תקנות נכסי נפקדים (ועדי נאמנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכסי נפקדים (ועדי נאמנים), תשל״ה–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר דרכי פעולתם של ועדי נאמנים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 1826|תקנות נכסי נפקדים (ועדי נאמנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3344.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 343|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4193.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 365|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4733.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 29ד|סעיפים 29ד}}, {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 29ה|29ה}}, {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 29יב|29יב}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 39|ו־39}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים|לחוק נכסי נפקדים, תש״י–1950}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: יושב ראש הועד ופקידים אחרים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: ישיבות הועד וסדריהן}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: מועדי הישיבות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: הזמנות לישיבות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: ניהול הישיבות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: מנין חוקי}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: מנין חוקי}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: סדר היום}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: סדרי הויכוח}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ז|סימן ז׳: סדרי ההצבעות בישיבות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ח|סימן ח׳: משך הישיבות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ט|סימן ט׳: פרוטוקול}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימן י׳: סדרי הדיון בתקציב}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: כספים ונכסים}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: חשבונות ובקורת חשבונות}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: חוזים והצעות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הכנת תקציבים ואישורם}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועד“ – ועד נאמנים שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 29ב|סעיפים 29ב}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 29ח|או 29ח לחוק}} או חבר נאמנים שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 29י|סעיף 29י לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר האוצר או מי שהסמיכו לענין תקנות אלה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: יושב ראש הועד ופקידים אחרים}}

{{ח:סעיף|2|יושב ראש הועד}}
{{ח:תת|(א)}} הועד יבחר, מדי פעם בפעם, באחד מחבריו ליושב ראש.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הועד ייבחר ברוב קולות של חברי הועד; לא קיבל מועמד רוב כזה, יהיה ליושב ראש מי שהשר מינהו לכך.

{{ח:סעיף|3|ממלא מקום יושב ראש הועד}}
{{ח:ת}} נבצר מיושב ראש הועד זמנית למלא את תפקידיו, רשאי הועד לבחור בחבר אחר כממלא מקומו עד שיחזור למלא את תפקידיו.

{{ח:סעיף|4|תפקידי יושב ראש הועד}}
{{ח:ת}} יושב ראש הועד יעשה ככל האפשר שהחלטות הועד יוצאו לפועל כדין.

{{ח:סעיף|5|גזבר, מזכיר ועובדים אחרים}}
{{ח:תת|(א)}} הועד ימנה, מדי פעם בפעם, גזבר, בין מקרב חבריו ובין שלא מקרב חבריו, ובלבד שלא יתמנה יושב ראש הועד לגזבר.
{{ח:תת|(ב)}} הועד רשאי למנות מזכיר, בין מקרב חבריו ובין שלא מקרב חבריו, וכן הוא רשאי להעסיק עובדים שייקבעו על ידו.
{{ח:תת|(ג)}} גזבר או מזכיר שהוא חבר הועד לא יקבל שכר או משכורת בעד עבודתו, אלא באישור השר ובתנאים שייקבעו.
{{ח:תת|(ד)}} שכרם או משכורתם וכן תנאי עבודתם של גזבר או מזכיר, שאינו חבר הועד, ושל עובדים אחרים של הועד, יהיו לפי המקובל בשירות המדינה, באופן יחסי לשעות עבודתם בועד.

{{ח:סעיף|6|עורך־דין ורואה חשבון}}
{{ח:ת}} הועד רשאי להעסיק עורך־דין ורואה חשבון, דרך קבע או לענין מסויים, בתנאים שיקבע באישור השר.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: ישיבות הועד וסדריהן}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: מועדי הישיבות}}

{{ח:סעיף|7|ישיבות רגילות ומועדיהן}}
{{ח:תת|(א)}} הועד יקיים לפחות ישיבה רגילה אחת לחודש; אולם רשאי ועד שאינו חבר נאמנים להחליט שלא לקיים ישיבות רגילות בחודש רמדאן של כל שנה.
{{ח:תת|(ב)}} הועד יחליט על יום קבוע ושעה קבועה לישיבותיו הרגילות.

{{ח:סעיף|8|דחיית ישיבה}}
{{ח:ת}} לפי בקשתם המנומקת בכתב של שניים מחברי הועד, שהוגשה ליושב ראש הועד חמישה ימים לפני מועד ישיבה רגילה של הועד, רשאי יושב ראש הועד לדחות את הישיבה למועד אחר שלא יהיה מאוחר משבעה ימים אחרי המועד שנקבע לישיבה הרגילה.

{{ח:סעיף|9|ישיבה שלא מן המנין}}
{{ח:ת}} יושב ראש הועד רשאי לכנס בכל עת ישיבת ועד שלא מן המנין, והוא חייב לעשות כן אם שלושה מחברי הועד הגישו לו דרישה לכך, חתומה בידיהם והמפרטת את סדר היום של הישיבה; הוגשה דרישה כאמור, תתקיים הישיבה לא יאוחר משבעה ימים אחר יום משלוח ההזמנות לישיבה, כפי שיקבע יושב ראש הועד.

