תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות שירותי בריאות בקהילה במצב חירום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות שירותי בריאות בקהילה במצב חירום), התשפ״ב–2022}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ב, 3572|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות שירותי בריאות בקהילה במצב חירום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10271.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מ|סעיף 19מ(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}} (להלן – החוק), ולפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 20ז|סעיפים 20ז(א)}} {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 27|ו־27(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}} (להלן – חוק ההתגוננות האזרחית), לאחר התייעצות עם נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (להלן – הנציבות) ועם ארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות, בהסכמת שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19סז|סעיף 19סז לחוק}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אגף השיקום“ – אגף שיקום נכים במשרד הביטחון, לרבות רופא מוסמך כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)#סעיף 2|בתקנה 2 לתקנות הנכים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם עם מוגבלות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אנשים עם מוגבלויות משלושה סוגים שונים“ – שלושה אנשים לפחות עם מוגבלות משמעותית מסוגים אלה: שמיעה, ראייה, נפשית, שכלית, אוטיזם, או פיזית, ובלבד שסוג המוגבלות אצל כל אחד מהם הוא שונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אפוטרופוס“ – אפוטרופוס שמינה בית משפט לפי {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות#פרק ג|פרק ג׳ לחוק הכשרות}} לענייניו האישיים של אדם או לעניינים אלה לצד עניינים נוספים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם אחראי להפעלת מרכז“ – מי שהוסמך להפעיל מרכז ארעי לטיפול, לפי דין או החלטת ממשלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הג״א“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק ההתגוננות האזרחית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ביטוח בריאות“ – {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הכשרות“ – {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ״ב–1962}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הנכים“ – {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שיקום נכי נפש“ – {{ח:חיצוני|חוק שיקום נכי נפש בקהילה|חוק שיקום נכי נפש בקהילה, התש״ס–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיית שירות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)|בתקנות נגישות לשירות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 35|בתקנה 35(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד רפואי“ – בית חולים, מרפאה, מרכז ארעי לטיפול;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מורשה נגישות“ – מורשה לנגישות השירות או מורשה לנגישות מתו״ס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מורשה לנגישות השירות“ – מורשה לנגישות השירות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מא1|בסעיף 19מא1 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מורשה לנגישות מתו״ס“ – מורשה לנגישות מבנים, תשתיות וסביבה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מא|בסעיף 19מא לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיופה כוח“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות#סעיף 32ב|בסעיף 32ב(א) לחוק הכשרות}}, לפי ייפוי כוח מתמשך שנכנס לתוקף, לענייניו האישיים של הממנה בלבד או לעניינים אלה לצד עניינים נוספים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלה מידבקת מסוכנת“ – מחלה שהוכרזה לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 20|סעיף 20 לפקודת בריאות העם}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנכ״ל“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסגרת“, ”מסגרת לשירותי יום“ ו”מסגרת לשהות ממושכת“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)|בתקנות המסגרות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסגרת דיור“ – מסגרת לשהות ממושכת כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין שירותים בתחום הבריאות – שירותים בתחום הדיור מסוג הוסטל לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקום נכי נפש בקהילה#תוספת פרט ב|פרט (ב)(1)(ה) עד (ח) לפי התוספת לחוק שיקום נכי נפש}};
{{ח:תתת|(2)}} לעניין שירותים בתחום הרווחה – מעון כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות|בחוק הפיקוח על מעונות, התשכ״ה–1965}}, ובכלל זה הוסטל ודירה בדיור תומך בקהילה, ובית דיור מוגן כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הדיור המוגן|בחוק הדיור המוגן, התשע״ב–2012}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מענה רפואי אחוד“ – מתן שירותי בריאות במרפאה של קופת חולים, לכל אדם, ובכלל זה לחברי קופת חולים אחרת, לפי הוראת שר הבריאות או המנכ״ל לפי דין או לפי הוראת הרשות העליונה לבריאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל“ – מפעל חיוני או מפעל למתן שירותים קיומיים, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירות עבודה בשעת חירום|בחוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ״ז–1967}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצב חירום“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מ|בסעיף 19מ(א) לחוק}}, לרבות מצב מיוחד בעורף או שעת התקפה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק ההתגוננות האזרחית}}, או מצב הדורש התגוננות אזרחית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|באותו חוק}}, או אירוע חירום אזרחי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 90א|בסעיף 90א לפקודת המשטרה [נוסח חדש], התש״ל–1971}}, ולרבות מצב של מחלה מידבקת מסוכנת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרחב מוגן“ – מרחב מוגן שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מרחב מוגן כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים)|בתקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), התש״ן–1990}};
{{ח:תתת|(2)}} אם אין בנמצא מרחב כאמור בפסקה (1) – מרחב פנימי בבניין שנמצא מתאים לפי הנחיות הג״א;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרחב מוגן חלופי נגיש“ – מרחב מוגן כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(ג)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרכז ארעי לטיפול“ – מקום הנפתח באופן זמני במצב חירום או עקב מצב חירום, כדי לספק טיפול רפואי ייחודי לרבות בדיקות, כגון: טיפול בנחשפים לחומר לחימה כימי וטיפול בנחשפים לאירוע ביולוגי חריג, מרכז לבדיקה או לטיפול במחלה מידבקת מסוכנת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרכז נגיש“ – מרכז ארעי לטיפול לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרפאה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 34|בסעיף 34(ג) לפקודת בריאות העם}} שמחזיקים ומפעילים משרד הבריאות, או קופת חולים, לרבות מרפאה לבריאות הנפש ותחנה לבריאות המשפחה, שניתן בה שירות לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרפאה אחודה“ – מרפאה של קופת חולים שמספקת מענה רפואי אחוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרד הרווחה“ – משרד הרווחה והביטחון החברתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמדת טיפול“ – עמדה שבה ניתן טיפול רפואי או טיפול אחר במסגרת שירות הבריאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עמדת שירות“ – כהגדרתה בת״י 1918 חלק 3.2 – נגישות הסביבה הבנויה: פנים הבניין – דרישות משלימות לשימושים ספציפיים, בסעיף הדן בעמדת שירות (1.3.4), אף אם אין היא קבועה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת בריאות העם“ – {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם, 1940}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת חולים“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות ציבורית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19א|בסעיף 19א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות העליונה לבריאות“ – גוף שבראשו המנכ״ל וחברים בו קצין רפואה ראשי בצבא הגנה לישראל והמנהל הכללי של קופת החולים שבה מבוטח המספר הגדול ביותר של מבוטחים לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי בריאות“ – לרבות כל סוגי הבדיקות וסוגי הטיפולים שנותנים במצב חירום משרד הבריאות, קופות החולים או נותני שירותים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 23|בסעיף 23 לחוק}} ביטוח בריאות, וכן שירותי בריאות שניתנים לציבור עקב מצב החירום, לצורך התמודדות איתו או במהלכו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שפה פשוטה“ – לפי ת״י 1918 חלק 4;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תומך בקבלת החלטות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות#סעיף 67ב|בסעיף 67ב לחוק הכשרות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1918 חלק 1“ – ת״י 1918 חלק 1 – נגישות הסביבה הבנויה: עקרונות ודרישות כלליות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1918 חלק 4“ – ת״י 1918 חלק 4 – נגישות הסביבה הבנויה: תקשורת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות המסגרות“ – {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות), התשפ״א–2021}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הנכים“ – {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)|תקנות הנכים (טיפול רפואי), התשי״ד–1954}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות לפינוי ולקליטה בחירום“ – {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות אירועי פינוי אוכלוסייה וקליטתה במצב חירום)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות אירועי פינוי אוכלוסייה וקליטתה במצב חירום), התשפ״ב–2022}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות נגישות בניין חדש“ – {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 חלק ח1|חלק ח׳1 בתוספת השנייה לתקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש״ל–1970}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות נגישות למקום ציבורי“ – כל אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 חלק ח1|תקנות נגישות בניין חדש}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים)|תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), התש״ן–1990}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות במוסד חינוך קיים)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות במוסד חינוך קיים), התשע״א–2011}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שהוא בניין קיים)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שהוא בניין קיים), התשע״ב–2011}};
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שאינו בניין)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות למקום ציבורי שאינו בניין), התשע״ד–2013}};
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:חיצוני|תקנות ההתגוננות האזרחית (התאמות נגישות במקלטים)|תקנות ההתגוננות האזרחית (התאמות נגישות במקלטים), התשע״ו–2016}};
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות פרטנית לתלמיד ולהורה)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות פרטנית לתלמיד ולהורה), התשע״ח–2018}};
{{ח:תתת|(8)}} {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (ביצוע התאמות נגישות למוסד חינוך חדש)|תקנות התכנון והבנייה (ביצוע התאמות נגישות למוסד חינוך חדש), התשע״ט–2018}};
{{ח:תתת|(9)}} {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירותי בריאות ולמקומות נתינתם)|תקנות נגישות לשירותי בריאות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות נגישות לשירות“ – {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשע״ג–2013}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות נגישות לשירותי בריאות“ – {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירותי בריאות ולמקומות נתינתם)|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירותי בריאות ולמקומות נתינתם), התשע״ו–2016}}.

{{ח:סעיף|2|נגישות לשירותי בריאות ושירותים נלווים במצב חירום}}
{{ח:תת|(א)}} לאדם עם מוגבלות תהיה במצב חירום נגישות לשירותי בריאות ושירותים נלווים, באותה זמינות ואיכות, לפחות, כפי שיש לכלל הציבור לפי תקנות אלה; לעניין זה, ”שירותים נלווים“ – שירותים שנועדו לאפשר את קבלת שירותי הבריאות, לרבות קביעת תורים, קבלת הפניות וקבלת אישורים מינהליים לביצוע פעולות רפואיות.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מתקנת משנה (א), מוסד רפואי יתאים את אופן מתן שירות הבריאות לאדם עם מוגבלות ככל האפשר בנסיבות מצב חירום כדי שיוכל לקבל את שירות הבריאות; לא הצליח המוסד הרפואי לספק את שירות הבריאות בצורה בטיחותית ומכובדת בנסיבות מצב החירום על אף התאמות כאמור שביצע, יפנה בהקדם האפשרי לקופת החולים שבה חבר אותו אדם ויחד עימה יגבשו חלופה למתן שירות בריאות לאותו אדם, שתיושם בהקדם האפשרי; נוסף על האמור, משרד הבריאות יסייע לקופת חולים שפנתה אליו בעניין זה כדי שאותו אדם יקבל את שירות הבריאות בהקדם האפשרי.
{{ח:תת|(ג)}} אם על אף מאמצים שנעשו והתאמות שננקטו כאמור בתקנת משנה (ב), לא ניתן לספק לאנשים עם מוגבלות ובייחוד למי שגרים בביתם או לדיירי מסגרות דיור, שירות בריאות כחלק מכלל הציבור בנסיבות מצב החירום, משרד הבריאות אחראי שבהקדם האפשרי יינתן להם שירות בריאות ייעודי, לרבות – אם יהיה בכך צורך, במקום – טיפול מותאם לאנשים עם מוגבלויות שונות, לפי צורכיהם הבריאותיים.
{{ח:תת|(ד)}} מי שמספק שירותי בריאות במצב חירום, ימשיך ויספק לאדם עם מוגבלות את התאמות הנגישות שהוא חייב בהן לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19יז|סעיפים 19יז}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19כ|ו־19כ לחוק}}, ככל האפשר לנוכח נסיבות מצב החירום; אם לא ניתן לספק את אותן התאמות נגישות, יעשה ככל יכולתו להעמיד לרשות אדם עם מוגבלות התאמות נגישות חלופיות לצורך השגת אותן מטרות הנגשה; ספק כאמור ייערך בעת שאינה מצב חירום כדי שיוכל לקיים תקנה זו.

