חוק ארגון הפיקוח על העבודה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק ארגון הפיקוח על העבודה, תשי״ד–1954}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000104}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ד, 202|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_209135.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 78|חוק בית הדין לעבודה|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_211655.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 162|תיקון מס׳ 2 לחוק ארגון הפיקוח על עבודה|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209134.pdf}}, {{ח:תיבה|205|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_ec_317275.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 36|חוק העבירות המינהליות|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210460.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 113|חוק הגז (בטיחות ורישוי)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210757.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 44|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 1997)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211373.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 92|חוק להגברת הצמיחה והתעסוקה ולהשגת יעדי התקציב לשנת הכספים 1998 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211461.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 692|תיקון מס׳ 6 לפקודת הבטיחות בעבודה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299815.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 603|חוק להחלפת המונח מעביד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306572.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 357|תיקון מס׳ 9 לפקודת הבטיחות בעבודה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_320774.pdf}}, {{ח:תיבה|1189|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348535.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 70|תיקון מס׳ 11 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_525591.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 204|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3574146.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: שירות הפיקוח}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: נאמנים, ועדות וממונים על בטיחות}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1: עוזרי בטיחות – הוראת שעה}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: המוסד לבטיחות ולגיהות}}

{{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי 1: פעולה מונעת ומחקר בבריאות ובבטיחות בעבודה}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת: {{מוקטן|הוראות הבטיחות}}}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: שירות הפיקוח}}

{{ח:סעיף|1|הקמת שירות הפיקוח ותפקידיו|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} יוקם שירות פיקוח על העבודה (להלן – השירות), שמתפקידו –
{{ח:תת|(1)}} לפקח על קיום כל חיקוק שביצועו בידי שר העבודה והשר הטיל על השירות, בהודעה שפורסמה ברשומות, את הפיקוח על קיומו;
{{ח:תת|(2)}} לפקח על הבטיחות בעבודה (להלן – בטיחות), על הגיהות המקצועית (להלן – גיהות) ועל הרווחה במקומות שבהם עובדים בני אדם לצרכי עסק או משלח יד, או במקומות המיועדים לכך, ולהדריך באלה את העובדים ואת המעסיקים;
{{ח:תת|(3)}} למלא כל תפקיד אחר שיטיל עליו שר העבודה בשטח הבטיחות, הגיהות, הרווחה וסידורי העבודה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו הודעות המטילות על ארגון הפיקוח על העבודה את הפיקוח על קיומם של החוקים הבאים: {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|חוק המהנדסים והאדריכלים, התשי״ח–1958}} (י״פ תשנ״ב, 36); {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|חוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}} (י״פ תשנ״ב, 4053; י״פ תשנ״ד, 2960); {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה|חוק שעות עבודה ומנוחה, התשי״א–1951}} (י״פ תשנ״ד, 2960); {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|חוק עבודת הנוער, התשי״ג–1953}} (י״פ תשנ״ד, 2960).}}

{{ח:סעיף|2|מנגנון השירות|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מנגנון השירות יהיה מורכב ממפקחי עבודה שימונו על ידי שר העבודה, דרך כלל או לענפי פעולה מסויימים או לתפקידים מסויימים.
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה ימנה מבין מפקחי העבודה מפקח עבודה ראשי (להלן – מפקח עבודה ראשי), סגן מפקח עבודה ראשי ומפקחי עבודה אזוריים (להלן – מפקח עבודה אזורי); מפקח עבודה ראשי רשאי לאצול מסמכויותיו על־פי כל דין לסגן מפקח עבודה ראשי או למפקח עבודה אזורי.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על כל מינוי לפי סעיף קטן (א) ו־(ב) ועל מענם של מפקחי עבודה אזוריים תפורסם ברשומות; ורשאי השר לקבוע בהודעה את המרחב שיראוהו כתחום פעולתו של מפקח עבודה אזורי.

{{ח:סעיף|3|סמכויות מפקח עבודה|תיקון: תשמ״ב, תשע״ד}}
{{ח:ת}} בנוסף לכל סמכות הנתונה למפקח עבודה בכל חיקוק, נתונות לו לשם מילוי תפקידיו סמכויות אלה:
{{ח:תת|(1)}} להיכנס בכל עת לכל מקום שיש לו יסוד להניח כי מועסקים בו בני אדם, או שהם עומדים להיות מועסקים בו, או נעשית בו עבודה לצרכי עסק או משלח יד (להלן – {{ח:פנימי|פרק 1|בפרק זה}} – מקום עבודה);
{{ח:תת|(2)}} לבדוק במקום עבודה את סדרי העבודה ואת סידורי הבטיחות, הגיהות והרווחה, ובין השאר גם את המיתקנים, המכונות, הציוד ותהליכי העבודה;
{{ח:תת|(3)}} לברר את הסיבות והנסיבות של תאונות עבודה;
{{ח:תת|(4)}} לחקור – בין לבדו ובין בפני אדם אחר – בכל ענין שהוא מתפקידי השירות, כל אדם הנמצא במקום עבודה, וכל אדם שיש למפקח יסוד להניח שהוא עובד או עבד במקום עבודה, אך לא יידרש אדם לתשובה או לעדות העלולות להפלילו; מפקח עבודה רשאי לרשום בפרוטוקול את תשובותיו והודעותיו של הנחקר, ודין הפרוטוקול כדין הודעה שנרשמה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצידורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|סעיף 2 לפקודת הפרוצידורה הפלילית (עדות)}}, {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצידורה הפלילית (עדות)#סעיף 3|והסעיפים 3}} {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצידורה הפלילית (עדות)#סעיף 4|ו־4 לאותה פקודה}} חלים עליו;
{{ח:תת|(5)}} לבדוק כל פנקס, תעודה, דין וחשבון או מסמך אחר, שניהולם, קיומם או הגשתם היא חובה על פי חיקוק שביצועו בידי שר העבודה, ולהעתיק מהם;
{{ח:תת|(6)}} ליטול דוגמה של מוצר, מוצר ביניים או חומר גלמי, לאחר שהודיע על כך למחזיק במקום העבודה, וכן לצלם כל חומר, מיתקן, מכונה, מבנה או תהליך עבודה;
{{ח:תת|(7)}} באישור מפקח עבודה אזורי, להורות למחזיק במקום העבודה לערוך בדיקה שיורה עליה, של מוצר, מוצר ביניים או חומר גלמי, ולמסור לו את תוצאות הבדיקה תוך תקופה שיקבע המפקח;
{{ח:תת|(8)}} להיות מלווה על ידי שוטר, אם יש לו יסוד לחשוש להפרעה בביצוע תפקידו.

{{ח:סעיף|4|העתק דינים וחשבונות}}
{{ח:ת}} לא ימסור מפקח עבודה העתק של דין וחשבון שערך, או קטעים ממנו, אלא על דעת מפקח העבודה הראשי.

{{ח:סעיף|5|עזרת מומחים}}
{{ח:ת}} היה מפקח עבודה סבור, כי שלומם או בריאותם של בני אדם העובדים במקום עבודה נתון בסכנה מחמת העבודה או תהליכה, מחמת מצב המכונות או המתקנים או הציוד, או מחמת דרך השימוש בהם, או מכל סיבה אחרת, רשאי הוא להביא מומחה מקצועי לאותו מקום על מנת שיעשה בפניו את הבדיקות שהוא עצמו רשאי לעשותן.