{{ח:סעיף|10|כינוס ישיבה שלא מן המנין על ידי חברי הועד}}
{{ח:ת}} לא נשלחו ההזמנות לישיבת ועד בנסיבות המתוארות {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנה 9}} תוך שבעה ימים מהיום שקיבל יושב ראש הועד את הדרישה לכנס את הועד לישיבה, רשאים הדורשים לכנס את הועד לאותה ישיבה במועד שיקבעו; ההזמנות לישיבה ייחתמו בידיהם ויישלחו על ידיהם.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: הזמנות לישיבות}}

{{ח:סעיף|11|משלוח ההזמנות על ידי יושב ראש הועד}}
{{ח:ת}} יושב ראש הועד יחתום על ההזמנות לכל ישיבת ועד ויהיה אחראי למשלוחן, אם אין הוראה אחרת בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|12|פירוט סדר היום בהזמנה}}
{{ח:ת}} הזמנה לישיבת ועד תפרט את סדר יומה, את סדר העדיפויות של סעיפיו ודברי הסבר תמציתיים לגביהם.

{{ח:סעיף|13|מועד למשלוח ההזמנות}}
{{ח:ת}} הזמנה לישיבת ועד תימסר לכל חברי הועד אישית או תישלח אליהם בדואר רשום; הזמנה אישית תימסר לא יאוחר מ־24 שעות לפני השעה שנקבעה לתחילת הישיבה וקבלתה תאושר בחתימת ידו של המקבל; נשלחה ההזמנה בדואר, תימסר לדואר לא יאוחר מ־48 שעות לפני השעה האמורה.

{{ח:סעיף|14|מסירת ההזמנות}}
{{ח:ת}} ההזמנות לישיבות הועד יישלחו בדואר לפי מעניהם של חברי הועד שעליהם הודיעו ליושב ראש הועד בכתב.

{{ח:סעיף|15|הזמנה שלא הגיעה לידי חבר ועד}}
{{ח:ת}} הזמנה לישיבת ועד שנשלחה לחבר ועד בהתאם לתקנות אלה ולא הגיעה לידיו, אין בכך כדי לפסול את חוקיות הישיבה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: ניהול הישיבות}}

{{ח:סעיף|16|יושב ראש הישיבה}}
{{ח:ת}} יושב ראש הועד יהיה יושב ראש בישיבת הועד; נעדר יושב ראש הועד מן הישיבה, רשאים החברים הנוכחים בישיבה לבחור יושב ראש לישיבה.

{{ח:סעיף|17|יושב ראש בישיבה קרואה על ידי חברים}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנה 16}}, בישיבה שכונסה על פי דרישה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10}} יהיה יושב ראש ראשון החותמים על הדרישה; נעדר ראשון החותמים, רשאים החברים הנוכחים לבחור יושב ראש לישיבה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: מנין חוקי}}

{{ח:סעיף|18|תפקיד היושב ראש}}
{{ח:ת}} היושב ראש יפתח וינעל כל ישיבה, ינהל את הדיונים בהתאם לסדר היום של הישיבה ויקבע את תוצאות ההצבעה בכל ענין.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: מנין חוקי}}

{{ח:סעיף|19|מנין חוקי בדרך כלל}}
{{ח:ת}} רוב חברי הועד הם מנין חוקי בישיבותיו; אולם אם נקבע בתקנות אלה להחלטה מסויימת רוב מיוחד בהצבעה, יהיה רוב זה גם המנין החוקי בישיבה שבה מתקיים הדיון באותו ענין.

{{ח:סעיף|20|מנין חוקי של שליש חברי הועד}}
{{ח:ת}} לא היה מנין חוקי בישיבה של הועד במשך חצי שעה מהשעה שנקבעה בהזמנה לפתיחתה, תידחה הישיבה לשבוע ימים לאותה שעה, ואם אותו יום הוא יום מנוחה או ערב יום מנוחה – ליום החול הבא למחרת יום המנוחה; בישיבה זו יהוו שלושה חברי הועד מנין חוקי בכל ענין שעמד על סדר היום של הישיבה הקודמת, פרט לענין שלגביו נקבע, בתקנות אלה, רוב מיוחד.

{{ח:סעיף|21|התמעטות המשתתפים}}
{{ח:ת}} אם תוך מהלך ישיבת הועד נתמעט מספר חברי הועד המשתתפים אך לא פחת משלושה, אין בזה בלבד כדי לפגוע בחוקיות ההחלטות שיתקבלו באותה ישיבה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ה|סימן ה׳: סדר היום}}

{{ח:סעיף|22|קביעת סדר היום}}
{{ח:ת}} ישיבה רגילה שלא נקבע לה סדר יום מראש בהחלטת הועד, ייקבע סדר היום שלה וסדר העדיפויות של סעיפיו בידי יושב ראש הועד.

{{ח:סעיף|23|סדר היום בישיבה שלא מן המנין}}
{{ח:ת}} לישיבה שלא מן המנין שכונסה לפי דרישה, ייקבע סדר היום בידי אלה שדרשו את כינוסה.

{{ח:סעיף|24|הנושאים לסדר היום}}
{{ח:ת}} אין להעלות על סדר היום של ישיבת הועד שום ענין שלא פורט בהזמנה לאותה ישיבה, אלא אם נוכחים ומסכימים לכך רוב חברי הועד.

