תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (אכיפת תשלומים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (אכיפת תשלומים), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 1074|תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (אכיפת תשלומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5991.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 657|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6321.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 701|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6577.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 267|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6836.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 774|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7223.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 50|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7434.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 320|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7896.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12|סעיפים 12}}, {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12ב|12ב}} {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)|לחוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל), התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), ובהסכמת שר האוצר ושר התחבורה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הודעות על חיובים וגבייתם}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: חשבונות ומועדי תשלום}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: גביית חוב חלוט}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: פיצוי והחזר הוצאות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: אזהרות}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: ערר וערעור}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה {{ח:הערה|(בוטלה)}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזהרה“ – הודעה לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12ד|סעיף 12ד לחוק}}, מטעם בעל הזיכיון או רשות הרישוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל הזיכיון“ – לרבות מי שמפעיל מטעמו את כביש האגרה, זולת מקום בתקנות אלה שהמפעיל נזכר בנפרד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם“ – הסכם בכתב בין בעל הזיכיון ובין בעל תג חיוב או חייב רשום, בנוסח שאישרה הרשות הממונה, שלפיו ייפרעו החיובים באמצעות כרטיס אשראי, הוראת קבע בבנק או פיקדון, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיוב“ – חיוב בתשלום אגרה, דמי גביה או פיצוי והחזר הוצאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייב“ – החייב, לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)|החוק}}, בתשלום אגרה, דמי גביה או פיצוי והחזר הוצאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייב חד פעמי“, ”חייב רגיל“, ”חייב רשום“ ו”פרטים מזהים“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (סכומי דמי גביה)|בתקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (סכומי דמי גביה), התשנ״ט–1999}} (להלן – תקנות דמי גביה);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון“ – הודעה על חיוב או על כמה חיובים בתקופת חיוב מסוימת, לגבי כלי רכב מסויים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון ראשוני“ – חשבון הנשלח לחייב ושעד למועד משלוחו פרע במלואם את כל החשבונות שנשלחו אליו, בשל תקופות חיוב קודמות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון נוסף“ – חשבון הנשלח לחייב שטרם פרע במלואו עד למועד משלוחו חשבון קודם של –
{{ח:תתת|(1)}} תקופת חיוב קודמת אחת (חשבון נוסף ראשון);
{{ח:תתת|(2)}} שתי תקופות חיוב קודמות או יותר (חשבון נוסף שני);
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום החיוב“ – יום בחודש שקבע בעל הזיכיון, לגבי חייב לצורך חיובו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כרטיס אשראי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|בחוק כרטיסי חיוב, התשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן, שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועד יצירת חיוב“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בחיוב בשל נסיעות – מועד הנסיעה בכביש האגרה;
{{ח:תתת|(2)}} בחיוב בפיצוי והחזר הוצאות –
{{ח:תתתת|(א)}} בשל אי פירעון חשבון – המועד האחרון לפירעונו;
{{ח:תתתת|(ב)}} בשל הפעלת סמכויות אכיפה של עיכוב רכב, גרירה, פינוי ואחסנה – המועד שבוצעו, ואם היתה סמכות האכיפה בעלת אופי מתמשך – מועד תחילת הפעלתה;
{{ח:תתתת|(ג)}} בשל מעשה שיש בו כדי למנוע את זיהוי הרכב או את החיוב באגרה – המועד שבו נודע לבעל הזיכיון על המעשה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות הרישוי“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיצוי והחזר הוצאות“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12|בסעיף 12(ב)(2) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פיקדון“ – פיקדון בלא ציון שם, כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת החיוב“ – תקופה המתחילה בחודש שקדם לחודש שבו יום החיוב, ביום שמספרו בחודש כמספר יום החיוב והמסתיימת ביום החיוב.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הודעות על חיובים וגבייתם}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: חשבונות ומועדי תשלום}}

