gkour/israeli_law huggingface dataset:
חוק לביטול חוקי בלו שנושנו

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לביטול חוקי בלו שנושנו, תשכ״ט–1968}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000713}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ט, 18|חוק לביטול חוקי בלו שנושנו|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208058.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ביטול חוקים}}
{{ח:ת}} החוקים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} – בטלים.

{{ח:קטע3|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} פקודת המלח;

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} פקודת הבלו על גפרורים;

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} פקודת הבלו על קלפים;

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} חוק הבלו על צמיגים, תשי״ג–1953.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ו בכסלו תשכ״ט (17 בדצמבר 1968).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''זאב שרף'''
שר האוצר
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק לביטול חיקוקים שנושנו

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לביטול חיקוקים שנושנו, תשכ״ח–1967}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000714}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ח, 17|חוק לביטול חיקוקים שנושנו|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208406.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ביטול חיקוקים}}
{{ח:ת}} החיקוקים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} – בטלים.

{{ח:קטע3|תוספת|התוספת}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} מנשר על גביית מסים מיום 7 במאי 1918.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} הודעה רשמית מס׳ 114 על מס בתים וקרקעות מיום 15 בנובמבר 1918.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} מנשר על האפוטרופוס הציבורי 144 מיום 21 בדצמבר 1919.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} הודעה על מס הבתים והקרקעות מיום 5 בדצמבר 1921.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} הודעה על מס הבתים והקרקעות מיום 18 בספטמבר 1922.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} מודעה רשמית על מס הבתים והקרקעות מיום 8 בדצמבר 1922.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} פקודת יבול (העלמה).

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת פרט 8}}
{{ח:ת}} פקודת נשים (חוזי עבודה).

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת פרט 9}}
{{ח:ת}} פקודת אסירים נכריים (חבישה).

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת פרט 10}}
{{ח:ת}} פקודת חוק המעשר (תיקון).

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת פרט 11}}
{{ח:ת}} פקודת מעשרות (פדיון).

{{ח:סעיף*|12||עוגן=תוספת פרט 12}}
{{ח:ת}} פקודת המכס (שינוי תעריף), 1936.

{{ח:סעיף*|13||עוגן=תוספת פרט 13}}
{{ח:ת}} פקודת תשלומי עיריה (גבייתם בעקיפין), 1939.

{{ח:סעיף*|14||עוגן=תוספת פרט 14}}
{{ח:ת}} פקודת הסכמי מכס בין פלשתינה (א״י) וסוריה ובין פלשתינה (א״י) והלבנון (הקנאת תוקף חוקי), 1940.

{{ח:סעיף*|15||עוגן=תוספת פרט 15}}
{{ח:ת}} פקודת חיל הספר של עבר הירדן מזרחה, 1940.

{{ח:סעיף*|16||עוגן=תוספת פרט 16}}
{{ח:ת}} פקודת חיל הספר של עבר הירדן מזרחה (קציני מילואים), 1940.

{{ח:סעיף*|17||עוגן=תוספת פרט 17}}
{{ח:ת}} פקודת חיל הספר של עבר הירדן מזרחה (גדוד מילואים של חיילים), 1940.

{{ח:סעיף*|18||עוגן=תוספת פרט 18}}
{{ח:ת}} פקודת הביטוח מפני סיכוני מלחמה, 1941.

{{ח:סעיף*|19||עוגן=תוספת פרט 19}}
{{ח:ת}} פקודת מס בעלי־חיים.

{{ח:סעיף*|20||עוגן=תוספת פרט 20}}
{{ח:ת}} פקודת מועצת מלאכות, 1945.

{{ח:סעיף*|21||עוגן=תוספת פרט 21}}
{{ח:ת}} פקודת שירות ציבור (הענקות נוספות), 1947.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ז בכסלו תשכ״ח (19 בדצמבר 1968).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק להגנה על השקעות הציבור בישראל בנכסים פיננסיים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק להגנה על השקעות הציבור בישראל בנכסים פיננסיים, התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000726}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ד, 178|חוק להגנה על השקעות הציבור בישראל בנכסים פיננסיים|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210216.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 914|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299984.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בחוק זה, ”השקעות ציבור“ – הנכסים הפיננסיים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|הגנה על השקעות ציבור}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה לא תפקיע השקעות ציבור שנוצרו לפני תחילתו של חוק זה ולא תשנה לרעה את התנאים שנקבעו להן לפני תחילתו.
{{ח:תת|(ב)}} הממשלה לא תפקיע השקעות ציבור שייווצרו לאחר תחילתו של חוק זה ולא תשנה לרעה את התנאים שיהיו קבועים להן בעת שייווצרו, בין שיהיו זהים לתנאים הקבועים להשקעות ציבור מאותו סוג ערב תחילתו של חוק זה ובין שיהיו שונים.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”תנאים“ –
{{ח:תתת|(1)}} סכום הפרעון או הפדיון;
{{ח:תתת|(2)}} מועד הפרעון או הפדיון;
{{ח:תתת|(3)}} שיעור הריבית ומועד תשלומה;
{{ח:תתת|(4)}} בסיס ההצמדה ושיעורה;
{{ח:תתת|(5)}} שיעור המס החל;
{{ח:תת}} הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף|3|נוקשות החוק}}
{{ח:ת}} אין לשנות חוק זה ואין לגרוע {{ח:פנימי|תוספת|מהתוספת}} אלא ברוב של חברי הכנסת.

{{ח:סעיף|4|הוספה על {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}}}
{{ח:ת}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי להוסיף על {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} פקדון שחל עליו צו לפי {{ח:חיצוני|חוק עידוד החסכון, הנחות ממס הכנסה וערבות למילוות#סעיף 5|סעיף 5(א)(2) לחוק עידוד החסכון, הנחות ממס הכנסה וערבות למילוות, התשט״ז–1956}} (להלן – חוק עידוד החסכון);

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} איגרות חוב סחירות שאינן ניתנות להמרה במניות, שחל עליהן צו לפי {{ח:חיצוני|חוק עידוד החסכון, הנחות ממס הכנסה וערבות למילוות#סעיף 5|סעיף 5(א)(3) לחוק עידוד החסכון}};

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} איגרות חוב או תעודות מילווה של המדינה, שהוצאו על פי חוק;

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} ניירות ערך שחלה עליהם הודעה בדבר הסדרים לרכישת ניירות ערך בנקאיים;

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} פקדון תושב או פקדון תושב (פיצויים) כמשמעותם {{ח:חיצוני|הוראות בנק ישראל (נכסים נזילים)|בהיתר הפיקוח על המטבע, התשל״ח–1978}};

{{ח:סעיף*|6||תיקון: תשס״ה|עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} זכויות עמית בקופת גמל כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} פוליסת ביטוח חיים שהוצאה בישראל.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ב׳ בתמוז התשמ״ד (2 ביולי 1984).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''יגאל כהן־אורגד'''
שר האוצר
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק להגנת רכוש מופקד

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק להגנת רכוש מופקד, תשכ״ה–1964}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000732}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ה, 24|חוק להגנת רכוש מופקד|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209513.pdf}}, {{ח:תיבה|45|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_ec_317392.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האפוטרופוס הכללי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי|בפקודת האפוטרופוס הכללי, 1944}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – מקרקעין ומיטלטלין, וכן זכויות וטובות הנאה מכל סוג שהוא.