{{ח:סעיף|25|הצעות לשנות סדר העדיפויות}}
{{ח:ת}} הצעה לשנות את סדר העדיפויות בישיבת הועד לא תישמע אלא אם הוגשה בכתב ליושב ראש הועד לפני פתיחת הישיבה בידי רוב הנוכחים בישיבה.

{{ח:סעיף|26|העדרות המציע הוספה לסדר היום}}
{{ח:ת}} הציע חבר ועד סעיף לסדר היום ולא נוכח בישיבה שבסדר יומה נכלל, יידחה הדיון בסעיף לישיבה הבאה של הועד; נושא הסעיף ייכלל בהזמנה לישיבה זו.

{{ח:סעיף|27|הסרת סעיף מסדר היום}}
{{ח:ת}} המציע סעיף לסדר היום, רשאי, בכל עת, להסירו עם מתן הודעה בכתב ליושב ראש הועד או בהודעה בעת הישיבה והיא תירשם בפרוטוקול.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ו|סימן ו׳: סדרי הויכוח}}

{{ח:סעיף|28|רשות הדיבור}}
{{ח:ת}} יושב ראש הישיבה יתן את רשות הדיבור למשתתפים לפי סדר הפונים אליו.

{{ח:סעיף|29|הזמן הקצוב לנואם}}
{{ח:ת}} לא יאריך חבר ועד בדבריו בסעיף אחד יותר מעשר דקות, זולת אם החליט הועד החלטה אחרת; אולם יושב ראש הועד המשיב בענין שנדון בועד רשאי להאריך בדיבורו עד חמש־עשרה דקות.

{{ח:סעיף|30|הפסקת נואם מעל לזמן הקצוב}}
{{ח:ת}} יושב ראש הישיבה רשאי להפסיק חבר ועד הנואם למעלה מן הזמן שהוקצב לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|תקנה 29}}.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ז|סימן ז׳: סדרי ההצבעות בישיבות}}

{{ח:סעיף|31|דרכי ההצבעה בהצעות}}
{{ח:תת|(א)}} עמדו להצבעה באותו ענין יותר מהצעה אחת –
{{ח:תתת|(1)}} יצביעו עליהן אחת אחת, כשהמרחיקת־לכת שבהן בכל הצבעה קודמת לאחרות, ובכפוף לזה – לפי סדר הגשתן; נתעורר ספק בדבר ההצבעה, יכריע יושב ראש הישיבה;
{{ח:תתת|(2)}} מצביעים בעד כל הצעה לחוד; הצעה שזכתה במספר הגדול ביותר של קולות מצביעים עליה שנית בעד ונגד.
{{ח:תת|(ב)}} לא היתה יותר מהצעה אחת, מצביעים בעד ונגד ההצעה.

{{ח:סעיף|32|צורת ההצבעה}}
{{ח:ת}} ההצבעה תהיה בהרמת ידיים.

{{ח:סעיף|33|הרוב הדרוש לקבלת החלטה}}
{{ח:ת}} פרט למקרים שתקנות אלה קבעו להם רוב מיוחד, מתקבלות החלטות הועד ברוב קולות המצביעים בישיבה שיש בה מנין חוקי; היה מספר הקולות שקול – תידחה ההצעה.

{{ח:סעיף|34|הגבלת הצעה לביטול החלטה או לתיקונה}}
{{ח:ת}} הצעה לביטול החלטת ועד או לתיקונה, לא תועמד לדיון ולהצבעה לפני שעברו שלושה חדשים מאז נתקבלה, אלא על פי בקשת השר, או על פי בקשה של שלושה מחברי הועד כשהיא חתומה בידיהם.

{{ח:סעיף|35|תוקף הדיונים וההחלטות}}
{{ח:ת}} תוקפם של דיון והחלטה בועד לא ייפגע מחמת שנתפנה בו מקומו של חבר מחבריו, או מחמת ליקויים בסדר הישיבה או בדיונים, שלפי הנראה לא השפיעו על התוצאות.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ח|סימן ח׳: משך הישיבות}}

{{ח:סעיף|36|הגבלה על נעילת ישיבה}}
{{ח:ת}} ישיבת ועד לא תינעל לפני שנסתיימו הדיונים וההצעות בכל סעיפי סדר היום, אלא בהסכמת רוב חברי הועד הנוכחים בה אותה שעה.

{{ח:סעיף|37|דחיית המשך הישיבה}}
{{ח:ת}} לא נגמרו דיוני הישיבה בענינים שהיו בסדר יומה, רשאי יושב ראש הישיבה, בהסכמת רוב חברי הועד המשתתפים בישיבה, להזמין את חברי הועד להמשך הישיבה ביום־חול הבא לאחר הישיבה הנדונה; חברי הועד שלא השתתפו באותה ישיבה יוזמנו להמשכה.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ט|סימן ט׳: פרוטוקול}}

{{ח:סעיף|38|תוכן הפרוטוקול}}
{{ח:ת}} בכל ישיבה של הועד ירשום מזכיר הועד, או חבר הועד שנתבקש לכך מאת יושב ראש הישיבה, פרוטוקול הישיבה שיכלול לפחות פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} שמות חברי הועד הנוכחים בישיבה תוך ציון אלה שנוכחו בפתיחה;
{{ח:תת|(2)}} סדר היום;
{{ח:תת|(3)}} שמות המשתתפים בויכוח;
{{ח:תת|(4)}} ההצעות;
{{ח:תת|(5)}} תוצאות ההצבעות, לפי שמות המצביעים בעד או נגד או הנמנעים.

