חוק שירות בטחון

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שירות בטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001386}} '''נוסח קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תש״ט, 271|חוק שירות ביטחון|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_211756.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״י, 13|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_ec_317740.pdf}}, {{ח:תיבה|77|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209561.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״א, 243|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209560.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ב, 2|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_209559.pdf}}, {{ח:תיבה|138|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_209558.pdf}}, {{ח:תיבה|337|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_209557.pdf}}, {{ח:תיבה|VIII|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_ec_517954.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ג, 157|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_209556.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ד, 216|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_209555.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ז, 6|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209554.pdf}}, {{ח:תיבה|85|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209553.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ז, 140|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209552.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ח, 169|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209551.pdf}}, {{ח:תיבה|X|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_ec_517741.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ט, 46|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209550.pdf}}. '''נוסח משולב קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ט, 286|חוק שירות ביטחון [נוסח משולב]|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_311004.pdf}}, {{ח:תיבה|X|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_ec_517973.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 140|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_209549.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 128|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209548.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 7|חוק קביעת גיל|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208169.pdf}}, {{ח:תיבה|10|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209547.pdf}}, {{ח:תיבה|168|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209546.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 113|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_209545.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ל, 150|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209544.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 444|תקנות־שעת־חירום (הארכת גיל שירות מילואים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2480.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ל, 14|[תיקון ו]הארכת תוקף לתקנות־שעת־חירום (הארכת גיל שירות מילואים)|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209812.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 13|הארכת תוקף לתקנות־שעת־חירום (הארכת גיל שירות מילואים)|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209860.pdf}}, {{ח:תיבה|148|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209543.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 3|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_ec_317757.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 201|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209542.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 70|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209541.pdf}}, {{ח:תיבה|129|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209540.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 78|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209539.pdf}}, {{ח:תיבה|124|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317776.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 270|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209538.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 176|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209537.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 26|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209536.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 152|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209736.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 84|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210162.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 12|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210244.pdf}}.

'''נוסח משולב:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ו, 107|חוק שירות בטחון [נוסח משולב]|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_311023.pdf}}, {{ח:תיבה|130|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317483.pdf}}, {{ח:תיבה|168|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317484.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 84|תיקון מס׳ 21 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210466.pdf}}, {{ח:תיבה|137|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210540.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 10|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317356.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 24|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210728.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 212|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210827.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 266|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_210997.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 332|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_203775.pdf}}, {{ח:תיבה|440|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211222.pdf}}, {{ח:תיבה|440|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211223.pdf}}, {{ח:תיבה|498|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_ec_317494.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 149|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף החשוד)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211315.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 100|הוראת שעה (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211397.pdf}}, {{ח:תיבה|168|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_ec_317862.pdf}}, {{ח:תיבה|208|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211422.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 36|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211458.pdf}}, {{ח:תיבה|126|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211470.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 22|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211577.pdf}}, {{ח:תיבה|260|הוראת שעה (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300165.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 64|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300174.pdf}}, {{ח:תיבה|210|הוראת שעה (תיקון מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300219.pdf}}, {{ח:תיבה|266|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300250.pdf}}, {{ח:תיבה|268|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300251.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 80|הוראת שעה (תיקון מס׳ 4)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300295.pdf}}, {{ח:תיבה|452|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 4)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300395.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 14|שירות מילואים במשמר הגבול – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300423.pdf}}, {{ח:תיבה|40|הוראת שעה (תיקון מס׳ 5)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300435.pdf}}, {{ח:תיבה|50|הגבלות קריאה לשירות מילואים של קצין – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300440.pdf}}, {{ח:תיבה|475|שירות מילואים (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300515.pdf}}, {{ח:תיבה|510|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 5)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300546.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 50|שירות מילואים במשמר הגבול – הוראת שעה (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300575.pdf}}, {{ח:תיבה|377|הגבלות קריאה לשירות מילואים של קצין – הוראת שעה (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299736.pdf}}, {{ח:תיבה|377|שירות מילואים (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299735.pdf}}, {{ח:תיבה|378|הוראת שעה (תיקון מס׳ 6)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299737.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 40|הגבלות קריאה לשירות מילואים של קצין – הוראת שעה (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299617.pdf}}, {{ח:תיבה|294|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299739.pdf}}, {{ח:תיבה|336|הוראת שעה (תיקון מס׳ 7)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300993.pdf}}, {{ח:תיבה|522|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 6)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299700.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 50|הגבלות קריאה לשירות מילואים של קצין – הוראת שעה (תיקון מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299917.pdf}}, {{ח:תיבה|50|הוראת שעה (תיקון מס׳ 8)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299887.pdf}}, {{ח:תיבה|138|הוראת שעה (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299940.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 2|הוראת שעה (תיקון מס׳ 9)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300012.pdf}}, {{ח:תיבה|8|הגבלות קריאה לשירות מילואים של קצין – הוראת שעה (תיקון מס׳ 4)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300017.pdf}}, {{ח:תיבה|153|חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299980.pdf}}, {{ח:תיבה|371|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 7)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300025.pdf}}, {{ח:תיבה|372|שירות מילואים במשמר הגבול – הוראת שעה (תיקון מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300019.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 8|הוראת שעה (תיקון מס׳ 10)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300630.pdf}}, {{ח:תיבה|10|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2069.pdf}}, {{ח:תיבה|30|הגבלות קריאה לשירות מילואים של קצין – הוראת שעה (תיקון מס׳ 5)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300668.pdf}}, {{ח:תיבה|464|הוראת שעה (תיקון מס׳ 11)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300774.pdf}}, {{ח:תיבה|472|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_299918.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 157|הגבלות קריאה לשירות מילואים של קצין – הוראת שעה (תיקון מס׳ 6)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300862.pdf}}, {{ח:תיבה|157|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 8)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300863.pdf}}, {{ח:תיבה|496|הוראת שעה (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר) (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300890.pdf}}, {{ח:תיבה|511|חוק שירות המילואים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300745.pdf}}, {{ח:תיבה|734|הוראת שעה (תיקון מס׳ 12)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300914.pdf}}, {{ח:תיבה|814|הוראת שעה (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר) (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300917.pdf}}, {{ח:תיבה|814|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 9)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300915.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 289|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 10)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301038.pdf}}, {{ח:תיבה|304|הוראת שעה (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר) (תיקון מס׳ 3)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301039.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 383|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (הליכים לעניין החלטות הנוגעות לחיילים בשירות קבע)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301114.pdf}}, {{ח:תיבה|420|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301144.pdf}}, {{ח:תיבה|506|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 11)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301195.pdf}}, {{ח:תיבה|602|הוראת שעה (תיקון מס׳ 13)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301245.pdf}}, {{ח:תיבה|653|הוראת שעה (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר) (תיקון מס׳ 4)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301219.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 204|הוראת שעה (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר) (תיקון מס׳ 5)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301302.pdf}}, {{ח:תיבה|204|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 12)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301301.pdf}}, {{ח:תיבה|977|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 13)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301381.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 143|הוראת שעה (תיקון מס׳ 14)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301426.pdf}}, {{ח:תיבה|167|הוראת שעה (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר) (תיקון מס׳ 6)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301427.pdf}}, {{ח:תיבה|167|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 14)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301414.pdf}}, {{ח:תיבה|218|תיקון מס׳ 18 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301153.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 58|הוראת שעה (תיקון מס׳ 15)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301548.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 350, 367|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301592.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 18|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306574.pdf}}, {{ח:תיבה|192|תיקון מס׳ 19 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_311224.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 262, 266|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_318392.pdf}}, {{ח:תיבה|576|הוראת שעה (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר) (תיקון מס׳ 7)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_321787.pdf}}, {{ח:תיבה|576|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 15)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_321789.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 232|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}; {{ח:תיבה|בג״ץ 1877/14|ביטול פרק ג׳1 לחוק|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/C29&fileName{{=}}14018770_C29.pdf&type{{=}}4}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ט, 106|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 16)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528215.pdf}}, {{ח:תיבה|107|הוראת שעה (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר) (תיקון מס׳ 8)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528216.pdf}}, {{ח:תיבה|158|תיקון מס׳ 23|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528255.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 666, 666|חוק שירות ביטחון (הצבת יוצאי צבא במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר) (תיקוני חקיקה) (הוראות שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_615256.pdf}}, {{ח:תיבה|762|תיקון מס׳ 24|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_622711.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 52|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 18)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1811073.pdf}}, {{ח:תיבה|58|הוראת שעה (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר) (תיקון מס׳ 10)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1854246.pdf}}, {{ח:תיבה|630|הוראת שעה (הצבת יוצאי צבא בשירות בתי הסוהר) (תיקון מס׳ 11)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3020387.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 418|תיקון מס׳ 25 – הוראת שעה – חרבות ברזל (העלאת גיל הפטור משירות מילואים)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3841703.pdf}}, {{ח:תיבה|568|תיקון מס׳ 26 – הוראת שעה – חרבות ברזל|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4178301.pdf}}, {{ח:תיבה|1491|תיקון מס׳ 13 לחוק הגנת הפרטיות|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4810658.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 60|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה (שירות במשטרה ושירות מוכר) (תיקון מס׳ 19)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_10407174.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
חוק שירות בטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986 בא במקום חוק שירות בטחון, התשי״ט–1959 [נוסח משולב], למעט סעיפים 46 ו־50 שבו. המספרים שבסוגריים ליד כותרת השוליים מצינים את מספר סעיף החוק שהיה בתוקף לפני פרסום הנוסח המשולב.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: התייצבות לרישום ולבדיקה}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: שירות סדיר}}

{{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1: שילוב בוגרי ישיבות ומוסדות חינוך חרדיים {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: שירות מילואים {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: עבירות וסדרי דין}}

{{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1: פיקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: דרכי ביצוע}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:פנימי|לוחהשוואה|לוח השוואה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ח, תשס״ח־4, תש״ע־2|אחר=[1]}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה רפואית“ ו”ועדה רפואית עליונה“ – ועדה כאמור שהורכבה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זמן“, לענין חובת התייצבות לפי חוק זה – לרבות תקופת זמן שתחילתה מיום מסויים או מעשיית דבר מסויים או מאירוע מאורע מסויים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוקי השיקום“ – {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}}, {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), התש״ט–1949}}, וכל חוק אחר ששר הבטחון יכריז עליו כעל חוק שיקום;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|שר הבטחון הכריז על {{ח:חיצוני|חוק תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת|חוק תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת, תשכ״ה–1965}} כעל חוק שיקום (י״פ תשכ״ז, 1044).}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות המילואים“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|חוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל מילואים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|בחוק שירות המילואים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יוצא־צבא“ – אזרח ישראלי או תושב קבוע שמלאו לו שמונה עשרה שנים וטרם קיבל פטור משירות ביטחון מחמת גיל לפי {{ח:פנימי|סעיף 36א|סעיף 36א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסמך“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיועד לשירות בטחון“ – אזרח ישראלי או תושב קבוע שמלאו לו שש עשרה שנים וחצי וטרם קיבל פטור משירות ביטחון מחמת גיל לפי {{ח:פנימי|סעיף 36א|סעיף 36א}}, ואשר עדיין לא התייצב לשירות ביטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פוקד“ – מי שמונה לפוקד לפי {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודות הצבא“ – הוראות הפיקוד העליון, פקודות המטה הכללי ופקודות כלליות אחרות, כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא“ – מי שהוא מורשה או זכאי להיות מורשה לעסוק ברפואה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|פקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל״ז–1976}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא שיניים“ – מי שהוא מורשה או זכאי להיות מורשה לעסוק ברפואת שיניים לפי {{ח:חיצוני|פקודת רופאי השיניים|פקודת רופאי השיניים [נוסח חדש], התשל״ט–1979}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות בטחון“ – שירות סדיר או שירות מילואים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות סדיר“ – שירות בכוחות הסדירים של צבא־הגנה לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות מילואים“ – שירות בכוחות המילואים של צבא־הגנה לישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|חוק שירות המילואים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב קבוע“ – אדם שמקום מגוריו הקבוע הוא בשטח שחל עליו משפט מדינת ישראל, או מי שרואים את שהותו כישיבת קבע מכוח {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}}.

{{ח:סעיף|2|חישוב גילים|תיקון: תשס״ד־2, תש״ע־2|אחר=[2]}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה –
{{ח:תת|(1)}} חישוב גילים ייעשה לפי הלוח העברי;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(2א)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(3)}} בדבר קביעת הגיל יחולו ההוראות {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: התייצבות לרישום ולבדיקה}}

{{ח:סעיף|3|התייצבות לרישום|אחר=[3]}}
{{ח:תת|(א)}} פוקד רשאי, בצו, לקרוא לכל מיועד לשירות בטחון או יוצא־צבא להתייצב לרישום במקום ובזמן שהפוקד או מי שהוא הסמיך לכך קבע בצו.
{{ח:תת|(ב)}} מי שנקרא להתייצב כאמור חייב להתייצב במקום ובזמן שנקבעו כאמור ולמסור לפוקד או לאדם שמינה הפוקד לכך את הפרטים הנוגעים אליו שנקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ג)}} מי שנקרא להתייצב כאמור ומילא את המוטל עליו לפי סעיף קטן (ב), וחל שינוי בפרט מן הפרטים הנזכרים בו שנקבע בתקנות כפרט יסודי, חייב להודיע לפוקד על השינוי תוך ארבעה עשר ימים מיום השינוי.
{{ח:תת|(ד)}} מיועד לשירות בטחון או יוצא־צבא שהתייצבו לרישום מכוח סעיף זה, חייבים לשאת אתם תמיד תעודה המעידה על התייצבותם, כפי שנקבע בתקנות, ולהראותה לשוטר וכן לפוקד או למי שהוא הסמיך, כשיידרשו לכך.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשנ״ה־3|אחר=[3א]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|5|התייצבות לבדיקת כושר|תיקון: תשנ״ה־3, תש״ס־3|אחר=[4]}}
{{ח:תת|(א)}} פוקד רשאי, בצו, לקרוא לכל יוצא־צבא או מיועד לשירות בטחון להתייצב לבדיקה במקום ובזמן שנקבעו בצו, לשם קביעת כשרו לשירות בטחון.
{{ח:תת|(ב)}} יוצא־צבא או מיועד לשירות בטחון שנקרא להתייצב כאמור, חייב להתייצב, במקום ובזמן שקבע בצו הפוקד או מי שהוא הסמיך לכך ולהיבדק כל בדיקה שתידרש לדעת ועדה רפואית, לשם קביעת כשרו הרפואי לשירות בטחון, וכן להיבדק, לפי הוראות הפוקד או מי שהוא הסמיך לכך כל בדיקה אחרת לשם קביעת כשרו הכללי בשירות בטחון, לרבות בדיקה לשם קביעת מידת התאמתו למילוי תפקיד פלוני בשירות בטחון; המבחנים לכושר רפואי לדרגותיו ייקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} סיימה ועדה רפואית את בדיקתו של יוצא צבא או מיועד לשירות ביטחון תקבע הועדה, בהתאם למבחנים לכושר שנקבעו לפי סעיף קטן (ב), אם היא מוצאת אותו כשר לשירות ביטחון (להלן – כשר לשירות), בלתי כשר לשירות ביטחון (להלן – בלתי כשר לשירות) או בלתי כשר ארעית לשירות ביטחון (להלן – בלתי כשר ארעית לשירות).
{{ח:תתת|(2)}} מצא פוקד כי יוצא צבא או מיועד לשירות ביטחון, שנמצא בלתי כשר לשירות או בלתי כשר ארעית לשירות, מתאים לשרת בתפקיד צבאי בתנאי שירות מיוחדים, רשאית הועדה הרפואית, בהתאם למבחנים לכושר שנקבעו לפי סעיף קטן (ב), למצוא את יוצא הצבא או את המיועד לשירות ביטחון כשר לשירות ביטחון בתנאים מיוחדים (להלן – כשר לשירות ביטחון בתנאים מיוחדים).
{{ח:תתת|(3)}} מי שנמצא כשר לשירות בתנאים מיוחדים, דינו לענין חוק זה כדין מי שנמצא כשר לשירות.
{{ח:תתת|(4)}} לענין חוק זה, ”תנאי שירות מיוחדים“ – תנאי שירות הקבועים בפקודות הצבא, המתאימים לכושרו הרפואי של המיועד לשירות ביטחון או של יוצא הצבא, בתפקידים ובמקצועות הנדרשים על פי צורכי הצבא.

{{ח:סעיף|5א|ערר על החלטת ועדה רפואית|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} יוצא צבא או מועמד לשירות ביטחון הרואה את עצמו נפגע מהחלטת ועדה רפואית, וכן פוקד, רשאים להגיש ערר על החלטת הוועדה הרפואית לפני ועדה רפואית עליונה, בהתאם לתנאים שנקבעו בתקנות.

{{ח:סעיף|5ב|ערעור על החלטת ועדה רפואית עליונה|תיקון: תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} יוצא צבא, מועמד לשירות ביטחון או פוקד רשאים לערער על החלטת ועדה רפואית עליונה לפני בית המשפט לעניינים מינהליים בתל־אביב–יפו, בשאלה משפטית בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים רשאי לקבוע, בצו, בהסכמת נשיא בית המשפט העליון, בתי משפט לעניינים מינהליים נוספים אשר יהיו מוסמכים לדון בערעורים כאמור בסעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים, בהתייעצות עם השר, רשאי לקבוע, בתקנות, סדרי דין, מועדים ודרך להגשת ערעור כאמור בסעיף זה.

{{ח:סעיף|6|בדיקה חוזרת|אחר=[5]}}
{{ח:תת|(א)}} יוצא־צבא שנמצא בלתי כשר לשירות או בלתי כשר ארעית לשירות, רשאי פוקד לקראו בצו להתייצבות לבדיקה חוזרת לשם קביעת כשרו לשירות (להלן – בדיקה חוזרת), והוא חייב להתייצב במקום ובזמן שקבע בצו הפוקד או מי שהוא הסמיך לכך.
{{ח:תת|(ב)}} הסמכות הנתונה לפוקד לפי סעיף קטן (א) נתונה לו גם לגבי יוצא־צבא ששירת שירות סדיר, או היה נמנה עם כוחות המילואים, וניתן לו פטור משירות סדיר או משירות מילואים מחמת שנמצא בלתי כשר לשירות או בלתי כשר ארעית לשירות.
{{ח:תת|(ג)}} מי שנמצא בלתי כשר לשירות ובבדיקה חוזרת נמצא כשר לשירות, הרי אם טרם נקרא לשירות סדיר, או אם נקרא לשירות סדיר אך טרם השלים את תקופת השירות שהוא חייב בה לפי חוק זה, רשאי פוקד בצו לקרוא לו –
{{ח:תתת|(1)}} להתייצב לשירות סדיר או להשלמת תקופת השירות – אם טרם מלאו לו עשרים ושלוש שנים;
{{ח:תתת|(2)}} להתייצב לשירות סדיר או להשלמת תקופת השירות – לתקופה שלא תעלה על ששה חדשים או על תקופה שיש בה כדי להשלים את תקופת השירות שהוא חייב בה לפי חוק זה, לפי התקופה הקצרה יותר – אם מלאו לו עשרים ושלוש שנים;
{{ח:תתת|(3)}} להתייצב לשירות סדיר או להשלמת תקופת השירות – לתקופה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיפים 15}} {{ח:פנימי|סעיף 16|או 16}}, לפי גילו, אם הוא רופא או רופא שיניים, בין שמלאו לו עשרים ושלוש שנים ובין שטרם מלאו לו עשרים ושלוש שנים;
{{ח:תת}} ומי שנקרא חייב להתייצב כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} מי שנמצא בלתי כשר ארעית לשירות ובבדיקה חוזרת נמצא כשר לשירות, הרי אף אם נקרא לשירות סדיר, אך טרם השלים את תקופת השירות שהוא חייב בה לפי חוק זה, רשאי פוקד, בצו, לקרוא לו להתייצב להשלמת תקופת השירות שהוא חייב בה לפי חוק זה, ומי שנקרא חייב להתייצב כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} בכל בדיקה חוזרת תשתמש הועדה הרפואית במבחנים שהם בתוקף בשעת ביצוע הבדיקה החוזרת.

