהסמיכו לכך יציין בתעודה החתומה בידו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 10|סעיף 10(א) לתוספת השלישית}} שתוצג לרשם המקרקעין לעניין תשלום היטל ההשבחה החל על מקרקעין, אם חלה חובת תשלום מס השבחת מטרו לגבי המקרקעין האמורים.

{{ח:סעיף|24|הבטחת אכיפה של תשלום מס השבחת המטרו|תיקון: תשפ״ג־2, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא תירשם בפנקסי המקרקעין פעולה שהיא בבחינת מימוש זכויות במקרקעין שאושרה לגביהם תכנית משביחה או תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי, אלא לאחר שהוצגה לפני רשם המקרקעין תעודה החתומה ביד מי ששר האוצר הסמיכו לכך, המעידה כי שולמו כל הסכומים המגיעים אותה שעה כמס השבחת מטרו החל על המקרקעין לפי חוק זה, או ניתנה ערובה לתשלומו, כולו או מקצתו, והכול כנדרש לפי חוק זה.
{{ח:תת|(א1)}} רישום משכנתה על מקרקעין אינו טעון הצגת תעודה כאמור בסעיף קטן (א); לעניין זה, ”משכנתה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוצא היתר לבנייה במקרקעין שאושרה לגביהם תכנית משביחה או תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי ולא תינתן הקלה ולא יותר שימוש חורג כל עוד לא שולם מס השבחת המטרו או אותו חלק ממנו המגיע אותה שעה על פי חוק זה בשל אותם מקרקעין, או שניתנה ערובה לתשלום או לחלק ממנו, והכול כנדרש על פי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} שולם מס השבחת המטרו כאמור בסעיף קטן (ב), יהווה אישור שיקבל בעל המקרקעין בגין התשלום ראיה לתשלומו.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר יקבע הוראות בדבר אישורים שבעל מקרקעין במתחמי השפעה נדרש להציג כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), ובכלל זה זהות הגורם המאשר, מסמכים ומידע שיידרשו לו לצורך מתן אישור כאמור וסדרי הדין להגשת בקשות לפניו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות רכבת תחתית (מטרו) (הוראות בדבר הבטחת תשלומי מס השבחת מטרו)|תקנות רכבת תחתית (מטרו) (הוראות בדבר הבטחת תשלומי מס השבחת מטרו), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:סעיף|25|גביית המס}}
{{ח:ת}} על גביית מס השבחת המטרו וכן על גביית הפרשי הצמדה וריבית לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, תחול {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}.

{{ח:סעיף|26|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3|התוספת השלישית לחוק התכנון והבנייה}} לגבי מס השבחת המטרו|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 1|סעיפים 1}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 2|2}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 4|4(1) ו־(2)}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 4|4(4)(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 4|4(5) עד (7)}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 5|5}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 6|6(א), (ב), (ד) ו־(ה)}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 9|9}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 11|11}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 13א|13א}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 14|14}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 14א|14א}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 16|16}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 19|19(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 19|19(ב)(4) עד (9)}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 19|19(ב)(10)(א) ו־(ב) או (10א)}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 19|19(ב)(11)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 19|ו־19(ג) ו־(ג1) לתוספת השלישית}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 259|וסעיף 259(ד) לחוק התכנון והבנייה}}, החלות לגבי היטל השבחה, יחולו לגבי מס השבחת המטרו, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 4|סעיף 4(4) לתוספת השלישית}} – תהא גם המדינה רשאית לדרוש מהוועדה המקומית בכל עת, לערוך את שומת ההשבחה בעבור מקרקעין מושבחים, אם הוועדה החליטה על דחיית עריכת השומה עד למימוש הזכויות באותם מקרקעין; דרשה המדינה כאמור, תודיע הוועדה המקומית לבעל המקרקעין המושבחים על דרישת המדינה ועל זכותו לערער על שומת ההשבחה; על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 14|בסעיף 14 לתוספת {{ח:הערה|השלישית}}}}, בעל המקרקעין יהיה רשאי לערור על שומה כאמור בסעיף קטן זה בתוך 45 ימים מהמועד בו מימש זכויות במקרקעין המושבחים;
{{ח:תת|(2)}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 6|סעיף 6(ד) לתוספת השלישית}} – תינתן למדינה הסמכות הנתונה לוועדה המקומית להורות על רישום הערות אזהרה בפנקסי המקרקעין לגבי חובת בעלי מקרקעין הכלולים בלוח שומה, ואשר אושרה לגביהם תכנית משביחה או תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי, לשלם את מס השבחת המטרו בהתאם להוראת {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 6|הסעיף קטן האמור}};
{{ח:תת|(3)}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 14|סעיף 14 לתוספת השלישית}} – תהא גם המדינה רשאית לבצע את הפעולות האלה:
{{ח:תתת|(א)}} לערור לפני ועדת הערר לפיצויים ולהיטל השבחה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 12ו|בסעיף 12ו לחוק התכנון והבנייה}} (בסעיף זה – ועדת הערר) על שומת ההשבחה או על לוח שומה שנערכו לגבי מקרקעין שאושרה לגביהם תכנית משביחה או תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי, במועדים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 14|בסעיף 14(א) לתוספת השלישית}};
{{ח:תתת|(ב)}} לפנות ליושב ראש מועצת שמאי המקרקעין בבקשה שימנה שמאי מכריע לשם הכרעה בעניין גובה החיוב במס השבחת המטרו בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 14|סעיף 14(ב)(1) לתוספת השלישית}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת|(ג)}} לערור לפני ועדת הערר על החלטתו של שמאי מכריע שמונה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 14|סעיף 14(ב) לתוספת השלישית}}, במועדים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 14|בסעיף 14(ב)(4) לתוספת האמורה}};
{{ח:תתת|(ד)}} לערער על החלטת יושב ראש ועדת הערר שניתנה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 14|סעיף 14(א) או (ב)(4) לתוספת השלישית}}, ועל החלטת ועדת הערר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 14|סעיף 14(ג)(1) או (3) לתוספת האמורה}}, לפני בית המשפט לעניינים מינהליים;
{{ח:תתת|(ה)}} ערערה המדינה כאמור בפסקאות משנה (1), (3) או (4) הוועדה המקומית תודיע לבעל המקרקעין על הערעור;
{{ח:תתת|(ו)}} לא תפנה המדינה או תערער לפי פסקאות משנה (1) ו־(2), אלא באישור שר האוצר, לאחר שהתייעץ עם השמאי הממשלתי הראשי;
{{ח:תת|(4)}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 19|סעיף 19(ב)(10)(א) לתוספת השלישית}} – על החלק מההשבחה החייב בהיטל לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}} {{ח:פנימי|פרק ג|לפרק זה}};
{{ח:תת|(5)}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 19|סעיף 19(ב)(10)(ב) לתוספת השלישית}} – על החלק מההשבחה החייב בהיטל יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}} {{ח:פנימי|פרק ג|לפרק זה}} ועל החלק מההשבחה הפטור מהיטל לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}} {{ח:פנימי|פרק ג|לפרק זה}};
{{ח:תת|(6)}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 19|סעיף 19(ב)(10א) לתוספת השלישית}} –
{{ח:תתת|(א)}} על החלק מההשבחה החייב בהיטל בשיעור מחצית ההשבחה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}}; ואולם אם נקבע לגבי אותו חלק של ההשבחה שיעור אחר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 19|סעיף 19(ב2)(1) לתוספת השלישית}} יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} שני שלישים מסכום ההיטל ישולמו לוועדה המקומית ויראו אותו כתשלום היטל השבחה; על תשלום כאמור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3|התוספת השלישית}}, ככל שלא נקבע בחוק במפורש אחרת;
{{ח:תתתת|(2)}} היתרה תשולם לאוצר המדינה ויראו אותה כמס השבחת מטרו; על תשלום כאמור יחולו הוראות חוק זה, ככל שלא נקבע בחוק במפורש אחרת;
{{ח:תתת|(ב)}} על החלק מההשבחה החייב בהיטל בשיעור רבע ההשבחה או שנקבע לגביו שיעור אחר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 19|סעיף 19(ב2)(1) לתוספת השלישית}}, לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19 לחוק זה}}.

{{ח:סעיף|27|השבחה מזערית במגרש|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} אושרה תכנית משביחה או תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי, אשר הגדילה את השטח הכולל המותר לבנייה במגרש הכלול במקרקעין מושבחים או במקרקעין מושבחים במתחם פינוי ובינוי בשיעור הנמוך מ־10%, לא יחולו על המגרש הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}}, ובלבד שהגדלת השטח האמור לא עלתה על 200 מ״ר; לעניין סעיף זה, אחת היא אם אושרה הגדלת השטח האמור בתכנית אחת או במספר תכניות, ובלבד שהשטח המצטבר לא עלה על 200 מ״ר.

{{ח:סעיף|28|ביצוע עבודות פיתוח בתחום ההשפעה וחישוב שומת ההשבחה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל מקרקעין“ – לרבות חוכר לדורות או מי מטעמם, ולמעט רשות מקרקעי ישראל, רשות פיתוח וקרן קיימת לישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עבודות פיתוח“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 198א|בסעיף 198א לפקודת העיריות}}, למעט שטחים המיועדים לצרכי ציבור בעבור העירייה, הממוקמים במבנים שבהם ייעודים נוספים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקודת העיריות“ – {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|פקודת העיריות [נוסח חדש]}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}, לרבות מי מטעמה.
{{ח:תת|(ב)}} לא תדרוש רשות מקומית מבעל מקרקעין במתחם השפעה לבצע עבודות פיתוח, אלא אם כן התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} העבודות יבוצעו מכוח התקשרות בין בעל המקרקעין ובין הרשות המקומית באחת הדרכים הקבועות {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 197|בסעיפים 197}}, {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 198|198}} {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 198א|או 198א(ב) לפקודת העיריות}};
{{ח:תתת|(2)}} בעד ביצוע עבודות הפיתוח תשולם לבעל המקרקעין תמורה שאינה חורגת מהתמורה המקובלת לביצוע עבודות כאמור כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 198א|בסעיף 198א(ב)(3) לפקודת העיריות}};
{{ח:תתת|(3)}} התמורה כאמור בפסקה (2) תשולם באחת הדרכים הקבועות {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 198א|בסעיף 198א(ג) לפקודת העיריות}}.
{{ח:תת|(ג)}} ביצע בעל מקרקעין עבודות פיתוח במקרקעין שאושרה לגביהם תכנית משביחה או תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי, ולא התקיים תנאי מהתנאים המנויים בסעיף קטן (ב), לא יובאו בחשבון עבודות כאמור בעת עריכת שומת ההשבחה למקרקעין; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מאחריות הרשות המקומית לשלם את התמורה בעבור ביצוע עבודות הפיתוח.

{{ח:סעיף|29|הקניית מקרקעין לפיתוח המטרו חלף מס השבחת המטרו והוועדה לפיתוח סובב המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19}}, אושרה תוכנית משביחה המגדילה את השטח הכולל המותר לבנייה במקרקעין מושבחים ב־80,000 מ״ר או יותר, יוקנה למדינה, מתוך השטח הכולל המותר לבנייה האמור במקרקעין המושבחים בתוכנית, שטח לפיתוח מסחרי בקרבת תחנת המטרו ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – מקרקעין מוקנים); המקרקעין המוקנים יוקנו למדינה במועד אישור התוכנית המשביחה וחלף תשלום חלק יחסי מסכום מס השבחת המטרו החל על המקרקעין.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר ימנה ועדה לפיתוח סובב המטרו ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – ועדת הפיתוח) שתקבע את שיעור ההקניה לפי תוכנית משביחה כאמור בסעיף קטן (א), וחבריה הם:
{{ח:תתת|(1)}} שני עובדים בכירים של משרד האוצר, שימנה שר האוצר, ואחד מהם יהיה יושב הראש;
{{ח:תתת|(2)}} עובד בכיר של משרד ראש הממשלה, שימנה ראש הממשלה;
{{ח:תתת|(3)}} עובד בכיר של מינהל התכנון במשרד הפנים, שימנה מנהל מינהל התכנון;
{{ח:תתת|(4)}} עובד בכיר של רשות מקרקעי ישראל, שימנה מנהל רשות מקרקעי ישראל;
{{ח:תתת|(5)}} השמאי הממשלתי הראשי או נציגו.
{{ח:תת|(ג)}} המניין החוקי בישיבות ועדת הפיתוח הוא שלושה מחבריה, ובלבד שאחד מהם הוא נציג שר האוצר; היו הדעות שקולות, תכריע דעתו של יושב הראש; ועדת הפיתוח תקבע את סדרי עבודתה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} ועדת הפיתוח תקבע את שיעור המקרקעין המוקנים כשיעור מההשבחה במקרקעין בתוכנית המשביחה, לפי אחת ממדרגות אלה ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – שיעור ההקניה):
{{ח:תתת|(1)}} 20% מההשבחה במקרקעין;
{{ח:תתת|(2)}} 10% מההשבחה במקרקעין;
{{ח:תתת|(3)}} 0% מההשבחה במקרקעין – אם קבעה שאין צורך בהקניית מקרקעין למדינה.
{{ח:תת|(ה)}} ועדת הפיתוח תקבע את שיעור ההקניה במתחם השפעה לאחר בחינה ואפיון של מתחמי ההשפעה וקביעת הצורך בקידום הפיתוח המסחרי בו, בשים לב לשטח הכולל המותר לבנייה במקרקעי ישראל שבמתחם ההשפעה מתוך השטח הכולל המותר לבנייה במתחם השפעה, ובהתחשב, בין השאר, בשיקולים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר בעלי המקרקעין במתחם ההשפעה;
{{ח:תתת|(2)}} פוטנציאל הפיתוח של המקרקעין במתחם ההשפעה;
{{ח:תתת|(3)}} מורכבות הפיתוח של המקרקעין במתחם ההשפעה.
{{ח:תת|(ו)}} ועדת הפיתוח תפרסם את החלטתה לעניין שיעורי ההקניה במתחמי ההשפעה באתר האינטרנט של משרד האוצר.
{{ח:תת|(ז)}} הוקנו מקרקעין לפי סעיף זה, יופחת שווי המקרקעין המוקנים מסכום מס השבחת המטרו שבו חב בעל המקרקעין; לעניין זה יחולו על שווי המקרקעין המוקנים הוראות ההצמדה הקבועות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 9|בסעיף 9 לתוספת השלישית}}; בסעיף זה, ”השבחה במקרקעין“ – עליית שוויים של מקרקעין במתחם השפעה כפי שייקבע בהליך התכנוני.
{{ח:תת|(ח)}} שיעור ההקניה שיחול על תוכנית משביחה החלה על מתחמי השפעה שונים יהיה שיעור ההקניה הממוצע החל בשטח התוכנית.

{{ח:סעיף|30|קביעת מיקום המקרקעין המוקנים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} מוסד התכנון יקבע את מיקום המקרקעין המוקנים בתוכנית המשביחה, בהתאם לשיעור ההקניה ולשווי ההשבחה במקרקעין; בקביעת מיקום המקרקעין המוקנים יפעל מוסד התכנון ככל האפשר בהתאם לעקרונות האלה:
{{ח:תת|(1)}} מיקום המקרקעין המוקנים יהיה במגרש או במבנה נפרדים, אחד או יותר, כך שפעולות פיתוח או מימוש שלהם יהיו בלתי תלויות בבעלי זכויות אחרים בתחום התוכנית המשביחה;
{{ח:תת|(2)}} בתוכניות לגבי מקרקעין הכוללים תחנת מטרו, מיקום המקרקעין המוקנים יהיה מעל תחנת המטרו או במיקום קרוב ונגיש אליה;
{{ח:תת|(3)}} מיקום המקרקעין ייקבע באופן שיאפשר את קידום הפיתוח באופן המיידי והיעיל ביותר.

{{ח:סעיף|31|הקניית מקרקעין בדרך של איחוד וחלוקה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} על הקניה של מקרקעין מושבחים למדינה לפי תוכנית איחוד וחלוקה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ג סימן ז|בסימן ז׳ לפרק ג׳ בחוק התכנון והבנייה}}, יחולו, נוסף על הוראות חוק זה, הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ג סימן ז|הסימן האמור}}, אלא אם כן נקבעה הוראה מפורשת אחרת לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|32|הוראות לעניין תוכנית החלה על מקרקעי ישראל במתחם השפעה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בתוכנית לגבי מקרקעין הכלולים במתחם השפעה שכלולים בו גם מקרקעי ישראל, יקבע מוסד התכנון, ככל האפשר, שטח כולל המותר לבנייה במקרקעי ישראל בהתאם לעקרונות החלים לעניין מקרקעין מוקנים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30}}.