{{ח:סעיף|39|אישור בידי היושב ראש}}
{{ח:ת}} יושב ראש הישיבה יאשר את הפרוטוקול בחתימת ידו והעתקו יישלח לכל חברי הועד, לפחות שבעה ימים לפני הישיבה הבאה.

{{ח:סעיף|40|אישור בידי הועד}}
{{ח:ת}} לא הגיש חבר ועד ליושב ראש הועד בכתב התנגדות לפרוטוקול של ישיבה פלונית עד לפתיחת הישיבה הרגילה שלאחריה, רואים את הפרוטוקול כמאושר בידי הועד.

{{ח:סעיף|41|תיקון הפרוטוקול}}
{{ח:ת}} הגיש חבר ועד התנגדות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 40|בתקנה 40}} והציע בה תיקון הפרוטוקול, יקריא אותה יושב ראש הישיבה ולפני תחילת הדיון בהצעות לסדר היום, ובאין הסכמה לתיקון המוצע יוכרע בו בהצבעה ללא ויכוח.

{{ח:סעיף|42|עיון על ידי חברי הועד}}
{{ח:ת}} הפרוטוקולים של ישיבות הועד יהיו שמורים בידי יושב ראש הועד, במשרד הועד, וכל חבר ועד רשאי לעיין בהם בכל עת סבירה, להעתיקם או לקבל העתק מהם.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן י|סימן י׳: סדרי הדיון בתקציב}}

{{ח:סעיף|43|ישיבה שלא מן המנין לתקציב}}
{{ח:ת}} יושב ראש הועד יקבע דיון בדין־וחשבון השנתי שהגיש הגזבר ובהצעת התקציב בישיבה שלא מן המנין, במועד שיקבע.

{{ח:סעיף|44|הדיון בתקציב}}
{{ח:תת|(א)}} בישיבה לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימן זה}} יפתח היושב ראש, או מי שהיושב ראש יורה, בדברי הסבר, והועד יקבע בעצמו את הזמן שיוקדש לויכוח ולהצעות התקציב, על אף האמור {{ח:פנימי|פרק ג סימן ו|בסימן ו׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} בישיבות לפי {{ח:פנימי|פרק ג סימן י|סימן זה}} לא יידון כל ענין אחר.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: כספים ונכסים}}

{{ח:סעיף|45|קופת הועד|תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} כל הכספים, לרבות תרומות, שמקבל הועד או על שמו הם קופת הועד, וממנה ישולם כל סכום שהועד רשאי או חייב להוציאו כדין.

{{ח:סעיף|46|אחריות הגזבר}}
{{ח:ת}} יושב ראש הועד והגזבר יהיו אחראים לקופת הועד, והם יפעלו לגביה לפי הוראות הועד.

{{ח:סעיף|47|ביטחון הקופה}}
{{ח:ת}} כל הכספים השייכים לקופת הועד או המתקבלים למענו או לחשבונו ישולמו מיד לחשבון הועד בבנק שהוא יקבע לכך, אלא שהועד רשאי להרשות לגזבר להחזיק אצלו סכום כסף כדי הוצאות יום־יום של הועד, שלא יעלה על הסכום שקבע השר לענין זה.

{{ח:סעיף|47א|הוראות מיוחדות לענין תקבולים|תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} עם קבלת כספים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 45|בתקנה 45}}, יתן הועד קבלה ובה יצויין שם נותן הכסף ומענו, הסכום המלא ותאריך נתינתו וכן ייעוד הסכום – אם צויין ייעוד בידי הנותן; בתקבול הניתן בהמחאה, יצויין גם שם הבנק ומספר ההמחאה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), אם נאספו הכספים בקהל בנסיבות שאין מתבקשת קבלה אישית לכל תורם יערוך הגזבר קבלה כוללת ויציין בה שהכספים באו מתרומת הקהל.
{{ח:תת|(ג)}} הועד ינהל רישום מסודר של התרומות, לרבות תרומות בטובין או בשירותים; התרומות במזומנים או בהמחאות יצויינו גם בכל הדו״חות הכספיים התקופתיים של הועד ובתקציב.

{{ח:סעיף|48|חתימה על התחייבויות ומסמכים}}
{{ח:ת}} כל המחאה, פקודת תשלום או התחייבות אחרת, וכן כל שטרי קנין או מסמך אחר של הועד, יהיו חתומים ביד יושב ראש הועד וביד הגזבר.

{{ח:סעיף|49|הוראות להנהלת הקופה וניהול נכסים|תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} השר רשאי, בכפוף לאמור {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}}, לתת הוראות נוספות בדבר הנהלת קופות הועד ובדבר שמירת נכסי הועד וניהולם.

{{ח:סעיף|50|השקעת כספים}}
{{ח:ת}} הועד רשאי, בכפוף להוראות השר, לנהל את נכסי הועד ולהשקיע את עודפי כספיו בדרך הטובה בעיניו.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: חשבונות ובקורת חשבונות}}

{{ח:סעיף|51|הנהלת חשבונות}}
{{ח:ת}} הועד יקיים הנהלת פנקסים סדירה הכוללת חשבון נכון של כל הכספים שהוא מקבל או מוציא או בשמו ושל שאר פעולותיו הכספיות.