{{ח:סעיף|3|מרחב מוגן במרפאה}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו, ”שטח הרצפה לאדם בכיסא גלגלים ומלווה“ – שטח פנוי שממדיו 1.0 מטר על 1.5 מטר.
{{ח:תת|(ב)}} במרפאה יותקנו שלטי הכוונה שמכוונים את מי שנמצא בה למרחב המוגן; נוסף על כך, בכניסה למרחב המוגן יותקן שלט לזיהויו; בשלטי ההכוונה והזיהוי יתקיימו הוראות ת״י 1918 חלק 4 בסעיפים הדנים בשלטים במרחבים מוגנים נגישים (2.1.3.12(ב)), באופן הצבת שלטים חזותיים (2.1.4) ובעיצוב השלטים החזותיים (2.1.6); הוראות התקן האמור לא יחולו על שלטים שהיו קיימים במרפאה ערב יום התחילה.
{{ח:תת|(ג)}} במרפאה שמתקיימות בה תקנות הנגישות למקום ציבורי, למעט קיומה של דרך נגישה למרחב המוגן שלה ובתוכו, יאתר מי שאחראי להפעלת המרפאה מרחב מוגן אחר ברמת מיגון שוות ערך או נמוכה יותר, לפי הקיים במרפאה, שמובילה לתוכו דרך נגישה (בתקנה זו – מרחב מוגן חלופי נגיש); אם יש במרפאה יותר ממפלס אחד שבו ניתנים שירותי בריאות לציבור, יאותר מרחב מוגן חלופי נגיש בכל מפלס.
{{ח:תת|(ד)}} ממדי הרצפה של המרחב המוגן החלופי הנגיש יכילו ככל האפשר שלוש פעמים שטח רצפה לאדם בכיסא גלגלים ומלווה, ולא פחות מפעמיים שטח רצפה כאמור; ככל האפשר שטחי הרצפה האמורים יהיו צמודים זה לזה.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בתקנת משנה (ג), לא הצליח האחראי להפעלת המרפאה לאתר מרחב מוגן חלופי נגיש שממדיו כאמור באותה תקנת משנה, גם לאחר שבחן את האפשרות ששטחי הרצפה לא יהיו צמודים זה לזה, יתעד את הסיבות לכך, ויאתר מרחב מוגן חלופי נגיש שממדיו לפחות שטח רצפה לאדם בכיסא גלגלים ומלווה.
{{ח:תת|(ו)}} בכל מפלס שבו אותר מרחב מוגן חלופי נגיש יהיה שלט הכוונה אחד או יותר, שמכוון את מי שנמצא באותו מפלס למרחב המוגן החלופי הנגיש במפלס זה; במרחב המוגן החלופי הנגיש יותקן שלט זיהוי שרשום בו: ”מרחב מוגן חלופי נגיש“ בליווי סמל הנגישות הבין־לאומי; בשלטים האמורים יתקיימו הוראות ת״י 1918 חלק 4 בסעיפים הדנים בשלטים במרחבים מוגנים נגישים (2.1.3.12(ב)), באופן הצבת שלטים חזותיים (2.1.4) ובעיצוב השלטים החזותיים (2.1.6).
{{ח:תת|(ז)}} במצב חירום בעת שיש לעבור למרחב מוגן או למרחב מוגן חלופי נגיש, יסייע איש צוות המרפאה ככל האפשר בנסיבות מצב החירום לאדם עם מוגבלות שביקש זאת או שנראה לאיש הצוות שהוא נזקק לסיוע כאמור, להגיע למרחב מוגן כאמור; האמור לא יחול כשאיש הצוות נדרש להגן על עצמו ולבצע לשם כך פעולה נדרשת; לעניין זה, ”פעולה נדרשת“ – מעבר למרחב מוגן, או כל פעולה אחרת להצלת חיים.
{{ח:תת|(ח)}} סייע איש צוות המרפאה לאדם עם מוגבלות לעבור למרחב מוגן חלופי נגיש כאמור בתקנת משנה (ז), יעבור איש הצוות למרחב המוגן הקיים במרפאה, אלא אם כן נשקפת לאיש הצוות סכנה גדולה יותר בעת המעבר; עם סיום פרק הזמן שבו יש לשהות במרחב מוגן, יחזור איש הצוות למרחב המוגן החלופי הנגיש, כדי לבדוק אם נדרש סיוע לאדם עם המוגבלות ולסייע לו במקרה הצורך.

{{ח:סעיף|4|תקשורת נגישה עם קופת החולים ומשרד הבריאות}}
{{ח:תת|(א)}} במצב חירום ימשיכו לעמוד לרשות אנשים עם מוגבלות דרכי התקשורת הנגישות שמתקיימות בעת שאינה מצב חירום ליצירת קשר עם משרד הבריאות וקופת החולים, ככל האפשר לנוכח נסיבות מצב החירום.
{{ח:תת|(ב)}} במצב חירום שבו חדל אחד מהאמצעים שבהם חברי קופת חולים יוצרים איתה קשר, לפעול או להיות זמין לשימוש הציבור, וכל עוד לא חזר להיות זמין, תפרסם קופת החולים הודעה על כך לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|תקנה 23}}.

{{ח:סעיף|5|מידע לציבור לעניין נגישות מרפאות}}
{{ח:תת|(א)}} מידע לציבור במצב חירום שמפרסמים קופות החולים או משרד הבריאות, לגבי מרפאותיהם בציון המרפאות הפתוחות לציבור בנסיבות מצב החירום, יכלול נוסף על מידע בדבר התאמות הנגישות שחובה לפרסמן לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19יז|סעיף 19יז}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19כ|ו־19כ לחוק}}, גם מידע אם כל אחד מהמפורטים להלן קיים או שאינו קיים לגבי כל מרפאה כאמור:
{{ח:תתת|(1)}} מקום חניה נגיש, ואם קיים – אם כולל מקום חניה לרכב גבוה;
{{ח:תתת|(2)}} דרך נגישה שמובילה אל הכניסה למרפאה מחניה נגישה וממדרכה ציבורית סמוכה;
{{ח:תתת|(3)}} אם קיימת דרך נגישה לפי פסקה (2) – אם השימוש בדרך נגישה זו מחייב שימוש במעלית או במעלון;
{{ח:תתת|(4)}} דרך נגישה מהכניסה למרפאה למקומות קבלת שירותי הבריאות במרפאה;
{{ח:תתת|(5)}} בית שימוש נגיש;
{{ח:תתת|(6)}} דרך נגישה מכניסה למרפאה לתוך מרחב מוגן המשרת את אותה מרפאה; אם במרפאה אין דרך נגישה למרחב המוגן שלה ובתוכו, יצוין אם אותר מרחב מוגן חלופי נגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} וכן יצוין אם רמת המיגון שלו נמוכה מרמת המיגון של המרחב המוגן העיקרי של המרפאה.
{{ח:תת|(ב)}} אי־קיומם של אחד או יותר מהרכיבים המנויים בתקנת משנה (א), לא ימנע את הפעלתה של מרפאה במצב חירום, ואולם לפי בקשת אדם עם מוגבלות שעקב אי־קיומו של רכיב מהרכיבים האמורים נמנע ממנו במצב החירום לקבל שירות בריאות במרפאה, יפעלו משרד הבריאות או קופת החולים, לפי העניין, לספק לו שירות בריאות באותה מרפאה בצורה בטיחותית ומכובדת בנסיבות מצב החירום, או במקום אחר, לרבות בביתו או במסגרת הדיור שלו.
{{ח:תת|(ג)}} במצב חירום שבו לא נפתחה מרפאה, או מעבדה לביצוע בדיקות, ובייחוד מרפאה שנותנת מענה לאנשים עם מוגבלות, תפרסם קופת חולים שחבריה מקבלים שירות באותה מרפאה היכן יוכל אדם עם מוגבלות לקבל את השירות האמור.
{{ח:תת|(ד)}} המידע לפי תקנה זו יפורסם לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|תקנה 23}}.

{{ח:סעיף|6|נגישות למידע לציבור לגבי שירותי בריאות במצב חירום}}
{{ח:תת|(א)}} לאדם עם מוגבלות תהיה נגישות למידע בקשר לשירותי בריאות במצבי חירום, באותה איכות וזמינות כפי שיש לשאר הציבור במצב חירום או בעת שאינה מצב חירום, לפי העניין; לעניין תקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נגישות למידע“ – לרבות לאפשרות לברר, לקבל או למסור מידע, ובכלל זה גם במצב חירום;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מידע חיוני בתחום הבריאות“ – הוראות עשה, הוראות להימנעות ממעשה, או אזהרות, בקשר לבריאותם של אנשים במצב חירום, שנועדו להציל חיים או למנוע פגיעה בגוף, כגון הוראה לציבור להגיע למרכז ארעי לטיפול, וכן הסברים שנלווים להוראות אלה ונמסרים לציבור, לרבות הודעות שנמסרות לציבור בקשר לכל אלה מפי בעלי תפקידים בכירים בממשלה, או נבחרי ציבור.
{{ח:תת|(ב)}} כחלק מפרסום מידע לציבור בקשר לשירותי בריאות במצב חירום, משרד הבריאות יפרסם, לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|תקנה 23}}, המלצות לאנשים עם מוגבלות ולמלוויהם, בדבר הכנות שעל אדם עם מוגבלות לבצע כדי לייעל במצב חירום את קבלת השירות; ההמלצות יכללו בין השאר את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מסמכים שאדם עם מוגבלות יביא עימו למקום קבלת שירות הבריאות, ובכלל זה את האבחנות (הדיאגנוזה) של מצבו הרפואי של האדם, בדיקות רפואיות וטיפולים משמרי חיים שהוא עובר דרך קבע, התרופות שהוא צורך, מינון נתינתן ורגישות לתרופות, ומכשירים רפואיים שהוא עושה בהם שימוש והנחיות רפואיות מקדימות שנתן למיופה כוח לפי {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות|חוק הכשרות {{ח:הערה|המשפטית והאפוטרופסות}}}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק החולה הנוטה למות|חוק החולה הנוטה למות, התשס״ו–2005}}; ההמלצות יפרטו כיצד אדם עם מוגבלות יוכל לאתר מסמכים אלה ולהפיק העתק מהם;
{{ח:תתת|(2)}} מידע לגבי צרכים וקשיים של האדם עם המוגבלות הנוגעים לקבלת שירות בריאות והמלצות מעשיות כיצד ניתן להתאים את אופן מתן השירות לכל אלה כדי להגיע לשיתוף פעולה עימו ולספק לו שירות בריאות בצורה יעילה, בטיחותית ומכובדת;
{{ח:תתת|(3)}} מידע אישי חיוני על אודות האדם עם המוגבלות כגון פרטיו המזהים, אנשי קשר ודרכי תקשורת נגישות עימו ועם מלווהו, ואופן נשיאת המידע והצגתו באופן בולט לעין בעת הגעה לקבלת שירות בריאות, כגון באמצעות כרטיס או מסמך שהאדם נושא עליו ובו מרוכזים פרטים אלה.
{{ח:תת|(ג)}} משרד הבריאות יפרסם את ההמלצות לפי תקנת משנה (ב), אחת לשלוש שנים לפחות, לאחר היוועצות במשרד הרווחה לגבי תוכן הפרסום.
{{ח:תת|(ד)}} רשות ציבורית המוסרת לציבור, במצב חירום, מידע חיוני בתחום הבריאות, תמסור לציבור בה בעת את אותו מידע גם בדרכים שנקבעו למסירת מידע חיוני {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות אירועי פינוי אוכלוסייה וקליטתה במצב חירום)#סעיף 5|בתקנה 5(ג), (ד)(1) ו־(ה) עד (ט) לתקנות לפינוי ולקליטה בחירום}}.

{{ח:סעיף|7|מרפאה אחודה}}
{{ח:תת|(א)}} במצב חירום שבו הורו שר הבריאות או המנכ״ל לפי דין, או הורתה הרשות העליונה לבריאות כי תפעל מרפאה אחודה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעת שמרפאה שפתוחה לשירות הציבור פועלת כמרפאה אחודה, יסייע אחד מאנשי צוות המרפאה במתן השירות לאדם עם מוגבלות שפנה אליו לצורך קבלת שירות בריאות והזדהה כאדם עם מוגבלות, או שנראה לאיש הצוות שאותו אדם עם מוגבלות זקוק לסיוע; איש הצוות יישא עליו סימן לזיהוי, ובמקום בולט לעין ליד איש הצוות המיועד לסייע כאמור יימצא שלט; בשניהם יהיה רשום: ”סיוע לאדם עם מוגבלות“; בשלט יתקיימו הוראות ת״י 1918 חלק 4 בסעיפים הדנים באופן הצבת שלטים חזותיים (2.1.4) ובעיצוב השלטים החזותיים (2.1.6);
{{ח:תתת|(2)}} במקרה שאיש הצוות אינו מצליח במאמץ סביר בנסיבות מצב החירום לסייע במתן שירות בריאות לאדם עם מוגבלות שפנה אליו כאמור בפסקה (1) ובייחוד אם הוא חבר בקופת חולים אחרת, יפנה איש הצוות לקופת החולים של אותו אדם כדי שתסייע לאיש הצוות לספק שירות בריאות לאותו אדם; קופת החולים של אותו אדם תפעל בהקדם האפשרי בנסיבות מצב החירום לסייע במתן שירות לאותו אדם באותה מרפאה, או שתדאג לכך שיקבל בהקדם האפשרי בנסיבות מצב החירום את שירות הבריאות במוסד רפואי אחר או באופן אחר;
{{ח:תתת|(3)}} פרסום שמפרסמים משרד הבריאות או קופת חולים לציבור לגבי המרפאה האחודה יכלול, נוסף על הפרטים {{ח:פנימי|סעיף 5|שבתקנה 5(א)}}, גם את כל אלה, בשפה פשוטה: ציון העובדה שכל אדם וחברי כל קופות החולים יכולים לקבל שירות במרפאה, פירוט שירותי הבריאות הניתנים לציבור באותה מרפאה, כתובת המרפאה ופירוט דרכי ההגעה אליה בתחבורה ציבורית; המידע בפסקה זו ייכלל בפרסום לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5(א)}};
{{ח:תתת|(4)}} קופת חולים תעביר למשרד הבריאות את המידע לפי פסקה (3); משרד הבריאות יערוך את המידע האמור בתצורה אחידה שכוללת את כל המרפאות שפועלות במתכונת של מרפאה אחודה, לפי יישובים, ולגבי כל מרפאה את המידע שבפסקה (3), בציון קופת החולים שמפעילה את אותה המרפאה; משרד הבריאות יעביר את המידע בתצורה כאמור לכל קופות החולים; משרד הבריאות וקופות החולים יפרסמו את המידע לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|תקנה 23}};
{{ח:תתת|(5)}} הוחלט על הפעלת מרפאה אחודה, תינתן עדיפות ככל האפשר, ובהתחשב בצרכים הנובעים ממצב החירום, שהמרפאה שתיפתח במתכונת האמורה תהיה מרפאה שהיא נגישה לפי תקנות נגישות למקום ציבורי.
{{ח:תת|(ב)}} קופות החולים יכינו נוהל משותף ליישום חובותיהן לפי תקנה (א)(1) ו־(2).
{{ח:תת|(ג)}} משרד הבריאות יגבש נוהל לדוגמה לעניין יישום תקנה זו.

