חוק הפיקוח על מחירי קייטנות ציבוריות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הפיקוח על מחירי קייטנות ציבוריות, התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2019218}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ז, 974|חוק הפיקוח על מחירי קייטנות ציבוריות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_387446.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 189|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הוועדה המייעצת}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: מחיר מרבי לקייטנה ציבורית וסל שירותים}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: פיקוח}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: עיצומים כספיים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף ציבורי“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} משרד ממשלתי או יחידת סמך שלו או מוסד אחר ממוסדות המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} רשות מקומית, לרבות תאגיד שבידי רשות מקומית לפחות מחצית מההון או מחצית מכוח ההצבעה בו או הזכות למנות לפחות מחצית ממנהלי התאגיד;
{{ח:תתת|(3)}} גוף בשליטה של הממשלה, של רשות מקומית או של כמה רשויות מקומיות, לרבות חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית וחברה מעורבת כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}};
{{ח:תתת|(4)}} גוף המתוקצב או הנתמך, במישרין או בעקיפין, מתקציב המדינה או מתקציב רשות מקומית;
{{ח:תתת|(5)}} המוסדות הלאומיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה המייעצת“ – הוועדה שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הקייטנות“ – {{ח:חיצוני|חוק הקייטנות (רישוי ופיקוח)|חוק הקייטנות (רישוי ופיקוח), התש״ן–1990}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המוסדות הלאומיים“ – הסוכנות היהודית לארץ ישראל, ההסתדרות הציונית העולמית והקרן הקיימת לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר“ – מחירו של שירות של קייטנה ציבורית, בין בכסף ובין בתמורה אחרת, לרבות תנאי הספקה או אשראי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל קייטנה“ – מפעיל קייטנה ציבורית שמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ניתן לו רישיון לנהל קייטנה לפי {{ח:חיצוני|חוק הקייטנות (רישוי ופיקוח)|חוק הקייטנות}} או חלה עליו חובה לקבל רישיון כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} הוא פטור מחובת רישיון לנהל קייטנה לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}, וניתן לו אישור לנהל קייטנה לפי {{ח:חיצוני|חוק הקייטנות (רישוי ופיקוח)|חוק הקייטנות}} או חלה עליו חובה לקבל אישור כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קייטנה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הקייטנות (רישוי ופיקוח)|בחוק הקייטנות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קייטנה ציבורית“ – קייטנה המיועדת לילדים בגן ילדים או בבית ספר יסודי, ובלבד שמלאו להם שלוש שנים ושבעה חודשים והם טרם החלו את לימודיהם בכיתה ז׳, ומתקיים לגביה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא מופעלת על ידי גוף ציבורי או מי מטעמו;
{{ח:תתת|(2)}} היא מופעלת על ידי ארגונים או גופים שנקבעו לעניין פטור מחובת רישוי לסוגים של קייטנות לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 2ג|סעיף 2ג לחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תתת|(3)}} היא מופעלת במבנה ציבור המצוי בתחום מקרקעין שהם מקרקעי ישראל כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: מקרקעי ישראל|בחוק־יסוד: מקרקעי ישראל}}, או מופעלת במבנה ציבור המצוי בתחום מקרקעין שבבעלות או בהחזקה של רשות מקומית או של המוסדות הלאומיים; לעניין הגדרה זו –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”בעלות“ – לרבות חכירה לדורות או הזכות להירשם כבעלים או כחוכר לדורות, או הזכות להפיק הכנסה מהמקרקעין או ליהנות מפירותיהם;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מבנה ציבור“ – מבנה המיועד או משמש דרך כלל לצורכי ציבור, ובכלל זה לצורכי חינוך, תרבות, דת, רווחה, שירותים חברתיים, נופש וספורט, מדע ומרכזים קהילתיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות של קייטנה ציבורית“ – שירות שהוא קייטנה ציבורית מהסוג שקבע השר, בצו, לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, לרבות הצעה לתת שירות כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הפנים.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הוועדה המייעצת}}

