תקנות החשמל (התקנת גנרטורים למתח נמוך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החשמל (התקנת גנרטורים למתח נמוך), התשמ״ז–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 345|תקנות החשמל (התקנת גנרטורים למתח נמוך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5000.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 459|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5163.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 814|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10979.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|תשמ״ט, 29|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5135.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 23|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5298.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 279|הודעה (עדכון אגרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6016.pdf}}, {{ח:תיבה|416|הודעה (עדכון אגרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6026.pdf}}, {{ח:תיבה|880|הודעה (עדכון אגרה) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6054.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 1042|הודעה (עדכון אגרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6123.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 582|הודעה (עדכון אגרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6159.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 10א|סעיפים 10א}} {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 13|ו־13}} {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק יסוד: משק המדינה#סעיף 1|סעיף 1(ב) לחוק יסוד: משק המדינה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: תנאים כלליים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: גנרטור}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: תנאים סביבתיים להתקנת גנרטור}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: רישום גנרטורים, בדיקתם והיתר להקמת ערכת גנרטור או לשינויה}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחראי“ – אדם שמונה כאחראי אדמיניסטרטיבי על הגנרטור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איפוס“ – הגנה נגד חישמול, באמצעות חיבור גוף מתכת של ציוד חשמלי לפס השוואת הפוטנציאלים, במבנה שקיים בו חיבור בין הפס האמור ובין מוליך האפס או נקודת האפס או מוליך התווך של קו הזינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אלקטרודת הארקה“ או ”אלקטרודה“ – מוליך הנמצא במגע טוב עם המסה הכללית של האדמה, במישרין או דרך בטון של יסוד המבנה, בין שהוא בודד ובין שהוא מורכב ממספר גופים המחוברים ביניהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אספקת אל־פסק“ – שיטת אספקת חשמל בה מובטחת רציפות האספקה ללא תלות במצב מקור האספקה הרגילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אספקה חלופית“ – אספקת חשמל מגנרטור כחלופה מלאה או חלקית לאספקה מרשת של חברת חשמל בשעת הפסקתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אספקה מקבילה“ – אספקת חשמל מגנרטור הפועל בסינכרון עם רשת של חברת חשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אספקה עצמאית“ – אספקת חשמל מגנרטור למיתקן שאין לו כל קשר חשמלי לרשת של חברת חשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף מתכת“ – חלק מתכתי נגיש של ציוד חשמלי שלא נועד לשמש כמוליך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גנרטור ארעי“ – גנרטור הניתן להעברה בנקל ומובא אל מיתקן חשמל לשם אספקה ארעית במקרים כגון: הפסקת האספקה הסדירה או במקום שאין בו אספקת חשמל ציבורית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גנרטור קבוע“ – גנרטור שאינו ניתן להעברה או להעתקה אלא על ידי שימוש בכלים, ומיועד לשרת את המיתקן לאורך ימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארקת הגנה“ – הגנה בפני חישמול באמצעות חיבור גוף מתכת למסה הכללית של האדמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארקת יסוד“ – מערכת הכוללת אלקטרודת הארקת יסוד, טבעת גישור, פס השוואת הפוטנציאלים ומוליך הארקה המחבר בין הטבעת והפס האמורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארקת שיטה“ – הארקה של נקודה אחת לפחות של השיטה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל עניני החשמל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק}} או מי שהוא הסמיכו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת חשמל“ – חברה ציבורית לאספקת חשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדר גנרטור“ – חדר המיועד בלעדית להתקנת ערכת גנרטור, אחת או יותר, והפריטים הנלווים אלה להפעלתה ולתחזוקתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשמלאי“ – בעל רשיון לעסוק בביצוע עבודות חשמל לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשמלאי בודק“ – בעל רשיון לעסוק בביצוע בדיקות חשמל לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לוח“ – מסד והציוד החשמלי המורכב עליו לפיקוד ולפיקוח על מיתקן חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – אבזר לניתוק אוטומטי של זרם חשמלי במיתקן, כאשר עצמתו גדולה מעצמת הזרם הנקוב שלו; מבטח יכול להיות משני סוגים: נתיך או מפסק אוטומטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך“ – גוף המיועד להעברת זרם חשמלי, עשוי מתיל בודד או מתילים אחדים שזורים ביחד, חשוף או מבודד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך אפס“ – מוליך המחובר לנקודת האפס של מקור הזינה ונוטל חלק בתמסורת אנרגיה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך פן“ (Protective Earth Neutral – PEN) – מוליך המשמש בו זמנית כמוליך הארקה וכמוליך אפס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך הגנה“ – מוליך המחבר בין גופי המתכת של המיתקן בשיטה בלתי מאורקת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל“ – מוליכים אחדים המותקנים יחד והמוגנים על ידי מבטח משותף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן חשמלי המשמש לשם ייצור חשמל, הולכתו, הפצתו, צריכתו, צבירתו או שינויו (טרנספורמציה), לרבות מבנים, מכונות, מכשירים, מצברים, מוליכים, אבזרים וציוד חשמלי קבוע או מיטלטל, הקשורים במיתקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ארעי“ – מיתקן המיועד לפעול זמן קצר ומוגבל מראש, כגון: מיתקן באתר בניה או באתר קידוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן קבוע“ – מיתקן המיועד לפעול לאורך ימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק“ – אבזר לניתוק ולחיבור של מעגל תחת עומס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק אוטומטי“ – מבטח בעל מנגנון מכני לניתוק זרם במקרה של זרם יתר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק מחלף“ – מפסק דו־קטבי, תלת־קטבי או ארבעה־קטבי, המיועד לחבר את המיתקן המוזן דרכו לאחד משני מקורות אספקה חלופיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפסק ראשי“ – מפסק המיועד להפסקה וחיבור במתכון של זרם חשמלי במיתקן בשלמותו כאשר העומס מחובר בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערכת גנרטור“ או ”גנרטור“ – הרכב הכולל גנרטור, מנוע ראשוני והציוד הנלווה אליהם כגון מערכת פיקוד ובקרה, מכל דלק ומצבר להתנעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פס השוואת פוטנציאלים“ – פס שאליו מחוברים מוליכי הארקה ומוליכי חיבור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צנרת זרה“ – צנרת או תעלות בחדר הגנרטור אשר אינן מיועדות לתפעול של ערכת הגנרטור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות כבאות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 2|בחוק שירותי הכבאות, התשי״ט–1959}};
{{ח:תת}} {{ח:הערה|”רשות הכבאות“ לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הכבאות|חוק שירותי הכבאות, תשי״ט–1959}} הוחלפה בידי ”הרשות הארצית לכבאות והצלה“ לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שולב“ – סידור בקרה המונע ביצוע פעולה מסויימת לפני ביצוע פעולה אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיטת אספקה“ או ”שיטה“ – שיטה לאספקת חשמל המאופיינת בשיעורי המתחים, התדירות, סוג הזרם, מספר המוליכים והחיבור ביניהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – תקן ישראלי שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים, התשי״ג–1953}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: תנאים כלליים}}

