חוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה), תשי״ב–1952}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000436}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ב, 339|חוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה)|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_210286.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 27|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210285.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 134|תחקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210277.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 16|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210426.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 514|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300536.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 92|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 952|תיקון מס׳ 10 לפקודת הנזיקין|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299844.pdf}}, {{ח:תיבה|953|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_303796.pdf}}; {{ח:תיבה|בג״ץ 8276/05|ביטול סעיף 5ג לחוק|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/05/760/082/a13&fileName{{=}}05082760_a13.pdf&type{{=}}4}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 522|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300908.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 240|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פירושים|תיקון: תשס״ב, תשע״ב}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפקודה“ פירושו – {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקים האזרחיים, 1944}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעשה“ – לרבות מחדל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחריות בנזיקים“ פירושו – אחריות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|הפקודה}} על מעשה שנעשה לאחר תחילת תקפו של חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעולה מלחמתית“ – לרבות כל פעולה של לחימה בטרור, במעשי איבה או בהתקוממות, וכן פעולה לשם מניעתם של טרור, מעשי איבה או התקוממות שהיא פעולה בעלת אופי לוחמתי, בהתחשב במכלול נסיבותיה, ובכלל זה במטרת הפעולה, במיקומה הגאוגרפי או באיום הנשקף לכוח המבצע אותה;
{{ח:ת}} מונחים אחרים משמעותם כמשמעות הנודעת להם {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|בפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|אחריות המדינה בנזיקים}}
{{ח:ת}} דין המדינה, לענין אחריות בנזיקים, כדין כל גוף מואגד, פרט לאמור להלן בחוק זה.

{{ח:סעיף|3|מעשה בתחום הרשאה חוקית|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} אין המדינה אחראית בנזיקים על מעשה שנעשה בתחום הרשאה חוקית, מתוך אמונה סבירה ובתום לב בקיומה של הרשאה חוקית; אולם אחראית היא על רשלנות שבמעשה.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|5|פעולה מלחמתית|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} אין המדינה אחראית בנזיקים על מעשה שנעשה על ידי פעולה מלחמתית של צבא־הגנה לישראל.
{{ח:תת|(ב)}} טענה המדינה, כטענה מקדמית, כי אינה אחראית בנזיקים בשל כך שהמעשה שבשלו נתבעה הוא פעולה מלחמתית כאמור בסעיף קטן (א), ידון בית המשפט בטענה לאלתר, ואם מצא כי המעשה הוא פעולה מלחמתית כאמור, ידחה את התביעה.