{{ח:סעיף|7|בדיקה נוספת|אחר=[6]}}
{{ח:ת}} מצאה ועדה רפואית כי יוצא־צבא הוא כשר לשירות, או בלתי כשר לשירות או בלתי כשר ארעית לשירות, תמסור הועדה הודעה בכתב על החלטתה ליוצא־הצבא ולפוקד, והם רשאים, בתנאים שנקבעו בתקנות, לבקש כי הועדה הרפואית או הועדה הרפואית העליונה, לפי הענין, תבדוק את יוצא־הצבא בדיקה נוספת ותקבע את כשרו לשירות.

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשנ״ה־3|אחר=[7]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9|פעולות חיסון|אחר=[7א]}}
{{ח:ת}} פוקד רשאי בצו, באישור שני רופאים מורשים, להורות כי מיועד לשירות בטחון יחוסן בהרכבות ובזריקות חיסון (להלן – פעולות חיסון) מפני מחלה פלונית בזמן ובמקום שינקוב בצו; מיועד לשירות בטחון שניתן עליו הצו חייב להתייצב ולאפשר את פעולות החיסון כמפורש בצו.

{{ח:סעיף|10|תחולת חוקי שיקום על מי שנפגע מבדיקה או מחיסון|אחר=[7ב ו־7ג]}}
{{ח:תת|(א)}} מיועד לשירות בטחון או יוצא־צבא שאינו משרת שירות בטחון, שנפגע עקב בדיקה או פעולות חיסון לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק זה}}, יחולו עליו ועל בני משפחתו חוקי השיקום, כאילו היה בשעת הפגיעה בשירות בטחון והפגיעה אירעה בתקופת שירותו ועקב שירותו, ואם לא שירת שירות בטחון אחרי הפגיעה, רואים אותו, לענין {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, כאילו שוחרר מהשירות במועד שבו נמצא, לפי חוק זה, בלתי כשר לשירות או הופטר ממנו; לענין סעיף זה, ”פגיעה“ – מחלה, החמרת מחלה או חבלה.
{{ח:תת|(ב)}} כל חיקוק המדבר בחוקי השיקום, ייקרא כאילו היה מדבר גם בסעיף קטן (א), והוא כשאין כוונה אחרת משתמעת.

{{ח:סעיף|11|צו בדבר מתן אמצעי זיהוי|תיקון: תשמ״ט|אחר=[7ד]}}
{{ח:ת}} פוקד רשאי, בצו, לקרוא לכל מיועד לשירות בטחון או יוצא־צבא, להתייצב במקום ובזמן שקבע בצו הפוקד או מי שהוא הסמיך לכך, לשם מתן אמצעי זיהוי ששר הבטחון יקבע בתקנות; מי שהצו חל עליו חייב להתייצב במקום ובזמן שנקבעו כאמור לשם מתן אמצעי הזיהוי.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות בטחון (אמצעי זיהוי)|תקנות שירות בטחון (אמצעי זיהוי), התשמ״ט–1989}}, לפיהן אמצעי זיהוי לענין סעיף זה הם: (1) טביעת אצבעות; (2) צילומי שיניים.}}

{{ח:סעיף|12|אי־התייצבות לבדיקה אינה פוטרת מהתייצבות לשירות בטחון|תיקון: תש״ס־3, תשע״ה|אחר=[8]}}
{{ח:תת|(א)}} מיועד לשירות בטחון שנקרא להתייצב לבדיקת כשרו לשירות בטחון ולא התייצב, או שהתייצב וסירב להיבדק או להשלים את הבדיקות, רשאי פוקד לקרוא לו להתייצב לשירות בטחון, לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:פנימי|סעיף 27|או 27}} ולפי הענין, אם אותה שעה היה יוצא־צבא, אף על פי שכשרו לשירות בטחון עדיין לא נקבע; אך הוא לא יתחיל באימון צבאי כל עוד לא נבדק בדיקה רפואית לצורך קביעת כשרו הרפואי לשירות בטחון ונמצא כשר לשירות, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5 עד 8}} יחולו על הבדיקה, בשינויים המחוייבים לפי הענין; הבדיקה תיערך תוך חודש ימים לאחר התייצבותו, אלא אם כן אישר פוקד שהוא בדרגת אלוף משנה לפחות כי קיימים טעמים מיוחדים שיירשמו המצדיקים את הארכת התקופה; סירב יוצא הצבא להיבדק, יהא דינו כדין מי שהפר את {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 122|סעיף 122 לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}.
{{ח:תת|(א1)}} במניין התקופה האמורה בסעיף קטן (א), לא יובאו בחשבון –
{{ח:תתת|(1)}} תקופות שעל פי {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18(א) ו־(ב)}} אין רואים אותן, לעניין חישוב זמן השירות, כתקופה שבה מילא אדם חובת שירות סדיר, ולעניין תקופות שבהן ריצה אותו אדם עונש מאסר או מחבוש בבית סוהר צבאי, מחנה מעצר צבאי או חדר משמר צבאי כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}} – רק אם במהלך תקופות אלה סירב אותו אדם להיבדק או להשלים את הבדיקה;
{{ח:תתת|(2)}} תקופות שבהן אדם היה נתון במעצר על פי החלטה של בית דין צבאי או של בית משפט אחר, למעט מעצר פתוח על פי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 244|סעיף 244 לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, ולעניין תקופות שבהן היה אותו אדם עצור בבית סוהר צבאי, מחנה מעצר צבאי או חדר משמר צבאי כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}} – רק אם במהלך תקופות אלה סירב אותו אדם להיבדק או להשלים את הבדיקה;
{{ח:תתת|(3)}} תקופות שבהן אדם היה מנוע מלהמשיך בשירות תקין ביחידתו בשל פסק דין או החלטה של בית דין צבאי או של בית משפט אחר, ובכלל זה החלטה בדבר שחרור ממעצר בתנאים;
{{ח:תתת|(4)}} תקופות שבהן נעדר אדם מן השירות ובשלהן הוכרז על פי פקודת הצבא כנפקד או כעריק.
{{ח:תת|(ב)}} סעיף קטן (א) יחול, בשינויים המחוייבים, על יוצא צבא שנמצא בלתי כשר לשירות או בלתי כשר ארעית לשירות ונקרא להתייצב לבדיקה חוזרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} ולא התייצב, או שהתייצב וסירב להיבדק או להשלים את הבדיקות.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: שירות סדיר}}

{{ח:סעיף|13|התייצבות לשירות סדיר|אחר=[9]}}
{{ח:ת}} פוקד רשאי, בצו, לקרוא –
{{ח:תת|(1)}} ליוצא־צבא, גבר, שנמצא כשר לשירות והוא באחד הגילים שמשמונה עשרה עד עשרים ותשע, או שהוא רופא או רופא שיניים והוא באחד הגילים שמשלושים עד שלושים ושמונה;
{{ח:תת|(2)}} ליוצא־צבא, אשה, שנמצאה כשרה לשירות והיא באחד הגילים משמונה עשרה עד עשרים ושש, או שהיא רופאה או רופאת שיניים והיא באחד הגילים שמעשרים ושבע עד שלושים ושמונה, להתייצב, תוך התקופות הנזכרות {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20}}, לשירות סדיר במקום ובזמן שקבע בצו הפוקד, או מי שהוא הסמיך לכך, ואותו יוצא־צבא חייב להתייצב כאמור.

{{ח:סעיף|14|התייצבות לשירות לפי בקשה|תיקון: תשמ״ט, תש״ע־2|אחר=[10]}}
{{ח:תת|(א)}} אזרח ישראלי או תושב קבוע, שעדיין לא הגיע לגיל שמונה עשרה והוא נמצא כשר לשירות, רשאי פוקד, בצו, לקרוא לו להתייצב לשירות סדיר, אם הוא ביקש זאת בכתב ואם הוריו או אפוטרופסו נתנו את הסכמתם לכך ומלאו לו שבע עשרה שנים ואולם די בהסכמת הורה אחד אם קיים קושי של ממש לקיים קשר עם ההורה השני כדי לברר עמדתו.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן צו לפי סעיף זה, יחולו הוראות חוק זה על מי שהצו ניתן לגביו, כאילו היה יוצא־צבא שהגיע לגיל שמונה עשרה ונקרא להתייצב לשירות סדיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|15|זמן השירות לגבר|תיקון: תשמ״ו־2, תשנ״ה, תשנ״ז, תשנ״ז־2, תשנ״ט־2, תש״ס־2, תשס״א, תשס״ב־2, תשס״ג־4, תשס״ד־3, תשס״ה־2, תשס״ו, תשס״ז, תשס״ז־4, תשס״ח־5, תש״ע־4, תשע״ב, תשע״ג, תשע״ד, תשע״ד־2, תשע״ז, תשפ״ב־3|אחר=[11]}}
{{ח:ת}} יוצא־צבא, גבר, שנקרא להתייצב לשירות סדיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:פנימי|סעיף 14|או 14}}, חייב בשירות סדיר –
{{ח:תת|(1)}} של שלושים ושניים חודשים {{ח:הערה|(עד יוני 2015, שלושים ושישה חודשים; מיולי 2015, שלושים ושניים חודשים)}} – אם הוא נקרא להתייצב לשירות סדיר עד יום כ״ה בסיוון התשפ״ד (1 ביולי 2024) כשהוא באחד הגילים שמשמונה עשרה עד עשרים ושש, ושל שלושים חודשים – אם הוא נקרא להתייצב לשירות לאחר המועד האמור;
{{ח:תת|(2)}} של עשרים ושישה חודשים {{ח:הערה|(עד יוני 2015, שלושים חודשים; מיולי 2015, עשרים ושישה חודשים)}} – אם הוא נקרא להתייצב לשירות סדיר כשהוא באחד הגילים שמעשרים ושבע עד עשרים ותשע או כשהוא רופא או רופא שיניים והוא באחד הגילים שמשלושים עד שלושים וארבע; אלא שאם בא לארץ כעולה אחרי שהגיע לגיל עשרים ושבע יהיה חייב בשירות סדיר של עשרים חודשים {{ח:הערה|(עד יוני 2015, עשרים וארבעה חודשים; מיולי 2015, עשרים חודשים)}} בלבד;
{{ח:תת|(3)}} של ארבעה עשר חודשים {{ח:הערה|(עד יוני 2015, שמונה עשר חודשים; מיולי 2015, ארבעה עשר חודשים)}} – אם הוא נקרא להתייצב לשירות סדיר כשהוא רופא או רופא שיניים והוא באחד הגילים משלושים וחמש עד שלושים ושמונה.

{{ח:סעיף|16|זמן השירות לאשה|תיקון: תשע״ד|אחר=[12]}}
{{ח:ת}} יוצא־צבא, אשה, שנקראה להתייצב לשירות סדיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:פנימי|סעיף 14|או 14}}, חייבת בשירות סדיר –
{{ח:תת|(1)}} של עשרים וארבעה חדשים {{ח:הערה|(החל ממועד כניסתן לתוקף של תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 16א|סעיף 16א(ד)}}: עשרים ושמונה חודשים)}} – אם היא נקראה להתייצב לשירות סדיר כשהיא באחד הגילים שמשמונה עשרה עד עשרים ושש או כשהיא רופאה או רופאת שיניים והיא באחד הגילים שמעשרים ושבע עד שלושים וארבע; אלא שאם באה לארץ כעולה אחרי שהגיעה לגיל עשרים ושבע תהיה חייבת בשירות סדיר של שמונה עשר חדשים בלבד;
{{ח:תת|(2)}} של שנים עשר חדשים – אם היא נקראה להתייצב לשירות סדיר כשהיא רופאה או רופאת שיניים והיא באחד הגילים שמשלושים וחמש עד שלושים ושמונה.

{{ח:סעיף|16א|שוויון בשירות|תיקון: תש״ס, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לכל יוצא צבא אשה זכות שווה לזכותו של יוצא צבא גבר, למלא תפקיד כלשהו בשירות הצבאי.
{{ח:תת|(ב)}} לא יראו פגיעה בזכותה של יוצא צבא אשה למלא תפקיד כלשהו, אם הדבר מתחייב ממהותו ומאופיו של התפקיד.
{{ח:תת|(ג)}} דין יוצא צבא אשה, המשרתת על פי התנדבותה, באחד התפקידים שקבע שר הביטחון באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, כדין יוצא צבא גבר.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות ביטחון (קביעת תפקידים לשירות נשים בהתנדבות)|תקנות שירות ביטחון (קביעת תפקידים לשירות נשים בהתנדבות), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} שר הביטחון, באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, רשאי לקבוע הליכי אבחון אחידים למיועדת לשירות ביטחון ולמיועד לשירות ביטחון, וכן הליכי מיון ושיבוץ בתפקידים ובמקצועות בשירות סדיר שיבטיחו שוויון הזדמנויות.

{{ח:סעיף|17|התנדבות לשירות בטחון|תיקון: תשס״ח־4|אחר=[13]}}
{{ח:תת|(א)}} מי שאינו חייב בשירות סדיר רשאי להתנדב לשירות בכוחות הסדירים של צבא־הגנה לישראל, בתנאי שהגיע לפחות לגיל שבו היה מותר לקרוא אדם לשירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}.
{{ח:תת|(ב)}} החייב בשירות סדיר לפי חוק זה רשאי להתנדב לתקופת שירות סדיר נוספת על התקופה שהוא חייב בה, בין אם טרם התחיל בשירות סדיר, בין אם הוא משרת אותה שעה בשירות כאמור ובין אם השתחרר משירותו.
{{ח:תת|(ג)}} התנדבות כאמור בסעיף זה תהא בהצהרה חתומה ביד המתנדב וטעונה אישור שר הבטחון; ההצהרה תפרט את תקופת ההתנדבות.
{{ח:תת|(ד)}} המשרת באישור שר הבטחון כמתנדב לפי סעיף זה, דינו לענין זכויותיו וחובותיו לפי כל חיקוק כדין מי שמשרת מכוח חוק זה שירות סדיר.
{{ח:תת|(ה)}} מי שהתנדב לשירות סדיר או לתקופת שירות סדיר נוספת, יהיה חייב בשירות עד תום התקופה הנקובה בהצהרת ההתנדבות, אלא אם כן הורה שר הבטחון על שחרורו במועד מוקדם יותר.
{{ח:תת|(ו)}} שר הבטחון רשאי לקבוע בתקנות תקופות התנדבות לשירות וכללים בדבר קבלת מתנדבים לשירות ובדבר שחרורם מהשירות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות בטחון (התנדבות לשירות בטחון)|תקנות שירות בטחון (התנדבות לשירות בטחון), תשל״ד–1974}}.}}
{{ח:תת|(ז)}} תקופת שירות סדיר ששירת אדם כמתנדב תופחת מתקופת השירות הסדיר שיהיה חייב בה.
{{ח:תת|(ח)}} סעיף זה אינו חל על קבלה לשירות קבע ועל שחרור ממנו.

{{ח:סעיף|17א|התנדבות לצורך מתן טיפול רפואי|תיקון: תשנ״ט, תשע״ט־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בלתי כשר לשירות“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חייל“ – יוצא צבא, בשירות סדיר אשר במהלך טיפול רפואי בו נמצא בלתי כשר לשירות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום האבחון“ – אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} יום הפציעה;
{{ח:תתתת|(2)}} היום שבו אובחן לראשונה המצב הבריאותי של יוצא הצבא בשירות סדיר, כפי שייקבע בתקנות לפי סעיף זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הטיפול“ – תקופה שבה זקוק יוצא צבא בשירות סדיר לטיפול רפואי, שאינה עולה על 180 ימים ושתחילתה ביום האבחון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת טיפול שניה“ – החלק מתקופת הטיפול שתחילתו 60 ימים מיום האבחון או ביום שבו נמצא יוצא הצבא בשירות סדיר בלתי כשר לשירות, לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} חייל רשאי להתנדב לשירות סדיר לצורך קבלת טיפול רפואי, לתקופה שלא תעלה על תקופת הטיפול או עד שהוכר כמי שלקה בנכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום) [נוסח משולב], התשי״ט–1959}}, לפי המוקדם.
{{ח:תתת|(2)}} זכותו של חייל להתנדב כאמור בפסקה (1), תובא לידיעת החייל בדרך שתיקבע בפקודות הצבא.
{{ח:תתת|(3)}} סעיף קטן זה לא יחול במקרים שבהם קבע שר הבטחון, באישור ועדת החוץ והבטחון של הכנסת, כי חייל אינו רשאי להתנדב.
{{ח:תת|(ג)}} בתקופת הטיפול השניה יהא החייל בשירות ללא תשלום ויחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}; תקופת הטיפול השניה לא תיחשב כשירות סדיר לענין {{ח:חיצוני|חוק קליטת חיילים משוחררים|חוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ״ד–1994}}.
{{ח:תת|(ד)}} שר הבטחון, באישור ועדת החוץ והבטחון של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות בכל ענין הנוגע לביצוע סעיף זה ובכלל זה –
{{ח:תתת|(1)}} כללים, תנאים או מבחנים לקביעת יום האבחון, כאמור בפסקה (2) להגדרה ”יום האבחון“;
{{ח:תתת|(2)}} הזכויות והחובות שיוטלו על חייל המשרת שירות סדיר לפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות ביטחון (התנדבות לצורך קבלת טיפול רפואי)|תקנות שירות ביטחון (התנדבות לצורך קבלת טיפול רפואי), התשס״א–2001}}.}}

{{ח:סעיף|17ב|דין חייל שנמצא בלתי כשר ארעית לשירות|תיקון: תשע״ט־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חייל“ – יוצא צבא בשירות סדיר אשר במהלך טיפול רפואי בו נמצא בלתי כשר ארעית לשירות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום האבחון“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 17א|בסעיף 17א}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת אי־כשרות ארעית“ – תקופה שאינה עולה על 180 ימים שבמהלכה זקוק יוצא צבא בשירות סדיר לטיפול רפואי או אינו יכול לשרת בשירות סדיר מחמת חבלתו או מחלתו; תחילתה של תקופה זו ביום האבחון, וכל עוד הוא בלתי כשר ארעית לשירות.
{{ח:תת|(ב)}} חייל ימשיך בשירותו הסדיר עד תום תקופת אי־הכשרות הארעית, אלא אם כן הודיע לפוקד בכתב כי אינו מעוניין שיחולו עליו הוראות סעיף זה בתקופת אי־הכשרות הארעית; הודיע החייל לפוקד כאמור, יהיה רשאי להתנדב לצורך מתן טיפול רפואי לפי {{ח:פנימי|סעיף 17א|סעיף 17א}}.
{{ח:תת|(ג)}} נמצא חייל כשר לשירות במהלך תקופת אי־הכשרות הארעית, לא יחולו עליו עוד הוראות סעיף זה וצבא הגנה לישראל יפעל לשלבו בתפקיד שבו שירת לפני שנמצא בלתי כשר ארעית לשירות, והכול בכפוף לצורכי כוח האדם ובהתאם למצבו הרפואי.
{{ח:תת|(ד)}} נמצא חייל בלתי כשר לשירות במהלך תקופת אי־הכשרות הארעית, יהיה החייל רשאי להתנדב לצורך מתן טיפול רפואי לפי {{ח:פנימי|סעיף 17א|סעיף 17א}} ותקופת הטיפול כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 17א|בסעיף האמור}} תימנה מתחילת תקופת אי־הכשרות הארעית.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה יחולו כל עוד החייל משרת בשירות סדיר, או עד תום תקופת אי־הכשרות הארעית, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ו)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17א|סעיף 17א(ב)(1) ו־(3)}} יחולו לעניין חייל לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|18|זמן השירות לנעדר מן השירות|תיקון: תשמ״ז, תשמ״ח, תשמ״ט, תשס״ח־4, תשע״ה|אחר=[14]}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שבתקופת שירותו הסדיר היה כלוא בשל עבירה על פי פסק דין של בית דין צבאי או של בית משפט אחר, או על פי פסק של קצין שיפוט בכיר, וכן אדם שנעדר מן השירות שלא כדין או שנעדר ברשות שהושגה בטענות כוזבות והורשע על כך כדין, ואם היתה לו זכות ערעור – לא ערער על ההרשעה או שערעורו על ההרשעה נדחה, אין רואים את תקופת כליאתו ואת תקופת העדרו לענין חישוב זמן השירות כתקופה שבה מילא חובת שירות סדיר, אלא אם כן הורה בית הדין הצבאי, בית המשפט או קצין השיפוט הבכיר הוראה אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א) יראו כתקופת כליאה תקופה שבה אדם –
{{ח:תתת|(1)}} ריצה עונש מאסר או מחבוש בפועל;
{{ח:תתת|(2)}} נשא עונש מאסר בעבודת שירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}}, או בעבודה צבאית לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|חוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}};
{{ח:תתת|(3)}} הוחזק במוסד סגור לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ו סימן ז|סימן ז׳ לפרק ו׳ לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.
{{ח:תת|(ג)}} אדם שבתקופת שירותו הסדיר היה נתון במעצר למשך תקופה רצופה העולה על 14 ימים, על פי החלטה של בית דין צבאי או של בית משפט אחר, למעט מעצר פתוח על פי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 244|סעיף 244 לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, וכן אדם שהיה מנוע מלשרת שירות תקין ביחידתו למשך תקופה רצופה העולה על 14 ימים, בשל פסק דין או החלטה של בית דין צבאי או של בית משפט אחר, ובכלל זה החלטה בדבר שחרור ממעצר בתנאים, אין רואים את התקופה שבה היה נתון במעצר או שבה היה מנוע מלשרת שירות תקין ביחידתו כאמור (בסעיף קטן זה – תקופת ההיעדרות), לעניין חישוב זמן השירות, כתקופה שבה מילא חובת שירות סדיר, אלא אם כן הורה בית הדין הצבאי או בית המשפט הוראה אחרת; ואולם אם זוכה בדין, יראו את תקופת ההיעדרות, לעניין חישוב זמן השירות, כתקופה שבה מילא חובת שירות סדיר, ובלבד שצירוף תקופת ההיעדרות ותקופת השירות ששירת בפועל לא יעלה על זמן השירות שהוא חייב בו.
{{ח:תת|(ד)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (א), אדם שבתקופת שירותו הסדיר הוכרז לפי פקודת הצבא כעריק, אין רואים את התקופה שבה נעדר מן השירות אשר בשלה הוכרז כעריק (בסעיף קטן זה – תקופת ההיעדרות), לעניין חישוב זמן השירות, כתקופה שבה מילא חובת שירות סדיר; ואולם אם זוכה בדין לגבי ההיעדרות האמורה, יראו את תקופת ההיעדרות, לעניין חישוב זמן השירות, כתקופה שבה מילא חובת שירות סדיר, ובלבד שצירוף תקופת ההיעדרות ותקופת השירות ששירת בפועל לא יעלה על זמן השירות שהוא חייב בו.