{{ח:סעיף|6|צווי בטיחות|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ב־2, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} שוכנע מפקח עבודה אזורי, בין מפעולות עצמו ובין על סמך דין וחשבון של מפקח עבודה, כי טיבם, מבנם או מקומם של מכונה, ציוד, מתקן או חומר המשמשים או העומדים לשמש במקום עבודה יש בהם סכנה לשלומו או לבריאותו של אדם, או כי תהליך או מעשה פלוני או מחדל פלוני במקום עבודה מסכנים שלום אדם או בריאותו, רשאי הוא לעשות, בצו, אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} להורות על הפסקת העבודה במקום העבודה, לאסור את השימוש במכונה, במתקן, בציוד או בחומר או בחלק מאלה כמפורש בצו, או לאסור את השימוש עד שהורחק גורם הסכנה וניתן על כך אישור מאת מפקח עבודה;
{{ח:תתת|(2)}} לחייב את המחזיק במקום העבודה לנקוט, תוך הזמן הנקוב בצו, אמצעים כמפורש בצו לשם הרחקת הסכנה.
{{ח:תת|(ב)}} מקום שאין הסכנה תכופה לא יתן מפקח עבודה אזורי צו לפי סעיף זה, אלא אם נתן למחזיק במקום העבודה הזדמנות נאותה להשמיע טענותיו.
{{ח:תת|(ג)}} צו לפי סעיף זה ייחתם על ידי מפקח עבודה אזורי ויישלח בדואר רשום, או יימסר לידי המחזיק במקום העבודה או יודבק באופן הנראה לעין במקום העבודה. טעות בנקיבת שמו של המחזיק לא תפגע בחוקיות של צו שנמסר או שהודבק כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} מפקח עבודה ראשי רשאי להסמיך בכתב מפקח עבודה פלוני בסמכויות הנתונות למפקח עבודה אזורי לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|6א|צווים להפסקת עבודה באתרי בנייה|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אתר בנייה שאינו מוסדר“ – אתר בנייה שלא הוצג בו שלט כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)#סעיף 7|בתקנה 7 לתקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה), התשמ״ח–1988}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזיק במקום העבודה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 172א|בסעיף 172א לפקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], התש״ל–1970}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פעילות באתר“ – למעט עבודה שנעשתה בהתאם להיתר שנתן המפקח לפי סעיף קטן (ה);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צו הפסקת עבודה“ – צו שניתן לפי סעיף קטן (ב);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שכר רגיל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הודעה מוקדמת לפיטורים ולהתפטרות|בחוק הודעה מוקדמת לפיטורים ולהתפטרות, התשס״א–2001}}.
{{ח:תת|(ב)}} נודע למפקח עבודה על אירוע באתר בנייה שגרם למוות או לפציעה קשה של אדם שבשלה הוא בסכנת חיים ממשית וזקוק לטיפול רפואי דחוף כדי להציל את חייו, יורה המפקח בצו הפסקת עבודה על סגירת אתר הבנייה ויאסור את המשך הפעילות באתר לשני ימי עבודה ממועד התאונה; צו הפסקת עבודה יימסר למחזיק במקום העבודה.
{{ח:תת|(ג)}} נודע למחזיק במקום העבודה באתר בנייה שאינו מוסדר על אירוע באתר בנייה שגרם למוות, יפסיק המחזיק במקום העבודה את הפעילות באתר לשני ימי עבודה ממועד התאונה.
{{ח:תת|(ד)}} ניתן צו הפסקת עבודה, יבדוק מפקח עבודה בתקופת תוקפו של הצו את הבטיחות במקום העבודה, ורשאי הוא להאריך את תוקפו של הצו בשלושה ימים נוספים, וכן לתת צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} {{ח:פנימי|סעיף 8א|או 8א}} לשם הבטחת הבטיחות.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ד), ניתן צו הפסקת עבודה, רשאי מפקח עבודה לתת היתר לבצע עבודות לתיקון ליקויי בטיחות באתר הבנייה בתקופת תוקפו של הצו, בתנאים שיורה.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), הופסקה העבודה באתר בנייה שאינו מוסדר, רשאי מפקח עבודה לתת היתר כאמור בימי הפסקת הפעילות באתר, בתנאים שיורה.
{{ח:תת|(ו)}} המחזיק במקום עבודה שלגביו ניתן צו הפסקת עבודה או הוארך תוקפו רשאי לטעון את טענותיו כלפי הצו בהזדמנות הראשונה לאחר הוצאתו; הוכיח המחזיק במקום העבודה כי עמד בכל הוראות הבטיחות המחייבות – יבוטל הצו; המחזיק במקום העבודה רשאי לערער על החלטה שלא לבטל את הצו לפני בית דין האזורי לעבודה שבתחומו נמצא מקום העבודה.
{{ח:תת|(ז)}} עובד באתר בנייה שנסגר בצו הפסקת עבודה, שנעדר מהעבודה בשל סגירת האתר, ישלם לו מעסיקו שכר רגיל בעד התקופה שבה אתר הבנייה היה סגור מכוח הצו.
{{ח:תת|(ח)}} הודעה על מתן צו הפסקת עבודה תפורסם במקום בולט במקום העבודה וכן באתר האינטרנט של משרד הכלכלה והתעשייה, אולם אין באי־פרסום הודעה כאמור כדי לפגוע בתוקפו של הצו.
{{ח:תת|(ט)}} נודע למפקח עבודה ראשי על אירוע שגרם למות אדם או לפציעתו הקשה באתר בנייה, יודיע על כך לרשם הקבלנים במשרד הבינוי והשיכון.
{{ח:תת|(י)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהסמכויות הנתונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיפים 6}} {{ח:פנימי|סעיף 8א|ו־8א}}.

{{ח:סעיף|7|תוקף צו בטיחות|תיקון: תשכ״ט, תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} יעמוד בתקפו כל עוד לא בוטל על ידי מפקח עבודה אזורי, או על ידי מפקח העבודה הראשי, או על ידי בית דין אזורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|בחוק בית הדין לעבודה, תשכ״ט–1969}} (להלן – בית דין אזורי לעבודה), על פי בקשה שהוגשה על ידי המחזיק במקום העבודה.
{{ח:תת|(ב)}} נאסר בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} שימוש במכונה, במתקן ובציוד או בחומר עד שהורחק גורם הסכנה והודיע המחזיק במקום העבודה כי הורחק גורם הסכנה, יבחון מפקח עבודה את המצב תוך שני ימים מאז נתקבלה ההודעה על ידי מפקח עבודה אזורי או על ידי מפקח העבודה שנתן את הצו לאחר שהוסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ד)}}.

{{ח:סעיף|8|ביצוע צו בטיחות|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} {{ח:פנימי|סעיף 6א|או 6א}}, רשאי מפקח עבודה, בעזרת המשטרה, להשתמש בכוח במידה הדרושה לביצוע הצו.
{{ח:תת|(ב)}} לא קויים צו שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, דין המחזיק במקום העבודה שניתן עליו הצו – מאסר שנה אחת או קנס 2000 לירות או שני הענשים כאחד, וכן קנס נוסף של 50 לירות, לכל יום שבו נמשכת העבירה.
{{ח:תת|(ב1)|(1)}} לא קוים צו שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א(ב)}} או לא הפסיק המחזיק במקום העבודה את העבודה באתר בנייה שאינו מוסדר בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א(ג)}}, דין המחזיק במקום העבודה – מאסר שנתיים או הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, או שני העונשים כאחד, וכן הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(ג) לחוק האמור}} לכל יום שבו נמשכת העבירה.
{{ח:תתת|(2)}} עבירה לפי סעיף זה היא עבירה מסוג העבירות של אחריות קפידה.
{{ח:תת|(ג)}} מתן צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} {{ח:פנימי|סעיף 6א|או 6א}} וביצועו אין בהם כדי לפטור מאחריות פלילית או אזרחית לפי כל דין אחר.