{{ח:סעיף|5א|תביעות בשל פעולות כוחות הביטחון באזור|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} תובענה נגד המדינה או נגד שלוח של המדינה בשל נזק שנגרם באזור כתוצאה ממעשה שנעשה על ידי צבא הגנה לישראל (בסעיף זה – תובענה) תידון בכפוף להוראות סעיף זה:
{{ח:תת|(1)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – כל אחד מאלה: יהודה והשומרון וחבל עזה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צבא הגנה לישראל“ – לרבות כוחות ביטחון אחרים של מדינת ישראל הפועלים באזור;
{{ח:תת|(2)|(א)}} לא ידון בית המשפט בתובענה אלא אם כן הנפגע או אפוטרופסו או אחר מטעמו נתן הודעה בכתב, כפי שייקבע בתקנות, על המעשה נושא התובענה;
{{ח:תתת|(ב)}} ההודעה תינתן בתוך 60 ימים מיום המעשה; ואולם אם מחמת מצב בריאותו של התובע או אפוטרופסו, או מחמת נסיבות מוצדקות אחרות נבצר ממנו לתת את ההודעה בתוך המועד האמור, תינתן ההודעה בתוך 30 ימים מהיום שבו הוסרה המניעה;
{{ח:תתת|(ג)}} נפטר הנפגע ולא ניתנה הודעה בעודו בחיים, וטרם חלף המועד למתן הודעה לפי סעיף קטן (ב), תינתן ההודעה על ידי התלויים בו או על ידי עיזבונו, או על ידי אחר מטעמם בתוך 60 ימים מיום פטירתו;
{{ח:תתת|(ד)}} על אף האמור בפסקה זו, רשאי בית המשפט, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לדון בתובענה בשל מעשה שהודעה עליו לא נמסרה במועד;
{{ח:תת|(3)}} לא ידון בית המשפט בתובענה שהוגשה לאחר שחלפו שנתיים מיום המעשה נושא התובענה, ואולם רשאי בית המשפט, אם שוכנע כי לא היתה בידי התובע אפשרות סבירה להגיש את תביעתו בתוך התקופה האמורה, להאריך את התקופה בתקופה נוספת שלא תעלה על שנה אחת; היה התובע קטין ביום המעשה, תקופת ההארכה כאמור לא תעלה על שלוש שנים;
{{ח:תת|(4)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 38|סעיפים 38}} {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 41|ו־41 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש]}} לא יחולו בדיון בתובענה, ואולם רשאי בית המשפט לקבוע כי יחולו הוראות סעיפים אלה אם מצא כי הדבר מוצדק בנסיבות הענין ומטעמים שיירשמו;
{{ח:תת|(5)}} נוכח בית המשפט כי נשללה מהמדינה הזדמנות הוגנת להתגונן בתובענה כתוצאה מכך שהמועצה הפלשתינית אינה מקיימת את ההוראות, בדבר עזרה משפטית בהתאם להסכם, רשאי הוא, לאחר שנתן לצדדים הזדמנות לטעון את טענותיהם לענין זה, לדחות את התובענה; בפסקה זו,
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ההסכם“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|בחוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ״ח–1967}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המועצה הפלשתינית“, {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|כהגדרת ”המועצה“ בחוק האמור}};
{{ח:תת|(6)}} שר הביטחון ממונה על ביצוע סעיף זה והוא רשאי, בהתייעצות עם שר המשפטים, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|5ב|תביעות אויב ופעיל או חבר בארגון מחבלים|תיקון: תשס״ה־2, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, אין המדינה אחראית בנזיקים לנזק שנגרם למי שמפורט בפסקאות (1), (2) או (3), למעט לנזק שנגרם בסוגי תביעות או לסוגי תובעים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} –
{{ח:תתת|(1)}} נתין של מדינה שהיא אויב או מי שאינו אזרח ישראלי, שהוא תושב שטח מחוץ לישראל שהממשלה הכריזה עליו, בצו, כשטח אויב, אלא אם כן הוא שוהה כדין בישראל;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה) (הכרזה על שטח אויב – רצועת עזה)|צו הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה) (הכרזה על שטח אויב – רצועת עזה), התשע״ה–2014}} (ק״ת תשע״ה, 18), לפיו שטח רצועת עזה הוא שטח אויב לעניין החוק.}}
{{ח:תתת|(2)}} פעיל או חבר בארגון מחבלים;
{{ח:תתת|(3)}} מי שניזוק בעת שפעל בשליחותו או מטעמו של נתין מדינת אויב, חבר או פעיל בארגון מחבלים.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אויב“ ו”ארגון מחבלים“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 91|בסעיף 91 לחוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדינה“ – לרבות רשות, גוף או אדם הפועלים מטעמה.

{{ח:סעיף|5ב1|בית המשפט המוסמך|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} תובענה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5א|בסעיף 5א}}, וכן תובענה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5ב|בסעיף 5ב}} לרבות בסוגי תביעות או לסוגי תובעים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, יוגשו לבית המשפט המוסמך במחוז הקרוב ביותר למקום המעשה שבשלו תובעים, מבין המחוזות ירושלים והדרום.

{{ח:סעיף|5ג||תיקון: תשס״ה־2, בג״ץ 8726/05, תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|5ד|שינוי {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}} בצו|תיקון: תשס״ה־2, תשע״ב}}
{{ח:ת}} שר הביטחון, לאחר התייעצות עם שר המשפטים, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לשנות בצו את {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|6|חבלה, מחלה או החמרת מחלה שאירעו בשירות צבאי|תיקון: תשל״ב, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} אין המדינה אחראית בנזיקים על חבלה שנחבל חייל בתקופת שירותו ועקב שירותו, ואולם לעניין חייל בשירות קבע – אין המדינה אחראית בנזיקים על חבלה כאמור שהיא חבלת שירות.
{{ח:תת|(ב)}} אין המדינה אחראית בנזיקים על מחלה או החמרת מחלה שנגרמו לחייל בתקופת שירותו ועקב שירותו, ואולם לעניין חייל בשירות קבע – אין המדינה אחראית בנזיקים על מחלה או על החמרת מחלה כאמור שהיא מחלת שירות.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חבלה“, ”חבלת שירות“, ”מחלה“, ”מחלת שירות“, ”שירות צבאי“ ו”שירות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הנכים“ – {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חייל בשירות קבע“ – חייל בשירות קבע כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים}}, למעט חייל כאמור המשרת בשירות קבע ברציפות לשירות החובה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 2ב|בסעיף 2ב לחוק האמור}}, במהלך התקופה האמורה {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 2ב|באותו סעיף}}.