{{ח:סעיף|19|דין עונש שהוטל לאחר שחרור משירות|אחר=[14א]}}
{{ח:ת}} הורשע אדם כדין, ואם היתה לו זכות ערעור – לא ערער על ההרשעה או שערעורו על ההרשעה נדחה, לאחר שחרור משירות סדיר, בשל היעדרות מן השירות שלא כדין או בשל היעדרות ברשות שהושגה בטענות כוזבות, ובית הדין הצבאי או קצין השיפוט הבכיר לא הורה כי לענין חישוב זמן השירות יראו את תקופת ההיעדרות כתקופה שבה מילא אותו אדם חובת שירות סדיר, רשאי הפוקד לקראו להתייצב להשלמת תקופת השירות הסדיר שהיה חייב בו לפי חוק זה אילולא שוחרר.

{{ח:סעיף|20|תקופת הקריאה להתייצבות לשירות סדיר|תיקון: תש״ס־3, תשס״ד־2, תש״ע־2, תשע״ד|אחר=[15]}}
{{ח:תת|(א)}} יוצא־צבא לא ייקרא להתייצב לשירות סדיר אלא אם כן הזמן שנקבע להתייצבות הוא תוך תקופות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי מי שהיה אזרח ישראלי או תושב קבוע בהגיעו לגיל שמונה עשרה – תוך עשרים וארבעה חדשים מיום שהגיע לגיל שמונה עשרה;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מי שהיה לאזרח ישראלי או לתושב קבוע לאחר הגיעו לגיל שמונה עשרה – תוך עשרים וארבעה חדשים מיום שהיה לאזרח או לתושב כאמור, אולם לא תוך ששה חדשים מאותו יום אלא אם כן הסכים לכך.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} יוצא־צבא שמועד התייצבותו לרישום, לבדיקה או לשירות ביטחון נדחה לפי בקשתו, בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 36|לסעיף 36}} או בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 22ב|לסעיף 22ב}} או {{ח:פנימי|פרק ג1|לפרק ג׳1}}, מותר לקרוא לו להתייצב לשירות סדיר, אם המועד שנקבע להתייצבותו הוא תוך שנים עשר חדשים מיום תום תקופת הדחיה או תוך התקופה שנקבעה בסעיף קטן (א), לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ג)}} במנין התקופות להתייצבות לפי סעיפים קטנים (א) ו־(ב) לא יבואו התקופות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקופה שחלפה עקב אי קיום חובה על פי דין על ידי מיועד לשירות ביטחון, לרבות אי התייצבותו של המיועד לשירות ביטחון לרישום או לבדיקת כושרו לשירות ביטחון, או סירובו להיבדק או להשלים את הבדיקות;
{{ח:תתת|(2)}} תקופה שאורכה נקבע בפקודות הצבא, אשר חלפה עקב טיפול בבקשתו של המיועד לשירות ביטחון, ושבשלה עוכבה קריאתו להתייצבות לשירות סדיר;
{{ח:תתת|(3)}} תקופה העולה על חודשיים, שבה שהה מיועד לשירות ביטחון מחוץ לישראל, בין בהיתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}} ובין שלא בהיתר.
{{ח:תת|(ג1)}} נמצא מיועד לשירות ביטחון בלתי כשר ארעית לשירות, לא תבוא במנין התקופות להתייצבות לפי סעיפים קטנים (א) ו־(ב) התקופה שנקבעה לענין זה בתקנות (להלן – תקופת אי כשירות); נמצא מיועד לשירות ביטחון בלתי כשר ארעית לשירות יותר מפעם אחת – לא יבואו במנין התקופות להתייצבות, כל תקופות אי הכשירות במצטבר.
{{ח:תת|(ג2)}} חלפה התקופה לקריאה לשירות, רשאי פוקד לקרוא ליוצא צבא להתייצב לשירות סדיר, בתוך שנים עשר חודשים מתום התקופה לקריאה לשירות, ובלבד שממשך השירות שבו חייב יוצא הצבא, יופחת משך הזמן שחלף מתום התקופה לקריאה לשירות; לענין סעיף קטן זה, ”התקופה לקריאה לשירות“ – התקופה שבה ניתן היה לקרוא ליוצא הצבא להתייצב לשירות סדיר לפי הוראות סעיפים קטנים (א) עד (ג1).
{{ח:תת|(ד)}} סעיף קטן (א) לא יחול על מי שנקרא להתייצב לשירות סדיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ג) או (ד)}} או {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}}.

{{ח:סעיף|21|חובת הכשרה חקלאית|תיקון: תשמ״ז־2|אחר=[16]}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון רשאי, באישור ועדת החוץ והבטחון של הכנסת, לקבוע בתקנות כי תקופה שלא תעלה על שנים עשר החדשים הראשונים לשירותו הסדיר של יוצא צבא תוקדש, לאחר אימון צבאי ראשוני, להכשרה חקלאית או הכשרה חלוצית אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות כאמור רשאי שר הבטחון לקבוע גם את ענפי המשק שהכשרה בהם יראו כהכשרה חקלאית או הכשרה חלוצית אחרת, וכן את הסדרים והמשטר שינהגו בהכשרה כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות בטחון (הכשרה חקלאית)|תקנות שירות בטחון (הכשרה חקלאית), תשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|22|שמירה על גרעינים התיישבותיים|תיקון: תשמ״ז־2|אחר=[17]}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון יתקין תקנות שתכליתן לשמור, תוך כדי ביצוע הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, על שלמותם של גרעינים התיישבותיים.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21}} אין כוחן יפה לגבי חברים לגרעין התיישבותי שחלות עליו תקנות שהותקנו על־פי סעיף קטן (א), פרט לחברי גרעין כזה הנשלחים להתאמן או לשרת בתפקידים פיקודיים של שירות בטחון ובתנאי שמספרם, ביחס ליתר חברי הגרעין, לא יעלה על האחוז שנקבע בתקנות.

{{ח:סעיף|22א|ישיבות הסדר|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ישיבת הסדר“ – ישיבה שמתקיימים בה לימודים תורניים, המיועדת למשרתים בשירות משולב והכלולה ברשימת ישיבות ההסדר שגיבש לעניין זה שר הביטחון לפי סעיף קטן (ד);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שירות משולב“ – שירות סדיר המשלב פרק זמן או פרקי זמן של שירות צבאי פעיל ופרק זמן או פרקי זמן של לימוד בישיבת הסדר בתנאים של שירות בלא תשלום.
{{ח:תת|(ב)}} יוצא צבא רשאי לשרת בשירות משולב, ובלבד שהוא עומד בתנאים שנקבעו בפקודות הצבא ובקשתו אושרה על פי הכללים שנקבעו בפקודות אלה.
{{ח:תת|(ג)}} תקופת השירות המשולב לא תפחת מתקופת השירות הסדיר שיוצא צבא חייב בה לפי חוק זה, בתוספת של 12 חודשים.
{{ח:תת|(ד)}} שר הביטחון יגבש את רשימת ישיבות ההסדר בהתאם לאמות מידה שיקבע בתקנות; החלטת שר הביטחון בדבר הכללת ישיבת הסדר ברשימת הישיבות תיעשה בהתחשב בהמלצת ועד הישיבות בארץ ישראל או איגוד ישיבות ההסדר; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי למנוע מישיבה לפנות לשר הביטחון בבקשה להיכלל ברשימת ישיבות ההסדר.
{{ח:תת|(ה)}} רשימת ישיבות ההסדר תפורסם באתר האינטרנט של אגף כוח אדם בצבא הגנה לישראל ותופקד לעיון הציבור הפוקד את לשכות הגיוס האזוריות.
{{ח:תת|(ו)}} שר הביטחון יקבע את הכללים להפעלת השירות המשולב ואת אמות המידה לאישור בקשות לפי סעיף זה, ובלבד שפרק הזמן הכולל של שירות צבאי פעיל במסגרת השירות המשולב, לא יפחת מ־17 חודשים.
{{ח:תת|(ז)}} תקנות לפי סעיף זה יותקנו באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.

{{ח:סעיף|22ב|דחיית שירות לתלמידי ישיבות גבוהות ציוניות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 22ג|ובסעיפים 22ג עד 22ה}}, ”ישיבה גבוהה ציונית“ – ישיבה או כולל שמתקיימים בהם לימודים תורניים והכלולים ברשימת הישיבות הגבוהות הציוניות שגיבש לעניין זה שר הביטחון לפי {{ח:פנימי|סעיף 22ד|סעיף 22ד}}.
{{ח:תת|(ב)}} נוכח ההכרה בחשיבות לימוד התורה, רשאי שר הביטחון, לבקשת מיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה גבוהה ציונית, לדחות, בצו, את מועד התייצבותו לשירות סדיר, אם מצא כי מתקיימים לגביו התנאים לדחיית שירות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 22ג|בסעיף 22ג}} וראה לנכון לעשות כן בהתחשב בצורכי הביטחון ובהיקף הכוחות הסדירים.
{{ח:תת|(ג)}} צו דחיית שירות לפי סעיף זה יינתן לתקופה שלא תעלה על שנה.
{{ח:תת|(ד)}} שר הביטחון רשאי לחזור ולתת למיועד לשירות ביטחון כאמור בסעיף קטן (ב) צו דחיית שירות לפי סעיף זה, עד הגיעו לגיל 23.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} על אף הוראות סעיף קטן (ד), שר הביטחון רשאי לחזור ולתת, לבקשת מיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה גבוהה ציונית, צו דחיית שירות לפי סעיף זה לתקופות נוספות שלא יעלו על שנה כל אחת, עד הגיעו לגיל 26.
{{ח:תתת|(2)}} מספר המבקשים שיינתן להם צו דחיית שירות לראשונה לפי סעיף קטן זה, בשנת גיוס מסוימת, לא יעלה על 300; בסעיף זה, ”שנת גיוס“ – שנה המתחילה ב־1 ביולי והמסתיימת ב־30 ביוני.
{{ח:תתת|(3)}} עלה, בשנת גיוס מסוימת, מספר המבקשים לראשונה דחיית שירות לפי סעיף קטן זה על 300, ידחה שר הביטחון את מועד התייצבותם של 300 מבקשי דחיית שירות בלבד, בהתאם לאמות מידה שקבע.
{{ח:תת|(ו)}} בוטל או פקע תוקפו של צו דחיית שירות שניתן לפי סעיף זה יחולו על המיועד לשירות ביטחון הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}.

{{ח:סעיף|22ג|תנאים לדחיית שירות לתלמידי ישיבות גבוהות ציוניות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לא יינתן צו דחיית שירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 22ב|סעיף 22ב}} אלא למיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה גבוהה ציונית שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לומד בישיבה גבוהה ציונית לימודים תורניים, באופן סדיר, בהיקף שלא יפחת מ־45 שעות בשבוע, ובכולל – 40 שעות בשבוע, למעט בתקופות חופשה שקבע שר הביטחון;
{{ח:תתת|(2)}} הוא לא עוסק בכל עיסוק נוסף על לימודיו בישיבה; בפסקה זו, ”עיסוק“ – עבודה שמקובל לקבל בעבורה שכר, בין שהיא נעשית בשכר ובין שנעשית שלא בשכר, ולרבות כל עיסוק אחר שקבע שר הביטחון;
{{ח:תתת|(3)}} הוא קיים את חובותיו לפי חוק זה, ובכלל זה התייצב לרישום ולבדיקה רפואית לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}};
{{ח:תתת|(4)}} הוא הצהיר, בתצהיר בכתב שניתן לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 15|סעיף 15 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}} (בחוק זה – פקודת הראיות), כי מתקיימים בו התנאים שבפסקאות (1) עד (3);
{{ח:תתת|(5)}} ראש הישיבה שבה הוא לומד אישר, בתצהיר בכתב שניתן לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 15|סעיף 15 לפקודת הראיות}}, כי מתקיים במיועד לשירות ביטחון התנאי שבפסקה (1), והתחייב כי אם יחדל להתקיים במיועד לשירות ביטחון התנאי האמור, יודיע על כך לפוקד בתוך 21 ימים;
{{ח:תתת|(6)}} תנאים מוקדמים נוספים שקבע שר הביטחון, באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} ביקש מיועד לשירות ביטחון לחזור ולקבל צו דחיית שירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 22ב|סעיף 22ב}}, יצרף מחדש לכל בקשה כאמור תצהירים והתחייבות כאמור בסעיף קטן (א)(4) ו־(5).

{{ח:סעיף|22ד|רשימת הישיבות הגבוהות הציוניות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון יגבש את רשימת הישיבות הגבוהות הציוניות בהתאם לאמות מידה שיקבע בתקנות, ובלבד שמתקיימים בישיבה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מרבית תלמידיה הם בוגרי מוסד חינוך על־יסודי הנתון לפיקוחו של מינהל החינוך הדתי במשרד החינוך;
{{ח:תתת|(2)}} מתקיימים בה לימודים בהיקף שלא יפחת מ־45 שעות בשבוע, ובכולל – 40 שעות בשבוע;
{{ח:תתת|(3)}} תנאים וכללים נוספים שקבע שר הביטחון באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} החלטת שר הביטחון בדבר הכללת ישיבה גבוהה ציונית ברשימת הישיבות תיעשה בהתחשב בהמלצת איגוד הישיבות הגבוהות הציוניות; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי למנוע מישיבה לפנות לשר הביטחון בבקשה להיכלל ברשימת הישיבות הגבוהות הציוניות.
{{ח:תת|(ג)}} רשימת הישיבות הגבוהות הציוניות תפורסם באתר האינטרנט של אגף כוח אדם בצבא הגנה לישראל ותופקד לעיון הציבור הפוקד את לשכות הגיוס האזוריות.
{{ח:תת|(ד)}} שר הביטחון רשאי להסיר ישיבה מרשימת הישיבות הגבוהות הציוניות, לאחר שנתן לראש הישיבה הזדמנות להשמיע את טענותיו לפניו, אם מצא כי התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ראש הישיבה אינו ממלא את חובותיו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 22ג|סעיף 22ג(א)(5)}};
{{ח:תתת|(2)}} חדל להתקיים בישיבה אחד מהתנאים בהתאם לאמות המידה שקבע שר הביטחון כאמור בסעיף קטן (א);
{{ח:תתת|(3)}} התקיימו נסיבות אחרות המצדיקות, לדעת שר הביטחון, את הסרתה מהרשימה.

{{ח:סעיף|22ה|דיווח לכנסת – ישיבות גבוהות ציוניות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} שר הביטחון ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אחת לשנה, לגבי השנה שחלפה, על עניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מספר צווי דחיית השירות משירות סדיר שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 22ב|סעיף 22ב}};
{{ח:תת|(2)}} מספר המתייצבים לשירות סדיר בכלל, ומספר המתייצבים כאמור מקרב תלמידי הישיבות הגבוהות הציוניות בפרט;
{{ח:תת|(3)}} נתונים בעניינים המפורטים בפסקאות (1) ו־(2) בהשוואה לשנים קודמות.

{{ח:סעיף|23|הבטחת השכלה יסודית|אחר=[18]}}
{{ח:ת}} חייל המשרת בשירות סדיר ורמת השכלתו נמוכה מרמה של השכלה יסודית שנקבעה בתקנות, שלושה חדשים משירותו הסדיר יוקצו להקניית השכלה, באופן ובתנאים שנקבעו בתקנות; התקנות יותקנו בהסכמת שר החינוך והתרבות, לאחר התייעצות עם ועדת החוץ והבטחון של הכנסת.

{{ח:סעיף|24|שירות במשמר הגבול|תיקון: תשנ״ה־3|אחר=[18א ו־18ב]}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון, בהתייעצות עם שר המשטרה או עם מי שהוא הסמיך לכך, רשאי להורות בצו כי יוצא־צבא, שנמצא כשר לשירות והוא באחד הגילים שמשמונה עשרה עד עשרים ותשע, ישרת במשמר הגבול שבמשטרת ישראל (להלן – משמר הגבול) כל תקופת השירות הסדיר שהוא חייב בה או חלק ממנה, הכל כאמור בצו – בין שהתחיל בשירותו זה ובין אם לאו – ועליו להתייצב לשירות במשמר הגבול בהתאם לאמור בצו.
{{ח:תת|(ב)}} שירות במשמר הגבול לפי חוק זה, דינו לענין חוק זה, חוקים הנוגעים לחיילים משוחררים וחוקי השיקום כדין שירות סדיר, והוא כשאין הוראה מפורשת אחרת בחוק זה.

{{ח:סעיף|24א|שירות ביחידות אחרות של משטרת ישראל|תיקון: תשנ״ה־3, תשנ״ז־3, תשנ״ח־2, תש״ס־4, תשס״א־2, תשס״ב־5, תשס״ד־4, תשס״ו־4, תשס״ח־2, תשס״ח־6, תשס״ט, תש״ע־3, תשע״א־2, תשע״א־3, תשע״ב־2, תשע״ו־3, תשע״ט, תשפ״ב, תשפ״ג, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה עד ליום 31.12.2026):}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון, בהסכמת השר לביטחון הפנים, רשאי להורות בצו כי יוצא־צבא שנמצא כשר לשירות והוא באחד הגילים משמונה עשרה עד עשרים ותשע, ישרת ביחידות של משטרת ישראל שאינן משמר הגבול, ושעיקר פעילותן הוא בטחון המדינה ותושביה (להלן – יחידות אחרות במשטרת ישראל).
{{ח:תת|(ב)|(1)}} יוצא־צבא, שהוצב לשרת ביחידות אחרות במשטרת ישראל, רשאי, משהודע לו על הצבתו, להביע את התנגדותו בפני הקצין שהודיע לו על כך, או בפני קצין מוסמך; הודעה כאמור תימסר לא יאוחר מחודשיים מיום הצבתו כאמור, ומשעשה כן – יוצב לשירות בצבא הגנה לישראל.
{{ח:תתת|(2)}} אין בהוראות פסקה (1) כדי לגרוע מזכותו של יוצא צבא שהוצב ביחידה אחרת במשטרת ישראל, להגיש בקשה בכל עת, בהתאם לפקודות הצבא, לעבור לשרת ביחידות צבא הגנה לישראל; עשה כן, תידון בקשתו ותישקל בדרך המקובלת בצבא.
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף קטן זה, ”קצין מוסמך“ – קצין צבא שהוסמך לענין זה על ידי ראש אגף כוח אדם בצבא הגנה לישראל.
{{ח:תת|(ג)}} מספר יוצאי הצבא שישרתו ביחידות אחרות במשטרת ישראל ייקבע בידי שר הבטחון, בהסכמת השר לביטחון הפנים, ובאישור הממשלה וועדת החוץ והבטחון של הכנסת.
{{ח:תת|(ד)}} דינו של יוצא־צבא המשרת ביחידות אחרות במשטרת ישראל, כדין יוצא־צבא המשרת במשמר הגבול והוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיפים 24}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25}} {{ח:פנימי|סעיף 26|ו־26}}, יחולו עליו בשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ה)}} השר לביטחון לאומי ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אחת לשישה חודשים, על הצבת יוצאי צבא בשירות ביחידות אחרות במשטרת ישראל, ובכלל זה על מספר יוצאי הצבא ששובצו ביחידות אלה והיחידות שבהן שובצו.