{{ח:סעיף|2|הקמת ועדה}}
{{ח:ת}} מייעצת והרכבה
{{ח:ת}} תוקם ועדה מייעצת למילוי התפקידים שנקבעו לה לפי חוק זה; הוועדה המייעצת תהיה בת ארבעה חברים כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} שני חברים עובדי משרד הפנים, שימנה המנהל הכללי של משרד הפנים, ואחד מהם יהיה יושב ראש הוועדה המייעצת;
{{ח:תת|(2)}} עובד משרד האוצר, שימנה המנהל הכללי של משרד האוצר;
{{ח:תת|(3)}} עובד משרד החינוך, שימנה המנהל הכללי של משרד החינוך.

{{ח:סעיף|3|סדרי עבודת}}
{{ח:ת}} הוועדה המייעצת
{{ח:תת|(א)}} המניין החוקי לדיוני הוועדה המייעצת ולהחלטותיה הוא שלושה חברים, שאחד מהם נציג משרד הפנים ואחד נציג משרד האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} החלטות הוועדה המייעצת יתקבלו ברוב קולות חבריה, ובלבד שלפחות אחד מהתומכים בהחלטה הוא נציג משרד הפנים.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה המייעצת תקבע את סדרי עבודתה ודיוניה, ככל שלא נקבעו בחוק זה או לפיו.
{{ח:תת|(ד)}} הוועדה המייעצת תקבל את החלטתה לאחר שנתנה, בין השאר, לנציג הארגון המייצג את המספר הרב ביותר של רשויות מקומיות בישראל לטעון את טענותיו.

{{ח:סעיף|4|קבלת מידע}}
{{ח:ת}} הוועדה המייעצת רשאית לדרוש מכל גוף ציבורי כל ידיעה או מסמך, הנוגעים לכל קייטנה ציבורית, הדרושים לה לשם מילוי תפקידיה לפי הוראות חוק זה, וכן רשאית היא, בדרישה כאמור, להורות לגוף הציבורי על מסירת ידיעה או מסמך כאמור מדי תקופה שתקבע באותה דרישה; מי שנדרש למסור מידע כאמור ימסור אותו במועד שנקבע בדרישה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: מחיר מרבי לקייטנה ציבורית וסל שירותים}}

{{ח:סעיף|5|קביעת מחיר מרבי לקייטנה ציבורית וסל שירותים}}
{{ח:תת|(א)}} השר, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, רשאי לקבוע, בצו, מחיר מרבי לעניין שירות של קייטנה ציבורית מהסוג שיקבע כאמור, בהתבסס בין השאר, על עלות הקייטנה הציבורית ותקורה סבירה, ואת רשימת השירותים שיינתנו במסגרת אותו סוג של קייטנה ציבורית (בחוק זה – סל שירותים); קביעת מחיר מרבי וסל שירותים כאמור יכול שתהיה מוגבלת לחלק משטח המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לקבוע בדרך האמורה בסעיף קטן (א) סלי שירותים שונים לסוגים של קייטנות ציבוריות, וכן רשאי הוא לקבוע כאמור מחיר מרבי שונה לסוגי שירותים של קייטנות ציבוריות לפי גופים, אזורים או סלי שירותים שונים.
{{ח:תת|(ג)}} השר, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, רשאי לקבוע סוגים של שירות של קייטנה ציבורית שיהיו פטורים מהוראות הצו לפי סעיף זה, אם מצא כי מתקיימות בהם נסיבות מיוחדות המצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ד)}} השר רשאי לדחות את המלצת הוועדה המייעצת, במלואה או בחלקה, מנימוקים שיירשמו.
{{ח:תת|(ה)}} צו לפי סעיף זה יותקן עד ל־1 בפברואר בכל שנה והוא יעמוד בתוקפו לכל הפחות עד ה־31 בינואר של השנה שלאחריו; לא התקין השר צו כאמור עד ה־1 בפברואר של שנה מסוימת, יוסיפו לחול, לעניין אותה שנה, הוראות הצו שהותקן לאחרונה לפני המועד האמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מחירי קייטנות ציבוריות (סל שירותים ומחיר מרבי)|צו הפיקוח על מחירי קייטנות ציבוריות (סל שירותים ומחיר מרבי), התשע״ח–2018}}.}}