{{ח:סעיף|8א|צו שיפור|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח מפקח עבודה אזורי, או מפקח עבודה שהוא הסמיך לענין סעיף זה, כי במקום עבודה פלוני לא מקויימת הוראת חיקוק שעניינה בטיחותם, בריאותם, גיהותם או רווחתם של בני אדם העובדים בו או הנמצאים בו לצורך עיסוקם או משלח ידם, רשאי הוא בצו (להלן – צו שיפור), לחייב את המחזיק במקום העבודה לנקוט בצעדים שיפרט בצו לשם קיומה של אותה הוראת חיקוק תוך תקופה שיקבע בצו ושלא תפחת מארבעה עשר ימים; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ג)}} יחולו גם על צו שיפור; היה ביצועו של החיקוק בידי כל שר למעט שר העבודה והרווחה, ימציא המפקח העתק מצו השיפור לאותו שר או למי שהשר מינה לכך.
{{ח:תת|(ב)}} המחזיק במקום העבודה יודיע בכתב למפקח העבודה האזורי על ביצוע צו השיפור תוך שבעה ימים לאחר תום התקופה שנקבעה בצו לביצועו.

{{ח:סעיף|8ב|ערעור|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} המחזיק במקום העבודה רשאי לערער על צו שיפור לפני בית הדין האזורי לעבודה שבתחומו נמצא מקום העבודה תוך שבעה ימים מיום שנמסר לו הצו באחת הדרכים המנויות {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ג)}}, ומשערער כך רשאי הוא לבקש מבית הדין שיורה על דחיית ביצוע הצו, כולו או חלקו.

{{ח:סעיף|8ג|עונשין וקנס מינהלי|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מי שחייב לקיים צו שיפור, ולא עשה כן, דינו –
{{ח:תתת|(1)}} מאסר ששה חדשים או קנס 50,000 שקלים;
{{ח:תתת|(2)}} קנס נוסף 5,000 שקלים, לכל יום שבו לא קויים צו השיפור.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ז)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ח)}} הוראות סעיף זה אינן גורעות מאחריותו הפלילית של המחזיק במקום עבודה, לפי יתר הוראות חוק זה ולפי כל דין אחר.

{{ח:סעיף|8ד|תכנית בטיחות|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} המחזיק במקום עבודה מסוג שקבע שר העבודה והרווחה בתקנות, יכין תכנית בטיחות של מקום העבודה, תוך תקופה שקבע השר בתקנות, ויעדכנה כל אימת שהדבר יידרש עקב שינויים במקום העבודה.
{{ח:תת|(ב)}} תכנית בטיחות תכלול הוראות בנושאים אלה ובנושאי בטיחות נוספים שייקבעו בתקנות:
{{ח:תתת|(1)}} נוהלי הבטיחות, הגיהות והבריאות התעסוקתית במקום העבודה, ונושאי התפקידים בו בתחומים אלה;
{{ח:תתת|(2)}} נוהלי חירום למצבי סיכון מיוחדים ולמקרי תאונות עבודה.
{{ח:תת|(ג)}} שר העבודה והרווחה רשאי לקבוע בתקנות הוראות לענין הכנת תכנית בטיחות, פרטיה, עדכון התכנית והבאתה לידיעת העובדים במקום העבודה; הוראות כאמור לגבי גיהות או בריאות תעסוקתית טעונות התייעצות עם שר הבריאות.
{{ח:תת|(ד)}} המחזיק במקום עבודה ימסור למפקח עבודה אזורי, על פי דרישתו בכתב, העתק של תכנית הבטיחות המעודכנת, במועד שנקבע בדרישה.
{{ח:תת|(ה)}} מצא מפקח עבודה אזורי ליקוי בתכנית בטיחות, רשאי הוא לדרוש הכנת תכנית בטיחות מתוקנת או חדשה, והוראות סעיף זה יחולו בשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ו)}} מי שלא קיים דרישה לפי סעיף קטן (ד) או (ה), דינו כדין מי שלא קיים צו שיפור, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 8ג|סעיף 8ג}} יחולו בשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ז)}} תקנות על פי סעיף זה יותקנו לאחר התייעצות בארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה ובארגון מעבידים שלדעת השר הוא ארגון יציג ונוגע בדבר, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
{{ח:תת|(ח)}} הוראות סעיף זה לא יחולו לגבי מקום עבודה שעיקר עיסוקו ייצור, מילוי, החסנה, הולכה, הובלה או שיווק של גז (להלן – מפעל גז).
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (תכנית לניהול הבטיחות)|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (תכנית לניהול הבטיחות), התשע״ג–2013}}.}}

{{ח:סעיף|8ה|מידע והכשרה בטיחותית|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} שר העבודה והרווחה, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, יקבע בתקנות הוראות בדבר חובת המחזיק במקום עבודה לספק לעובדים בו מידע והכשרה הדרושים למניעת תאונות עבודה או מחלות מקצוע; תקנות כאמור יכול שיהיו כלליות או לפי סוגי מקומות עבודה, ענפי עבודה, מקצועות או אזורים.

{{ח:סעיף|8ו|תחולה על מעליות או דרגנועים שאינם במפעל|תיקון: תשמ״ב, תשס״ה}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6 עד 8ג}}, רואים חצרים שאינם חלק ממפעל ומשתמשים בהם במעלית או בדרגנוע, כאילו היו מקום עבודה, וכאילו היה האדם המשתמש בחצרים או תופש אותם למעשה, המחזיק במקום העבודה.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: נאמנים, ועדות וממונים על בטיחות}}

{{ח:סעיף|9|הגדרות|תיקון: תשמ״ב, תשע״ד}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|פרק 2|פרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל“ – מקום שחלה עליו {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|פקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], התש״ל–1970}} כולה או חלקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המעסיק“ – המחזיק במפעל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נאמן בטיחות“ – מי שנאמן לעניני בטיחות או גיהות מכוח {{ח:פנימי|סעיף 19|הסעיפים 19}} {{ח:פנימי|סעיף 20|או 20}}.

{{ח:סעיף|10|הקמת ועדות בטיחות|תיקון: תשמ״ב, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מפעל שמעסיקים בו 25 עובדים לפחות תהיה בו ועדת בטיחות המורכבת מנציגי העובדים ומנציגי המעסיק שווה בשווה; מפעל שמספר העובדים בו פחות מ־25 רשאים העובדים והמעסיק להקים ועדת בטיחות לפי הסכם; ואולם רשאי שר העבודה והרווחה, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, לקבוע בתקנות הוראות בדבר החובה להקים ועדת בטיחות אף במפעל שמספר העובדים בו פחות מ־25, ובלבד שמספר חברי ועדת הבטיחות במפעל כאמור, לא יעלה על ארבעה; תקנות כאמור יכול שיהיו לפי סוגי מפעלים, ענפי עבודה, מקצועות או אזורים.
{{ח:תת|(ב)}} לא קבעו שני הצדדים את אחד מהם את נציגיהם לועדת הבטיחות או את מקצתם, רשאי מפקח עבודה אזורי לדרוש בכתב מהצד הנוגע בדבר לקבוע את הנציגים תוך המועד שקבע לכך, ומשעשה כן, ישלח העתק מדרישתו לארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה או לארגון מעבידים שלדעת השר הוא נוגע בדבר, הכל לפי הענין; לא קויימה הדרישה, רשאי המפקח למנות חברים בועדת הבטיחות לפי ראות עיניו, הן מבין עובדי המפעל והן שלא מבין עובדי המפעל, אשר יכהנו עד שייקבעו הנציגים במקומם; שר העבודה והרווחה רשאי לקבוע בתקנות שיעורי שכר בטלה והוצאות שישלם המעסיק למי שאינו עובד המפעל ומונה כאמור כחבר בועדת הבטיחות.
{{ח:תת|(ג)}} לא קבע אחד הצדדים את נציגיו לועדת הבטיחות או את מקצתם, לא יהא בכך כדי לפגוע בכשרה של הועדה לפעול ובתוקף החלטותיה.