{{ח:סעיף|24ב||תיקון: תשס״ה־3, תשס״ח־3, תשס״ח־7, תשס״ט־2, תש״ע־5, תשע״א, תשע״ב־3, תשע״ו־4, תשע״ט־2, תשפ״ב־2, תשפ״ג־2, תשפ״ג־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|24ג||תיקון: תשס״ה־3, תשס״ח־3, תשס״ח־7, תשס״ט־2, תש״ע־5, תשע״א, תשע״ב־3, תשע״ו־4, תשע״ט־2, תשפ״ב־2, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|25|סמכויות וחובות של המשרת במשמר הגבול|תיקון: תשנ״ו|אחר=[18ג]}}
{{ח:תת|(א)}} כל עוד יוצא־צבא משרת בהתאם לצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א)}}, לא יראוהו לענין {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|חוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, והתקנות לפיו כחייל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 1|בסעיף 1 לאותו חוק}}; ואולם {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 250ב|סעיפים 250ב}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 250ג|ו־250ג לאותו חוק}} יחולו באופן שהסמכות הנתונה בהם לקצין משטרה צבאית שהינו קצין שיפוט בכיר תהא מסורה לקצין משטרה בכיר שמונה לענין זה על ידי המפקח הכללי של משטרת ישראל, וביצוע הבדיקות ייוחד לגילוי שימוש בסם מסוכן או החזקת סם מסוכן במשטרת ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} דינו של יוצא־צבא המשרת כאמור הוא כדין שוטר בכל הנוגע לסמכויותיו וחובותיו, לרבות כללי המשמעת, ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} לא יחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 10|סעיף 10(2) לפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, בדבר הסמכות לשחררו או לפטרו, והוראות {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 11|סעיפים 11}}, {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 12|12}}, {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 13|13}} {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 18|ו־18 עד 20}} וכן {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#פרק 4|הפרק הרביעי לפקודה האמורה}};
{{ח:תתת|(2)}} שכרו יהיה כשכרו של יוצא־צבא המשרת שירות סדיר.

{{ח:סעיף|26|המשך השירות הסדיר אחרי גמר השירות במשמר הגבול|אחר=[18ד]}}
{{ח:ת}} יוצא־צבא ששירותו במשמר הגבול בא לידי גמר בהתאם לאמור בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א)}} או עקב ביטולו של הצו, ותקופת השירות הסדיר שהיה חייב בה אלמלא הצו עדיין לא עברה, יהיה חייב בשירות סדיר עד תום התקופה האמורה.

{{ח:סעיף|26א|שירות מוכר|תיקון: תשנ״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”שירות מוכר“ – שירות לפי פסקאות (1) או (2), ששר הבטחון קבע בצו באישור הממשלה וועדת החוץ והבטחון של הכנסת –
{{ח:תתת|(1)}} שירות ביחידות צבאיות במסגרת משרד הבטחון ויחידות סמך של משרד הבטחון ומשרד ראש הממשלה שתכלית פעילותן היא בטחון המדינה ותושביה;
{{ח:תתת|(2)}} שירות ביחידות צבאיות במסגרת משרד ממשלתי או במסגרת הארגונית של גוף ציבורי ובפיקוח משרד ממשלתי, שתכליתו להשיג יעד בטחוני–לאומי באחד התחומים הבאים: עליה וקליטה, חינוך, בריאות, הגנת העורף או פעולות התנדבות למען חיילי צה״ל, והכל אם שוכנע שר הבטחון, בשים לב לנסיבות הענין באותה העת, ובהתייעצות, לפי הענין, עם השר לקליטת העליה, שר החינוך, התרבות והספורט או שר הבריאות וכן עם שר המשפטים, כי אם לא תיעשה הפעילות בידי יוצא־צבא בשירות סדיר לא יושג היעד כנדרש.
{{ח:תת|(ב)}} צו לפי סעיף קטן (א) יפרט את המשרדים הממשלתיים, את הגופים הציבוריים ואת השירות המוכר שייעשה בהם בהתאם לסעיף קטן (א); צו כאמור יינתן לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים, וניתן להאריכו, באותה דרך, לתקופות נוספות שלא יעלו על שלוש שנים כל אחת.
{{ח:תת|(ג)}} שר הבטחון רשאי להורות בצו כי יוצא־צבא, שנמצא כשר לשירות ועבר אימון צבאי ראשוני, ישרת משך כל תקופת השירות הסדיר או חלק ממנה, במסגרת של שירות מוכר; לא יורה השר על שירותו של יוצא־צבא במסגרת שירות מוכר לפי סעיף קטן (א)(2) אלא אם כן נתן יוצא־הצבא את הסכמתו לכך.
{{ח:תת|(ד)}} שירות מוכר דינו כדין שירות סדיר לכל דבר וענין.
{{ח:תת|(ה)}} שר הבטחון יקבע את ההסדרים, לענין השירות המוכר, שיחולו על המשרד הממשלתי ועל הגוף הציבורי שבמסגרת הארגונית שלו משרת יוצא־צבא.
{{ח:תת|(ו)}} שר הבטחון ימציא לועדת החוץ והבטחון של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון על שירותם של יוצאי צבא ביחידות אחרות של משטרת ישראל ובשירות מוכר, וכן ימציא העתקו של דין וחשבון זה לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו שירות ביטחון (שירות מוכר לתכלית ביטחון) (הוראת שעה)|צו שירות ביטחון (שירות מוכר לתכלית ביטחון) (הוראת שעה), התשפ״ב–2022}}, לפיו עד יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024), שירות ביחידות צבאיות בתפקידי מינהלה, בתפקידים ייעודיים, בתפקידים מקצועיים, הכוללים בין השאר הפעלת מערכות קשר ומערכות טכנולוגיית מידע, עיבוד מודיעין, הפעלת מחשב, הנהלת חשבונות, מחקר ופיתוח בידי עתודאים ופעילויות הנלוות לתפקידים אלה ביחידה הצבאית, כגון שמירה – במסגרות המפורטות להלן, הוא שירות מוכר כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 26א|בסעיף 26א(א)(1) לחוק}}: (1) משרד הביטחון; (2) יחידות סמך של משרד הביטחון; (3) יחידות סמך של משרד ראש הממשלה.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים) (הוראת שעה)|צו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים–לאומיים) (הוראת שעה), התשפ״ב–2022}}, לפיו עד יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024), הפעילויות המנויות להלן הן שירות מוכר לפי {{ח:פנימי|סעיף 26א|סעיף 26א(א)(2) לחוק}}: {{ש}} (1) בתחום החינוך – שירות בתפקידי חינוך, הוראה והדרכה במסגרת משרד החינוך, בפיקוח משרד החינוך ומשרד הביטחון וכן במסגרת הגופים שלהלן, בפיקוח משרד החינוך ומשרד הביטחון: רשות הטבע והגנים; החברה להגנת הטבע; נאות קדומים; עמותת לוטם – לימודי טבע משולבים; בית ספר שדה כפר עציון; מדרשת שדה בוקר; {{ש}} (2) בתחום העלייה והקליטה – שירות בתפקידים שעניינם שמירת הקשר עם התפוצות לשם עידוד העלייה, במסגרת לשכת הקשר ”נתיב“ ובפיקוח משרד ראש הממשלה.}}

{{ח:קטע2|פרק ג1|פרק ג׳1: שילוב בוגרי ישיבות ומוסדות חינוך חרדיים {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשע״ד, בג״ץ 1877/14}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|{{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1}} בוטל בפס״ד {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/C29&fileName{{=}}14018770_C29.pdf&type{{=}}4|בג״ץ 1877/14}}; מועד בטלות הפרק ביום 12.9.2018, {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/V40&fileName{{=}}14018770_V40.pdf&type{{=}}4|ביום 2.12.2018}}, {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/V43&fileName{{=}}14018770_V43.pdf&type{{=}}4|ביום 15.1.2019}}, {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/V44&fileName{{=}}14018770_V44.pdf&type{{=}}4|ביום 28.7.2019}} {{מוקטן|(לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 38|סעיף 38 לחוק־יסוד: הכנסת}})}}, ביום 3.1.2020 {{מוקטן|(לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 38|סעיף 38 לחוק־יסוד: הכנסת}})}}, {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/V48&fileName{{=}}14018770_V48.pdf&type{{=}}4|ביום 16.6.2020}} {{מוקטן|(לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 38|סעיף 38 לחוק־יסוד: הכנסת}})}}, {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/V49&fileName{{=}}14018770_V49.pdf&type{{=}}4|ביום 16.9.2020}}, {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/V52&fileName{{=}}14018770_V52.pdf&type{{=}}4|ביום 25.10.2020}}, {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/V54&fileName{{=}}14018770_V54.pdf&type{{=}}4|ביום 1.2.2021}}, {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/V56&fileName{{=}}14018770_V56.pdf&type{{=}}4|ביום 6.7.2021}} {{מוקטן|(לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 38|סעיף 38 לחוק־יסוד: הכנסת}})}}, {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/V59&fileName{{=}}14018770_V59.pdf&type{{=}}4|ביום 6.1.2022}}, {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/V65&fileName{{=}}14018770_V65.pdf&type{{=}}4|ביום 6.4.2022}}, {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/V66&fileName{{=}}14018770_V66.pdf&type{{=}}4|ביום 1.7.2022}}, {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/V40&fileName{{=}}14018770_V40.pdf&type{{=}}4|ביום 15.2.2023}} {{מוקטן|(לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 38|סעיף 38 לחוק־יסוד: הכנסת}})}}, {{ח:חיצוני|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/14/770/018/V71&fileName{{=}}14018770_V71.pdf&type{{=}}4|ביום 31.7.2023}}; הסדר דחיית השירות הקבוע {{ח:פנימי|פרק ג1|בפרק ג׳1}} פקע ביום 30.6.2023.}}

{{ח:קטע3|פרק ג1 סימן א|סימן א׳: פרשנות ותחולה|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|26ב|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1}}|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות לאומי–אזרחי“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|חוק שירות לאומי–אזרחי, התשע״ד–2014}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – י״ח באדר ב׳ התשע״ד (20 במרס 2014);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישיבה“ – ישיבה או כולל שמתקיימים בהם לימודים תורניים והכלולים ברשימה שגיבש לעניין זה שר הביטחון לפי {{ח:פנימי|סעיף 26כד|סעיף 26כד}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות לאומי–אזרחי“, ”שירות אזרחי–ביטחוני“ ו”שירות אזרחי–חברתי“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|בחוק שירות לאומי–אזרחי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת גיוס“ – שנה המתחילה ב־1 ביולי והמסתיימת ב־30 ביוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תנאים לדחיית שירות“ – התנאים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 26כג|בסעיף 26כג}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ההסתגלות הראשונה“ – התקופה שמיום התחילה עד יום ח׳ בתמוז התש״ף (30 ביוני 2020);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ההסתגלות השנייה“ – התקופה שמיום ט׳ בתמוז התש״ף (1 ביולי 2020) עד יום י״א בתמוז התשפ״ג (30 ביוני 2023).

{{ח:סעיף|26ג|תחולה – {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1}}|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}} יחולו נוכח ההכרה בחשיבות לימוד התורה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}} יחולו כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מי שביום התחילה מלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 22 שנים, יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ה|סעיפים 26ה עד 26ח}};
{{ח:תתת|(2)}} מי שביום התחילה מלאו לו 22 שנים, יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ט|סעיפים 26ט}} {{ח:פנימי|סעיף 26י|ו־26י}};
{{ח:תתת|(3)}} מי שמלאו לו 18 שנים במהלך תקופת ההסתגלות הראשונה, יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26יא|סעיף 26יא}};
{{ח:תתת|(4)}} מי שמלאו לו 18 שנים במהלך תקופת ההסתגלות השנייה, יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26יח|סעיף 26יח}}.

{{ח:קטע3|פרק ג1 סימן ב|סימן ב׳: תקופת ההסתגלות הראשונה|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}

{{ח:סעיף|26ד|תחולה – תקופת ההסתגלות הראשונה|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג1 סימן ב|סימן זה}} יחולו בתקופת ההסתגלות הראשונה.

{{ח:סעיף|26ה|דחיית שירות לתלמיד ישיבה שמלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 22 שנים|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון, לבקשת מיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה וביום התחילה מלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 22 שנים, רשאי לדחות, בצו, את מועד התייצבותו של המבקש לשירות סדיר, אם מצא כי מתקיימים לגביו התנאים לדחיית שירות, וראה לנכון לעשות כן בהתחשב בצורכי הביטחון ובהיקף הכוחות הסדירים.
{{ח:תת|(ב)}} צו דחיית שירות לפי סעיף זה יינתן לתקופה שלא תעלה על שנה.
{{ח:תת|(ג)}} שר הביטחון רשאי לחזור ולתת למיועד לשירות ביטחון כאמור בסעיף קטן (א) צו דחיית שירות לפי סעיף זה, עד הגיעו לגיל 24.
{{ח:תת|(ד)}} נדחה שירותו של מיועד לשירות ביטחון לפי הוראות סעיף זה, מזמן לזמן, עד הגיעו לגיל 24, רשאי שר הביטחון לפטור אותו, בצו, מחובת שירות סדיר, ויחולו לגביו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26יב|סעיף 26יב}} לעניין שילוב בתעסוקה.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|26ו|ביטול או פקיעת תוקף של צו דחיית שירות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בוטל צו דחיית שירות שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 26ה|סעיף 26ה}} בשל אי־עמידה בתנאים לדחיית שירות, יחולו על המיועד לשירות ביטחון הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}.
{{ח:תת|(ב)}} פקע תוקפו של צו דחיית שירות שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 26ה|סעיף 26ה}}, ולא ביקש המיועד לשירות ביטחון להאריכו, יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} אם טרם מלאו לו 21 שנים, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ז|סעיף 26ז}} – אם מלאו לו 21 שנים.

{{ח:סעיף|26ז|קריאה לשירות סדיר או הפניה לשירות לאומי–אזרחי|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מיועד לשירות ביטחון שניתן לו צו דחיית שירות לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}, ופקע תוקפו של הצו לאחר שמלאו לו 21 שנים, רשאי פוקד, בצו, לקרוא לו להתייצב לשם בדיקת התאמתו לשרת בשירות ביטחון במקום ובזמן שהפוקד או מי שהוא הסמיך לכך קבע בצו; מי שנקרא להתייצב בצו לפי סעיף קטן זה חייב להתייצב במקום ובזמן שנקבעו בצו כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} מצא הפוקד כי המיועד לשירות ביטחון מתאים לשרת בשירות ביטחון, רשאי הוא, בצו, לקרוא לו להתייצב, בתוך התקופות הנזכרות {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20}}, לשירות סדיר, במקום ובזמן שקבע, בצו, הפוקד או מי שהוא הסמיך לכך, והמיועד לשירות ביטחון חייב להתייצב כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (ב), הפוקד רשאי, לאחר שבחן את כל אפשרויות הצבתו בשירות סדיר של המיועד לשירות ביטחון, להפנותו לשירות לאומי–אזרחי.
{{ח:תת|(ד)}} הסכים המיועד לשירות ביטחון להפנייתו לשירות לאומי–אזרחי, ידחה שר הביטחון, בצו, את מועד התייצבותו לשירות סדיר לצורך ביצוע השירות הלאומי–אזרחי; לא הסכים המיועד לשירות ביטחון להפנייתו כאמור, רשאי הפוקד, בצו, לקרוא לו להתייצב לשירות סדיר ויחולו הוראות סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|26ח|פטור משירות סדיר למי ששירת בשירות לאומי–אזרחי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26ז|בסעיף 26ז}}|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מי ששירת בשירות לאומי–אזרחי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26ז|בסעיף 26ז}} וניתן לו אישור על השלמת השירות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי#סעיף 12|סעיף 12 לחוק שירות לאומי–אזרחי}}, יפטור אותו שר הביטחון, בצו, מחובת שירות סדיר.
{{ח:תת|(ב)}} הופסק השירות הלאומי–אזרחי של מיועד לשירות ביטחון לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי#סעיף 23|סעיף 23 לחוק שירות לאומי–אזרחי}}, רשאי הפוקד, בצו, לקרוא לו להתייצב לשירות סדיר, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ז|סעיף 26ז(ב)}}.

{{ח:סעיף|26ט|הוראות לעניין מי שמלאו לו 22 שנים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מיועד לשירות ביטחון שניתן לו צו דחיית שירות לפי {{ח:חיצוני|חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם|חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס״ב–2002}}, והצו עמד בתוקפו ביום הפקיעה של {{ח:חיצוני|חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם|החוק האמור}} בי״ג באב התשע״ב (1 באוגוסט 2012), וביום התחילה מלאו לו 22 שנים, רשאי הפוקד, בצו, לקרוא לו להתייצב לשם בחינת שילובו בשירות סדיר או בשירות לאומי–אזרחי, במקום ובזמן שהפוקד או מי שהוא הסמיך לכך קבע בצו; מי שנקרא להתייצב בצו לפי סעיף קטן זה, חייב להתייצב במקום ובזמן שנקבעו בצו כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} בחר המיעוד לשירות ביטחון להשתלב בשירות סדיר, רשאי הפוקד או מי שהוא המסיך לכך, בצו, לקרוא לו להתייצב במקום ובזמן שקבע בצו, לשם בדיקת התאמתו לשרת בשירות ביטחון, והוא חייב להתייצב במקום ובזמן שנקבעו בצו כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} מצא הפוקד כי המיועד לשירות ביטחון מתאים לשרת בשירות ביטחון, רשאי הוא, בצו, לקרוא לו להתייצב, בתוך תקופות הקריאה להתייצבות הנזכרות {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20}}, לשירות סדיר, במקום ובזמן שקבע, בצו, הפוקד או מי שהוא הסמיך לכך, והוא חייב להתייצב במקום ובזמן שנקבעו בצו כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} מצא הפוקד כי מיועד לשירות ביטחון שבחר לשרת בשירות סדיר אינו מתאים לשרת בשירות ביטחון, לאחר שבחן את כל אפשרויות הצבתו של המיועד לשירות ביטחון בשירות סדיר, רשאי הוא, בצו, לקרוא לו להתייצב לשם בחינת שילובו בשירות לאומי–אזרחי.
{{ח:תת|(ה)}} בחר המיועד לשירות ביטחון להשתלב בשירות לאומי–אזרחי, יפנה אותו הפוקד לשירות לאומי–אזרחי, ושר הביטחון ידחה, בצו, את מועד התייצבותו לשירות סדיר לשם ביצוע השירות הלאומי–אזרחי.
{{ח:תת|(ו)}} בחר המיועד לשירות ביטחון שלא להשתלב בשירות סדיר או בשירות לאומי–אזרחי, רשאי שר הביטחון לפטור אותו, בצו, מחובת שירות סדיר, ויחולו לגביו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26יב|סעיף 26יב}} לעניין שילוב בתעסוקה.

{{ח:סעיף|26י|פטור משירות סדיר למי ששירת בשירות לאומי–אזרחי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26ט|בסעיף 26ט}}|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מי ששירת בשירות לאומי–אזרחי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26ט|בסעיף 26ט}} וניתן לו אישור על השלמת השירות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי#סעיף 12|סעיף 12 לחוק שירות לאומי–אזרחי}}, יפטור אותו שר הביטחון, בצו, מחובת שירות סדיר.
{{ח:תת|(ב)}} הופסק השירות הלאומי–אזרחי של מיועד לשירות ביטחון לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי#סעיף 23|סעיף 23 לחוק שירות לאומי–אזרחי}}, רשאי הפוקד, בצו, לקרוא לו להתייצב לשירות סדיר, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ז|סעיף 26ז(ב)}}.