{{ח:סעיף|2|אופן חיוב חייבים}}
{{ח:ת}} חייב יכול שיחויב באחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} בעל תג חיוב – לפי הסכם;
{{ח:תת|(2)}} חייב רשום – לפי הסכם;
{{ח:תת|(3)}} חייב חד פעמי – לפי חשבון, על סמך פרטים מזהים שמסר;
{{ח:תת|(4)}} חייב רגיל – לפי חשבון, על סמך פרטי הרכב והחייב ברישומי רשות הרישוי;
{{ח:תת|(5)}} בעל פיקדון – בין שהוא בעל תג חיוב ובין שהוא חייב רשום, בפירעון מתוך הפיקדון, לגבי חלק החיוב שהסכומים בפיקדון מספיקים לכיסויו.

{{ח:סעיף|3|פיקדון}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רכב המבקש לשלם את חיוביו בלא מסירת שמו ומענו, יהיה רשאי להפקיד, מזמן לזמן, סכום בחשבון אצל בעל הזיכיון לכיסוי חיוביו.
{{ח:תת|(ב)}} הופקד פיקדון כאמור, ינכה ממנו בעל הזיכיון כל חיוב המגיע לו מבעל הרכב, ואם לא נמצאו די סכומים בפיקדון לכיסוי החיוב, ייגבו ממנו החיוב או יתרת החיוב, לפי הענין, כאילו היה חייב רגיל.
{{ח:תת|(ג)}} בעל פיקדון יהא זכאי לקבל, בכל עת, פרטים על הסכומים שנותרו בפיקדונו; מסירת פרטים כאמור, תהיה באמצעות קוד זיהוי בלבד.

{{ח:סעיף|4|המצאת חשבון}}
{{ח:תת|(א)}} לכל חייב, למעט בעל פיקדון, ימציא בעל הזיכיון חשבון בשל חיובים שלו שנוצרו בתקופת החיוב, אחת או יותר, ובשל חיובים שנצברו עד יום החיוב ולא נפרעו.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי כל רכב יומצא חשבון נפרד, זולת אם נקבע אחרת בהסכם.
{{ח:תת|(ג)}} בחשבון יפורטו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר רישוי של הרכב, שם החייב, מספר זהותו ומענו לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}};
{{ח:תתת|(2)}} תקופה או תקופות החיוב בחשבון;
{{ח:תתת|(3)}} תאריך הוצאת החשבון;
{{ח:תתת|(4)}} סכום החיוב הכולל לתשלום;
{{ח:תתת|(5)}} מספר הנסיעות שבשלהן נדרשים אגרה ודמי גביה וסכומם הכולל;
{{ח:תתת|(6)}} האירועים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11}} שבשלהם נדרשים פיצוי והחזר הוצאות, והסכום הנדרש בשל כל אחד מהם;
{{ח:תתת|(7)}} התראה כי לחיוב שלא ישולם במועדו, ייווספו פיצוי והחזר הוצאות;
{{ח:תתת|(8)}} הפרשי הצמדה, תוספת פיגור ותוספת ריבית פיגורים, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12ג|בסעיף 12ג לחוק}}.
{{ח:תת|(ד)}} נשמט מחשבון חיוב שנוצר בתקופת החיוב, רשאי בעל הזיכיון לכלול אותו בחשבון מאוחר יותר שישלח לחייב.