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות אלה חלות על התקנה והפעלה של גנרטורים סיבוביים למתח נמוך, זרם חילופין בתדרים 50 עד 60 הרץ, חד־מופעיים או תלת־מופעיים.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות אלה אינן חלות על גנרטורים בבעלותה של חברת חשמל או על גנרטורים לריתוך.

{{ח:סעיף|3|התקנת גנרטורים והפעלתם}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתכנן אדם, לא יתקין, לא יבדוק ולא יתקן מיתקן גנרטור אלא אם כן הוא חשמלאי.
{{ח:תת|(ב)}} לא יופעל גנרטור קבוע במיתקן קבוע אלא על פי היתר מאת המנהל בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 25|לתקנה 25}} ובהתאם לתנאי ההיתר.

{{ח:סעיף|4|גנרטור לאספקה מקבילה או לאספקה חלופית}}
{{ח:תת|(א)}} גנרטור המיועד לאספקה מקבילה טעון אישור מאת חברת החשמל בעלת הרשת, לפני הפעלתו הראשונה.
{{ח:תת|(ב)}} גנרטור המיועד לאספקה חלופית, חלקית או מלאה למיתקן הניזון מחברת חשמל, יובא לידיעת חברת החשמל בעלת הרשת, לפני הפעלתו הראשונה.

{{ח:סעיף|5|מפסק ראשי של גנרטור ונעילתו}}
{{ח:ת}} גנרטור יצוייד במפסק ראשי; אם קיים במפסק התקן נעילה, הוא יהיה ניתן להפעלה במצב ”מופסק“ בלבד.

{{ח:סעיף|6|הגנה בפני ברקים ומתחי יתר}}
{{ח:תת|(א)}} הצורך בהגנת מיתקן גנרטור בפני פגיעות ברקים ייקבע בהתאם לתקן הישראלי ת״י 1173, סעיף 5.
{{ח:תת|(ב)}} מותקן גנרטור המופעל על ידי טורבינת רוח, יילקח בחשבון ניקוד של 15 אחוזים נוספים לניקוד שבטבלה 4 בתקן האמור.
{{ח:תת|(ג)}} בלוח החשמל של גנרטור כאמור בתקנת משנה (ב), יותקנו התקני הגנה נגד מתחי יתר; האלקטרודה המשמשת להארקת התקנים כאמור תהיה במרחק של 25 מטרים לפחות מהתורן של הגנרטור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (ג), אם תורן הגנרטור נמצא על גג מבנה שקיימת בו הארקת יסוד ולוח הגנרטור ממוקם במבנה זה, תחובר הארקת ההתקנים נגד מתחי יתר אל פס השוואת הפוטנציאלים של המבנה.

{{ח:סעיף|7|הגנה על חלקים מסתובבים}}
{{ח:ת}} חלקים מסתובבים נגישים של ערכת הגנרטור יוגנו בפני נגיעה מקרית בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], התש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף|8|לוחיות זיהוי}}
{{ח:תת|(א)}} ערכת הגנרטור תהיה מצוידת בשילוט המקורי של היצרן שיכלול את הפרטים הטכניים של הרכיבים החשמליים והמכניים; השילוט יהיה ניתן לקריאה בנקל.
{{ח:תת|(ב)}} בלוח הראשי של המיתקן ייקבע שלט בולט לעין ובר קיימא בו יצויין קיום גנרטור במערכת.

{{ח:סעיף|9|מאוורר המנוע הראשוני}}
{{ח:ת}} הורכבו המנוע והמקרן שלו על שילדה משותפת עם גנרטור, יותקן המאוורר כך שיגרום לזרימת אויר מכיוון המנוע הראשוני אל המקרן.

{{ח:סעיף|10|מניעת מטרדים בלתי סבירים}}
{{ח:ת}} לא יפעיל אדם גנרטור אשר גורם –
{{ח:תת|(1)}} לרעש העולה על המותר לפי {{ח:חיצוני|תקנות למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר מציוד בניה)|תקנות למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר מציוד בניה), התשל״ט–1979}};
{{ח:תת|(2)}} לרעידות בלתי סבירות במבנה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: גנרטור}}

