כללי המים (הקמת תשתיות הולכה וטיפול בשפכים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי המים (הקמת תשתיות הולכה וטיפול בשפכים), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 2600|כללי המים (הקמת תשתיות הולכה וטיפול בשפכים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11296.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 111|סעיפים 111}}, {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 112|112}} {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124יז|ו־124יז(א)(5)}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, התשי״ט–1959}} (להלן – החוק), {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 21א|וסעיפים 21א}} {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 104|ו־104}} {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|לחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}} (להלן – חוק תאגידי מים וביוב), ולאחר שקוימו הוראות {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 113|סעיפים 113}} {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124יח|ו־124יח(ד) לחוק}}, קובעת מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: קרן בטוחות להקמת תשתיות הולכה וטיפול}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: אישור פרויקטים להקמת תשתיות הולכה וטיפול}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הפקדת בטוחות להקמה ולמימון של תשתיות הולכה וטיפול}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: מימוש בטוחות ועדכון תעריפים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: תשלום נוסף בעד הקמת תשתיות הולכה וטיפול}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בטוחה להקמה“ – סכום כסף הנועד לשמש בטוחה להקמת פרויקט במהלך תקופת ההקמה שלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בטוחה למימון“ – סכום כסף הנועד לשמש בטוחה להלוואה למימון פרויקט שהקמתו הסתיימה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בטוחות“ – בטוחה להקמה ובטוחה למימון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון“ – ספק כפרי רב־יישובי, חברה וחברת ביוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גבייה בפועל“ – סך כל ההכנסות מדמי מים שקיבלה מקורות מבעל רישיון בעד חיוב שהוציאה לו, העולים על התעריפים שבהם חייבה אותו, בניכוי התוספות לתעריפים ששונו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיפים 20}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18}} {{ח:פנימי|סעיף 22|ו־22(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף מלווה“ – גוף פיננסי שנתן הלוואה, לרבות גוף פיננסי שמנהל את ההלוואה למלווים נוספים או שמשמש כסוכן בטוחות לאותם מלווים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף פיננסי“ – מי שנכלל {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 1|בפסקאות (1) עד (4) להגדרה ”גוף פיננסי“ בחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואה“ – הלוואה, ובכלל זה מסגרת אשראי, להקמת פרויקט או למימון החזר עלויות הקמתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואה ארוכת טווח“ – הלוואה שנותן גוף מלווה לבעל רישיון לתקופה של 20 שנים לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח“ – המפקח על הפרויקט מטעם הגוף המלווה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות הממשלתית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124יא|בסעיף 124יא לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השיעור הקובע“ – המנה המתקבלת מחלוקת שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שער הריבית בתוספת 1 בחזקת 20, במכפלת שער הריבית;
{{ח:תתת|(2)}} שער הריבית בתוספת 1 בחזקת 20, בהפחתה של 1;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התעריף המזערי“ – הסכום המזערי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|כללי המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות)#סעיף 7|בסעיף 7(3)(ב)(3.1.1.4ד) או (3.1.2.4) לכללי תעריפי מקורות}}, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה לבחינת פרויקטים“ – ועדה שמינה מנהל הרשות הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה“, ”חברת ביוב“, ”מרחב ביוב“, ”שירותי ביוב“ ו”שירותי הולכה וטיפול“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק תאגידי מים וביוב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי השעבודים“ – {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (קביעת תנאים ברישיון) (קיום רצף במתן שירותי מים וביוב ושעבודים)|כללי תאגידי מים וביוב (קביעת תנאים ברישיון) (קיום רצף במתן שירותי מים וביוב ושעבודים), התשפ״א–2020}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי חישוב עלות“ – {{ח:חיצוני|כללי המים (חישוב עלויות והכנסות, הכרה בפיתוח מפעלי מים וחובות דיווח החלות על מקורות)|כללי המים (חישוב עלויות והכנסות, הכרה בפיתוח מפעלי מים וחובות דיווח החלות על מקורות), התשע״א–2011}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי תעריפי מקורות“ – {{ח:חיצוני|כללי המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות)|כללי המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות), התשמ״ז–1987}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצת הרשות הממשלתית“ – מועצת הרשות הממשלתית שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124טו|סעיף 124טו לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל הרשות הממשלתית“ – מנהל הרשות הממשלתית שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124יט|סעיף 124יט לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסמכי שעבוד“ – הסכם או כל מסמך אחר, בין הגוף המלווה ובין בעל רישיון, הקובע את התנאים ליצירת שעבוד על בטוחה להקמה או בטוחה למימון, לפי העניין, למימושו ולשימוש בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקורות“ – מקורות חברת המים בע״מ, שהוסמכה כרשות המים הארצית לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 46|סעיף 46 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק כפרי רב־יישובי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות)|בכללי תעריפי מקורות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עלות הפרויקט שאישרה הוועדה לבחינת פרויקטים“ – העלות המוכרת של הפרויקט כפי שהחליטה הוועדה לבחינת פרויקטים לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ג)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרויקט“ – פרויקט להקמה, שדרוג או הרחבה של תשתיות המשמשות למתן שירותי הולכת שפכים, טיפול בהם, סילוקם וטיפול בבוצה וסילוקה, שמנהל הרשות הממשלתית אישר לגביו בטוחה להקמה או בטוחה למימון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן הבטוחות“ – לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שער הריבית“ – הממוצע השנתי של הריבית על הלוואות של חברות בדירוג A1, או דירוג מקביל לו, עם משך חיים ממוצע של 10 ו־15 שנים, המתפרסם באתר האינטרנט של החברה שזכתה במכרז משרד האוצר לציטוט שערי ריבית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תורם שפכים“ – אדם שמקבל שירותי הולכה וטיפול מבעל רישיון ומספק שירותי ביוב לאחרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריף הייחוס“ – תעריף המים שהיה נקבע לספק כפרי רב־יישובי לפי {{ח:חיצוני|כללי המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות)#סעיף 7|סעיף 7(3)(ב)(3.1.1.2ד) לכללי תעריפי מקורות}} או לחברה לפי {{ח:חיצוני|כללי המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות)#סעיף 7|סעיף 7(3)(ב)(3.1.2.2) לכללי תעריפי מקורות}}, בעד כמות מים שמעבר לכמות המוכרת, שמספקת מקורות לבעל הרישיון, אלמלא נקבע שסכומו לא יפחת מהסכום המזערי לפי {{ח:חיצוני|כללי המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות)#סעיף 7|סעיף 7(3)(ב)(3.1.1.4ד) או (3.1.2.4) לכללי תעריפי מקורות}}, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריפי המים למטרת בית“ – תעריפי המים שנקבעו לספק כפרי רב־יישובי לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(3){{ח:הערה|(ב)}}(3.1.1.1ד) או (3.1.1.2ד)}}, או לחברה לפי {{ח:חיצוני|כללי המים (תעריפי מים המסופקים מאת מקורות)#סעיף 7|סעיף 7(3)(ב)(3.1.2.1) או (3.1.2.2) לכללי תעריפי מקורות}}, לפי העניין, בעד כמות מים מוכרת וכמות מים שמעבר לכמות המוכרת, שמספקת מקורות לבעל הרישיון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעריף חלופת תשלום“ – תשלום שעל תורם שפכים לשלם למקורות חלף התשלום שהיה עליו לשלם לבעל הרישיון, בשיעור של התשלום שהיה עליו לשלם לבעל הרישיון בתוספת 3%;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ההקמה“ – התקופה שממועד הפקדת בטוחה להקמה לפרויקט ועד מועד השלמת הקמתו והתחלת הפעלתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלום שנתי נוסף“ – תשלום שנתי נוסף לצורך החזר ההלוואה, מתום תקופת ההקמה עד פירעון ההלוואה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בסעיף 24(א)}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: קרן בטוחות להקמת תשתיות הולכה וטיפול}}