{{ח:סעיף|8|מרכז לתקשורת מרחוק}}
{{ח:תת|(א)}} כחלק משירותי המענה הטלפוני והתקשורת מרחוק שמפעיל משרד הבריאות לציבור, ימשיכו להינתן במצב חירום, לשימוש אנשים עם מוגבלות, גם שירותי התקשורת המפורטים להלן, כדי שיוכלו לתקשר במצב חירום עם ספקים של שירותי בריאות ועם גורמי סיוע, וכדי שספקים וגורמי סיוע כאמור יוכלו ליזום תקשורת עימם, ובכלל זה למסור ולקבל מידע:
{{ח:תתת|(1)}} תמלול מרחוק של דברי הדובר אל אדם עם מוגבלות;
{{ח:תתת|(2)}} תרגום לשפת סימנים מרחוק באמצעות שיחת וידאו וקול שמתקיימים בה התנאים שבתקנת משנה (ד);
{{ח:תתת|(3)}} תקשורת בהתכתבות; ההתכתבות תתאפשר בכל אחד מאלה לפחות: מסרון, דואר אלקטרוני, ואמצעים לתקשורת מסוג שיחוח (live-chat) שנפוצים בשימוש הציבור.
{{ח:תת|(ב)}} שירותי התקשורת האמורים בתקנת משנה (א) יפעלו בכל עת ובכל שעות הפעילות שבהן שירותי המענה הטלפוני והתקשורת מרחוק שמפעיל משרד הבריאות פועלים, ויתקיימו לגביהם הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התמלול, התרגום או ההתכתבות, לפי העניין, יועברו בזמן אמת;
{{ח:תתת|(2)}} ההיערכות להפעלת שירותי התקשורת תביא בחשבון מענים לעומסי יתר עקב מצב החירום, וייבחנו חלופות למקרים של קריסת רשת תקשורת;
{{ח:תתת|(3)}} שירותי התקשורת יינתנו באמצעות אנשים שיש להם ניסיון באספקת שירותים אלה, ועברו גם הדרכה בעניינים אלה: תקשורת במצבי חירום, צרכים של אנשים עם מוגבלות במצבי חירום, ואופני התקשורת עימם.
{{ח:תת|(ג)}} לצורך הפעלת שירותי המענה הטלפוני והתקשורת מרחוק לפי תקנת משנה (א), ובייחוד לפי פסקה (א)(3), יוכנו בשגרה מסרים קצרים של מידע למצבי חירום שונים כדי שישמשו למענה לאנשים עם מוגבלות; המסרים יהיו לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוראות עשה או הוראות להימנעות ממעשה יבהירו בצורה בהירה ותמציתית מה על הציבור לבצע, היכן, מתי, ויוצגו לפי סדר הפעולות שעל הציבור לבצע, והכול כדי לאפשר לאדם עם מוגבלות להבין את התהליך ומטרתו, להכין את עצמו, ולהפיג חרדות;
{{ח:תתת|(2)}} המידע יהיה בשפה פשוטה.
{{ח:תת|(ד)}} שירות תרגום לשפת סימנים יינתן במרכז לתקשורת מרחוק לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דמות המתורגמן תופיע על רקע אחיד;
{{ח:תתת|(2)}} לבוש המתורגמן יהיה בגוון מנוגד לרקע;
{{ח:תתת|(3)}} פלג גופו העליון לפחות של המתורגמן ייראה וישתרע על 50% לפחות מהמסך; אלא אם כן ביקש האדם עם המוגבלות לצמצם את שטח הצגת דמותו של המתורגמן;
{{ח:תתת|(4)}} על דמות המתורגמן לא יופיע מידע אחר.

{{ח:סעיף|9|נגישות לתכשירים, מזון ייעודי ותוסף מזון במצב חירום}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 21ד|בסעיף 21ד(א) לחוק ביטוח בריאות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מזון ייעודי“ ו”תוסף מזון“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מערכת המרשמים“ – המערכת הממוחשבת של קופת חולים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 21ד|בסעיף 21ד(א) לחוק ביטוח בריאות}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סם מסוכן“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|בפקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל״ג–1973}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שליח“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מי שפועל לפי בקשתו של אדם עם מוגבלות לעניין העברת בקשה למרשם או למסירת תכשיר שנופק;
{{ח:תתתת|(2)}} מי שקופת החולים, רוקח אחראי בבית מרקחת או בעל בית מרקחת, התקשר עימו למסירת תרופות למטופל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכשיר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|בפקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תרופה פסיכוטרופית“ – תכשיר המכיל אחד מן החומרים הפסיכוטרופים המופיעים {{ח:חיצוני|צו הרוקחים (סיווג רעלים, רישומם, ואחזקתם)#תוספת 4|בתוספת הרביעית לצו הרוקחים (סיווג רעלים, רישומם, ואחזקתם), התשל״ג–1973}}.
{{ח:תת|(ב)}} קופת חולים תיערך כדי שלאדם עם מוגבלות יתאפשר במצב חירום לקבל תכשיר; האמור יחול לרבות בקשר לבתי מרקחת שהיא מפעילה בעצמה או שפועלים עימה בהסדר; ההיערכות תהיה לפי האמצעים שמצויים בידיה ומשמשים אותה בעת שאינה מצב חירום, ולפי כוח האדם שיעמוד לרשותה במצב חירום.
{{ח:תת|(ג)}} ההיערכות לפי תקנת משנה (ב) תכלול גם את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סידורים שיבטיחו ככל האפשר במצב חירום נגישות לביצוע בדיקת דם או בדיקה אחרת, שהיא תנאי לקבלת מרשם לתכשיר לאדם עם מוגבלות;
{{ח:תתת|(2)}} סידורים שיאפשרו לאדם עם מוגבלות, לרבות באמצעות תומך בקבלת החלטות שלו או שליח, להעביר לרופא בקופת החולים שבה הוא חבר, בקשה למרשם לתכשיר או בקשה להפניה לבדיקה שנדרשת לצורך רישום מרשם לתכשיר, באמצעי זמין שנגיש לאותו אדם ושפעיל במצב החירום, מבין כל האמצעים שבהם קופת חולים מתקשרת עם מבוטחיה כגון טלפון, יישומון, מסרון, דואר אלקטרוני, אתר האינטרנט של קופת החולים, ופקסימיליה, וכן באמצעות שימוש במרכז לתקשורת מרחוק לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8}}.
{{ח:תת|(ד)}} אם עקב מצב החירום מתקיימת מניעה משימוש במערכת המרשמים של אחת או יותר מקופות החולים, לרבות העדר גישה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 21ד|בסעיף 21ד לחוק ביטוח בריאות ממלכתי}}, של בתי מרקחת למערכת המרשמים, רשאי המנכ״ל לאשר לקופת חולים מסוימת לפרק זמן מוגבל עד שיהיה ניתן לשוב ולעשות שימוש במערכת המרשמים, ולא יותר מ־10 ימים, לפעול כאמור בתקנת משנה (ה); אישור המנכ״ל האמור יפורסם באתר האינטרנט של משרד הבריאות בדף המיועד לענייני מצבי חירום ובאתר האינטרנט של הקופה שקיבלה את האישור האמור.
{{ח:תת|(ה)}} אישור כאמור בתקנת משנה (ד) יכול שיכלול את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אישור להעביר מרשם של אדם עם מוגבלות, לרבות העתק מרשם, לבתי מרקחת באמצעות אמצעי דיגיטלי נפוץ שבשימוש הציבור, ובכלל זה דואר אלקטרוני, או אמצעי לשיחוח (live-chat);
{{ח:תתת|(2)}} אישור להעביר את המרשם או את העתק המרשם גם באמצעות האדם עם המוגבלות או שליח;
{{ח:תתת|(3)}} אישור להחיל את האישור לפי פסקאות (1) ו־(2) לגבי מרשם לסם מסוכן; במקרה שלא יחול אישור לפי פסקה זו, יציין באישור המנכ״ל מהן החלופות שלפיהן תנפק קופת חולים סם מסוכן לאדם עם מוגבלות.
{{ח:תת|(ו)}} המנכ״ל רשאי לשוב ולהאריך את תוקפו של האישור לפי תקנת משנה (ד) לפרק זמן מוגבל שלא יעלה על עשרה ימים אם ממשיכות להתקיים הנסיבות האמורות בתקנת משנה (ד).
{{ח:תת|(ז)}} בתקופה שבה חל אישור לפי תקנות משנה (ד) עד (ו), יחול האמור להלן לגבי מרשמים של קופת החולים שלגביה ניתן האישור:
{{ח:תתת|(1)}} מי שמוסמך לפי דין לרשום מרשם רשאי להעביר לבית מרקחת את המרשם שרשם לאדם עם מוגבלות, לרבות העתק מרשם, בדרכים המפורטות בתקנת משנה (ה);
{{ח:תתת|(2)}} בית מרקחת רשאי לנפק תכשיר שמיועד לאדם עם מוגבלות לפי מרשם אף אם הוא העתק מרשם, לרבות תכשיר שהוא תרופה פסיכוטרופית, ובכפוף לתקנת משנה (ה)(3) – גם סם מסוכן.
{{ח:תת|(ח)}} נוסף על האמור בתקנה זו, תבצע קופת חולים את כל אלה כדי להיערך למצב חירום, ובייחוד למצב שבו אישר המנכ״ל לפעול כאמור בתקנות משנה (ד) ו־(ה):
{{ח:תתת|(1)}} סידורים שיאפשרו במצב חירום לכל רופא שפועל מטעם קופת חולים לרשום לאדם עם מוגבלות גם מרשם שאינו מרשם אלקטרוני שיוכל לשמש לניפוק תכשיר;
{{ח:תתת|(2)}} סידורים שיאפשרו לבית מרקחת של קופת חולים או שבהסדר עימה, לנפק לחבר הקופה שהוא אדם עם מוגבלות תכשיר לפי מרשם שניתן כדין, אף אם אינו מרשם אלקטרוני, או שהוא העתק מרשם;
{{ח:תתת|(3)}} מתן הוראות באילו בתי מרקחת בפריסה ארצית יהיה ניתן לנפק סם מסוכן לפי העתק מרשם;
{{ח:תתת|(4)}} סידורים כדי למזער את פרק הזמן שיידרש לקופת חולים לאשר זכאות לתכשיר שנדרש לאדם עם מוגבלות לפי מרשם, אם נדרש אישור כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} סידורים כאמור בפסקה (4) למקרה שבו הוחלט על הפעלת מרפאה אחודה ועקב כך חברי קופת החולים יופנו לרכוש תכשירים בבית מרקחת שמפעילה קופת חולים אחרת או שבהסדר עם קופת החולים האחרת, לפי סכומי השתתפות עצמית לחברי קופת החולים האחרת.
{{ח:תת|(ט)}} במצב חירום רשאי בית מרקחת לנפק תכשיר שמיועד לאדם עם מוגבלות גם באמצעות שליח.
{{ח:תת|(י)}} האמור בתקנות משנה (ב) עד (ט) יחול, בשינויים המחויבים, גם לגבי אישור קופת חולים למזון ייעודי ולתוסף מזון, שהקופה מספקת לאדם עם מוגבלות.
{{ח:תת|(יא)}} קופת חולים תבצע הכנות לצורך בניית יכולת לרציפות טיפול בתכשירים, מזון ייעודי ותוסף מזון באדם עם מוגבלות, ובכלל זה –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מסגרות דיור –
{{ח:תתתת|(א)}} צמצום ככל האפשר במצב חירום של דרישה להתייצבות דיירי מסגרת דיור במרפאת קופת חולים לצורך חידוש מרשמים או לחידוש אישור קופת חולים למזון ייעודי ולתוסף מזון;
{{ח:תתתת|(ב)}} היערכות במצב חירום לאספקה שוטפת של תכשירים, מזון ייעודי ותוסף מזון, למסגרת דיור, לרבות באמצעות הגדלת כמויות מוצרים אלה שמנופקות למסגרת בעת שאינה מצב חירום, אלא אם כן הדבר אינו אפשרי במצב חירום;
{{ח:תתת|(2)}} סידורים הנדרשים כדי לאפשר הובלת תכשירים, מזון ייעודי ותוסף מזון, לרבות סמים מסוכנים או תכשירים הדורשים הובלה בקירור, מהמקום שבו קופות חולים מאחסנות אותם או מבית מרקחת, למקום שבו שוהה האדם עם המוגבלות במצב חירום, כפי שמתאפשר בנסיבות מצב החירום.
{{ח:תת|(יב)}} לבקשת אדם עם מוגבלות, תדאג קופת חולים במצב חירום להעביר תכשיר, מזון ייעודי ותוסף מזון, למקום שבו הוא שוהה, לפי הסדרי התשלום הנוהגים בקופה; הקופה תבצע את האמור לפי כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לפי האמצעים שמצויים בידיה בעת שאינה מצב חירום ומשמשים אותה להעברת תכשירים לחבריה;
{{ח:תתת|(2)}} באמצעות סידורים לפי תקנת משנה (יא)(2);
{{ח:תתת|(3)}} אם יתאפשר לעשות שימוש באמצעים לפי פסקאות (1) ו־(2) בנסיבות מצב החירום.
{{ח:תת|(יג)}} שליח שפועל לפי בקשתו של אדם עם מוגבלות לפי פסקה (1) להגדרה ”שליח“, יוכל לפעול לעניין העברת בקשה למרשם או למסירת תכשיר שנופק אם בידו תעודת חברות בקופת חולים של האדם עם המוגבלות או תעודת זהות שלו, או שמתבצע זיהוי בדרך אחרת שמפעילה קופת חולים, ולעניין מסירת תכשיר שהוא סם מסוכן – אם התקיים גם האמור {{ח:חיצוני|תקנות הסמים המסוכנים#סעיף 14|בתקנה 14(ב)(3) לתקנות הסמים המסוכנים, התש״ם–1979}}.
{{ח:תת|(יד)}} לצורך יישום תקנה זו רשאית קופת חולים ובית מרקחת לדרוש כי אדם עם מוגבלות, אפוטרופוס שלו, מיופה כוח מתמשך שלו או שליח, לפי העניין, יציג לפניהם תעודה המעידה שהאדם שלו מיועד השירות לפי תקנה זו הוא אדם עם מוגבלות; בתקנת משנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יציג“ – לרבות באמצעות משלוח העתק תעודה באחד האמצעים המפורטים בתקנת משנה (ג)(2);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תעודה“ – לרבות תעודה שהנפיקה רשות ציבורית כגון תעודת נכה שהנפיק המוסד לביטוח לאומי, תעודת עיוור שהנפיק משרד הרווחה, תעודת נכה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)#סעיף 7|תקנה 7 לתקנות הנכים}}; וכן אישור שהנפיקו שירותי הרווחה ברשות מקומית, אישור שהנפיקה קופת חולים, אישור שהנפיקו כל אחד מבין אלה: ועדה המוסמכת לקבוע נכות רפואית לפי דין, רופא, בעל מקצוע בריאות, או מסגרת דיור וכיוצא באלה.
{{ח:תת|(טו)}} קופת חולים תפרסם לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|תקנה 23}} את הסידורים שביצעה לפי תקנה זו.
{{ח:תת|(טז)}} קופת חולים תיערך כדי שגם במצב חירום יוכל חבר הקופה שהוא אדם עם מוגבלות, לקבל מידע באילו מבתי המרקחת שלה שפועלים יוכל לרכוש תכשירים, ובייחוד תרופות פסיכוטרופיות, סמים מסוכנים, מזון ייעודי או תוסף מזון; מידע כאמור יימצא באחד מאלה לפחות: באתר האינטרנט של קופת החולים בדף המיועד להיערכות למצבי חירום, במוקד המידע הטלפוני של הקופה, ביישומון, או בתקשורת כתובה עם מוקד המידע של הקופה, והכול אם אמצעים אלה פועלים במצב החירום.
{{ח:תת|(יז)}} בית מרקחת שהורשה לנפק קנביס רפואי יעדכן במצב חירום את משרד הבריאות, אם מערכות התקשורת מאפשרות לו בנסיבות מצב החירום, האם הוא פועל ומספק קנביס רפואי לציבור; משרד הבריאות יעדכן לפי דיווחים שקיבל כאמור את הרשימה של בתי המרקחת שמורשים לנפק קנביס רפואי בישראל ושפועלים במצב החירום, ויפרסם אותה לציבור לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|תקנה 23}}.
{{ח:תת|(יח)}} מוסד רפואי ששחרר אדם עם מוגבלות במצב חירום מאשפוז שבמהלכו נרשם לו מרשם לתכשיר או למזון ייעודי או לתוסף מזון, שלא צרך לפני האשפוז, ינפק לאותו אדם מוצר כאמור למשך שלושה ימי עבודה לפחות שלאחר יום השחרור מאשפוז, אם מתאפשר בנסיבות מצב החירום; הוראה זו לא תחול לעניין מצב של מחלה מידבקת מסוכנת אלא אם כן הורה כך המנכ״ל לפי דין, ולתקופה שיורה.
{{ח:תת|(יט)}} קופות החולים יגבשו נוהל ליישום אחריותן לפי תקנה זו.
{{ח:תת|(כ)}} משרד הבריאות יפרסם נוהל לדוגמה לעניין יישום האמור בתקנה זו.
{{ח:תת|(כא)}} הוראות תקנה זו החלות על קופת חולים לעניין תכשיר, מזון ייעודי ותוסף מזון שזכאי להם אדם עם מוגבלות, יחולו בשינויים המחויבים גם על אגף השיקום, לעניין תכשיר, מזון ייעודי ותוסף מזון שזכאי להם נכה בשל נכותו המוכרת לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}}.