{{ח:סעיף|33|ניהול חשבון תקבולים משיווק של מקרקעין מוקנים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} תקבולים משיווק של מקרקעין מוקנים, בניכוי הוצאות או התחייבויות כדין המוטלות על המדינה לשם מימושם, יוחזקו וינוהלו על ידי המדינה בחשבון נפרד וישמשו למימון ופיתוח מיזם המטרו בלבד.

{{ח:סעיף|34|הוראה לעניין תוכנית איחוד וחלוקה במתחם השפעה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תוכנית איחוד וחלוקה, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ג סימן ז|בסימן ז׳ לפרק ג׳ בחוק התכנון והבנייה}}, במתחם השפעה, תכלול אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מקרקעין הכלולים בתוכנית הנמצאים במתחם השפעה;
{{ח:תתת|(2)}} מקרקעין הכלולים בתוכנית הנמצאים מחוץ למתחם השפעה, ובלבד שמעל 80% משטח התוכנית נמצא במתחם השפעה.
{{ח:תת|(ב)}} מוסד התכנון יהיה רשאי לסטות מהאמור בסעיף קטן (א) במקרים חריגים ומנימוקים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|35|סייגים להפקדת תוכנית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} מוסד תכנון לא יחליט על הפקדת תוכנית שלפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן זה}} חלה לגביה חובת הקניית מקרקעין, אלא אם כן היא אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} תוכנית כוללנית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תת|(2)}} תוכנית הכוללת הוראות המאפשרות מתן היתר מכוחה בלי צורך באישור תוכנית נוספת טרם מתן ההיתר;
{{ח:תת|(3)}} תוכנית אחרת שניתן לגביה אישור שר הפנים, לאחר התייעצות עם שר האוצר, ובלבד שמצא כי הובטחה הקניית המקרקעין למדינה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|36|דיור בהישג יד|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} על מקרקעין מוקנים יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים (הוראת שעה)#סעיף 4א|סעיף 4א(ו) עד (י) לחוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים (הוראת שעה), התשע״ד–2014}}, כנוסחו במועד תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758425.pdf|חוק רכבת תחתית (מטרו) (תיקון מס׳ 4), התשפ״ד–2024}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג1|סימן ג׳1: היטל מימון המטרו|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|37|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג1|סימן ג׳1}}|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג1|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל נכס“ – בעל המקרקעין כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(ג)}}, אולם אם לעניין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}} בעל המקרקעין כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף האמור}} אינו בר השומה בשל הכנסות שכירות אשר מופקות מהמקרקעין כאשר המקרקעין מושכרים, יראו כבעל הנכס את מי שהוא בר השומה על הכנסות השכירות מהמקרקעין כאמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”היטל מימון המטרו“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38(א)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הרשויות המקומיות (ערר על ארנונה)“ – {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ערר על קביעת ארנונה כללית)|חוק הרשויות המקומיות (ערר על קביעת ארנונה כללית), התשל״ו–1976}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד ההפעלה“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(א)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנהל רשות המסים“ – מנהל כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – בניין או קרקע תפוסה, ציבורית או פרטית, כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 269|בסעיף 269 לפקודת העיריות}}, הנמצאים במתחמי השפעה או במתחמי השפעה זמניים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שטח הנכס“ – השטח שנקבע לשם תשלום ארנונה, כאמור בהודעת התשלום ששלחה הרשות המקומית שבתחומה נמצא הנכס, לבעל הנכס או למחזיק בנכס.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מונח אחר שאינו מפורש {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג1|בסימן זה}} תהיה המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}.

{{ח:סעיף|38|היטל מימון המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נוסף על האמור בכל דין, בעל נכס שסך שטח נכסיו במתחמי השפעה גדול מ־100 מ״ר, ישלם היטל שנתי בסכום כמפורט בסעיף קטן (ב), שישולם לאוצר המדינה וישמש למימון בנייה ופיתוח של מיזם המטרו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג1|סימן זה}} (בחוק זה – היטל מימון המטרו); בחישוב השטח כאמור, יוכפל שטח כל אחד מהנכסים במקדם שיטת הארנונה שנקבע לעניין הרשות המקומית שבה הוא נמצא, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}; לעניין נכס בבעלות משותפת יחושב שטח הנכס באופן יחסי לשיעור חלקו בנכס של כל אחד מהבעלים.
{{ח:תת|(ב)}} סכום היטל מימון המטרו יהיה שווה לסכום המתקבל מהמכפלה של כל אלה (בסעיף זה – סכום ההיטל):
{{ח:תתת|(1)}} 70 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} שטח הנכס במ״ר;
{{ח:תתת|(3)}} מקדם שיטת הארנונה, לעניין הרשות המקומית שבתחומה נמצא הנכס, כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}};
{{ח:תתת|(4)}} מקדם המדרג העירוני לעניין הרשות המקומית שבתחומה נמצא הנכס, כאמור בסעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}} בהתאם לשינויים שייקבעו בשיטות המדידה לחישוב שטח הנכס הנוהגות ברשויות המקומיות שיש בתחומן מתחם השפעה, ובלבד שמקדם שיטת הארנונה לא יעלה על 1.
{{ח:תת|(ד)}} מקדם המדרג העירוני לעניין כל רשות מקומית יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} ברשות מקומית שמספר תחנות מיזם המטרו המתוכננות בשטחה הוא שלוש לכל היותר – 0.65; בסעיף זה, ”תחנה“ – נקודת עצירה לעלייה ולהורדה של נוסעים בקו מטרו מסוים;
{{ח:תתת|(2)}} ברשות מקומית שמספר תחנות מיזם המטרו המתוכננות בשטחה הוא ארבע או חמש – 0.8;
{{ח:תתת|(3)}} ברשות מקומית שמספר תחנות מיזם המטרו המתוכננות בשטחה גדול מחמש – 1.
{{ח:תת|(ה)}} לעניין נכס בבעלות משותפת, שחלה לגביו חובת תשלום היטל מימון המטרו, ישלם כל אחד מבעלי הנכס חלק יחסי מההיטל, כיחס חלקו בבעלות.
{{ח:תת|(ו)}} הועברה הבעלות בנכס, ישלם באותה שנה מי שהעביר את הבעלות בנכס חלק יחסי מהיטל מימון המטרו החל על הנכס, כיחס התקופה שבה היה הבעלים של הנכס באותה שנה, ובעל הנכס שהבעלות בנכס הועברה אליו ישלם את יתרת ההיטל.
{{ח:תת|(ז)}} שונה הייעוד או השימוש של נכס, כך שלאחר השינוי הנכס פטור מחובת תשלום היטל מימון המטרו לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}}, ישלם בעל הנכס חלק יחסי מהיטל מימון המטרו החל על הנכס, כיחס התקופה שבה הנכס לא היה פטור מחובת התשלום כאמור.
{{ח:תת|(ח)}} שונה הייעוד או השימוש של נכס, כך שלאחר השינוי הנכס חייב בתשלום היטל מימון המטרו לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}}, ישלם בעל הנכס חלק יחסי מהיטל מימון המטרו החל על הנכס, כיחס התקופה שבה הנכס לא היה פטור מחובת התשלום כאמור.
{{ח:תת|(ט)}} שטח הנכס, מקדם שיטת הארנונה ומקדם המדרג העירוני יחושבו, לשם קביעת סכום ההיטל, בהתאם לנתונים הקיימים ב־1 בינואר של שנת המס שלגביה משולם היטל מימון המטרו.
{{ח:תת|(י)}} הסכום כאמור בסעיף קטן (ב)(1) יתואם לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|סעיף 120ב לפקודת מס הכנסה}} כאילו היה תקרת הכנסה, ויעוגל לשקל החדש השלם הקרוב.

{{ח:סעיף|39|פטור מחובת תשלום היטל מימון המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} חובת תשלום היטל מימון המטרו לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}}, לא תחול על נכסים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נכס שמשולמת בעדו ארנונה לפי תעריף של דירת מגורים;
{{ח:תתת|(2)}} נכס הפטור, באופן מלא או חלקי, מתשלום ארנונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פיטורין)|פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פיטורין), 1938}}, כפי שמופיע במרשמי הרשות המקומית;
{{ח:תתת|(3)}} נכס בבעלות של רשות מקומית, חברה עירונית או תאגיד עירוני כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 249א|בסעיף 249א לפקודת העיריות}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שר האוצר, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי לקבוע, בצו, סוגי נכסים שהפטור מחובת תשלום היטל מימון המטרו לא יחול לגביהם, ובלבד שאותם נכסים משמשים להפקת הכנסה מעסק כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1) לפקודת מס הכנסה}}.

{{ח:סעיף|40|הודעה על מועד ההפעלה ותקופת החיוב בהיטל מימון המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל יודיע לרשות המקומית הנוגעת בדבר ולמנהל רשות המסים על יום תחילת הפעילות של רכבת תחתית (מטרו) במתחם השפעה מסוים (בסעיף זה – מועד ההפעלה), ויפרסם הודעה ברשומות על המועד כאמור (בסעיף זה – הודעה על מועד ההפעלה).
{{ח:תת|(ב)}} חובת תשלום היטל מימון המטרו תחול מיום 1 בינואר שלאחר שנת המס שבה פורסמה הודעה על מועד ההפעלה לעניין מתחם ההשפעה שבו נמצא הנכס (בסעיף זה – המועד הקובע).
{{ח:תת|(ג)}} היטל מימון המטרו ישולם לכל שנת מס, בתקופה של 30 שנים החל מהמועד הקובע.

{{ח:סעיף|41|יידוע בדבר חובת תשלום למחזיק|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} רשות מקומית שבתחומה נמצא נכס שחלה לגביו חובת תשלום היטל מימון המטרו, תשלח לכתובת הנכס, בתחילת כל שנת מס, הודעה שנועדה ליידע את בעל הנכס בדבר חובתו לשלם את היטל מימון המטרו (בסעיף זה – ההודעה); ואולם, חובת תשלום היטל מימון המטרו תחול על בעל הנכס בין שקיבל את ההודעה ובין שלאו.
{{ח:תת|(ב)}} ההודעה תכלול את פרטי הנכס הנדרשים לשם דיווח לרשות המסים לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}}, ותיערך בהתאם לנוסח שנקבע לפי סעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר יקבע את נוסח ההודעה, והיא תפורסם באתר האינטרנט של רשות המסים; הנוסח יכלול, בין השאר, את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הבהרה כי החובה לשלם את היטל מימון המטרו חלה על בעל הנכס ולא על המחזיק בנכס, וכי מקבל ההודעה, אם אינו בעל הנכס, אינו חייב להעבירה לבעל הנכס;
{{ח:תתת|(2)}} פירוט אופן החישוב של סכום ההיטל לעניין אותו נכס, לרבות פירוט המקדמים החלים ברשות המקומית שבה נמצא הנכס;
{{ח:תתת|(3)}} פירוט סוגי הנכסים הפטורים מחובת תשלום היטל מימון המטרו, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39}}.

{{ח:סעיף|42|יידוע בדבר חובת תשלום לבעלים הרשום במרשם המקרקעין|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה על המרשם, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}}, ימסור למנהל רשות המסים, עד 31 בדצמבר בשנת המס שבה פורסמה הודעה על מועד ההפעלה לעניין מתחם השפעה שבו נמצא הנכס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40}}, את פרטי הבעלים של הנכסים שנמצאים במתחמי השפעה, הרשומים במרשם המקרקעין.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} מנהל רשות המסים ישלח לבעל נכס כאמור בסעיף קטן (א), בתחילת שנת המס שבה חל המועד הקובע, הודעה שנועדה ליידע את בעל הנכס בדבר חובתו לשלם את היטל מימון המטרו.
{{ח:תתת|(2)}} הודעה כאמור בפסקה (1) תישלח, בהתאם לפרטים שנמסרו כאמור באותו סעיף קטן, לבעל נכס שיש יסוד להניח כי חלה לגביו חובת תשלום היטל מימון המטרו.
{{ח:תתת|(3)}} חובת תשלום היטל מימון המטרו תחול על בעל הנכס בין שקיבל את ההודעה ובין שלאו.

{{ח:סעיף|43|הבטחת אכיפה של תשלום היטל מימון המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבוע כי ההוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}} יחולו לעניין תשלום היטל מימון המטרו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|44|מערכת ממוחשבת לחישוב היטל מימון המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} החברה הממונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 55|סעיף 55}}, ואם לא מונתה – רשות המטרו, תפעיל ותתחזק, באמצעות אתר אינטרנט, מערכת ממוחשבת המאפשרת למשתמש בה לבדוק אם חלה על הנכס חובת תשלום של היטל מימון המטרו וכן לחשב את סכום היטל מימון המטרו שעשוי לחול על הנכס, בהתאם לפרטים שיזין; על אף האמור, שר האוצר רשאי לקבוע, בצו, גורם אחר שיפעיל ויתחזק את המערכת האמורה.

{{ח:סעיף|45|דיווח שנתי|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בעל נכס החייב בתשלום היטל מימון המטרו יגיש לפקיד השומה, מדי שנה, דוח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודת מס הכנסה}}, ולא יחולו לגביו באותה שנה ההוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 134א|סעיף 134א לפקודה האמורה}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעל נכס יצרף לדוח לפי סעיף קטן (א), דוח לעניין סכום היטל מימון המטרו שהוא חייב בתשלומו, שיכלול את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי הנכס שבשלו נדרש תשלום היטל מימון המטרו;
{{ח:תתת|(2)}} אופן החישוב של היטל מימון המטרו, לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38(ב)}}.

{{ח:סעיף|46|שומה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מסר בעל נכס דוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}}, יראו את הדוח האמור כקביעת סכום היטל מימון המטרו בידי אותו בעל נכס (בסעיף זה – שומה עצמית).
{{ח:תת|(ב)}} פקיד השומה רשאי לבדוק את השומה העצמית ולשום את בעל הנכס, ולעניין זה יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ט|חלק ט׳ לפקודת מס הכנסה}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (ב), פקיד השומה רשאי, לבקשת בעל הנכס או מיוזמתו, לתקן את השומה שנערכה לעניין היטל מימון המטרו אם הנתונים שנקבעו לשם הטלת ארנונה, שעל בסיסם נערכה שומת ההיטל, השתנו בעקבות השגה, ערר או ערעור שהוגשו לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ערר על קביעת ארנונה כללית)|חוק הרשויות המקומיות (ערר על ארנונה)}}; החלטת פקיד השומה בדבר תיקון השומה כאמור תתקבל בתוך שנה מיום שההחלטה בהשגה, בערר או בערעור, לפי העניין, הפכה להחלטה חלוטה; בסעיף קטן זה, ”החלטה חלוטה“ – החלטה שאין עליה עוד זכות ערעור.
{{ח:תת|(ד)}} פקיד השומה רשאי לשום את סכום היטל מימון המטרו שבעל הנכס חייב בו, כחלק מההליך לקביעת שומת ההכנסה של בעל הנכס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}, או בהליך נפרד.
{{ח:תת|(ה)}} פקיד השומה ישלח לבעל הנכס הודעה בדבר סכום היטל מימון המטרו שהוא חייב בו, כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 145|בסעיף 145(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 149|או 149 לפקודת מס הכנסה}}.

{{ח:סעיף|47|השגה וערעור|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על הודעת השומה לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(ה)}} ניתן להגיש השגה או ערעור לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ט פרק 2|פרק שני בחלק ט׳ לפקודת מס הכנסה}}, ובלבד שהשגה או ערעור כאמור יוגשו רק על יסוד טענה מהטענות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} המבנה או הקרקע אינם נמצאים במתחם השפעה;
{{ח:תתת|(2)}} הנכס נושא הודעת השומה הוא בבעלות של רשות מקומית, חברה עירונית או תאגיד עירוני, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39(א)(3)}};
{{ח:תתת|(3)}} מגיש ההשגה או הערעור אינו הבעלים של הנכס נושא הודעת השומה או שתקופת הבעלות שלו בנכס שונה מהתקופה שצוינה בהודעה;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין נכס בבעלות משותפת, נפלה בהודעת השומה טעות לעניין שיעור חלקו של בעל הנכס;
{{ח:תתת|(5)}} נפלה טעות חשבון בהודעת השומה;
{{ח:תתת|(6)}} נתון שלפיו חושב סכום ההיטל שונה מהנתון כפי שהוא מופיע בהודעת תשלום הארנונה.
{{ח:תת|(ב)}} על הליכי השגה וערעור הנוגעים לנתונים שנקבעו לשם הטלת ארנונה, שעל בסיסם נערכה שומת ההיטל לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}}, יוסיפו לחול הוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ערר על קביעת ארנונה כללית)|חוק הרשויות המקומיות (ערר על ארנונה)}}.