{{ח:סעיף|2|פרויקטים שניתן לתת לגביהם בטוחות}}
{{ח:ת}} מועצת הרשות הממשלתית תחליט, מזמן לזמן, מהי העלות המצרפית המרבית של פרויקטים שניתן לתת לגביהם בטוחות בכל זמן נתון.

{{ח:סעיף|3|קרן בטוחות}}
{{ח:תת|(א)}} קרן הבטוחות תהיה שווה לסך כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סך כל הבטוחות להקמה והבטוחות למימון הפרויקטים שאישר מנהל הרשות הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, בתוספת 5 מיליון שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} התשלום השנתי הנוסף שצפוי להינתן בשנה הקרובה;
{{ח:תתת|(3)}} סכומי התוספת לתעריף ותעריף חלופת תשלום ששונו לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20}} {{ח:פנימי|סעיף 22|ו־22(ב)}}, בניכוי 3% מהגבייה בפועל.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הרשות הממשלתית יעדכן מדי שנה את מקורות מהו סכום קרן הבטוחות לפי הנוסחה שבסעיף קטן (א).

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: אישור פרויקטים להקמת תשתיות הולכה וטיפול}}

{{ח:סעיף|4|בקשה לאישור פרויקט}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש בעל רישיון ליזום פרויקט ולקבל בטוחות להקמתו ולמימונו, יגיש לוועדה לבחינת פרויקטים בקשה מתאימה; לא ניתן להגיש בקשה לאישור פרויקט שעלותו הצפויה קטנה מ־50 מיליון שקלים חדשים, ולגבי בעל רישיון שהכנסותיו השנתיות קטנות מ־50 מיליון שקלים חדשים – שעלותו הצפויה קטנה מ־30 מיליון שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} בעל הרישיון יפרט בבקשה את סכום ההלוואה שהוא מבקש ליטול למימון הפרויקט, ויצרף אליה תכנון כללי של הפרויקט ותוכנית עסקית המציגה את לוח הזמנים לביצועו, אומדן עלויות, חלופות הנדסיות, אופן מימון הפרויקט והחזר ההלוואה ויכולתו של בעל הרישיון לבצע את הפרויקט.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה לבחינת פרויקטים או מנהל הרשות הממשלתית רשאים לבקש כל פרט ומסמך שיידרשו להם לצורך בחינת בקשת בעל הרישיון.

