הסכם בדבר מתן הטבה סוציאלית לאוכלוסיה נזקקת

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|הסכם בדבר מתן הטבה סוציאלית לאוכלוסיה נזקקת}}
{{ח:קטע3||שנערך ונחתם בירושלים ביום ט״ו בתמוז תשל״ז (1 ביולי 1977)}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|י״פ תשל״ז, 2013|הסכם בדבר מתן הטבה סוציאלית לאוכלוסיה נזקקת|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2350.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 1303|תיקון מס׳ 1|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2701.pdf}}, {{ח:תיבה|2107|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2724.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|ההטבות הסוציאליות ששולמו מכוח ההסכם הוחלפו בגימלאות להבטחת הכנסה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}}. לפי {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#סעיף 30|סעיף 30(ב) לחוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}} אדם שבתכוף לפני שנעשה זכאי לגימלה קיבל הטבה סוציאלית לפי ההסכם בדבר מתן הטבה סוציאלית לאוכלוסיה נזקקת, לא יפחת סכום הגימלה שתשולם לו מסכום התמיכה האחרונה ששולמה לו, רק בשל כללי חישוב ההכנסה שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|בחוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''בין'''}}
{{ח:ת}} שר האוצר בשם ממשלת ישראל (להלן – הממשלה) המיוצג על־ידי עמירם סיון המנהל הכללי של משרד האוצר מצד אחד

{{ח:ת}} {{ממורכז|'''לבין'''}}
{{ח:ת}} המוסד לביטוח לאומי (להלן – המוסד) המיוצג על־ידי רפאל רוטר המנהל הכללי של המוסד מצד שני

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הואיל והממשלה מעוניינת במתן הטבה סוציאלית לאוכלוסיה הנזקקת המפורטת להלן בהסכם זה וברצון הממשלה לבצע את מתן ההטבה הסוציאלית באמצעות המוסד לפי התנאים המפורטים להלן בהסכם זה;
{{ח:ת}} והואיל והמוסד מוכן לתת את ההטבה הסוציאלית לפי התנאים המפורטים בהנוכם זה במסגרת סמכויותיו לאחר שנתמלאו התנאים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|שבסעיף 200 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}} (להלן – החוק);
{{ח:ת}} לפיכך הגיעו הצדדים להסכם כדלקמן:

{{ח:סעיף|1|המבוא חלק מההסכם}}
{{ח:ת}} דברי המבוא מהווים חלקי בלתי נפרד מגוף ההסכם.

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} בהסכם זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיצבה“ –
{{ח:תתת|(1)}} קיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}};
{{ח:תתת|(2)}} גימלת זיקנה וגימלת שאירים מיוחדות הניתנות מכוח הסכם לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 200 לחוק}};
{{ח:תתת|(3)}} הענקה המשולמת מכוח {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 387|סעיף 198אא לחוק}} והתקנות לפיו למי שתביעתו לקיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}} נדחתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכאי“ – זכאי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4 להסכם}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה“ – הכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2|בסעיף 2 לפקודה}}, אף שלא צמחה, הופקה או נתקבלה בישראל, למעט –
{{ח:תתת|(1)}} הכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|בסעיף 2(2) לפקודה}} שאינה חייבת בתשלום דמי ביטוח;
{{ח:תתת|(2)}} קיצבה;
{{ח:תתת|(3)}} הענקה לחיילים ולבני משפחותיהם המשולמת לפי {{ח:חיצוני|חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 40|סעיף 40(ב1)(2) לחוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה), תש״ט–1949}}, לרבות הענקה המשולמת מכוח הסכם לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 200 לחוק}} למי שאינו זכאי להענקה לפי {{ח:חיצוני|חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה)|החוק האמור}};
{{ח:תתת|(4)}} דמי מחיה ליתום ולאלמנה המשולמים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 144|סעיף 90א לחוק}};
{{ח:תתת|(5)}} קיצבת ניידות המשולמת מכום {{ח:חיצוני|הסכם בדבר גימלת ניידות|הסכם לפי סעיף 200 לחוק למוגבלים בניידות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה קובעת“ – הכנסה של הזכאי ביחד עם הכנסת בן זוגו הנמצא עמו, בניכוי סכום ההכנסה המשמש לכיסוי הוצאות מיוחדות סבירות שהוצאו על ידיהם עקב מחלה או נכות של הזכאי או של התלויים בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תלויים“ – אשה, בן זוג וילד של הזכאי כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 247|בסעיף 17 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיצבה משתלמת“ – קיצבה המשולמת לזכאי ביחד עם הקיצבה המשולמת לבן זוגו למעט קיצבת ילדים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ד|פרק ה׳ לחוק}} ולמעט קיצבה מיוחדת המשולמת לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 112|סעיף 69 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מינימלית מובטחת“ – סכום המחושב באחוזים מהשכר הממוצע כנקוב {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת להסכם זה}} בהתאם להרכב התלויים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה מותרת“ –
{{ח:תתת|(1)}} לזכאי שאין תלוי בו – סכום השווה לקיצבה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 244|בסעיף 11(א) לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} לזכאי שיש תלוי בו וכן לזכאי נשוי שבן זוגו נמצא עמו – סכום השווה לקיצבה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 244|בסעיף 11(א) ו־(א1)(1) לחוק}}.
{{ח:ת}} שאר המונחים משמעותם כמשמעות הנודעת להם {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק}} אם אין כוונה אחרת משתמעת.