{{ח:סעיף|10|שירותי בריאות לדיירים של מסגרות דיור}}
{{ח:תת|(א)}} מסגרת דיור –
{{ח:תתת|(1)}} תביא לידיעת דייריה, לרבות אפוטרופסיהם או מיופי כוח שלהם, את המלצות משרד הבריאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(ב)}} להכנת מידע, תסביר להם את חשיבותן ותציע להם עזרה ביישום המלצות אלה; אופן מסירת המידע והתקשורת של המסגרת עם דייריה יהיה לפי דרך הפעולה המקובלת הנוהגת במסגרת ליצירת קשר עם דייריה, לרבות בשפה פשוטה, או לפי התאמות הנגישות המפורטות {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 29|בתקנה 29(ד) לתקנות נגישות לשירות}};
{{ח:תתת|(2)}} ביקש דייר, לרבות אפוטרופסו או מיופה כוחו, סיוע ביישום המלצות משרד הבריאות או הסכים להצעת המסגרת לפי פסקה (1), יחול אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} מסגרת דיור שמספקת שירותי בריאות לדייריה תכין את המידע לפי פסקה (1);
{{ח:תתתת|(ב)}} מסגרת דיור שאינה מספקת שירותי בריאות, תסייע לדייר להכין את המידע;
{{ח:תתת|(3)}} מסגרת הדיור תנהל תיעוד לגבי מי מהדיירים שביקש או שהסכים שיסייעו לו ביישום המלצות משרד הבריאות;
{{ח:תתת|(4)}} מסגרת תעדכן את המידע בעבור הדייר או תסייע לדייר לעדכן אותו, לפי העניין, אחת לשנה לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} מי שמספק שירותים בתחום הדיור לפי {{ח:חיצוני|חוק שיקום נכי נפש בקהילה#תוספת פרט ב|פרט (ב)(1)(א) עד (ד) לתוספת לחוק שיקום נכי נפש}}, יביא לידיעת דייר, לרבות אפוטרופסו או מיופי כוח שלו, את המלצות משרד הבריאות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(ב)}}, ויסביר לו את חשיבותן, ואם ביקש הדייר סיוע ביישום ההמלצות, יסייע לו בכך; אופן מסירת המידע והתקשורת עם הדייר יהיה לפי דרך הפעולה המקובלת הנוהגת במסגרת ליצירת קשר עם דייריה, לרבות בשפה פשוטה, או לפי התאמות הנגישות המפורטות {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 29|בתקנה 29(ד) לתקנות נגישות לשירות}}; הבאת המידע לידיעה, הסברת החשיבות וסיוע לפי בקשת הדייר יבוצעו אחת לשנה לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} מסגרת דיור שמספקת גם שירותי בריאות לדייריה בעת שאינה מצב חירום, תיערך כדי שלדייר שהוא אדם עם מוגבלות תהיה נגישות לשירותי בריאות במצב חירום לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}; ההיערכות למצב חירום תהיה לכל אלה לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} לאחר תיאום עם קופות החולים – מתן מרב שירותי בריאות לדיירים במצב חירום במקום הייעודי שבו פועלת מסגרת הדיור, אף אם אינם ניתנים במסגרת הדיור בעת שאינה מצב חירום;
{{ח:תתת|(2)}} קבלת שירותי בריאות שלא ניתן לספקם במסגרת לפי פסקה (1), במרפאות הפתוחות לציבור במצב חירום, או במרכז ארעי לטיפול;
{{ח:תתת|(3)}} הפניית דייר לקבלת שירותי בריאות בבית חולים, כשאין לו אפשרות לקבל שירות בריאות שהוא זקוק לו כאמור בפסקאות (1) או (2).
{{ח:תת|(ד)}} על מסגרת דיור שהיא אחת מאלה יחולו, לגבי דייריה, גם תקנות משנה (ה) עד (ו):
{{ח:תתת|(1)}} מסגרת דיור שמספקת גם שירותי בריאות לדייריה;
{{ח:תתת|(2)}} מסגרת שלפי רישיון או אישור לפי דין או לפי תנאי התקשרות, באחריותה לדאוג שדייריה יקבלו שירותי בריאות מקופות החולים; לעניין זה, ”התקשרות“ – התקשרות של המסגרת עם גורם אחראי כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)|בתקנות המסגרות}}, ולעניין בית דיור מוגן – גם התקשרות של המסגרת עם הדייר.
{{ח:תת|(ה)}} במצב חירום שבו נזקק דייר שהוא אדם עם מוגבלות לשירות בריאות, תצייד המסגרת את הדייר במידע שהוכן לפי תקנת משנה (א), בציוד ובתרופות, בהיקף שיתאים למטרת היציאה ולפרק הזמן הצפוי שבו ישהה הדייר מחוץ למסגרת.
{{ח:תת|(ו)}} טרם יציאתו של דייר לקבל שירות בריאות מחוץ למקום ייעודי של מסגרת, תערוך מסגרת הדיור הכנות בשיתוף הדייר, אם מתאפשר בנסיבות מצב החירום, בקשר למידע שבו צויד כאמור בתקנת משנה (ה), כדי להקל עליו ועל מי שייתן לו את שירות הבריאות.
{{ח:תת|(ז)}} מסגרת לדיור תגבש נוהל לגבי חובתה להיערך בנושאים המפורטים בתקנה זו; הנוהל יותאם למאפיינים של המסגרת והאנשים עם מוגבלות המתגוררים בה; המסגרת תפרסם את הנוהל לדיירי המסגרת במקום בולט לעין, ותביא לידיעתם את קיומו בדרכים המפורטות בתקנת משנה (א)(1).
{{ח:תת|(ח)}} משרד הרווחה ומשרד הבריאות יפרסמו כל אחד נוהל לדוגמה למסגרות הדיור שעליהן כל אחד מהמשרדים אחראי.