{{ח:סעיף|11|מפסק־מחלף באספקה חלופית|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} משמש גנרטור לאספקה חלופית יצוייד מיתקן החשמל במפסק־מחלף, שיבטיח שפעולת הניתוק תקדים את פעולת החיבור שלו.
{{ח:תת|(ב)}} משמש הגנרטור לאספקה חלופית למיתקן בשלמותו, יכול שהמפסק־מחלף יהיה המפסק הראשי של המיתקן או בטור איתו: משמש מפסק־מחלף גם כמפסק ראשי יהיה הוא בעל מצב ביניים ”מופסק“ ובמקרה זה מותר שהתקן בקרה על קיום או חוסר מתח בקו הזינה של חברת חשמל, יחובר לפני המפסק הראשי שבקו האמור.
{{ח:תת|(ג)}} מורכב המפסק־מחלף מיותר מיחידה אחת, כגון שני מגענים נפרדים, יצוייד הרכב זה בשני שולבים לפחות שימנעו, כל אחד מהם בנפרד, את החיבור במקביל של שתי האספקות; השולבים יכולים להיות חשמליים, מכניים או צירוף של שניהם.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בתקנת משנה (ג), כאשר במיתקן קיימים מספר גנרטורים, המיועדים לעבוד בסינכרון, ולכל גנרטור יש שולב משלו אזי מותר שלמפסק־מחלף יהיה שולב אחד בלבד.
{{ח:תת|(ה)}} מפסק־מחלף של גנרטור חד מופעי יהיה דו־קטבי.
{{ח:תת|(ו)}} מפסק מחלף של גנרטור תלת־מופעי יהיה אחד מאלה לפי הענין:
{{ח:תתת|(1)}} מפסק מחלף ארבע־קוטבי לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|איור מס׳ 1 בתוספת הראשונה}} – בכל מקרה.
{{ח:תתת|(2)}} מפסק מחלף תלת־קוטבי לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|איור מס׳ 2 בתוספת הראשונה}} – במקרים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} כאשר מיתקן הצריכה מוגן בשיטת איפוס ומתקיים בו אחד מאלה ובלבד שאם, מסיבה כלשהי, יש צורך לנתק את מוליך האפס במקום כלשהו בין החיבור של מוליך האפס אל מוליך ה־PEN בכניסה למבנה לבין נקודת הכוכב של הגנרטור, יותקן גישור זמני שישמור על הרציפות הגלבנית בין שתי הנקודות האמורות:
{{ח:תתתתת|1.}} חיבור הגנרטור למיתקן הצריכה נעשה באותו הלוח הראשי של המבנה, שבו או בצמוד לו בוצע האיפוס; נקודת הכוכב של הגנרטור מחוברת בקביעות לפס האפס של הלוח כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|באיור מס׳ 2 בתוספת הראשונה}};
{{ח:תתתתת|2.}} חיבור הגנרטור נעשה בלוח משנה הממוקם באותו מבנה בו ממוקם הלוח הראשי ובתנאי שהזנת לוח המשנה נעשית ישירות מהלוח הראשי של המבנה, ללא חיבורים בלוחות אחרים או הסתעפויות;
{{ח:תתתת|(ב)}} כאשר מיתקן הצריכה מוגן בשיטת הארקת הגנה ועומד בכל הדרישות המפורטות בפסקאות (1) עד (6):
{{ח:תתתתת|1.}} השנאי, המזין את מיתקן הצריכה, הוא בלעדי למיתקן זה;
{{ח:תתתתת|2.}} חתך המוליך להארקת השיטה של הגנרטור לא יהיה קטן מחתך המוליך להארקת השיטה של השנאי;
{{ח:תתתתת|3.}} אורכם המרבי של כל אחד ממוליכי הארקת השיטה של השנאי ושל הגנרטור לא יעלה על 50 מטרים;
{{ח:תתתתת|4.}} החתך המזערי של מוליך האפס של הגנרטור יהיה כחתך מוליך האפס של השנאי;
{{ח:תתתתת|5.}} מוליכי הארקת השיטה של הגנרטור ושל השנאי יהיו נפרדים עד למקום חיבורם אל אלקטרודת ההארקה או אל פס השוואת הפוטנציאלים או אל פס מתכתי, המחובר בשני מקומות לפחות לאלקטרודת הארקה ובתנאי שחיבור כל מוליך הארקה יהיה בהדק נפרד;
{{ח:תתתתת|6.}} במוליכי האפס של השנאי ושל הגנרטור לפני ההסתעפות הראשונה בהם, מותקן אבזר המאפשר ניתוק האפס באמצעות כלים בלבד; מיקום האבזר מאפשר גישה נוחה אליו.