{{ח:סעיף|5|בחינת פרויקט}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה לבחינת פרויקטים תבחן את הפרויקט על כל היבטיו, ובכללם תכנון הפרויקט ולוח הזמנים לביצועו, אומדן עלויות, חלופות הנדסיות, יכולת המימון ויכולתו של בעל הרישיון לבצע את הפרויקט, ותמליץ למנהל הרשות הממשלתית על מתן בטוחות לפרויקט.
{{ח:תת|(ב)}} אם הפרויקט מצוי במרחב ביוב והוועדה לבחינת פרויקטים מצאה כי קיימת היתכנות להספקת שירותי ההולכה והטיפול בידי חברת ביוב, בין שקיימת חברת ביוב באותו מרחב ביוב ובין שלאו, לא תמליץ למנהל הרשות הממשלתית על מתן בטוחות לפרויקט, אלא לחברת הביוב.
{{ח:תת|(ג)}} המליצה הוועדה לבחינת פרויקטים לאשר מתן בטוחות לפרויקט, תחליט מהי העלות המוכרת של הפרויקט לעניין זה, ובלבד שבפרויקט שהוא מתקן לטיפול בשפכים, תחושב העלות המוכרת של הפרויקט לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)#סעיף 11|סעיף 11 לכללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב), התש״ע–2009}}.

{{ח:סעיף|6|אישור מתן בטוחות לפרויקט}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הרשות הממשלתית רשאי, לאחר קבלת המלצת הוועדה לבחינת פרויקטים, לאשר מתן בטוחות לפרויקט, אם שוכנע כי יש לבעל הרישיון היכולת להקים את הפרויקט בלוח הזמנים הדרוש, לקבל מימון להקמתו ולהפעילו לאורך זמן, ורשאי הוא להתנות את אישורו בתנאים.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הרשות הממשלתית לא יאשר מתן בטוחות לפרויקט אלא אם כן שוכנע כי מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי בעל רישיון שהוא חברה – הממונה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק תאגידי מים וביוב}} אישר את מתן הבטוחות לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (קביעת תנאים ברישיון) (קיום רצף במתן שירותי מים וביוב ושעבודים)|כללי השעבודים}};
{{ח:תתת|(2)}} לגבי בעל רישיון שאינו חברת ביוב –
{{ח:תתתת|(א)}} סך כל שיעורי פחת המים השנתי ופחת הגבייה המצטבר הממוצע, בשלוש השנים שקדמו למתן האישור, אינם עולים על 150% מסך כל שיעורי פחת המים ופחת הגבייה המוכרים הקבועים {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)#סעיף 12|בסעיפים 12(א)}} {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)#סעיף 15|ו־15(א) לכללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב), התש״ע–2009}}; לעניין זה, ”פחת מים“ ו”פחת גבייה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)|בכללים האמורים}};
{{ח:תתתת|(ב)}} תעריף הייחוס שלו לאחר הקמת הפרויקט צפוי לעלות על התעריף המזערי, או שמנהל הרשות הממשלתית אישר לבעל הרישיון תשלום שנתי נוסף בעד הקמת הפרויקט לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}};
{{ח:תתת|(3)}} נועד הפרויקט לשרת גם תורמי שפכים שלא נקבע להם תעריף בעד שירותי הולכה וטיפול – יש בטוחות להנחת דעתו, לכיסוי העלויות של אותם תורמי שפכים בעד חלקם בפרויקט;
{{ח:תתת|(4)}} סך כל עלות הפרויקט שאישרה הוועדה לבחינת פרויקטים, של כל הפרויקטים שאישר מנהל הרשות הממשלתית או שקיימות לגביהם בטוחות תלויות ועומדות, לא תעלה על העלות המצרפית המרבית המותרת של פרויקטים כפי שהחליטה מועצת הרשות הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.