{{ח:סעיף|26יא|הוראות לעניין מי שמלאו לו 18 שנים במהלך תקופת ההסתגלות הראשונה|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון, לבקשת מיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה שימלאו לו 18 שנים במהלך תקופת ההסתגלות הראשונה, רשאי לדחות, בצו, את מועד התייצבותו של המבקש לשירות סדיר, אם מצא כי מתקיימים לגביו התנאים לדחיית שירות, וראה לנכון לעשות כן בהתחשב בצורכי הביטחון ובהיקף הכוחות הסדירים.
{{ח:תת|(ב)}} צו דחיית שירות לפי סעיף זה יינתן לתקופה שלא תעלה על שנה.
{{ח:תת|(ג)}} שר הביטחון רשאי במהלך תקופת ההסתגלות הראשונה לחזור ולתת למיועד לשירות ביטחון כאמור בסעיף קטן (א) צו דחיית שירות לפי סעיף זה, עד הגיעו לגיל 24.
{{ח:תת|(ד)}} על מיועד לשירות ביטחון שמועד התייצבותו לשירות סדיר נדחה לפי סעיף זה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מלאו לו 24 שנים במהלך תקופת ההסתגלות הראשונה – רשאי שר הביטחון לפטור אותו בהגיעו לגיל האמור, בצו, מחובת שירות סדיר, ויחולו לגביו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26יב|סעיף 26יב}} לעניין שילוב בתעסוקה;
{{ח:תתת|(2)}} לא מלאו לו 24 שנים עד תום תקופת ההסתגלות הראשונה – יחולו עליו, בתום תקופת הצו האחרון לדחיית שירות שניתן לפי סעיף זה, הוראות {{ח:פנימי|פרק ג1 סימן ה|סימן ה׳}}.
{{ח:תת|(ה)}} בוטל צו דחיית שירות שניתן לפי סעיף זה או פקע תוקפו, יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ו|סעיף 26ו}}.

{{ח:קטע3|פרק ג1 סימן ג|סימן ג׳: שילוב בתעסוקה|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|26יב|שילוב בתעסוקה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לשם קידום שילובם של בוגרי הישיבות בתעסוקה, רשאי עובד משרד הכלכלה ששר הכלכלה הסמיכו לכך לקבל מפוקד או מאדם מטעמו מידע שיש בידיו לגבי מי ששר הביטחון פטר אותו מחובת שירות סדיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 26ה|סעיף 26ה(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 26ט|או 26ט(ו)}} (בסעיף זה – מקבל פטור); מידע כאמור יימסר למטרת פנייה של משרד הכלכלה או של מפעיל למקבל הפטור; עובד משרד הכלכלה יבקש מפוקד מידע לפי פסקה זו רק לתכלית האמורה ובמידה שנדרש.
{{ח:תת|(ב)}} מידע יועבר לפי הוראות סעיף קטן (א) באופן מאובטח בהתאם לנהלים שייקבעו במשרד הכלכלה.
{{ח:תת|(ג)}} מקבל פטור שמידע לגביו הועבר לפי הוראות סעיף קטן (א), זכאי לדרוש שהמידע האמור יימחק ולא יישמר; דרש מקבל פטור כאמור, ימחק עובד משרד הכלכלה או המפעיל את המידע.
{{ח:תת|(ד)}} לא יגלה אדם מידע שהגיע אליו לפי סעיף קטן (א) ולא יעשה בו כל שימוש אלא לתכלית האמורה באותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מידע“ – מספר זהות, שם פרטי ושם משפחה, מען למשלוח דואר ומספר טלפון קווי ונייד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל“ – מי שמפעיל או מקיים מטעם משרד הכלכלה מרכז תעסוקה או פעילות להכוונה תעסוקתית.

{{ח:סעיף|26יג|הכשרה תעסוקתית מיועדת|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 26כג|בסעיף 26כג}}, בתקופה שבה מיועד לשירות ביטחון שניתן לו צו דחיית שירות לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}} נמצא בהכשרה תעסוקתית מיועדת, יופחת מהיקף השעות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26כג|בסעיף 26כג(א)(1)}}, מספר השעות שבהן הוא נמצא בהכשרה תעסוקתית מיועדת, ולכל היותר 15 שעות בשבוע; בסעיף זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכשרה תעסוקתית מיועדת“ – השכלה או הכשרה שאישר שר הכלכלה, המיועדת לקידום שילובם המקצועי בתעסוקה של תלמידי ישיבה ששירותם נדחה לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}, לרבות פעילות הכוונה מקצועית;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות ביטחון (אישור של הכשרה תעסוקתית מיועדת)|תקנות שירות ביטחון (אישור של הכשרה תעסוקתית מיועדת), התשע״ז–2017}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השכלה“ – לימודי תכנית היסוד כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק חינוך ממלכתי|בחוק חינוך ממלכתי, התשי״ג–1953}}, כולה או חלקה, או השכלה אחרת שאישר שר הכלכלה על פי אמות מידה שקבע בשים לב לצורכי הצבא, ובלבד שהלימודים אינם לקראת תואר מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}.

{{ח:סעיף|26יד|דיווח לכנסת – שילוב בתעסוקה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} שר הכלכלה ידווח לוועדת הכלכלה של הכנסת, אחת לשנה, על השפעות יישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ג1 סימן ג|סימן זה}} על שילוב בוגרי ישיבות בתעסוקה.

{{ח:קטע3|פרק ג1 סימן ד|סימן ד׳: יעדי גיוס|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|26טו|יעדי גיוס בתקופת ההסתגלות הראשונה ובתקופת ההסתגלות השנייה|תיקון: תשע״ד, תשע״ו, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ג1 סימן ד|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בוגר מוסד חינוך חרדי“ – מי שלמד בין גיל 14 לגיל 18, שנתיים לפחות, במוסד חינוך שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מוסד חינוך תרבותי ייחודי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מוסדות תרבותיים ייחודיים|בחוק מוסדות תרבותיים ייחודיים, התשס״ח–2008}}, המיועד לקבוצת האוכלוסייה המפורטת {{ח:חיצוני|חוק מוסדות תרבותיים ייחודיים#סעיף 1|בפסקה (1) להגדרה ”קבוצה תרבותית ייחודית“ בחוק האמור}};
{{ח:תתתת|(2)}} מוסד לימודי חרדי או חלק ממוסד לימודי המיועד לתלמידים חרדים, שקבע, בצו, שר הביטחון, בהתייעצות עם שר החינוך או עם שר הכלכלה, לפי העניין, ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת;
{{ח:תתתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו שירות ביטחון (מוסד לימוד חרדי)|צו שירות ביטחון (מוסד לימוד חרדי), התשע״ה–2014}}.}}
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מתגייס בפועל“ – מי שהחל לשרת בשירות סדיר או בשירות לאומי–אזרחי, בשנת גיוס מסוימת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הצוות“ – הצוות הבין־משרדי שהוקם לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26טו1|סעיף 26טו1}}.
{{ח:תת|(ב)}} הממשלה תפעל, בתקופת ההסתגלות הראשונה ובתקופת ההסתגלות השנייה, להגדלה הדרגתית של מספר המתגייסים בפועל לשירות סדיר ולשירות לאומי–אזרחי (בסעיף זה – גיוס לשירות) מקרב תלמידי הישיבות ובוגרי מוסדות החינוך החרדים.
{{ח:תת|(ג)}} לשם הגדלה הדרגתית של מספר המתגייסים, תחליט הממשלה, בין השאר, על יעדים שנתיים של גיוס לשירות, בתקופת ההסתגלות הראשונה ובתקופת ההסתגלות השנייה, ועל אופן השגתם; היעדים השנתיים יכללו –
{{ח:תתת|(1)}} יעד שנתי לגיוס לשירות סדיר, שייקבע בשים לב להמלצת שר הביטחון;
{{ח:תתת|(2)}} יעד שנתי לגיוס לשירות לאומי–אזרחי, בחלוקה לשירות אזרחי–ביטחוני ושירות אזרחי–חברתי, שייקבע בשים לב להמלצת השר הממונה על חוק שירות לאומי–אזרחי ({{ח:פנימי|פרק ג1|בפרק זה}} – השר הממונה);
{{ח:תתת|(3)}} יעד שנתי מצטבר, הכולל את היעדים השנתיים המפורטים בפסקאות (1) ו־(2) (בסעיף זה – יעד שנתי כולל).
{{ח:תת|(ג1)}} בקביעת אופן השגתם של היעדים השנתיים כאמור בסעיף קטן (ג), תיתן הממשלה את דעתה לתכניות הרב־שנתיות שגיבש הצוות לפי {{ח:פנימי|סעיף 26טו2|סעיף 26טו2}}.
{{ח:תת|(ד)}} בקביעת יעדי הגיוס תיתן הממשלה את דעתה גם למספר המיועדים לשירות ביטחון שניתן להם צו דחיית שירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 26כ|סעיף 26כ(ב)}} עד הגיעם לגיל 26, ולמספר יוצאי הצבא שניתן להם פטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 26ה|סעיף 26ה(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 26ט|או 26ט(ו)}}.
{{ח:תת|(ה)}} יעדי הגיוס יעלו מדי שנת גיוס, ובלבד שהיעד השנתי הכולל לשנת הגיוס שתחילתה בחודש יולי 2013, לא יפחת מ־3,300 מתגייסים לשירות.
{{ח:תת|(ו)}} עלה על 1,000, בשנת גיוס מסוימת, מספר המתגייסים לשירות סדיר עד גיל 20 כלוחמים, יראו, לעניין יעדי הגיוס, כל שני מתגייסים נוספים עד גיל 20 כלוחמים, כשלושה; לעניין זה, ”לוחם“ – כהגדרתו בפקודות הצבא.

{{ח:סעיף|26טו1|הקמת צוות בין־משרדי לקידום עמידה ביעדי הגיוס|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} הממשלה תקים, בתוך 30 ימים מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_318392.pdf|חוק שירות ביטחון (תיקון מס׳ 21), תשע״ו–2015}} ({{ח:פנימי|פרק ג1|בפרק זה}} – תיקון מס׳ 21), צוות בין־משרדי, בראשות המנהל הכללי של משרד הביטחון, שחבריו יהיו:
{{ח:תת|(1)}} ראש המועצה הלאומית לכלכלה הפועלת לפי {{ח:חיצוני|http://www.pmo.gov.il/Secretary/GovDecisions/2006/Pages/des430.aspx|החלטת הממשלה מספר 430 מיום י״ז באלול התשס״ו (10 בספטמבר 2006)}};
{{ח:תת|(2)}} הממונה על התקציבים במשרד האוצר;
{{ח:תת|(3)}} המנהל הכללי של משרד הכלכלה;
{{ח:תת|(4)}} המנהל הכללי של משרד החינוך;
{{ח:תת|(5)}} המנהל הכללי של הרשות לשירות לאומי–אזרחי;
{{ח:תת|(6)}} נציג בכיר מטעם ראש המטה הכללי של צבא ההגנה לישראל;
{{ח:תת|(7)}} נציג היועץ המשפטי לממשלה.

{{ח:סעיף|26טו2|תפקידי הצוות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הצוות יגבש תכנית רב־שנתית לתקופת ההסתגלות הראשונה הכוללת אמצעים שיקדמו את העמידה ביעדי הגיוס לשירות סדיר ולשירות לאומי–אזרחי שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 26טו|סעיף 26טו}}; לשם כך רשאי הצוות, בין השאר, להציע תיקוני חקיקה ולהמליץ על שימוש בתכניות קיימות שהן בתחומי האחריות של משרדי הממשלה, לרבות תכניות המעוגנות בהחלטות הממשלה, בהוראות תקנות כספים ומשק (תכ״מ) של החשב הכללי במשרד האוצר ובמבחני תמיכות.
{{ח:תת|(ב)}} הצוות יגיש את התכנית כאמור בסעיף קטן (א), לשר הביטחון ולשר הממונה, לא יאוחר מתום 120 ימים מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_318392.pdf|תיקון מס׳ 21}}; שר הביטחון יגבש הצעת החלטה, בהסכמת השר הממונה, בהתאם לתכנית שהוגשה לו כאמור ויביאה לאישור הממשלה לא יאוחר מ־40 ימים מיום שהוגשה לו התכנית; לא הגיע שר הביטחון להסכמה עם השר הממונה בעניין הצעת ההחלטה כאמור, בתוך 30 ימים מיום שהוגשה לו התכנית, יגיש שר הביטחון את הצעת ההחלטה לממשלה ויביא בדברי ההסבר להצעה את עמדת השר הממונה.
{{ח:תת|(ג)}} שישה חודשים לפני תום תקופת ההסתגלות הראשונה, ישלים הצוות את גיבושה של תכנית רב־שנתית לתקופת ההסתגלות השנייה; על התכנית הרב־שנתית כאמור יחולו הוראות סעיף קטן (א), בשינויים המחויבים, והיא תגובש בהתחשב, בין השאר, במידת העמידה ביעדי הגיוס בתקופת ההסתגלות הראשונה וביעילותם של האמצעים שננקטו בהתאם לתכנית הרב־שנתית שגובשה לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} הצוות יגיש את התכנית כאמור בסעיף קטן (ג) לשר הביטחון ולשר הממונה, לא יאוחר משישה חודשים לפני תום תקופת ההסתגלות הראשונה; שר הביטחון יגבש הצעת החלטה, בהסכמת השר הממונה, בהתאם לתכנית שהוגשה לו כאמור ויביאה לאישור הממשלה לא יאוחר מ־40 ימים מיום שהוגשה לו התכנית; לא הגיע שר הביטחון להסכמה עם השר הממונה בעניין הצעת ההחלטה כאמור, בתוך 30 ימים מיום שהוגשה לו התכנית, יגיש שר הביטחון את הצעת ההחלטה לממשלה ויביא בדברי ההסבר להצעה את עמדת השר הממונה.
{{ח:תת|(ה)}} הצוות יערוך מעקב מתמיד אחר יישום החלטות הממשלה שהתקבלו לפי {{ח:פנימי|סעיף 26טו|סעיף 26טו(ג)}} במהלך תקופת ההסתגלות הראשונה ותקופת ההסתגלות השנייה.
{{ח:תת|(ו)}} הצוות ידווח לשר הביטחון ולשר הממונה, אחת לשנה, על ביצוע הוראות סעיף זה ובכלל זה על אמצעי המעקב שננקטו.

{{ח:סעיף|26טז|הודעות בדבר מספר המתגייסים לשירות סדיר והמשרתים בשירות לאומי–אזרחי|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון יודיע לממשלה בתום כל שנת גיוס על מספר המתגייסים לשירות סדיר מקרב תלמידי הישיבות ובוגרי מוסדות החינוך החרדיים באותה שנת גיוס, ויפרסם על כך הודעה ברשומות לא יאוחר מ־5 ביולי.
{{ח:תת|(ב)}} השר הממונה יודיע לממשלה בתום כל שנת גיוס על מספר המשרתים בשירות לאומי–אזרחי שהחלו לשרת באותה שנת גיוס, ויפרסם על כך הודעה ברשומות לא יאוחר מ־5 ביולי.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מהוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב), עד 5 בינואר בכל שנה תימסר לממשלה הודעה כמפורט להלן, והממשלה תפרסם על כך הודעה ברשומות לא יאוחר מ־15 בינואר:
{{ח:תתת|(1)}} הודעת שר הביטחון על מספר המתגייסים לשירות סדיר, לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}, בששת החודשים הראשונים של שנת הגיוס;
{{ח:תתת|(2)}} הודעת השר הממונה על מספר המשרתים בשירות לאומי–אזרחי בששת החודשים הראשונים של שנת הגיוס.

{{ח:קטע3|פרק ג1 סימן ה|סימן ה׳: תקופת ההסתגלות השנייה|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}

{{ח:סעיף|26יז|תחולה – תקופת ההסתגלות השנייה|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ג1 סימן ה|סימן זה}} יחולו בתקופת ההסתגלות השנייה.

{{ח:סעיף|26יח|דחיית שירות למיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון, לבקשת מיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה, רשאי לדחות, בצו, את מועד התייצבותו של המבקש לשירות סדיר, אם מצא כי מתקיימים לגביו התנאים לדחיית שירות, וראה לנכון לעשות כן בהתחשב בצורכי הביטחון ובהיקף הכוחות הסדירים.
{{ח:תת|(ב)}} צו דחיית שירות לפי סעיף זה יינתן לתקופה שלא תעלה על שנה.
{{ח:תת|(ג)}} שר הביטחון רשאי במהלך תקופת ההסתגלות השנייה לחזור ולתת למיועד לשירות ביטחון כאמור בסעיף קטן (א) צו דחיית שירות לפי סעיף זה, עד הגיעו לגיל 21.
{{ח:תת|(ד)}} מלאו למיועד לשירות ביטחון 21 שנים במהלך שנת גיוס וביקש המיועד לשירות ביטחון לדחות את התייצבותו לשירות סדיר, רשאי שר הביטחון לדחות את מועד התייצבותו של המבקש עד תום שנת הגיוס, בכפוף להוראות סעיף קטן (א); לא ביקש המיועד לשירות ביטחון דלחות את מועד התייצבותו כאמור, יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ז|סעיף 26ז}}.
{{ח:תת|(ה)}} בוטל צו דחיית שירות לפי סעיף זה בשל אי־עמידה בתנאים לדחיית השירות או פקע תוקפו של צו דחיית שירות לפי סעיף זה ולא ביקש מיועד לשירות ביטחון להאריכו, יחולו על המיועד לשירות ביטחון להאריכו, יחולו על המיועד לשירות ביטחון הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}.

{{ח:סעיף|26יט|תחולת סעיפים בשים לב לעמידה ביעדי גיוס|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:ת}} מיועד לשירות ביטחון ששירותו נדחה בתקופת ההסתגלות הראשונה בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 26יא|סעיף 26יא}} וחלות עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26יא|סעיף קטן (ד)(2) של הסעיף האמור}}, בין שניתן לגביו צו דחיית שירות נוסף לפי {{ח:פנימי|סעיף 26יח|סעיף 26יח}} ובין שלא ניתן, ומלאו לו 21 שנים, יחולו עליו בשנת הגיוס שלאחר תום תקופת הצו האחרון לדחיית שירות שניתן לפי הסעיפים האמורים, הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הושגו יעדי גיוס באותה שנת גיוס – יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26כ|סעיף 26כ}};
{{ח:תת|(2)}} לא הושגו יעדי גיוס באותה שנת גיוס – יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ז|סעיף 26ז}} לעניין קריאה לשירות סדיר או הפניה לשירות לאומי–אזרחי, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 26כא|סעיף 26כא(ד)}} לגבי מועד הפעלת סמכויותיו של הפוקד.

{{ח:סעיף|26כ|הוראות לעניין עמידה ביעדי גיוס|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הושגו יעדי הגיוס שעליהם החליטה הממשלה בשנת גיוס מסוימת החל משנת הגיוס שתחילתה בחודש יולי 2019, רשאי שר הביטחון להמשיך ולדחות, בצו, את מועד התייצבותו לשירות סדיר של מיועד לשירות ביטחון שמתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 26יט|בסעיף 26יט רישה}}, באותה שנת גיוס, עד הגיעו לגיל 26, אף אם לא הושגו יעדי הגיוס בשנות הגיוס שלאחר אותה שנת גיוס, והכול במהלך תקופת ההסתגלות השנייה.
{{ח:תת|(ב)}} מיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה ששירותו נדחה לפי סעיף קטן (א), עד הגיעו לגיל 26, רשאי שר הביטחון לפטור אותו, בצו, מחובת שירות סדיר.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} בוטל צו דחיית שירות שניתן לפי סעיף זה בשל אי־עמידה בתנאים לדחיית שירות, יחולו על המיועד לשירות ביטחון הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}.
{{ח:תתת|(2)}} פקע תוקפו של צו דחיית שירות שניתן לפי סעיף זה, ולא ביקש המיועד לשירות ביטחון להאריכו, יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ז|סעיף 26ז}}.