{{ח:סעיף|12|התקן להדממת הגנרטור}}
{{ח:ת}} בכל מבנה בו קיים גנרטור לאספקה חלופית יותקן התקן להדממת הגנרטור; ההתקן יימצא במקום נוח לגישה שאישרה רשות הכבאות המקומית; ליד ההתקן יותקן שלט בר־קיימא ובולט לעין בו יירשם ”גנרטור“ באותיות לבנות על רקע אדום.

{{ח:סעיף|13|גנרטור המופעל באופן אוטומטי}}
{{ח:תת|(א)}} כל גנרטור שניתן להפעילו גם באופן אוטומטי יצוייד בשלט בר־קיימא ובולט לעין שבו יירשם ”גנרטור מופעל אוטומטית“; שלט כאמור יותקן גם בלוח הראשי וגם בלוח הגנרטור.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מפסק־מחלף אוטומטי במיתקן לאספקה חלופית יותקנו ממסרי השהיית זמן לכל כיוון פעולה; המימסרים יכווננו לפי צרכי המיתקן.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב) לא תחול הדרישה לממסרי השהיית זמן על מיתקני גנרטורים הפועלים באספקת אל־פסק.

{{ח:סעיף|14|מיתקן לחיבור של גנרטור ארעי לאספקה חלופית|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} קיים במבנה מיתקן כהכנה לחיבור של גנרטור ארעי לאספקה חלופית יותקנו בו –
{{ח:תת|1.}} מפסק־מחלף ידני כמפורט להלן ובלבד שאם הוא משמש גם כמפסק ראשי של המיתקן יהיה הוא בעל מצב ביניים ”מופסק“:
{{ח:תתת|(א)}} דו־קוטבי כשהגנרטור הוא חד־מופעי;
{{ח:תתת|(ב)}} ארבע־קוטבי כשהגנרטור הוא תלת־מופעי, בהתאם {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3|לאיור מס׳ 3 בתוספת השניה}}, אולם אם במבנה קיים איפוס והחיבור הוא בהתאם {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 4|לאיור מס׳ 4 בתוספת השניה}} ניתן להתקין מפסק־מחלף תלת־קוטבי;
{{ח:תת|2.}} תקע קבוע מדגם תעשייתי בעל 5 פינים או תיבה עם 5 הדקים אשר יחוברו כמתואר {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 3|באיורים מס׳ 3}} {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 4|או מס׳ 4 בתוספת השניה}};
{{ח:תת|3.}} ליד התקע הקבוע או תיבת ההדקים האמורים יותקן שלט בר־קיימא ובולט לעין ובו ייכתב ”חיבור לגנרטור“.

{{ח:סעיף|15|שיטה בלתי מוארקת במיתקן ארעי הניזון מגנרטור ארעי}}
{{ח:ת}} במקרה של זינת מיתקן ארעי באספקה עצמאית מגנרטור ארעי מותר שהזינה תהיה בלתי מוארקת כאשר בגנרטור ובמיתקן מתקיימות הוראות {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ושיטות הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|תקנות החשמל (הארקות ושיטות הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט), התשמ״ד–1984}}, המתיחסות לשיטה בלתי מוארקת או מתקיימות דרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} כל גופי המתכת החייבים בהארקת הגנה, כולל גוף הגנרטור, יחוברו למוליך הגנה הכלול בתוך כבלי הזינה; מותר שמוליך ההגנה יהיה מוארק;
{{ח:תת|(2)}} חתכי מוליכי ההגנה יהיו שווים לפחות לחתכי מוליכי ההארקה כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ושיטות ההגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|בתקנות החשמל (הארקות ושיטות ההגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט), התשמ״ד–1984}};
{{ח:תת|(3)}} כאשר התנגדות הבידוד בין מוליך ההגנה לבין המיתקן החשמלי ירדה מתחת ל־22 קילואום תינתן אתראה חזותית וקולית;
{{ח:תת|(4)}} הראו חישוב או ניסוי שמתח התקלה לאורך מוליך ההגנה אינו יכול לעלות על 50 וולט למשך יותר מ־5 שניות, לא תידרש התראה כאמור בפסקה (3);
{{ח:תת|(5)}} נתקיימו התנאים של פסקה (4), לא יעלה סכום האורכים של הכבלים על 250 מטר.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: תנאים סביבתיים להתקנת גנרטור}}