{{ח:סעיף|5|דרך המצאת חשבון}}
{{ח:תת|(א)}} חשבון יומצא לחייב –
{{ח:תתת|(1)}} אם הוא כולל חיובים בשל נסיעות בלבד – בדואר רגיל;
{{ח:תתת|(2)}} אם הוא כולל חיוב בשל פיצוי והחזר הוצאות – בדואר רשום;
{{ח:תתת|(3)}} אם הוא חשבון הנשלח לחייב על פי הסכם – בכל דרך שנקבעה להמצאת חשבונות בהסכם.
{{ח:תת|(ב)}} חשבון שנשלח בדואר רגיל, לפי המען כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}}, ושולמו בעדו, מראש, דמי הדואר, יראו כאילו הגיע לתעודתו ביום הרביעי שלאחר תאריך הוצאת החשבון.
{{ח:תת|(ג)}} חשבון שנשלח בדואר רשום, רואים כאילו הגיע לתעודתו ביום הרביעי שלאחר תאריך הוצאת החשבון, אף אם סירב או נמנע החייב מלקבלו; הערת פקיד הדואר או חותמת בית הדואר בדבר הסירוב או ההימנעות, יהוו ראיה לדבר.
{{ח:תת|(ד)}} חשבון יכול שיומצא גם בדרך שלא כאמור בתקנת משנה (א), ויראו אותו כחשבון שהומצא כדין, אם הוכיח בעל הזיכיון את המצאתו.

{{ח:סעיף|6|המען להמצאת חשבון}}
{{ח:ת}} המען להמצאת חשבון לחייב הוא אחד מאלה, לפי הענין:
{{ח:תת|(1)}} חייב שיש לו הסכם – המען שמסר בהסכם;
{{ח:תת|(2)}} חייב חד פעמי – המען שמסר, לפי {{ח:חיצוני|תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (סכומי דמי גביה)|תקנות דמי גביה}}, בין הפרטים המזהים;
{{ח:תת|(3)}} חייב רגיל – מענו הרשום ברישומי רשות הרישוי, במועד יצירת החיוב האחרון מבין החיובים הכלולים בחשבונו.

{{ח:סעיף|7|מועדי תשלום}}
{{ח:ת}} המועד לתשלום חיוב הוא אחד מאלה, לפי הענין:
{{ח:תת|(1)}} נגבה חיוב, לפי הסכם, באמצעות כרטיס אשראי – המועד שבו נפרעים תשלומים לפי אותו כרטיס אשראי;
{{ח:תת|(2)}} נגבה החיוב, לפי הסכם, באמצעות הוראת קבע או מתוך פיקדון – במועד שקבע בעל הזיכיון ושלא יקדם מ־15 ימים מיום החיוב;
{{ח:תת|(3)}} נגבה החיוב, מחייב רגיל או מחייב חד פעמי, לפי חשבון – עד היום ה־15 מתאריך הוצאת החשבון.

{{ח:סעיף|8|אי פירעון חשבון}}
{{ח:תת|(א)}} חייב שלא פרע חשבון ראשוני או חשבון נוסף במועד התשלום, יחויב בפיצוי ובהחזר הוצאות בשל כל נסיעה בתקופת החיוב, נושא החשבון שלא נפרע.
{{ח:תת|(ב)}} בעל הזיכיון יודיע לחייב על חיובו בפיצוי ובהחזר הוצאות כאמור, בחשבון שישלח למענו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}}, בין יחד עם חיובים חדשים שנוצרו ובין בנפרד, ואולם חיוב בפיצוי והחזר הוצאות בשל אי תשלום חשבון ראשוני, יהיה נפרד מחיובים חדשים שנוצרו כאמור, אף שיכול שיישלחו, כחשבונות נפרדים, במשלוח אחד בדרך האמורה {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5(א)(2) או (3)}}, לפי הענין.

{{ח:סעיף|9|חייב שמכר את רכבו}}
{{ח:תת|(א)}} נתברר לבעל הזיכיון כי רכב, שחיוב בשל נסיעות בו לא נפרע, אינו עוד בבעלות החייב, רשאי הוא, בלי לגרוע מכל תרופה אחרת העומדת לו לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)|החוק}} או לפי תקנות אלה, להודיע לחייב שאם לא ישולם החיוב, הוא ייווסף לחשבון שיישלח לגבי רכב אחר שבבעלותו שצוין בהודעה, ואם אותה שעה לא היה בבעלותו רכב אחר – לגבי רכב שיהיה בבעלותו.
{{ח:תת|(ב)}} בתוך 30 ימים מיום שהומצאה לו הודעת בעל הזיכיון כאמור בתקנת משנה (א), רשאי החייב לבקש מבעל הזיכיון, בכתב, כי החיוב שלא נפרע ייווסף לחשבון שיישלח בשל רכב אחר שבבעלותו, שאינו זה שצוין בהודעה, ובעל הזיכיון יפעל כמבוקש.
{{ח:תת|(ג)}} לא פרע החייב את החיוב ולא פעל כאמור בתקנת משנה (ב), או לא ענה להודעת בעל הזיכיון כאמור בתקנת משנה (א), ייווסף סכום החיוב לחשבון שיישלח לגבי הרכב שצויין בהודעה לפי תקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ד)}} החיוב שייווסף לחשבון הנשלח לגבי רכב אחר כאמור, יהיה בסכומו הכולל ביום ההוספה.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: גביית חוב חלוט}}