{{ח:סעיף|52|דו״ח שנתי}}
{{ח:תת|(א)}} גזבר הועד יגיש תוך 30 יום מתום שנת הכספים את חשבונות הועד ואת הדין וחשבון שלו לרואה חשבון שמינה לכך השר וכן ימציא העתק מהדין וחשבון הכספי השנתי לכל חברי הועד.
{{ח:תת|(ב)}} רואה החשבון כאמור בתקנת משנה (א) יערוך דין־וחשבון על בקורתו ויציין בו את ההוצאות הבלתי־חוקיות שהוציא הועד; הדין־וחשבון יוגש לשר והעתקים ממנו יישלחו ליושב ראש הועד, והוא יעבירם לחברי הועד.

{{ח:סעיף|53|הוצאה שאינה חוקית}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי לזקוף כל הוצאה שאינה חוקית, או כל חלק ממנה לחובתו של כל אדם שהוציא אותה או שהרשה להוציא אותה ויודיע על כך בכתב לכל אדם הנוגע בדבר, והלה רשאי, תוך 30 יום מיום קבלת ההודעה, לבקש בכתב, לבטל או להפחית את החיוב; את החלטתו הסופית יודיע השר בכתב למבקש ולועד.
{{ח:תת|(ב)}} לא נתברר מהחלטותיו של הועד מי מחבריו הסכים להוצאה פלונית, רואים כל חבר שנוכח בישיבה שבה נתאשרה ההוצאה כאילו נתן את הסכמתו לכך, עד שלא הוכיח היפוכו של דבר.
{{ח:תת|(ג)}} האדם שלחובתו נזקפה בהחלטה סופית הוצאה שאינה חוקית, יהא חייב בתשלומה לועד תוך 30 יום מיום שבו נתקבלה ההחלטה הסופית.
{{ח:תת|(ד)}} לא נפרע החוב, כאמור, במועד הקבוע, יתבע אותו הועד במשפט, ואם סירבו או התרשלו להגיש תביעה משפטית או לנהל את המשפט כהלכתו, רשאי השר למנות אדם שיעשה זאת בשמו ולמענו והוצאות המשפט ישולמו מקופת הועד.

{{ח:סעיף|54|הוראות השר}}
{{ח:ת}} השר רשאי, בכפוף לאמור {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}}, לתת לועד הוראות בדבר ניהול חשבונות וסדרי בקורת חשבונות.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: חוזים והצעות}}

{{ח:סעיף|55|התקשרות בחוזים}}
{{ח:ת}} יושב ראש הועד והגזבר רשאים, על פי החלטת הועד, להתקשר בחוזה בשם הועד; ואולם אם החוזה מטיל הוצאות או התחייבות כספית על הועד, לא יחליט הועד על התקשרות באותו חוזה אם אין להוצאה או להתחייבות הקצבה מתאימה בתקציב המאושר של הועד.

{{ח:סעיף|56|מכרזים}}
{{ח:ת}} לא יתקשר ועד בחוזה ללא מכרז, אלא על פי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|57|חוזים שאינם טעונים מכרז|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} הועד רשאי להתקשר בחוזה ללא מכרז בכלל אם החוזה הוא אחד מסוגים אלה:
{{ח:תת|(1)}} חוזה להעברת מקרקעין לרשות הועד;
{{ח:תת|(2)}} חוזה להעברת מקרקעין של הועד אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} המקרקעין מועברים לרשות המדינה, לרשות מקומית או לאיגוד ערים;
{{ח:תתת|(ב)}} המקרקעין מועברים לרשות מוסד ציבורי לאחת מהמטרות האמורות {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 29ה|בסעיף 29ה}} או {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 29יב|בסעיף 29יב לחוק}}, לפי הענין;
{{ח:תתת|(ג)}} העברת המקרקעין דרושה לביצוע השלמה, חלוקה, איחוד, הפרדה או חלוקה מחדש, הכרוכים בביצוע תכנית בנין ערים שנתאשרה;
{{ח:תתת|(ד)}} המקרקעין הם דירות המושכרות למטרות מגורים לפי כללים שקבע הועד באישור השר;
{{ח:תת|(3)}} חוזה לביצוע עבודה אמנותית או ספרותית;
{{ח:תת|(4)}} חוזה לביצוע עבודה דחופה שעל הועד להתקשר בו להצלת נפש או רכוש;
{{ח:תת|(5)}} חוזה שערכו אינו עולה על 3000 שקלים;
{{ח:תת|(6)}} חוזה שהשר התיר לערוך ללא מכרז.

{{ח:סעיף|58|חוזים הטעונים מכרז|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} ועד רשאי להתקשר בחוזה שערכו עולה על 3000 שקלים, אולם אינו עולה על 10,000 שקלים, על פי מכרז שאינו פומבי (להלן – מכרז זוטא) מלבד אם השר הורה לועד לערוך מכרז פומבי.
{{ח:תת|(ב)}} רצה ועד להתקשר בחוזה שאין הוראות {{ח:פנימי|סעיף 57|תקנה 57}} או סעיף קטן (א) לתקנה זו חלות עליו – יערוך מכרז פומבי.