{{ח:סעיף|2|הודעה על טיפול בנכס}}
{{ח:ת}} מי שנמסר נכס להנהלתו או לשליטתו לטובתו של אחר (להלן – בעל זכות) על פי הרשאה או מינוי או בחזקת נאמן, ימסור לאפוטרופוס הכללי הודעה על כך בכתב, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}}, אם עברו עשר שנים מיום ההרשאה, המינוי או תחילת הנאמנות, או מיום שניתנו לו על ידי בעל הזכות הוראות ביחס לנכס או מיום שבעל הזכות הסכים בכתב שהודעה כאמור לא תימסר, הכל לפי המאוחר יותר.

{{ח:סעיף|3|תוכן ההודעה}}
{{ח:ת}} ההודעה תכלול את תיאור הנכס, שם בעל הזכות ומענו הידוע לאחרונה, וכן פרטים על קיום הקשר בין האדם החייב בהודעה ובין בעל הזכות במידה שהם ידועים לו.

{{ח:סעיף|4|זמן ההודעה}}
{{ח:ת}} ההודעה תימסר תוך ששה חדשים מיום שמלאו עשר שנים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}; מלאו עשר השנים לפני תחילתו של חוק זה, תימסר ההודעה תוך ששה חדשים מיום תחילתו של החוק.

{{ח:סעיף|5|דינו של העובר על {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}}}
{{ח:ת}} העובר על {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, דינו – קנס 2000 לירות, ו־500 לירות נוספות לכל חודש שבו נמשכת העבירה; אולם מי שמסר הודעה במועדה ולא כלל בה פרטים מן האמורים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}} לא יועמד לדין אלא אם נדרש על ידי האפוטרופוס הכללי למסרם ולא מסרם.

{{ח:סעיף|6|פסילת מינוי או הרשאה מיושנים}}
{{ח:תת|(א)}} לא תירשם בפנקס מקרקעין, או בכל פנקס אחר המתנהל על פי חיקוק, פעולה שתקפה תלוי ברישום, אם צד לפעולה מיוצג על ידי ממונה או על ידי מורשה על פי מינוי או הרשאה הניתנים לחזרה, ומיום המינוי או ההרשאה עברו עשר שנים, אלא אם הוגשה בכתב הסכמת הממנה או המרשה לפעולה ולא עברה שנה מיום מתן ההסכמה, או אם בית המשפט התיר את הרישום.
{{ח:תת|(ב)}} אין הוראות סעיף זה באות להכשיר כל פגם במינוי, בהרשאה או בפעולה המונע את הרישום על פי כל דין אחר.

{{ח:סעיף|7|פטורים מתחולת החוק|תיקון: תשכ״ה}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה לא יחולו על מי שהורשה או נתמנה לנהל נכס או לשלוט בו או לעשות בו פעולה, או שהוא נאמן על נכס, מכוח חוק או תקנה בת־פועל תחיקתי, או מטעם בית המשפט.

{{ח:סעיף|8|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ה בטבת תשכ״ה (30 בדצמבר 1964)}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''דב יוסף'''
שר המשפטים
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק להסדר התדיינות בין בני-זוג

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק להסדר התדיינות בין בני־זוג, תשכ״ט–1969}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000738}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ט, 151|חוק להסדר התדיינות בין בני־זוג|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_211833.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 79|חוק להחלפת המונח פקיד סעד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301220.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סייגים להתדיינות|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} הגיש אדם נגד בן־זוגו קובלנה או תובענה אזרחית, בין שעילתן נולדה לפני נישואיהם ובין שנולדה בתקופת נישואיהם, רשאי בית המשפט, בהחלטה מנומקת, לעכב את תחילתו או המשכו של הדיון בקובלנה או בתובענה אם ראה לנכון לעשות כן בשל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בית משפט מוסמך אחר או בית דין מוסמך עושה אותה שעה, על־פי תביעה או בקשה שהוגשה לפני הגשת הקובלנה או התובענה האזרחית כאמור, להחזרת שלום הבית בין בני הזוג;
{{ח:תתת|(2)}} בית המשפט סבור שענינו של הקובל או התובע בקיום המשפט או בהמשכו אינו שקול כנגד הנזק לשלום הבית הצפוי מקיום המשפט או מהמשכו אותה שעה.
{{ח:תת|(ב)}} עיכוב לפי סעיף קטן (א) יהיה לתקופה שיקבע בית המשפט בהחלטתו ושלא תעלה על שלושה חדשים; בית המשפט רשאי, בהחלטה מנומקת, להאריך מדי פעם את העיכוב לתקופה נוספת שיקבע ורשאי הוא בכל עת לבטל את העיכוב לכשימצא זאת לנכון.
{{ח:תת|(ג)}} עיכב בית המשפט את הדיון כאמור בסעיף קטן (א)(2), רשאי הוא להטיל על עובד סוציאלי שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים), התשט״ו–1955}}, או על אדם אחר שהסכים לכך, לפשר בין בני הזוג בענין שהוא נושא הקובלנה או התובענה.

{{ח:סעיף|2|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} חוק זה אינו גורע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין)|חוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין), תשי״ג–1953}}, או מכל סמכות של בית משפט על־פי דין.

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|בפקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ח׳ בתמוז תשכ״ט (24 ביוני 1969).}}
* '''גולדה מאיר'''
ראש הממשלה
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
* '''שניאור שלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק להפסקת פעילות אונר"א בשטח מדינת ישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק להפסקת פעילות אונר״א בשטח מדינת ישראל, התשפ״ה–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2223082}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ה, 2|חוק להפסקת פעילות אונר״א בשטח מדינת ישראל|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5106937.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה למנוע כל פעילות של אונר״א בשטח מדינת ישראל.

{{ח:סעיף|2|איסור פעילות בשטח מדינת ישראל}}
{{ח:ת}} אונר״א (UNRWA – United Nations Relief and Works Agency) לא תפעיל כל נציגות, לא תספק כל שירות ולא תקיים כל פעילות, במישרין או בעקיפין, בשטחה הריבוני של מדינת ישראל.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה שלושה חודשים מיום פרסומו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|החוק פורסם ביום 30.10.2024.}}

{{ח:סעיף|4|דיווח לכנסת}}
{{ח:ת}} ראש המטה לביטחון לאומי או נציגו ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אחת לשישה חודשים, ובשנה הראשונה מיום תחילתו של חוק זה – אחת לחודשיים, על יישום הוראות חוק זה.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ו בתשרי התשפ״ה (28 באוקטובר 2024).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק למניעת הונאה בספרי תורה ובמגילות, בתפילין ובמזוזות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק למניעת הונאה בספרי תורה ובמגילות, בתפילין ובמזוזות, תשל״ה–1974}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000757}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ה, 15|חוק למניעת הונאה בתפילין ובמזוזות|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209752.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 48|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299638.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|איסור|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימכור אדם ולא יפיץ ספרי תורה או מגילות תוך הצגתם ככשרים אלא אם כן הם כשרים לפי דין תורה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימכור אדם ולא יפיץ תפילין או מזוזות אם לא אישרה הרבנות הראשית או רבנות מקומית את כשרותם.