{{ח:סעיף|11|הרכבת ועדת בטיחות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נציגי העובדים בועדת בטיחות יהיו מעובדי המפעל שייבחרו או יתמנו על ידי העובדים בו או על ידי ועד העובדים, הכל כפי שייקבע בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} נציגי המעסיק בועדת בטיחות יתמנו על ידי המעסיק, וככל האפשר יהיו ביניהם מנהלי עבודה ואחראים מטעם המעסיק לעניני הבטיחות.
{{ח:תת|(ג)}} תקופת כהונתם של חברי ועדת בטיחות והסגולות שיש להתחשב בהן בבחירתם או במינויים ייקבעו בתקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ועדות בטיחות ונאמני בטיחות)|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ועדות בטיחות ונאמני בטיחות), תשכ״א–1960}}.}}

{{ח:סעיף|12|הודעה על ועדת בטיחות}}
{{ח:תת|(א)}} הוקמה ועדת בטיחות, ישלח מזכיר הועדה, בהקדם האפשרי ובמכתב רשום, הודעה על כך למפקח עבודה אזורי ויפרש בה שמות חברי הועדה, היושב ראש והמזכיר; באותה דרך יודיע המזכיר למפקח עבודה אזורי על כל שינוי שחל בפרטים שנמסרו בהודעה על הקמת הועדה.
{{ח:תת|(ב)}} העתקי הודעות לפי סעיף זה ישלח מזכיר ועדת הבטיחות למוסד המוקם לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}.

{{ח:סעיף|13|סדרי עבודה של ועדת בטיחות|תיקון: תשמ״ב, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת בטיחות תבחר מבין חבריה ברוב קולות יושב ראש הועדה. באין רוב כאמור יהיו לועדת בטיחות שני יושבי ראש, אחד מנציגי המעסיק בועדה שנתמנה על ידיו לכך, והשני מנציגי העובדים בועדה שייבחר על ידי הנציגים; יושבי ראש הועדה ינהלו את ישיבותיה בתורנות שתקבענה הועדה, וכל אחד מהם רשאי לכנסה. ועדת הבטיחות תמנה את מזכיר הועדה.
{{ח:תת|(ב)}} בכל הצבעה בועדת בטיחות יהיו לנציגי כל צד, בהצביעם פה אחד, מספר קולות שקול נגד קולות נציגי הצד השני.
{{ח:תת|(ג)}} מפקח עבודה ונציג המוסד לבטיחות ולגיהות כאמור {{ח:פנימי|פרק 3|בפרק השלישי}} רשאים להשתתף בישיבות ועדת בטיחות ללא זכות הצבעה, בין מיזמתם ובין לפי הזמנת הועדה או חבר בה.
{{ח:תת|(ד)}} הועדה תקבע את סדרי דיוניה ועבודתה במידה שלא נקבעו בחוק זה או בתקנות.

{{ח:סעיף|14|חובות וסמכויות של ועדת בטיחות|תיקון: תשמ״ב, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} אלה חובותיה וסמכויותיה של ועדת בטיחות:
{{ח:תתת|(1)}} לברר סיבותיהן ונסיבותיהן של תאונות העבודה במפעל ולהמליץ על אמצעים למניעתן;
{{ח:תתת|(2)}} לעמוד על תנאי הבטיחות והגיהות, להמליץ על שיפורים ולייעץ בקביעת כללי בטיחות;
{{ח:תתת|(3)}} לקבל דין וחשבון מנאמני הבטיחות, לבקר ולתאם את פעולותיהם;
{{ח:תתת|(4)}} להילוות למפקח עבודה בביקוריו במפעל.
{{ח:תת|(ב)}} לא קיים מעסיק את המלצותיה של ועדת בטיחות כאמור בפסקאות (1) או (2) לסעיף קטן (א), רשאי מפקח עבודה אזורי להורות לו בצו לעשות כן, לאחר שנתן לו הזדמנות להשמיע את דבריו; צו כאמור יעמוד בתקפו כל עוד לא ביטלו מפקח העבודה האזורי, מפקח העבודה הראשי, או בית דין אזורי לעבודה על פי בקשה שהגיש המעסיק.
{{ח:תת|(ג)}} מי שלא קיים צו לפי סעיף קטן (ב), דינו כדין מי שלא קיים צו שיפור, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 8ג|סעיף 8ג}} יחולו בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|15|קשר בין ועדת הבטיחות לבין מפקח עבודה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מפקח עבודה ישלח לועדת הבטיחות ולועד העובדים במפעל העתק של כל כתב ששלח למעסיק בעניני בטיחות וגיהות העלול לסייע לועדה במילוי תפקידיה.
{{ח:תת|(ב)}} מזכיר ועדת הבטיחות ישלח למפקח עבודה אזורי פרוטוקול מישיבות הועדה או תמצית ממנו.

{{ח:סעיף|16|פגיעה בכללי בטיחות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת בטיחות רשאית להמליץ לפני המעסיק על אמצעים משמעתיים נגד עובד שאינו מקיים כללי בטיחות, מפורשים או מקובלים, ומעסיק רשאי לנקוט באמצעים שהומלץ עליהם ובכללם אמצעים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ניכוי משכרו – אך לא יותר משכר שבוע;
{{ח:תתת|(2)}} הפסקת עבודתו עד שבועיים ימים;
{{ח:תתת|(3)}} במקרים מיוחדים המצדיקים זאת – העברה לתפקיד מתאים אחר שמידת הסיכון בו קטנה יותר, ובאין אפשרות של העברה – פיטורין.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שניכה מעסיק משכרו של עובד לפי סעיף קטן (א) יעמידו המעסיק לרשות ועדת הבטיחות, על מנת שתשתמש בו לקידום תנאי הבטיחות או לשיפור הגיהות או הרווחה במפעל, שאין המעסיק חייב בהם על פי חיקוק.

{{ח:סעיף|17|חובות המעסיק כלפי ועדת בטיחות|תיקון: תשמ״ב, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המעסיק –
{{ח:תתת|(1)}} יקל על ועדת בטיחות במילוי תפקידה;
{{ח:תתת|(2)}} לא יפגע בתנאי עבודתו ובמעמדו בעבודה של חבר ועדת בטיחות בשל פעולותיו כחבר הועדה, ולא יפטרו בשל כך; התעוררו חילוקי דעות בין חבר הועדה ובין מעסיק בקשר למעשה של המעסיק כאמור, רשאי חבר הועדה לפנות לשר העבודה והוא יחליט בענין לאחר שנתן הזדמנות לצדדים להשמיע טענותיהם, והחלטתו תהיה סופית; לא ייזקק שר העבודה לפנִיָה של חבר ועדת בטיחות שפוטר כאמור שנעשתה כתום שלושים יום מיום הפיטורין.
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה והרווחה רשאי, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, לקבוע בתקנות הוראות בדבר דרכי סיוע של המעסיק לועדת בטיחות במילוי תפקידיה; תקנות כאמור יכול שיהיו כלליות או לפי סוגי מפעלים, ענפי עבודה, מקצועות או אזורים.

{{ח:סעיף|18|העברת סמכויות|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} שר העבודה רשאי להעביר מסמכויותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(א)}}, והודעה על כך תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|19|נאמני בטיחות במפעל שקיימת בו ועדת בטיחות}}
{{ח:ת}} מפעל שקיימת בו ועדת בטיחות, יהיו נציגי העובדים בועדה, וכן עובדים אחרים שמינתה הועדה, הנאמנים לעניני בטיחות וגיהות באותו מפעל.