{{ח:סעיף|59|פיצול חוזים}}
{{ח:ת}} עמד ועד להתקשר במספר חוזים לביצוע עבודות המהוות למעשה עבודה שלמה אחת, יראו בכל אותם חוזים כאילו היו, לצורך תקנות אלה, חוזה אחד.

{{ח:סעיף|60|הודעה על מכרז}}
{{ח:ת}} רצה ועד להתקשר בחוזה הטעון מכרז, יפרסם יושב ראש הועד הודעה על כך ובה יפורטו:
{{ח:תת|(1)}} תיאור נושא החוזה המוצע;
{{ח:תת|(2)}} סכום האשראי שיידרש מהמציע לביצוע החוזה;
{{ח:תת|(3)}} המקום והמועד האחרון להגשת הצעות מחירים;
{{ח:תת|(4)}} המקום לקבלת פרטים נוספים.

{{ח:סעיף|61|אופן פרסום הודעה על מכרז פומבי}}
{{ח:ת}} פרסום הודעה על מכרז פומבי ייעשה על ידי פרסומה בשני עתונים יומיים המופיעים בתחום המדינה ושאחד מהם הוא בשפה הערבית, והשני בעברית.

{{ח:סעיף|62|אופן פרסום הודעה על מכרז זוטא}}
{{ח:ת}} פרסום ההודעה על מכרז זוטא ייעשה על ידי משלוח ההודעה בדואר רשום לפחות לשלושה אנשים שעיסוקם הוא בנושא החוזה.

{{ח:סעיף|63|פנקס מכרזים}}
{{ח:ת}} כל מכרז יסומן במספר סידורי ויירשם בפנקס שיוחזק במקום שהורה הועד; כל אדם רשאי לעיין בפנקס בשעות המיועדות לקבלת קהל במשרד הועד.

{{ח:סעיף|64|המועד האחרון להגשת הצעות}}
{{ח:ת}} המועד האחרון להגשת הצעות ייקבע בהתחשב בנושא החוזה המוצע ובתנאיו; המועד יהיה לא מוקדם משבוע ימים ולא מאוחר משלושה חדשים מיום פרסום ההודעה.

{{ח:סעיף|65|הגשת הצעות}}
{{ח:ת}} מי שרוצה להשתתף במכרז ישלח לועד את הצעת המחירים שלו בדואר רשום.

{{ח:סעיף|66|תיבת הצעות}}
{{ח:ת}} כל מעטפת הצעה שנתקבלה על ידי הועד לפני תום המועד להגשת הצעות תוכנס בידי מגיש ההצעה או מזכיר הועד, או עובד ועד אחר שמינה לכך יושב ראש הועד, לתוך תיבה מיוחדת שתהא נעולה בשני מנעולים שונים שמפתחותיהם יישמרו אחד אחד בידי שני אנשים שהועד מינה לכך.

{{ח:סעיף|67|הצעה שהוגשה באיחור}}
{{ח:ת}} מעטפת הצעה שנתקבלה בידי הועד אחרי תום המועד להגשת הצעות לא תוכנס לתיבת ההצעות ומזכיר הועד, או עובד אחר כאמור, יחזיר אותה לשולח בלי לפתוח אותה, זולת לצורך בירור שמו ומענו של השולח; לא יגלה המזכיר או עובד כאמור את שמו ומענו של השולח ופרטי הצעתו.

{{ח:סעיף|68|כללים לקביעת המועד להגשת הצעה}}
{{ח:ת}} מעטפת הצעה שנמסרה למשלוח בדואר יראו אותה כאילו נתקבלה בידי הועד במועד מסירתה כאמור וחותמת הדואר תשמש ראיה לכך.

{{ח:סעיף|69|פתיחת תיבת ההצעות}}
{{ח:תת|(א)}} לא יאוחר מ־7 ימים לאחר תום המועד להגשת הצעות תיפתח תיבת ההצעות בידי האנשים שבידיהם המפתחות לתיבה.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הועד יודיע לחברי הועד בכתב על המקום והמועד לפתיחת תיבת ההצעות לענין מכרז פלוני.

{{ח:סעיף|70|רישום ההצעות}}
{{ח:ת}} משנפתחה תיבת ההצעות, יוצאו ממנה ההצעות וכל מעטפה תסומן במספר סידורי; מספרן הכולל של המעטפות יירשם בפרוטוקול; לאחר מכן תיפתח כל מעטפה ויושב ראש הועד יסמן בראשי תיבות כל גליון שהוצא מכל מעטפה; שמות בעלי ההצעות, הסכום הכולל של כל הצעה ומספר הגליונות שהוצאו מכל מעטפת הצעה יירשמו בפרוטוקול.

{{ח:סעיף|71|טעות חשבונית בהצעה}}
{{ח:ת}} נתגלתה בהצעה טעות חשבונית, תתוקן הטעות בידי יושב ראש הועד ועל דעת הועד; התיקון יירשם בפרוטוקול; נתגלתה אי־התאמה בין המחיר הכולל של מספר יחידות ובין המחיר של כל יחידה שצויין בהצעה – תתוקן אי־התאמה בהסתמך על המחיר של כל יחידה.

