תקנות הביטוח הלאומי (זכויות וחובות לפי חוק הביטוח הלאומי לשאינם תושבי ישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (זכויות וחובות לפי חוק הביטוח הלאומי לשאינם תושבי ישראל), התשמ״ז–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 747|תקנות הביטוח הלאומי (זכויות וחובות לפי חוק הביטוח הלאומי לשאינם תושבי ישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5022.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 417|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5812.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 378|סעיפים 192א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק) ובתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 23|סעיפים 23}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 31|ו־31}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|לחוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}} (להלן – חוק הבטחת הכנסה), לאחר התייעצות במועצה ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – יהודה והשומרון וחבל עזה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גימלה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק}}, למעט גימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ג׳ לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – יום תחילתן של תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – היום שבו העתיק אדם את מקום מגוריו לאזור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב האזור“ – מי שיושב באזור ומתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא אינו אזרח ישראלי;
{{ח:תתת|(2)}} הוא רשום במרשם האוכלוסין לפי {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|חוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}};
{{ח:תתת|(3)}} הוא מחזיק בתעודת זהות ישראלית שניתנה לו לפני יום התחילה;
{{ח:תתת|(4)}} מקום מגוריו הרשום בתעודת הזהות הוא בשטח המתואר {{ח:חיצוני|צו סדרי השלטון והמשפט (מס' 1)#תוספת|בתוספת לצו סדרי השלטון והמשפט (מס׳ 1), התשכ״ז–1967}};
{{ח:תתת|(5)}} ביום הקובע היה בן 18 שנים ומעלה.

{{ח:סעיף|2|שמירת זכויות}}
{{ח:ת}} משולמת לתושב האזור גימלה ביום התחילה, ימשך תשלומה כל עוד יתקיימו התנאים שהיו מזכים אותו בתשלום הגימלה אילו היה תושב ישראל.

{{ח:סעיף|3|המשך תשלום}}
{{ח:ת}} שולמה גימלה ביום הקובע שחל לאחר יום התחילה, ימשך תשלומה לתושב האזור כל עוד יתקיימו התנאים שהיו מזכים אותו בתשלום הגימלה אילו היה תושב ישראל.

{{ח:סעיף|4|זכות לקיצבת זיקנה}}
{{ח:ת}} תושב האזור שאינו זכאי לקיצבת זיקנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}, יהיה זכאי לקיצבת זיקנה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|באותן תקנות}} אם נתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} היה זכאי לקיצבת זיקנה ביום הקובע, אך היא טרם שולמה לו;
{{ח:תת|(2)}} השלים תקופת אכשרה לקבלת קיצבת זיקנה לפני היום הקובע ונעשה זכאי לקיצבת זיקנה תוך שנתיים מאותו יום;
{{ח:תת|(3)}} השלים תקופת אכשרה לקבלת קיצבת זיקנה בהיותו עובד או עובד עצמאי בישראל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8(א)(1)}} ונעשה זכאי לקיצבת זיקנה לא יאוחר מאשר תוך שנתיים מהיום שבו הפסיק לעבוד כאמור;
{{ח:תת|(4)}} השלים תקופת אכשרה לקבלת קיצבת זיקנה ובתכוף לפני שהגיע לגיל זיקנה קיבל קיצבת נכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ו׳2 לחוק}}, והוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 251|סעיף 20א לחוק}} יחולו, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|5|זכות לקיצבת שאירים}}
{{ח:תת|(א)}} משולמת ביום התחילה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} או ביום הקובע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, לפי הענין, קיצבת שאירים מכוח מי שהיה מבוטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}} או שהיה תושב האזור, יימשך תשלום הקיצבה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|באותן תקנות}} לפי הרכב המשפחה שהיה ביום התחילה או ביום הקובע, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} נפטר תושב האזור – מקבל קיצבת זיקנה או קיצבת נכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ו׳2 לחוק}} – תינתן קיצבת שאירים לאלמנתו שהיא תושבת האזור וכן לאותם ילדים שבעדם שולמה תוספת לקיצבה, ובלבד שמתקיימים התנאים המזכים בקיצבת שאירים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}}.
{{ח:תת|(ג)}} נפטר תושב האזור בעת היותו עובד או עובד עצמאי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8(א)}} או תוך שנתיים מהיום שבו חדל לצבור תקופת אכשרה, תינתן קיצבת שאירים לאלמנתו ולילדיו, ובלבד שמתקיימים התנאים המזכים בקיצבת שאירים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}}.