{{ח:סעיף|20|נאמני בטיחות במפעל שאין בו ועדת בטיחות}}
{{ח:תת|(א)}} מפעל שאין בו ועדת בטיחות רשאים העובדים לבחור מביניהם או למנות נאמנים לעניני בטיחות וגיהות במספר שיאושר על ידי מפקח עבודה אזורי.
{{ח:תת|(ב)}} דרך בחירתם או מינוים של נאמנים לפי סעיף קטן (א), תקופת כהונתם והסגולות שיש להתחשב בהן בבחירתם או במינוים, ייקבעו בתקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ועדות בטיחות ונאמני בטיחות)|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ועדות בטיחות ונאמני בטיחות), תשכ״א–1960}}.}}

{{ח:סעיף|21|הודעה על נאמן בטיחות ותחילת כהונתו|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} מי שנבחר או נתמנה נאמן בטיחות וקיבל על עצמו את התפקיד יודיע על כך בכתב למעסיקו, ואם יש ועד עובדים במקום, יאשר הועד את ההודעה; העתק ההודעה יישלח על ידי המעסיק בדואר רשום למפקח עבודה אזורי ותחילת כהונתו של הנאמן תהיה מתאריך מתן ההודעה למעסיק.

{{ח:סעיף|22|חובות וסמכויות של נאמן בטיחות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} ואלה חובותיו וסמכויותיו של נאמן בטיחות:
{{ח:תת|(1)}} לעמוד על תנאי הבטיחות והגיהות ולפעול למען שיפורם;
{{ח:תת|(2)}} להדריך את העובדים ולייעץ להם בכל הנוגע לשיפור הבטיחות והגיהות;
{{ח:תת|(3)}} להודיע בכתב למעסיק או לבא כוחו על ליקויים בשטח הבטיחות והגיהות; העתק מכתב ההודעה יימסר ביד או בדואר רשום למפקח עבודה אזורי;
{{ח:תת|(4)}} לעיין בכל פנקס, תעודה, דין וחשבון או כל מסמך אחר הנוגעים לבטיחות ולגיהות שחובה לנהלו, לקיימו או להגישו לפי חיקוק שביצועו ביד שר העבודה;
{{ח:תת|(5)}} להילוות למפקח עבודה בביקוריו במפעל.

{{ח:סעיף|23|חובות המעסיק|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} המעסיק –
{{ח:תת|(1)}} יתן לנאמן הבטיחות את ההקלות הנאותות למילוי תפקידו ויעודד אותו בפעולותיו;
{{ח:תת|(2)}} ינקוט באמצעים מתאימים לתיקון ליקויים שעליהם נמסרה לו הודעה כדין על ידי נאמן בטיחות, ואם לא עשה כן ימסור לנאמן הבטיחות, תוך זמן מתקבל על הדעת, הודעה מנומקת בכתב וישלח העתק הודעתו במכתב רשום למפקח עבודה אזורי.

{{ח:סעיף|24|הגנה על נאמן בטיחות|תיקון: תשמ״ב, תשע״ד}}
{{ח:ת}} לא יפגע המעסיק בתנאי עבודתו של נאמן בטיחות ובמעמדו בעבודה ולא יפטרו בשל פעולותיו כנאמן בטיחות; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(א)(2)}} יחולו, בשינויים המחוייבים לפי הענין, על חילוקי דעות בין נאמן בטיחות לבין מעסיק בקשר למעשי המעסיק כאמור.

{{ח:סעיף|25|ממונה על בטיחות|תיקון: תשמ״ט, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר העבודה רשאי, בין דרך כלל בתקנות ובין בהודעה מיוחדת בכתב, להורות למעסיק על מינוי אדם מאומן כראוי להיות הממונה על הבטיחות במפעל על מנת שעיקר תפקידו יהיה בכך; הוראה כאמור לגבי מפעל גז כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 8ד|בסעיף 8ד(ח)}} תינתן לאחר התייעצות עם שר האנרגיה והתשתית.
{{ח:תת|(ב)}} לא יתן שר העבודה הודעה מיוחדת על פי סעיף קטן (א), אלא אם ראה שהיקף המפעל ותהליך העבודה ומידת הסיכון מצדיקים זאת, ולאחר שהתייעץ במועצת המוסד המוקם לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}.
{{ח:תת|(ג)}} שר העבודה רשאי לקבוע, בתקנות, הוראות בדבר מינוי ממונה על בטיחות ופסילתו, בדבר חובותיו כלפי מפקח עבודה וועדת בטיחות ובדבר העונש שיהיה צפוי לו באי־מילוי חובותיו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות)|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות), התשנ״ו–1996}}.}}

{{ח:קטע2|פרק 2-1|פרק שני1: עוזרי בטיחות – הוראת שעה|תיקון: תשע״ט, תשפ״ד}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 28.5.2019 ועד יום 27.8.2026):}}

{{ח:סעיף|25א|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1}}|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 2-1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר בנייה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אתר שמתבצעות בו עבודות בנייה, ובלבד שמדובר בבנייה של מבנה שגובהו מעל 7 מטרים ושטחו מעל 1,000 מטרים רבועים;
{{ח:תתת|(2)}} אתר שמתבצעות בו עבודות בנייה הנדסית ומפקח עבודה אזורי קבע כי הוא אתר בנייה לעניין {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנייה“ ו”בנייה הנדסית“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|בפקודת הבטיחות בעבודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראות הבטיחות“ – הוראות הדין המפורטות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבצע בנייה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)#סעיף 1|בתקנות 1}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)#סעיף 6|ו־6 לתקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה), התשמ״ח–1988}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל עבודה“ – מי שמבצע הבנייה מינה אותו כמנהל עבודה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)#סעיף 2|תקנה 2 לתקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה), התשמ״ח–1988}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוזר בטיחות“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 25ב|בסעיף 25ב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנקס המפעל“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 198|בסעיף 198 לפקודת הבטיחות בעבודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת הבטיחות בעבודה“ – {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|פקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], התש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף|25ב|מינוי עוזר בטיחות, תפקידיו וסמכויותיו|תיקון: תשע״ט, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} חלה חובה למנות מנהל עבודה באתר בנייה, ימנה מבצע הבנייה עוזר בטיחות שיסייע למנהל העבודה באתר הבנייה, ויבצע לשם כך תפקידים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בדיקה באתר הבנייה של התקיימות הוראות הבטיחות, לפי רשימת תיוג;
{{ח:תתת|(2)}} דיווח למנהל העבודה בעל פה ובכתב על הפרה של הוראות הבטיחות באתר הבנייה, בסמוך ככל הניתן למועד גילויה של ההפרה;
{{ח:תתת|(3)}} הודעה לעובד באתר הבנייה כי הוא מפר הוראת בטיחות או מופרת לגביו הוראת בטיחות, בסמוך ככל הניתן למועד גילויה של ההפרה;
{{ח:תתת|(4)}} סיוע למנהל העבודה במעקב אחר תיקון הפרה של הוראת בטיחות שהחובה לקיימה מוטלת על מנהל העבודה.
{{ח:תת|(ב)}} עוזר בטיחות רשאי לדווח למנהל העבודה על הפרות של חיקוקים אחרים בענייני בטיחות נוסף על הוראות הבטיחות.
{{ח:תת|(ג)}} מינויו של עוזר בטיחות יירשם באופן מיידי בפנקס המפעל, וכל עוד לא נרשם – המינוי לא ייכנס לתוקף; לעניין עוזר בטיחות שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 25ג|סעיף 25ג(א)(1)}}, יכלול רישום המינוי כאמור גם את תיעוד ההדרכה שקיבל ממבצע הבנייה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25ג|באותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ד)}} לשם מילוי תפקידו, רשאי עוזר בטיחות לעיין בכל פנקס, תעודה, דין וחשבון או כל מסמך אחר הנוגעים להוראות הבטיחות שחובה לנהלם, לקיימם או להגישם, לפי העניין, לפי חיקוק ששר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ממונה על ביצועו.
{{ח:תת|(ה)}} מפקח עבודה ראשי יפרסם רשימת תיוג לעניין תפקיד עוזר הבטיחות לפי סעיף קטן (א)(1), ורשאי הוא לפרסם רשימות תיוג שונות לסוגים שונים של מבנים ({{ח:פנימי|פרק 2-1|בפרק זה}} – רשימת תיוג).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|הוראות ארגון הפיקוח על העבודה (קביעת רשימת תיוג לעניין עוזר בטיחות)|הוראות ארגון הפיקוח על העבודה (קביעת רשימת תיוג לעניין עוזר בטיחות), התשע״ט–2019}}.}}