{{ח:סעיף|2|עונשין|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} העובר על הוראות חוק זה, דינו – מאסר שנה או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, ואולם לענין {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1(ב)}} תהיה זאת הגנה טובה לנאשם אם יוכיח שהתפילין או המזוזות היו כשרים.

{{ח:סעיף|3|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר הדתות ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו, לרבות תקנות בדבר הסימון של אישור הרבנות על תפילין ומזוזות או במצורף אליהם.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות למניעת הונאה בתפילין ובמזוזות (סימון)|תקנות למניעת הונאה בתפילין ובמזוזות (סימון), תשל״ה–1975}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ה׳ בכסלו תשל״ה (19 בנובמבר 1974).}}
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''יצחק רפאל'''
שר הדתות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק למניעת מפגעים (בטיחות מקררים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק למניעת מפגעים (בטיחות מקררים), תשכ״ה–1965}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000764}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ה, 190|חוק למניעת מפגעים (בטיחות מקררים)|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208574.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בחוק זה, ”מקרר“ – מיתקן סגור המשמש להחסנה לשם קירור.

{{ח:סעיף|2|תנאי לייצור מקררים או העברתם}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם מקרר, ולא יעבירנו לאחר, אלא אם נקבע בו מנגנון המאפשר לפתוח דלתו מבפנים, בהתאם לתקנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות למניעת מפגעים (בטיחות מקררים) (מנגנון לפתיחת הדלת מבפנים)|תקנות למניעת מפגעים (בטיחות מקררים) (מנגנון לפתיחת הדלת מבפנים), תשכ״ו–1965}}.}}

{{ח:סעיף|3|תנאי להפקרת מקרר}}
{{ח:ת}} לא יפקיר אדם מקרר, ולא יזניחנו, אלא לאחר שהוריד דלתו של המקרר.

{{ח:סעיף|4|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על הוראה מהוראות חוק זה, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס חמשת אלפים לירות.

{{ח:סעיף|5|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר המסחר והתעשיה ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ו׳ בתמוז תשכ״ה (6 ביולי 1965).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המסחר והתעשיה
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק לציון מידע בדבר השפעת חקיקה על זכויות הילד

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לציון מידע בדבר השפעת חקיקה על זכויות הילד, התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000793}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ב, 486|חוק לציון מידע בדבר השפעת חקיקה על זכויות הילד|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300553.pdf}}, {{ח:תיבה|599|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300552.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד“ – אדם שטרם מלאו לו 18 שנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האמנה“ – אמנת האומות המאוחדות בדבר זכויות הילד, אשר אושרה על ידי עצרת האומות המאוחדות ביום כ״ב חשון התש״ן (20 בנובמבר 1989).

{{ח:סעיף|2|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרת חוק זה לחייב את חברי הכנסת ואת הממשלה לבחון, במהלך הכנת הצעת חוק לקריאה ראשונה, את השפעתה של הצעת החוק על זכויותיהם של ילדים, ברוח עקרונות האמנה.

{{ח:סעיף|3|ציון מידע בדברי הסבר|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} בדברי ההסבר של הצעת חוק לקריאה ראשונה, שעל פניה נראה שכרוכה בה, במישרין או בעקיפין, השפעה על זכויותיהם של ילדים, יצוינו אלה, לפי הענין:
{{ח:תת|(1)}} קיומה של פגיעה או קיומו של שיפור הנוגעים לזכויותיהם של ילדים והיקפם, לרבות לענין תנאי חייהם והשירותים המוקנים להם;
{{ח:תת|(2)}} הנתונים והמידע ששימשו לקביעת האמור בפסקה (1), אם ישנם.

{{ח:סעיף|4|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה לענין הצעות חוק מטעם הממשלה, והוא רשאי, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הכנסת ממונה על ביצוע חוק זה לענין הצעות חוק מטעם חברי הכנסת והוא רשאי, באישור ועדת הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה בתום 6 חודשים מיום פרסומו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנס ביום ו׳ באב התשס״ב (15 ביולי 2002).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק לקביעת יום הבחירות לכנסת השניה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לקביעת יום הבחירות לכנסת השניה, תשי״א–1951}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000794}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״א, 123|חוק לקביעת יום הבחירות לכנסת השניה|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208021.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|יום הבחירות}}
{{ח:ת}} הבחירות לכנסת השניה יתקיימו ביום כ״ו בתמוז תשי״א (30 ביולי 1951).