{{ח:סעיף|72|הזמנת בעל הצעה לבירור פרטים}}
{{ח:ת}} הועד רשאי להזמין בעל הצעה על מנת לברר פרטים בהצעתו, שלדעת הועד יש לבררם לצורך קבלת החלטה בענין ההצעות; פרטי הבירור יירשמו בפרוטוקול.

{{ח:סעיף|73|פסילת הצעה}}
{{ח:ת}} היה לועד, אחרי עיון בהצעה, יסוד סביר לחשוד שכוונתו של בעל ההצעה היתה להוליך שולל את הועד על ידי שגיאות שנעשו במכוון או על ידי טכסיסים בלתי הוגנים, רשאי הוא – לאחר שנתן לבעל ההצעה הזדמנות להשמיע טענותיו – להחליט שלא לדון עוד בהצעתו; ההחלטה ונימוקיה יירשמו בפרוטוקול.

{{ח:סעיף|74|קביעת ההצעה הזולה ביותר}}
{{ח:ת}} לאחר שהועד סיים את בדיקת כל ההצעות, ירשום יושב ראש הועד את כל ההצעות לפי גודל סכום ההצעות ויקבע את ההצעה הזולה ביותר ולענין חוזה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 77|בתקנה 77}} את ההצעה הגבוהה ביותר.

{{ח:סעיף|75|החלטת הועד על ההצעה הזולה ביותר}}
{{ח:ת}} בכפוף לאמור בתקנות אלו, יחליט הועד על ההצעה הזולה ביותר, ובלבד שהמחירים המוצעים הם לדעת הועד הוגנים; אולם אם החליט הועד על הצעה שאיננה הזולה ביותר, ירשום בפרוטוקול את הנימוקים להחלטה.

{{ח:סעיף|76|מקרים בהם אין חובה להחליט על ההצעה הזולה ביותר}}
{{ח:ת}} הועד לא יהא חייב להחליט על ההצעה הזולה ביותר במקרים אלה:
{{ח:תת|(1)}} ההצעה הוגשה שלא בהתאם להוראות אלה;
{{ח:תת|(2)}} ההצעה מבוססת על הבנה מוטעית של נושא המכרז או על הנחות בלתי נכונות;
{{ח:תת|(3)}} צורפה להצעה הסתייגות עקרונית לאחד מפרטי המכרז, או כללה ההצעה שינויים יסודיים במיפרט המלאכות, בחשבון כמויות או בטיוטת החוזה;
{{ח:תת|(4)}} מסתבר, לאחר תיקון טעות חשבונית, שההצעה שוב איננה הזולה ביותר;
{{ח:תת|(5)}} קיים חשש שבעל ההצעה לא יהיה מסוגל, לדעת הועד ובאישור השר, למלא אחרי תנאי המכרז.

{{ח:סעיף|77|החלטת הועד במכרז למכירת רכוש הועד}}
{{ח:ת}} היה נושא המכרז חוזה למכירת נכסים של הועד, יחליט הועד על ההצעה הגבוהה ביותר.

{{ח:סעיף|78|הגשת הצעה אחת בלבד}}
{{ח:ת}} לא יחליט הועד על הצעה אם היתה זו ההצעה היחידה שהוגשה.

{{ח:סעיף|79|אי המלצה}}
{{ח:ת}} הועד רשאי להחליט שלא לקבל שום הצעה, אך עליו לרשום בפרוטוקול את הנימוקים להחלטה.

{{ח:סעיף|80|שמירת סודיות}}
{{ח:ת}} לא ימסור אדם שום ידיעה שהגיעה לידיו בתוקף תפקידו בענין מכרז העומד להתפרסם או בענין מהלך הדיונים בועד והחלטתו, אלא לאדם שהוסמך לקבל אותה ידיעה.

{{ח:סעיף|81|פרסום תוצאות המכרז}}
{{ח:תת|(א)}} בתום המכרז, ישלח יושב ראש הועד או המזכיר לכל בעל הצעה הודעה בכתב על קבלת הצעתו או דחייתה, וכן על זכותו לעיין בתוצאות המכרז שפורסמו לפי תקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הועד או המזכיר יפרסם, על לוח המודעות במשרד הועד, את תוצאות המכרז, שיכללו את שם הזוכה ומענו, ואת הפריטים, הכמויות והמחירים שהציע הזוכה; והפרסום יהיה פתוח לעיון הציבור בשעות המיועדות לקבלת קהל במשרד הועד במשך חודש ימים לפחות.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הכנת תקציבים ואישורם}}

{{ח:סעיף|82|מבנה התקציב}}
{{ח:ת}} אומדן התקבולים והתשלומים בתקציב יסודר לפי חלקים, פרקים, פרקי משנה, סעיפים וסעיפי משנה, כפי שקבע רואה החשבון שמינה השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 52|תקנה 52}}.

{{ח:סעיף|83|פרטי אומדן התקבולים}}
{{ח:ת}} אומדן התקבולים בתקציב יכלול רק אותם תקבולים הניתנים לגביה בשנת הכספים אשר בעדה הוכן התקציב.

