חוק תשלום מיוחד לשם השגת יעדי התקציב (הוראת שעה – חרבות ברזל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק תשלום מיוחד לשם השגת יעדי התקציב (הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2216511}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ד, 602|חוק תשלום מיוחד לשם השגת יעדי התקציב (הוראת שעה – חרבות ברזל)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4227549.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק בעל היקף פעילות קטן“ – בנק ששווי נכסיו נמוך מ־5% משווי הנכסים של כלל הבנקים בישראל; לעניין זה, ”שווי נכסים“, של בנק – שווי נכסיו של הבנק כפי שמופיע במאזן הבנק בדוח הכספי השנתי האחרון שנערך על בסיס מאוחד על פי כללי החשבונאות המקובלים החלים עליו, בצירוף שווי נכסים כאמור של בנק ששולט בו, ובלבד שבשווי הנכסים כאמור לא יימנה אותו נכס יותר מפעם אחת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבנקאות (רישוי)“ – {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מס ערך מוסף“ – {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעילות בישראל“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רווח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית בנק ישראל“ – הריבית שקובע בנק ישראל בהחלטות המוניטריות התקופתיות, המשמשת אותו לשם מתן הלוואות לתאגידים הבנקאיים או לשם קבלת הלוואות מהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 4|בסעיף 4(ב) לחוק מס ערך מוסף}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ ו”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת“ – התקופה שמיום תחילתו של חוק זה עד יום י״א בטבת התשפ״ו (31 בדצמבר 2025).

{{ח:סעיף|2|תשלום מיוחד לשם השגת יעדי התקציב על פעילותו של בנק שאינו בנק בעל היקף פעילות קטן – הוראת שעה – חרבות ברזל}}
{{ח:תת|(א)}} בנק שאינו בנק בעל היקף פעילות קטן (בסעיף זה – בנק משלם) ישלם לאוצר המדינה לגבי התקופה הקובעת תשלום שנתי בסכום השווה ל־6% מהרווח שהפיק על פעילותו בישראל (בסעיף זה – סכום התשלום השנתי).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), עלה סכום התשלום השנתי של כלל הבנקים המשלמים לגבי שנת 2024 על סכום של 1.2 מיליארד שקלים חדשים (להלן – הסכום המרבי לשנת 2024) או עלה סכום התשלום השנתי של כלל הבנקים המשלמים לגבי שנת 2025 על סכום של 1.3 מיליארד שקלים חדשים (להלן – הסכום המרבי לשנת 2025), יוחזר לבנק משלם ההפרש שבין סכום התשלום השנתי של כלל הבנקים המשלמים ובין הסכום המרבי לשנת 2024 או הסכום המרבי לשנת 2025, לפי העניין, כשהוא מוכפל בחלק היחסי של הבנק המשלם האמור מהתשלום השנתי של כלל הבנקים המשלמים; בסעיף קטן זה, ”סכום התשלום השנתי“ – לעניין ההחזר האמור בלבד, סכום התשלום השנתי כהגדרתו בסעיף קטן (א) בהתאם לדוח שהגיש בנק משלם לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}} בשל שנת המס 2024 או 2025, לפי העניין, ויראו את הדוח האמור כאילו אושר לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 145|סעיף 145(א)(2)(א) לפקודה}}.
{{ח:תת|(ג)}} בשנת המס 2024 יחול סעיף זה לגבי החלק היחסי מהרווח בשנת מס זו.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי, בצו שיתקין עד יום כ״ט בתשרי התשפ״ה (31 באוקטובר 2024), לקצר את התקופה הקובעת עד יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024), אם נוכח כי חל שינוי מהותי בתנאים הכלכליים המשקיים הצפויים לשנת 2025 לעומת התנאים הכלכליים המשקיים שהיו צפויים לשנה האמורה ערב תחילתו של חוק זה, ובכלל זה בשיעור ריבית בנק ישראל, בשיעור האינפלציה או בשיעור הבלתי מועסקים מכוח העבודה, באופן שיש בו כדי לפגוע משמעותית ביכולת הבנקים להפיק רווחים בשנת 2025.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 4|סעיף 4(ב) רישה לחוק מס ערך מוסף}}, שיעור המס שישלם בנק משלם לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 4|אותו סעיף}} על פעילותו בישראל בשנת 2025 יהיה 17% מהשכר ששילם והרווח שהפיק; ואולם התקין שר האוצר צו לפי סעיף קטן (ד), יהיה שיעור המס שישלם בנק משלם מהשכר ששילם והרווח שהפיק על פעילותו בישראל בשנת 2025, לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 4|סעיף 4(ב) רישה לחוק מס ערך מוסף}}.
{{ח:תת|(ו)}} על תשלום לפי סעיף זה יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף}}, ובכלל זה ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 4|סעיף 4(ב) לחוק האמור}} והוראות בדבר דיווח, שומה, תשלום, גבייה ועונשין, אלא אם כן נקבע אחרת לעניין מסוים לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור בסעיף קטן (ו), תשלום לפי סעיף זה לא יותר בניכוי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|דיווח לכנסת}}
{{ח:ת}} המפקח על הבנקים כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות|בפקודת הבנקאות, 1941}}, ידווח לוועדת הכספים של הכנסת, בתקופה הקובעת, דיווח חצי־שנתי, לא יאוחר מ־30 ביוני ומ־31 בדצמבר של כל שנה, בין השאר, על שיעורי הריבית בעד מתן אשראי, שיעורי הריבית בעד פיקדונות ועל עמלות שגבו הבנקים מלקוחות לאחר יום תחילתו של חוק זה בהשוואה לשיעורי הריביות ולעמלות שנגבו או שולמו ערב תחילתו של חוק זה ולשיעורי הריביות ולעמלות שלגביהן נמסר דיווח לפי סעיף זה, והכול בפילוח, בין השאר, לפי סוגי לקוחות, תקופות וסוגי ריבית.

{{ח:סעיף|4|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ב באדר ב׳ התשפ״ד (1 באפריל 2024).

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ג׳ באדר ב׳ התשפ״ד (13 במרץ 2024).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''בצלאל סמוטריץ׳'''
שר האוצר
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]