{{ח:סעיף|2|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ו׳ בניסן תשי״א (12 באפריל 1951).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
ממלא מקום שר הפנים
* '''חיים ווייצמן'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק לקביעת משכורתם של נשיא המדינה, חברי הממשלה והרבנים הראשיים לישראל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לקביעת משכורתם של נשיא המדינה, חברי הממשלה והרבנים הראשיים לישראל, תשי״א–1950}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000795}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״א, 10|חוק לקביעת משכורתם של נשיא המדינה, חברי הממשלה, שופטי המדינה ומבקר המדינה|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_209681.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ג, 152|חוק השופטים|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_211793.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ו, 71|חוק הדיינים|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208197.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 129|חוק הקאדים|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_209370.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ב, 6|תיקון לחוק מבקר המדינה|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210167.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 58|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209680.pdf}}, {{ח:תיבה|121|חוק־יסוד: נשיא המדינה|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_528177.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 232|חוק הממשלה (הוראות מעבר)|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210197.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 99|חוק גמלאות לנושאי־משרה ברשויות השלטון|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208178.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|במקור החוק הוחל על משכורתם של נשיא המדינה, חברי הממשלה, שופטי המדינה ומבקר המדינה. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_211793.pdf|סעיף 29(ב) לחוק השופטים, תשי״ג–1953}}, חוק זה לא יחול על משכורתם של שופטים. לפי {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 28|סעיף 28(ב) לחוק הדיינים, תשט״ו–1955}}, חוק זה לא יחול על משכורתם של דיינים. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_209370.pdf|סעיף 26 לחוק הקאדים, תשכ״א–1961}}, חוק זה לא יחול על משכורתם של קאדים. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210167.pdf|סעיף 2 לחוק מבקר המדינה (תיקון), תשכ״ב–1961}}, חוק זה לא יחול על משכורתו של מבקר המדינה. {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209680.pdf|בתיקון תשכ״ד}} החוק הוחל על משכורתם של נשיא המדינה, של חבר הממשלה ושל הרב הראשי לישראל, וכן את התשלומים המגיעים לנשיא המדינה, לרב הראשי לישראל ולשאיריהם לאחר שחדלו לכהן. לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: נשיא המדינה#סעיף 26|סעיף 26(ב) לחוק־יסוד: נשיא המדינה}}, חוק זה לא יחול על משכורתו של נשיא המדינה או על התשלומים המגיעים לו או לשאיריו. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210197.pdf|סעיף 2(ב) לחוק הממשלה (הוראות מעבר), תשכ״ח–1968}}, חוק זה לא יחול על משכורתם של חברי הממשלה. לפי {{ח:חיצוני|חוק גמלאות לנושאי-משרה ברשויות השלטון#סעיף 6|סעיף 6(ח) לחוק גמלאות לנושאי־משרה ברשויות השלטון, תשכ״ט–1969}}, חוק זה לא יחול על גמלתו של רב ראשי ושאיריו. החוק עודנו חל על משכורתו של רב ראשי שאינו דיין.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סמכות לקבוע משכורת ותשלומים לאחר גמר כהונה|תיקון: תשכ״ד}}
{{ח:ת}} הכנסת היא הקובעת את משכורתם של נשיא המדינה, של חבר הממשלה ושל הרב הראשי לישראל וכן את התשלומים המגיעים לנשיא המדינה, לרב הראשי לישראל ולשאיריהם לאחר שחדלו לכהן.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשכ״ד}}
{{ח:ת}} הכנסת רשאית להטיל על ועדת הכספים לקבוע כל אחת מהמשכורות והתשלומים האמורים.
{{ח:ת}} ועדת הכספים תהיה מוסמכת להחליט סופית בשאלה זו ואף לגבי תקופה שלפני תחילתו של חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ט בכסלו תשי״א (28 בנובמבר 1950).}}
* '''אליעזר קפלן'''
שר האוצר
ממלא מקום ראש הממשלה
* '''חיים ווייצמן'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק לקיום צווים לפי תקנות-שעת-חירום בדבר תפיסת מקרקעים (שיכון מוסדות המדינה בירושלים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לקיום צווים לפי תקנות־שעת־חירום בדבר תפיסת מקרקעים (שיכון מוסדות המדינה בירושלים), תש״י–1950}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2203836}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״י, 146|חוק לקיום צווים לפי תקנות־שעת־חירום בדבר תפיסת מקרקעים (שיכון מוסדות המדינה בירושלים)|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_211817.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שמירת תוקף צווים}}
{{ח:ת}} על אף פקיעת תקפן של {{ח:חיצוני|תקנות-שעת-חירום בדבר תפיסת מקרקעים (שיכון מוסדות המדינה בירושלים)|תקנות־שעת־חירום בדבר תפיסת מקרקעים (שיכון מוסדות המדינה בירושלים), תש״י–1950}}, (להלן: ”התקנות“), צו שניתן על־פי {{ח:חיצוני|תקנות-שעת-חירום בדבר תפיסת מקרקעים (שיכון מוסדות המדינה בירושלים)|התקנות}} ושהיה בר תוקף ערב פקיעת תקפן – יעמוד בתקפו, ויהא דינו לכל דבר, כאילו לא פקע תוקף {{ח:חיצוני|תקנות-שעת-חירום בדבר תפיסת מקרקעים (שיכון מוסדות המדינה בירושלים)|התקנות}}, וכאילו הוארך תקפן עד שתפורסם הכרזה, בהתאם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 38|לסעיף 9(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כי חדל מצב החירום להתקיים; וכל ההוראות של {{ח:חיצוני|תקנות-שעת-חירום בדבר תפיסת מקרקעים (שיכון מוסדות המדינה בירושלים)|התקנות}} יחולו בהתאם לכך; ולממונה על מחוז ירושלים יהיו, לגבי הצו ולגבי המקרקעים שהצו חל עליהם, כל הסמכויות הנתונות לרשות המוסמכת לפי {{ח:חיצוני|תקנות-שעת-חירום בדבר תפיסת מקרקעים (שיכון מוסדות המדינה בירושלים)|התקנות}}.

{{ח:סעיף|2|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תקפו של חוק זה הוא מיום ז׳ בסיון תש״י (23 במאי 1950).

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ח׳ בסיון תש״י (24 במאי 1950).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''חיים ווייצמן'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק לשמירה על זכויותיהם לפיצוי של פליטים יהודים יוצאי ארצות ערב ואיראן

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לשמירה על זכויותיהם לפיצוי של פליטים יהודים יוצאי ארצות ערב ואיראן, התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000799}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ע, 406|חוק לשמירה על זכויותיהם לפיצוי של פליטים יהודים יוצאי ארצות ערב ואיראן|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301026.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרתו של חוק זה לשמור על זכויותיהם לפיצוי של פליטים יהודים יוצאי ארצות ערב ואיראן במסגרת משא ומתן להשגת שלום במזרח התיכון.

{{ח:סעיף|2|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פליט יהודי יוצא ארצות ערב ואיראן“ – מי שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא אזרח ישראל, לרבות אם היה תושב ארץ ישראל לפני הקמת המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא היה תושב אחת מארצות ערב או איראן, ועזב אותה בין השאר בשל רדיפתו בגלל יהדותו והיותו חסר הגנה מפני רדיפה כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} הוא הותיר בארץ מוצאו רכוש שהיה בבעלותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכוש“ – מקרקעין, מיטלטלין, כספים, זכויות, וכל רכוש נוסף שקבעה הממשלה בצו.

{{ח:סעיף|3|ניהול משא ומתן להשגת שלום}}
{{ח:ת}} במסגרת משא ומתן להשגת שלום במזרח התיכון, תכלול הממשלה את נושא מתן פיצוי על אבדן רכוש לפליטים יהודים יוצאי ארצות ערב ואיראן, לרבות רכוש שהיה בבעלות קהילה יהודית בארצות אלה.

{{ח:סעיף|4|ביצוע}}
{{ח:ת}} ראש הממשלה ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ח׳ באדר התש״ע (22 בפברואר 2010).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''ראובן ריבלין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק לתיקון דיני הנזיקין האזרחיים (הטבת נזקי גוף)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לתיקון דיני הנזיקין האזרחיים (הטבת נזקי גוף), תשכ״ד–1964}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000801}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ד, 77|חוק לתיקון דיני הנזיקין האזרחיים (הטבת נזקי גוף)|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210280.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 42|חוק עשיית עושר ולא במשפט|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209223.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הטבת נזק“ – הוצאות שהוצאו או שירות שניתן כדי לתקן נזק גוף, למנוע מניזוק החמרתו של נזק או נזק נוסף או להקל מסבלו, לרבות תמיכה שניתנה לניזוק למחייתו ולמחיית בני ביתו שנצטרך לה עקב הנזק, וכן, אם מת הניזוק, תמיכה כאמור שניתנה לאדם הזכאי לפיצוי בשל כך מאת המזיק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נזק גוף“ – לרבות מחלה, ליקוי גופני או שכלי, ומוות.