{{ח:סעיף|7|הצגת תנאי ההלוואה}}
{{ח:ת}} מנהל הרשות הממשלתית לא יאשר מתן בטוחות לפרויקט אלא לאחר שבעל הרישיון –
{{ח:תת|(1)}} מסר לו אישור עקרוני מהגוף המלווה לסכום ההלוואה ולתנאיה, ומנהל הרשות הממשלתית שוכנע כי ההלוואה מיועדת אך ורק למימון הקמת הפרויקט;
{{ח:תת|(2)}} התחייב להקים את הפרויקט לפי האישור שנתן לו מנהל הרשות הממשלתית, ולהשיב את כספי הבטוחות לפי כללים אלה;
{{ח:תת|(3)}} אם ההלוואה אינה הלוואה ארוכת טווח – התחייב כי עם השלמת הקמת הפרויקט הוא ייטול הלוואה ארוכת טווח למימון החזר עלויות הקמתו.

{{ח:סעיף|8|ועדה לבחינת פרויקטים}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הרשות הממשלתית ימנה ועדה לבחינת פרויקטים, שתבחן את התכנון של פרויקטים ואת החלופה ההנדסית המועדפת לביצועם, ותמליץ למנהל הרשות הממשלתית בדבר מתן בטוחות לפרויקט.
{{ח:תת|(ב)}} מספר חבריה של הוועדה לבחינת פרויקטים לא יפחת מ־5, רוב חבריה יהיו עובדי הרשות הממשלתית, ויהיו חברים בה גם חשב הרשות הממשלתית, או נציג מטעמו, ונציג אגף התקציבים במשרד האוצר.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל הרשות הממשלתית ימנה אחד מעובדי הרשות הממשלתית ליושב ראש הוועדה לבחינת פרויקטים, והוא רשאי למנות את אחד או יותר מחבריה לשמש ממלא מקומו; בישיבה מסוימת או לנושא מסוים ישמש רק אחד מהם ממלא מקום.
{{ח:תת|(ד)}} החלטות הוועדה לבחינת פרויקטים יתקבלו ברוב רגיל; אם הקולות שקולים יהיה ליושב ראש הוועדה קול נוסף.
{{ח:תת|(ה)}} הוועדה לבחינת פרויקטים תחליט לגבי סדרי עבודתה ומהם הנהלים להגשת בקשות למתן אישור לפרויקט ולבחינתן.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הפקדת בטוחות להקמה ולמימון של תשתיות הולכה וטיפול}}

{{ח:סעיף|9|בטוחה להקמת פרויקט}}
{{ח:תת|(א)}} אישר מנהל הרשות הממשלתית לבעל רישיון מתן בטוחה להקמה, רשאי מנהל הרשות הממשלתית להורות למקורות להעביר לבעל הרישיון את סכומה, מתוך קרן הבטוחות, ובלבד שיתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ההלוואה המובטחת בבטוחה להקמה מיועדת אך ורק למימון הקמת הפרויקט;
{{ח:תתת|(2)}} הבטוחה תופקד בחשבון ייעודי בגוף המלווה ותשועבד לטובתו;
{{ח:תתת|(3)}} במסמכי השעבוד של הבטוחה להקמה ובהסכם ההלוואה המובטחת בשעבוד, נכללו ההוראות {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}} ונקבע שהן יגברו על כל הוראה אחרת בהסכם ההלוואה ובמסמכי השעבוד.
{{ח:תת|(ב)}} הבטוחה להקמה תעמוד על 15% מסכום ההלוואה או מעלות הפרויקט שאישרה הוועדה לבחינת פרויקטים, לפי הנמוך משניהם; מנהל הרשות הממשלתית רשאי להורות על בטוחה בסכום קטן יותר אם מצא כי די בה להקמת הפרויקט.
{{ח:תת|(ג)}} בחישוב הבטוחה להקמה ייכללו גם סכומים ששולמו לבעל הרישיון מתקציב המדינה והופקדו כבטוחה בחשבון הייעודי שבסעיף קטן (א)(2).

{{ח:סעיף|10|בטוחה למימון פרויקט}}
{{ח:תת|(א)}} הושלמה הקמתו של פרויקט והוא החל לפעול, ובעל הרישיון קיבל הלוואה ארוכת טווח, יורה מנהל הרשות הממשלתית לבעל הרישיון להעביר מתוך החשבון שבו הופקדה הבטוחה להקמה, סכום השווה לבטוחה למימון לחשבון ייעודי בגוף המלווה, ולהשיב את יתרת הסכום שבחשבון למקורות, ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא נעשה שימוש בבטוחה להקמה, אלא בתנאים {{ח:פנימי|סעיף 17|שבסעיף 17}};
{{ח:תתת|(2)}} כל סכומי הבטוחה למימון יופקדו בחשבון ייעודי בגוף המלווה וישועבדו לטובתו;
{{ח:תתת|(3)}} במסמכי השעבוד של הבטוחה למימון ובהסכם ההלוואה המובטחת בשעבוד, נכללו ההוראות {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת השנייה}} ונקבע שהן יגברו על כל הוראה אחרת בהסכם ההלוואה ובמסמכי השעבוד.
{{ח:תת|(ב)}} התקיימו התנאים שבסעיף קטן (א) ומומשה הבטוחה להקמה, כולה או חלקה, בנסיבות {{ח:פנימי|סעיף 18|שבסעיף 18}}, כך שהיתרה בחשבון שבו הופקדה קטנה מהבטוחה למימון, יורה מנהל הרשות הממשלתית –
{{ח:תתת|(1)}} לבעל הרישיון – להעביר את היתרה, אם ישנה, לחשבון ייעודי בגוף המלווה שנועד לבטוחה למימון;
{{ח:תתת|(2)}} למקורות – להעביר את יתרת סכום הבטוחה למימון לבעל הרישיון, מתוך קרן הבטוחות.
{{ח:תת|(ג)}} הבטוחה למימון תהיה בסכום השווה לשיעור הקובע מקרן ההלוואה הידוע במועד נטילתה.
{{ח:תת|(ד)}} סעיף זה יחול, בשינויים המחויבים, גם אם ההלוואה ארוכת הטווח תינתן מגוף מלווה אחר.
{{ח:תת|(ה)}} לאחר פירעון ההלוואה במלואה לא יעשה בעל הרישיון כל שימוש בבטוחה אלא לשם השבתה למקורות לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}.