{{ח:סעיף|7|מוות שאירע בשירות צבאי|תיקון: תשל״ב, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} אין המדינה אחראית בנזיקים על מותו של חייל כתוצאה מחבלה שנחבל בה בתקופת שירותו ועקב שירותו, ואולם לעניין חייל בשירות קבע – אין המדינה אחראית בנזיקים על מותו כתוצאה מחבלה כאמור שהיא חבלת שירות.
{{ח:תת|(ב)}} אין המדינה אחראית בנזיקים על מותו של חייל, כתוצאה ממחלה או החמרת מחלה שנגרמו לחייל בתקופת שירותו ועקב שירותו, ואולם לעניין חייל בשירות קבע – אין המדינה אחראית בנזיקים על מותו כתוצאה ממחלה או החמרת מחלה כאמור שהיא מחלת שירות.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חבלה“, ”חבלת שירות“, ”מחלה“, ”מחלת שירות“, ”שירות צבאי“ ו”שירות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק משפחות חיילים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק משפחות חיילים“ – {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חייל בשירות קבע“ – חייל בשירות קבע כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|בחוק משפחות חיילים}}, למעט חייל כאמור המשרת בשירות קבע ברציפות לשירות החובה, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 2ד|בסעיף 2ד לחוק האמור}}, במהלך התקופה האמורה {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)#סעיף 2ד|באותו סעיף}}.

{{ח:סעיף|7א|התיישנות לענין חוקי שיקום|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} הוגשה תובענה בנזיקין נגד המדינה ונדחתה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 6|הסעיפים 6}} {{ח:פנימי|סעיף 7|או 7}}, תסתיים תקופת ההתיישנות להגשת בקשות להענקות ותגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|וחוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}, במועד הקבוע בהם או בתום ששה חדשים מיום מתן פסק דין שאין עליו ערעור עוד, הכל לפי המועד המאוחר יותר, ובלבד שהתובענה בנזיקין הוגשה לא יאוחר משנה לאחר תום תקופת ההתיישנות הקבועה באותם חוקים.

{{ח:סעיף|7ב|פטור מאחריות בנזיקים שלוחי המדינה|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בנסיבות שבהן אין המדינה אחראית בנזיקים לפי אחד {{ח:פנימי|סעיף 5|הסעיפים 5 עד 7}}, יהא פטור מאחריות כאמור גם מי שבגללו היתה המדינה אחראית בנזיקים אילולא {{ח:פנימי|סעיף 5|הסעיפים האמורים}}.
{{ח:תת|(ב)}} סעיף זה יחול אף לגבי מעשה או מחדל שנעשו לפני יום תחילתו, ואולם אין בו כדי לפגוע בפסק דין סופי שניתן לפני היום האמור.

{{ח:סעיף|7ג|זכות המדינה לשיפוי|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 7ב|סעיף 7ב}} כדי לפגוע בזכותה של המדינה לשיפוי ממי שהיה חייב בו אילולא ההוראות האמורות.

{{ח:סעיף|8|נכסים מוקנים למדינה}}
{{ח:ת}} אין המדינה אחראית בנזיקים בתורת בעלת נכס שהוקנה לה מכוח החוק בלבד, כל עוד לא קנתה אחיזה בנכס.

{{ח:סעיף|9|שמירת הוראות חוק מיוחדות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} האמור בחוק זה אינו פוגע בכל הוראה שבחיקוק מן החיקוקים המנויים להלן, הקובעת, המגבילה או השוללת את אחריות המדינה או מוסדותיה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת הסדר זכויות במקרקעין|פקודת הקרקעות (סידור זכות הקנין)}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הדואר|פקודת בתי הדואר}};
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|פקודת מסילות הברזל|פקודת מסילות הברזל הממשלתיות, 1936}};
{{ח:תת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים|חוק נכסי נפקדים, תש״י–1950}};
{{ח:תת|(5)}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי גרמנים|חוק נכסי גרמנים, תש״י–1950}};
{{ח:תת|(6)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|9א|שמירת דינים|תיקון: תשס״ה־2, תשע״ב}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 5ב|סעיף 5ב}} כדי לגרוע מכל הגנה, חסינות או פטור, הנתונה למדינת ישראל על פי כל דין.

{{ח:סעיף|10|ביטול}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|בפקודת הנזיקים האזרחיים, 1944}}.}}

{{ח:סעיף|11|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לתיקון סדרי הדין האזרחי (המדינה כבעל דין)|בפקודת המשפטים הממשלתיים}}.}}

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5ב|סעיף 5ב(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} תביעה שעילתה נזק שנגרם לאדם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5ב|בסעיף 5ב(א)}} בעת שהיה מצוי במשמורת של מדינת ישראל כעצור או כאסיר ואשר לאחר שהותו במשמורת לא חזר להיות פעיל או חבר בארגון מחבלים או לפעול מטעמו או בשליחותו של מי מהם.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשס״ה־2, בג״ץ 8726/05, תשע״ב}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ח׳ באלול תשי״ב (26 באוגוסט 1952).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''חיים כהן'''
שר המשפטים
* '''יוסף שפרינצק'''
יושב ראש הכנסת
ממלא מקום נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]