{{ח:סעיף|11|מרכז ארעי נגיש לטיפול}}
{{ח:ת}} מרכז ארעי לטיפול יהיה מרכז נגיש אם מתקיימים כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} ממדרכה ציבורית או משביל ציבורי הגובלים במגרש שבו המרכז, ממקום חניה נגישה וממקום חניית רכבי החירום וההצלה, שמשרתים את המרכז, תוביל דרך נגישה לכניסה נגישה אליו;
{{ח:תת|(2)}} מכניסה למרכז הארעי לטיפול, ממקום חניה נגיש וממקום להורדת נוסעים בתוכו, אם קיימים, תוביל דרך נגישה לכל אחד מאלה ובתוכם, אם הם נדרשים במרכז:
{{ח:תתת|(א)}} לעמדת שירות אחת לפחות מכל סוג של שירות שניתן במקום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בתקנה 13(2)}};
{{ח:תתת|(ב)}} למקום המתנה לקבלת שירות הבריאות;
{{ח:תתת|(ג)}} לעמדת טיפול אחת לפחות מכל סוג שבה אדם מקבל שירות בריאות במרכז כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בתקנה 13(3)}};
{{ח:תתת|(ד)}} לבית שימוש נגיש כאמור בפסקה (3);
{{ח:תתת|(ה)}} לחדר או חלל מופרד, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בתקנה 13(6)}};
{{ח:תתת|(ו)}} למלתחה נגישה כאמור בפסקה (4);
{{ח:תתת|(ז)}} למקלחת נגישה כאמור בפסקה (5);
{{ח:תתת|(ח)}} למרחב מוגן נגיש כאמור בפסקה (6);
{{ח:תת|(3)}} אם יש בו בית שימוש לשירות הציבור – יימצא גם בית שימוש נגיש;
{{ח:תת|(4)}} אם כחלק משירות הבריאות במרכז נדרשת פשיטת בגדים ועומדת לרשות הציבור מלתחה, תימצא במקום מלתחה נגישה לשימוש אדם עם מוגבלות;
{{ח:תת|(5)}} אם כחלק משירות הבריאות במרכז מקבל השירות נדרש להישטף, ועומדת לרשות הציבור מקלחת, תימצא במקום מקלחת נגישה לשימוש אדם עם מוגבלות;
{{ח:תת|(6)}} אם נדרש במרכז מרחב מוגן, ויש בו מרחב מוגן לשימוש הציבור – יימצא בו גם מרחב מוגן נגיש, וכן יימצאו שלטי הכוונה במקום בולט לעין שיאפשרו לאדם עם מוגבלות שנמצא במרכז לאתר את המרחב המוגן הנגיש; בפתח המרחב המוגן הנגיש יימצא שלט זיהוי שרשום בו ”מרחב מוגן נגיש“;
{{ח:תת|(7)}} בדרך נגישה, בבית שימוש נגיש, במלתחה נגישה, במקלחת נגישה ובמרחב מוגן נגיש, יתקיימו תקנות הנגישות למקום ציבורי.

{{ח:סעיף|12|התאמות נגישות חלופיות במרכז ארעי לטיפול}}
{{ח:תת|(א)}} במרכז ארעי לטיפול שלא מתקיימת בו {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11(1), (2), או (7)}} לגבי דרך נגישה, יימצאו אמצעים להעברה של אדם עם מוגבלות, כדוגמת אלונקה, שניתן לעשות בהם שימוש מיידי כדי לאפשר לו להיכנס למרכז ולקבל בו את שירות הבריאות.
{{ח:תת|(ב)}} מרכז ארעי לטיפול שלא מתקיימת בו אחת או יותר מפסקאות {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11(3) עד (7)}}, יכלול התאמות נגישות חלופיות כלהלן, שימוקמו ככל האפשר כך שדרך נגישה תוביל אליהן מעמדת הטיפול:
{{ח:תתת|(1)}} אם יש במרכז בית שימוש לשימוש הציבור, אך אין בו בית שימוש נגיש – יימצא כיסא שירותים עם סידורים לטיפול בהפרשות;
{{ח:תתת|(2)}} אם לא קיימת במרכז מלתחה נגישה ומתקיימות הנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11(4)}}, תימצא עמדת הלבשה שכוללת משטח יציב, לצידו שטח פנוי שמאפשר לאדם עם מוגבלות המתנייד בכיסא גלגלים להגיע בצמוד לצלע הגדולה של המשטח ולעבור אליו, בצורה בטוחה, ולפשוט וכן ללבוש את בגדיו;
{{ח:תתת|(3)}} אם לא קיימת במרכז מקלחת נגישה ומתקיימות הנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11(5)}}, יימצאו במרכז סידורים לפי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות אירועי פינוי אוכלוסייה וקליטתה במצב חירום)#סעיף 10|תקנה 10(ב)(2) לתקנות לפינוי ולקליטה בחירום}}, שיאפשרו לאדם עם מוגבלות לשטוף את עצמו; המעבר מעמדת הלבשה נגישה למקום השטיפה יהיה בפרטיות גם כלפי אנשי צוות המרכז;
{{ח:תתת|(4)}} אם נדרש קיומו של מרחב מוגן, ואין במרכז מרחב מוגן שמובילה אליו ובתוכו דרך נגישה, יאותר במרכז מרחב מוגן חלופי נגיש ותחול {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} בכל אחד מהסידורים בתקנות משנה (ב)(1) עד (3) יימצאו סידורים לשמירה על פרטיות האדם שעושה בהם שימוש, גם כלפי צוות המרכז, כגון פרגוד או מחיצה.

{{ח:סעיף|13|הוראות לעניין מרכז ארעי לטיפול}}
{{ח:ת}} בכל מרכז ארעי לטיפול יתקיימו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בכניסות וביציאות של מרכז ארעי לטיפול יוצבו, בעת שהוא פתוח לציבור במצב חירום, שלטי זיהוי ובהם המילים: ”כניסה“ או ”יציאה“, לפי העניין; בשלטים יתקיימו הוראות ת״י 1918 חלק 4, בסעיפים הדנים באופן הצבת שלטים חזותיים (2.1.4) ובעיצוב השלטים החזותיים (2.1.6);
{{ח:תת|(2)}} אם יש בו עמדת שירות – תהיה לאדם עם מוגבלות המתנייד בכיסא גלגלים או עם אמצעי עזר בניידות אחר, נגישות לקבל שירות בעמדת שירות אחת לפחות מכל סוג של שירות; אם בנסיבות העניין מתאפשר, עמדת שירות אחת לפחות מכל סוג של שירות תהיה נגישה לפי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 18|תקנה 18(א)}} {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 19|או 19(ב) לתקנות נגישות לשירות}}, לפי העניין;
{{ח:תת|(3)}} בעמדת טיפול אחת לפחות מכל סוג יתקיימו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} לצד עמדת הטיפול יימצא שטח פנוי לסיבוב כיסא גלגלים לפי ת״י 1918 חלק 1 (סעיף 2.7.4);
{{ח:תתת|(ב)}} אדם עם מוגבלות המתנייד בכיסא גלגלים או נעזר באמצעי עזר לניידות יוכל לקבל את הטיפול כשהוא יושב בכיסא הגלגלים או נעזר באמצעי העזר, באותה איכות וזמינות כמו לכלל הציבור, לפי העניין; אם לא מתאפשר לאדם עם המוגבלות כאמור לקבל כך את הטיפול, יימצא במרכז, לפי מטרות הטיפול והאופן שבו הוא ניתן לציבור, אחד מהסידורים האלה, שיאפשר לאדם עם המוגבלות לקבל את הטיפול בדומה לכלל הציבור ובצורה בטיחותית ומכובדת בנסיבות מצב החירום:
{{ח:תתתת|(1)}} צוות שיסייע לאדם לעבור לעמדת טיפול לפי רצונו וצרכיו של האדם;
{{ח:תתתת|(2)}} כיסא שירותים עם סידורים לטיפול בהפרשות;
{{ח:תתתת|(3)}} משטח בעמדת הטיפול כגון אלונקת רחצה;
{{ח:תתת|(ג)}} אם הציבור מקבל את הטיפול בעמדת הטיפול תוך שמירה על פרטיותו, יימצאו בה אמצעים שישמרו גם על פרטיותו של אדם עם מוגבלות המקבל את הטיפול;
{{ח:תתת|(ד)}} בלי לגרוע מפסקת משנה (ב), אם במרכז ארעי לטיפול יש עמדת טיפול אחת או יותר שתוכננה ויוצרה לייעוד זה (CUSTOM-MADE), תהיה אחת מכל סוג של עמדה כאמור, לפחות, עמדה שתאפשר לאדם עם מוגבלות לקבל שירות בריאות יחד עם כל הציבור, באותה איכות וזמינות, באופן בטיחותי, מכובד ועצמאי – לגבי אותן פעולות שהציבור מבצע בעצמו בעמדה לצורך קבלת שירות בריאות (בפסקת משנה זו – עמדת טיפול נגישה), ויתקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} תכנון וייצור עמדת הטיפול יתבססו על הוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|החוק}} שחלות על העניין, ולפי העניין גם על הוראות ת״י 1918 על חלקיו השונים;
{{ח:תתתת|(2)}} מורשה לנגישות השירות אישר לגבי כל אחד משלבי תכנון העמדה וייצורה, כי עמדת הטיפול היא עמדת טיפול נגישה; ואולם אם למרות השקעת מאמץ סביר בתכנון העמדה ובייצורה, או עקב נסיבות מצב החירום, מצא המורשה כי העמדה אינה עמדת טיפול נגישה, יתעד את הפערים שבשלהם העמדה אינה נגישה וכיצד יש להתאים את אופן מתן השירות כדי שגם אדם עם מוגבלות יקבל אותו יחד עם כלל הציבור, ומתן השירות יותאם כאמור;
{{ח:תת|(4)}} צוות המרכז יעזור לאדם עם מוגבלות לפי בקשתו או אם ראה כי סיוע כאמור נדרש בכל הנוגע לקבלת שירות הבריאות, ובכלל זה, בין השאר, העברתו לעמדת טיפול, העברתו לכיסא שירותים, פשיטת בגדיו ולבישתם, העברתו למשטח בעמדת הטיפול, שטיפתו, והעברתו חזרה לאמצעי עזר לניידות;
{{ח:תת|(5)}} לבקשת אדם עם מוגבלות, צוות המרכז ילווה אותו במהלך שהייתו במרכז ארעי לטיפול, לרבות לצורך התמצאות והשגחה, יסייע לו לצורכי תפקוד כגון סיוע במילוי טפסים, הקראת מסמכים וכיוצא באלה, ויסייע בתקשורת עימו ככל הנדרש, תוך שימוש במרכז לתקשורת מרחוק לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8}}, ובאמצעים לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|תקנה 17}};
{{ח:תת|(6)}} אם במרכז פועל מתחם שמשמש למענה לנפגעי דחק או אם המרכז כולל חלל שמתקהלים בו אנשים כגון אזור המתנה, יהיה במתחם או במרכז כאמור, לפי העניין, חדר שבפתחו דלת או חלל מופרד מסביבתו כגון באמצעות פרגוד, לשהייה זמנית של אדם עם מוגבלות המתקשה להתמודד עם ההתרחשות במקום עקב מוגבלותו, ולמלווהו; בחדר או בחלל כאמור יתקיימו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} החדר או החלל האמור יישמר לשימוש של אדם עם מוגבלות;
{{ח:תתת|(ב)}} לצד החדר או החלל האמור יימצא שלט שעליו רשום: ”מקום מופרד לשהייה זמנית של אדם עם מוגבלות“ ויופיע לצידו סמל הנגישות הבין־לאומי;
{{ח:תתת|(ג)}} החדר או החלל האמור יימצא קרוב ככל האפשר למרחב מוגן לשימוש הציבור אם קיים במרכז;
{{ח:תת|(7)}} במרכז ארעי לטיפול יימצאו שני כיסאות גלגלים לפחות לשימוש אנשים עם מוגבלות שיגיעו למרכז; פסקה זו לא תחול לגבי מרכז ארעי לטיפול שמשמש לבדיקה או לטיפול במקרה של מחלה מידבקת מסוכנת.

{{ח:סעיף|14|אחריות לנגישות של מרכז ארעי לטיפול}}
{{ח:תת|(א)}} מרכז ארעי לטיפול שיאושר לאחר יום התחילה יהיה מרכז נגיש שמתקיימים בו תנאי {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}}, אלא אם כן אף על פי שהגורם האחראי עשה ככל יכולתו לאתר מרכז נגיש כאמור שעומד בדרישות לעניין מרכז כאמור של הרשות העליונה לבריאות או של שר הבריאות או המנכ״ל לפי דין, הוא לא הצליח בכך ותיעד את הסיבות לכך.
{{ח:תת|(ב)}} הגורם האחראי להפעלת מרכז ארעי לטיפול יבחן לגבי כל מרכז שאיתר עד ערב יום התחילה, את העמידה בתנאי {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}} באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לפי מסמכים שסיפק החייב בהנגשת המקום הציבורי שאותר לשמש כמרכז ארעי לטיפול, שמשמשים חייב כאמור לצורך חובותיו לפי תקנות הנגישות למקום ציבורי או לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תתת|(2)}} לפי אישור מורשה נגישות.
{{ח:תת|(ג)}} מצא הגורם האחראי להפעלת מרכז, לאחר בחינה כאמור בתקנת משנה (ב), כי המרכז אינו נגיש – יחליף אותו במקום שמתקיימת בו {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}}, אלא אם כן אף על פי שעשה ככל יכולתו לאתר מרכז נגיש שגם עומד בדרישות לעניין מרכז כאמור של הרשות העליונה לבריאות או של שר הבריאות או המנכ״ל לפי דין, הוא לא הצליח בכך ותיעד את הסיבות לכך.
{{ח:תת|(ד)}} הגורם האחראי להפעלת מרכז ינהל רשימה של המרכזים הארעיים לטיפול, תוך הבחנה בין אלה שאושרו לפני יום התחילה ואלה שאושרו מיום התחילה ואילך, ובה יציין לגבי כל מרכז אם הוא מרכז נגיש לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}} או לא, וכן יצרף לה כל תיעוד שנדרש לפי תקנה זו.