{{ח:סעיף|11|חידוש בטוחה למימון}}
{{ח:ת}} מימש גוף מלווה בטוחה למימון שניתנה לבעל רישיון, עקב כך שבעל הרישיון לא שילם לו תשלום לפי תנאי ההלוואה, יורה מנהל הרשות הממשלתית למקורות, להעביר לחשבון הייעודי בגוף המלווה שנועד לבטוחה למימון, עד 6 חודשים מהמועד שבו מומשה הבטוחה, סכום השווה לבטוחה למימון שמומשה; סעיף זה לא יחול אם מימוש הבטוחה נעשה אגב העמדת ההלוואה לפירעון מיידי.

{{ח:סעיף|12|סייג למתן בטוחה}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הרשות הממשלתית לא יורה למקורות להעביר לבעל רישיון בטוחה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9}} {{ח:פנימי|סעיף 10|ו־10(ב)(2)}} בסכום העולה על היתרה הצבורה של קרן הבטוחות לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} היתרה הצבורה של קרן הבטוחות תחושב כסכום כל אלה, בניכוי סכומים ששילמה מקורות מקרן הבטוחות לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9}} {{ח:פנימי|סעיף 10|ו־10(ב)(2)}}:
{{ח:תתת|(1)}} היתרה הצבורה בקרן הבטוחות בתחילת השנה;
{{ח:תתת|(2)}} סכומים שהעבירה המדינה למימון קרן הבטוחות, אם העבירה;
{{ח:תתת|(3)}} סכומים שייעדה מועצת הרשות הממשלתית לקרן הבטוחות מתוך הפרש העלות השנתי כמשמעותו {{ח:חיצוני|כללי המים (חישוב עלויות והכנסות, הכרה בפיתוח מפעלי מים וחובות דיווח החלות על מקורות)#סעיף 3|בסעיף 3 לכללי חישוב עלות}}, אם ייעדה;
{{ח:תתת|(4)}} ההפרש בין הסכום {{ח:פנימי|סעיף 3|שבסעיף 3(א)(1)}} ובין הסכומים שבפסקאות (1) עד (3), שיתווסף ליתרה הצבורה של קרן הבטוחות באופן יחסי של 1⁄12 בכל חודש באותה שנה, עד להשלמת הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(א)(1)}}.

{{ח:סעיף|13|שמירת ערך הבטוחות}}
{{ח:ת}} בעל הרישיון יפקיד את הבטוחות בפיקדונות קצרי מועד של הגוף המלווה, או באפיק השקעה אחר שיאשר הגוף המלווה.

{{ח:סעיף|14|השבת בטוחה למימון}}
{{ח:תת|(א)}} פרע בעל רישיון את ההלוואה לגוף המלווה, ישיב את הבטוחה למימון והפירות שנצברו עליה למקורות.
{{ח:תת|(ב)}} לא השיב בעל הרישיון את הבטוחה למימון למקורות לפי סעיף קטן (א), יראו אותו כמי שעשה שימוש בבטוחה למימון בניגוד {{ח:פנימי|סעיף 19|לסעיף 19}} ויחול {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20}}, ותקופת החיוב תעמוד על שנה.

{{ח:סעיף|15|מועדי העברת תשלום בידי מקורות}}
{{ח:ת}} מקורות תעביר את הסכומים שמנהל הרשות הממשלתית הורה לה להעבירם לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, בתוך 30 ימים, אלא אם כן נקב מנהל הרשות הממשלתית בהוראתו מועד מאוחר יותר.