{{ח:סעיף|2|זכותו של מיטיב להיפרע מן המזיק}}
{{ח:ת}} גרם אדם לזולתו נזק גוף, רשאי מי שהיטיב את הנזק להיפרע את הטבת הנזק מן המזיק עד כדי סכום שהמזיק היה חייב למוטב על פי כל דין בשל גרימת נזק הגוף אלמלא הוטב הנזק על ידי המיטיב.

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשל״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4|תחומיה של הזכות}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה אין נפקא מינה אם המיטיב פעל לפי חובה שבדין או שבהסכם או שפעל בהתנדבות; ואין נפקא מינה אם המיטיב הוא אגודה שיתופית שהמוטב אחד מחבריה; אלא שאם היה המיטיב תאגיד העוסק בעסקי ביטוח – למעט תאגיד המבטח את חבריו בלבד – ופעל לפי חוזה ביטוח עם הניזוק או המוטב, לא יהיה זכאי להיפרע לפי חוק זה, אולם אין בהוראה זו כדי לגרוע מזכותו לפי חוק אחר.

{{ח:סעיף|5|סבירותה של הטבת הנזק}}
{{ח:ת}} אין להיפרע לפי חוק זה אלא הוצאות, שכר שירות ודמי תמיכה סבירים; משכורת או שכר עבודה שמעביד מוסיף לשלם לעובדו בתקופה שהעובד אינו מסוגל לעבודה עקב נזק הגוף, רואים לענין זה כהוצאה סבירה, אלא שאין להיפרע יותר מן המשכורת או שכר העבודה שהיה העובד מקבל אילו היה מסוגל לעבודה; כן רואים כהוצאה סבירה את הכלכלה הניתנת, והשכר המשתלם, על ידי המדינה לחייל בתקופה שלא היה מסוגל לשירות.

{{ח:סעיף|6|זכות כלפי מבטח}}
{{ח:ת}} היה המזיק מבוטח בשל חבותו למוטב, רשאי המיטיב להיפרע לפי חוק זה מן המבטח במידה שהמבטח אחראי כלפי המזיק.

{{ח:סעיף|7|זכותו של המוטב}}
{{ח:ת}} לא יהא המיטיב זכאי לתבוע מן המזיק לפי חוק זה כל סכום מהטבת הנזק ששולם לו על ידי המוטב, והמוטב רשאי להיפרע אותו סכום מן המזיק.

{{ח:סעיף|8|שמירת תביעות אחרות}}
{{ח:ת}} אין חוק זה בא לגרוע מזכותו של מיטיב לתבוע את הטבת הנזק לפי עילה אחרת, ובלבד שלא יגבה לפי כל תביעותיו יותר מסכום הטבת הנזק.

{{ח:סעיף|9|קביעת בית משפט כראיה}}
{{ח:ת}} בית משפט הדן בתביעה לפי חוק זה רשאי, לבקשת המיטיב, לקבל כראיה על אחריות לנזק ועל רשלנות תורמת כל קביעה לענין זה בפסק דין שניתן בתביעת פיצויים עקב אותו נזק ואין עליו ערעור עוד.

{{ח:סעיף|10|תחולה}}
{{ח:ת}} חוק זה חל גם על המדינה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י׳ בניסן תשכ״ד (23 במרס 1964).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''דב יוסף'''
שר המשפטים
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק לתיקון דיני הראיות (אזהרת עדים וביטול שבועה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לתיקון דיני הראיות (אזהרת עדים וביטול שבועה), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000819}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ם, 202|חוק לתיקון דיני הראיות (אזהרת עדים וביטול שבועה)|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209376.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 53|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210161.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ביטול שבועה}}
{{ח:ת}} עד העומד להעיד, בכל הליך שיפוטי או מעין שיפוטי, אין משביעים אותו, על אף האמור בכל דין אחר.

{{ח:סעיף|2|אזהרת עד|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} עד העומד להעיד, בכל הליך שיפוטי או מעין שיפוטי, מזהירים אותו תחילה, בלשון המובנת לו, כי עליו להעיד את האמת בלבד ואת האמת כולה, וכי יהיה צפוי לענשים הקבועים בחוק אם לא יעשה כן. העד ישיב כי הבין את האזהרה וכי הוא מתחייב לעשות כן.

{{ח:סעיף|3|אזהרה במקום שבועה}}
{{ח:ת}} מקום שחוק מתיר או מחייב כי דבר פלוני ייעשה בשבועה, ייעשה הדבר באזהרה בדרך הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, בשינויים המחוייבים לפי הענין; מי שמוסמך על פי אותו חוק להשביע, יהא מוסמך להזהיר כאמור.

{{ח:סעיף|4|דין אזהרה|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} דין אזהרה לפי חוק זה כדין שבועה לענין {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}}, ולענין {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|חוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}.

{{ח:סעיף|5|השבעה על פי החלטת בית־המשפט}}
{{ח:ת}} היה לבית־המשפט יסוד להניח כי השבעת העד עשויה לסייע לגילוי האמת, רשאי בית המשפט, ביוזמתו או לפי בקשת בעל דין, להשביעו, אולם רשאי העד, משהודיע שהוא עושה כן מטעמי דת או מצפון, שלא להישבע אלא להצהיר בהן צדק, זולת אם היה בית המשפט משוכנע שטעמי העד ניתנו שלא בתום לב; החליט בית המשפט להשביעו, יהא לשון השבועה כך:
{{ח:תת}} ”אני נשבע באלוהים, כי עדותי בבית משפט זה היא עדות אמת, האמת כולה, והאמת בלבד“.

{{ח:סעיף|6|שבועה מרצון על ראיה יוצאת חוץ|תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} חוק זה אינו בא למנוע השבעתו של אדם לענין עדות או תצהיר אם הסכים במפורש להשבעה ואם העדות או התצהיר בשבועה דרושים לשימוש בהם בחוץ לארץ.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ז באב התש״ם (30 ביולי 1980).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''שמואל תמיר'''
שר המשפטים
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק לתיקון דיני הרשויות המקומיות (חיוב המדינה בסלילת רחובות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לתיקון דיני הרשויות המקומיות (חיוב המדינה בסלילת רחובות), תשכ״ב–1962}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000823}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ב, 70|חוק לתיקון דיני הרשויות המקומיות (חיוב המדינה בסלילת רחובות)|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209505.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חובת המדינה בסלילת רחוב או כביש}}
{{ח:תת|(א)}} מועצת רשות מקומית רשאית להכריז כי רחוב פלוני או כביש פלוני הם ציבוריים; הכריזה כך, יהיה דין המדינה, לענין חובת סלילתו או סלילת המדרכה שלו, על פי חוק עזר שהותקן כדין על ידי אותה רשות, כדין בעל נכס, אלא שלא תהא חייבת לשלם קנס על פי אותו חוק עזר.
{{ח:תת|(ב)}} ”בעל“ – לרבות אדם המקבל, או זכאי לקבל, הכנסה מנכסים או שהיה מקבלה אילו היו הנכסים נותנים הכנסה, בין בזכותו הוא ובין כבא כוח או כנאמן, בין שהוא הבעל הרשום של הנכסים ובין שאיננו הבעל הרשום, בין שהוא מחזיק למעשה בהם ובין שאינו מחזיק בהם, לרבות חוכר נכסים לתקופה העולה על 10 שנים.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום הי בניסן תשכ״ב (9 באפריל 1962).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''חיים משה שפירא'''
שר הפנים
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות המס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות המס), תשכ״ז–1967}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000824}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ז, 136|חוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות המס)|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208907.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 158|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208908.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מסים“ – חיקוק הדן בהטלת מסים או תשלומי חובה, ששר האוצר ממונה על ביצועו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“ – מי שמונה על פי חוק מסים להיות נציב או מנהל לענין אותו חוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מס“ – מנהל וכל אדם המועסק בביצועו של חוק מסים שהמנהל מינהו לענין חוק כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ידיעות“ – כל ידיעה, בין שבכתב ובין שבעל־פה, הנמצאת ברשותה, בחזקתה או בשליטתה של רשות מס.