{{ח:סעיף|48|תשלום ההיטל וגבייתו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בעל נכס החייב בתשלום היטל מימון המטרו בשנת מס מסוימת, ישלם את ההיטל כאמור במועד שבו הוא חייב לשלם את מס ההכנסה החל על הכנסתו החייבת באותה שנת מס.
{{ח:תת|(ב)}} יראו את היטל מימון המטרו כמס הכנסה שבעל הנכס חייב לשלמו באותה שנה לעניין התשלום והגבייה של ההיטל, וההוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}} החלות על תשלום וגבייה של מס הכנסה, יחולו, בשינויים המחויבים, על תשלום היטל מימון המטרו וגבייתו.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין חישוב מס הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ב|חלקים ב׳ עד ז׳ לפקודת מס הכנסה}}, לא יראו את היטל מימון המטרו כחלק מהמס.

{{ח:סעיף|49|מקדמות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 48|בסעיף 48}}, לא יחולו על היטל מימון המטרו ההוראות בדבר תשלום מקדמות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק י פרק 2 סימן א|סימן א׳ לפרק שני בחלק י׳ לפקודת מס הכנסה}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי לקבוע הוראות לעניין תשלום מקדמות על חשבון היטל מימון המטרו, ורשאי הוא לקבוע כי ההוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 180|סעיפים 180}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 190|ו־190 לפקודת מס הכנסה}}, יחולו על מקדמות לפי סעיף קטן זה, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|50|עונשין|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 216|סעיפים 216(1), (3) ו־(4)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 216א|216א}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 216ב|216ב}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 217|217}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 220|220(2) עד (5)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 221|221}}, {{ח:פנימי|סעיף 224|224}}, {{ח:פנימי|סעיף 225|225}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 226|ו־226 לפקודת מס הכנסה}}, יחולו לעניין חובת דיווח ותשלום היטל לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג1|סימן זה}}, בשינויים המחויבים, ובשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 217|בסעיף 217}}, במקום ”במס“ יקראו ”בהיטל מימון המטרו“ ובמקום ”וסכום החסר בהכנסה שנקבעה מחמת אותם דו״ח או ידיעות לא נכונים או שעלולה היתה להיקבע“ יקראו ”וסכום ההיטל שנחסך מחמת אותם דוח או ידיעות לא נכונים או שעשוי היה להיחסך“;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 220|בסעיף 220}}, במקום ”ממס“, בכל מקום, יקראו ”מהיטל מימון המטרו“ ובמקום ”מסכום ההכנסה שהעלים, שהתכוון להעלים או שעזר להעלים“ יקראו ”מסכום ההיטל שנחסך, שהתכוון לחסוך או שעזר לחסוך“;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 221|בסעיף 221}}, במקום ”לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 215|הסעיפים 215-220}}“ יקראו ”מהעבירות כאמור בסעיף 28יג {{ח:הערה|[צ״ל: בסעיף 50]}} לחוק רכבת תחתית (מטרו), התשפ״ב–2021“;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 224|בסעיף 224}}, במקום ”לעניין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 215|הסעיפים 215-217}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 220|ו־220}}“ יקראו ”לעניין העבירות כאמור בסעיף 28יג {{ח:הערה|[צ״ל: בסעיף 50]}} לחוק רכבת תחתית (מטרו), התשפ״ב–2021“.

{{ח:סעיף|51|סמכויות פיקוח|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הסמכויות הנתונות לפקיד השומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 135|סעיפים 135}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 138|138}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 140|140}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 142|ו־142 לפקודת מס הכנסה}}, יהיו נתונות לו גם לשם שומה של היטל מימון המטרו לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}}, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 135|בסעיף 135}}, המילים ”או של בן זוגו ושל ילדיהם שהם זכאים בעדם לנקודות זיכוי או לנקודות קצבה“ והמילים ”ואולם רשאי אותו אדם לא לכלול בדו״ח את הונו ונכסיו של בן זוגו, אם צירף הצהרה חתומה בידי אותו בן זוג כי יגיש דו״ח נפרד על הונו ונכסיו; הוגשה הצהרה כאמור, יוגש הדו״ח במועד שבו חייב בן הזוג להגיש את הדו״ח כאמור“ – לא ייקראו.
{{ח:תת|(ב)}} הפעלת הסמכויות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 135|סעיפים 135}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 138|ו־138 לפקודת מס הכנסה}}, כאמור בסעיף קטן (א), תיעשה בהתאם לנהלים פנימיים שיקבע מנהל רשות המסים.

{{ח:סעיף|52|העברת מידע בידי הרשות המקומית בדבר נכסים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} רשות מקומית תעביר למנהל רשות המסים, עד 31 במרץ בכל שנה, פירוט של הנכסים העסקיים שנמצאים במתחם השפעה שבתחומה ושטחם, וכן פרטים הנדרשים לשם חישוב היטל מימון המטרו, ובכלל זה פרטי בעל הנכס, ואם פרטיו אינם ידועים לה – פרטי המחזיק בנכס.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל רשות המסים ישמור את המידע שהגיע לידיו לפי סעיף זה במאגר מידע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}, והמידע יימחק ממאגר המידע ב־31 בדצמבר של השנה השלישית שלאחר השנה שבה נמסר.
{{ח:תת|(ג)}} פקיד השומה לא יפנה בבקשה לקבלת מידע לעניין היטל מימון המטרו, למי ששמו הועבר על ידי הרשות המקומית כמחזיק בנכס, אלא אם כן פקיד השומה עשה מאמץ סביר לפנות לבעלים הרשום של הנכס במרשם המקרקעין; פנה פקיד השומה למחזיק בנכס כאמור, יבהיר לו כי חובת תשלום היטל מימון המטרו אינה מוטלת עליו וכי הוא אינו חייב להודיע לבעל הנכס על חובתו לשלם את ההיטל.

{{ח:סעיף|53|סמכויות אכיפה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} התעורר חשד לביצוע עבירה לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג1|סימן זה}}, רשאי מי שהוסמך לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 227|סעיף 227 לפקודת מס הכנסה}} לעשות שימוש בסמכויות הנתונות לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 227|בפסקאות (1) ו־(2) לסעיף האמור}} לשם מניעת עבירות לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג1|סימן זה}} או לשם גילוין.

{{ח:סעיף|54|הוראות כלליות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 144|סעיף 144 לפקודת מס הכנסה}} וההוראות הכלליות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק יב|חלק י״ב לאותה פקודה}}, יחולו, בשינויים המחויבים, על היטל מימון המטרו.

{{ח:סעיף|55|מינוי החברה הממונה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות}}, שר האוצר, באישור הממשלה, רשאי למנות חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית, אשר תסייע לרשות המסים במילוי התפקידים כמפורט להלן ({{ח:פנימי|פרק ג סימן ג1|בסימן זה}} – החברה הממונה), ובלבד שהחברה הממונה לא תפעיל סמכות הכרוכה בהפעלה של שיקול הדעת שניתן למנהל רשות המסים או לפקיד שומה לפי דין:
{{ח:תתת|(1)}} תפעול והחזקה של מערכת ממוחשבת לפי {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}};
{{ח:תתת|(2)}} תכנון, הקמה, תפעול והחזקה של מערכת הגבייה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 56|בסעיף 56}} בעבור רשות המסים, לרבות הפקה ומסירה של הודעות לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג1|סימן זה}};
{{ח:תתת|(3)}} תכנון, הקמה ותפעול של מוקד שירות לקוחות לעניין גביית היטל מימון המטרו.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על מינוי החברה הממונה תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} החברה הממונה תפעל לעניין {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג1|סימן זה}} לפי הנחיות מנהל רשות המסים ותחת פיקוחו.

{{ח:סעיף|56|מערכת הגבייה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} רשות המסים רשאית לגבות את המס על ידי החברה הממונה, אם מונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 55|סעיף 55}}, באמצעות מערכת המופעלת באופן אלקטרוני או באופן אחר.

{{ח:סעיף|57|החלת הוראות לעניין גבייה באמצעות החברה הממונה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 30|סעיפים 30}}, {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 31|31}}, {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 34|34}}, {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 35|35}}, {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 36|36}}, {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 37|37}} למעט {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 37|סעיף קטן (ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 40|40}} {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 41|ו־41 לחוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן, התשפ״ב–2021}}, יחולו לעניין גבייה באמצעות החברה הממונה, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 31|בסעיף 31}}, המילים ”או במפעיל הפרטי“ – לא ייקראו;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 34|בסעיף 34}}, ברישה, במקום ”למידע האמור {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 32|בסעיף 32(3) עד (6)}}“ יקראו ”למידע הנדרש לשם קביעת סכום היטל מימון המטרו“, והמילים ”או במפעיל הפרטי שאיתו התקשרה החברה הממונה לשם כך“ – לא ייקראו, ובפסקה (1), במקום ”ערר“ יקראו ”השגה או ערעור“;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 35|בסעיף 35}}, בכל מקום, המילים ”או למפעיל הפרטי“ – לא ייקראו;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 36|בסעיף 36}}, המילים ”או למפעיל הפרטי“, המילים ”או המפעיל הפרטי“ והמילים ”או במפעיל הפרטי“ – לא ייקראו;
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 37|בסעיף 37(א)}}, במקום ”כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 32|בסעיף 32}}“ יקראו ”שהוא מידע הנדרש לשם קביעת סכום היטל מימון המטרו“;
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 40|בסעיף 40}}, במקום ”המידע המפורט השמור במערכת הגבייה לגבי כל רכב, למעט מידע מותמם כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 37|בסעיף 37(ב)}}“ יקראו ”המידע הנדרש לשם קביעת סכום היטל מימון המטרו“;
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:חיצוני|חוק מס להפחתת גודש התנועה באזור גוש דן#סעיף 41|בסעיף 41}}, במקום ”החברה הממונה והמפעיל הפרטי“ יקראו ”והחברה הממונה“.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”המידע הנדרש לשם קביעת סכום היטל מימון המטרו“ – מידע כמפורט להלן לעניין שנת המס שבעדה נגבה היטל מימון המטרו:
{{ח:תתת|(1)}} זהות הבעלים בנכס, ואם הנכס בבעלות משותפת – שיעור חלקו של כל אחד מבעלי הנכס;
{{ח:תתת|(2)}} תקופת הבעלות של בעל הנכס;
{{ח:תתת|(3)}} שטח הנכס;
{{ח:תתת|(4)}} סיווג הנכס לעניין הפטור מחובת תשלום ההיטל לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39}};
{{ח:תתת|(5)}} מקדם שיטת הארנונה החל על הנכס;
{{ח:תתת|(6)}} מקדם המדרג העירוני החל על הנכס;
{{ח:תתת|(7)}} סכום ההיטל ששילם בעל הנכס שלא באמצעות מערכת הגבייה, ומועדי התשלום.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: פיתוח מקרקעין מיועדים|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|58|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳}}|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל קרקע“ – מי שבמועד פרסום ההודעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הקרקעות}} היה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שרשום בפנקסי המקרקעין כבעלים של הקרקע או מי שזכאי להירשם כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} בעל זכות חכירה ראשית בקרקע שהיא מקרקעי ישראל, על פי חוזה חכירה שמטרתו מגורים, תעשייה, מסחר או מלונאות, או מי שהועברה לו הזכות על ידי בעל זכות חכירה כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיני רכישת קרקעות“ – {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)|פקודת הקרקעות}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור|והחוק לתיקון דיני הרכישה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכויות הבנייה המקוריות“ – השטח הכולל המותר לבנייה במקרקעין מיועדים כפי שהיה קבוע לפני אישור תמ״א 70;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין מיועדים“ – מקרקעין במתחמי השפעה המיועדים לשמש אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מתחם דפו כפי שנקבע בתמ״א 70;
{{ח:תתת|(2)}} תחנת מטרו מיועדת לפיתוח;
{{ח:תתת|(3)}} מרכז תחבורתי משולב;
{{ח:תתת|(4)}} תת־הקרקע של תחנה למערכת תחבורה עתירת נוסעים שנקבעה בתוכנית המטרו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השטח המיועד לפיתוח“ – השטח הכולל המותר לבנייה במקרקעין מיועדים שנקבע לפי תמ״א 70, לפי התוכנית המפורטת הראשונה שאושרה לגבי המקרקעין המיועדים והמקיימת את התנאים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 60|בסעיף 60(א)(1) ו־(2)}}, או לפי תוכנית המקיימת את התנאים האמורים שתיקנה תוכנית כאמור, אם הופקדה בתוך חמש שנים מיום שאושרה התוכנית הראשונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחנת מטרו מיועדת לפיתוח“ – תחנת מטרו המוקמת על מקרקעין שברובם לא היו מיועדים לדרך ערב אישור תוכנית המטרו, בהתאם לתוכנית מקומית או לתוכנית מפורטת כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}.

{{ח:סעיף|59|החלת הוראות לפי דיני רכישת קרקעות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} ההוראות לפי דיני רכישת קרקעות יחולו על רכישת זכויות במקרקעין מיועדים, אם לא נקבעו הוראות אחרות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף|60|רכישת זכויות במקרקעין מיועדים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} פורסמה הודעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)#סעיף 7|סעיף 7 לפקודת הקרקעות}} לגבי מקרקעין מיועדים, יוקנה למדינה השטח המיועד לפיתוח במקרקעין האמורים; המדינה רשאית לממש את השטח המיועד לפיתוח מיזם המטרו, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בבקשה להיתר או להרשאה מכוח תוכנית המטרו נכללו הוראות מפורטות לעניין אפשרות המימוש והתנאים ההנדסיים למימוש השטח המיועד לפיתוח;
{{ח:תתת|(2)}} אפשרות המימוש בשטח המיועד לפיתוח כרוכה בשימושים הכלולים בתוכנית המטרו מבחינה הנדסית, על פי חוות דעת מהנדס רשוי כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|חוק המהנדסים והאדריכלים}}, שמינתה המועצה המאסדרת;
{{ח:תתת|(3)}} שר האוצר מסר לבעל הקרקע הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיף 65(1)}}, בעניין זכותו לממש את השטח המיועד לפיתוח בעצמו או לקבל פיצוי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61}}, נוסף על הפיצוי שהוא זכאי לו לפי דיני רכישת קרקעות, בכפוף להוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בדיני רכישת קרקעות, בחישוב הפיצויים בעד רכישת זכויות במקרקעין מיועדים, לא יובאו בחשבון שינויים בזכויות הבנייה המקוריות שחלו בעקבות תמ״א 70 או בעקבות תוכנית אחרת שהחליפה אותה.
{{ח:תת|(ג)}} לא התקיימו התנאים בסעיף קטן (א)(1) או (2), לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן זה}} לעניין מימוש על ידי המדינה ויחולו הוראות דיני רכישת קרקעות.

{{ח:סעיף|61|פיצוי נוסף|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} פורסמה הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 60|בסעיף 60(א)}}, יהיה בעל הקרקע זכאי לפיצוי נוסף על הפיצוי האמור {{ח:פנימי|סעיף 60|בסעיף 60(ב)}}, בשיעור של 70% מהתמורה המתקבלת בפועל משיווק השטח המיועד לפיתוח, כולו או חלקו, לאחר שהופחתו ממנה פיצויים ששולמו לפי דיני רכישת קרקעות בעד זכויות הבנייה המקוריות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 60|בסעיף 60(ב)}}; בסעיף קטן זה, ”התמורה משיווק השטח המיועד לפיתוח“ – הכספים שהתקבלו ממכירת הזכויות בשטח המיועד לפיתוח, בניכוי כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עלויות התכנון, הפיתוח, הביסוס והקירוי הנדרשות למימוש השטח המיועד לפיתוח;
{{ח:תתת|(2)}} סכום בגובה היטל ההשבחה ומס השבחת המטרו שהיה חל בשל השטח המיועד לפיתוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 63|בסעיף 63(1)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הכנסות המדינה משיווק השטח המיועד לפיתוח, בניכוי החלק שיועבר לבעל הקרקע כאמור בסעיף קטן (א) ובניכוי הוצאות או התחייבויות כדין המוטלות על המדינה לשם מימוש השטח המיועד לפיתוח, ישמשו למימון מיזם המטרו בלבד.