{{ח:סעיף|3|הכנסה מנכס|תיקון: תשמ״א, תשמ״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – מטלטלין ומקרקעין כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת הפרשנות|בפקודת הפרשנות [נוסח חדש]}}, להוציא מטלטלין שאינם ניתנים לעיקול לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|חוק ההוצאה לפועל, תשכ״ז–1967}}, ולהוציא דירה אחת שהיא דירת מגורים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}}, שבה מתגורר הזכאי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שווי הנכס“ –
{{ח:תתתת|(1)}} במקרקעין – שווי המקרקעין בהתאם לשומה האחרונה שנערכה לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|חוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ״א–1961}} או בהתאם להערכה של שמאי מוסמך, הכל לפי בחירת המוסד;
{{ח:תתתת|(2)}} במטלטלין – שווי המטלטלין – לפי אחת מאלה, הכל לפי בחירת המוסד:
{{ח:תתתתת|(1)}} הצהרת הזכאי בכתב הנתמכת במסמכים ותעודות עם פירוט הנתונים הדרושים לקביעת השווי;
{{ח:תתתתת|(2)}} שווי המטלטלין כפי שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים|חוק מס רכוש וקרן פיצויים, תשכ״א–1961}}, או בהתאם להערכה של שמאי מוסמך.
{{ח:תת|(ב)}} נכס הנמצא בבעלות ובחכירה של הזכאי או של בן זוגו הנמצא עמו וכן נכס שהוא או בן זוגו מחזיקים בו כדייר מוגן על פי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|חוק הגנת הדייר [נוסח משולב], תשל״ב–1972}}, ולא מופקת ממנו הכנסה כלשהי או שההכנסה השנתית המופקת ממנו פחותה מסכום השווה ל־8% משווי הנכס, יראו סכום השווה ל־8% משווי הנכס כהכנסה שנתית המופקת לעניין ההכנסה הקובעת.
{{ח:תת|(ג)}} הועבר הנכס שהיה בבעלותו או בחכירתו של הזכאי או של בן זוגו הנמצא עמו לאדם אחר ללא תמורה או בתמורה סמלית תוך חמש שנים שלפני מועד הגשת הבקשה להטבה סוציאלית, יראו את הנכס כנכס שהוא בבעלותו של הזכאי וסעיפים קטנים (א) ו־(ב) יחולו.

{{ח:סעיף|4|הזכאים להטבה סוציאלית}}
{{ח:ת}} בכפוף לקיום תנאי הזכאות המפורטים להלן בהסכם זה, זכאים להטבה סוציאלית –
{{ח:תת|(1)}} זכאי לקיצבת זיקנה;
{{ח:תת|(2)}} זכאי לקיצבת שאירים;
{{ח:תת|(3)}} זכאי לגימלת זיקנה או לגימלת שאירים מיוחדות מכוח הסכם לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 200 לחוק}};
{{ח:תת|(4)}} זכאי לקיצבת נכות מעבודה שמלאו לו 65 שנה – בגבר ו־60 – באשה;
{{ח:תת|(5)}} זכאי לקיצבת תלויים בנפגעי עבודה;
{{ח:תת|(6)}} זכאי להענקה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 387|סעיף 198אא לחוק}} שאילולא נדחתה תביעתו לקיצבה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}} היה נמנה על הזכאים המפורטים באחת הפסקאות {{ח:הערה|(}}1{{ח:הערה|)}}–{{ח:הערה|(}}5{{ח:הערה|)}}.