{{ח:סעיף|2|היתר למסירת ידיעות}}
{{ח:ת}} על אף האמור בחוקי המסים לענין חובת שמירת הסודיות על ידי רשויות המס, תהא רשות מס רשאית למסור לרשות מס אחרת ידיעות שהרשות המקבלת רשאית לדרוש או לקבל אותן על פי דין מכל מקור אחר.

{{ח:סעיף|3|דינן של ידיעות שנמסרו|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} דין ידיעות שקיבלה רשות מס מכוח {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} כדין ידיעות שהשיגה ממקור אחר, ורשאית היא לגלותן לענין ביצוע החוק שבביצועו היא מועסקת ולענין הגשת תביעה פלילית על עבירה על אותו חוק.
{{ח:תת|(ב)}} בכפוף לאמור בסעיף קטן (א) יחולו לגבי ידיעות שקיבלה רשות מס מכוח {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} גם הוראות הסודיות החלות על רשות המס שמסרה את הידיעות.

{{ח:סעיף|3א|מסירת ידיעות לרשות שיפוטית|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל חוק מסים, תהא רשות מס רשאית למסור ידיעות לרשות שיפוטית לענין דיון בביצועו של חוק מסים אחר, או בעבירה על חוק כאמור, אם מותר לה למסור אותן ידיעות לרשות המס המועסקת בביצועו של אותו חוק מסים.

{{ח:סעיף|4|עונשין}}
{{ח:ת}} מי שמסר ידיעה שנתקבלה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, בניגוד לאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, דינו – מאסר שנה.

{{ח:סעיף|5|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ב׳ באב תשכ״ז (8 באוגוסט 1967).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק מגורי רבנים במקום כהונתם

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מגורי רבנים במקום כהונתם, התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000978}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ג, 101|חוק מגורי רבנים במקום כהונתם|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300600.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|סמכויות השר לעניני דתות הועברו לראש הממשלה (י״פ תשס״ד, 1642) וממנו לשר לשירותי דת (י״פ תשס״ח, 1820).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רב“ – רב עיר או רב שכונה, במשרה מלאה או חלקית, ששכרו משתלם, כולו או חלקו, על ידי מועצה דתית, רשות מקומית או משרד הדתות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רב עיר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 15|בסעיף 15(א)(2) לחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל״א–1971}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רב שכונה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הרבנות הראשית לישראל#סעיף 7|בסעיף 7(5) לחוק הרבנות הראשית לישראל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום מגורים קבוע“ – המקום שבו מתגורר רב עם משפחתו ברוב ימות השנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום כהונה“, לגבי רב – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} רב עיר – שטח השיפוט של הרשות המקומית;
{{ח:תתת|(2)}} רב שכונה – תחום אותה שכונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – השר לעניני דתות.

{{ח:סעיף|2|מגורים במקום כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} מקום מגוריו הקבוע של רב יהיה במקום כהונתו; לענין סעיף זה יראו כמקום מגורים קבוע במקום כהונה גם מקום מגורים הנמצא מחוץ למקום הכהונה ובלבד שהוא במרחק שאינו עולה על 2 קילומטרים ממקום הכהונה של הרב.
{{ח:תת|(ב)}} רב שמקום מגוריו הקבוע לא היה, ערב מינויו או בחירתו לרב, במקום כהונתו כנדרש בסעיף זה, והוא לא עבר להתגורר במקום כהונתו בתוך שנה מיום מינויו, בטל מינויו בתום אותה שנה.
{{ח:תת|(ג)}} רב שמינויו עלול להתבטל לפי הוראות סעיף קטן (ב) יוכיח לשר, או למי שהוא הסמיכו לענין זה, עד תום השנה האמורה באותו סעיף קטן, כי מקום מגוריו הקבוע הוא במקום כהונתו; לא הוכיח כאמור – בטל מינויו בתום אותה שנה.

{{ח:סעיף|3|ביצוע}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|4|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} רב שמקום מגוריו הקבוע לא היה, ערב פרסומו של חוק זה, במקום כהונתו כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, יעבור להתגורר במקום כהונתו עד תום שנה מיום פרסומו של חוק זה; לא עבר להתגורר במקום כהונתו כאמור – בטל מינויו.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ג)}} יחולו על רב כאמור בסעיף קטן (א), בשינויים המחויבים.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ח׳ בכסלו התשס״ג (13 בנובמבר 2013).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''אשר אוחנה'''
השר לעניני דתות
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק מחיקת הרשעות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מחיקת הרשעות, התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000990}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ב, 167|חוק מחיקת הרשעות|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210210.pdf}}.

''שינוי תארים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 142|הודעת פקידי הממשלה (שינוי תארים)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קביעה או צו“ – קביעה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)#סעיף 24|סעיף 24}} או צו לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)#סעיף 26|סעיף 26 לחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), התשל״א–1971}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשעה“ – לרבות קביעה או צו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשעה בעבירה נוספת“ – למעט הרשעה בעבירת קנס, הרשעה בעבירת תעבורה שאין בה נזק לגוף, וקביעה או צו.

{{ח:סעיף|2|מחיקת הרשעה}}
{{ח:תת|(א)}} מי שנתקיימו בו שניים אלה –
{{ח:תתת|(1)}} לפני יום כ״ח באייר התשכ״ז (7 ביוני 1967) הורשע בעבירה, ועד אותו יום גמר לשאת את ענשו;
{{ח:תתת|(2)}} מהיום האמור ועד תחילתו של חוק זה לא הורשע בעבירה נוספת,
{{ח:תת}} יראו את הרשעתו כהרשעה שנמחקה, ויחול לענינה האמור {{ח:חיצוני|חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים|בחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ״א–1981}} (להלן – חוק המרשם הפלילי) על הרשעות שנמחקו.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א)(1) יהיה גמר נשיאת העונש –
{{ח:תתת|(1)}} במאסר – בתום שני שלישים מתקופת המאסר שהוטלה;
{{ח:תתת|(2)}} במאסר על תנאי – ביום חלוף תקופת התנאי;
{{ח:תתת|(3)}} במבחן – ביום תום תקפו של צו המבחן;
{{ח:תתת|(4)}} בקנס – ביום גזר הדין, אלא אם ידוע למשטרה שהקנס לא שולם, כולו או מקצתו.