{{ח:סעיף|6|מחיר מחייב}}
{{ח:תת|(א)}} מפעיל קייטנה לא ייתן שירות של קייטנה ציבורית במחיר העולה על המחיר המרבי שנקבע לאותו שירות בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}.
{{ח:תת|(ב)}} מפעיל קייטנה לא ייתן שירות של קייטנה ציבורית אלא אם כן הוא כולל, לכל הפחות, את סל השירותים שנקבע לאותו סוג של קייטנה ציבורית לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), מפעיל קייטנה רשאי לתת שירות של קייטנה ציבורית במחיר שונה מהמחיר המרבי שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, וכן רשאי הוא לכלול בשירות של קייטנה ציבורית סל שירותים שונה מהסל שנקבע לאותו סוג של קייטנה ציבורית לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|אותו סעיף}} (בסעיף קטן זה – קייטנה מיוחדת), אם מפעיל הקייטנה שהיא קייטנה מיוחדת או הרשות המקומית שבתחומה תפעל הקייטנה המיוחדת או מפעיל קייטנה מטעמה הציעו ונתנו, לכל דורש, קייטנה ציבורית שמתקיימים בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הקייטנה הציבורית היא מסוג שנקבע בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, אשר היקף שעות הפעילות בה הוא הקרוב ביותר להיקף שעות הפעילות בקייטנה המיוחדת;
{{ח:תתת|(2)}} המחיר של הקייטנה הציבורית אינו עולה על המחיר המרבי שנקבע לאותו שירות של קייטנה ציבורית בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}};
{{ח:תתת|(3)}} הקייטנה הציבורית כוללת את סל השירותים שנקבע לאותו סוג של קייטנה ציבורית בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}};
{{ח:תתת|(4)}} הקייטנה הציבורית מופעלת באזור הרישום שבו נמצא מקום מגוריו של הדורש; לעניין זה, ”אזור רישום“ – אזור רישום שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|חוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|7|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב)}} לא יחולו על שירות של קייטנה ציבורית שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} שר אחר או מי שהוא הסמיך לכך מבין עובדי משרדו קבע לגבי אותו שירות של קייטנה ציבורית, בתקנות, בהוראות מינהל או בהסכם עם מפעיל הקייטנה הציבורית, מחיר שהוא נמוך מהמחיר המרבי שנקבע לשירות של קייטנות ציבוריות מאותו סוג לפי חוק זה;
{{ח:תת|(2)}} השר כאמור בפסקה (1) או מי שהוא הסמיך לכך מבין עובדי משרדו קבע, בדרך האמורה באותה פסקה, את סל השירותים האחר שיסופק באותו שירות של קייטנה ציבורית;
{{ח:תת|(3)}} המשרד שהשר כאמור בפסקה (1) ממונה עליו מימן את אותו שירות של קייטנה ציבורית, באופן מלא או חלקי.

{{ח:סעיף|8|הוראות לקיום משק כספים סגור}}
{{ח:ת}} השר רשאי, אם ראה צורך בכך, להורות לגוף ציבורי לנהל את פעילות הקייטנה הציבורית כמשק כספים סגור.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: פיקוח}}

{{ח:סעיף|9|הסמכת מפקחים}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי להסמיך, מבין עובדי משרדו, מפקחים, שיהיו נתונות להם הסמכויות לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, כולן או חלקן, לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוסמך מפקח כאמור בסעיף קטן (א) אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לא הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה הוא אינו ראוי, לדעת השר, לשמש כמפקח;
{{ח:תתת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, כפי שהורה השר;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים, כפי שהורה השר.