{{ח:סעיף|62|זכות למימוש על ידי בעל הקרקע|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 60|בסעיף 60}}, ובכפוף לתנאים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 63|בסעיף 63}}, בעל הקרקע שלגביה נוסף השטח המיועד לפיתוח, שבבעלותו לפחות 50% מהקרקע, רשאי לממש בעצמו את השטח המיועד לפיתוח, ואם הייתה הקרקע בבעלות משותפת של כמה בעלי קרקע – הם רשאים לפעול יחד למימוש השטח המיועד לפיתוח, בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בבעלותם יחד 50% לפחות מזכויות הבעלות בקרקע;
{{ח:תתת|(2)}} בעלי הקרקע התאגדו כחברה לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}}, או כשותפות לפי {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|פקודת השותפויות [נוסח חדש], התשל״ה–1975}} ({{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|בסימן זה}} – הקבוצה), והקבוצה מינתה מורשה חתימה מטעמה שהוסמך לחייב ולזכות אותה בחתימתו לכל דבר ועניין;
{{ח:תתת|(3)}} הקבוצה הציעה לכלל בעלי הקרקע להצטרף להליך מימוש השטח המיועד לפיתוח, בתנאים זהים לתנאים שנקבעו לכלל חברי הקבוצה, וניתן להם פרק זמן של 60 ימים לקבל החלטה בעניין.
{{ח:תת|(ב)}} במימוש לפי סעיף זה ימומשו מלוא זכויות המימוש בקרקע, של כלל בעלי הקרקע, ובלבד שלכלל בעלי הקרקע שלא הצטרפו להליך מימוש השטח המיועד לפיתוח הוצע, בתוך 120 ימים מיום הודעת השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיף 65(1)}}, הסדר סביר בכל הנוגע להליך המימוש; בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן זה, אי־הסכמה בנוגע להסדר לפי סעיף קטן זה, ובכלל זה לעניין תשלומים, או הגשת תביעה לפיצויים, לא יהיו עילה לעיכוב המימוש לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין חוכר במקרקעי ישראל כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 58|בפסקה (2) להגדרה ”בעל קרקע“}}, הזכות למימוש לפי סעיף זה תהיה כפופה לחוזה החכירה המקורי ותנאיו.

{{ח:סעיף|63|תנאים לעניין מימוש על ידי בעל קרקע או קבוצה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא יממשו בעל קרקע או קבוצה כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 62|בסעיף 62(א)(2)}}, לפי העניין, את השטח המיועד לפיתוח, אלא אם כן התקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הם שילמו למדינה סכום בגובה היטל ההשבחה ומס השבחת המטרו שהיה חל על השטח המיועד לפיתוח לפי חוק זה, אלמלא רכשה המדינה את הזכויות במקרקעין המיועדים לפי חוק זה; הסכום יחושב בהתאם לשומה שיערוך השמאי הממשלתי הראשי לגבי השטח המיועד לפיתוח; לעניין פסקה זו –
{{ח:תתת|(א)}} שולם סכום שקבע השמאי הממשלתי, לא יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 196א|סעיף 196א}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3|והתוספת השלישית לחוק התכנון והבנייה}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 21|סעיף 21 שבה}}, בשינויים המחויבים, והוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳ לפרק ג׳ לחוק זה}};
{{ח:תתת|(ב)}} חלקו בעל הקרקע או הקבוצה על הסכום שקבע השמאי הממשלתי לפי פסקה זו, ייושב הסכסוך בידי שמאי מכריע או ועדת ההשגות כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)#סעיף 9א|בסעיף 9א לפקודת הקרקעות}}, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)#סעיף 9א|הסעיף האמור}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(2)}} הם שילמו למדינה סכום בשווי ההוצאות שהוציאה בעד תכנון השטח המיועד לפיתוח, העמקת היסודות ובינוי הקירוי מעל המקרקעין המיועדים והוצאות סבירות אחרות שהוציאה המדינה לשם מימוש השטח המיועד לפיתוח, והכול בהתאם לקביעת שר האוצר או מי שהוא הסמיך לכך;
{{ח:תת|(3)}} הם התחייבו בהסכם שערך שר האוצר או מי מטעמו לאחר התייעצות עם שר הפנים ויכלול את כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} הגדרת זמן סביר לגמר בנייה במלוא השטח המיועד לפיתוח ואבני הדרך להבטחת המימוש כאמור;
{{ח:תתת|(ב)}} הסדרת הממשק שבין פעילות מערכת המטרו ובין השימושים המותרים במקרקעין המיועדים, ובכלל זה הסדרת היבטי הפיתוח והתפעול;
{{ח:תתת|(ג)}} קביעת מנגנונים להבטחת עמידת בעל הקרקע או הקבוצה בהוראות כל דין, ובכלל זה הוראות החלות על המקרקעין המיועדים מכוח תוכנית לגבי מימוש השימושים המותרים בהם, וכן מתן ערובות לעמידה בהוראות כאמור;
{{ח:תתת|(ד)}} תנאים נוספים הנדרשים למימוש השימושים המותרים במקרקעין המיועדים תוך המשך פעילות סדירה ותקינה של מערכת המטרו.

{{ח:סעיף|64|הודעה על הפקדת תוכנית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} הופקדה במוסד תכנון תוכנית לשטח המיועד לפיתוח, או הועברה תוכנית כאמור להערות הוועדות המחוזיות, לפי העניין, יודיע שר האוצר לבעל הקרקע על הפקדת התוכנית בתוך שלושים ימים.

{{ח:סעיף|65|הוראות ביצוע – מימוש שטח מיועד לפיתוח לאחר אישור תוכנית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} אושרה תוכנית המגדילה את השטח הכולל המותר לבנייה במקרקעין מיועדים, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בתוך 60 ימים מיום אישור התוכנית יודיע שר האוצר לבעל הקרקע על זכותו לממש את השטח המיועד לפיתוח ועל התנאים למימוש כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 62|בסעיפים 62}} {{ח:פנימי|סעיף 63|ו־63}}, בהתאמה, או על זכותו לקבל פיצוי, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61}}, נוסף על הפיצוי שהוא זכאי לו לפי דיני רכישת קרקעות; הודיע שר האוצר כאמור, ימסור לו בעל הקרקע, בתוך 90 ימים ממועד מתן הודעת שר האוצר לפי פסקה זו, הודעה בכתב שיציין בה אם בכוונתו לממש את השטח המיועד לפיתוח;
{{ח:תת|(2)}} מסר בעל הקרקע הודעה על כוונתו לממש את השטח המיועד לפיתוח, ימלא אחר ההוראות והתנאים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 62|בסעיפים 62}} {{ח:פנימי|סעיף 63|ו־63}} בתוך תקופה שלא תעלה על 180 ימים מיום שמסר הודעה לפי פסקה זו; לבקשת בעל הקרקע, שר האוצר רשאי להאריך תקופה זו ב־60 ימים נוספים;
{{ח:תת|(3)}} עמד בעל הקרקע במלוא ההוראות והתנאים כאמור בפסקה (2), יוקנה לו השטח המיועד לפיתוח בהתאם להודעה שימסור שר האוצר לרשם המקרקעין לעניין זה, וייערכו הרישומים הנדרשים בפנקסי המקרקעין בהתאם.

{{ח:סעיף|66|מימוש על ידי שר האוצר|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא מסר בעל הקרקע הודעה לשר האוצר לפי {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיף 65(2)}}, או שלא עמד בהוראות או בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 62|בסעיפים 62}} {{ח:פנימי|סעיף 63|ו־63}} בתוך התקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 65|בסעיף 65(2)}}, רשאי שר האוצר לממש את השטח המיועד לפיתוח, ובכלל זה להעביר את הבעלות בו לאחר.
{{ח:תת|(ב)}} הוקנה השטח המיועד לפיתוח לבעל הקרקע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 65|בסעיף 65(3)}}, ולא עמד בעל הקרקע בהתחייבות, אחת או יותר, לפי ההסכם האמור {{ח:פנימי|סעיף 63|בסעיף 63(3)}}, רשאי שר האוצר לתת לו, בהודעה בכתב, ארכה של 90 ימים לתיקון ההפרה; חלפו 90 הימים כאמור ולא תיקן בעל הקרקע את ההפרה, רשאי שר האוצר, לאחר שנתן לבעל הקרקע הזדמנות להשמיע את טענותיו, להורות בצו על הקניית השטח המיועד לפיתוח למדינה; הורה כאמור, יוקנה השטח המיועד לפיתוח למדינה וייערכו הרישומים הנדרשים בפנקסי המקרקעין; כמו כן ימומשו הערובות שהעמיד בעל הקרקע לפי ההסכם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 63|בסעיף 63(3)(ג)}}.
{{ח:תת|(ג)}} חל האמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), יהיה בעל הקרקע זכאי לפיצוי נוסף בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 61|לסעיף 61}}.
{{ח:תת|(ד)}} הוקנה השטח המיועד לפיתוח למדינה ולא מומש בתוך שבע שנים מהיום שבו ניתנו היתר בנייה או הרשאה לבינוי מקרקעין מיועדים, ימסור שר האוצר לבעל הקרקע הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 65|בסעיף 65(1)}} ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 62|סעיפים 62 עד 65}}, וישוב וימסור הודעה כאמור בסעיף קטן זה לבעל הקרקע בחלוף חמש שנים נוספות, וכן בחלוף שלוש השנים שלאחריהן, ובלבד שבמהלך התקופות שחלפו בין הודעות השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיף 65(1)}} ולפי סעיף קטן זה, טרם מומש, במצטבר, השטח המיועד לפיתוח כאמור; לעניין סעיף קטן זה, ”מימוש“ – מכירה או העברה בדרך אחרת של 25% לפחות מהשטח המיועד לפיתוח.
{{ח:תת|(ה)}} חלפו שבע שנים מהמועד שבו ניתנו היתר בנייה או הרשאה לבינוי מקרקעין מיועדים בשטח המיועד לפיתוח, וטרם הוחל בביצוע קירוי המקרקעין המיועדים בשטח האמור, יוקנה השטח המיועד לפיתוח לבעל הקרקע, אם לא ויתר על ההקניה כאמור בסעיף קטן (ו), בהתאם להודעה שימסור שר האוצר לרשם המקרקעין לעניין זה, וייערכו הרישומים הנדרשים בפנקסי המקרקעין בהתאם; שר האוצר רשאי להאריך, בהחלטה בכתב, את התקופה האמורה, ובלבד שלא תעלה על 10 שנים מהמועד שבו ניתנו היתר בנייה או הרשאה לבינוי המקרקעין המיועדים בשטח המיועד לפיתוח כאמור.
{{ח:תת|(ו)}} שר האוצר ימסור לבעל הקרקע הודעה על חלוף התקופה האמורה בסעיף קטן (ה) ועל זכותו לוותר על הקניית השטח המיועד לפיתוח; בעל הקרקע רשאי להודיע לשר האוצר, בתוך 90 ימים מיום מסירת הודעה כאמור, כי הוא מוותר על הקניית השטח המיועד לפיתוח.
{{ח:תת|(ז)}} השטח המיועד לפיתוח יוקנה לבעל הקרקע בהתאם לאמור בסעיף קטן (ה), לאחר שישיב למדינה סכום בגובה ההוצאות שהוציאה בעד תכנון השטח המיועד לפיתוח, העמקת היסודות וכן כל הוצאה אחרת שהוציאה המדינה לשם מימוש השטח המיועד לפיתוח, והכול בהתאם לקביעת שר האוצר או מי שהוא הסמיך לכך; ואולם, הודיע בעל הקרקע כי הוא מוותר על הקניית השטח המיועד לפיתוח כאמור בסעיף קטן (ו) או לא השיב למדינה את הסכום כאמור, רשאי שר האוצר להשתמש בקרקע לכל מטרה שהיא, לרבות העברת הבעלות בה לאחר, בכפוף להוראות כל דין, בלא תשלום כל פיצוי נוסף בשל כך.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: העברת תקבולים מרשות מקרקעי ישראל|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|67|העברת תקבולים מרשות מקרקעי ישראל|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, לשם מימון הבנייה והפיתוח של מיזם המטרו, רשות מקרקעי ישראל תעביר לאוצר המדינה בכל שנה, עד יום 31 בדצמבר של אותה שנה, מחצית מהתקבולים שהתקבלו על ידה בשנה האמורה בעד ביצוע עסקה במקרקעי ישראל הכלולים במתחם ההשפעה (בסעיף זה – חלק התקבולים השנתיים).
{{ח:תת|(ב)}} לא עלה חלק התקבולים השנתיים על 500 מיליון שקלים חדשים בשנה מסוימת, תעביר רשות מקרקעי ישראל לאוצר המדינה במועד האמור בסעיף קטן (א) סכום של לפחות 500 מיליון שקלים חדשים, ויראו את ההפרש שבין הסכום שהועבר ובין חלק התקבולים השנתיים כמקדמה על חשבון חלק התקבולים השנתיים שהעברתו תידרש בשנים שלאחר מכן.
{{ח:תת|(ג)}} חלק התקבולים השנתיים וסכומים כאמור בסעיף קטן (ב) יועברו לאוצר המדינה כתקבולים למימון הוצאה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק יסודות התקציב}}.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: ועדה לפיצויים למיזם המטרו|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|68|ועדה לפיצויים למיזם המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 197|בסעיף 197(ב) לחוק התכנון והבנייה}}, תביעה לפיצויים ביחס לתכניות תשתית לאומית {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת}} תוגש לוועדה לפיצויים למיזם המטרו.
{{ח:תת|(ב)}} הרכב הוועדה לפיצויים למיזם המטרו יהיה כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} עורך דין, בעל ותק של חמש שנים לפחות, המצוי בענייני תכנון ובנייה, שימנו שר הפנים ושר המשפטים כאחד, והוא יהיה היושב ראש; לא ימונה עורך דין כאמור אם לדעת השרים קיים ניגוד עניינים בין תפקידו כיושב ראש ובין עיסוקיו האחרים;
{{ח:תתת|(2)}} נציג מנהל התכנון, הבקיא בענייני תכנון ובנייה;
{{ח:תתת|(3)}} בעל תואר אקדמי בתחום הכלכלה, מינהל עסקים, ראיית חשבון או ההנדסה, או השכלה מתאימה אחרת, שימנה שר האוצר, ובלבד שאינו עובד המדינה, עובד ועדה מקומית, רשות מקומית או רשות המטרו; לא ימונה אדם כאמור אם לדעת שר האוצר קיים ניגוד עניינים בין תפקידו כחבר בוועדה ובין עיסוקיו האחרים.

{{ח:סעיף|69|סמכויות הוועדה לפיצויים למיזם המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} סמכות הוועדה לפיצויים למיזם המטרו היא לדון ולהחליט בתביעת פיצויים ביחס לתכניות תשתית לאומית המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת}} בהתאם להוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#פרק ט|פרק ט׳ לחוק התכנון והבנייה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|70|תחולת הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}} על הוועדה לפיצויים למיזם המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 12א|סעיפים 12א(ב1)}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 12ב|12ב(ב), (ג) ו־(ד)(1)}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 12ד|12ד}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 12ה|12ה(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 197|197}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 198|ו־198 לחוק התכנון והבנייה}} יחולו על הוועדה לפיצויים למיזם המטרו, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: פעילות גורם מוסמך לקידום מיזם המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:קטע3|פרק ד סימן א|סימן א׳: עדיפות מיזם המטרו|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|71|מתן עדיפות לטיפול בעניין הנוגע למיזם המטרו ומינוי גורם מרכז|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} גורם מוסמך יטפל בכל עניין הנוגע לקידום מיזם המטרו בהקדם האפשרי ולא יאוחר מהמועדים הקבועים בחוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} גורם מוסמך ימנה את אחד מעובדיו שיהיה אחראי לרכז את הטיפול בכל עניין הקשור למיזם המטרו, ובכלל זה ייתן מענה לפניות של חברה מבצעת בעניין כאמור.

{{ח:סעיף|72|פניית חברה מבצעת לגורם מוסמך|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} גורם מוסמך ישיב לפניית חברה מבצעת בכל עניין הקשור למיזם המטרו, בתוך 21 ימים מיום פנייתה אליו, אלא אם כן נקבע לכך מועד אחר בדין.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), פנתה חברה מבצעת לגורם מוסמך בבקשה למתן אישור לביצוע פעולה (בסעיף זה – בקשת חברה מבצעת לאישור), יחליט הגורם המוסמך בדבר מתן האישור בתוך 28 ימים מיום הגשת הבקשה בהתאם להוראות סעיף קטן (ד) או בתוך תקופה אחרת אם נקבעה לכך לפי דין (בסעיף זה – התקופה למענה), ואם סירב לבקשה, ימסור את תשובתו המנומקת לבקשה עד תום התקופה למענה.
{{ח:תת|(ג)}} לא השיב הגורם המוסמך לבקשת חברה מבצעת לאישור עד תום התקופה למענה, יראו, בתום התקופה למענה, כאילו קיבלה החברה המבצעת אישור בהתאם לבקשתה והחברה המבצעת תמסור על כך הודעה בכתב לגורם המוסמך; בהודעה כאמור תפרט החברה המבצעת את מועד ביצוע הפעולה, אולם מסירת ההודעה או אי־מסירתה לא תשפיע על תוקף האישור ועל מועד מתן האישור.
{{ח:תת|(ד)}} בקשת חברה מבצעת לאישור תכלול את כלל המסמכים הדרושים למתן האישור, בהתאם להנחיות הגורם המוסמך, אם ניתנו.
{{ח:תת|(ה)}} לבקשת גורם מוסמך ומנימוקים מיוחדים שיירשמו, המועצה המאסדרת רשאית –
{{ח:תתת|(1)}} להאריך את התקופות האמורות בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) בתקופה שלא תעלה על 14 ימים;
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע כי הוראות סעיף קטן (ג) לא יחולו לעניין בקשה מסוימת, אם מצאה שמתן אישור לביצוע פעולה לגבי אותה בקשה עלול לסכן באופן משמעותי את האינטרס הציבורי.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על ועדת התדרים כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת הטלגרף האלחוטי|בפקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל״ב–1972}}.