{{ח:סעיף|10|עיכוב רכב, גרירה, פינוי ואחסנה}}
{{ח:תת|(א)}} עיכב בעל הזיכיון יציאה מכביש האגרה של רכב, שבשלו לא שולם חוב חלוט –
{{ח:תתת|(1)}} ימסור לנהג הודעה כי יציאתו מכביש האגרה מעוכבת, עקב אי תשלום חוב חלוט בשל הרכב;
{{ח:תתת|(2)}} יאפשר לנהג או לנוסע ברכב לפרוע לאלתר את החוב החלוט, בצירוף פיצוי והחזר הוצאות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בתקנה 11(2)}}, אף אם אינו החייב, אך אם פרע במקום החייב, יהיה מנוע מלתבוע את השבת מה שפרע מבעל הזיכיון; פירעון כאמור ייעשה במזומן או בכרטיס אשראי, או בדרך אחרת המקובלת על בעל הזיכיון;
{{ח:תתת|(3)}} לא נפרעו החיובים כאמור בפסקה (2), יורה לנהג לפנות את הרכב ממקום הימצאו בכביש האגרה למקום אחסנה, ואם סירב לפנות כאמור, רשאי בעל הזיכיון, באמצעות גורר מורשה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 70א|בסעיף 70א(ג) לפקודת התעבורה}}, לגרור את הרכב ולפנותו מכביש האגרה למקום אחסנה; לענין זה, ”מקום אחסנה“ – מקום לאחסנת כלי רכב סמוך לכביש האגרה, שאישרה הרשות הממונה.
{{ח:תת|(ב)}} רכב שעוכב, פונה ואוחסן, לא ישוחרר מאחסנתו עד לתשלום מלוא החוב החלוט כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12ד|בסעיף 12ד לחוק}}, בצירוף סכומי הפיצוי והחזר ההוצאות; שולמו התשלומים כאמור ונתבקש שחרור הרכב מאחסנתו, ישוחרר לא יאוחר מתום שעתיים, לאחר התשלום והבקשה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} עוכבה יציאת רכב מכביש אגרה, בעל הזיכיון –
{{ח:תתת|(1)}} יאפשר לנהג או למי מנוסעי הרכב, למסור הודעה על עיכוב היציאה מן הכביש ועל מקום הימצאו, לאדם אחר שניתן לאתרו באמצעי תקשורת הנמצא במקום;
{{ח:תתת|(2)}} יגרום להבאת הנהג ונוסעיו, או מי מהם, למקום שעוברת בו תחבורה ציבורית, אם אין בידם אפשרות להגיע אליו בכוחות עצמם.
{{ח:תת|(ד)}} לא תעוכב יציאת רכב מכביש האגרה ולא יפונה הרכב ממנו בידי בעל הזיכיון, אם נסיעתו בכביש האגרה, באותה שעה, היתה הכרחית להבאת אדם הנמצא ברכב לטיפול רפואי דחוף, זולת אם הועמד אמצעי אחר לרשות האדם האמור, לשם הבאתו הדחופה לטיפול הרפואי.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: פיצוי והחזר הוצאות}}