{{ח:סעיף|15|התאמת נהלים להפעלת מרכז ארעי לטיפול}}
{{ח:ת}} גורם אחראי להפעלת מרכז יתאים את נהליו לאיתור, אישור והפעלה של מרכז ארעי לטיפול לצורך יישום תקנות אלה, ונוסף על כך לצורך השגת תוצאות אלה בהליך מתן שירות הבריאות לציבור:
{{ח:תת|(1)}} זיהוי מוקדם, אם אפשר, בשיתוף האדם עם המוגבלות או מלווה שלו, של צרכים וקשיים של אדם עם מוגבלות שהגיע למרכז ארעי לטיפול, בייחוד אם אינו מרכז נגיש, כדי שצוות המרכז יוכל להתאים בצורה יעילה, בטוחה ומכבדת, אם אפשר בנסיבות מצב החירום, את שירות הבריאות שיינתן לו;
{{ח:תת|(2)}} זיהוי מוקדם אם אפשר, בשיתוף האדם עם המוגבלות או מלווה שלו, של ציוד עזר אישי חיוני שהגיע עם אותו אדם, ועלול להיפגע עקב שירות הבריאות שיעבור אותו אדם, תיעודו לצורך מציאת חלופות לאחר קבלת שירות הבריאות אם ייפגע או יאבד, ואפסונו באופן זמני עד שאותו אדם יסיים את קבלת שירות הבריאות;
{{ח:תת|(3)}} זיהוי מוקדם אם אפשר, בשיתוף האדם עם המוגבלות או מלווה שלו, של חיית שירות כדי לאפשר לה לשהות בסמוך לאדם ששוהה במרכז, אם אפשר בנסיבות מצב החירום;
{{ח:תת|(4)}} בחינת חלופות שקיימות בנסיבות מצב החירום, להתאמת שירות הבריאות כדי להימנע מפגיעה בחיית שירות ומגרימת נזק לציוד עזר אישי כאמור.

{{ח:סעיף|16|העברה ממרכז ארעי לטיפול}}
{{ח:ת}} גורם אחראי להפעלת מרכז אחראי להעברה בהקדם האפשרי של אדם עם מוגבלות שאין אפשרות לספק לו שירות בריאות במרכז ארעי לטיפול, למקום אחר שבו יהיה ניתן לספק לו את שירות הבריאות בצורה יעילה, בטוחה ומכבדת, אם אפשר בנסיבות מצב החירום, ובלבד שהסכים לכך, והכול בהתחשב בדחיפות במתן שירות הבריאות לאותו אדם; בתקנה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אין אפשרות לספק“ – העדר אפשרות לספק את שירות הבריאות על אף ביצוע התאמות נגישות באופן מתן שירות הבריאות כדי להתאימו למוגבלותו של אדם עם מוגבלות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכים לכך“ – האדם, אפוטרופסו או מיופה כוחו, לפי העניין, ואם לא היה ניתן לאתרם באופן מיידי – לפי החלטת הגורם האחראי על הפעלת המרכז הארעי לטיפול.

{{ח:סעיף|17|מידע נגיש לציבור ששוהה במרכז ארעי לטיפול}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע {{ח:פנימי|סעיף 6|מתקנה 6}}, גורם אחראי להפעלת מרכז ארעי לטיפול ידאג כי במרכז ארעי לטיפול יימצא מידע גם בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מידע על המרכז והשירות שיינתן בו באופן שמבהיר בצורה ברורה ותמציתית את השלבים בתהליך קבלת שירות הבריאות, לפי סדר הפעולות של קבלתו, בליווי תמונות, מה על אדם שמקבל שירות בריאות במרכז לבצע, היכן ומתי, וציון השלבים שעלולים להיות מלווים בכאב או באי־נוחות; הכול כדי לאפשר לאדם עם מוגבלות להבין את התהליך ומטרתו, להכין את עצמו, ולהפיג חרדות; מידע לפי פסקה זו יהיה זמין גם במרכז עם פתיחתו;
{{ח:תתת|(2)}} התאמות הנגישות לפי תקנות אלה לאדם עם מוגבלות שיש במרכז;
{{ח:תתת|(3)}} מידע על ההיערכות הנדרשת שעל אדם עם מוגבלות לבצע מבעוד מועד כדי לאפשר לו לקבל שירות בריאות במרכז בצורה יעילה, בטוחה ומכבדת, והכול בהתחשב בנסיבות מצב החירום;
{{ח:תתת|(4)}} צעדים שעל אדם עם מוגבלות או מלווהו לנקוט כדי לצמצם את הפגיעה באמצעי עזר אישי ובחיית שירות שעלולה להתרחש עקב שירות הבריאות שיינתן במרכז, כגון עקב שטיפה.
{{ח:תת|(ב)}} מידע כתוב שהוכן במסגרת הכנות לפתיחת מרכז ארעי לטיפול, יהיה גם בשפה פשוטה.
{{ח:תת|(ג)}} במרכז ארעי לטיפול יימצאו אמצעים לתקשורת והנגשת מידע לאנשים עם מוגבלות כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אמצעי לכתיבה, פשוט וזמין לשימוש, ובכלל זה כלי כתיבה וניירות לשימוש על משטח קשיח שיאפשרו לאדם עם מוגבלות ליצור קשר עם בני אדם בסביבתו;
{{ח:תתת|(2)}} נעשה במרכז שימוש בכריזה קולית להעברת מידע, יועבר מידע כאמור גם באופן כתוב;
{{ח:תתת|(3)}} לבקשת אדם עם מוגבלות יוקרא לו מידע כתוב שהועמד לרשות הציבור שבמרכז, לרבות מידע בשלט אלקטרוני;
{{ח:תתת|(4)}} נמסר מידע לציבור ששוהה במרכז באמצעות שלט אלקטרוני, יועבר מידע חדש שמועלה לתצוגה לציבור שבמיתקן גם בכריזה קולית.

{{ח:סעיף|18|סייג לעניין הפעלת מרכז ארעי לטיפול}}
{{ח:ת}} האמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנות 11 עד 17}} לא ימנע את הפעלתו של מרכז ארעי לטיפול שלא מתקיימות בו הוראותיהן, כולן או חלקן, במצב חירום.

{{ח:סעיף|19|מלווה וחיית שירות, ציוד עזר}}
{{ח:תת|(א)}} אדם עם מוגבלות יוכל להסתייע במלווה מטעמו, בחיית שירות וכן בציוד עזר אישי שלו, בעת שהוא שוהה במוסד רפואי, או מובל ברכב חירום כגון אמבולנס, ולשם קבלת שירות בריאות, למעט במקומות שבהם אין חובה לאפשר כניסת חיית שירות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19כ|סעיף 19כ(ב1)(1) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 13|תקנות 13(5) ו־(6)}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17}} יחולו גם לעניין אדם עם מוגבלות שהוא מלווה של אדם אחר.

{{ח:סעיף|20|רציפות שירות בריאות למי שמקבל שירות בריאות בביתו}}
{{ח:תת|(א)}} קופת חולים תיערך להמשך מתן שירות בריאות במצב חירום, בביתו של מי שהיא מספקת לו דרך קבע את השירות בביתו; בתקנה זו, ”בית“ – לרבות מסגרת דיור שהאדם עם המוגבלות מתגורר בה.
{{ח:תת|(ב)}} היערכות זו תכלול גם את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ביצוע הסידורים לפי האמצעים שמצויים בידיה ומשמשים אותה בעת שאינה מצב חירום, שיבטיחו שקופת חולים או מי שהיא התקשרה עימו לצורך אספקת שירות בריאות בביתו של אדם עם מוגבלות, יוכלו להמשיך ולספק את אותו שירות בריאות במצב חירום לפי יכולותיהם וכוח האדם שיעמוד לרשותם בנסיבות מצב חירום; לעניין תקנה זו, ”שירות בריאות בבית“ – לרבות המשך ביצוע בדיקות וטיפולים, אספקת תכשירים, מזון ייעודי ותוספי מזון, מוצרי היגיינה וספיגה, ופתרונות ישימים למקור אנרגיה חלופי למי שנדרש לחשמל לצורך קבלת השירות;
{{ח:תתת|(2)}} הסידורים האמורים בפסקה (1) יעסקו גם באפשרויות מתן שירות בריאות בבית מרחוק, בנסיבות שבמצב החירום לא ניתן להגיע לבית האדם עם המוגבלות לשם מתן השירות, ובלבד שהטיפול מרחוק בלא הימצאות מטפל בצמוד לאדם עם המוגבלות, אינו מסכן את האדם עם המוגבלות; הסידורים יעסקו גם בהדרכה של האדם והמטפל העיקרי שלו לשימוש באמצעים טכנולוגיים שנמצאים בידיהם, ובכלל זה טלפון או מחשב, לשם המשך קבלת שירות בריאות בבית מרחוק;
{{ח:תתת|(3)}} ההיערכות לאספקת סוגי שירות בריאות בבית לאדם עם המוגבלות תעסוק גם בחלופות שיאפשרו מתן שירות רפואי בבית בנסיבות שבהן במצב החירום לא ניתן להגיע לביתו או לתת טיפול מרחוק, כגון הסתייעות בכוחות הצלה, ברשות המקומית ובמשרד הבריאות.
{{ח:תת|(ג)}} קופת חולים ומי שהתקשרה עימו לצורך אספקת שירות בריאות בביתו של אדם עם מוגבלות (בתקנה זו – ספק שירות בבית), ייצרו קשר במצב חירום עם האדם עם המוגבלות שהם מספקים לו שירות בריאות בבית, כדי לוודא את שלומו ולשם שמירה על רציפות אספקת שירות הבריאות במצבי חירום, ויחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יצירת קשר תהיה עם האדם עצמו או באמצעות אנשי קשר שלו, באופן שנגיש לכל אחד מהם, לצורך בירור מצבו, צרכיו ומתן סיוע לו בתחומי הבריאות, לרבות באמצעות הגעה למקום שבו הוא נמצא, הכול בהתחשב בנסיבות מצב החירום; יושם דגש על ריבוי אפשרויות ליצירת קשר באמצעים שונים, ובאמצעות אנשי קשר שונים, בייחוד למקרה שלא ניתן להגיע למקום שבו נמצא האדם עם המוגבלות;
{{ח:תתת|(2)}} קופת החולים תורה על סדר הקדימויות ליצירת קשר עם מי שמקבל שירות בריאות בביתו במצב חירום.
{{ח:תת|(ד)}} במקרים שלא ניתן להמשיך לספק לאדם עם מוגבלות שירות בריאות בביתו, תבחן קופת החולים את הצורך לפנותו מביתו, אם הסכים לכך, ולהעבירו באמצעות משרד הבריאות למקום שבו ניתן להמשיך ולספק לו שירותי בריאות כדי לשמור על חייו.
{{ח:תת|(ה)}} קופת חולים תכין רשימה של ספקי שירות בבית שהתקשרה עימם ערב יום התחילה ושיש לאשר כי הם מפעל לצורך המשך מתן השירותים במצבי חירום שונים; קופת חולים תודיע לספקי שירות בבית, עם הכללתם ברשימה, על הפעולות שעליהם לנקוט לשם קידום תהליכים לצורך קבלת אישור כמפעל.
{{ח:תת|(ו)}} ספק שירות בבית שקופת חולים הודיעה לו כאמור בתקנת משנה (ה), ישתף פעולה לצורך הגשת בקשה לאישור כמפעל.
{{ח:תת|(ז)}} ספק שירות בבית שעימו התקשרה קופת החולים לראשונה אחרי יום התחילה (בתקנת משנה זו – ספק חדש), לא יתחיל לספק שירות לקופת החולים כל עוד לא הגיש בקשה לאישורו כמפעל; על אף האמור, רשאית קופת חולים לתת לספק חדש אישור זמני, לתקופה אחת שלא תעלה על שישה חודשים ממועד תחילת ההתקשרות עימו, לספק שירותי בריאות בבית לחברי קופת החולים, שבמהלכה ישלים הגשת בקשה לפי תקנת משנה זו; לא אושרה הבקשה או שחלפו תשעה חודשים ממועד תחילת ההתקשרות וטרם אושרה הבקשה, לא תמשיך קופת החולים לתת שירותים באמצעות הספק החדש.
{{ח:תת|(ח)}} קופת חולים תכין נוהל ליישום חובותיה לפי תקנה זו.
{{ח:תת|(ט)}} הוראות תקנה זו החלות על קופת חולים לעניין שירותי בריאות שהיא מספקת דרך קבע בביתו של אדם, יחולו בשינויים המחויבים גם על אגף השיקום, לעניין שירותי בריאות בשל נכות מוכרת של נכה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}}, שהאגף מספק דרך קבע בביתו של הנכה האמור.