{{ח:סעיף|73|איסור התניית אישור או ביצוע פעולה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} גורם מוסמך לא יתנה, במישרין או בעקיפין, מתן אישור לביצוע פעולה, לרבות ביצוע פעולה נלווית הנדרשת מהגורם המוסמך בשל הבקשה, בביצוע פעולה על ידי החברה המבצעת שאינה נוגעת באופן ישיר לאישור המבוקש.

{{ח:קטע3|פרק ד סימן ב|סימן ב׳: תיאום תשתיות|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|74|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|סימן ב׳}}|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת לאומית לתיאום תשתיות“ – מערכת ממוחשבת לתיאום תשתיות שאת פרטיה פרסם המנהל הכללי של משרד התחבורה באתר האינטרנט של המשרד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח סמוך“ – שטח שלא יעלה על רדיוס של שבעה קילומטרים מתחומי תוכנית המטרו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיאום תשתיות“ – תיאום בין חברה מבצעת לגוף תשתית לשם ביצוע עבודות להקמת מיזם המטרו, ובכלל זה תיאום לפי דין או לפי תוכנית או היתר מכוח {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}.

{{ח:סעיף|75|מערכת לאומית לתיאום תשתיות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} פניית חברה מבצעת לגורם מוסמך בכל עניין הנוגע לתיאום תשתיות ותשובת הגורם המוסמך לפנייה כאמור ייעשו באמצעות מערכת לאומית לתיאום תשתיות.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה המאסדרת רשאית להורות כי פניית חברה מבצעת או תשובת גורם מוסמך כאמור בסעיף קטן (א) ייעשו במתכונת אחרת מהאמור באותו סעיף קטן, כפי שתקבע, אם מצאה כי מתקיימות נסיבות חריגות בעניין מסוים.

{{ח:סעיף|76|העברת מידע מגוף תשתית לחברה מבצעת|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, גוף תשתית יעביר לחברה מבצעת, בתוך 21 ימים מיום פנייתה אליו, כל מידע בעניין תשתית ומבנים שהוא מחזיק או מפעיל בשטח תוכנית המטרו או בשטח סמוך, ובכלל זה תיעוד מעודכן של מצב התשתית, מיקומה או מבנים קיימים ומתוכננים באותו שטח; המועצה המאסדרת רשאית להרחיב את השטח הסמוך לעניין מסוים, מטעמים מיוחדים שיירשמו.
{{ח:תת|(ב)}} חברה מבצעת תנקוט את האמצעים הנדרשים לשם שמירה על סודיות המידע שהועבר אליה לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|77|פניית חברה מבצעת לגוף תשתית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} חברה מבצעת המעוניינת לערוך תיאום תשתיות, תפנה לגוף התשתית בבקשה לכך ({{ח:פנימי|פרק ד סימן ב|בסימן זה}} – בקשה לתיאום); כללה הבקשה לתיאום דרישה לביצוע עבודות בידי גוף התשתית, תצרף החברה המבצעת הצעה מפורטת לביצוע העבודה המבוקשת.
{{ח:תת|(ב)}} גוף תשתית ישיב לבקשה לתיאום בתוך 21 ימים מיום פניית החברה המבצעת אליו, ואם התבקשה העתקת תשתית – בתוך 28 ימים מיום פנייתה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} גוף תשתית שדחה את הצעת החברה המבצעת שצורפה לבקשה לתיאום, יצרף לתשובתו הצעה חלופית לביצוע הפעולות הנדרשות בהתאם לבקשה (בסעיף זה – הצעה חלופית); הייתה בבקשה לתיאום דרישה להעתקת תשתית, יפרט גוף התשתית בהצעה החלופית התייחסות להקמה של תשתית מסוג ובהיקף של התשתית שהעתקתה נדרשה, אלא אם כן התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אין בהקמה של תשתית מסוג או בהיקף אחר השפעה על עלות מיזם המטרו או על מועד השלמתו;
{{ח:תתת|(2)}} הוועדה המנהלת, לאחר פניית גוף התשתית אליה, מצאה כי בנסיבות העניין מתקיים טעם המצדיק זאת; תשובת הוועדה המנהלת תינתן בתוך 14 ימים מיום פניית גוף התשתית.
{{ח:תת|(ד)}} לבקשת גוף תשתית ומטעמים מיוחדים שיירשמו, המועצה המאסדרת רשאית להאריך את התקופות האמורות בסעיף קטן (ב), בשבעה ימים נוספים.

{{ח:סעיף|78|ביצוע עבודות על ידי חברה מבצעת|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא השיב גוף תשתית לבקשה לתיאום בתוך התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 77|בסעיף 77(ב) או (ד)}}, לפי העניין, רשאית החברה המבצעת, באישור יושב ראש המועצה המאסדרת, לבצע את העבודה בהתאם להצעתה כפי שצורפה לבקשה, במקום גוף התשתית; החברה המבצעת תמסור לגוף התשתית הודעה בכתב על כוונתה לבצע את העבודות כאמור ועל המועד לביצוע העבודות.
{{ח:תת|(ב)}} לאחר השלמת ביצוע העבודות בהתאם להוראות סעיף קטן (א), תמסור החברה המבצעת הודעה על כך לגוף התשתית והתשתית תעבור לידי גוף התשתית, ויראו את העבודות שביצעה החברה המבצעת בקשר לאותה תשתית לכל עניין כאילו בוצעו על ידי גוף התשתית.
{{ח:תת|(ג)}} ביצעה חברה מבצעת עבודות בהתאם להוראות סעיף קטן (א), והעבודות גרמו נזק לתשתית, לא תהיה לגוף התשתית שמפעיל את התשתית או מחזיק בתשתית כאמור עילת תביעה כלפי החברה המבצעת בשל הנזק, אם התרחשות הנזק הייתה יכולה להימנע לו גוף התשתית היה משיב לבקשה לתיאום במועד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 77|בסעיף 77(ב) או (ד)}}, לפי העניין, ובלבד שהחברה המבצעת פעלה בהתאם להצעתה שצורפה לפנייה לתיאום ולא פעלה מתוך כוונה לגרום נזק או בשוויון נפש לאפשרות גרימתו; נדרשה החברה המבצעת לפצות צד שלישי בשל נזק לתשתית כאמור, תעמוד לה זכות לתביעת שיפוי נגד גוף התשתית.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בכל דין, המועצה המאסדרת רשאית להתיר לחברה מבצעת לבצע עבודה במקום גוף תשתית אם הדבר נדרש כדי למנוע עיכוב משמעותי בלוחות הזמנים של מיזם המטרו או לטובת חיסכון משמעותי בעלות המיזם, ובלבד שהעבודות נכללו בבקשה לתיאום, ואם דחה גוף התשתית את ההצעה שצורפה לבקשה והציע הצעה חלופית – שהעבודות נכללו בהצעה החלופית.
{{ח:תת|(ה)}} התירה המועצה המאסדרת לחברה מבצעת לבצע עבודה במקום גוף תשתית כאמור בסעיף קטן (ד), תמסור החברה המבצעת לגוף התשתית הודעה בכתב על כוונתה לבצע את העבודות כאמור והמועד לביצוע העבודות; הודיעה חברה מבצעת כאמור, רשאי גוף התשתית להסמיך גורם מטעמו לפקח על ביצוע העבודות, ובלבד שלא יהיה בכך כדי לעכב את ביצוען; החברה המבצעת תישא בשכרו של המפקח, לפי שעות הפיקוח בפועל באתר ביצוע העבודות, על פי תעריף הקבוע לפי הוראות תקנון כספים ומשק, כהגדרתו לפי {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים|חוק חובת המכרזים}}.

{{ח:סעיף|79|הסכם בין גוף תשתית לחברה מבצעת|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} המועצה המאסדרת תפרסם באתר האינטרנט של רשות המטרו הסדרים שייכללו בהסכם בין גוף תשתית לחברה מבצעת לשם תיאום תשתיות, לרבות נוסח כתב התחייבות, כתב שיפוי, ערבות או ביטוח לפי הצעת החשב הכללי במשרד האוצר.

{{ח:סעיף|80|ביצוע עבודות פיתוח ושיקום בידי חברה מבצעת|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} חברה מבצעת המחויבת לפי כל דין או תוכנית לשקם או לפתח שטח בשל עבודות להקמת מיזם המטרו שביצעה, תבצע עבודות לשיקום או לפיתוח כאמור ברמה שוות ערך לרמה המקובלת באזור שבו מתבצעות העבודות, אולם הוועדה המנהלת רשאית לאשר חריגה מהרמה כאמור, ובלבד שהחריגה לא תאפשר ביצוע עבודות שיקום או פיתוח ברמה פחותה מהרמה המקובלת באזור.
{{ח:תת|(ב)}} התעוררה מחלוקת בין חברה מבצעת לרשות מקומית שבתחומה מתבצעות עבודות לשיקום או לפיתוח כאמור בסעיף קטן (א), לגבי הרמה המקובלת באזור שבו מתבצעות עבודות כאמור באותו סעיף קטן, תכריע במחלוקת המועצה המאסדרת.

{{ח:סעיף|81|חיבור למערכת ביוב או למערכת תיעול עירונית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לשם ביצוע פעולה לקידום מיזם המטרו, רשאית חברה מבצעת להתחבר בעצמה למערכת ביוב או למערכת תיעול עירונית, בלא קבלת אישור של גוף התשתית, בהתאם למתכונת שתקבע המועצה המאסדרת ובנסיבות שתקבע, ובלבד שהודיעה על כך לגוף התשתית 48 שעות לפחות לפני ההתחברות.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הוראות מיוחדות להסרת חסמים לשם קידום מיזם המטרו|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|82|עדיפות הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|הפרק}}|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} יחולו על אף האמור בכל דין.

{{ח:סעיף|83|ועדת מים וביוב ותפקידיה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תמונה ועדה מייעצת למים ולביוב בקשר למיזם המטרו ({{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} – ועדת מים וביוב), שתפקידה לייעץ לגורם מוסמך בעניין מתן אישורים לביצוע פעולה בתחום המים, הסביבה והבריאות הנוגעים למיזם המטרו לפי החוקים המפורטים להלן, וכן למלא כל תפקיד אחר שיוטל עליה לפי חוק:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על קידוחי מים|חוק הפיקוח על קידוחי מים, התשט״ו–1955}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק מניעת זיהום הים ממקורות יבשתיים|חוק מניעת זיהום הים ממקורות יבשתיים, התשמ״ח–1988}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שיטפונות|חוק הניקוז וההגנה מפני שיטפונות, התשי״ח–1957}}.
{{ח:תת|(ב)}} אלה החברים בוועדת מים וביוב:
{{ח:תתת|(1)}} עובד בכיר של רשות המים והביוב בתחום האסדרה הכפוף במישרין למנהל רשות המים והביוב או עובד בכיר אחר ברשות המים והביוב העוסק בתחום כאמור, שימנה מנהל רשות המים והביוב, והוא יהיה יושב הראש; בסעיף זה, ”רשות המים והביוב“ – הרשות הממשלתית למים ולביוב, שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124יא|סעיף 124יא לחוק המים}};
{{ח:תתת|(2)}} מנהל השירות ההידרולוגי ברשות המים והביוב או עובד בכיר אחר ברשות המים והביוב העוסק בתחום השירות ההידרולוגי, שימנה מנהל רשות המים והביוב, והוא יהיה ממלא מקום יושב הראש;
{{ח:תתת|(3)}} סגן המנהל הכללי של משרד הבריאות בתחום בריאות הציבור או עובד בכיר אחר במשרד הבריאות העוסק בתחום כאמור, שימנה שר הבריאות;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי דיוני הוועדה בעניין הזרמת מים לים או לנחל – סגן המנהל הכללי במשרד להגנת הסביבה בתחום משאבי טבע או עובד בכיר אחר במשרד להגנת הסביבה העוסק בתחום כאמור, שימנה השר להגנת הסביבה;
{{ח:תתת|(5)}} לגבי דיוני הוועדה בעניין ניקוז – סגן המנהל הכללי במשרד החקלאות וביטחון המזון העוסק בתחום הניקוז או עובד בכיר אחר במשרד האמור בתחום כאמור, שימנה שר החקלאות וביטחון המזון.
{{ח:תת|(ג)}} מי שמוסמך למנות חבר בוועדת מים וביוב ימנה לו ממלא מקום קבוע, אחד או יותר, לפי הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} התייעצות של גורם מוסמך עם ועדת מים וביוב תחליף כל חובת התייעצות או תיאום עם כל גוף ציבורי אחר, בכל הקשור למתן אישור לביצוע פעולה כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ה)}} פנה הגורם המוסמך לוועדת מים וביוב בבקשה להתייעצות בהתאם לסעיף קטן (א), תעביר לו הוועדה את המלצתה בעניין נושא הפנייה בתוך 21 ימים מיום פנייתו אליה, ואם נדרשה חברה מבצעת לבצע השלמות נוספות בהמשך לבקשה – בתוך שבעה ימים מהיום שבו העבירה החברה המבצעת את ההשלמות.
{{ח:תת|(ו)}} לא השיבה ועדת מים וביוב לבקשת גורם מוסמך עד תום התקופה האמורה בסעיף קטן (ה), יראו, בתום אותה תקופה, כאילו קוימה חובת ההתייעצות עימה.

{{ח:סעיף|84|ביצוע פעולה באזורי מגן|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזור מגן“ – אזור מגן ב׳ או אזור מגן ג׳ כמשמעותם לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקודת בריאות העם“ – {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם, 1940}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קידוח“ – קידוח כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם}}.
{{ח:תת|(ב)}} חברה מבצעת רשאית לבצע פעולה לשם הקמה והפעלה של מתחם דפו, תחנת מטרו או מבנה תת־קרקעי לתפעול המטרו, באזור מגן, בהתקיים התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא הגישה לוועדת מים וביוב בקשה לביצוע הפעולה, בצירוף תוכנית למניעת זיהום מים;
{{ח:תתת|(2)}} ועדת המים והביוב לא סירבה לבקשת החברה המבצעת כאמור בסעיף קטן (ה).
{{ח:תת|(ג)}} ועדת מים וביוב תשיב לפניית חברה מבצעת בבקשה לביצוע פעולה באזור מגן בתוך 45 ימים מיום פנייתה אליה; לא השיבה הוועדה לפנייה עד תום התקופה האמורה, יראו, בתום אותה תקופה, כאילו לא סירבה לבקשת החברה המבצעת.
{{ח:תת|(ד)}} לבקשת ועדת מים וביוב, רשאית המועצה המאסדרת, מנימוקים מיוחדים שיירשמו, להאריך את התקופה למתן תשובה כאמור בתקופה שלא תעלה על 14 ימים.
{{ח:תת|(ה)}} ועדת מים וביוב לא תסרב לבקשה לביצוע פעולה כאמור בסעיף קטן (ב), אלא אם כן מצאה כי אין די בתוכנית למניעת זיהום מים שצורפה לבקשת החברה המבצעת כדי למנוע את זיהום הקידוח באזור המגן, לאחר שנתנה את דעתה לאמצעי מניעת זיהום המים שהוצע בתוכנית כאמור וכן לאפשרות העמקת הקידוח כאמור, סגירתו או הפסקת השימוש בו לטובת מי שתייה.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), החליטה ועדת מים וביוב לסרב לבקשת חברה מבצעת לבצע פעולה כאמור באותו סעיף קטן, רשאית המועצה המאסדרת, לאחר התייעצות עם המנהל ועם חבר הוועדה שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 83|סעיף 83(ב)(3)}}, להתיר לחברה המבצעת לבצע את הפעולה מנימוקים שיירשמו וכן היא רשאית להורות על איטום הקידוח או על העתקתו.
{{ח:תת|(ז)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכות משרד הבריאות לבטל אישור של קידוח מלשמש כמקור למי שתייה.

{{ח:סעיף|85|מניעת רעש|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לעניין מניעת רעש בשל ביצוע פעולה לקידום מיזם המטרו, יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|חוק למניעת מפגעים}}, בשינויים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית לחוק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר להגנת הסביבה, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי לשנות, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית לחוק זה}}.