{{ח:סעיף|25ג|תנאים למינוי|תיקון: תשע״ט, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} לעוזר בטיחות ימונה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שמתקיים בו אחד מאלה, ובלבד שקיבל ממבצע הבנייה הדרכה בדבר תפקידיו של עוזר בטיחות וסמכויותיו, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25ב|בסעיף 25ב}}:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא מהנדס רשום בענף הנדסה אזרחית או הנדסאי רשום בענף הנדסה אזרחית;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא בעל הכישורים להתמנות למנהל עבודה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)#סעיף 3|תקנה 3(א)(1) או (2) לתקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה), התשמ״ח–1988}}, ובלבד שלא נמסרה למפקח עבודה אזורי הודעה על מינויו למנהל עבודה באותו אתר בנייה;
{{ח:תתתת|(ג)}} הוא בעל כשירות לפי {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות)#סעיף 3|תקנה 3 לתקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ממונים על הבטיחות), התשנ״ו–1996}}, ובלבד שלא נמסרה למפקח עבודה אזורי בקשה לאשר את מינויו לממונה על הבטיחות באותו אתר בנייה;
{{ח:תתת|(2)}} מי שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא בגיר;
{{ח:תתתת|(ב)}} בידו תעודה המעידה על כך שסיים בהצלחה הכשרה ייעודית לעוזרי בטיחות בנושא בדיקת התקיימותן של הוראות הבטיחות באתר הבנייה בהתאם לרשימת התיוג, לפי תוכנית שקבע מפקח עבודה ראשי; ההכשרה תבוצע על ידי משרד העבודה או על ידי מוסד לימודים שמפקח עבודה ראשי הכיר בו לביצוע תוכנית ההכשרה, לאחר שהמוסד הוכיח, להנחת דעתו של מפקח עבודה ראשי, את יכולתו לבצע את ההכשרה ברמה נאותה; ההכשרה תהיה בהיקף שבין 100 ל־150 שעות כפי שיורה מפקח עבודה ראשי, ולעניין בעל ניסיון מוכח של שנתיים לפחות בביצוע עבודות בנייה או עבודות בנייה הנדסית – בהיקף שבין 45 ל־100 שעות.
{{ח:תת|(ב)}} מבצע הבנייה יתעד את ההדרכה שניתנה למי מהמנויים בסעיף קטן (א)(1), יחתימו על תיעוד כאמור וישמור את התיעוד בפנקס המפעל.
{{ח:תת|(ג)}} שר העבודה, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את היקפי השעות האמורים בסעיף קטן (א)(2)(ב).
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הנדסאי רשום בענף הנדסה אזרחית“ – הנדסאי רשום כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|בחוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, התשע״ג–2012}}, בענף הנדסה אזרחית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מהנדס רשום בענף הנדסה אזרחית“ – מהנדס רשום כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|בחוק המהנדסים והאדריכלים, התשי״ח–1958}}, בענף הנדסה אזרחית.

{{ח:סעיף|25ד|העסקת עוזר בטיחות באתר בנייה|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מבצע בנייה אחראי לכך שבכל עת שבה מתבצעות עבודות בנייה או עבודות בנייה הנדסית באתר בנייה יהיה נוכח באתר עוזר בטיחות.
{{ח:תת|(ב)}} עוזר הבטיחות יועסק באתר הבנייה רק בתפקידים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 25ב|בסעיף 25ב(א) ו־(ב)}}.
{{ח:תת|(ג)}} מבצע בנייה יציג במקום בולט לעין באתר הבנייה שלט שבו יצוין שמו של עוזר הבטיחות שמונה ותפקידו.

{{ח:סעיף|25ה|חובות דיווח ותיקון הפרות של הוראות הבטיחות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל עבודה ינקוט אמצעים מתאימים העומדים לרשותו לתיקון הפרות של הוראות הבטיחות שעוזר הבטיחות דיווח לו עליהן, ככל שהחובה לקיים את הוראת הבטיחות מוטלת עליו לפי כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל עבודה ידווח למבצע הבנייה, אחת לשבוע, על הפרות של הוראות הבטיחות שעוזר הבטיחות דיווח לו עליהן והן לא תוקנו ועל האמצעים הנדרשים לדעתו לתיקונן; ואולם, דיווח עוזר הבטיחות למנהל העבודה על הפרות כאמור שעלולות לדעת מנהל העבודה לסכן חיי אדם והן לא תוקנו, יודיע על כך מנהל העבודה למבצע הבנייה, בכתב ובעל פה, מיידית.
{{ח:תת|(ג)}} מבצע בנייה ידאג לתיקון ההפרות של הוראות הבטיחות שמנהל העבודה דיווח לו עליהן כאמור בסעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|25ו|הגנה על עוזר בטיחות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} מבצע בנייה, מנהל עבודה או מעסיק לא יפגע בתנאי עבודתו של עוזר בטיחות ובמעמדו בעבודה, לא יפטרו או יגרום לפיטוריו בשל מילוי תפקידו כיאות בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}, יעמיד לרשותו את האמצעים הנדרשים למילוי תפקידו ויאפשר לו לבצע את עבודתו.

{{ח:סעיף|25ו1|מרשם|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מוסד לימודים שקיים הכשרה ייעודית לעוזרי בטיחות, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25ג|בסעיף 25ג(א)(2)(ב)}}, יעביר למפקח העבודה הראשי את השם ומספר הזהות של כל מי שקיבל ממוסד הלימודים תעודה המעידה על כך שהוא סיים בהצלחה את תוכנית ההכשרה, ואת המועד שבו סיים את תוכנית ההכשרה.
{{ח:תת|(ב)}} מפקח העבודה הראשי ינהל מרשם שיכלול את הפרטים לגבי עוזרי הבטיחות, שהועברו אליו לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} המרשם יהיה פתוח לעיון הציבור בדרך של שאילתה שבה יצוינו פרטים מזהים של האדם שלגביו מתבקש המידע.

{{ח:סעיף|25ז|שמירת דינים ואחריות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}} כדי לגרוע מהוראות כל דין או לגרוע מחובה או מאחריות המוטלת על מבצע בנייה או מנהל עבודה, בעניין הנוגע לבטיחות באתר הבנייה.

{{ח:סעיף|25ח|שינוי {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}.

{{ח:סעיף|25ט|תוקף|תיקון: תשע״ט, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}} {{ח:פנימי|תוספת|והתוספת}} יעמדו בתוקפן שבע שנים מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_525591.pdf|חוק ארגון הפיקוח על העבודה (תיקון מס׳ 11 – הוראת שעה), התשע״ט–2018}} {{ח:הערה|(תחילתו של התיקון ביום 25.5.2019)}}.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: המוסד לבטיחות ולגיהות}}

{{ח:סעיף|26|המוסד לבטיחות ולגיהות}}
{{ח:תת|(א)}} מוקם בזה מוסד לבטיחות ולגיהות (להלן – המוסד), שמטרתו לקדם את תנאי הבטיחות בעבודה והגיהות המקצועית.
{{ח:תת|(ב)}} המוסד הוא גוף מואגד ורשאי להתקשר בחוזים, לרכוש, להחזיק ולהעביר נכסים ולהיות צד בכל משא ומתן, בין משפטי ובין אחר.