{{ח:סעיף|26כא|הוראות לעניין אי־עמידה ביעדי גיוס|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא הושג יעד גיוס שנתי שעליו החליטה הממשלה בשנת גיוס מסוימת, החל משנת הגיוס שתחילתה בחודש יולי 2019, לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26כ|סעיף 26כ}} מתחילת אותה שנת גיוס ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} מי שמתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 26יט|בסעיף 26יט רישה}} באותה שנת גיוס ואילך, יחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26יט|סעיף 26יט(2)}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26כ|סעיף 26כ}} ימשיכו לחול על מי שמתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 26יט|בסעיף 26יט רישה}} בשנים שקדמו לאותה שנת גיוס וניתן לו צו דחיית שירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 26כ|סעיף 26כ}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא יפעיל הפוקד את סמכויותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 26ז|סעיף 26ז}} עד ליום 1 בינואר שלאחר תום שנת הגיוס שבה לא הושג יעד שנתי אלא לגבי מי שבאותה תקופה פקע תוקפו של צו דחיית שירות שניתן לו ולא ביקש להאריכו; התקופה האמורה בסעיף קטן זה לא תבוא במניין החודשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(ב)}}.

{{ח:סעיף|26כב|סמכויות שר הביטחון באין עמידה ביעדים|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26כא|סעיף 26כא}}, לבקשת מיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה שאינה ישיבה גבוהה ציונית, שפוקד רשאי לקרוא לו להתייצב לפי {{ח:פנימי|סעיף 26ז|סעיף 26ז}}, רשאי שר הביטחון לדחות, בצו, את מועד התייצבותו לשירות סדיר, אם מצא כי מתקיימים לגביו התנאים לדחיית שירות וראה לנכון לעשות כן בהתחשב בצורכי הביטחון ובהיקף הכוחות הסדירים.
{{ח:תת|(ב)}} צו דחיית שירות לפי סעיף זה יינתן לתקופה שלא תעלה על שנה.
{{ח:תת|(ג)}} שר הביטחון רשאי במהלך תקופת ההסתגלות השנייה לחזור ולתת למיועד לשירות ביטחון כאמור בסעיף קטן (א) צו דחיית שירות לפי סעיף זה, עד הגיעו לגיל 26.
{{ח:תת|(ד)}} שר הביטחון יחליט על מספר המיועדים לשירות ביטחון שיינתן להם צו דחיית שירות לפי סעיף זה בכל שנת גיוס, בשים לב ליעד השנתי הכולל לגיוס שקבעה הממשלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 26טו|סעיף 26טו}}.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} נדחה שירותו של מיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה לפי הוראות סעיף זה, מזמן לזמן, עד הגיעו לגיל 26, רשאי שר הביטחון לפטור אותו, בצו, מחובת שירות סדיר.
{{ח:תת|(ז)}} פקע תוקפו של צו דחיית שירות שניתן לפי סעיף זה בטרם הגיע המיועד לשירות ביטחון לגיל 26, ולא הוארך, יחולו על המיועד לשירות ביטחון הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26ז|סעיף 26ז}}, ואם בוטל צו דחיית השירות בשל אי־עמידה בתנאים לדחיית שירות – יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}.

{{ח:קטע3|פרק ג1 סימן ו|סימן ו׳: הוראות כלליות לעניין דחיית שירות|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|26כג|תנאים לדחיית שירות|תיקון: תשע״ד, תשע״ו, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא יינתן צו דחיית שירות לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}} אלא למיועד לשירות ביטחון שהוא תלמיד ישיבה שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לומד בישיבה לימודים תורניים, באופן סדיר, בהיקף שלא יפחת מ־45 שעות בשבוע, ובכולל – 40 שעות בשבוע, למעט בתקופות חופשה שקבע שר הביטחון;
{{ח:תתת|(2)}} הוא לא עוסק בכל עיסוק נוסף על לימודיו בישיבה; ואולם בתקופת ההסתגלות הראשונה, ובתקופת ההסתגלות השנייה – לגבי מי {{ח:פנימי|סעיף 26כ|שסעיף 26כ}} חל עליו, רשאי תלמיד ישיבה נשוי שמלאו לו 22 שנים, לעסוק בעיסוק נוסף על לימודיו בישיבה, ובלבד שלא יעסוק בעיסוק כאמור בשעות הלימודים בישיבה כאמור בפסקה (1); בפסקה זו, ”עיסוק“ – עבודה שמקובל לקבל בעבורה שכר, בין שהיא נעשית בשכר ובין שנעשית שלא בשכר, למעט הכשרה תעסוקתית מיועדת כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 26יג|בסעיף 26יג}}, ולרבות כל עיסוק אחר שקבע שר הביטחון;
{{ח:תתת|(3)}} הוא קיים את חובותיו לפי חוק זה, ובכלל זה התייצב לרישום ולבדיקה רפואית לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}};
{{ח:תתת|(4)}} הוא הצהיר, בתצהיר בכתב שניתן לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 15|סעיף 15 לפקודת הראיות}}, כי מתקיימים בו התנאים שבפסקאות (1) עד (3);
{{ח:תתת|(5)}} ראש הישיבה שבה הוא לומד אישר, בתצהיר בכתב שניתן לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 15|סעיף 15 לפקודת הראיות}}, כי מתקיים במיועד לשירות ביטחון התנאי שבפסקה (1) והתחייב כי אם יחדל להתקיים במיועד לשירות ביטחון התנאי האמור, יודיע על כך לפוקד בתוך 21 ימים;
{{ח:תתת|(6)}} תנאים מוקדמים נוספים שקבע שר הביטחון, באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} ביקש מיועד לשירות ביטחון לחזור ולקבל צו דחיית שירות לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}, יצרף מחדש לכל בקשה כאמור תצהירים והתחייבות כאמור בסעיף קטן (א)(4) ו־(5).

{{ח:סעיף|26כד|רשימת הישיבות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון יגבש את רשימת הישיבות לעניין {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}, בהתאם לאמות מידה שיקבע בתקנות; החלטת שר הביטחון בדבר הכללת ישיבה ברשימה תיעשה בהתחשב בהמלצת ועד הישיבות בארץ ישראל; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי למנוע מישיבה לפנות לשר הביטחון בבקשה להיכלל ברשימת הישיבות.
{{ח:תת|(ב)}} רשימת הישיבות תפורסם באתר האינטרנט של אגף כוח אדם בצבא הגנה לישראל ותופקד לעיון הציבור הפוקד את לשכות הגיוס האזוריות.
{{ח:תת|(ג)}} שר הביטחון רשאי להסיר ישיבה מרשימת הישיבות, לאחר שנתן לראש הישיבה הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו, אם מצא כי התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} שיעור מסוים מקרב תלמידי הישיבה שהם מיועדים לשירות ביטחון, אינו מתייצב לרישום ולבדיקה רפואית לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}; שר הביטחון יקבע את השיעור האמור;
{{ח:תתת|(2)}} ראש הישיבה אינו ממלא את חובותיו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 26כג|סעיף 26כג(א)(5)}};
{{ח:תתת|(3)}} חדל להתקיים בישיבה אחד מהתנאים בהתאם לאמות המידה שקבע שר הביטחון כאמור בסעיף קטן (א);
{{ח:תתת|(4)}} התקיימו נסיבות אחרות המצדיקות, לדעת שר הביטחון, את הסרתה מהרשימה.
{{ח:תת|(ד)}} שר הביטחון יקבע בתקנות הוראות לעניין תלמידי ישיבה שהוסרה מרשימת הישיבות ושעומדים בתנאים לדחיית שירות.

{{ח:סעיף|26כה|מניעת פגיעה במעמדה של יוצא צבא אישה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} לא ייפגע מעמדה ושילובה של יוצא צבא אישה בשירות ביטחון בשל שירותם של בוגרי ישיבות ומוסדות חינוך חרדיים בשירות ביטחון לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|26כו|שמירה על אורח חיים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} צבא הגנה לישראל יפעל לאפשר שמירה על אורח חייו של מי שהתגייס לשירות סדיר לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|26כז|תקנות – {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1}}|תיקון: תשע״ד, תשע״ו, תשע״ו־2}}
{{ח:ת}} שר הביטחון, באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, רשאי להתקין תקנות לביצוע הוראות {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}, ובכלל זה תקנות בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הדרכים והמועדים להגשת בקשות לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}};
{{ח:תת|(2)}} תנאים מקודמים להגשת בקשות לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}};
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(4)}} התנאים והכללים להכללה ברשימת הישיבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 26כד|סעיף 26כד}}.

{{ח:סעיף|26כח|דיווח לכנסת – {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1}}|תיקון: תשע״ד, תשע״ו, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אחת לשנה, לגבי שנת הגיוס שחלפה, בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר המתייצבים לשירות סדיר בכלל, ומספר המתייצבים כאמור מקרב בוגרי הישיבות ומוסדות החינוך החרדיים בפרט;
{{ח:תתת|(2)}} מספר צווי דחיית השירות וצווי הפטור משירות סדיר שניתנו לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}};
{{ח:תתת|(3)}} נתונים בעניינים המפורטים בפסקאות (1) ו־(2) בהשוואה לשנים קודמות;
{{ח:תתת|(3א)}} ביצוע הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26טו2|סעיף 26טו2}}, לרבות התכניות הרב־שנתיות שגיבש הצוות ואמצעי המעקב שננקטו לפי {{ח:פנימי|סעיף 26טו2|אותו סעיף}}, וכן החלטות הממשלה שהתקבלו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 26טו|סעיף 26טו(ג)}};
{{ח:תתת|(4)}} השפעת יישומן של הוראות {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}} על השירות בשירות ביטחון, לרבות בכל הנוגע למעמדן ולשילובן של נשים בשירות ביטחון; דיווח לפי פסקה זו יימסר גם לוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי של הכנסת;
{{ח:תתת|(5)}} מסלולי שירות המותאמים לשירותם של בוגרי ישיבות ומוסדות חינוך חרדיים, שנפתחו או הורחבו.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת החוץ והביטחון של הכנסת תקיים אחת לשנה דיון בדיווחים שהתקבלו לפי סעיף קטן (א), לשם מעקב על ביצוע ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|26כט|הוראות לעניין פקיעת תוקפו של {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|חוק שירות לאומי–אזרחי}}|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} פקע תוקפו של {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|חוק שירות לאומי–אזרחי}} לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי#סעיף 36|סעיף 36 לחוק האמור}}, לא יהיה רשאי עוד פוקד להפנות לשירות לאומי–אזרחי מיועד לשירות ביטחון שהפוקד קרא לו להתייצב לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: שירות מילואים {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״ח־4}}

{{ח:סעיף|27||תיקון: תשנ״ח, תשס״ח־4|אחר=[19]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|27א||תיקון: תשנ״ד, תשנ״ח, תשס״ח־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|28||תיקון: תשנ״ח, תשס״ג־2, תשס״ח־4|אחר=[20]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|29||תיקון: תשנ״ח, תשס״ב־4, תשס״ג־2, תשס״ח־4|אחר=[21]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|29א||תיקון: תשנ״ח, תשס״ח־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|29ב||תיקון: תשנ״ח, תשס״ב־3, תשס״ג־3, תשס״ד, תשס״ה, תשס״ו־2, תשס״ז־3, תשס״ח, תשס״ח־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|30||תיקון: תשמ״ט, תשנ״ח|אחר=[22]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|31||תיקון: תשס״ח־4|אחר=[23]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|32||תיקון: תשס״ח־4|אחר=[24]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|33||תיקון: תשס״ח־4|אחר=[25]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|33א||תיקון: תשנ״ח, תשס״ח־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|33ב||תיקון: תשס״ב, תשס״ג, תשס״ו־3, תשס״ו־5, תשס״ח־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|33ג||תיקון: תשס״ב, תשס״ג, תשס״ו־3, תשס״ו־5, תשס״ח־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|33ד||תיקון: תשס״ב, תשס״ג, תשס״ו־5, תשס״ח־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|34||תיקון: תשנ״ח, תשס״ח־4|אחר=[26]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|35|תחולת {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|החוק הצבאי}}|תיקון: תשמ״ט, תשס״ח־4|אחר=[27]}}
{{ח:תת|(א)}} יוצא־צבא החייב להתייצב לשירות סדיר, רואים אותו, לענין {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|חוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, כמי שנמנה עם הכוחות הסדירים של צבא־הגנה לישראל מן הזמן שנקבע בצו להתייצבות; לא התייצב, ללא צידוק מספיק, רואים אותו כאילו באותו זמן עזב את השירות שלא ברשות.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|36|סמכות לפטור משירות ולדחות שירות|תיקון: תשס״ז־5|אחר=[28]}}
{{ח:ת}} שר הבטחון רשאי בצו, אם ראה לעשות כן מטעמים הקשורים בהיקף הכוחות הסדירים או כוחות המילואים של צבא־הגנה לישראל, או מטעמים הקשורים בצרכי החינוך, ההתיישבות הבטחונית או המשק הלאומי, או מטעמי משפחה או מטעמים אחרים –
{{ח:תת|(1)}} לפטור יוצא־צבא או מיועד לשירות ביטחון שאינו יוצא־צבא מחובת שירות סדיר, או להפחית את תקופת שירותו;
{{ח:תת|(2)}} לפטור יוצא־צבא מחובת שירות מילואים לתקופה מסויימת או לחלוטין;
{{ח:תת|(3)}} לפי בקשת יוצא־צבא או מיועד לשירות בטחון שאינו יוצא־צבא, לדחות בצו, לתקופה שיקבע בו, את מועד ההתייצבות שנקבע לאותו אדם לפי חוק זה לרישום, לבדיקה רפואית או לשירות בטחון או להמשך שירות זה אם כבר החל בשירות.

{{ח:סעיף|36א|פטור משירות מחמת גיל|תיקון: תשס״ח־4, תש״ע־2, תשפ״ד, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} יוצא צבא שאינו קצין ושמלאו לו ארבעים שנים יהיה פטור מחובת שירות ביטחון.
{{ח:תת|(ב)}} יוצא צבא שהוא קצין ושמלאו לו ארבעים וחמש שנים יהיה פטור מחובת שירות ביטחון.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) שר הביטחון רשאי לקבוע, בצו, באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, מקצועות או תפקידים שיוצא צבא הנמנה עמם יהיה זכאי לפטור מחובת שירות ביטחון רק אם מלאו לו ארבעים ותשע שנים; ואולם אם מלאו לו ארבעים שנים או ארבעים וחמש שנים, לפי העניין, לא ייקרא לשירות מילואים אלא בתפקידו או במקצועו; צו כאמור יינתן לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים, וניתן להאריכו לתקופות נוספות שלא יעלו על שלוש שנים בכל פעם.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו שירות ביטחון (קביעת מקצועות ותפקידים לעניין פטור משירות ביטחון מחמת גיל) (הוראת שעה) (מס' 2)|צו שירות ביטחון (קביעת מקצועות ותפקידים לעניין פטור משירות ביטחון מחמת גיל) (הוראת שעה) (מס׳ 2), התשפ״ד–2024}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} לעניין סעיף זה, יראו יוצא צבא כמי שמלאו לו ארבעים שנים, ארבעים וחמש שנים או ארבעים ותשע שנים, לפי העניין, בתום השנה הקלנדרית שבה הגיע לגיל האמור.

{{ח:סעיף|36א1|העלאת גיל הפטור – חרבות ברזל|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 36א|בסעיף 36א}}, בתקופה שמיום כ״א באדר א׳ התשפ״ד (1 במרץ 2024) ועד יום כ״ד בסיוון התשפ״ד (30 ביוני 2024) (להלן – תקופת העלאת גיל הפטור), יקראו את {{ח:פנימי|סעיף 36א|סעיף 36א}} בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בסעיף קטן (א), במקום ”ארבעים“ יבוא ”ארבעים ואחת“;
{{ח:תתת|(2)}} בסעיף קטן (ב), במקום ”ארבעים וחמש“ יבוא ”ארבעים ושש“;
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף קטן (ג), במקום ”ארבעים ותשע שנים; ואולם אם מלאו לו ארבעים שנים או ארבעים וחמש שנים“ יבוא ”חמישים שנים; ואולם אם מלאו לו ארבעים ואחת שנים או ארבעים ושש שנים“;
{{ח:תתת|(4)}} בסעיף קטן (ד), במקום ”ארבעים שנים, ארבעים וחמש שנים או ארבעים ותשע שנים“ יבוא ”ארבעים ואחת שנים, ארבעים ושש שנים או חמישים שנים“.
{{ח:תת|(ב)}} קריאה לשירות מילואים לפי סעיף קטן (א), תיעשה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|חוק שירות המילואים}}; הקריאה לשירות מילואים כאמור תהיה רק לתפקידים במערך הלוחם, אלא אם כן יחולו נסיבות חירום שבשלהן ביטחון המדינה מחייב גם את קריאתו של מי שלא משרת במערך הלוחם.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|בחוק שירות המילואים}}, חייל מילואים שביצע שירות מילואים לפי סעיף זה זכאי לתגמול מיוחד מהיום הראשון ועד ליום ה־31 לשירותו שבוצע בתקופה שמיום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024) עד יום כ״ד בסיוון התשפ״ד (30 ביוני 2024), נוסף על תגמולים אחרים שהוא זכאי להם.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 19|סעיף 19(ה) לחוק שירות המילואים}} לא יחולו על חייל מילואים שביצע שירות מילואים לפי סעיף זה, לעניין התגמול הנוסף שהוא זכאי לו.
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף קטן זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תגמול מיוחד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 18|בסעיף 18 לחוק שירות המילואים}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תגמול נוסף“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 19|בסעיף 19 לחוק שירות המילואים}}.
{{ח:תת|(ד)}} שר הביטחון ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, בתחילת כל חודש לגבי החודש שקדם למועד הדיווח, החל מיום כ״ב באדר ב׳ התשפ״ד (1 באפריל 2024), על עניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר חיילי המילואים שנקראו לשירות על פי הוראות סעיף קטן (א)(1) ו־(2), בפילוח לפי חילות, מערכים ומקצועות;
{{ח:תתת|(2)}} מספר חיילי המילואים שנקראו לשירות לפי סעיף קטן (א)(3), בפילוח לפי מקצועות ותפקידים;
{{ח:תתת|(3)}} מספר צווי הפטור משירות מילואים שנתן שר הביטחון מטעמים הקשורים בהיקף כוחות המילואים, לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}, למשרתי מילואים שלא הגיעו לגיל הפטור, ומתוכם – מספר המשרתים בתפקידי לחימה; דיווח ראשון לעניין פסקה זו יימסר לגבי מספר צווי הפטור כאמור שניתנו מיום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014) ועד למועד הדיווח;
{{ח:תתת|(4)}} החלופות שנבחנו להפחתת הנטל על חיילי המילואים והצעדים שננקטו;
{{ח:תתת|(5)}} מספר חיילי המילואים שקיבלו פנייה לחזרה לשירות מילואים, לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}}, ומתוכם – מספר חיילי המילואים שחזרו לשירות בפועל;
{{ח:תתת|(6)}} מספר חיילי המילואים במערך הלוחם שלא ביצעו שירות מילואים בשל פעולות האיבה או פעולות המלחמה; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”פעולות האיבה או פעולות המלחמה“ – פעולות האיבה או פעולות המלחמה, שאירעו בתקופה שמיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) עד תום תקופת תוקפה של ההכרזה על מצב מיוחד בעורף כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}}, מאותו יום או עד תום הפעולות הצבאיות המשמעותיות, לפי המאוחר;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הפעולות הצבאיות המשמעותיות“ – הפעולות הצבאיות המשמעותיות שעליהן החליטה ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 40|סעיף 40 לחוק־יסוד: הממשלה}}, והודיעה לגביהן לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת ביום כ״ג בתשרי התשפ״ד (8 באוקטובר 2023).