{{ח:סעיף|86|סקרי קרקע לשם איתור זיהום קרקע או מניעתו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר, בהסכמת השר להגנת הסביבה, יקבע הוראות לעניין סקרי קרקע שעל חברה מבצעת לערוך לשם ביצוע פעולות להקמת מיזם המטרו, לאיתור של זיהום קרקע או מניעתו, ובכלל זה הגבלות על היקף הבדיקות הנדרש לביצוע סקרים כאמור, וכן הוראות לעניין אפשרויות השימוש בקרקע שנחפרה בביצוע פעולות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשת חברה מבצעת רשאית המועצה המאסדרת לאשר הסדר חלופי באתר מסוים, שיחול במקום ההוראות שקבע שר האוצר לפי סעיף קטן (א), ובלבד שההסדר יבטיח לכל הפחות רמה דומה של הגנה מפני זיהום קרקע שלא יחייב ביצוע פעולה שקבע השר לפי אותו סעיף קטן בהיקף או בתדירות העולים על אלה שקבע שר האוצר.

{{ח:סעיף|87|סילוק פסולת חומרים מסוכנים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} אישור המנהל או הנחיות המנהל הנדרשים בהתאם להוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}}, לסילוק פסולת שמקורה בשטח הנמצא בתחום תוכנית מטרו או בשטח סמוך לשטח כאמור, או לסילוק פסולת הנמצאת בו, יינתנו לחברה מבצעת לגבי כלל הפסולת שסילוקה נדרש בבקשה מסוימת של החברה המבצעת, בתוך 30 ימים ממועד פניית החברה המבצעת; בסעיף זה, ”המנהל“, ”סילוק“ ו”פסולת“ – כהגדרתם לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}}.

{{ח:סעיף|88|כריתה, העתקה או הובלה של אילן מוגן או עץ בוגר|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת היערות#סעיף 15|בסעיפים 15}} {{ח:חיצוני|פקודת היערות#סעיף 15א|ו־15א לפקודת היערות}} –
{{ח:תת|(1)}} ברישיון שניתן לחברה מבצעת לכריתה, להעתקה או להובלה של אילן מוגן או עץ בוגר או חלק מהם, שנמצא בתחום תוכנית המטרו, יקבע פקיד היערות כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת היערות|בפקודת היערות}} כי על החברה המבצעת לשלם היטל כספי בשיעור ובאופן כפי שנקבע לפי {{ח:חיצוני|פקודת היערות#סעיף 15א|סעיף 15א(ה)(1) לפקודת היערות}};
{{ח:תת|(2)}} לבקשת חברה מבצעת רשאית המועצה המאסדרת לקיים דיון חוזר ולקבל החלטה בעניין כריתה, העתקה או הובלה של אילן מוגן או עץ בוגר או חלק מהם, אם מצאה כי יש בהחלטת פקיד היערות כדי להכביד הכבדה של ממש על העבודות להקמת מיזם המטרו, ובכלל זה להאריך את משך ביצוען או להטיל עלות משמעותית על תקציב המיזם.

{{ח:סעיף|89|פעולות לפי {{ח:חיצוני|חוק העתיקות|חוק העתיקות}}|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חיתוך בדיקה“, ”חפירת בדיקה“ ו”חפירת הצלה“ – כהגדרתם לפי {{ח:חיצוני|חוק העתיקות|חוק העתיקות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנהל רשות העתיקות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק רשות העתיקות|בחוק רשות העתיקות, התשמ״ט–1989}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שטח העבודות להקמת המטרו“ – שטח הנמצא בתחום תוכנית המטרו או שטח סמוך לשטח כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} רשות העתיקות תבצע פעולות שיש לבצען בהתאם להוראות מנהל רשות העתיקות בשטח העבודות להקמת המטרו, בהקדם האפשרי ולא יאוחר מתום התקופות כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין ביצוע חיתוך בדיקה או חפירת בדיקה בתחום שהגדירה המועצה המאסדרת – 21 ימים מיום פניית החברה המבצעת;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין ביצוע חפירת הצלה בתחום שהגדירה המועצה המאסדרת – תקופה שקבעה המועצה המאסדרת שלא תעלה על 30 ימים מיום החלטתה;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין כל פעולה אחרת – שבעה ימים מיום פניית חברה מבצעת; ואולם לעניין פיקוח, תחל הפעולה בתוך שבעה ימים מיום פניית החברה המבצעת ותסתיים במועד שיקבע מנהל רשות העתיקות או במועד סיום העבודות, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ג)}} פנתה חברה מבצעת לרשות העתיקות לעניין ביצוע פעולה כאמור בסעיף קטן (ב) ולא ביצעה רשות העתיקות את אותה פעולה בתוך התקופה כאמור באותו סעיף קטן, לפי העניין, יהיו נתונות למועצה המאסדרת הסמכויות הנתונות למנהל רשות העתיקות בעניינים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} מתן רישיון חפירה בשטח שבו התבקשה רשות העתיקות לבצע את הפעולה – סמכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק העתיקות#סעיף 9|סעיף 9 לחוק העתיקות}};
{{ח:תתת|(2)}} קביעת תנאים ברישיון חפירה;
{{ח:תתת|(3)}} ביטול או התליה של רישיון חפירה שניתן או התנייתו בתנאים נוספים.
{{ח:תת|(ד)}} לא השיבה המועצה לארכיאולוגיה שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק העתיקות|חוק העתיקות}} לפניית מנהל רשות העתיקות לפי {{ח:חיצוני|חוק העתיקות#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק האמור}} בתוך 21 ימים מיום פנייתו אליה להתייעצות, יראו, בתום התקופה האמורה, כאילו קוימה חובת ההתייעצות עימה.
{{ח:תת|(ה)}} לבקשת חברה מבצעת רשאית המועצה המאסדרת לקיים דיון חוזר ולקבל החלטה בעניין שלגביו התקבלה החלטת המנהל לפי {{ח:חיצוני|חוק העתיקות#סעיף 6|סעיפים 6}} {{ח:חיצוני|חוק העתיקות#סעיף 29|או 29 לחוק העתיקות}} לגבי שטח העבודות להקמת מיזם המטרו, אם מצאה כי יש בהחלטת המנהל כאמור כדי להכביד הכבדה של ממש על העבודות להקמת מיזם המטרו, ובכלל זה להאריך את משך ביצוען או להטיל עלות משמעותית על תקציב המיזם.

{{ח:סעיף|90|צו הפסקה מינהלי לפי חוקים אחרים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}}, לעניין צו הפסקה מינהלי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 20|בסעיף 20 לחוק האמור}} שיש בו כדי להשפיע על ביצוע פעולה לקידום מיזם המטרו, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} צו הפסקה מינהלי טעון הסכמה מראש של המועצה המאסדרת;
{{ח:תתת|(2)}} עמדתה של המועצה המאסדרת לגבי בקשה למתן צו הפסקה מינהלי של גורם מוסמך לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}} תינתן בתוך שבעה ימים מיום הגשת הבקשה;
{{ח:תתת|(3)}} על אף האמור בפסקאות (1) ו־(2), צו הפסקה מינהלי הנדרש בשל סכנה לשלומו או בטיחותו של אדם אינו טעון הסכמה מראש של המועצה המאסדרת, ויחולו לגביו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} עם הוצאת הצו, יודיע על כך הגורם שנתן את הצו למועצה המאסדרת;
{{ח:תתתת|(ב)}} המועצה המאסדרת תדון בצו בתוך 72 שעות מיום מתן ההודעה כאמור בפסקת משנה (א); לא דנה המועצה המאסדרת בצו עד המועד האמור, ימשיך הצו לעמוד בתוקפו כל עוד לא קיבלה המועצה המאסדרת החלטה אחרת;
{{ח:תתתת|(ג)}} החליטה המועצה המאסדרת שלא לתת את הסכמתה למתן הצו, יראו את הצו כבטל ממועד מתן ההחלטה ולא יהיה ניתן להאריך את תוקפו או לתת צו נוסף באותו עניין.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 51|בסעיף 51 לחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה}}, לעניין צו הפסקה מינהלי שיש בו כדי להשפיע על ביצוע פעולה לקידום מיזם המטרו יחולו הוראות סעיף קטן (א)(1) ו־(2); ואולם מצא מפקד המחוז כי מתקיימות נסיבות דחופות ויש לתת צו הפסקה מינהלי בלא דיחוי, יחולו על הצו הוראות סעיף קטן (א)(3)(א) עד (ג).
{{ח:תתת|(2)}} בסעיף קטן זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה“ – {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מפקד מחוז“, ”נסיבות דחופות“ ו”צו הפסקה מינהלי“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 2|בסעיפים 2}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 51|ו־51(א) לחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה}}, בהתאמה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}, הגורם המוסמך לתת צו מינהלי שיש בו כדי להשפיע על ביצוע פעולה לקידום מיזם המטרו בידי חברה מבצעת בתחום תוכנית המטרו הוא מנהל היחידה הארצית לאכיפה; בסעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנהל היחידה הארצית לאכיפה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}} או משנהו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צו מינהלי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 203|בסעיף 203 לחוק התכנון והבנייה}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים#סעיף 11ב|בסעיף 11ב לחוק למניעת מפגעים}}, לעניין צו להפסקת מפגע או לסילוקו שיש בו כדי להשפיע על ביצוע פעולות לקידום מיזם המטרו בידי חברה מבצעת, יחולו הוראות סעיף קטן (א)(1) ו־(2).
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק שמירת הניקיון#סעיף 13ב|בסעיף 13ב לחוק שמירת הניקיון, התשמ״ד–1984}}, לעניין צו לשמירת הניקיון שיש בו כדי להשפיע על ביצוע פעולות לקידום מיזם המטרו, יחולו הוראות סעיף קטן (א)(1) ו־(2).
{{ח:תת|(ו)}} בדיונים לפי סעיף זה, תאפשר המועצה המאסדרת לנותן הצו להביע את עמדתו לפניה; לא מסר נותן הצו את עמדתו עד למועד הדיון, לא יהיה בכך כדי להשפיע על תוקף החלטת המועצה המאסדרת.

{{ח:סעיף|91|אי־תחולת חוקי עזר|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 250|בסעיף 250 לפקודת העיריות}}, {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 22|בסעיף 22 לפקודת המועצות המקומיות}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים#סעיף 6|ובסעיף 6 לחוק למניעת מפגעים}}, חוקי עזר לפי הסעיפים האמורים לא יחולו על חברה מבצעת בכל הקשור לביצוע פעולות לקידום מיזם המטרו; ואולם חוקי עזר הקובעים היטלי פיתוח, כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 198א|בסעיף 198א(ג) לפקודת העיריות}}, יחולו על מבנים שאינם לצרכים תחבורתיים המוקמים מעל תחנות מטרו, מעל מרכזי תחבורה משולבים ומעל מתחמי דפו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לבקשת רשות מקומית או בהסכמתה, רשאי שר האוצר, מטעמים שיציין בפנייתו למועצה המאסדרת, לקבוע, בצו, בהסכמת המועצה המאסדרת, כי חוק עזר מסוים או סעיף מסעיפיו יחול על חברה מבצעת בכל הקשור לביצוע פעולות לקידום מיזם המטרו.
{{ח:תת|(ג)}} בבואו לקבל החלטה כאמור בסעיף קטן (ב), ישקול שר האוצר, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} העיכוב הצפוי להיגרם למיזם המטרו מהחלת חוק העזר;
{{ח:תתת|(2)}} לאחר קבלת עמדתו של שר הפנים לעניין זה – חיוניותו של חוק העזר או סעיף מסעיפיו.

{{ח:סעיף|92|רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}}|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}}, בכל הקשור למתן רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|החוק האמור}} למרכז תחזוקה לרכבות, לתחנת רכבת תת־קרקעית ולמיתקנים המשמשים להקמת המטרו ונמצאים בשטח העבודות להקמת המטרו, יחולו הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} הסמכויות הנתונות לרשות הרישוי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים}} יהיו נתונות למועצה המאסדרת.
{{ח:תת|(ג)}} בטרם מתן רישיון לעסקים האמורים בסעיף קטן (א), תתייעץ המועצה המאסדרת עם הרשות המקומית שבתחומה נמצא העסק, כולו או חלקו; לא השיבה הרשות המקומית הנוגעת בדבר בתוך 21 ימים מיום פניית המועצה המאסדרת אליה, יראו, בתום התקופה האמורה, כאילו קוימה חובת ההתייעצות עימה.
{{ח:תת|(ד)}} המועצה המאסדרת רשאית להורות כי תנאי שקבע נותן אישור, ובכלל זה תנאי מוקדם, תנאי הרישיון, תנאי נוסף ברישיון או תנאי שנקבע במפרט אחיד, לא יחול לעניין מתן רישיון לגבי העסקים האמורים בסעיף קטן (א), אם מצאה כי אי־החלת התנאי לא תגרום לפגיעה ממשית בבריאותו או בביטחונו של אדם.
{{ח:תת|(ה)}} פנתה המועצה המאסדרת, בהתאם לסמכותה לפי סעיף קטן (א), או חברה מבצעת לנותן אישור, בעניין עסק כאמור באותו סעיף קטן, ייתן נותן האישור את האישור המבוקש, ואם סירב למתן אישור כאמור – יעביר את תשובתו המנומקת לבקשה בתוך 21 ימים מיום הפנייה אליו; לא השיב נותן האישור לבקשה כאמור, יראו, בתום התקופה האמורה, כאילו נתן את האישור המבוקש בהתאם לפנייה.
{{ח:תת|(ו)}} לבקשת חברה מבצעת, המועצה המאסדרת רשאית לקיים דיון חוזר ולקבל החלטה בעניין שלגביו התקבלה החלטה מסוימת של נותן אישור, ובכלל זה לעניין {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 6|סעיף 6 לחוק רישוי עסקים}}, אם מצאה כי יש בהחלטת נותן האישור כדי להכביד הכבדה של ממש על העבודות להקמת המטרו, ובכלל זה להאריך את משך ביצוען או להטיל עלות משמעותית על תקציב המיזם.
{{ח:תת|(ז)}} על החלטות המועצה המאסדרת לפי סעיפים קטנים (ד) עד (ו) לא יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 7ג3|סעיף 7ג3 לחוק רישוי עסקים}}.

{{ח:סעיף|93|הוראות לעניין בטיחות אש|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בביצוע פעולה לקידום מיזם המטרו מחויבת חברה מבצעת לעמוד בדרישות התקנים כמפורט להלן, כנוסחם ביום פרסומו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758425.pdf|חוק רכבת תחתית (מטרו) (תיקון מס׳ 4), התשפ״ד–2024}}:
{{ח:תתת|(1)}} תקן ישראלי ת״י 5567 בריאות ובטיחות בעבודות מנהור בענף הבנייה – קובץ כללים 39;
{{ח:תתת|(2)}} תקן ישראלי ת״י 5435 מערכות תחבורה מסילתית ציבורית בנתיב קבוע – דרישות בטיחות אש 40;
{{ח:תתת|(3)}} תקן 5350 בנייה ותפעול של מערכות רכבת מקומית 41, לעניין בטיחות באש.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות הארצית לכבאות והצלה לא תקבע הנחיות והוראות לעניין ביצוע פעולות לקידום מיזם המטרו לגבי מבנים שחלים עליהם התקנים המפורטים בסעיף קטן (א), נוסף על דרישות הקבועות בתקנים כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר קבלת אישור המועצה המאסדרת.
{{ח:תת|(ג)}} המועצה המאסדרת תאשר הנחיה או הוראה כאמור בסעיף קטן (ב), אלא אם כן שוכנעה כי יש בה כדי לגרום לעיכוב משמעותי בלוחות הזמנים לקידום מיזם המטרו או להשפעה משמעותית על תקציב המיזם, שנזקם עולה על התועלת הבטיחותית הנוספת בשל אותה הוראה או הנחיה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 43|בסעיף 43 לחוק הרשות הארצית לכבאות וההצלה, התשע״ב–2012}}, צו מיוחד כאמור {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 43|באותו סעיף}} לעניין פעולות לקידום מיזם המטרו טעון הסכמה של המועצה המאסדרת.