{{ח:סעיף|10|סמכויות מפקחים}}
{{ח:ת}} לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה, רשאי מפקח –
{{ח:תת|(1)}} לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
{{ח:תת|(2)}} לדרוש מכל אדם הנוגע בדבר למסור לו כל ידיעה או מסמך שיש בהם כדי להבטיח את ביצוען של ההוראות לפי חוק זה; בפסקה זו, ”מסמך“ – לרבות פלט, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תת|(3)}} להיכנס למקום, לרבות לכלי תחבורה כשהוא נייח, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים, אלא על פי צו של בית משפט.

{{ח:סעיף|11|חובת הזדהות}}
{{ח:ת}} מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו;
{{ח:תת|(2)}} יש בידו תעודה החתומה בידי השר, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: עיצומים כספיים}}

{{ח:סעיף|12|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}}, ”הממונה“ – עובד במשרד הפנים הכפוף במישרין למנהל הכללי של משרד הפנים, שהשר הסמיך לעניין {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|13|עיצום כספי}}
{{ח:תת|(א)}} הפר מפעיל קייטנה הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} בסכום של 50,000 שקלים חדשים:
{{ח:תתת|(1)}} נתן שירות של קייטנה ציבורית במחיר העולה על המחיר המרבי שנקבע לאותו שירות לפי הוראות חוק זה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} נתן שירות של קייטנה ציבורית ולא כלל בו את סל השירותים שנקבע לאותו סוג של קייטנה ציבורית, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא מסר מפעיל קייטנה מסמך, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:פנימי|סעיף 10|או 10}}, רשאי הממונה להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} בסכום של 20,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|14|הודעה על כוונת חיוב}}
{{ח:תת|(א)}} היה לממונה יסוד סביר להניח כי מפעיל קייטנה הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} ({{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|אותו סעיף}}, ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ({{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} – הודעה על כוונת חיוב).
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה על כוונת חיוב יציין הממונה, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המעשה או המחדל ({{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} – המעשה), המהווה את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(3)}} זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני הממונה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}};
{{ח:תתת|(4)}} שיעור התוספת על העיצום הכספי בהפרה נמשכת או בהפרה חוזרת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}.

{{ח:סעיף|15|זכות טיעון}}
{{ח:ת}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}} רשאי לטעון את טענותיו, בכתב או בעל פה, לפני הממונה, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 45 ימים ממועד מסירת ההודעה, ורשאי הממונה, לבקשת המפר, להאריך את התקופה האמורה בתקופה נוספת שלא תעלה על 45 ימים.

{{ח:סעיף|16|החלטת הממונה ודרישת תשלום}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}, אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|סעיף 18}}.
{{ח:תת|(ב)}} החליט הממונה לפי הוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה, בכתב, לשלם את העיצום הכספי ({{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} – דרישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(2)}} שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על כך, בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} בדרישת התשלום או בהודעה, לפי סעיף קטן (ב), יפרט המנהל את נימוקי החלטתו.
{{ח:תת|(ד)}} לא טען המפר את טענותיו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}, בתוך התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 15|באותו סעיף}}, יראו את ההודעה על כוונת חיוב, בתום אותה תקופה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

{{ח:סעיף|17|הפרה נמשכת והפרה חוזרת}}
{{ח:תת|(א)}} בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
{{ח:תת|(ב)}} בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, ”הפרה חוזרת“ – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי או שבשלה הורשע.

{{ח:סעיף|18|סכומים מופחתים}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}}, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}}, ובשיעורים שיקבע.

{{ח:סעיף|19|סכום מעודכן של העיצום הכספי}}
{{ח:תת|(א)}} העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני הממונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15}} – ביום מסירת ההודעה על כוונת החיוב; הוגש ערעור על דרישת התשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}} ועוכב תשלומו של העיצום הכספי בידי הממונה או בית המשפט – יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.
{{ח:תת|(ב)}} סכומי העיצום הכספי הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} יתעדכנו ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ב־1 בינואר של השנה הקודמת; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של עשרה שקלים חדשים; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה יפרסם ברשומות הודעה על סכומי העיצום הכספי המעודכנים לפי סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|20|המועד לתשלום העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 45 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16}}.