{{ח:סעיף|37|תנאים לדחיית שירות|תיקון: תשע״ד|אחר=[29]}}
{{ח:תת|(א)}} דחיית שירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36(3)}} יכול שתהיה בתנאי או ללא תנאי; היתה הדחיה בתנאי, חייב מי שצו הדחיה חל עליו לקיים את התנאי, ואם עקב שינוי הנסיבות אין עוד בידו לקיימו, חייב הוא להתייצב, תוך שבעה ימים מהיום שבו חל השינוי, לפני הפוקד או לפני מי שהפוקד הסמיכו לכך ולהודיע לו על הנסיבות שבגללן אין עוד בידו לקיים את התנאי.
{{ח:תת|(ב)}} הפוקד או מי שהוא הסמיכו לכך יתן למי שצו הדחיה חל עליו, לפי דרישתו. תעודה המעידה על התייצבותו כאמור; כל עוד לא בוטל הצו תשמש התעודה הצדק לאי־קיום התנאי.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו גם לגבי צו דחיית שירות שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 22ב|סעיף 22ב}} או {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|38|ביטול צו לפטור משירות או לדחיית שירות|תיקון: תשמ״ט, תשע״ד|אחר=[29א]}}
{{ח:תת|(א)}} נתן שר הבטחון צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}, {{ח:פנימי|סעיף 22ב|סעיף 22ב}} או {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1}}, רשאי הוא לבטל את הצו בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא נתבקש בכתב לעשות כן מאת מי שהצו חל עליו;
{{ח:תתת|(2)}} הצו ניתן בשל טעות, בפרט חשוב, של מי שהוסמך לתיתו;
{{ח:תתת|(3)}} הטעמים שבגללם ניתן הצו אינם קיימים עוד;
{{ח:תתת|(4)}} לא קויים תנאי מן התנאים שנקבעו בצו דחיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} ביטול לפי סעיף קטן (א) יהיה בצו.
{{ח:תת|(ג)}} שר הבטחון לא ישתמש בסמכותו לפי סעיף קטן (א)(2) עד (4) אלא לאחר שניתנה למי שהצו חל עליו הזדמנות לטעון נגד הביטול.
{{ח:תת|(ד)}} מי שחל עליו צו דחיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36(3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 22ב|סעיף 22ב}} או {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1}} ולא נקרא להתייצב במועד אחר לרישום, לבדיקה רפואית, לשירות בטחון או להמשך השירות, חייב להתייצב למילוי חובתו בתום תקופת הדחיה, אולם שירותו יתחיל במועד שהורה לו הפוקד בצו; ואם בוטל הצו מכוח סעיף קטן (א) חייב הוא להתייצב למילוי החובה במועד שנקבע לכך בהודעה על ביטול הצו, ואם לא נקבע המועד – תוך ארבעה עשר ימים מהיום שבו הגיע צו הביטול לידיעתו.

{{ח:סעיף|39|פטור משירות על פי דין|תיקון: תשמ״ט|אחר=[30]}}
{{ח:תת|(א)}} אם לילד ואשה הרה יהיו פטורות מחובת שירות בטחון משהודיעו על כך; אופן ההודעה והראיות שיצורפו אליה ייקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} אשה נשואה פטורה מחובת שירות סדיר.
{{ח:תת|(ג)}} יוצא־צבא, אשה, שהוכיחה באופן שנקבע בתקנות לרשות שנקבעה על פיהן, כי טעמים שבמצפון או טעמים שבהווי משפחתי דתי מונעים אותה מלשרת בשירות בטחון, פטורה מחובת אותו שירות.
{{ח:תת|(ד)}} יוצא־צבא, אשה, הרואה עצמה נפגעת על ידי החלטה של רשות כאמור בסעיף קטן (ג) רשאית, בתנאים ובדרך שייקבעו בתקנות, לערור עליה לפני ועדת ערר שימנה שר הבטחון.
{{ח:תת|(ה)}} ועדת הערר לא תהא קשורה בסדרי דין ובדיני הראיות אלא תפעל בדרך שתראה מועילה ביותר לבירור השאלות העומדות להחלטתה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות בטחון (פטור נשים משירות בטחון מטעמים שבמצפון או שבהווי משפחתי דתי)|תקנות שירות בטחון (פטור נשים משירות בטחון מטעמים שבמצפון או שבהווי משפחתי דתי), תשל״ח–1978}}.}}

{{ח:סעיף|40|פטור מטעמי הכרה דתית|תיקון: תשע״ב־4|אחר=[30א]}}
{{ח:תת|(א)}} מיועדת לשירות בטחון שהצהירה בכתב לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 15|סעיף 15 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, בפני שופט או דיין בבית דין רבני, שלושה אלה:
{{ח:תתת|(1)}} טעמים שבהכרה דתית מונעים אותה מלשרת בשירות בטחון;
{{ח:תתת|(2)}} היא שומרת על כשרות בבית ומחוצה לו;
{{ח:תתת|(3)}} היא אינה נוסעת בשבת –
{{ח:תת}} תהא פטורה מחובת שירות בטחון לאחר שתמסור את התצהיר, באופן ובמועד שייקבעו בתקנות, לפוקד שהוסמך לכך.
{{ח:תת|(ב)}} חדל להתקיים לגבי מיועדת לשירות ביטחון תנאי מהתנאים שלגביהם הצהירה כאמור בסעיף קטן (א), במהלך 24 החודשים שלאחר מסירת התצהיר או במהלך תקופת הקריאה להתייצבות לשירות סדיר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20}}, לפי המאוחר, תודיע על כך מיד לפוקד.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות בטחון (פטור נשים משירות בטחון מטעמים שבהכרה דתית)|תקנות שירות בטחון (פטור נשים משירות בטחון מטעמים שבהכרה דתית), תשל״ח–1978}}.}}

{{ח:סעיף|40א||תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|40ב||תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|40ג||תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|40ד||תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|40ה||תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|40ו||תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|41|ביטול פטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40(א)}}|תיקון: תשע״ב־4|אחר=[32א]}}
{{ח:תת|(א)}} מסרה מיועדת לשירות ביטחון הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40(ב)}} או הורשעה מיועדת לשירות בטחון בפסק דין סופי של בית משפט על עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}} או על עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 239|סעיף 239 לחוק העונשין, תשל״ז–1977}}, בשל תצהיר לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40(א)}} – בטל מעיקרו הפטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הזמן שעבר מיום הפטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40(א)}} עד למועד מסירת הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40(ב)}} או עד ליום ההרשעה כאמור בסעיף קטן (א) לא יובא במנין התקופות {{ח:פנימי|סעיף 20|שבסעיף 20}}.

{{ח:סעיף|42|עיון חוזר|אחר=[32]}}
{{ח:תת|(א)}} היה לפוקד יסוד סביר להניח, כי פטור או דחייה או קביעת אי־כושר כלשהי לגבי אדם פלוני היו תוצאה של מסירת ידיעות כוזבות או של מעשי מרמה או הטעיה אחרים, הן של אותו אדם והן של אחר, רשאי הוא להורות על עיון חוזר בדבר בידי מי שמוסמך לכך, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} המקיים עיון חוזר יתן לנוגע בדבר הזדמנות להשמיע את דבריו, ואם שוכנע כי הפטור או הדחייה או קביעת אי־הכושר היו תוצאה ממסירת ידיעות או ממעשים כאמור, רשאי הוא לבטלם לפי חומר הראיות שלפניו.
{{ח:תת|(ג)}} לענין מילוי חובה לפי חוק זה, תקפה של החלטת ביטול בעיון חוזר היא למפרע מיום מתן הפטור או הדחייה או הקביעה הקודמת של אי־הכושר, והנוגע בדבר יקיים את הוראות חוק זה וכל תקנה, צו או הוראה אחרת שניתנו לפיו כאילו לא ניתנו הפטור או הדחייה או לא נקבע אי־כשרו לשירות בטחון, לפי הענין, ולא יבוא במנין התקופות {{ח:פנימי|סעיף 20|שבסעיף 20}} הזמן שעבר ממתן הפטור או הדחייה או מן הקביעה הקודמת עד לביטולם, לפי הענין.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה אינן גורעות לא מאחריותו הפלילית של אדם ולא מסמכויות אחרות, הן לפי חוק זה והן לפי כל דין אחר.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על פטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40}}.

{{ח:סעיף|43|יציאה לחוץ לארץ|תיקון: תשמ״ט, תשנ״א, תש״ס־3, תשס״ח־4, תשע״ד|אחר=[31]}}
{{ח:תת|(א)}} מיועד לשירות בטחון ויוצא־צבא הנמנה עם הכוחות הסדירים של צבא־הגנה לישראל וכן מי שניתן לו צו דחיית שירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}, לפי {{ח:פנימי|סעיף 22ב|סעיף 22ב}} או לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1}} והצו עומד בתוקפו, לא יצאו לחוץ לארץ אלא לפי היתר מאת שר הבטחון.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב1)}} היתר לפי סעיפים קטנים (א) ו־(ב) יכול שיהיה מותנה בתנאים, לרבות תנאי בדבר מועד חזרתו של מקבל ההיתר מחוץ לישראל, כפי שייקבע בהיתר, ויראו הפרת תנאי מתנאי ההיתר כאי מילוי חובה לפי חוק זה, לענין {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}}.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} שר הבטחון לאחר התייעצות עם שר החוץ רשאי לקבוע בתקנות מדינות שכניסת יוצאי צבא הנימנים עם כוחות המילואים לאותן המדינות תהיה אסורה, מוגבלת או מותנית בתנאים, ויראו הפרת הוראות אלו כאי מילוי חובה לפי חוק זה, לענין {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}}.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|43א||תיקון: תשנ״א, תש״ס־3, תשס״ח־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|43ב||תיקון: תשנ״א, תשס״ח־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|44|דרישת ידיעות|אחר=[33]}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון רשאי, בתקנות, לחייב בני אדם מסוגים שנקבעו בהן למסור לפוקד לפי דרישתו פרטים שנקבעו בתקנות, ככל שהם ידועים להם, בנוגע לאדם המיועד לשירות בטחון או שהוא יוצא־צבא שנמצא כשר לשירות, או בנוגע לסוג בני אדם כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} דרישה לפי סעיף קטן (א) למסור פרטים רפואיים לא תינתן אלא לרופא מורשה, לא תתייחס אלא לפרטים הדרושים לקביעת כושר לשירות, ולא תטיל חובה למסור פרטים כאמור אלא לפוקד שהוא חייל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, שהוא רופא מורשה.
{{ח:תת|(ג)}} לא תידרש לפי סעיף זה מסירת פרטים על מחלת נפש אלא אם כן המחלה נקבעה בתקנות שהתקין שר הבטחון בהתייעצות עם שר הבריאות.
{{ח:תת|(ד)}} מי שהגיעה אליו לפי סעיף זה ידיעה בדבר מחלה, חייב לשמרה בסוד ולא לגלותה אלא במידה שיש בכך צורך לשם ביצוע חוק זה והתקנות לפיו, או אם הורשה לכך מאת בית משפט או מאת בית דין צבאי או מכוח החובה לענות על שאלות שמציג לו מי שמוסמך לערוך חקירות על ביצוע עבירות.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש#סעיף 42|סעיף 28 לחוק לטיפול בחולי נפש, התשט״ו–1955}}, לא יחול על מי שחייב למסור ידיעות לפי סעיף קטן (א).
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות ביטחון (מסירת פרטים על מחלות נפש)|תקנות שירות ביטחון (מסירת פרטים על מחלות נפש), התשנ״ט–1999}}.}}

{{ח:סעיף|44א|חסיון של נתון אישי צבאי|תיקון: תשנ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא ידרוש אדם ולא יעשה שימוש בכל נתון אישי צבאי, אלא אם כן הורשה לכך בחוק, בתקנות לפי חוק זה או בפקודות הצבא, ובלבד שהדרישה או השימוש ייעשו למטרה שלשמה הורשה.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבטחון יקבע הוראות לענין מסירתו של מידע רפואי שבידי צבא הגנה לישראל, שאינו נתון אישי צבאי, ובלבד שאין איסור למסרו על פי דין.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דרישה“ – לרבות פניה, שמטרתה קבלת נתון אישי צבאי, על מנת לעשות בו שימוש לצרכי הפונה או אדם אחר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נתון אישי צבאי“ – הסימול המספרי המציין את מידת התאמתו של אדם לשירות הצבאי, או מסמך צבאי הקובע כושר לשירות צבאי או את מידת ההתאמה לשירות, וכן כל נתון אחר ששר הבטחון קבע בצו לענין זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקודות הצבא“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}.

{{ח:סעיף|45|חובת שירות בטחון של השוהה בארץ ללא רשיון|אחר=[34]}}
{{ח:תת|(א)}} שהה אדם בישראל על פי רשיון לישיבת מעבר, לישיבת ביקור או לישיבת ארעי כאמור {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|בחוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}}, ונשאר בישראל ששה חדשים לפחות לאחר שפקע תקפו של הרשיון בלי שחודש, רשאי פוקד להתרות בו בכתב כי אם לא ישיג רשיון לישיבה כאמור תוך שלושה חדשים מיום מסירת ההתראה לידיו, יראו, לענין שירות בטחון, את שהותו בישראל כישיבת קבע; עברו שלושה חדשים ולא הושג הרשיון, יראו, לענין חוק זה, מאותו יום ואילך את שהותו של האדם בישראל כישיבת קבע, וינהגו בו, לענין חוק זה, כאילו הגיע ארצה כעולה ביום האמור.
{{ח:תת|(ב)}} מסירתה של התראה לפי סעיף זה תהיה מסירה כדין, אף אם נמסרה לבן־משפחה של הנוגע בדבר הגר אתו ושמלאו לו שמונה עשרה שנים או אם נשלחה לנוגע בדבר בדואר רשום לפי מענו הרגיל או מענו האחרון.
{{ח:תת|(ג)}} בחישוב כל תקופה לפי סעיף זה לא יבואו במנין –
{{ח:תתת|(1)}} כל תקופה שבה היה הנוגע בדבר במאסר או במעצר לפי כל דין, או שהיה משוחרר ממאסר או ממעצר בערבות על פי כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} התקופה שבין הגשת הבקשה של הנוגע בדבר להיתר יציאה לפי כל דין לבין היום שבו הודיעו לו כדין על מתן ההיתר; הוראה זו לא תחול על איסור יציאה שהטיל בית משפט או בית דין מוסמך בתובענה אזרחית, או שהטיל ראש ההוצאה לפועל בביצוע פסק דין או החלטה אחרת שניתנו בתובענה אזרחית.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: עבירות וסדרי דין}}

{{ח:סעיף|46|עונשין|תיקון: תשנ״א, תשנ״ה־2, תשס״ח־4|אחר=[35(א) ו־(ב)]}}
{{ח:תת|(א)}} מי שעשה אחת מאלה, דינו – מאסר שנתיים:
{{ח:תתת|(1)}} לא מילא חובה המוטלת עליו בחוק זה או לפיו;
{{ח:תתת|(2)}} מסר ביודעין לרשות הפועלת לפי חוק זה ידיעה כוזבת בפרט שהוא חייב למסור לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} השיג צו של פטור משירות או של דחיית שירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}, פטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40}}, היתר יציאה לחוץ לארץ, תעודה או רישום לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}} או כל הקלה אחרת הניתנת לפי חוק זה, הכל על ידי כך שמסר ביודעין לרשות הפועלת לפי חוק זה ידיעה כוזבת בפרט חשוב;
{{ח:תתת|(4)}} עבר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}}.
{{ח:תת|(ב)}} מי שעשה אחת מאלה, דינו – מאסר חמש שנים:
{{ח:תתת|(1)}} עשה אחד הדברים המפורטים בסעיף קטן (א), בכוונה להשתמט משירות בטחון;
{{ח:תתת|(2)}} חיבל או הטיל מום בגופו, או הניח לאדם אחר לחבל או להטיל בו מום, בכוונה לפגוע על ידי כך בכשרו הרפואי לשירות בטחון.
{{ח:תת|(ג)}} העובר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 44א|סעיף 44א}}, דינו – כפל הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף|47|עבירת חוץ|אחר=[35(ג)]}}
{{ח:ת}} בתי המשפט בישראל מוסמכים לשפוט את מי שעבר בחוץ לארץ עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}}.

{{ח:סעיף|48|חובת הראיה|אחר=[36]}}
{{ח:ת}} במשפט פלילי על אי מילוי חובת התייצבות לפי חוק זה –
{{ח:תת|(1)}} הראיה על הנאשם, כי בזמן הנועד לקיום חובת ההתייצבות לא היה תושב קבוע ולא היה בגיל שבו הוא חייב בקיום החובה האמורה; אולם בית המשפט רשאי, אם ראה צורך בכך לשם עשיית צדק, להטיל את חובת הראיה בענינים האמורים על התובע;
{{ח:תת|(2)}} בכפוף לאמור בפסקה (1) אין על התובע להוכיח אלא שהנאשם חייב באותה חובה, ואם הוכיח זאת – על הנאשם הראיה שמילא אותה חובה.

{{ח:סעיף|49|תקפו של צו|אחר=[37]}}
{{ח:ת}} ניתן צו לפי חוק זה המטיל על אדם למלא חובה בזמן שנקבע בצו, והוא לא מילא את החובה באותו זמן, יעמוד הצו בתקפו לגבי אותו אדם עד שהוא ימלא את החובה; האמור בזה אינו גורע מאחריותו הפלילית של אדם על אי־מילוי חובה בזמן שנקבע בצו, וחיובו בדין על אי־מילוי חובה המוטלת עליו אינו פוטר אותו מאותה חובה.

{{ח:קטע2|פרק ו1|פרק ו׳1: פיקוח|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|49א|הסמכת מפקחים|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לשם פיקוח על הוראות חוק זה, רשאי שר הביטחון להסמיך, מבין עובדי משרדו או מבין עובדי המדינה שאינם עובדי משרדו – בהסכמת השר הנוגע בדבר, מפקחים שיהיו נתונות להם הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 49ב|סעיף 49ב}}, כולן או חלקן.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוסמך מפקח, אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי, לדעת השר, לשמש מפקח;
{{ח:תתת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}}, כפי שהורה השר;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, כפי שהורה השר.

{{ח:סעיף|49ב|סמכויות מפקח|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לשם פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה, רשאי מפקח –
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מכל אדם הרשום כתלמיד בישיבה או נמנה עם סגל הישיבה למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
{{ח:תתת|(2)}} לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כי מידע או מסמך שיש בהם כדי להבטיח את ביצוע הוראות חוק זה; בפסקה זו, ”מסמך“ – לרבות פלט, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תתת|(3)}} להיכנס לישיבה, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים, אלא על פי צו של בית משפט.
{{ח:תת|(ב)}} מצא מפקח כי מיועד לשירות ביטחון שהצהיר כי הוא לומד בישיבה אינו נוכח בה, יודיע על כך לפוקד או לאדם מטעמו.
{{ח:תת|(ג)}} מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי סעיף זה, אלא בעת מילוי תפקידו, כשהוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו ויש בידו תעודה החתומה בידי שר הביטחון, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו שאותה יציג על פי דרישה.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:פנימי|פרק ו1|בפרק זה}}, ”ישיבה“ – ישיבת הסדר, ישיבה גבוהה ציונית או ישיבה, כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 22א|בסעיפים 22א}}, {{ח:פנימי|סעיף 22ב|22ב}} {{ח:פנימי|סעיף 26ב|או 26ב}}, בהתאמה.

{{ח:סעיף|49ג|הסמכת בודקים|תיקון: תשע״ד, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 49א|סעיף 49א}}, שר הביטחון רשאי להסמיך בודקים, אף אם אינם עובדי המדינה, בסמכויות המפורטות בסעיף קטן (ב), ובלבד שלא יוסמך בודק כאמור, אלא אם כן התקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי, לדעת השר, לשמש בודק;
{{ח:תתת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי סעיף זה, כפי שהורה השר;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, כפי שהורה השר.
{{ח:תת|(ב)}} לשם עריכת רישום נוכחות של מיועדים לשירות ביטחון שהם תלמידי ישיבה או של משרתים בשירות משולב כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 22א|בסעיף 22א}}, רשאי בודק –
{{ח:תתת|(1)}} להיכנס לחדרי לימוד בישיבה;
{{ח:תתת|(2)}} לדרוש מכל אדם הרשום כתלמיד ישיבה או נמנה עם סגל הישיבה הנמצא בחדרי לימוד בישיבה למסור לו את שמו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו.
{{ח:תת|(ג)}} בודק לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי סעיף זה, אלא בעת מילוי תפקידו כבודק וכשהוא עונד תג גלוי המזהה אותו כבודק.