{{ח:סעיף|94|הקצאת זכויות במקרקעין לחברה המבצעת|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} רכשה החברה המבצעת זכויות בקרקע שאושרה לגביה תוכנית מטרו, לשם בינוי תשתית הכלולה במיזם המטרו, תחנות המטרו או מתחמי הדפו, תקצה רשות מקרקעי ישראל את הקרקע לחברה המבצעת למטרות אלה, בתום 30 ימים מיום שתפסה החברה המבצעת חזקה בקרקע או לאחר פניית החברה המבצעת לרשות מקרקעי ישראל, לפי העניין, בלא תמורה, על פי חוזה חכירה מהוון כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק רשות מקרקעי ישראל#סעיף 4יז|בסעיף 4יז(א) לחוק רשות מקרקעי ישראל, התש״ך–1960}}, לשם מימוש תוכנית המטרו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} רשות מקרקעי ישראל תקצה לחברה המבצעת קרקע פנויה שהיא מקרקעי ישראל, שאושרה לגביה תוכנית מטרו, לשם בינוי תשתית הכלולה במיזם המטרו, על פי חוזה חכירה מהוון כאמור בסעיף קטן (א), בכפוף לתשלום תמורה כפי שתקבע מועצת מקרקעי ישראל.
{{ח:תתת|(2)}} רשות מקרקעי ישראל תחתום על הסכם עם החברה המבצעת להקצאת קרקע כאמור בפסקה (1), בתוך 90 ימים מיום פניית החברה המבצעת אליה בבקשה להקצאת הקרקע האמורה.
{{ח:תתת|(3)}} לא חתמה רשות מקרקעי ישראל על הסכם עם החברה המבצעת כאמור בפסקה (2) מסיבות שאינן תלויות בחברה המבצעת, תוקצה הקרקע לחברה המבצעת.
{{ח:תתת|(4)}} אין בהוראות פסקה (3) כדי לגרוע מחובת החברה המבצעת לשלם לרשות מקרקעי ישראל תמורה בעד הקצאת הקרקע כאמור בפסקה (1).

{{ח:סעיף|95|חיזוק מבנה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} על עבודות בנייה או על פעולת חיזוק מורכבת שהחברה המבצעת מבצעת לשם הקמה או הפעלה של מיזם המטרו, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 261|סעיף 261(ד) לחוק התכנון והבנייה}}, בשינויים המחויבים, ובלבד שלעניין {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 261|סעיף 261(ד)(4)}}, יוגשו המסמכים המעידים על הקמת העבודות בפועל הן לוועדה המקומית והן לוועדה לתשתיות, והעבודות יבוצעו לאחר שהתקבלה חוות דעת הנדסית של מהנדס רשוי מטעם החברה המבצעת ובהתאם לחוות הדעת האמורה; בסעיף זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מהנדס רשוי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|בחוק המהנדסים והאדריכלים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבודות בנייה“ ו”פעולת חיזוק מורכבת“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל#סעיף 14א|בסעיף 14א לפקודת מסילות הברזל}}.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: ועדה לתיאום תשתיות|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|96|סמכות הוועדה לתיאום תשתיות לפסוק בסכסוכים הנוגעים למיזם המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} הוועדה לתיאום תשתיות שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי#סעיף 55ב|סעיף 55ב לחוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}} ({{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} – הוועדה לתיאום תשתיות), תהיה מוסמכת לפסוק בסכסוכים הנוגעים למיזם המטרו בין גוף תשתית אחד או יותר ובין חברה מבצעת, בעניינים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כב|בסעיף 59כב(א) לחוק החברות הממשלתיות}} ובעניין תנאי ערבות, ביטוח ותנאים מסחריים נוספים שנדרשים לטובת ביצוע עבודת תשתית, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|97|הרכב הוועדה לתיאום תשתיות לעניין סכסוך שגוף תשתית פרטי הוא צד לו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הרכב הוועדה לתיאום תשתיות לעניין סכסוך הנוגע למיזם המטרו שגוף תשתית פרטי הוא צד לו, יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} משפטן שהוא עובד המדינה הכשיר להתמנות לשופט בית משפט מחוזי, שימנה שר האוצר בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} עובד מינהל התכנון, שימנה המנהל הכללי של מינהל התכנון;
{{ח:תתת|(3)}} נציג, אחד או יותר, כאמור {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי#סעיף 55ג|בסעיף 55ג(א)(6) לחוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}};
{{ח:תתת|(4)}} חמישה נציגים כמפורט להלן, שימנה שר האוצר:
{{ח:תתתת|(א)}} נציג אגף התקציבים במשרד האוצר;
{{ח:תתתת|(ב)}} נציג ציבור שהוא מהנדס הרשום בפנקס המהנדסים והאדריכלים ובעל ניסיון של שבע שנים לפחות כמהנדס בתחום התשתיות;
{{ח:תתתת|(ג)}} נציג ציבור שהוא כלכלן בעל ניסיון של שבע שנים לפחות, מתוכן שנתיים לפחות בתחום התשתיות; מינוי לפי פסקה זו יהיה בהסכמת שר התחבורה;
{{ח:תתתת|(ד)}} נציג ציבור שהוא מגשר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 79ג|בסעיף 79ג(א) לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, בעל ניסיון של חמש שנים לפחות בגישור בעניינים מסחריים; מינוי לפי פסקה זו יהיה בהסכמת שר התחבורה;
{{ח:תתתת|(ה)}} נציג ציבור נוסף שמתקיים בו האמור בפסקת משנה (ב), (ג) או (ד);
{{ח:תתת|(5)}} עובד משרד התחבורה, שימנה שר התחבורה.
{{ח:תת|(ב)}} מי שמוסמך למנות חבר בוועדה לתיאום תשתיות לפי סעיף קטן (א)(2) עד (5), ימנה לו ממלא מקום קבוע שמתקיימים בו התנאים לפי הוראות הסעיף הקטן האמור, ובכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כד|סעיף 59כד לחוק החברות הממשלתיות}}.
{{ח:תת|(ג)}} נציגי הציבור בוועדה לתיאום תשתיות יהיו זכאים לגמול והחזר הוצאות מאוצר המדינה בעד השתתפותם בכל ישיבה של הוועדה לתיאום תשתיות, בהתאם לסכום הגמול וההוצאות שלו זכאי דירקטור בחברה הממשלתית בעלת הסיווג הגבוה ביותר בעד השתתפות בישיבת דירקטוריון כפי שנקבע לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 19|סעיף 19 לחוק החברות הממשלתיות}}.

{{ח:סעיף|98|סמכות בלעדית לפסוק בסכסוך הנוגע למיזם מטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה לתיאום תשתיות תהיה הסמכות הבלעדית לדון ולפסוק בסכסוך שהיא מוסמכת לפסוק בו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 96|סעיף 96}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין, גוף תשתית, ובכלל זה חברה מבצעת, רשאי לפנות בכתב לוועדה לתיאום תשתיות, בבקשה שתפסוק בסכסוך שהיא מוסמכת לפסוק בו לפי {{ח:פנימי|סעיף 96|סעיף 96}}, ובלבד שחלפו 14 ימים מהיום שבו הודיע בכתב לגוף התשתית האחר על כוונתו לפנות לוועדה לתיאום תשתיות.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה לתיאום תשתיות תפרסם באתר האינטרנט של משרד האוצר את רשימת המסמכים הדרושים לשם הגשת בקשה לפי סעיף קטן (ב) וקיום הדיון בה.
{{ח:תת|(ד)}} במסגרת הכרעה בסכסוך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 96|בסעיף 96}}, רשאית הוועדה לתיאום תשתיות לתת כל אישור לביצוע פעולה במקום גוף תשתית, ובלבד שניתנה לו הזדמנות להשמיע את טענותיו בעניין, או להחזיר את ההחלטה בעניין מתן אישור לביצוע הפעולה לגוף התשתית, בצירוף הנחיותיה.
{{ח:תת|(ה)}} הכרעה סופית של הוועדה לתיאום תשתיות ניתנת לערעור, בשאלה משפטית בלבד, לפני בית המשפט לעניינים מינהליים; ערעור לפי סעיף זה יוגש בתוך 30 ימים ממועד המצאת הכרעת הוועדה.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}}, פנתה החברה המבצעת למועצה המאסדרת בבקשה למתן היתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 78|בסעיף 78(ד)}} לעבודת תשתית מסוימת וניתנה החלטת המועצה המאסדרת באותו עניין, לא תדון הוועדה לתיאום תשתיות בסכסוך הנוגע לאותה עבודת תשתית, אלא אם כן מצא יושב ראש הוועדה לתיאום תשתיות כי פניית גוף התשתית לוועדה עוסקת בעניינים נוספים על אלה שבהם החליטה המועצה המאסדרת.
{{ח:תת|(ז)}} המועצה המאסדרת לא תיתן היתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 78|בסעיף 78(ד)}} לעבודת תשתית שהוועדה לתיאום תשתיות החלה את הדיון בעניינה או הכריעה בה.
{{ח:תת|(ח)}} פנה גוף תשתית לוועדה לתיאום תשתיות בבקשה שתפסוק בסכסוך שהוועדה מוסמכת לפסוק בו בעניין עבודת תשתית מסוימת, רשאית החברה המבצעת, אם סברה כי מתקיימות הנסיבות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 78|בסעיף 78(ד)}}, לפנות למועצה המאסדרת בבקשה כי תיתן היתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 78|באותו סעיף}} לגבי אותה עבודת תשתית, ובלבד שטרם החל דיון בעניין בוועדה לתיאום תשתיות; פנתה חברה מבצעת למועצה המאסדרת כאמור, לא תדון הוועדה לתיאום תשתיות בעניין עד להכרעת המועצה המאסדרת.

{{ח:סעיף|99|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות}}|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כג|סעיפים 59כג(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כד|59כד}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כה|59כה}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כו|59כו(ב) ו־(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כז|59כז}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59כח|59כח(א) ו־(ג) עד (ה)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 59ל|ו־59ל לחוק החברות הממשלתיות}}, יחולו, בשינויים המחויבים, על הוועדה לתיאום תשתיות, לגבי הסכסוכים שהיא מוסמכת לפסוק בהם, ועל הצדדים לסכסוך, לפי העניין.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|100|שינוי תוכנית מטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא ניתן לשנות תוכנית מהתוכניות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} אלא באחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} תוכנית לתשתית לאומית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}, הכוללת הוראות בדבר שינוי בתוכנית המטרו;
{{ח:תת|(2)}} תוכנית מיתאר ארצית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}, הכוללת הוראות בדבר שינוי בתוכנית המטרו.

{{ח:סעיף|101|סיוע לעסקים בסמיכות לעבודות להקמה של תחנות המטרו|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המדינה תעניק סיוע כספי לעסקים הנמצאים בסמיכות לעבודות להקמה של תחנות המטרו, בהתאם לאמות מידה שיקבע שר האוצר בהתייעצות עם ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת; בקביעת אמות המידה יובאו בחשבון, בין השאר, סוג העסק ומידת התלות של קיום העסק בקבלת קהל במקום העסק, מרחק העסק מגדר העבודות ומידת ההפרעה שהעבודות גורמות לה באפשרות הגישה לעסק; אמות המידה יפורסמו ברשומות וכן באתרי האינטרנט של משרד האוצר, של החברה המבצעת ושל הרשויות המקומיות שבהן מוקמות תחנות מטרו.
{{ח:תת|(ב)}} סיוע כספי כאמור בסעיף קטן (א) יינתן מאוצר המדינה באמצעות שיפוי בעבור תשלומי ארנונה כללית ששילם העסק בתקופת העבודות שנעשו בסמיכות לו ובאמצעות מענקים כספיים נוספים, ולא יהיה מותנה בהוכחת פגיעה בהכנסות העסק, בהוכחת פגיעה ברווחיותו או בבחינת הוצאות שהוציא בפועל; שר האוצר רשאי לקבוע כי סיוע כאמור יועבר באמצעות חברה ממשלתית או יחידת סמך; קביעה כאמור תהיה לאחר התייעצות עם השר הממונה על החברה הממשלתית או יחידת הסמך, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} סכום הסיוע הכספי שיוענק לפי סעיף זה לכל תקופת העבודות להקמה של תחנות המטרו לא יפחת מ־500 מיליון שקלים חדשים ולא יעלה על 550 מיליון שקלים חדשים; ואולם, שר האוצר רשאי לקבוע באמות המידה כאמור בסעיף קטן (א) כי הרשויות המקומיות שעסקים שמקבלים סיוע נמצאים בהן ישתתפו בסיוע הכספי הניתן לעסקים כאמור, ובלבד שסכום הסיוע הכספי מכלל הרשויות המקומיות כאמור לא יעלה על 50 מיליון שקלים חדשים, בהתאם לאמות המידה שקבע שר האוצר, לאחר התייעצות עם ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} החברה המבצעת תפעל, ככל הניתן, במסגרת סמכויותיה, לאפשר מרחב ציבורי בטוח ונגיש לשהיית מבקרים בעסקים בסביבת העבודות, ובכלל זה אמצעים לעניין תאורה, גידור, שילוט, וניקיון אתרי העבודות והמעברים הגובלים בהם.
{{ח:תתת|(2)}} לשם קיום חובותיה כאמור בפסקה (1), תפעיל החברה המבצעת, בין השאר, מוקד שירות ותפעול, אשר ייתן מענה שוטף לפניות בעניינים אלה בכל רשות מקומית שמתקיימות בשטחה עבודות, ותקצה את כוח האדם והמשאבים הנדרשים לכך.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר ידווח לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אחת לשישה חודשים ממועד תחילת העבודות להקמת תחנות המטרו, על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר העסקים שהוענק להם סיוע כספי;
{{ח:תתת|(2)}} סכום הסיוע הכספי שניתן לעסקים בכל רשות מקומית;
{{ח:תתת|(3)}} הפעולות שננקטו ליידוע עסקים על זכאותם לסיוע הכספי;
{{ח:תתת|(4)}} הפעולות שנקטה החברה המבצעת בהתאם להוראות סעיף קטן (ד).

{{ח:סעיף|102|ביצוע ותקנות – {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|103|שינוי {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} שר האוצר, לפי המלצת הוועדה המנהלת, רשאי לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|104|תחולה – {{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}}|תיקון: תשפ״ג, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳ לפרק ג׳}} לא יחולו על תכנית משביחה שהופקדה לפני יום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023) (להלן – המועד הקובע) ועל תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי שהופקדה לפני המועד הקובע או אושרה לפני אישורה של תמ״א 70, למעט תכנית שהופקדה לפני המועד הקובע ולאחר מועד זה הגדילה את השטח הכולל המותר לבנייה במקרקעין בעקבות הליך לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 106|סעיף 106 לחוק התכנון והבנייה}}, בשיעור העולה על 10% ולפחות ב־1,500 מ״ר מהשטח האמור שנכלל במסגרת התכנית שהופקדה לפני המועד הקובע.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18 עד 26}} {{ח:פנימי|סעיף 106|ו־106}} יחולו על תכנית משביחה שהופקדה בתוך 23 שנים מיום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023) ועל הקלה או שימוש חורג מתכנית משביחה שהוחלט לאשרם בתוך התקופה האמורה, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיפים 19 עד 26}} יחולו על תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי שהופקדה בתוך התקופה האמורה; שר האוצר רשאי, באישור ועדה של הכנסת, להאריך את התקופה בשתי תקופות נוספות של שש שנים כל אחת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת ה־25):}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18 עד 26}} {{ח:פנימי|סעיף 106|ו־106}} יחולו על תכנית משביחה שהופקדה בתוך 23 שנים מיום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023) ועל הקלה או שימוש חורג מתכנית משביחה שהוחלט לאשרם בתוך התקופה האמורה, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיפים 19 עד 26}} יחולו על תוכנית משביחה במתחם פינוי ובינוי שהופקדה בתוך התקופה האמורה; שר האוצר רשאי, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה, להאריך את התקופה בשתי תקופות נוספות של שש שנים כל אחת.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}} לא יחולו על תוכנית משביחה למקרקעין במתחם השפעה שהוחלט על הפקדתה לפני פרסום הודעת ועדת הפיתוח, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29(ו)}}, בעניין קביעת שיעור ההקניה שיחול באותו מתחם השפעה.

{{ח:סעיף|105|דיווח לכנסת|תיקון: תשפ״ג, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} שר האוצר ושר התחבורה ידווחו לוועדה של הכנסת מדי שנה, החל מיום תחילתו של חוק זה ועד יום 31 במרס, ולעניין פסקה (4) – מדי חודשיים, על היערכות ויישום הוראות חוק זה ובכלל זה –
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת ה־25):}} שר האוצר ושר התחבורה ידווחו לוועדת הפנים והגנת הסביבה מדי שנה, החל מיום תחילתו של חוק זה ועד יום 31 במרס, ולעניין פסקה (4) – מדי חודשיים, על היערכות ויישום הוראות חוק זה ובכלל זה –
{{ח:תת|(1)}} שלבי מיזם המטרו המתוכננים והתקדמות המיזם;
{{ח:תת|(2)}} יתרת מסגרת ההוצאה המוצמדת בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 16|לסעיף 16(ג)}};
{{ח:תת|(3)}} הכנסות שהתקבלו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 17|לסעיף 17(א)}} בשנה שחלפה וסך ההוצאה בפועל בגין המיזם בשנה שחלפה;
{{ח:תת|(4)}} מצבה התכנוני של תמ״א 70 והאם אושרה;
{{ח:תת|(5)}} סך התקבולים שהתקבלו מרשות מקרקעי ישראל בשנה הקודמת לפי {{ח:פנימי|סעיף 67|סעיף 67}};
{{ח:תת|(6)}} סך התקבולים שהתקבלו מגביית מס המטרו, ככל שהתקבלו;
{{ח:תת|(7)}} יישום ההוראות לעניין דיור בהישג יד לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 76ב|סעיף 76ב(ב1)(3) לחוק התכנון והבנייה}} {{ח:חיצוני|חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים (הוראת שעה)#סעיף 4א|וסעיף 4א(ו) עד (י) לחוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים (הוראת שעה), התשע״ד–2014}}.