{{ח:סעיף|84|איזון התקציב}}
{{ח:תת|(א)}} סך כל ההקצבות לתשלומים ולקרנות בתקציב לא יעלה על סך כל אומדן התקבולים.
{{ח:תת|(ב)}} היה לועד גרעון משנים קודמות, יפריש בתקציב את הסכומים הדרושים לכיסוי הגרעון, או כל סכום אחר שיאשר השר.
{{ח:תת|(ג)}} היה לועד עודף הכנסות, יירשם העודף כאומדן תקבולים בסעיף המיוחד לכך.

{{ח:סעיף|85|הכנת התקציב}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש הועד יכין את התקציב במועד שיאפשר לועד לדון בו, ולא יאוחר מאשר ביום 30 בנובמבר שלפני כל שנה אשר בעדה הוכן התקציב.
{{ח:תת|(ב)}} לתקציב יצורפו דברי הסבר על חישוב אומדן התקבולים והתשלומים, בציון השינויים שחלו לעומת התקציב האחרון שאושר.

{{ח:סעיף|86|דיון בתקציב}}
{{ח:ת}} הועד יגמור את דיוניו בתקציב ויאשרו לא יאוחר מאשר ביום 15 בינואר שלפני כל שנה אשר בעדה הוכן התקציב.

{{ח:סעיף|87|הגשת התקציב לשר}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש הועד יגיש את התקציב שאישר הועד לשר לא יאוחר מאשר ביום 31 בינואר שלפני כל שנה אשר בעדה הוכן התקציב.
{{ח:תת|(ב)}} לא תבוצע כל פעולה על פי התקציב לפני שהתקציב אושר בידי הממשלה.

{{ח:סעיף|88|תקציב נוסף}}
{{ח:ת}} אם יש צורך בכך, יכין יושב ראש הועד תקציב נוסף לתקציב הרגיל, לפי המתכונת האמורה בתקנות אלה, במועד אשר יאפשר לועד לדון בו, ולשר להגישו לאישור הממשלה, לפני התחלת ביצוע הפעולה שאליה מתייחס התקציב הנוסף.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: שונות}}

{{ח:סעיף|89|סעד לעניים}}
{{ח:תת|(א)}} הועד רשאי לתת סעד לעני, לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 29ה|סעיף 29ה(1) לחוק}}, שנזקקותו אושרה בידי לשכת סעד, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|בחוק שירותי הסעד, תשי״ח–1958}}, שבתחום פעולתו של הועד.
{{ח:תת|(ב)}} הועד רשאי לתת צדקה, לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 29יב|סעיף 29יב לחוק}}, למי שאושר כנזקק מחמת מחסור בידי לשכת סעד כאמור באזור מגוריו.
{{ח:תת|(ג)}} היקף הסעד או הצדקה ושיעורם יהיו לפי כללים שקבע הועד מראש.

{{ח:סעיף|90|שמירת רשומות הועד}}
{{ח:ת}} השמירה על ספרי הועד, מסמכיו וניירותיו היא בידי יושב ראש הועד או בידי עובד אחר שימנה הועד, או בכל דרך אחרת שיחליט עליה הועד; יושב ראש הועד יהא אחראי לסדרי השמירה.

{{ח:סעיף|91|זכות עיון לחברי ועד}}
{{ח:ת}} ספרי הועד, מסמכיו וניירותיו יהיו פתוחים לעיון ובדיקה לפני כל חבר ועד והוא רשאי להכין העתק או תקציר מהם, ובלבד שלא יוצא ספר, מסמך או נייר כאמור ממשרד הועד בלי הסכמת הועד.

{{ח:סעיף|92|דין וחשבון על הנהלת הועד}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש הועד חייב אחרי האחד באפריל של כל שנה להכין בהקדם האפשרי דין וחשבון מפורט על ענייני הועד במשך השנה שחלפה.
{{ח:תת|(ב)}} הדין וחשבון יוגש לועד ולאחר שידון בו ויאשרו, בתיקונים או שלא בתיקונים, ידאג יושב ראש הועד לכך שלפחות 3 העתקים ממנו יישלחו לשר לא יאוחר מאחד ביוני בכל שנה.
{{ח:תת|(ג)}} הועד רשאי לפרסם את הדין וחשבון לפי שיקול דעתו.
{{ח:תת|(ד)}} הדין וחשבון יהיה פתוח לעיון הציבור בשעות המיועדות לקבלת קהל במשרד הועד, במשך תקופה שקבע הועד ושלא תפחת מחודש ימים.

{{ח:סעיף|93|המצאת ידיעות לשר}}
{{ח:ת}} השר רשאי לדרוש בכל עת מאת הועד להמציא לו ידיעות, פרטים, הסברים, וכל חומר אחר בקשר לעניני הועד ועל יושב ראש הועד למלא אחר הדרישה תוך זמן סביר.

{{ח:סעיף|94|פרסום קביעות השר}}
{{ח:ת}} קביעות השר לפי תקנות אלה יובאו לידיעת יושב ראש הועד, ואינן טעונות פרסום ברשומות.

{{ח:סעיף|95|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|96|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות נכסי נפקדים (ועדי נאמנים), תשל״ה–1975“.

{{ח:חתימות|י״א באייר תשל״ה (22 באפריל 1975)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]