{{ח:סעיף|16|מיקום הגנרטור|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ערכת גנרטור, אחת או יותר, תותקן בחדר גנרטור הבנוי במיוחד עבורה או בחדר המיועד למטרות טכניות נוספות כגון אולם מכונות או חדר חשמל או בחופה אשר תמוקם בחצר או בגג.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין תקנה זו, ”חופה“ – מבנה יביל או ארגז או ארון, המקובע ישירות לגוף הגנרטור ומתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא עוטף וסוגר את הגנרטור מכל צדדיו וכיווניו באופן שכאשר הוא סגור הוא אינו מאפשר כניסה לאדם או מגע בחלקים חמים, מסתובבים או מחושמלים של הגנרטור;
{{ח:תתת|(2)}} אפשר לניידו יחד עם הגנרטור;
{{ח:תתת|(3)}} אפשר לנעול אותו.

{{ח:סעיף|17|מעברים מסביב לגנרטור|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מעברים בין ערכת גנרטור על יסודותיה, לא כולל ציוד נלווה נפרד ומקרן, לבין חלקי מבנה או ציוד אחר, כולל לוחות חשמל, יהיו ברוחב של מטר אחד לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), בגנרטורים שהספקם אינו עולה על 50 קו״א מותר שהמעבר בצד אחד יהיה 0.6 מטר לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב), יש להבטיח שהמרווחים מסביב לערכת הגנרטור יאפשרו תחזוקה נוחה, גם אם הדבר מחייב מעברים העולים על האמור בהן.
{{ח:תת|(ד)}} לעניין ערכת גנרטור המותקנת בחופה, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנה 16}}, המעברים שנדרשים לפי תקנה זו יהיו בין החופה לבין חלקי מבנה או ציוד אחר, והמרווחים שיש לשמור עליהם לפי תקנת משנה (ג) יהיו מסביב לחופה.

{{ח:סעיף|18|דלת חדר הגנרטור}}
{{ח:ת}} דלת חדר הגנרטור תהיה ממתכת ופתיחתה מבפנים כלפי חוץ תהיה אפשרית, בכל עת, ללא צורך במפתח.

{{ח:סעיף|19|מניעת זרימת נוזלים}}
{{ח:ת}} חדר הגנרטור ייבנה כך שתימנע זרימה בלתי מבוקרת של נוזלים, כגון שמן ודלק, אל מחוץ לחדר.

{{ח:סעיף|20|תאורה ובתי תקע בחדר הגנרטור}}
{{ח:ת}} בחדר הגנרטור יותקנו נקודת מאור קבועה אחת ושני בתי תקע לפחות; כמו כן תותקן בו תאורת חירום שאינה ניזונה מהמצבר המשמש להתנעת הגנרטור.

{{ח:סעיף|21|איוורור חדר הגנרטור}}
{{ח:ת}} בחדר הגנרטור יובטח האיוורור הדרוש, לאספקת אויר למנוע הראשוני ולמניעת הצטברות גזים נפיצים או דליקים.

{{ח:סעיף|22|צינור הפליטה}}
{{ח:ת}} צינור הפליטה של המנוע הראשוני יוציא את גזי הפליטה אל מחוץ למבנה ויתקיימו בו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הצינור יוגן בפני נגיעה מקרית עד לגובה של שני מטרים לפחות מהרצפה;
{{ח:תת|(2)}} חוזק הצינור למבנה, יהיה חיבורו למנוע באמצעות חוליה גמישה;
{{ח:תת|(3)}} מעבר הצינור דרך חלקי מבנה יותקן כך שלא יגרום להם נזק.