{{ח:סעיף|5|תנאים לתשלום הטבה סוציאלית}}
{{ח:ת}} הטבה סוציאלית תשולם לזכאי, אם נתמלאו בו שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} הקיצבה המשתלמת פחותה מההכנסה המינימלית המובטחת;
{{ח:תת|(2)}} סכום ההכנסה הקובעת אינו עולה על סכום ההכנסה המותרת.

{{ח:סעיף|6|שיעור ההטבה הסוציאלית}}
{{ח:תת|(א)}} ההטבה הסוציאלית לחודש תהיה בסכום השווה להפרש שבין הקיצבה המשתלמת לבין ההכנסה המינימלית המובטחת.
{{ח:תת|(ב)}} בחישוב הקיצבה המשתלמת לענין סעיף קטן (א) לא תובא בחשבון תוספת דחיית קיצבה ולא יובא בחשבון אותו חלק של תוספת הותק המחושב בגין יותר מתלוי אחד.
{{ח:תת|(ג)}} ההטבה הסוציאלית לשני בני זוג, כשכל אחד מהם הוא זכאי, תהיה בשיעור השווה להפרש שבין הקיצבה המשתלמת לבין ההכנסה המינימלית המובטחת לפי {{ח:פנימי|תוספת פרט 2|פרט 2 לתוספת}}, ואם עמם ילדים – לפי {{ח:פנימי|תוספת פרט 3|פרטים 3}} {{ח:פנימי|תוספת פרט 4|או 4 לתוספת}}, בהתאם למספר הילדים.
{{ח:תת|(ד)}} כוללת הקיצבה המשתלמת לזכאי קיצבה של בן זוג שאינו זכאי, ייראה בן הזוג כתלוי לענין קביעת שיעור ההכנסה המינימלית המובטחת גם אם אינו תלוי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2 להסכם זה}}.
{{ח:תת|(ה)}} לענין קביעת שיעור ההכנסה המינימלית המובטחת של זכאי המקבל קיצבת תלויים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 130|סעיף 74(א)(3) או (4) לחוק}} לא יראו כתלוי –
{{ח:תתת|(1)}} ילד;
{{ח:תתת|(2)}} בן זוג שאינו נמצא עם הזכאי.
{{ח:תת|(ו)}} קיצבת שאירים או קיצבת תלויים של ילד שנמצא עם זכאי שהוא הורהו תובא בחשבון הקיצבה המשתלמת של הורהו כאמור.

{{ח:סעיף|7|זכאי שהוא ילד|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} נמצא ילד המקבל קיצבת שאירים או תלויים עם הורהו, יחולו לגביו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הכנסת ההורה תובא בחשבון ההכנסה הקובעת;
{{ח:תת|(2)}} קיצבת ההורה תובא בחשבון הקיצבה המשתלמת לילד;
{{ח:תת|(3)}} ההכנסה המותרת לגביו היא כההכנסה המותרת לזכאי שיש בו תלוי;
{{ח:תת|(4)}} כוללת הקיצבה המשתלמת לילד את הקיצבה של ההורה שאינו זכאי, תהיה ההכנסה המינימלית המובטחת לפי {{ח:פנימי|תוספת פרט 5|פרטים 5}} {{ח:פנימי|תוספת פרט 7|או 7 לתוספת}}, בהתאם למספר הילדים;
{{ח:תת|(5)}} נמצא הילד עם הורה זכאי, לא תשולם הטבה סוציאלית לילד.

{{ח:סעיף|8|הטבה סוציאלית חלקית|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5 להסכם זה}}, אם עלתה ההכנסה הקובעת של זכאי על ההכנסה המותרת (לסכום העולה על ההכנסה המותרת יקרא להלן – ”ההכנסה העודפת“) יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היתה ההכנסה העודפת הכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|או (2) לפקודה}} – ינוכה מההטבה הסוציאלית 60% מההכנסה העודפת;
{{ח:תתת|(2)}} היתה ההכנסה העודפת הכנסה שאינה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|או (2) לפקודה}} – תנוכה מההטבה הסוציאלית מלוא ההכנסה העודפת.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך חישוב ההכנסה העודפת תובא תחילה בחשבון ההכנכסה שלא מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|או (2) לפקודה}} ולאחריה – ההכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|או (2) לפקודה}}.
{{ח:תת|(ג)}} חל האמור בסעיף קטן (א), ישולם חלק מההטבה הסוציאלית (להלן – הטבה סוציאלית חלקית) השווה ליחס שבין ההטבה הסוציאלית פחות סכום הניכוי לפי סעיף קטן (א) לבין ההטבה הסוציאלית.
{{ח:תת|(ד)}} חל שינוי בסכום ההכנסה המותרת, יימשך תשלום ההטבה הסוציאלית החלקית באותו היחס שנקבע לפני השינוי.
{{ח:תת|(ה)}} נתקבלו הוכחות חדשות על ההכנסה הקובעת, תיקבע הזכות להטבה הסוציאלית על פיהן.