{{ח:סעיף|21|היערכות לטיפול מרחוק}}
{{ח:תת|(א)}} ספק מקצוע בריאות ייערך למצב שבו אנשים עם מוגבלות, ובכלל זה ילדים עם מוגבלות, נותרים בבתיהם ולא מגיעים למרפאה או למעון יום שיקומי לצורך קבלת שירות בריאות, או ששירות כאמור הניתן בביתם הופסק, עקב מצב חירום; בתקנה זו, ”בית“ – לרבות מסגרת דיור שהאדם עם המוגבלות מתגורר בה.
{{ח:תת|(ב)}} במסגרת היערכות כאמור בתקנת משנה (א) ייערך הספק כך שבמצב חירום הוא יוכל לספק את כל אלה, בהתאם לנסיבות מצב החירום:
{{ח:תתת|(1)}} הדרכת אדם עם מוגבלות ומשפחתו, אם מתאפשר בנסיבות מצב החירום, על אופני תקשורת מרחוק באמצעים טכנולוגיים שונים שנמצאים בידיהם, לרבות סיוע לצורך כך;
{{ח:תתת|(2)}} טיפול בבית האדם, או במקום קרוב אחר, לרבות באמצעות מרפאה ניידת אם קיימת;
{{ח:תתת|(3)}} טיפול וסיוע מרחוק שמותאם לצרכיו וליכולותיו של האדם או הילד עם המוגבלות, הכוללים קשר עם האדם ומשפחתו, הדרכת הורים או מטפלים למענים טיפוליים, ובלבד שטיפול מרחוק בלא הימצאות מטפל בצמוד לאדם או לילד עם המוגבלות אינו מסכן אותו;
{{ח:תתת|(4)}} מתן מענים מתאימים בנסיבות מצב החירום לאנשים עם מוגבלויות מורכבות שבהם מטפל ספק מקצוע הבריאות והמצריכים מענים טיפוליים במגע, שעקב מצב החירום אינם מגיעים למרפאה או למעון יום שיקומי או שלא ניתן להגיע לביתם להמשך טיפול שבשגרה.
{{ח:תת|(ג)}} משרד הבריאות יגבש אמות מידה מומלצות לעניין הטיפול בבית, הטיפול והסיוע מרחוק וההדרכה מרחוק, במצב חירום.
{{ח:תת|(ד)}} ספק מקצוע בריאות יפעל ככל יכולתו בנסיבות מצב החירום להמשיך ולספק לאדם עם מוגבלות את שירותי הבריאות שהוא מספק כדרך קבע, בהתאם להיערכותו לפי תקנות משנה (א) ו־(ב) ובהתחשב באמות המידה שגיבש משרד הבריאות; הוראה זו לא תחול לעניין מצב של מחלה מידבקת מסוכנת אלא אם כן הורה כך המנכ״ל לפי דין ולתקופה שיורה.
{{ח:תת|(ה)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעון יום שיקומי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מעונות יום שיקומיים|בחוק מעונות יום שיקומיים, התש״ס–2000}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקצוע בריאות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות|בחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס״ח–2008}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ספק מקצוע בריאות“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שלפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות}} מספק שירות בריאות בתחום מקצועות הבריאות או התפתחות הילד;
{{ח:תתת|(2)}} מי שמפעיל מסגרת לשירותי יום שהיא מעון יום שיקומי.

{{ח:סעיף|22|היערכות לאספקת מכשירי שיקום במצב חירום}}
{{ח:תת|(א)}} משרד הבריאות יגבש נוהל בנושא אספקה של מכשירי שיקום כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#תוספת 3 פרט 4|בסעיף 4 לתוספת השלישית לחוק ביטוח בריאות ממלכתי}}, במצב חירום (בתקנה זו – מכשירי שיקום), לאנשים עם מוגבלות הזכאים להם לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק האמור}}, והזקוקים להם, בייחוד לנוכח מצב החירום.
{{ח:תת|(ב)}} בנוהל יפורטו אלה לפחות, והדרכים לביצועם:
{{ח:תתת|(1)}} בחינת נחיצות ודחיפות של אספקת סוגי מכשירים או מצבים שבשלהם נדרשת פעילות מיוחדת לאספקת המכשיר, במצב חירום;
{{ח:תתת|(2)}} אופן הגשת הבקשה ואישורה ומידע שאדם עם מוגבלות, קופת החולים או רשות ציבורית אחרת יעבירו למשרד הבריאות לגבי צרכיו לצורך תמיכה בבקשתו;
{{ח:תתת|(3)}} אופן אספקת המכשירים, לרבות שירותים להתאמתם, לתיקונם ולהחלפתם;
{{ח:תתת|(4)}} דרכי תקשורת זמינות ונגישות של האדם עם המוגבלות עם ספק מכשירי השיקום.
{{ח:תת|(ג)}} משרד הבריאות יתקשר עד תום 18 חודשים מיום התחילה עם ספקים שאושרו כמפעל לצורך התאמה, אספקה ותחזוקה של מכשירי שיקום במצב חירום (בתקנה זו – ספק מכשירי שיקום).
{{ח:תת|(ד)}} הוראות תקנה זו החלות על משרד הבריאות לעניין אדם עם מוגבלות, יחולו בשינויים המחויבים גם על אגף השיקום לעניין טיפול רפואי, תותבות, מכשירי עזר רפואיים ומכשירי תנועה שמכוח {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)|תקנות הנכים}} זכאי להם, בשל נכות מוכרת, נכה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים}}, ולעניין ספקי מכשירי השיקום.

{{ח:סעיף|23|פרסום ומידע נגיש – כללי}}
{{ח:תת|(א)}} על מידע לעניין שירותי בריאות במצב חירום שמוסרת לציבור רשות ציבורית, לרבות מידע שחובה לפרסם לפי תקנות אלה, בעת שאינה מצב חירום, יחולו {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 29|תקנות 29}}, {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 32|32}}, {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 33|33(1)}} {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 35|ו־35 עד 35ו לתקנות נגישות לשירות}}.
{{ח:תת|(ב)}} מידע שיש לפרסמו לפי תקנות אלה במצב חירום, יפורסם בשירותי האינטרנט בדף המיועד לענייני חירום, ויימסר במוקד המידע הטלפוני ובאמצעי העברת מסרים כתובים דיגיטלי שמפעיל מפרסם המידע, או באופן אחר שבו הוא מעביר מידע לציבור, ובלבד שהם פועלים במצב חירום.

{{ח:סעיף|24|אחריות אפוטרופוס ומיופה כוח}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו, ”אדם“ ו”אפוטרופוס מקצועי“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות לשירותי שעת חירום במסגרות לאנשים עם מוגבלות)#סעיף 17|בתקנה 17 לתקנות המסגרות}}.
{{ח:תת|(ב)}} אפוטרופוס ומיופה כוח אחראי לדאוג לכך שאדם שזקוק לקבל שירות בריאות במצב חירום יקבל אותו, ובכלל זה לפי המפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אפוטרופוס ומיופה כוח יבדוק לגבי אדם הנמצא במסגרת דיור, מול גורם מתאים באותה מסגרת, כי במסגרת הדיור מתקיימת {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(א) עד (ז)}}; על האפוטרופוס או מיופה הכוח לתעד את אופן הבדיקה האמורה ואת פרטיה;
{{ח:תתת|(2)}} אפוטרופוס או מיופה כוח של אדם שאינו במסגרת לשהות ממושכת, אחראי לקיום החובות שחלות על מסגרת דיור לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(א), (ד) עד (ו)}}, ולגבי אפוטרופוס מקצועי – גם {{ח:פנימי|סעיף 10|10(ז)}}; לעניין {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10}} יראו אפוטרופוס או מיופה כוח כמסגרת דיור לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(ד)(2)}}.
{{ח:תת|(ג)}} האפוטרופוס הכללי יגבש ויפרסם לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|תקנה 28(ג)}} –
{{ח:תתת|(1)}} דרכי בדיקה ותיעוד מומלצות לגבי תקנת משנה (ב)(1);
{{ח:תתת|(2)}} נוהל לדוגמה לעניין חובת אפוטרופוס מקצועי לפי תקנה זו.
{{ח:תת|(ד)}} אין בחובותיו של אפוטרופוס או מיופה כוח כלפי אדם לפי תקנות אלה, כדי לגרוע מחובותיו של כל גורם אחר כלפי האדם לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|25|חומרי הדרכה ולימוד עצמי}}
{{ח:ת}} משרד הרווחה ומשרד הבריאות יכינו חומרי הדרכה ולימוד עצמי המיועדים למי שמספקים שירותי בריאות במוסד רפואי, במצבי חירום, לעניין אספקת שירות יעיל, בטיחותי ומכובד בנסיבות מצב החירום לאנשים עם מוגבלות ובמיוחד לאלה מהם שיש להם מוגבלות שמקשה על שיתוף פעולה; חומרי ההדרכה והלימוד העצמי יתוכננו ויופקו כך שמי שמספק שירות בריאות יוכל לרכוש ידע ויכולות בסיסיים כאמור, כהכנה למצב חירום ובמהלכו, באמצעות הדרכה או לימוד עצמי, קצרים ותמציתיים; כל אחד מהמשרדים יפיץ עם תחילתו של מצב חירום, ואם אפשר עוד בטרם החל, את חומרי ההדרכה והלימוד העצמי לשימושם של מי שמספקים שירותי בריאות שונים במוסד רפואי; כל אחד מהמשרדים האמורים יפרסם את חומרי ההדרכה והלימוד העצמי באתר האינטרנט שלו בדף המיועד לענייני מצב חירום.

{{ח:סעיף|26|הדרכה}}
{{ח:תת|(א)}} במסגרת הדרכותיהם למצבי חירום, קופת חולים או משרד הבריאות, לפי העניין, ידריכו גם את צוותי המרפאות שהם מפעילים כדי שיוכלו לספק שירות סביר ומענה תומך ראשוני במצב חירום לאנשים עם מוגבלויות שונות; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מענה תומך“ – לרבות הכוונה בשפה פשוטה ומענה סבלני לשאלות חוזרות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צוות המרפאה“ – לרבות אנשי מינהלה ובעלי מקצועות רפואיים שנותנים שירות לציבור במצב חירום.
{{ח:תת|(ב)}} הדרכה כאמור בתקנת משנה (א) תכלול, בין השאר, את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הכרת סוגי מוגבלויות, צרכים וביטויי תגובה שונים של אנשים עם מוגבלות מסוגים שונים, במצבי חירום שונים; חומרי ההדרכה יעסקו באנשים עם מוגבלויות משלושה סוגים שונים;
{{ח:תתת|(2)}} כללי התנהגות נאותים כלפי אנשים עם מוגבלות בעת מתן השירות במיוחד במצב חירום, והזכות להסתייע בחיית שירות;
{{ח:תתת|(3)}} אפשרויות של תקשורת עם אנשים עם מוגבלות במיוחד במצב חירום;
{{ח:תתת|(4)}} הצעות למענים אפשריים במצב חירום לגבי אנשים עם מוגבלויות שונות;
{{ח:תתת|(5)}} הכרה ולימוד של חומרים שהוכנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25}}.
{{ח:תת|(ג)}} ההדרכה תוכל להתבצע באופנים שונים, לרבות באמצעות לומדה אישית, כחלק מהכנה ותרגול למצב חירום.

{{ח:סעיף|27|תרגול}}
{{ח:ת}} תרגילים שמבצעים משרד הבריאות, קופות החולים, מסגרות דיור, אפוטרופוס מקצועי לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|תקנה 24}} וגורם אחראי להפעלת מרכז בקשר למצב חירום, יתרגלו את האמור בתקנות אלה; במסגרת תרגילים שבהם האוכלוסייה משתתפת, ישולבו, לפי היקף התרגיל, אנשים עם מוגבלויות משלושה סוגים שונים, תוך שימת לב לצורכיהם, ובלבד שבכל תרגיל ישולבו אנשים עם מוגבלויות שונות מאלה שבתרגיל שקדם לו; במסגרת תרגילים שבהם האוכלוסייה משתתפת באמצעות דימוי אוכלוסייה, ישולבו ככל האפשר אנשים עם מוגבלות.