{{ח:סעיף|23|צנרת זרה בחדר הגנרטור}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעביר אדם דרך חדר הגנרטור, צנרת זרה לגזים, לנוזלים נפיצים או דליקים, למים, לביוב או כיוצא באלה, אלא אם כן ננקטו כל האמצעים הדרושים למניעת דליפה לתוך החדר.
{{ח:תת|(ב)}} צנרת זרה כאמור העוברת בחדר הגנרטור תהיה צבועה בגוונים כנדרש בתקן ישראלי ת״י 659.
{{ח:תת|(ג)}} צנרת זרה שהטמפרטורה שלה עולה על 60 מעלות צלסיוס או נמוכה מ־15 מעלות צלסיוס תבודד בבידוד תרמי.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: רישום גנרטורים, בדיקתם והיתר להקמת ערכת גנרטור או לשינויה}}

{{ח:סעיף|24|רישום הגנרטור}}
{{ח:תת|(א)}} כל גנרטור תלת־מופעי בגודל מעל 5 קו״א חייב ברישום על ידי המנהל. בעל גנרטור או מחזיק ימסור למנהל, תוך שבועיים מיום קבלתו את הנתונים הבאים:
{{ח:תתת|1.}} שם ומען הבעלים או המחזיק, לפי הענין;
{{ח:תתת|2.}} מען מקום הימצאו של הגנרטור;
{{ח:תתת|3.}} שם ומען האחראי על הגנרטור;
{{ח:תתת|4.}} הפרטים המופיעים על לוחיות הזיהוי של הערכה;
{{ח:תתת|5.}} אופן התקנת הגנרטור (קבוע, ארעי);
{{ח:תתת|6.}} אופן התקנת המיתקן (קבוע, ארעי).
{{ח:תת|(ב)}} בעל הגנרטור או מחזיקו יודיע למנהל על כל שינוי בנתונים המפורטים בתקנות משנה (א) שבועיים מהתהוותו.

{{ח:סעיף|25|בקשה למתן היתר}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפעיל אדם גנרטור קבוע המיועד לאספקת חשמל למיתקן קבוע אלא אם כן נתן המנהל היתר להפעלתו.
{{ח:תת|(ב)}} הבקשה למתן היתר (להלן – הבקשה) תוגש למנהל בטופס שהוא יקבע וייכללו בו, בין היתר, פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המקום בו יותקן המיתקן;
{{ח:תתת|(2)}} יעוד המיתקן;
{{ח:תתת|(3)}} פרטי המיתקן;
{{ח:תתת|(4)}} שם האחראי לתפעולה ותחזוקתה של ערכת הגנרטור.
{{ח:תת|(ג)}} שינוי בפרטים (1), (2) ו־(3) טעון היתר מאת המנהל, והוראות תקנות אלה יחולו בשינויים המחוייבים לפי הענין.
{{ח:תת|(ד)}} הבקשה למתן ההיתר תוגש למנהל בצירוף המסמכים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} תכנית המבנה של החדר בו מותקן הגנרטור בקנה מידה של 1:50;
{{ח:תתת|(2)}} תכנית החיבורים החשמליים של ערכת גנרטור כולל פרטי ההארקות שלו;
{{ח:תתת|(3)}} תרשים חד־קווי חשמלי של חיבור הגנרטור אל הלוח המוזן ושל הלוח עצמו;
{{ח:תתת|(4)}} טופס בדיקת המיתקן שיקבע המנהל.
{{ח:תת|(ה)}} הבקשה תיחתם ביד מגיש הבקשה. תכניות המיתקן ייחתמו ביד מתכנן המיתקן או מתכנן השינוי בו, הכל לפי הענין. טופס בדיקת המיתקן ייחתם ביד חשמלאי בודק שביצע את הבדיקה.