{{ח:סעיף|8א|הצמדת ההכנסה המינימלית המובטחת|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} עלה המדד שפורסם לחודש פלוני (להלן – המדד החדש) ב־5% לפחות לעומת המדד שלפיו חושבה לאחרונה תוספת היוקר, או לעומת המדד שלפיו חושבה לאחרונה ההעלאה מכוח הוראה זאת, לפי האחרון שבהם, תוגדל ההכנסה המינימלית המובטחת בשיעור המתקבל ממכפלת שיעור עליית המדד כאמור, באחוז שלפיו חושבה תוספת היוקר האחרונה ממלוא ההתייקרות, ששימשה יסוד לחישוב אותה תוספת יוקר.
{{ח:תת|(ב)}} ההגדלה האמורה בסעיף קטן (א) תחול מה־1 בחודש שלאחר החודש שבו פורסם המדד החדש (להלן – תאריך העדכון) ותעמוד בתקפה עד לחישוב הבא של ההכנסה המינימלית המובטחת לפי השכר הממוצע בהתאם {{ח:פנימי|תוספת|לתוספת להסכם זה}} (להלן – העדכון לפי ההסכם).
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), אם תאריך העדכון חל בחודש שבו חל העדכון לפי ההסכם, לא תוגדל ההכנסה המינימלית המובטחת עקב העליה במדך כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|9|עיגול סכומים}}
{{ח:תת|(1)}} סכום ההכנסה המינימלית המובטחת יעוגל כדי הלירה הקרובה כלפי מעלה.
{{ח:תת|(2)}} ההכנסה הקובעת וסכום הניכוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(א)}} יעוגלו כדי הלירה הקרובה כלפי מטה.

{{ח:סעיף|10|ניכוי תוספת סעד}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 321|סעיף 134ב(א) {{ח:הערה|[צ״ל: 143ב(א)]}} לחוק}} יחולו גם לגבי ההטבה הסוציאלית המשולמת לפי הסכם זה, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|11|מענק במקרה פטירה}}
{{ח:ת}} נפטר זכאי שהיתה משתלמת לו הטבה סוציאלית, ישולם למי שהיה בן זוגו בשעת מותו ובאין בן־זוג – לילדו כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בסעיפים 1}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 238|ו־5 לחוק}}, מענק בסכום השווה למחצית השכר הממוצע.

{{ח:סעיף|12|תחילת הזכאות להטבה סוציאלית|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} ההטבה הסוציאלית תשולם רק בעד התקופה שתחילתה בראשון לחודש שבו הוגשה למוסד הבקשה להטבה סוציאלית.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} הטבה סוציאלית לזכאי המקבל קיצבת שאירים או תלויים תשולם החל בראשון לחודש שבו נפטר המבוטח שמכוחו משולמת הקיצבה לזכאי, ובלבד שהבקשה להטבה סוציאלית הוגשה למוסד תוך 3 חדשים לאחר תום החודש האמור;
{{ח:תתת|(2)}} הטבת סוציאלית לזכאי המקבל קיצבת שאירים, או תלויים מכוחו של זכאי שנפטר או מכוחו של מקבל קצבת נכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ו2 לחוק}} שנפטר, תשולם החל בראשון לחודש שבו נעשה זכאי לקבלת הקיצבה, אך לא בעד תקופה העולה על ששה חדשים שקדמו לראשון לחודש שבו הוגשה למוסד הבקשה להטבה סוציאלית;
{{ח:תתת|(3)}} הטבה סוציאלית לזכאי המקבל קיצבת זיקנה, אשר עד היום שבו הגיע לגיל 65 בגבר או 60 באשה קיבל קיצבת נכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ו2 לחוק}}, תשולם החל בראשון לחודש שבו נעשה זכאי לקיצבת זיקנה, ובלבד שהבקשה להטבה סוציאלית הוגשה למוסד תוך ששה חדשים לאחר תום החודש האמור.