{{ח:סעיף|27|פעולות המוסד}}
{{ח:ת}} המוסד –
{{ח:תת|(1)}} ינהל פעולות הסברה;
{{ח:תת|(2)}} יערוך ויפרסם מחקרים;
{{ח:תת|(3)}} יסייע לבחירת נאמני בטיחות ולהקמתן של ועדות בטיחות, ידריכם ויעודדם בפעולתם, ולפי בקשת ועדת בטיחות או חלק מחבריה ישלח, במידת האפשר, נציג לישיבות הועדה;
{{ח:תת|(4)}} יסייע לשירות הפיקוח בפעולותיו;
{{ח:תת|(5)}} ייעץ לשר העבודה בענינים כלליים הנוגעים לבטיחות ולגיהות;
{{ח:תת|(6)}} יהא רשאי להעניק תעודת הצטיינות למצטיינים בשטח הדאגה לבטיחות ולגיהות במפעל.

{{ח:סעיף|28|מועצת המוסד|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות העליונה של המוסד היא מועצת המוסד (להלן – המועצה), שחבריה יהיו נציגי העובדים והמעסיקים שווה בשווה, נציגי הממשלה ונציגי מוסדות, שהם, לדעת שר העבודה, נוגעים בדבר.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה לפי על המוסדות הנוגעים בדבר (י״פ תשס״א, 869).}}
{{ח:תת|(ב)}} חברי המועצה יתמנו על ידי שר העבודה, ובלבד שנציגי העובדים במועצה יתמנו לאחר התיעצות בארגון העובדים הארצי המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה ונציגי המעסיקים יתמנו לאחר התיעצות בארגונים ארציים של מעבידים, שלדעת השר, הם רפרזנטטיביים ונוגעים בדבר.
{{ח:תת|(ג)}} שר העבודה יקבע, בתקנות, הוראות בדבר תקופת כהונתה של המועצה והתנאים להפסקת החברות בה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מועצת המוסד לבטיחות וגיהות)|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מועצת המוסד לבטיחות וגיהות), תשכ״ג–1963}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} הודעה על הרכב מועצת המוסד תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|29|ועדות}}
{{ח:ת}} המועצה רשאית למנות, מבין חבריה או שלא מבין חבריה, ועדות קבועות או זמניות, ולקבוע את תפקידיהן ולהעביר להן מסמכויותיה.

{{ח:סעיף|30|יושב ראש המועצה}}
{{ח:ת}} שר העבודה, ובהעדרו – מי שנתמנה לכך על ידיו – יהיה יושב ראש המועצה.

{{ח:סעיף|31|נוהל}}
{{ח:ת}} המועצה תקבע את סדרי דיוניה ועבודתה במידה שלא נקבעו בתקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מועצת המוסד לבטיחות וגיהות)|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מועצת המוסד לבטיחות וגיהות), תשכ״ג–1963}}.}}

{{ח:סעיף|32|מינהלת המוסד|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המוסד יתנהל על ידי מינהלה שחבריה יהיו נציגי הממשלה במועצה, שיתמנו למנהלה על ידי שר העבודה, ונציגי עובדים ומעסיקים במועצה שווה בשווה, שמספרם ייקבע על ידי המועצה ושייבחרו למינהלה על ידי נציגי העובדים במועצה ועל ידי נציגי המעסיקים במועצה, כל סוג לחוד ובהצבעה נפרדת.
{{ח:תת|(ב)}} לנציגי הממשלה במינהלה הנוכחים בישיבה ומצביעים פה אחד יהיה מספר קולות שקול כנגד קולות יתר חברי המינהלה הנוכחים בישיבה ומצביעים.
{{ח:תת|(ג)}} המינהלה תקבע את סדרי דיוניה ועבודתה במידה שלא נקבעו בתקנות.

{{ח:סעיף|33|תקציב המוסד}}
{{ח:תת|(א)}} המינהלה תכין הצעת תקציב שנתי למוסד ותגישו למועצה בתאריך שתקבע המועצה.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה תדון בהצעת התקציב ותעבירה, בצירוף הערותיה והמלצותיה, לאישור שר העבודה.
{{ח:תת|(ג)}} שר העבודה רשאי לאשר את התקציב כפי שהוצע או בשינויים שימצא לנכון, לאחר בירור עם המינהלה.

{{ח:סעיף|34|הכנסות המוסד}}
{{ח:ת}} תקציבו של המוסד יכוסה מהקצבת אוצר המדינה, ומהקצבת ארגוני עובדים ומעבידים שיש להם נציגים במועצה. כן רשאי המוסד לקבל תרומות והכנסות מארגון שוחריו ומפרסומים ומפעולות אחרות.

{{ח:סעיף|34א|משלוח מסמכים למוסד|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} לפי דרישת המוסד, מי שחייב לשלוח למפקח עבודה אזורי מסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים 15(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 21|21}} {{ח:פנימי|סעיף 23|או 23}}, ישלח העתק ממנו גם למוסד.

{{ח:קטע2|פרק 3-1|פרק שלישי 1: פעולה מונעת ומחקר בבריאות ובבטיחות בעבודה|תיקון: תשנ״ז}}

{{ח:סעיף|34ב|פעולה מונעת ומחקר בתחום הבריאות והבטיחות בעבודה|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} משרד העבודה והרווחה יבצע, באמצעות קופת חולים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}, או באמצעות גוף אחר, פעולה מונעת ומחקר בתחום הבריאות והבטיחות בעבודה (להלן – פעולות), הכל מסוגים, במקומות, במועדים, בדרכים ובהיקף שיקבע שר העבודה והרווחה, ובלבד שסך כל ההוצאה הכספית למימון הפעולות לא יעלה בשנת כספים פלונית, על סך של 32 מיליון שקלים חדשים שיוקצו בתקציב משרד העבודה והרווחה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (פעולה מונעת)|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (פעולה מונעת), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} הסכום האמור בסעיף קטן (א) יעודכן בכל שנה לפי מדד השכר הממוצע, המשמש לעדכון תקציב המדינה לענין תחום ביטוח לאומי, ותיווסף לו תוספת בסכום שיוקצה למטרה זו מדי שנה בתקציב משרד העבודה והרווחה.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: שונות}}

{{ח:סעיף|35|שמירת סוד}}
{{ח:ת}} לא יגלה מומחה הפועל מכוח {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} או עובד המוסד כל דבר שהגיע לידיעתם בתוקף תפקיד לפי חוק זה, אלא תוך כדי מילוי חובה המוטלת עליהם לפי דין.

{{ח:סעיף|36|עונשין|תיקון: תשמ״ב, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מי שעשה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הפריע למפקח עבודה מהשתמש בסמכויותיו; או
{{ח:תתת|(2)}} סירב להשיב למפקח עבודה על שאלה שהוא חייב להשיב עליה; או
{{ח:תתת|(3)}} עבר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}};
{{ח:תת}} דינו – מאסר ששה חדשים או קנס 500 לירות, או שני הענשים כאחד.
{{ח:תת|(ב)}} מעסיק שעבר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|הסעיפים 16(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 23|או 23(2)}} או שמסר ללא יסוד מספיק הודעה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(ב)}}, למפקח לעבודה אזורי על הרחקת גורם סכנה, או שלא מילא אחרי הוראה על פי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(א)}}, דינו – קנס 500 לירות.
{{ח:תת|(ג)}} מי שלא שלח למפקח עבודה אזורי או למוסד הודעה או מסמך, או העתק מאלה, והוא חייב לעשות זאת לפי חוק זה, דינו – קנס 50 לירות.
{{ח:תת|(ד)}} מי שלא קיים הוראה של מפקח עבודה שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(7)}} או שעבר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8ד|סעיף 8ד(א)}}, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס 50,000 שקלים.
{{ח:תת|(ה)}} נעברה עבירה לפי חוק זה או תקנות לפיו בידי חבר־בני־אדם, מואגד או בלתי מואגד, יאשם בה גם כל מי שבעת ביצועה היה מנהל פעיל, בא־כוח או שותף פעיל בחבר, זולת אם הוכיח שהעבירה נעברה שלא בידיעתו ושנקט כל האמצעים הנאותים כדי להבטיח קיום הוראות החוק והתקנות לפיו.