{{ח:סעיף|16|סייג לתחולת {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (קביעת תנאים ברישיון) (קיום רצף במתן שירותי מים וביוב ושעבודים)|כללי השעבודים}}}}
{{ח:ת}} נקבעו במסמכי השעבוד של בעל רישיון שהוא חברה הוראות לפי {{ח:פנימי|תוספת 1|פרט {{ח:הערה|(}}2{{ח:הערה|)}} לתוספת הראשונה}} או {{ח:פנימי|תוספת 2|פרט {{ח:הערה|(}}2{{ח:הערה|)}} לתוספת השנייה}}, לפי העניין, לא יחולו על ההלוואה הוראות {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (קביעת תנאים ברישיון) (קיום רצף במתן שירותי מים וביוב ושעבודים)#תוספת פרט 8|פרט 8 לתוספת לכללי השעבודים}}.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: מימוש בטוחות ועדכון תעריפים}}

{{ח:סעיף|17|שימוש בבטוחה להקמה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון לא יעשה שימוש בבטוחה להקמה אלא בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אם העמיד הגוף המלווה את ההלוואה לפירעון מיידי;
{{ח:תתת|(2)}} אם לפי חוות דעתו של המפקח, עלויות הפרויקט צפויות לחרוג, ברמת ודאות גבוהה, מעלות הפרויקט שאישרה הוועדה לבחינת פרויקטים או מסכום ההלוואה, לפי הגבוה משניהם (להלן בסעיף זה – סכום החריגה).
{{ח:תת|(ב)}} מומשה הבטוחה להקמה בתנאים שבסעיף קטן (א)(2), היא לא תשמש למימון של יותר מ־85% מסכום החריגה בפועל.

{{ח:סעיף|18|שינויים בתעריפים בעקבות שימוש בבטוחה להקמה}}
{{ח:ת}} מצא מנהל הרשות הממשלתית, לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו, כי השימוש בבטוחה להקמה נעשה שלא לפי התנאים {{ח:פנימי|סעיף 17|שבסעיף 17}} או {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}}, או כי העמדת ההלוואה לפירעון מיידי או החריגה בעלות הפרויקט נבעו מנסיבות שבעל הרישיון היה יכול לצפות מראש באופן סביר ולמנוע אותן, ייווספו לתעריפי המים למטרת בית שמשלם בעל הרישיון למקורות, ואם היה בעל הרישיון חברת ביוב – יופחתו התעריפים שמשלמים לו תורמי השפכים ויועלו באותו סכום תעריפי המים למטרת בית שמשלמים אותם תורמי השפכים למקורות, בסכום שישקף את סכום הבטוחה להקמה שנעשה בו שימוש כאמור, לחלק לכמות המים למטרת בית שסיפקו בעל הרישיון או תורמי השפכים, לפי העניין, בשנה האחרונה; השינוי האמור יחול לתקופה של שנה.

{{ח:סעיף|19|מימוש בטוחה למימון}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון לא יעשה שימוש בבטוחה למימון אלא במימושה בידי הגוף המלווה.
{{ח:תת|(ב)}} מימש הגוף המלווה את הבטוחה למימון, רשאי בעל הרישיון בכפוף לקבלת אישור הגוף המלווה ומנהל הרשות הממשלתית, בשנים שלאחר מכן ועד לפירעון ההלוואה במלואה, להשתמש בבטוחה למימון גם להחזר ההלוואה, ויראו בכך, לעניין כללים אלה, כמימוש הבטוחה למימון בידי הגוף המלווה.

{{ח:סעיף|20|שינויים בתעריפים בעקבות מימוש בטוחה למימון}}
{{ח:ת}} התברר במועד כלשהו למנהל הרשות הממשלתית כי הגוף המלווה מימש את הבטוחה למימון, יתווסף לתעריפי המים, למטרת בית שנקבעו לבעל הרישיון, לפרק זמן הזהה לתקופת החיוב, סכום השווה לסכום הבטוחה שמומש, בניכוי חלקם היחסי בסכום הבטוחה של תורמי שפכים שחל עליהם {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}}, לפי כמויות המים שלגביהם קיבלו שירותי הולכה וטיפול, לחלק לכמות המים למטרת בית שרכש בעל הרישיון ממקורות בתקופה המקבילה בשנה שעברה לתקופת החיוב, ובתוספת 10%; לעניין זה, ”תקופת החיוב“ – התקופה שלגביה לא שילם בעל הרישיון את הקרן וריבית ההלוואה.

{{ח:סעיף|21|העמדה לפירעון מיידי או מימוש בטוחה למימון – ניהול לא תקין}}
{{ח:ת}} יראו בעל רישיון שהוא חברה או חברת ביוב, שהלוואה שנטל הועמדה לפירעון מיידי או שעשה שימוש בבטוחה למימון לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}}, כמי שאינו מנהל את עסקיו באופן תקין, לעניין {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 115|סעיף 115 לחוק תאגידי מים וביוב}}.