{{ח:סעיף|13|ביטוח רפואי}}
{{ח:תת|(א)}} עזרה רפואית במסגרת הסדר לביטוח רפואי, שיוסכם עליו בין הממשלה לבין קופת חולים או מוסד רפואי אחר, על חשבון אוצר המדינה תינתן –
{{ח:תתת|(1)}} לזכאי המקבל הטבה סוציאלית לפי הסכם זה;
{{ח:תתת|(2)}} לזכאי שהכנסתו הקובעת ביחד עם הקיצבה המשתלמת אינה עולה על סכום השווה להכנסה המינימלית המובטחת ביחד עם ההכנסה המותרת, הכל בהתאם להרכב התלויים בו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} העזרה הרפואית תינתן לפי בקשת הזכאי בכתב ולתקופה שביקש;
{{ח:תתת|(2)}} הזכאי ישתתף בהוצאות העזרה הרפואית בסכום שיוסכם עליו מדי פעם בין הממשלה לבין המוסד והמוסד ינכה סכום זה מההטבה הסוציאלית המשולמת לפי הסכם זה.

{{ח:סעיף|14|מידע ומסמכים להוכחת הזכאות}}
{{ח:תת|(א)}} לצורך בירור הבקשה להטבה סוציאלים, קביעת שיעור ההטבה והמשך תשלומה ימסור מבקש ההטבה למוסד, לפי דרישתו, כל מידע ומסמכים שברשותו או שבאפשרותו לקבלם, תצהירים וכן פרטים נוספים ומשלימים בקשר לכל ענין שבירורו, לדעת המוסד, דרוש לבדיקת הזכאות להטבה סוציאלית.
{{ח:תת|(ב)}} לא נמסרו כל המסמכים והפרטים לפי דרישת המוסד, רשאי המוסד לעכב מתן ההחלטה בבקשה להטבה עד שיומצאו המסמכים והפרטים הדרושים או לדחות את הבקשה או להפסיק את תשלום ההטבה הסוציאלית.

{{ח:סעיף|15|סייג לתשלום ההטבה הסוציאלית}}
{{ח:תת|(א)}} הנמצא בחוץ לארץ תקופה העולה על חודש ימים לא יהיה זכאי להטבה סוציאלית לפי הסכם זה בעד תקופת שהותו בחוץ לארץ.
{{ח:תת|(ב)}} חבר באגודה שיתופית שהיא קיבוץ או מושב שיתופי לא יהיה זכאי להטבה סוציאלית לפי הסכם זה, כל עוד הוא דבר כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} זכאי לקיצבת זיקנה הנמצא במוסד דת והחזקתו על אותו מוסד לא יהיה זכאי להטבה סוציאלית, כל עוד הוא נמצא באותו מוסד.
{{ח:תת|(ד)}} זכאי שכל החזקתו במוסד היא על חשבון אוצר המדינה, הסוכנות היהודית לארץ־ישראל או הרשות המקומית לא יהיה זכאי להטבה סוציאלית, אולם המוסד רשאי לשלם את ההטבה, כולה או מקצתה, לתלויים באותו זכאי, בהתחשב במצבו של התלוי ובנסיבות המקרה.

{{ח:סעיף|16|כיסוי הוצאות}}
{{ח:ת}} אוצר המדינה יכסה את ההוצאות הנובעות מביצוע הסכם זה באופן שנקבע {{ח:פנימי|תוספת נספח|בנספח המצורף להסכם זה}}.

{{ח:סעיף|17|}}
{{ח:תת|(א)}} תקפו של הסכם זה מיום ט״ו בתמוז תשל״ז (1 ביולי 1977) ועד ליום כ״א בטבת תשל״ח (31 בדצמבר 1977).
{{ח:תת|(ב)}} לא הודיע צד אחד להסכם למשנהו חודש ימים לפחות לפני תום תקפו של ההסכם על הפסקת הסכם זה או על שינויו, יימשך תקפו של ההסכם באותם התנאים במשך תקופה נוספת של שנה אחת בכל פעם.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשמ״א}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט א}}
{{ח:ת}} ההכנסה המינימלית המובטחת, באחוזים מהשכר הממוצע לזכאים להטבה סוציאלית:

{{ח:סעיף*|א||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:תת|1.}} {{טורים שווים | ליחיד שאינו ילד – | 25% }}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:תת|2.}} {{טורים שווים | למי שיש בו תלוי שהוא בן־זוג – | 37.5% }}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:תת|3.}} {{טורים שווים | למי שיש בו תלויים שהם בן־זוג וילד – | 42.5% }}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:תת|4.}} {{טורים שווים | למי שיש בו תלויים שהם בן־זוג ושני ילדים – | 47.5% }}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:תת|5.}} {{טורים שווים | למי שיש בו תלוי שהוא ילד – | 37.5% פחות נקודת קיצבה }}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:תת|6.}} {{טורים שווים | לאלמנה או אלמן שיש בו תלוי שהוא ילד – | 40% פחות נקודת קיצבה }}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:תת|7.}} {{טורים שווים | למי שיש בו תלויים שהם שני ילדים – | 42.5% פחות נקודת קיצבה }}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט 8}}
{{ח:תת|8.}} {{טורים שווים | לאלמנה או לאלמן שיש בו תלויים שהם שני ילדים – | 47.5% פחות נקודת קיצבה }}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט 9}}
{{ח:תת|9.}} {{טורים שווים | לילד בלבד – | 25% פחות נקודת קיצבה }}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט 10}}
{{ח:תת|10.}} {{טורים שווים | לשני ילדים בלבד – | 37.5% פחות שתי נקודות קיצבה }}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרט 11}}
{{ח:תת|11.}} {{טורים שווים | לילדים יתומים משני הורים – | כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 9|בפרטים 9}} {{ח:פנימי|תוספת פרט 10|או 10}}, לפי הענין, ואם ישנם יותר משני ילדים יתומים משני הורים – 10% בעד כל ילד נוסף. }}

{{ח:סעיף*|ב||עוגן=תוספת פרט ב}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|תוספת|תוספת זו}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר ממוצע“ – השכר הממוצע כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקודת קיצבה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 33א|בסעיף 33א לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד“ – לענין {{ח:פנימי|תוספת פרט 6|פרטים 6}} {{ח:פנימי|תוספת פרט 8|ו־8}} – ילד שמשתלמת לו קיצבת שאירים, קיצבת תלויים או גימלת שאירים מיוחדת, או שמשתלמת בעדו תוספת לקיצבה או לגימלה כאמור.

{{ח:קטע2|תוספת נספח|נספח}}
{{ח:קטע3||אופן כיסוי ההוצאות הנובעות מביצוע ההסכם}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16 להסכם}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת נספח פרט 1}}
{{ח:ת}} אוצר המדינה יעביר מראש לרשות המוסד, לחשבונו בבנק הדואר, מדי חודש בחדשו, אך לא יאוחר מ־4 ימים לפני תאריך תשלום ההטבה הסוציאלית לזכאים לה, את הסכום הדרוש לתשלום ההטבות הסוציאליות בעד אותו חודש, כולל מקדמה על־חשבון ההוצאות המינהליות כאמור {{ח:פנימי|תוספת נספח פרט 2|בסעיף 2 להלן}}, בסכום שאינו קטן מהחלק השנים־עשר של האומדן השנתי של הוצאות אלו, כפי שיוסכם מראש בין הצדדים לקראת כל שנת כספים.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת נספח פרט 2}}
{{ח:ת}} אוצר המדינה יחזיר למוסד את ההוצאות המינהליות הנובעות מביצוע ההסכם לפי חשבון שיומצא לו על־ידי המוסד בתום כל שנת כספים.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת נספח פרט 3}}
{{ח:ת}} חל פיגור בהעברת הסכומים האמורים {{ח:פנימי|תוספת נספח פרט 1|בסעיף 1 דלעיל}} והמוסד שילם את ההטבות הסוציאליות מכספי דמי הביטוח, יפצה אוצר המדינה את המוסד בריבית ובהפרשי הצמדה על־פי התנאים שנקבעו בהסכם ההשקעות בין המוסד לבין האוצר שיהיו בתוקף באותם חדשים שבעדם שילם המוסד את ההטבות כאמור.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת נספח פרט 4}}
{{ח:ת}} אוצר המדינה ידאג להעברת הכספים הדרושים לכיסוי הוצאות העזרה הרפואית, הניתנת לזכאים בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 13|לסעיף 13 להסכם}}, לגוף המבטח בהתאם לחשבונות שיומצאו על־ידי המוסד מדי חודש בחדשו.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ולראיה באו הצדדים על החתום.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ טורים שווים ממורכז | {{מוגדל|'''עמירם סיון'''}} {{ש}} המנהל הכללי {{ש}} של משרד האוצר | {{מוגדל|'''רפאל רוטר'''}} {{ש}} המנהל הכללי {{ש}} של המוסד לביטוח לאומי }}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]