{{ח:סעיף|26|בדיקות}}
{{ח:תת|(א)}} כל גנרטור ייבדק בידי חשמלאי־בודק, בעל רשיון מתאים, לפני הפעלתו הראשונה, לאחר ביצוע שינויים בו, וכן אחת לחמש שנים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} מיועד הגנרטור לאספקה חלופית, חלקית או מלאה, ייבדק לוח החיבורים שלו לפני הפעלתו הראשונה גם בידי חברת החשמל בעלת הרשת.

{{ח:סעיף|27|תנאי ההיתר}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מסמכות המנהל להתנות היתר בתנאים נוספים יכלול ההיתר תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בעל ההיתר לא יספק אנרגיה חשמלית למיתקן החורג מהמיתקן המוגדר בתכנית שהוגשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25(ד)}};
{{ח:תת|(2)}} בעל ההיתר יציית לכל ההוראות בכתב שימסור לו המנהל בקשר להקמת המיתקן, הפעלתו, שינויו או הטיפול בו, וימסור פרטים על פעולת המיתקן במקום ובמועד שיקבע המנהל;
{{ח:תת|(3)}} בעל ההיתר יאפשר למנהל להיכנס בכל עת סבירה למקום שבו נמצא המיתקן, כדי לבדקו.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|28|אגרה|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} בעל מיתקן ישלם אגרה בסכום של 26 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1987; החל מאפריל 2002, 108 ש״ח)}} בעד ההיתר.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|(ג)}} סכום האגרה בתקנת משנה (א) ישתנה לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי, כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} ב־1 באפריל של כל שנה, אם עלה המדד לחודש ינואר של אותה שנה, שיראו אותו כמדד החדש, לעומת המדד לחודש יולי שקדם לו, שיראו אותו כמדד היסודי;
{{ח:תתת|(2)}} ב־1 באוקטובר של כל שנה, אם עלה המדד לחודש יולי של אותה שנה, שיראו אותו כמדד החדש, לעומת המדד לחודש ינואר שקדם לו.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל יפרסם ברשומות הודעה בדבר שיעורי האגרה כפי שהשתנו עקב האמור בתקנת משנה (ג).

{{ח:סעיף|29|אחריות}}
{{ח:ת}} חובה המוטלת לפי תקנות אלה יראו אותה כמוטלת על מתכנן המיתקן, מתקינו, בודקו, בעלו, מחזיקו או מפעילו, לפי הענין, והוא כאשר אין כוונה אחרת משתמעת.

{{ח:סעיף|30|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה, למעט {{ח:פנימי|סעיף 28|תקנה 28}}, ככל שהן נוגעות {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 4|לסעיפים 4}}, {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 5|5}} {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 9|ו־9 לחוק}}, יחולו גם על מיתקנים המוחזקים בידי המדינה.

{{ח:סעיף|31|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ששה חדשים מיום פרסומן, אולם יכול שינהגו על פי תקנות אלה בלבד למן יום פרסומן.

{{ח:סעיף|32|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות החשמל (רישוי מיתקנים חשמליים), התשי״ח–1958 – בטלות.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11(ו)}})}}}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 1:''' דוגמה למפסק מחלף ארבע קטבי במיתקן המוגן בהארקת הגנה

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 2:''' דוגמה למפסק מחלף תלת קטבי במיתקן המוגן בשיטת האיפוס

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14}})}}}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 3:''' דוגמה לחיבור של גנרטור ארעי לאספקה חלופית במיתקן המוגן בהארקת הגנה

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 2 פרט 4}}
{{ח:ת}} '''איור מס׳ 4:''' דוגמה לחיבור של גנרטור ארעי לאספקה חלופית במיתקן המוגן בשיטת האיפוס

{{ח:חתימות|י״ט באלול התשמ״ו (23 בספטמבר 1986)}}
* '''משה שחל'''
שר האנרגיה והתשתית
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]