{{ח:סעיף|22|אי־תשלום בידי תורם שפכים}}
{{ח:תת|(א)}} מצא מנהל הרשות הממשלתית, לאחר שנתן לבעל הרישיון ולתורם השפכים הזדמנות להשמיע את טענותיהם, כי תורם שפכים שנקבע לו בכללים תעריף בעד שירותי הולכה וטיפול לבעל רישיון זכאי, לא שילם לאותו בעל רישיון, 80% מהתשלומים המגיעים לו בעד שירותים אלה לפחות, לפי חשבון שהגיש לו בעל הרישיון, יתווסף לכל תעריפי המים למטרת בית שנקבעו לתורם השפכים, תעריף חלופת התשלום; לא סיפק תורם השפכים מים למטרת בית, יופחת תעריף חלופת התשלום מהתעריפים שמשלמים לו צרכנים שמקבלים ממנו שירותי ביוב, ותעריפי המים למטרת בית של אותם צרכנים ושל ספק המים שלהם, יעלו בסכום השווה למכפלה של תעריף חלופת התשלום ביחס שבין כמות השפכים המצרפית של כל הצרכנים של תורם השפכים לכמות המים שסופקה לאותם צרכנים בשנה הקודמת; בסעיף זה, ”בעל רישיון זכאי“ – בעל רישיון שקיבל בטוחה למימון או שהקים מיתקן חדש לטיפול בשפכים המשרת את אותו תורם שפכים.
{{ח:תת|(ב)}} חייבה מקורות תורם שפכים או ספק מים בתעריף חלופת תשלום או בתוספת לתעריף, לפי העניין, תעביר לבעל הרישיון הזכאי 97% מהסכום שבו חייבה את תורם השפכים או את ספק המים כאמור, בתוך 14 ימים לאחר המועד האחרון לתשלום הודעת החיוב.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), הוחל על בעל רישיון תעריף חלופת תשלום בנסיבות של מימוש הבטוחה למימון בידי הגוף המלווה, יורה מנהל הרשות הממשלתית למקורות להעביר לחשבון הייעודי בגוף המלווה סכום כפי שיורה לשם חידוש הבטוחה למימון לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}; סכום כאמור לא יעלה על הסכום שבו חייבה את תורם השפכים או את ספק המים לפי סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|23|פרסום ברשומות}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הרשות הממשלתית יפרסם ברשומות הודעה בדבר התעריפים שהשתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20}} {{ח:פנימי|סעיף 22|ו־22(ב)}}, ויודיע על שינוי התעריפים כאמור למקורות, לבעל הרישיון ולתורם השפכים וספק המים, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} התעריפים כפי שהשתנו כאמור בסעיף קטן (א) יחולו החל מ־1 בחודש שלאחר מועד פרסומם.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: תשלום נוסף בעד הקמת תשתיות הולכה וטיפול}}

{{ח:סעיף|24|אישור תשלום שנתי נוסף}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הרשות הממשלתית רשאי לאשר לבעל רישיון שהקים פרויקט ונטל לשם כך הלוואה, תשלום שנתי נוסף, אם מצא שתעריף הייחוס של בעל הרישיון קטן מהתעריף המזערי.
{{ח:תת|(ב)}} סכום התשלום השנתי הנוסף יחושב מדי שנה, לפי מכפלה של ההפרש בין תעריף הייחוס לבין התעריף המזערי, בכמות המים שמעבר לכמות המוכרת לספק שנקבעה לו לפי {{ח:חיצוני|כללי המים (קביעת כמות מוכרת)#סעיף 14ג|סעיף 14ג לכללי המים (קביעת כמות מוכרת), התשע״ו–2016}}.

{{ח:סעיף|25|העברת תשלום שנתי נוסף}}
{{ח:תת|(א)}} אישר מנהל הרשות הממשלתית תשלום שנתי נוסף לבעל רישיון, יורה מדי שנה למקורות, עד לפירעון ההלוואה או העמדתה לפירעון מיידי, להעביר לבעל הרישיון את סכום התשלום השנתי הנוסף שחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ב)}}; מנהל הרשות הממשלתית רשאי להורות על ביצוע התשלום השנתי הנוסף בשיעורים, ובלבד שנתן למקורות הודעה מוקדמת של 30 ימים לפחות לפני מועד התשלום הראשון.
{{ח:תת|(ב)}} מקורות תעביר את התשלום השנתי הנוסף לחשבון הייעודי בגוף המלווה שנועד לבטוחה למימון במועדים שעליהם הורה מנהל הרשות הממשלתית; התשלום השנתי הנוסף ישמש להחזר ההלוואה.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|26|דיווח}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון שקיבל בטוחה להקמה או בטוחה למימון, ידווח לרשות הממשלתית, לא יאוחר מיום 31 בדצמבר של כל שנה, על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטים בדבר קרן ההלוואה המקורית, יתרת קרן ההלוואה שטרם נפרעה, ריבית שנצברה על ההלוואה וטרם שולמה ותשלומים ששילם על חשבון פירעון ההלוואה בשנה החולפת;
{{ח:תתת|(2)}} פניות בכתב שקיבל מהגוף המממן הנוגעות לאי־עמידה בתנאי הסכם ההלוואה, אם התקבלו, ואם לא התקבלו – הצהרה כי לא התקבלו כאלה.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הרשות הממשלתית, או מי שהוא הסמיך לכך, רשאי לדרוש מבעל רישיון למסור לו בכתב הסבר, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרויקט, להלוואה או לבטוחות.