{{ח:סעיף|11|תשלום פיצוי והחזר הוצאות}}
{{ח:תת|(א)}} חייב יחויב בפיצוי ובהחזר הוצאות, בעד כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אי פרעון של חשבון ראשוני או חשבון נוסף במועד תשלומו, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8}};
{{ח:תתת|(2)}} עיכוב רכב שלא שולם בשלו חוב חלוט;
{{ח:תתת|(3)}} גרירת רכב ופינויו;
{{ח:תתת|(4)}} אחסנת רכב שפונה;
{{ח:תתת|(5)}} מעשה שעשה ושיש בו כדי למנוע זיהוי רכב, או חיובו באגרה;
{{ח:תתת|(6)}} שימוש בתג חיוב שאינו מתאים לרכב.
{{ח:תת|(ב)}} נשתנה מענו של חייב רגיל, והוא הודיע על כך לבעל הזיכיון או למשרד הפנים, בתוך 30 ימים מיום השינוי – לא יחויב בפיצוי ובהחזר הוצאות בשל אי פירעון חשבון שנשלח למענו הישן, בין יום שינוי המען ליום מתן הודעתו כאמור.

{{ח:סעיף|12|סכומי פיצוי והחזר הוצאות}}
{{ח:ת}} סכומי פיצוי והחזר הוצאות שישלם חייב לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}}, יהיו כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, בתוספת מס ערך מוסף, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1976}}.

{{ח:סעיף|13|עדכון סכומים|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, יתעדכנו ב־1 באפריל וב־1 באוקטובר של כל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור השינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי; לענין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שהשתנה כאמור בתקנת משנה (א), יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב, וסכום של מחצית השקל החדש יעוגל כלפי מעלה.

{{ח:סעיף|14|שינוי סכומים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות הממונה רשאית להגיש לשר המלצות לשינוי סכומי הפיצוי והחזר ההוצאות {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}}, באופן שסכומי הפיצוי והחזר ההוצאות שייקבעו, יהיו תואמים את סכומן הכולל של ההוצאות הכרוכות באכיפת הגביה של האגרה, אכיפת התשלומים ופיצוי בשל נזק שנגרם.
{{ח:תת|(ב)}} בעל הזיכיון יגיש לרשות הממונה, לפי דרישתה, את מלוא הנתונים והתחזיות לעניין פעילויות האכיפה, לרבות עלויות האכיפה, ההכנסות מאכיפה והיקף סרבנות התשלום, וזאת לא יאוחר מ־21 ימים ממועד הדרישה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ד)}} הפסד הכנסות של בעל הזיכיון בשל אי גביה או אי אכיפה, לא יוכר כעלויות אכיפה, לצורך המלצת הרשות הממונה לשינוי סכומים.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: אזהרות}}

{{ח:סעיף|15|הודעת בעל הזיכיון לרשות הרישוי}}
{{ח:ת}} 14 ימים לפחות לפני המועד למשלוח הודעות הקבוע {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12ד|בסעיף 12ד לחוק}}, ישלח בעל הזיכיון הודעה לרשות הרישוי על הצורך במתן אזהרה לבעל רכב, שצוינו בה שם החייב ומספר זהותו, מענו הידוע לבעל הזיכיון במועד ההודעה וכן מספר הרישוי של הרכב, שבשלו נדרשת אזהרה.

{{ח:סעיף|16|דרך המצאת אזהרות}}
{{ח:תת|(א)}} אזהרה לחייב בדבר אי חידוש רשיון רכבו, כל עוד לא שולם מלוא החוב החלוט, שיש להמציאה לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)|החוק}} 90 ימים לפחות לפני מועד החידוש, תומצא –
{{ח:תתת|(1)}} מטעם בעל הזיכיון – בדואר רשום;
{{ח:תתת|(2)}} מטעם רשות הרישוי – בדואר רגיל.
{{ח:תת|(ב)}} המען למשלוח אזהרה יהיה המען של החייב ברישומי רשות הרישוי, או המען שמסר לבעל הזיכיון בהסכם, כפי שהיה רשום או שנמסר, לפי הענין, 3 ימים לפני מועד המשלוח בידי בעל הזיכיון של אזהרה לחייב או של הודעה לרשות הרישוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15}}.
{{ח:תת|(ג)}} על המצאת אזהרות יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5(ב) עד (ד)}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: ערר וערעור}}