{{ח:סעיף|49ד|העברת מידע לבודק|תיקון: תשע״ד, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} לשם עריכת רישום נוכחות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 49ג|בסעיף 49ג}}, רשאי שר הביטחון או מי שהוא הסמיך לכך להעביר לבודק את שמו הפרטי, שם משפחתו ומספר זהותו של תלמיד ישיבה שניתן לו צו דחיית שירות, ואת שם הישיבה שבה הוא לומד; מידע כאמור יועבר רק לתכלית זו ובמידה שנדרש.
{{ח:תת|(ב)}} לא יועבר מידע לפי הוראות סעיף קטן (א) ולא ייעשה בו שימוש אלא בהתאם לנהלים שייקבעו במשרד הביטחון לעניין העברת המידע באופן מאובטח, שמירת המידע והבטחת מחיקתו; נהלים כאמור ייקבעו בהסכמת ראש הרשות להגנת הפרטיות; בסעיף קטן זה, ”ראש הרשות להגנת הפרטיות“ – ראש הרשות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}} ({{ח:פנימי|פרק ו1|בפרק זה}} – חוק הגנת הפרטיות).
{{ח:תת|(ג)}} בודק ישמור בסוד מידע שהועבר אליו לפי סעיף זה, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לפי הוראות סעיף זה או כל דין אחר, או לפי צו של בית משפט.

{{ח:סעיף|49ה|חובות דיווח של ראש ישיבה|תיקון: תשע״ד, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} ראש ישיבה ידווח לשר הביטחון, בתנאים ובמועדים שקבע השר, ככל שלא נקבעו בחוק זה, בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סדרי הלימוד בישיבה ושעות הלימוד השבועיות הקבועות שבהן מקיימים התלמידים את חובותיהם לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} ימי חופשה, חג או היעדרות מותרת אחרת, שבהם לא מתקיימים לימודים בישיבה, והכול בהתאם לתנאים המותרים לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} הוספה או גריעה מרשימת תלמידי הישיבה שחלות עליהם הוראות {{ח:פנימי|סעיף 22א|סעיף 22א}} {{ח:פנימי|סעיף 22ב|או 22ב}} או {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר הביטחון רשאי לקבוע חובות דיווח נוספות שיחולו על ישיבות או על ראשי ישיבות, הנחוצות לדעתו לשם פיקוח על התקיימות התנאים לדחיית שירות של תלמידי ישיבות, ובלבד שחובות דיווח בעניין מידע אישי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות}}, ייקבעו בהסכמת שר המשפטים.

{{ח:סעיף|49ו|מסירת מידע|תיקון: תשע״ד, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} משרד החינוך ימסור למשרד הביטחון ולצבא הגנה לישראל, לפי דרישתם, נתונים שיש בידיו בדבר נוכחותם, בישיבה של תלמידי ישיבה, הדרושים למשרד הביטחון ולצבא הגנה לישראל לשם פיקוח על קיום הוראות חוק זה הנוגעות לתלמידי ישיבה או לישיבות; לשם כך, ימסרו משרד הביטחון וצבא הגנה לישראל למשרד החינוך, לפי דרישתו, את רשימת תלמידי הישיבה שקיבלו צו דחיית שירות לפי חוק זה או משרתים בשירות משולב כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 22א|בסעיף 22א}}; מידע כאמור בסעיף קטן זה יימסר רק לתכלית האמורה ובמידה שנדרש.
{{ח:תת|(ב)}} משרד החינוך ומשרד הביטחון יעבירו ביניהם נתונים על הלימודים בישיבות, לרבות נתונים על ביקורות שנערכו בישיבות לשם פיקוח, ובלבד שהנתונים לא יכללו מידע אישי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות}}.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי למנוע מסירת מידע לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#פרק ד|פרק ד׳ לחוק הגנת הפרטיות}}.

{{ח:סעיף|49ז|הסתמכות על מידע ממשרד החינוך|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} לשם פיקוח על הוראות חוק זה הנוגעות לתלמידי ישיבה או לישיבות, רשאי שר הביטחון להסתמך על מידע שנמסר לו ממשרד החינוך כאמור בסעיף זה.

{{ח:סעיף|49ח|דיווח לכנסת – {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1}}|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} שר הביטחון ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אחת לשנה, על פיקוח שנעשה לפי {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק זה}}.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: דרכי ביצוע}}

{{ח:סעיף|50|פוקדים|אחר=[39]}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון רשאי למנות פוקדים לענין חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} מינויו של פוקד יכול להיות כללי או מסוייג.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על מינויו של פוקד תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|51|ועדות רפואיות|אחר=[40]}}
{{ח:ת}} אופן הרכבתן של ועדה רפואית ושל ועדה רפואית עליונה וכן סדרי עבודתן ייקבעו בתקנות.

{{ח:סעיף|52|סמכויות עזר|אחר=[41]}}
{{ח:תת|(א)}} פוקד רשאי לאשר בתעודה בחתימת ידו כי אדם פלוני חייב במילוי חובה לפי חוק זה וכי לא קיים חובה זו בזמן שנקבע לקיומה; כל שוטר שבידו תעודה כאמור רשאי לעצור את האדם ולהחזיקו במעצר עד שיובא ללשכת הגיוס או למקום אחר הנועד להתייצבותו ועד שימלא את החובה המוטלת עליו, ובלבד שתקופת המעצר לפי סעיף זה לא תעלה על 48 שעות.
{{ח:תת|(ב)}} לענין {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 28|סעיף 28(ב) לחוק ועדות חקירה, התשכ״ט–1969}}, יהיו לפוקד, לועדה רפואית ולועדה רפואית עליונה, לרשות שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(ג)}}, לועדת ערר שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(ד)}} ולועדה מייעצת שנתמנתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53}}, בנוסף לסמכויותיהם האחרות לפי חוק זה או על פיו, כל הסמכויות לאסוף ראיות לשם הפעלת סמכויותיהם.

{{ח:סעיף|53|ועדות מייעצות|אחר=[42]}}
{{ח:ת}} שר הבטחון רשאי למנות ועדות מייעצות לצורך ביצוע חוק זה.

{{ח:סעיף|54|אצילת סמכויות|אחר=[43]}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון רשאי לאצול לאדם אחר את הסמכויות הנתונות בידיו לפי חוק זה, כולן או מקצתן, חוץ מסמכויות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסמכות להתקין תקנות;
{{ח:תתת|(2)}} הסמכות למנות פוקדים לפי {{ח:פנימי|סעיף 50|סעיף 50}};
{{ח:תתת|(3)}} הסמכות לתת צווים לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34(א)(1)}};
{{ח:תתת|(4)}} הסמכות למנות ועדות מייעצות לפי {{ח:פנימי|סעיף 53|סעיף 53}}.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על אצילת סמכויות לפי סעיף זה תפורסם ברשומות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו הודעות על אצילת סמכויות לפי סעיף 54 לחוק (י״פ תשנ״ד, 3804; תשנ״ה, 266; תשנ״ו, 3, 4626; תשנ״ח, 3858; תשנ״ט, 1194, 3907; תש״ס, 1768; תשס״א, 3315).}}

{{ח:סעיף|55|דין צווים|תיקון: תשמ״ט, תשנ״א, תשנ״ח, תשס״ח־4|אחר=[44]}}
{{ח:תת|(א)}} צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיפים 14}}, {{ח:פנימי|סעיף 24|24}}, {{ח:פנימי|סעיף 36|36}} {{ח:פנימי|סעיף 38|ו־38}} יכול להיות אישי או לסוג מסויים; כל צו אחר לפי חוק זה יכול להיות כללי או לסוג מסויים או אישי; צווים אישיים לפי {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38(א)(2), (3) או (4)}} והוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42}} יהיו מנומקים, וצו אישי אחר ינומק אם דרש זאת האדם שעליו חל הצו, אולם חובת ההנמקה לא תחול אם בטחון המדינה מחייב שלא לגלות את נימוקי הצו.
{{ח:תת|(ב)}} צו לפי חוק זה אין חובה לפרסמו ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} צו יחייב את האדם שעליו הוא חל מן הזמן שהגיע לידיעתו.
{{ח:תת|(ד)}} צו שפורסם ברשומות, רואים אותו כאילו הגיע לידיעת האדם שעליו הוא חל בצהרי היום שלאחר יום הפרסום.
{{ח:תת|(ה)}} צו שלא פורסם ברשומות, רואים אותו כאילו הגיע לידיעת האדם שעליו הוא חל –
{{ח:תתת|(1)}} אם הוא נמסר לו או לאחד מבני משפחתו הגרים אתו ושאינו למטה מגיל שמונה עשרה – בזמן המסירה;
{{ח:תתת|(2)}} אם הוא נשלח אליו בדואר רשום לפי מען מקום מגוריו הקבוע – בתום שבעים ושתיים שעות מזמן שנמסר לדואר למשלוח; לענין זה יראו כמען מקום מגוריו הקבוע של אדם את המען שמסר לפי חוק זה, ואם לא מסר – את מענו הרשום במרשם האוכלוסין;
{{ח:תתת|(3)}} אם הוא פורסם ברדיו או בטלוויזיה או בלוחות המודעות של רשות מקומית – בתום ארבע שעות מזמן הפרסום;
{{ח:תתת|(4)}} אם הוא פורסם בשני עתונים יומיים לפחות – בתום ארבע שעות מזמן הפצת העתונים במקום הימצאו;
{{ח:תתת|(5)}} אם הוא נשלח אליו בדואר לפי מען מקום מגוריו הקבוע, כמשמעותו בפסקה (2) – בתום שבעים ושתיים שעות מזמן שנמסר לדואר למשלוח, אם לא הוכח אחרת.
{{ח:תת|(ו)}} צו שנמסר או נשלח לאדם שעליו הוא חל או שפורסם, הכל בדרך האמורה בסעיף קטן (ה), רואים אותו כאילו הגיע לידיעתו של אותו אדם בזמן האמור בסעיף קטן (ה), אף אם פורסם הצו לאחר מכן ברשומות.
{{ח:תת|(ז)}} צו אישי (בסעיף קטן זה – לרבות תעודה והיתר) לפי חוק זה יכול שייחתם בידי מי שהוסמך להוציאו או בידי חייל שהורשה לכך על ידיו ובלבד שצויינו בצו שמותיהם, דרגותיהם ותפקידיהם.

{{ח:סעיף|56|הגשת בקשות|אחר=[45א]}}
{{ח:ת}} שר הבטחון רשאי בתקנות לקבוע מועד להגשת בקשות לפי חוק זה, אופן הגשתן ופרטים כיוצא באלה.

{{ח:סעיף|57|ביצוע ותקנות|אחר=[38, 45]}}
{{ח:ת}} שר הבטחון ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו, לרבות תקנות בדבר ביצוע חוק זה לגבי מיועד לשירות בטחון או לגבי יוצא־צבא שאינו מיועד לשירות בטחון השוהים בחוץ לארץ.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות בטחון 1949|תקנות שירות בטחון, תש״י–1949}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות בטחון|תקנות שירות בטחון, תשכ״ז–1967}}.}}

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(3)}})}}}}

{{ח:סעיף*|1|הגדרות|אחר=[1]|עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודה אישית“ – תעודת לידה, דרכון, תעודת מסע, תעודת זיהוי ותעודה כיוצא באלה, וכן כל מסמך שבו רשם עובד הציבור, במילוי תפקידו, את גילו של אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד הציבור“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 34כד|בחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף*|2|צו למסור ראיות בדבר גיל|אחר=[2]|עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:תת|(א)}} כתאריך לידתו של אדם לצורך חוק זה ייחשב התאריך הרשום במרשם האוכלוסין, אם קיים רישום כזה.
{{ח:תת|(ב)}} ראה פוקד כי הרישום במרשם האוכלוסין אינו ברור דיו או כי אינו שלם, או כי אין במרשם האוכלוסין כל רישום בדבר תאריך לידתו של אדם פלוני, ויש לפוקד יסוד סביר להניח כי אותו אדם נקרא או עשוי להיקרא לרישום לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3 לחוק זה}}, רשאי הוא לצוות עליו, בצו אישי, למסור לפוקד ראיות בדבר גילו.

{{ח:סעיף*|3|סמכויות הפוקד לקביעת גיל|אחר=[3]|עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:תת|(א)}} פוקד רשאי לקבוע לפי חוק זה את גילו של אדם לפי ראיות שהובאו לפניו כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט 2|בסעיף 2(ב)}}; לא הובאו ראיות כאמור או שלא שוכנע הפוקד בנכונותן של ראיות כאמור, או מצא הפוקד כי תאריך הלידה של אדם שונה מהתאריך הרשום במרשם האוכלוסין, יבקש מתן הצהרה על גילו בהתאם {{ח:חיצוני|חוק קביעת גיל|לחוק קביעת גיל, התשכ״ד–1963}}.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שברישומי מרשם האוכלוסין לגביו לא נרשם החודש שבו נולד, או שנצטווה מכוח חוק זה למסור ראיות בדבר גילו, ולא הוכיח להנחת דעתו של פוקד את החודש שבו נולד, יורה הפוקד בכתב לנהוג כאילו נולד בחודש הראשון של השנה שבה נולד.
{{ח:תת|(ג)}} אדם שברישומי מרשם האוכלוסין לגביו לא נרשם היום בחודש שבו נולד, או שנצטווה מכוח חוק זה למסור ראיות בדבר גילו, ולא הוכיח להנחת דעתו של פוקד את היום שבו נולד, יורה הפוקד בכתב לנהוג בו כאילו נולד ביום הראשון של החודש שבו נולד.
{{ח:תת|(ד)}} נקבע לאדם מתח גילים לפי {{ח:חיצוני|חוק קביעת גיל|חוק קביעת גיל, התשכ״ד–1963}}, רשאי הפוקד להורות בכתב לנהוג בו כאילו נולד באמצע התקופה של מתח הגילים.
{{ח:תת|(ה)}} רשאי פוקד, בכל מקרה שיש לו יסוד סביר להניח כי אדם נקרא או עשוי להיקרא לרישום לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3 לחוק זה}}, לצוות עליו, בצו אישי, להתייצב לפני ועדה רפואית לשם בדיקת גילו מבחינת התפתחותו הגופנית, השכלית והנפשית, בזמן ובמקום שיקבעו הוא או הועדה הרפואית, ואותו אדם חייב להתייצב לפני הועדה הרפואית בזמן ובמקום האמורים, להיחקר בידיה ולהיבדק כל בדיקה רפואית או אחרת שהועדה תמצא לנחוצה לשם קביעת גילו.
{{ח:תת|(ו)}} ”שנה“ ו”חודש“, לענין סעיף זה – השנה והחודש לפי הלוח ששימש להוכחת שנת לידתו של האדם.

{{ח:סעיף*|4|שינוי קביעת גיל לפי בקשת הפוקד|אחר=[4]|עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} נקבע גילו של אדם או שונתה הקביעה לפי {{ח:חיצוני|חוק קביעת גיל|חוק קביעת גיל, התשכ״ד–1963}}, רשאי הפוקד, אם לא הוזמן להופיע בבירור הבקשה כאמור {{ח:חיצוני|חוק קביעת גיל#סעיף 7|בסעיף 7 לאותו חוק}}, לבקש מבית משפט השלום שינוי הקביעה, ורשאי הפוקד לעשות כן אף אם אין בידו ראיות נוספות על אלו שהיו בפני בית המשפט; בבירור בקשה זו רשאי הפוקד לחקור את האדם ועדים שהעידו בבירור בקשה קודמת לקביעת גילו או לשינויה.

{{ח:סעיף*|5|סתירה בין תעודות אישיות להודעות|אחר=[5]|עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} הודיע אדם פלוני, או מי שאדם פלוני עומד בפיקוחו, לעובד הציבור הפועל במילוי תפקידו על גילו של אותו אדם, והודעה זו אינה מתיישבת עם הרישום בתעודות אישיות של אותו אדם, רשאי פוקד להורות בכתב, לאחר שנתן הזדמנות לנוגע בדבר להשמיע את טענותיו ולאחר ששוכנע כי ההודעה לא ניתנה לצרכי השתמטות משירות בטחון ואף אין טעם סביר אחר לסתור את ההודעה, כי לענין חוק זה יראו את ההודעה כנכונה.

{{ח:סעיף*|6|שמירת סמכויות בית המשפט|אחר=[10]|עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|תוספת|תוספת זו}} אינן גורעות מסמכויות בית המשפט לפי כל דין אחר.

{{ח:סעיף*|7|מסירת הודעות|אחר=[11]|עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} הפוקד יביא כל הוראה לפי {{ח:פנימי|תוספת|תוספת זו}} לידיעת הנוגע בדבר, בדרך שבה מותר להביא צו לידיעתו של אדם לפי {{ח:פנימי|סעיף 55|סעיף 55(ה) לחוק זה}}.

{{ח:חתימות|נקבע בועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת ביום י׳ בשבט התשמ״ו (20 בינואר 1986).}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}

{{ח:קטע2|לוחהשוואה|לוח השוואה}}

{{ח:סעיף*}}

הסעיף הקודם	הסעיף החדש	הסעיף הקודם	הסעיף החדש

1	{{ח:פנימי|סעיף 1|1}}	24	{{ח:פנימי|סעיף 32|32}}

2	{{ח:פנימי|סעיף 2|2}}	25	{{ח:פנימי|סעיף 33|33}}

3	{{ח:פנימי|סעיף 3|3}}	26	{{ח:פנימי|סעיף 34|34}}

3א	{{ח:פנימי|סעיף 4|4}}	27	{{ח:פנימי|סעיף 35|35}}

4	{{ח:פנימי|סעיף 5|5}}	28	{{ח:פנימי|סעיף 36|36}}

5	{{ח:פנימי|סעיף 6|6}}	29	{{ח:פנימי|סעיף 37|37}}

6	{{ח:פנימי|סעיף 7|7}}	29א	{{ח:פנימי|סעיף 38|38}}

7	{{ח:פנימי|סעיף 8|8}}	30	{{ח:פנימי|סעיף 39|39}}

7א	{{ח:פנימי|סעיף 9|9}}	30א	{{ח:פנימי|סעיף 40|40}}

7ב	{{ח:פנימי|סעיף 10|10(א)}}	31	{{ח:פנימי|סעיף 43|43}}

7ג	{{ח:פנימי|סעיף 10|10(ב)}}	32	{{ח:פנימי|סעיף 42|42}}

7ד	{{ח:פנימי|סעיף 11|11}}	32א	{{ח:פנימי|סעיף 41|41}}

8	{{ח:פנימי|סעיף 12|12}}	33	{{ח:פנימי|סעיף 44|44}}

9	{{ח:פנימי|סעיף 13|13}}	34	{{ח:פנימי|סעיף 45|45}}

10	{{ח:פנימי|סעיף 14|14}}	35(א)–(ב)	{{ח:פנימי|סעיף 46|46}}

11	{{ח:פנימי|סעיף 15|15}}	35(ג)	{{ח:פנימי|סעיף 47|47}}

12	{{ח:פנימי|סעיף 16|16}}	36	{{ח:פנימי|סעיף 48|48}}

13	{{ח:פנימי|סעיף 17|17}}	37	{{ח:פנימי|סעיף 49|49}}

14	{{ח:פנימי|סעיף 18|18}}	38	{{ח:פנימי|סעיף 57|57}}

14א	{{ח:פנימי|סעיף 19|19}}	39	{{ח:פנימי|סעיף 50|50}}

15	{{ח:פנימי|סעיף 20|20}}	40	{{ח:פנימי|סעיף 51|51}}

16	{{ח:פנימי|סעיף 21|21}}	41	{{ח:פנימי|סעיף 52|52}}

17	{{ח:פנימי|סעיף 22|22}}	42	{{ח:פנימי|סעיף 53|53}}

18	{{ח:פנימי|סעיף 23|23}}	43	{{ח:פנימי|סעיף 54|54}}

18א	{{ח:פנימי|סעיף 24|24(א)}}	44	{{ח:פנימי|סעיף 55|55}}

18ב	{{ח:פנימי|סעיף 24|24(ב)}}	45	{{ח:פנימי|סעיף 57|57}}

18ג	{{ח:פנימי|סעיף 25|25}}	45א	{{ח:פנימי|סעיף 56|56}}

18ד	{{ח:פנימי|סעיף 26|26}}	46	הושמט

19	{{ח:פנימי|סעיף 27|27}}	47	הושמט

20	{{ח:פנימי|סעיף 28|28}}	48	הושמט

22	{{ח:פנימי|סעיף 30|30}}	49	הושמט

23	{{ח:פנימי|סעיף 31|31}}	50	הושמט

{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]