{{ח:סעיף|37|העברה מכהונה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} נאמן בטיחות או חבר ועדת בטיחות שלא מילא את החובות המוטלות עליו על פי חוק זה או שהשתמש לרעה בסמכויותיו או שהתרשל במילוי חובותיו, רשאי מפקח העבודה הראשי להעבירו מכהונתו; אולם לגבי נאמן בטיחות לא יעשה כן מפקח העבודה הראשי אלא לאחר שהתייעץ בועד העובדים במפעל, אם ישנו, ולגבי חבר ועדת בטיחות שהוא נציג המעסיק לא יעשה כן, אלא לאחר שהתייעץ במעסיק.

{{ח:סעיף|38|משלוח חינם בדואר}}
{{ח:ת}} כל הודעה או מסמך לפי חוק זה, או העתק מאלה, מותר לשלוח למפקח עבודה אזורי במשלוח חינם בדואר רשום, במעטפה שרשום עליה ”פיקוח על עבודה“.

{{ח:סעיף|39|קיום מינויים}}
{{ח:תת|(א)}} מי שנתמנה להיות מפקח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלקת העבודה|פקודת מחלקת העבודה, 1943}}, רואים אותו כאילו נתמנה להיות מפקח עבודה לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} מי שנתמנה להיות מפקח עבודה לפי חוק זה, או שרואים אותו כאילו נתמנה לכך, ייחשב לענין כל חיקוק שביצועו בידי שר העבודה כאילו נתמנה להיות מפקח או מפקח עבודה לענין אותו חיקוק. הוראות סעיף קטן זה חלות בשינויים המחוייבים לפי הענין, לגבי מפקח ראשי.

{{ח:סעיף|40|הגבלת תחולה}}
{{ח:ת}} בהתיעצות עם שר הבטחון רשאי שר העבודה לקבוע בתקנות סייגים לתחולת חוק זה לגבי מפעלי משרד הבטחון.

{{ח:סעיף|41|ביטול}}
{{ח:ת}} בטלים –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מחלקת העבודה|בפקודת מחלקת העבודה, 1943}};}}
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת בתי חרושת|בפקודת בתי חרושת, 1946}}.}}

{{ח:סעיף|42|שמירת דינים וחובות|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} חוק זה בא להוסיף על האמור בכל חיקוק אחר ולא לגרוע ממנו; קיום חובה לפי חוק זה והתקנות לפיו, אינו פוטר מקיום חובה לפי חיקוק אחר.
{{ח:תת|(ב)}} הורשע אדם על עבירה לפי חוק זה או שילם קנס מינהלי, אין בכך כדי לפטרו מחובותיו על פי חוק זה והתקנות לפיו.

{{ח:סעיף|43|תקנות}}
{{ח:ת}} שר העבודה ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, בהתייעצות עם מועצת המוסד, להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|43א|אגרות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} שר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע –
{{ח:תתת|(1)}} אגרה בעד הגשת בקשה לקבלת הרשאה ולחידושה;
{{ח:תתת|(2)}} אגרה בעד השתתפות בבחינות לשם קבלת ההרשאה;
{{ח:תתת|(3)}} אגרה שעל בעל הרשאה לשלם בעד פיקוח על מילוי תנאי ההרשאה בידי השירות.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”הרשאה“ – הסמכה, אישור, היתר, רישיון או הרשאה אחרת מאת שר הכלכלה והתעשייה, מפקח עבודה ראשי או גורם שהוסמך לתת הרשאה מכוח תקנות לפי חוק זה, הנדרשים לפי חוק זה לשם ביצוע עבודה, ביצוע תפקיד הכולל סמכויות בדיקה ובקרה הנדרשות בהוראות לפי חוק זה, או מתן הכשרה מקצועית.

{{ח:סעיף|44|הוראות מעבר|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|תקנות מס מקביל (שירותי בריאות בעבודה)#פרק ג|פרק ג׳ בתקנות מס מקביל (שירותי בריאות בעבודה), התשל״ג–1973}} (להלן – התקנות), כנוסחו ביום כ״א בטבת התשנ״ז (31 בדצמבר 1996), יראו אותו כאילו הותקן, בשינויים המחויבים, לפי {{ח:פנימי|סעיף 34ב|סעיף 34ב}}, בכל הנוגע לתקופה המתחילה ביום כ״ב בטבת התשנ״ז (1 בינואר 1997).
{{ח:תת|(ב)}} בתקופה שמיום כ״ב בטבת התשנ״ז (1 בינואר 1997), ועד יום כ״ה בסיון התשנ״ז (30 ביוני 1997), ימשיך המוסד לביטוח לאומי לשלם עבור הפעולות מתוך הכספים שיעביר אליו לצורך כך משרד העבודה והרווחה בהתאם לאמור {{ח:חיצוני|תקנות מס מקביל (שירותי בריאות בעבודה)|בתקנות}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 34ב|בסעיף 34ב}} ימומנו הפעולות בשנת הכספים 1997 גם מיתרת הסכום השווה ל־1% מסכום התקבולים שגבה המוסד לפי {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|חוק מס מקביל, התשל״ג–1973}}, בשנת הכספים 1996, ואשר לא נוצלה למימון הפעולות בתקופה שמיום ט׳ בטבת התשנ״ו (1 בינואר 1996) ועד יום ב׳ בטבת התשנ״ח (31 בדצמבר 1997).
{{ח:תת|(ד)}} המוסד לביטוח לאומי יעביר למשרד העבודה והרווחה את הסכום האמור בסעיף קטן (ג) מתוך התקבולים שגבה כאמור, למימון הפעולות עד יום ה׳ בשבט התשנ״ח (1 בפברואר 1998).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 25א|סעיף 25א}})}}}}
{{ח:קטע3||הוראות הבטיחות}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה מיום 28.5.2019 ועד יום 27.8.2026):}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 204|סעיף 204 לפקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], התש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים)#סעיף 2|תקנות 2}}, {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים)#סעיף 3|3}}, {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים)#סעיף 6|6}} {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים)#סעיף 7|ו־7 לתקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים), התשנ״ט–1999}}.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות עבודת הנוער (עבודות אסורות ועבודות מוגבלות)#סעיף 1|תקנה 1 לתקנות עבודת הנוער (עבודות אסורות ועבודות מוגבלות), התשנ״ו–1995}}, לגבי {{ח:חיצוני|תקנות עבודת הנוער (עבודות אסורות ועבודות מוגבלות)#תוספת חלק 1 פרט 15|פרט 15 בחלק הראשון לתוספת לתקנות האמורות}}.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)#סעיף 79|תקנות 79}}, {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)#סעיף 80|80}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)#סעיף 164|ו־164(א) עד (ג) לתקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה), התשמ״ח–1988}}, וכן {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)#סעיף 9|תקנות 9 עד 11}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)#סעיף 81|ו־81}}, ככל שקיומן נדרש לשם מילוי הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)#סעיף 79|תקנות 79}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודות בנייה)#סעיף 80|ו־80 לתקנות האמורות}}.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עגורנאים, מפעילי מכונות הרמה אחרות ואתתים)#סעיף 2|תקנה 2(א) לתקנות הבטיחות בעבודה (עגורנאים, מפעילי מכונות הרמה אחרות ואתתים), התשנ״ג–1992}}.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הבטיחות בעבודה (עבודה בגובה)#סעיף 5|תקנה 5(1) ו־(2) לתקנות הבטיחות בעבודה (עבודה בגובה), התשס״ז–2007}}.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ו באב תשי״ד (25 באוגוסט 1954).}}
* '''משה שרת'''
ראש הממשלה
* '''גולדה מאירסון'''
שרת העבודה
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]