{{ח:סעיף|106|הוראת מעבר לעניין קביעת מתחמי השפעה|תיקון: תשפ״ג, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום המסירה להערות“ – יום מסירת תמ״א 70 להערות הוועדות המחוזיות, לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 52|סעיף 52 לחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד אישור תמ״א 70“ – יום פרסום הודעה ברשומות על אישור תמ״א 70;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועצה הארצית“ – המועצה הארצית לתכנון ולבנייה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מתחמי ההשפעה הזמניים“ – המקרקעין שנכללו במתחמי ההשפעה המפורטים בתמ״א 70 שהועברה להערות הוועדות המחוזיות או בהחלטת המועצה הארצית כאמור בסעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ב)}} החל מיום א׳ באדר התשפ״ה (1 במרץ 2025) לא תאושר תכנית משביחה במתחמי ההשפעה הזמניים, אשר לא הופקדה עד יום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023), אלא בהתאם לכללים שקבעו שר האוצר ושר הפנים, באישור ועדה של הכנסת, לעניין תשלומי מס השבחת המטרו או הבטחתם; לעניין זה, ”הפקדה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה בתקופת כהונתה של הכנסת ה־25):}} החל מיום א׳ באדר התשפ״ה (1 במרץ 2025) לא תאושר תכנית משביחה במתחמי ההשפעה הזמניים, אשר לא הופקדה עד יום ח׳ בטבת התשפ״ג (1 בינואר 2023), אלא בהתאם לכללים שקבעו שר האוצר ושר הפנים, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה, לעניין תשלומי מס השבחת המטרו או הבטחתם; לעניין זה, ”הפקדה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|בחוק התכנון והבנייה}}.
{{ח:תת|(ג)}} מסרה המועצה הארצית את תמ״א 70 להערות הוועדות המחוזיות עד יום ו׳ בכסלו התשפ״ג (30 בנובמבר 2022), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא תיעשה פעולה מכוח תכנית משביחה, כמפורט להלן, לגבי מקרקעין מושבחים במתחם השפעה זמני, אלא אם כן קוימו הוראות פסקאות (3) ו־(4):
{{ח:תתתת|(א)}} לא תירשם בפנקסי המקרקעין פעולה שהיא בבחינת מימוש זכויות במקרקעין אשר אושרה לגביהם תכנית משביחה ומכוח אותה תכנית;
{{ח:תתתת|(ב)}} לא יוצא היתר לבנייה במקרקעין לפי תכנית משביחה, לא תינתן הקלה ולא יותר שימוש חורג לפי תכנית כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} היטל ההשבחה במקרקעין שחלה בהם השבחה לפי תכנית משביחה, יהיה בשיעור של 40% מההשבחה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3|בתוספת השלישית}};
{{ח:תתת|(3)}} סכום של 21% מההשבחה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3|בתוספת השלישית}} ישולם לאוצר המדינה; הוראה זו תחול על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 196א|בסעיף 196א}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3|ובתוספת השלישית}};
{{ח:תתת|(4)}} סכום של 11% מההשבחה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3|בתוספת השלישית}} יינתן בצורת ערובה שיקבע שר האוצר, ורשאי הוא לקבוע הוראות לעניין דרישת הערובה, סוג הערובה, תנאיה, דרך שחרורה וחילוטה;
{{ח:תתת|(5)}} על אף הוראות פסקאות (3) ו־(4), לעניין התשלום בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19(א1)}}, יקראו את פסקה (3) כאילו במקום ”22.5%“ יבוא ”20%“ ופסקה (4) – לא תיקרא.
{{ח:תת|(ד)}} לא מסרה המועצה הארצית את תמ״א 70 להערות הוועדות המחוזיות עד למועד הקבוע ברישה של סעיף קטן (ג), תקבע המועצה הארצית בהחלטה את מתחמי ההשפעה הזמניים, וזאת לא יאוחר מיום ז׳ בטבת התשפ״ג (31 בדצמבר 2022) ויחולו הוראות סעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ה)}} יושב ראש הוועדה המקומית או מי שהסמיכו לכך יציין בתעודה החתומה בידו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 3 פרט 10|סעיף 10(א) לתוספת השלישית}} לעניין תשלום היטל ההשבחה החל על מקרקעין, כי חלה חובת מתן תשלום ומתן ערובה כאמור בסעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ו)}} שר האוצר יקבע הוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ג)}} בדבר אישור שבעל מקרקעין במתחמי השפעה זמניים נדרש להציג לרשם המקרקעין לגבי חובת תשלום ומתן ערבות כאמור בסעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ז)}} פורסמה ברשומות הודעה בדבר אישור תמ״א 70, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ערובות שניתנו לפי סעיף קטן (ג)(4), לגבי מקרקעין שנכללו במתחמי השפעה לפי תמ״א 70, יחולטו לצורך תשלום מס השבחת המטרו החל על המקרקעין;
{{ח:תתת|(2)}} ערובות שניתנו לפי סעיף קטן (ג)(4) לגבי מקרקעין שלא נכללו במתחמי השפעה שאושרו לפי תמ״א 70, ישוחררו, ואחריותו של נותן הערובה על פי כתב הערובה תהיה בטלה;
{{ח:תתת|(3)}} סכומי מס השבחת מטרו ששולמו בשל מקרקעין שנכללו במתחמי השפעה שנקבעו לפי סעיף קטן (ג) או (ד) ולא נכללו במתחמי ההשפעה שאושרו בתמ״א 70, יושבו למשלם בניכוי חלק היטל ההשבחה שיושב מאוצר המדינה לוועדה המקומית, והכול בהתאם לכללים שיקבע שר האוצר כאמור בסעיף קטן (ב), ולמשלם לא תהיה חבות נוספת כלפי הוועדה המקומית בגין אותו חלק של היטל ההשבחה כאמור.

{{ח:סעיף|107|חובת גוף תשתית להשלמת איתור ומיפוי של תשתית בשטח תוכנית המטרו או בשטח סמוך|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} גוף תשתית יערוך הליך להשלמת איתור ומיפוי של התשתית שהוא מחזיק או מפעיל בשטח תוכנית המטרו או בשטח הסמוך לה, ככל הנדרש, כך שעד תום ארבעה חודשים מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758425.pdf|חוק רכבת תחתית (מטרו) (תיקון מס׳ 4), התשפ״ד–2024}} ({{ח:פנימי|פרק ז|בפרק זה}} – החוק המתקן), יהיה ברשותו כלל המידע לגבי התשתית שהוא מחזיק או מפעיל כאמור; לעניין זה, ”שטח סמוך“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 74|בסעיף 74}}.

{{ח:סעיף|108|הוראת מעבר לעניין ועדה לתיאום תשתיות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי#סעיף 55ג|בסעיף 55ג(א) לחוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}}, לעניין סכסוך שנדון בוועדה לתיאום תשתיות בעקבות פנייה של גוף תשתית שנערכה ערב תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758425.pdf|החוק המתקן}}, הרכב הוועדה לתיאום תשתיות יהיה בהתאם לקבוע {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|בחוק משק הגז הטבעי}} או {{ח:חיצוני|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018)|בחוק התוכנית הכלכלית לשנים 2017 ו־2018}}, לפי העניין, כנוסחם ערב תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758425.pdf|החוק המתקן}}.

{{ח:קטע2||{{ח:הערה|(כותרת נמחקה)}}|תיקון: תשפ״ד}}

{{ח:סעיף|109|תחילה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה ביום פרסומו של {{ח:חיצוני|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022)|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022), התשפ״ב–2021}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022)|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022), התשפ״ב–2021}} פורסם ביום 18.11.2021.}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), תחילת {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית לחוק זה}} ביום פרסומן ברשומות של אמות מידה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 101|בסעיף 101}}.

{{ח:סעיף|110|הוראת מעבר לעניין חברה מבצעת|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} עד להתקשרות עם חברה מבצעת בהסכם פיתוח לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}}, תהיה חברת נת״ע – נתיבי תחבורה עירוניים להסעת המונים בע״מ חברה מבצעת כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 4|באותו סעיף}}.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|ההגדרה ”תכנית המטרו“ שבסעיף 1}} {{ח:פנימי|סעיף 16|וסעיף 16(א)}})}}}}
{{ח:קטע3||התכניות הכלולות בתכנית המטרו}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} תכנית לתשתית לאומית קו מטרו M3 (תת״ל 103);

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} תכנית לתשתית לאומית קו מטרו M1 – מקטע דרומי (תת״ל 101/א);

{{ח:סעיף*|(3)||תיקון: ק״ת תשפ״ו|עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} תכנית לתשתית לאומית קו מטרו M1 – מקטע מרכזי (תת״ל 101/ב);

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} תכנית לתשתית לאומית קו מטרו M2 (תת״ל 102);

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} תמ״א 70/א;

{{ח:סעיף*|(6)||תיקון: ק״ת תשפ״ו|עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} תוכנית לתשתית לאומית קו מטרו 1M – מקטע צפוני (תת״ל 101/ג);

{{ח:סעיף*|(7)||תיקון: ק״ת תשפ״ו|עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}} תוכנית לתשתית לאומית קו מטרו 1M – מקטע תע״ש השרון (תת״ל 101/ד);

{{ח:סעיף*|(8)||תיקון: ק״ת תשפ״ו|עוגן=תוספת 1 פרט 8}}
{{ח:ת}} תוכנית לתשתית לאומית קו מטרו 3M – חיבורים תפעוליים מטרו (תת״ל 103/ב).

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

רשות מקומית	מקדם שיטת הארנונה

{{ח:תת|1.}} אור יהודה, אזור, באר יעקב, גבעת שמואל, גבעתיים, דרום השרון, הוד השרון, כפר סבא, לוד, נס ציונה, קריית אונו, רמלה, רמת השרון, רעננה, שדות דן
0.78

{{ח:תת|2.}} בת ים, פתח תקווה, ראשון לציון, רחובות
0.88

{{ח:תת|3.}} בני ברק, הרצליה, חולון, רמת גן, תל־אביב־יפו
1

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 85|סעיף 85}})}}}}

{{ח:סעיף*|1|הגדרות|עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת זו}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה“ – למעט כל חלק במבנה שנבנה שלא כדין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיגון אקוסטי“ – כל אמצעי מיגון שמטרתו הפחתת רעש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיגון אקוסטי במבנה“ – מיגון אקוסטי המותקן על גבי מבנה או משולב ברכיביו ומטרתו להפחית את רמת הרעש הנשמעת בתוך המבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור היעילות של מיגון אקוסטי במבנה“ – שיעור הפחתת מפלס הרעש באמצעות מיגון אקוסטי במבנה, הנמדד בהתאם לנוהל של חברה מבצעת, שאישרה המועצה המאסדרת לאחר התייעצות עם המשרד להגנת הסביבה.

{{ח:סעיף*|2|רעש חזק או בלתי סביר|עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|חוק למניעת מפגעים}}, יראו רעש שמקורו בפעולה של חברה מבצעת לקידום מיזם המטרו כרעש חזק או בלתי סביר לעניין {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים#סעיף 2|סעיף 2 לחוק למניעת מפגעים}}, אם מתקיימים לגביו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מפריע לאדם הנמצא בקרבת מקום או לעוברים ושבים;
{{ח:תתת|(2)}} מפלס הרעש עולה על הגבוה מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} בשעות היום – מפלס הרעש המרבי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|חוק למניעת מפגעים}} בתוספת 25db;
{{ח:תתתת|(ב)}} בכל שעות היממה – מפלס הרעש המרבי לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|חוק למניעת מפגעים}} בתוספת 20db, ולעניין מיגון אקוסטי במבנה – בתוספת שיעור היעילות של המיגון האקוסטי במבנה;
{{ח:תתתת|(ג)}} מפלס רעש שווה ערך לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|חוק למניעת מפגעים}} – בהתחשב בתרומת רעש הרקע בתוספת 5db; לעניין זה, תרומת רעש הרקע תיקבע באמצעות מדידות כאמור בהוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|חוק למניעת מפגעים}} על בסיס ממוצע לרבע שעה.
{{ח:תת|(ב)}} מדידת מפלס הרעש לעניין סעיף קטן (א) תיעשה במרחק של מטר מחוץ למבנה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא יראו כל אחד מאלה כרעש שמקורו בפעולה של חברה מבצעת לקידום מיזם המטרו כרעש חזק או בלתי סביר:
{{ח:תתת|(1)}} החריגה ממפלס הרעש כאמור בסעיף קטן (א) במבנה שלגביו מתבצעת המדידה, אינה עולה על 10db, וכן אינה עולה על 250 שעות בשנה קלנדרית ועל 40 שעות בחודש; החברה המבצעת תפרסם הודעה ברבים על החריגה ממפלס הרעש באזור שבו צפוי שתהיה חריגה, מראש ומוקדם ככל הניתן בנסיבות העניין;
{{ח:תתת|(2)}} החריגה ממפלס הרעש ביום כאמור בסעיף קטן (א) אינה עולה על 30db במשך יותר מחמש שעות רצופות ביממה אחת ומתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ניתן אישור המועצה המאסדרת לחריגה ממפלס הרעש, מטעמים שיירשמו; המועצה המאסדרת תיתן אישור כאמור עד עשר פעמים בשנה, אולם היא רשאית לאשר שתי חריגות נוספות, אם מצאה כי מתקיימות נסיבות מיוחדות המצדיקות זאת;
{{ח:תתתת|(ב)}} החברה המבצעת פרסמה הודעה ברבים על החריגה ממפלס הרעש באזור שבו צפוי שתהיה חריגה, מראש ומוקדם ככל הניתן בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} החברה המבצעת תמדוד ותתעד את מפלס הרעש לפי {{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת זו}} בהתאם להוראות המשרד להגנת הסביבה ובהתאם להוראות כל דין.
{{ח:תתת|(2)}} החברה המבצעת תדווח למשרד להגנת הסביבה, אחת לחודש, על תוצאות המדידה לפי {{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת זו}}; המשרד להגנת הסביבה רשאי לדרוש, בנסיבות מיוחדות, כי דיווח כאמור יימסר לו אחת לשבוע, ובלבד שנתן על כך הודעה מראש לחברה המבצעת; המשרד להגנת הסביבה יפרסם באתר האינטרנט שלו את הדיווחים לפי פסקה זו.

{{ח:סעיף*|3|הקמת מיגון אקוסטי חלופי|עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}} על אף ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|חוק למניעת מפגעים}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|חוק התכנון והבנייה}}, נדרשה חברה מבצעת במהלך ביצוע פעולה לקידום מיזם המטרו להרוס מיגון אקוסטי קיים, יהיה עליה להקים בתום העבודות מיגון אקוסטי חלופי שווה ערך למיגון האקוסטי שהרסה.

{{ח:סעיף*|4|הפעלת מכונות|עוגן=תוספת 3 פרט 4}}
{{ח:ת}} על אף האמור לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|חוק למניעת מפגעים}}, לשם ביצוע פעולה לקידום מיזם המטרו, חברה מבצעת רשאית להפעיל מכונה כמשמעותה לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|החוק האמור}} או לבצע כל עבודה שאינה כרוכה בגרימת רעש חזק או בלתי סביר כאמור {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 2|בסעיף 2 לתוספת זו}}, לצורכי חפירה, בנייה, הריסה או כיוצא בהן, באזור מגורים, בכל שעה משעות היממה.

{{ח:סעיף*|5|פריקה, טעינה וטלטול של מכלים וסחורות|עוגן=תוספת 3 פרט 5}}
{{ח:ת}} על אף האמור לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|חוק למניעת מפגעים}}, לשם קידום מיזם המטרו, חברה מבצעת רשאית לבצע פעולות פריקה וטעינה או טלטול מכלים, באזור מגורים, בכל שעה משעות היממה, באופן הגורם או העלול לגרום לרעש, ובלבד שלא מדובר ברעש חזק או בלתי סביר כאמור {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת זו}}; לעניין זה, ”מכלים“ – לרבות מכלי אשפה, חביות, מכלי גז מיטלטלים, סחורות וכיוצא בהם.
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]