תקנות שימור חולות יפו-ראשון-לציון-נחל רובין

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שימור חולות יפו–ראשון־לציון–נחל רובין, 1942}}
{{ח:קטע3||תקנות שהתקין הנציב העליון במועצה עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2}}.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ע״ר 1942, תוס׳ 2, 1149|תקנות שימור חולות יפו–ראשון־לציון–נחל רובין}}; {{ח:תיבה|1943, תוס׳ 2, 357|תיקון}}; {{ח:תיבה|1947, תוס׳ 2, 760|תיקון}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}, {{ח:תיבה|39|פקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכויות המסורות לו {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|בסעיף 2}} של {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה), 1941}}, התקין הנציב העליון במועצה את התקנות דלהלן:–

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 11|בסעיף 11 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}} – לפיו החוק הקיים בארץ־ישראל נשאר בתקפו, בשינויים הנובעים מתוך הקמת המדינה ורשויותיה – מקום בו נאמר ”משרד מחלקת היערות“ ייקרא מעתה ”מנהל המחלקה לשימור הקרקע שבמשרד החקלאות“, ומקום בו נאמר ”מושל המחוז“ ייקרא מעתה ”ממונה על המחוז“. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf|סעיף 2 לפקודת המטבע, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר ”פונט“ הכוונה היא ללירה ישראלית.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם}}
{{ח:ת}} תקנות אלה תקראנה {{ח:הערה|”}}תקנות שימור חולות יפו–ראשון־לציון–נחל רובין, 1942{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|הטלת התקנות על החולות שמדרום ליפו|תיקון: 1947, תש״ח}}
{{ח:ת}} תקנות אלה תחולנה על החולות שמדרום ליפו המתוארים בפרוטרוט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת לתקנות אלה}}. את מפת האזור הזה המסומנת F/360 אפשר לראות בשעות העבודה הרגילות במשרד הממונה על מחוז לוד {{ח:הערה|[במקור: במשרד מושל מחוז לוד]}} ביפו, או במשרדי המחוז, רמלה.

{{ח:סעיף|3|הכרזת החולות כאזור מיוחד}}
{{ח:ת}} האזור המתואר {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת לתקנות אלה}} והמסומן במפה כאמור לעיל, הנקרא להלן ”האזור המיוחד“ מוכרז בזה כאזור מיוחד לצורך {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2 של פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה), 1941}}.

{{ח:סעיף|4|הסדרת המרעה באזור המיוחד|תיקון: 1947, תש״ח}}
{{ח:ת}} המרעה והמעבר של כל כבשים ועזים, והמרעה של בעלי־חיים ביתיים אחרים באזור המיוחד נאסרים בזה, אלא אם כן ניתן אישור בכתב ע״י הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל מחוז]}}, מחוז לוד והלה רשאי להגביל את האישור לחלקים ידועים של האזור המיוחד ורשאי לתתו לפי תנאים מיוחדים היכולים לכלול הגבלות ביחס למספר אותם הכבשים, העזים או שאר בעלי החיים הביתיים.

{{ח:סעיף|5|הסדרה בענין השמדת הצמחיה ועיבוד הקרקע באזור המיוחד|תיקון: 1947, תש״ח}}
{{ח:ת}} אסור לכרות, לשבור, לשרוף או לסלק כל צמחיה, בין נטיעות ובין גידולי־בר, ואסור לעבד כל קרקע בתוך האזור המיוחד, אלא אם כן ניתן אישור בכתב ע״י הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל מחוז]}}, מחוז לוד או בא־כוחו המורשה, והלה רשאי להגביל אותו אישור לחלקים ידועים של האזור המיוחד ורשאי לתתו לפי תנאים מיוחדים.

{{ח:סעיף|6|סמכותו של הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל מחוז]}} להוציא לפועל עבודות שימור באזור המיוחד|תיקון: 1943, 1947, תש״ח}}
{{ח:ת}} הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל מחוז]}}, מחוז לוד או כל אחד מבאי־כחו המוסמכים רשאי לבצע בתוך תחומי השטח המיוחד, כל עבודות הדרושות למניעת סחף, והוא רשאי לקיים עבודות כאלה.

{{ח:סעיף|7|סמכותו של הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל מחוז]}} להכנס לאזור מיוחד|תיקון: 1947, תש״ח}}
{{ח:ת}} רשאי הממונה על המחוז {{ח:הערה|[במקור: מושל מחוז]}}, מחוז לוד או בא־כוחו המורשה להכנס לכל קרקע באזור המיוחד לשם הוצאתן לפועל של עבודות פיקוח או מדידות או לשם ביצועם של הענינים הקבועים בתקנות אלה, כולם או מקצתם.

{{ח:סעיף|8|עונש|תיקון: תש״ח־2}}
{{ח:ת}} כל העושה מעשה האסור עפ״י תקנות אלה יאשם בעברה ויהא צפוי בצאתו חייב בדין למאסר לא יותר מששה חדשים או לקנס לא יותר מחמשים לירות או לשני הענשים כאחד.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''המספר הסדורי:''' 2.
{{ח:ת}} '''תאור הגבולות:'''
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''צפון:''' מנקודה על הים צפונית לשטח הבנוי של בת־ים המתאימה לגבולות אזורי בנין הערים של יפו ובת־ים, לאורך גבולו הדרומי של אזור בנין העיר של יפו עד למקום חיבורו עם הדרך המובילה לחולון; משם לאורך גבולן הדרומי של קרקעות מקוה־ישראל עד גבולות החולות בפנתן הצפונית־מערבית של קרקעות ואד אל נאדה; משם נמשך הגבול בכוון דרומי־מערבי לאורך גבול החולות, מקיף את גבולו הדרומי של ואד אל נאדה, עד לשביל הישן הקיים של עזה, משם – בכוון דרומי־מזרחי לאורך החולות, דרומה לבית הבורסקי הנמצא בגבולות כפר יזור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''מזרח:''' משם לאורך גבולות החולות בכוון דרומי כללי, מקיף את השטח המעובד ונמשך עד לדרך המובילה מראשון־לציון; משם הוא נמשך בכוון דרומי־מערבי לאורך קצה החולות ועובר בין כביש־האספלט הקיים וגבול האזור לתרגילי הקרב וכמעט בכוון מקביל להם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''דרום:''' משם – לאורך קצה החולות בכוון מערבי צפונית לקרקעות אל נבי רובין עד להתחברותם של החולות עם נחל רובין בעין אל מליחה; משם בכוון מערבי לאורך קצה החולות עד הים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''מערב:''' משם – לאורך שפת הים עד לנקודת־המוצא צפונית לבת־ים.
{{ח:ת}} '''השטח הכולל:''' 57,000 דונם.

{{ח:חתימות|19 באוגוסט, 1942.}}
* '''ג׳. ט. פרליי'''
סופר לועד הפועל הממשלתי
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]