{{ח:סעיף|6|זכות לקיצבת נכות}}
{{ח:ת}} הגיש תושב האזור תביעה לקיצבת נכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ו׳2 לחוק}} והתאריך הקובע, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|באותו פרק}}, חל בעת שהתובע היה מבוטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא|פרק ב׳ לחוק}}, תיבדק תביעתו כאילו היה תושב ישראל; אושרה התביעה – תשולם קיצבת הנכות כל עוד מתקיימים התנאים המזכים בקיצבת נכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}}.

{{ח:סעיף|7|תשלום דמי ביטוח|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} תושב האזור, שעובד בישראל כעצמאי ונרשם במוסד לביטוח לאומי כעצמאי, חייב בתשלום דמי ביטוח נפגעי עבודה לפי הכללים שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק}} ובתקנות לגבי עובד עצמאי שהוא תושב ישראל ודמי ביטוח אמהות כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 340|בסעיף 340(ג) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} מועסק תושב האזור כעובד בישראל, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}} והתקנות בדבר תשלום דמי ביטוח נפגעי עבודה ודמי ביטוח זכויות עובדים בפשיטת רגל ובפירוק תאגיד, שנקבעו לגבי עובד שהוא תושב ישראל ודמי ביטוח אמהות כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 340|בסעיף 340(ג) לחוק}}.

{{ח:סעיף|8|צבירת תקופת אכשרה}}
{{ח:תת|(א)}} תושב האזור שעובד בישראל 6 חדשים רצופים לפחות כעובד, למעט במשק בית, או כעובד עצמאי שרשום במוסד לביטוח לאומי, תיחשב לו תקופת עבודתו בישראל, לגבי עובד עצמאי – מהחודש שבו נרשם כעצמאי במוסד לביטוח לאומי –
{{ח:תתת|(1)}} כתקופת ביטוח לענין תקופת האכשרה המזכה בקיצבת זקנה ובקיצבת שאירים;
{{ח:תתת|(2)}} כתקופה שבה היה מבוטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא|פרק ב׳ לחוק}} לענין הזכאות לקיצבת נכות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}} וכתקופה שבה היה תושב ישראל לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 196|סעיף 127כב(א) לחוק}}, ובלבד שעבד בישראל 12 חדשים רצופים לפחות בתכוף לפני התאריך הקובע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|בפרק ו׳2 לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} היתה בתקופת האכשרה של תושב האזור הפסקה של שלוש שנים רצופות לפחות, לא תיחשב לגביו, לענין חישוב תקופת האכשרה המזכה בקיצבת זיקנה ובקיצבת שאירים, כל תקופת אכשרה שקדמה להפסקה.

{{ח:סעיף|9|שיעור הגימלה}}
{{ח:תת|(א)}} שיעור הגימלה לפי תקנות אלה ייקבע בהתאם להרכב המשפחה שהיה לזכאי לתשלום ביום התחילה – לגבי מי שחלה עליו {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} או ביום הקובע – לגבי מי שזכאי לגימלה שלא לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}.
{{ח:תת|(ב)}} תושב האזור שחלה עליו {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8}}, ייחשב לגביו כיום קובע לענין תקנת משנה (א), היום שבו הגיש תביעה לגימלה ואם הגיש את התביעה לאחר שהפסיק לעבוד בישראל – היום שבו הפסיק לעבוד.
{{ח:תת|(ג)}} ”ילד“, לענין תשלום גימלה או תוספת לגימלה – מי שטרם מלאו לו 18 שנים.