{{ח:סעיף|27|דין וחשבון למועצת הרשות}}
{{ח:ת}} מנהל הרשות הממשלתית ימסור למועצת הרשות הממשלתית, אחת לשנה, דין וחשבון בדבר קרן הבטוחות, הבטוחות להקמה ומימון שניתנו, הבטוחות שמומשו, התעריפים כפי שהשתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיפים 18}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20}} {{ח:פנימי|סעיף 22|ו־22(ב)}}, וכן התשלום השנתי הנוסף ששולם לבעלי רישיון

{{ח:סעיף|28|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה 30 ימים מיום פרסומם.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הכללים פורסמו ביום 28.5.2024 ותחילתם ביום 27.6.2024.}}

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 9|סעיפים 9(א)(3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16}} {{ח:פנימי|סעיף 18|ו־18}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הוראות אלה יגברו על כל הוראה אחרת במסמכי השעבוד של הבטוחה להקמה ובהסכם ההלוואה המובטחת בשעבוד:
{{ח:תת|(1)}} ההלוואה תשמש אך ורק למימון הקמת פרויקט שקיבל את אישור מנהל הרשות הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6 לכללי המים (הקמת תשתיות הולכה וטיפול בשפכים), התשפ״ד–2024}} (להלן – הכללים);
{{ח:תת|(2)}} הגוף המלווה לא יעשה שימוש בבטוחה להקמה ולא ינקוט הליכים למימושה, אלא בקרות אחד מהתנאים {{ח:פנימי|סעיף 17|שבסעיף 17(א) לכללים}}, ובלבד שמסר למנהל הרשות הממשלתית הודעה מוקדמת של 30 ימים לפחות בדבר כוונתו לעשות כן, או תקופה קצרה יותר אם הסכים לה מנהל הרשות הממשלתית; בשימוש בבטוחה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(א)(2) לכללים}}, יצרף הגוף המלווה להודעה המוקדמת את חוות דעת המפקח על הפרויקט מטעמו (להלן – המפקח);
{{ח:תת|(3)}} מומשה הבטוחה להקמה בתנאים {{ח:פנימי|סעיף 17|שבסעיף 17(א)(2) לכללים}}, היא לא תשמש למימון של יותר מ־85% מסכום החריגה בפועל;
{{ח:תת|(4)}} לאחר השלמת הפרויקט, לא ייעשה שימוש בבטוחה להקמה, אלא בהעמדת ההלוואה לפירעון מיידי או בהוראת מנהל הרשות הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10 לכללים}};
{{ח:תת|(5)}} הגוף המלווה ובעל הרישיון יורו למפקח לשלוח לרשות הממשלתית העתק מכל דוחות הפיקוח הנוגעים לפרויקט, במקביל לשליחתם לגוף המלווה או לבעל הרישיון.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 10|סעיפים 10(א)(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 16|ו־16}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הוראות אלה יגברו על כל הוראה אחרת במסמכי השעבוד של הבטוחה למימון ובהסכם ההלוואה המובטחת בשעבוד:
{{ח:תת|(1)}} ההלוואה תשמש אך ורק למימון הקמת פרויקט שקיבל את אישור מנהל הרשות הממשלתית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6 לכללי המים (הקמת תשתיות הולכה וטיפול בשפכים), התשפ״ד–2024}} (להלן – הכללים), או למימון החזר עלויות הקמתו;
{{ח:תת|(2)}} הבטוחה למימון תשמש אך ורק להחזר ההלוואה; הגוף המלווה לא יממש את הבטוחה למימון אלא אם כן בעל הרישיון לא שילם לו תשלום, לפי תנאי ההלוואה, או אם העמיד הגוף המלווה את ההלוואה לפירעון מיידי, ובלבד שמסר למנהל הרשות הממשלתית הודעה מוקדמת של 30 ימים לפחות בדבר כוונתו לעשות כן; בהודעה יפורט הסכום שלא שולם לפי תנאי ההלוואה או הסיבה להעמדת ההלוואה לפירעון מיידי, לפי העניין;
{{ח:תת|(3)}} לאחר פירעון ההלוואה במלואה, לא ייעשה שימוש בבטוחה, אלא להשבתה למקורות לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14 לכללים}}.

{{ח:חתימות|י״א באייר התשפ״ד (19 במאי 2024)}}
* '''יחזקאל ליפשיץ'''
יושב ראש מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]