{{ח:סעיף|21|הפרשי הצמדה וריבית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הפיגור, הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}} ({{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} – הפרשי הצמדה וריבית), עד לתשלומו.

{{ח:סעיף|21|ריבית שקלית ודמי פיגורים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום ):}} לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הפיגור, ריבית שקלית ודמי פיגורים, עד לתשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|22|ערעור|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על דרישת תשלום של הממונה לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום; ערעור כאמור יוגש בתוך 45 ימים מיום שנמסרה למפר דרישת התשלום.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהגשת ערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך הממונה או שבית המשפט הורה על כך.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א), לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}, והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי, יוחזר הסכום ששולם או כל חלק ממנו אשר הופחת, בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|23|פרסום}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל הממונה עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}, יפרסם באתר האינטרנט של משרד הפנים וכן בדרך נוספת, אם החליט על כך, את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום כספי:
{{ח:תתת|(1)}} דבר הטלת העיצום הכספי;
{{ח:תתת|(2)}} מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה;
{{ח:תתת|(3)}} סכום העיצום הכספי שהוטל;
{{ח:תתת|(4)}} אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום ושיעורי ההפחתה;
{{ח:תתת|(5)}} פרטים על אודות המפר, הנוגעים לעניין;
{{ח:תתת|(6)}} שמו של המפר – אם הוא תאגיד.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש ערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}}, יפרסם הממונה את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו בדרך שבה פרסם את דבר הטלת העיצום הכספי.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(6), הממונה רשאי לפרסם את שמו של מפר שהוא יחיד, לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו בעניין זה, אם סבר שהדבר נחוץ לצורך אזהרת הציבור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם הממונה פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}, וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה, שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ה)}} פרסום לפי סעיף זה בעניין עיצום כספי שהוטל על תאגיד יהיה לתקופה של ארבע שנים, ובעניין עיצום כספי שהוטל על יחיד – לתקופה של שנתיים; בפרסום כאמור יישם הממונה אמצעים טכנולוגיים נאותים ומתקדמים כדי למנוע, ככל האפשר, את אפשרות העיון בפרטים שפורסמו לפי סעיף זה לאחר שחלפה התקופה האמורה בסעיף קטן זה.

{{ח:סעיף|24|עיצום כספי בשל הפרה לפי חוק זה ולפי חוק אחר}}
{{ח:ת}} על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר, לא יוטל יותר מעיצום כספי אחד.

{{ח:סעיף|25|שמירת אחריות פלילית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום עיצום כספי, לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}, לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה, המנויות {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}, המהווה עבירה.
{{ח:תת|(ב)}} שלח הממונה למפר הודעה על כוונת חיוב בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות חדשות, המצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ג)}} שילם המפר עיצום כספי והוגש נגדו כתב אישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב), יוחזר לו הסכום ששילם; סכום ששילם המפר, יוחזר בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} הוגש נגד מפר כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו הממונה הליכים לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} בשל אותה הפרה.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|26|פיצויים}}
{{ח:ת}} דין מעשה בניגוד {{ח:פנימי|סעיף 6|לסעיף 6}} כדין עוולה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, והוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 31|סעיף 31(ב) ו־(ג) לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}, יחולו עליו.

{{ח:סעיף|27|ייחוד סמכות הפיקוח על המחיר}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים|חוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ״ו–1996}}, לא יחולו על מחיר בעד שירות של קייטנה ציבורית.

{{ח:סעיף|28|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ד׳ בסיוון התשע״ז (29 במאי 2017).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''אריה מכלוף דרעי'''
שר הפנים
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]