{{ח:סעיף|3|מחיקת הרשעה של קטין}}
{{ח:ת}} מי שנתקיימו בו שלושה אלה –
{{ח:תת|(1)}} הרשעתו היתה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} הרשעה בעבירה שעבר בטרם מלאו לו ארבע עשרה שנים;
{{ח:תתת|(ב)}} הרשעה בעוון שעבר בטרם מלאו לו שש עשרה שנים;
{{ח:תתת|(ג)}} קביעה או צו;
{{ח:תת|(2)}} ביום תחילתו של חוק זה עברו עשר שנים מהרשעתו;
{{ח:תת|(3)}} עד תחילתו של חוק זה לא הורשע בעבירה נוספת,
{{ח:ת}} יראו את הרשעתו כהרשעה שנמחקה ויחול לענינה האמור {{ח:חיצוני|חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים|בחוק המרשם הפלילי}} על הרשעות שנמחקו.

{{ח:סעיף|4|חזקת תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} יחולו על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים#סעיף 28|בסעיף 28 לחוק המרשם הפלילי}}.

{{ח:סעיף|5|סייגים למחיקה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} לא תהיה מחיקת הרשעה –
{{ח:תת|(1)}} בעבירות האמורות {{ח:חיצוני|חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים#סעיף 17|בסעיף 17 לחוק המרשם הפלילי}};
{{ח:תת|(2)}} לגבי מי שתלוי ועומד נגדו כתב אישום או מתנהלת נגדו חקירה פלילית, למעט בעבירת קנס ובעבירת תעבורה שאין בה נזק לגוף, אלא לאחר שנסתיים ההליך הפלילי בזיכוי או כתום שנה מתחילת החקירה אם לא הוגש כתב אישום.

{{ח:סעיף|6|ביצוע|תיקון: ק״ת תשמ״ה}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ושר המשטרה ממונים על ביצוע חוק זה והם רשאים להתקין תקנות לביצועו, לרבות תקנות בדבר סדרי המחיקה במרשם הפלילי שמנהלת המשטרה.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ח באייר התשמ״ב (21 במאי 1982).

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ו באייר התשמ״ב (19 במאי 1982).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק מחיקת רישומים פליליים ומשטרתיים של יוצאי אתיופיה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מחיקת רישומים פליליים ומשטרתיים של יוצאי אתיופיה, התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2221054}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ד, 1094|חוק מחיקת רישומים פליליים ומשטרתיים של יוצאי אתיופיה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4693429.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המידע הפלילי“ – {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים, התשע״ט–2019}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יוצא אתיופיה“ – מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המרשם הפלילי“, ”פרט רישום פלילי“, ”תקופת ההתיישנות“ ו”תקופת המחיקה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים|בחוק המידע הפלילי}}.

{{ח:סעיף|2|מחיקת רישום}}
{{ח:תת|(א)}} פרט רישום פלילי של יוצא אתיופיה שעניינו עבירה של הפרת הסדר הציבורי המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} שנעברה עד יום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020), יימחק מהמרשם הפלילי, ובלבד שלא הוטל על אותו אדם עונש מאסר בפועל לגבי אותה עבירה או שאין פרט רישום פלילי נוסף הנוגע לו שתקופת ההתיישנות ותקופת המחיקה לגביו עוד לא תמו, או פרט רישום משטרתי לפי {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים#סעיף 27|סעיף 27(א)(1) עד (3) לחוק המידע הפלילי}} הנוגע לו.
{{ח:תת|(ב)}} פרט רישום משטרתי לפי {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים#סעיף 27|סעיף 27(א)(2) לחוק המידע הפלילי}} של יוצא אתיופיה שעניינו עבירה של הפרת הסדר הציבורי המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} שנעברה עד יום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020), יבוטל, ובלבד שאין לאותו אדם פרט רישום פלילי הנוגע לו שתקופת ההתיישנות ותקופת המחיקה לגביו עוד לא תמו, או פרט רישום משטרתי נוסף לפי {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים#סעיף 27|סעיף 27(א)(1) עד (3) לחוק המידע הפלילי}}.

{{ח:סעיף|3|דיווח לכנסת}}
{{ח:ת}} בתום שישה חודשים מיום תחילתו של חוק זה, תמסור משטרת ישראל לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת דיווח על יישום הוראות חוק זה ומספר פרטי הרישום שנמחקו או בוטלו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, בפירוט לפי סעיפי העבירה.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 151|סעיף 151 עד 158}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 216|216}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 275|275}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 287|287(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 288|288}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 288א|288א}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 382א|או 382א(א) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 47|סעיף 47(א) לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}}.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 79|סעיף 79(1)(ב) לפקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י׳ בתמוז התשפ״ד (16 ביולי 2024).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק מימי חופין

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מימי חופין, תשי״ז–1956}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001034}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ז, 2|חוק מימי חופין|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_210201.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 90|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210794.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרת מימי חופין|תיקון: תש״ן}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|בחוק הפרשנות, התשמ״א–1981}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק הפרשנות, התשמ״א–1981}}, תחול ההגדרה של מימי חופין כאמור בסעיף קטן (א) גם על חיקוקים והוראות מינהל שניתנו לפני תחילת {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|החוק האמור}}.

{{ח:סעיף|2|חלק מן הים של המדינה – מהו|תיקון: תש״ן}}
{{ח:ת}} כל מקום בדין שנאמר בו, כי חלק מן הים הפתוח שעל חופי המדינה נכלל בתחומיה או חל עליו דין פלוני או סמכות לפי דין פלוני, ותחומו של אותו חלק לא נקבע או שנקבע במרחק שהוא פחות משנים עשר מילים ימיים מנקודת השפל או מנקודה אחרת שבחוף – יהיה תחומו שנים עשר מילים ימיים כאמור.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ח בחשון תשי״ז (28 באוקטובר 1956).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק מינוי מזכיר הכנסת

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מינוי מזכיר הכנסת, תשכ״ח–1968}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001036}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ח, 40|חוק מינוי מזכיר הכנסת|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210198.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מינוי מזכיר הכנסת}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|בכל דין אחר}} יתמנה מזכיר הכנסת על ידי יושב־ראש הכנסת והסגנים ליושב־ראש.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ט באדר תשכ״ח (19 במרס 1968).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק מניעת מימון לייצוג משפטי בידי מדינת ישראל (חשוד, נאשם או מורשע בעבירת ביטחון – חרבות ברזל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מניעת מימון לייצוג משפטי בידי מדינת ישראל (חשוד, נאשם או מורשע בעבירת ביטחון – חרבות ברזל), התשפ״ה–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2225618}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ה, 120|חוק מניעת מימון לייצוג משפטי בידי מדינת ישראל (חשוד, נאשם או מורשע בעבירת ביטחון – חרבות ברזל)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5346364.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראות חוקי היישום“ – הוראות {{ח:חיצוני|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)#פרק ה|פרק ה׳ לחוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה), התשנ״ה–1994}}, והוראות {{ח:חיצוני|חוק יישום ההסכם בדבר העברה מכינה של סמכויות לרשות הפלסטינית (תיקוני חקיקה והוראות שונות)#פרק ב|פרק ב׳ לחוק יישום ההסכם בדבר העברה מכינה של סמכויות לרשות הפלסטינית (תיקוני חקיקה והוראות שונות), התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבירת ביטחון“ – עבירה המנויה {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 35|בהגדרה ”חשוד בעבירת ביטחון“ שבסעיף 35(ב) לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות הפלסטינית“ – המועצה כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|בתקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ״ז–1967}}, כפי שהוארך תוקפן ותוקן נוסחן בחוק, מעת לעת.