{{ח:סעיף|10|הגשת תביעה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 296|בסעיף 128 לחוק}} –
{{ח:תת|(1)}} לא תשולם גימלה לפי תקנות אלה אלא אם כן התביעה לקבלתה הוגשה תוך 12 חדשים –
{{ח:תת}} מהיום הקובע – לענין {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(1)}};
{{ח:תת}} מהיום שבו נעשה זכאי לקיצבה – לענין {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(2) ו־(3)}};
{{ח:תת}} מיום הפטירה – לענין {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5}};
{{ח:תת}} מהיום הקובע – לענין {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}} ואם חלה גם {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8(א)(2)}} – מהתאריך הקובע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|בפרק ו׳2 לחוק}}.
{{ח:תת|(2)}} התקופה שבעדה תשולם הגימלה למפרע לא תעלה על 12 חדשים מיום הגשת התביעה.

{{ח:סעיף|11|סייג לזכאות}}
{{ח:ת}} קיים ביום שבו קרה המקרה המזכה בגימלה חוב של דמי ביטוח בעד תקופה של 12 חדשים לפחות, לא תינתן גימלה והוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יז|פרק ט{{ח:הערה|׳}}1 לחוק}} לא יחולו; לענין זה, ”היום שבו קרה המקרה המזכה בגימלה“ –
{{ח:תת|(1)}} בתביעה לקיצבת זקנה – היום בו נוצרה לראשונה הזכאות לקיצבה;
{{ח:תת|(2)}} בתביעה לקיצבת שאירים – היום שבו נפטר תושב האזור;
{{ח:תת|(3)}} בתביעה לקיצבת נכות – התאריך הקובע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|בפרק ו׳2 לחוק}}.

{{ח:סעיף|12|חידוש תשלום}}
{{ח:ת}} הופסק תשלום גימלה לתושב האזור לפני יום התחילה ושולמה לו גימלה ביום הקובע או מתקיימים בו התנאים המזכים בגימלה לפי תקנות אלה, יחודש תשלומה מה־1 בחודש שלאחר הגשת הבקשה לחידוש התשלום, אך לא לפני יום התחילה.

{{ח:סעיף|13|גימלה להבטחת הכנסה}}
{{ח:תת|(א)}} תושב האזור {{ח:פנימי|סעיף 2|שתקנה 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|או 3}} חלה עליו ואשר, בנוסף לגימלה, קיבל גם גימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}}, יימשך תשלומה כל עוד מתקיימים התנאים שהיו מזכים אותו בתשלום הגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|החוק האמור}}, אילו היה תושב ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), תושב האזור הנמצא במוסד לא יהיה זכאי לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}}.

{{ח:סעיף|14|תקופת עבודה לפני יום התחילה}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה יחולו גם על תושב האזור שעבד בישראל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8}} לפני יום התחילה.

{{ח:סעיף|15|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה ביום ל׳ בכסלו התשמ״ז (1 בינואר 1987).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), אם היום שבו קרה המקרה המזכה בגימלה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11}} יחול תוך שלושת החדשים הראשונים מיום התחילה, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 366|סעיף 181 לחוק}} במקום הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}}.
{{ח:תת|(ג)}} מתקיימים באדם התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקאות (1), (2) ו־(3) להגדרת ”תושב האזור“}} ומקום מגוריו הרשום בתעודת הזהות הישראלית הוא השכונה דחית אל־בריד (שכונת הדואר), יחולו עליו תקנות אלה כאילו התקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בפסקה (4) להגדרת {{ח:הערה|”}}תושב האזור{{ח:הערה|“}}}} וכאילו מיום 1 בינואר 1970 היה לתושב האזור.
{{ח:תת|(ד)}} העתיק אדם את מקום מגוריו לישראל וחדל להיות תושב האזור, יחולו עליו הוראות תקנות אלה לתקופה של שנתיים מהיום שבו העתיק את מקום מגוריו כאמור.

{{ח:חתימות|כ״ו בטבת התשמ״ז (27 בינואר 1987)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]