{{ח:סעיף|28|פרסום נהלים, התאמתם ועדכונם}}
{{ח:תת|(א)}} מי שחייב לגבש נהלים לפי תקנות אלה, יעדכן את נהליו האחרים לעניין מצב חירום, לצורך יישום תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} משרד הבריאות, קופות החולים, מסגרות דיור ואפוטרופוס מקצועי יעדכנו לאחר כל תרגיל או מצב חירום, ולכל הפחות אחת לחמש שנים, את הנהלים וההמלצות שגיבשו לפי תקנות אלה, ונהלים נוספים שלהם, לעניין אופן פעולתם לפי תקנות אלה, והכול באופן שיתאימו להוראות תקנות אלה.
{{ח:תת|(ג)}} מי שגיבש נהלים לפי תקנות אלה, יפרסם אותם באתר האינטרנט שלו בדף המיועד לענייני מצב חירום, ונוסף על כך נהלים אלה יהיו זמינים במשרדו בעת שהוא פתוח לציבור; הפרסום ייעשה בדרכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בדרכי הפרסום המקובלות בשירות שהוא נותן;
{{ח:תתת|(2)}} בהתאמות הנגישות למידע כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 29|בתקנה 29 לתקנות נגישות לשירות}};
{{ח:תתת|(3)}} לבקשת אדם עם מוגבלות, באמצעות אחד מאלה: טלפון, פקסימיליה, דואר, דואר אלקטרוני, מסרון או אמצעי דיגיטלי אחר, ובכפוף לאמצעים שבשימוש מפרסם הנוהל;
{{ח:תתת|(4)}} באמצעות אתר האינטרנט של מפרסם הנוהל, אם קיים.
{{ח:תת|(ד)}} מידע שמפרסמת רשות ציבורית לפי תקנה זו יהיה נגיש על פי {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות)#סעיף 35|תקנות 35 עד 35ו לתקנות נגישות לשירות}} החל מהמועד שבו חלה חובה להנגשת שירות אינטרנט בשירותי הבריאות, או החל מהמועד שבו חלה החובה על הרשות הציבורית, לפי המוקדם.

{{ח:סעיף|29|פעולה לפי נוהל במצב חירום}}
{{ח:ת}} מי שחייב לפי תקנות אלה לפעול במצב חירום לפי נוהל שגיבש, רשאי לסטות מהנוהל כאמור אם אינו יכול לממשו לנוכח נסיבות מצב החירום, ובלבד שפעל ככל יכולתו ליישום חלופות להשגת מטרות הנוהל.

{{ח:סעיף|30|ביצוע לפי תקן}}
{{ח:ת}} אם יש חובה בתקנות אלה על ביצוע בדיקה או ביצוע התאמות נגישות לפי תקן, יהיה זה תקן כתוקפו מזמן לזמן לפי {{ח:חיצוני|חוק התקנים|חוק התקנים}}, שעותק שלו מופקד לעיון הציבור במשרדי הנציבות; בהעדר הפקדה כאמור, לא יהיה תוקף לתקן לעניין תקנות אלה; יראו חייב כמי שיצא ידי חובתו אם מילא אחר הוראות התקן שהיו בתוקף במועד ביצוע התאמת הנגישות; בתקנה זו, ”מועד ביצוע התאמת הנגישות“ – לרבות המועד שבו הוזמנו התאמות כאמור מספק.

{{ח:סעיף|31|עיגול תוצאות חישוב}}
{{ח:ת}} מספר שהוא תוצאת חישוב לפי תקנות אלה, יעוגל למספר השלם הקרוב, ומחצית מספר תעוגל כלפי מטה.

{{ח:סעיף|32|זמינות והצגת מסמכים}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהוטלה עליו חובה לפי תקנות אלה להכין נוהל, רשימה, המלצות או אמות מידה, חייב לשמור העתק עדכני שלהם שהכינו לפי תקנות אלה לצורך שימוש בהדרכות ותרגולים לפי תקנות אלה, ולצורך שימוש במצבי חירום.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהוטלה עליו חובה לפי תקנות אלה להכין נוהל או רשימה, המלצות או אמות מידה, חייב להעביר לנציב או להציג לו, לפי העניין, העתק מהם לא יאוחר מתום 21 ימים מיום שנדרש לכך.

{{ח:סעיף|33|תחזוקה ונגישות זמנית חלופית}}
{{ח:תת|(א)}} מי שחייב בביצוע התאמות נגישות לפי תקנות אלה, אחראי לכך שהתאמות הנגישות יהיו תקינות וזמינות במצב חירום אלא אם כן עקב מצב החירום ואף על פי שפעל ככל יכולתו באותן נסיבות, נמנע ממנו להבטיח את תקינותן או זמינותן.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפגע אדם בהתאמות נגישות שלפי תקנות אלה, לא יגרע מהן ולא יסב את השימוש בהן למטרות אחרות באופן חלקי או מלא, אלא אם כן הפגיעה נדרשת במצב חירום לצורך הצלת חיים או מניעת פגיעה ברכוש חיוני, ובלבד שייעשה מאמץ סביר בנסיבות מצב החירום להבטיח נגישות זמנית חלופית.

{{ח:סעיף|34|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} האמור בתקנות אלה נועד להוסיף על האמור בכל דין ולא לגרוע ממנו.

{{ח:סעיף|35|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה, למעט כאמור בתקנות משנה (ב) עד (ו), שלושה חודשים מיום פרסומן.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתן של {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנות 6(ב) ו־(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9(יז) ו־(יח)}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|10(א), (ב) ו־(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 24|24(ב)(2)}}, {{ח:פנימי|סעיף 26|26}}, {{ח:פנימי|סעיף 27|27}} – שישה חודשים מיום התחילה.
{{ח:תת|(ג)}} תחילתן של {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנות 5(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6(א) ו־(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9(ד) עד (ז) ו־(יב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12}}, {{ח:פנימי|סעיף 13|13}}, {{ח:פנימי|סעיף 16|16}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17}}, {{ח:פנימי|סעיף 21|21(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 24|24(ב)(1)}} – 12 חודשים מיום התחילה.
{{ח:תת|(ד)}} תחילתן של {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנות 10(ד) עד (ו)}} – 18 חודשים מיום התחילה.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בתקנת משנה (ג), תחילתה של {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(ד)}} לעניין תחולת {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (נגישות אירועי פינוי אוכלוסייה וקליטתה במצב חירום)#סעיף 5|תקנה 5(ט) לתקנות לפינוי ולקליטה בחירום}}, על רשות ציבורית המוסרת לציבור במצב חירום מידע חיוני בתחום הבריאות, החל מהמועד שבו חלה חובה להנגשת שירות אינטרנט בשירותי הבריאות, או החל מהמועד שבו חלה החובה על הרשות הציבורית, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ו)}} תחילתה של {{ח:פנימי|סעיף 23|תקנה 23(א)}} לגבי החלת כל אחת מתקנות נגישות לשירות הנזכרות בה, החל מהמועד שבו חלה לפי דין החובה להנגשה בדרך הקבועה באותן תקנות בשירותי הבריאות, או החל מהמועד שבו חלה לפי דין החובה כאמור על הרשות הציבורית, לפי המוקדם, ולא לפני יום התחילה.

{{ח:סעיף|36|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} המלצות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(ב)}} יפורסמו לראשונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(ג)}} לא יאוחר משישה חודשים מיום התחילה, לאחר היוועצות במשרד הרווחה.
{{ח:תת|(ב)}} המועד להשלמת ביצוע {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ב) עד (ו)}} יהיה כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מרפאה קיימת כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירותי בריאות ולמקומות נתינתם)|בתקנות נגישות לשירותי בריאות}} – המועד שבו תחול חובת הנגישות במלואה על גוף החייב בביצוע התאמות נגישות במרפאה כאמור לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19כ|סעיף 19כ(ו) לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מרפאה חדשה – שנה מיום התחילה; לעניין זה, ”מרפאה חדשה“ – מרפאה שהיא מקום ציבורי חדש לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 חלק ח1|תקנות נגישות בניין חדש}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא יאוחר מתום שישה חודשים מיום התחילה, ישלימו הגורמים המנויים להלן את ביצוע חובותיהם שמפורטות בתקנה שמצוינת לצידם:
{{ח:תתת|(1)}} משרד הבריאות – {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנות 7(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9(כ)}}, {{ח:פנימי|סעיף 21|21(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 22|22(א) עד (ב)}};
{{ח:תתת|(2)}} קופת חולים – {{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20(ה) ו־(ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} משרד הרווחה ומשרד הבריאות – {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(ח)}};
{{ח:תתת|(4)}} האפוטרופוס הכללי – {{ח:פנימי|סעיף 24|תקנה 24(ג)}}.
{{ח:תת|(ד)}} לא יאוחר מתום שנים עשר חודשים מיום התחילה, ישלימו הגורמים המנויים להלן את ביצוע חובותיהם שמפורטות בתקנה שמצוינת לצידם:
{{ח:תתת|(1)}} קופות החולים – {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנות 7(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9(ב), (ג), (ח), (י), (יא), (יד), (טו), (טז), (יט)}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20(א) עד (ד) ו־(ה)}};
{{ח:תתת|(2)}} משרד הבריאות ומשרד הרווחה – {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25}};
{{ח:תתת|(3)}} מסגרת דיור – {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(ז)}};
{{ח:תתת|(4)}} גורם אחראי להפעלת מרכז – {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15}};
{{ח:תתת|(5)}} ספק שירות בבית – {{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20(ו)}};
{{ח:תתת|(6)}} ספק מקצוע בריאות – {{ח:פנימי|סעיף 21|תקנה 21(א) ו־(ב)}};
{{ח:תתת|(7)}} אפוטרופוס מקצועי – {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(ז)}} כפי שהוחלה עליו {{ח:פנימי|סעיף 24|בתקנה 24(ב)(2)}}.
{{ח:תת|(ה)}} לא יאוחר מתום 18 חודשים מיום התחילה, ישלימו הגורמים המנויים להלן את ביצוע חובותיהם שמפורטות בתקנה שמצוינת לצידם:
{{ח:תתת|(1)}} מסגרת דיור – {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10(א) ו־(ב)}} – השלמת הכנת המידע לראשונה;
{{ח:תתת|(2)}} אפוטרופוס ומיופה כוח של אדם שאינו במסגרת לשהות ממושכת – {{ח:פנימי|סעיף 24|תקנה 24(ב)(2)}}.
{{ח:תת|(ו)}} לא יאוחר מתום 24 חודשים מיום התחילה, ישלימו אפוטרופוס ומיופה כוח לגבי אדם שנמצא במסגרת דיור את ביצוע חובותיהם שמפורטות {{ח:פנימי|סעיף 24|בתקנה 24(ב)(1)}}.
{{ח:תת|(ז)}} אגף השיקום וספקיו ישלימו את חובותיהם לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנות 9}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20}} {{ח:פנימי|סעיף 22|ו־22}} באותם מועדים שבהם חייבים אחרים לפי תקנות אלה חייבים להשלים את אותן חובות לפי תקנה זו.
{{ח:תת|(ח)}} מי שחייב לגבש נהלים לפי תקנות אלה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בתקנה 28(א)}}, ישלים לראשונה את עדכון נהליו האחרים כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 28|באותה תקנה}} עד תום 12 חודשים מיום התחילה.
{{ח:תת|(ט)}} גורם אחראי להפעלת מרכז ישלים את ביצוע האמור להלן לפי לוחות הזמנים שלצידם:
{{ח:תתת|(1)}} בתוך 12 חודשים מיום התחילה גורם אחראי להפעלת מרכז ישלים את ביצוע {{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14(ב) עד (ד)}} לגבי 40% לפחות מהמרכזים שברשימה שלפי {{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14(ד)}}, ולא פחות ממרכז אחד;
{{ח:תתת|(2)}} בתוך 24 חודשים מיום התחילה גורם אחראי להפעלת מרכז ישלים את ביצוע {{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14(ב) עד (ד)}} לגבי 100% מהמרכזים שברשימה שלפי {{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14(ד)}};
{{ח:תתת|(3)}} מתום 24 החודשים האמורים בפסקה (2), ימשיך גורם אחראי מדי שנה לבצע את האמור להלן, עד שכלל לא ייוותר ברשימות שלפי {{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14(ד)}} מרכז שאינו מרכז נגיש:
{{ח:תתתת|(א)}} לבצע את {{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14(א)}} לגבי מרכז שאותר לאחר יום התחילה ואינו מרכז נגיש;
{{ח:תתתת|(ב)}} לבצע את {{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14(ב) עד (ד)}} לגבי יתרת המרכזים הלא־נגישים שברשימה לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|תקנה 14(ד)}}.
{{ח:תת|(י)}} ספק שירות בבית לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20}} שלקופת חולים הייתה התקשרות עימו ערב יום התחילה ולא השלים את אישורו כמפעל עד תום 18 חודשים מיום התחילה – לא תחודש ההתקשרות עימו לאחר תום התקופה האמורה.

{{ח:חתימות|ט״ו בתמוז התשפ״ב (14 ביולי 2022)}}
* '''בנימין גנץ'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]