{{ח:סעיף|2|מימון סניגור וקיזוז כספים}}
{{ח:ת}} מינה בית המשפט סניגור למי שהיה חשוד או נאשם בעבירת ביטחון או שהורשע בעבירת ביטחון וחלו על מי מהם {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (הארכת מעצר לחשוד בעבירת ביטחון)|תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (הארכת מעצר לחשוד בעבירת ביטחון), התשפ״ד–2023}}, כפי שהוארך תוקפן ותוקן נוסחן בחוק, מעת לעת, יקזז שר האוצר, בסוף כל רבעון, סכום השווה לשכר הטרחה ששולם מאוצר המדינה לסניגור, מתוך הכספים שמעבירה ממשלת ישראל לרשות הפלסטינית בהתאם להוראות חוקי היישום.

{{ח:סעיף|3|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו גם על שכר טרחה של סניגור שמינה בית המשפט לחשוד או נאשם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, מיום כ״ב בתשרי התשפ״ד (7 באוקטובר 2023) ועד ערב תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|4|ביצוע}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י׳ בכסלו התשפ״ה (11 בדצמבר 2024).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''בצלאל סמוטריץ׳'''
שר האוצר
* '''יצחק הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''אמיר אוחנה'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק מס הכנסה (הצהרות מתקנות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מס הכנסה (הצהרות מתקנות), תשכ״ז–1967}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001049}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ז, 102|חוק מס הכנסה (הצהרות מתקנות)|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208746.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:תת|(1)}} ”שנת הנחה“ – שנת מס שלגביה חייב היה אדם להגיש דו״ח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), לפני יום כ״ו באייר תשכ״ז (5 ביוני 1967);
{{ח:תת|(2)}} ”הצהרה מתקנת“ – הצהרה שמסר אדם לעניין {{ח:חיצוני|חוק החנינה#סעיף 6|סעיף 6 לחוק החנינה, תשכ״ז–1967}} (להלן – חוק החנינה);
{{ח:תת|(3)}} ”הפרש הכנסה“ –
{{ח:תתת|(א)}} הסכום שבו עולה הכנסתו של אדם לשנה משנות ההנחה, לפי הצהרתו המתקנת –
{{ח:תתתת|(I)}} על סכום הכנסתו לפי השומה שנערכה לו לאותה שנת הנחה לפני תחילת חוק זה, בין אם הוגשו השגה או ערעור ובין אם לאו;
{{ח:תתתת|(II)}} אם לא נערכה לו שומה כאמור – על סכום הכנסתו לפי השומה האחרונה שנערכה לו לפני תחילת חוק זה, בין אם הוגשו השגה או ערעור ובין אם לאו, או על סכום ההכנסה שהצהיר עליה לשנת הנחה בדו״ח שהגיש לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 133|או 133 לפקודה}} לפני תחילת חוק זה, הכל לפי הסכום הגבוה יותר;
{{ח:תתתת|(III)}} אם לא נערכה לו כל שומה ואף לא הגיש כל דו״ח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 133|או 133 לפקודה}} – על סכום הכנסתו בשנת הנחה שלגביה שילם מקדמות ועל סכום הכנסתו כאמור שממנה נוכה מס;
{{ח:תתת|(ב)}} לגבי אדם שלא נערכה לו כל שומה ולא הגיש כל דו״ח לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 133|או 133}} ולא שילם כל מקדמה ואף לא נוכה כל מס מהכנסתו – סכום הכנסתו לפי ההצהרה המתקנת;
{{ח:תת|(4)}} יתר המונחים כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|שיעור מס מופחת ותשלומו}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודה}}, אדם שמסר הצהרה מתקנת יהא חייב על הפרש ההכנסה במס של 25%, ואם הוא חבר־בני־אדם יחולו לענין זה הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 128|סעיף 128 לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} המס ישולם תוך ארבעה חדשים מיום תחילת התקנות שהתקין שר האוצר לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}; אולם פקיד השומה רשאי, אם ניתנה לו סיבה מספקת לכך, להאריך את מועד התשלום כולו או מקצתו.

{{ח:סעיף|3|תיקון שומות}}
{{ח:ת}} פקיד השומה יערוך או יתקן את השומה, לפי המקרה, לאור ההצהרה המתקנת, אולם אין בהוראות אלה כדי לגרוע מסמכויותיהם של הנציב ופקיד שומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}.

{{ח:סעיף|4|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו לרבות תקנות לענין הצהרה מתקנת.

{{ח:סעיף|5|תחולת {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}}}
{{ח:תת|(א)}} דין הצהרה מתקנת לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק יא|חלק י״א לפקודה}}, כדין דו״ח שהוגש לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}} לענין הגבייה יחולו על חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ה בתמוז תשכ״ז (2 באוגוסט 1967).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק מס הכנסה (ניכוי הוצאות הנפקה) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מס הכנסה (ניכוי הוצאות הנפקה) (הוראת שעה), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2068044}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ח, 426|חוק מס הכנסה (ניכוי הוצאות הנפקה) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491927.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרשנות}}
{{ח:ת}} בחוק זה תהיה לכל מונח המשמעות שיש לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}, זולת אם יש בחוק הוראה מפורשת אחרת.

{{ח:סעיף|2|ניכוי הוצאות הנפקה}}
{{ח:ת}} חברה או שותפות תהיה זכאית לנכות הוצאות שהיו לה להנפקת מניות או יחידות השתתפות, לפי העניין, הנרשמות למסחר בבורסה בישראל, בשנה שבה בוצעה ההנפקה.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} חוק זה יחול על הנפקה של מניות ושל יחידות השתתפות שהונפקו בבורסה בישראל מיום י״ד בטבת התשע״ח (1 בינואר 2018), ואילך.

{{ח:סעיף|4|תוקף}}
{{ח:תת|(א)}} חוק זה יעמוד בתוקפו עד יום ט״ז בטבת התשפ״א (31 בדצמבר 2020).
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי, בצו, להאריך את תוקפו של חוק זה לתקופות נוספות שלא יעלו על שלוש שנים כל אחת.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ו באדר התשע״ח (13 במרס 2018).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]