{{ח:סעיף|17|מושבן של ועדות ערר}}
{{ח:ת}} מקומות מושבן של ועדות הערר, שנתמנו לפי {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (כביש ארצי לישראל)#סעיף 12ב|סעיף 12ב(ב) לחוק}}, יהיו ירושלים, תל אביב, חיפה, נצרת ובאר שבע, ואזור שיפוטן כאזור השיפוט של בתי המשפט המחוזיים במקומות האמורים.

{{ח:סעיף|18|מועדים לערעור}}
{{ח:תת|(א)}} המועד להגשת בקשת רשות ערעור לבית משפט מחוזי, על החלטה סופית של ועדת ערר, הוא 15 ימים מיום שניתנה ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} המועד להגשת ערעור, הוא 15 ימים מיום שניתנה הרשות לערער.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: שונות}}

{{ח:סעיף|19|שימוש בתג חיוב}}
{{ח:תת|(א)}} תג חיוב יותקן על השמשה הקדמית של הרכב, או במקום אחר ברכב, לפי הוראות בעל הזיכיון שיינתנו מזמן לזמן.
{{ח:תת|(ב)}} השימוש בתג חיוב יהיה בהתאם לסוג הרכב, לפי הוראות בעל הזיכיון שאישרה הרשות הממונה.
{{ח:תת|(ג)}} בשל שימוש בתג חיוב שאינו מתאים לסוג הרכב, באופן שהחיוב הנגבה לפיו נמוך מהחיוב שהיה נגבה בשל שימוש בתג חיוב מתאים, ישולמו פיצוי והחזר הוצאות.

{{ח:סעיף|19א|סייג לתחולה|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:ת}} תקנות אלה לא יחולו על כביש אגרה יקנעם סומך כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (סכומי דמי הגבייה) (יקנעם סומך)|בתקנות כביש אגרה (כביש ארצי לישראל) (סכומי דמי הגבייה) (יקנעם סומך), התשע״ג–2013}}.

{{ח:סעיף|20|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשס״ד, תשס״ז, תש״ע, תשע״ה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 11|תקנה 11}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} סכומי הפיצוי והחזר הוצאות הם כמפורט להלן: {{מוקטן|

בשקלים חדשים

}}

{{ח:סעיף*|(1)||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} בשל אי־פירעון חשבון במועד, לגבי כל נסיעה בכביש האגרה בתקופת החיוב נושא החשבון הכלולה –
{{ח:תת|(א)}} בחשבון ראשוני 12

{{ח:תת|(ב)}} בחשבון נוסף ראשון 17

{{ח:תת|(ג)}} בחשבון נוסף שני 34

{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחק)}}

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} בשל עיכוב רכב 191

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} בשל גרירת רכב ופינויו 142

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} בשל אחסנת רכב שפונה –
{{ח:תת|(א)}} בשל 12 שעות ראשונות פטור

{{ח:תת|(ב)}} בשל 12 שעות נוספות או חלק מהן 51

{{ח:תת|(ג)}} בשל כל 24 שעות נוספות או חלק מהן 51

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} בשל מעשה שיש בו כדי למנוע את זיהוי הרכב או את חיובו באגרה 1,561

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} בשל שימוש בתג חיוב שאינו מתאים לרכב לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|תקנה 19}} 568

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשע״ח}}

{{ח:חתימות|כ׳ בתמוז התשנ״ט (4 ביולי 1999)}}
* '''אריאל שרון'''
שר התשתיות הלאומיות
* אני מסכים.
'''מאיר שטרית'''
שר האוצר
* אני מסכים.
'''שאול יהלום'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]