gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות רישוי שירותי התעופה (פטור מהיתר הפעלה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישוי שירותי התעופה (פטור מהיתר הפעלה), התשע״ט–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ט, 46|תקנות רישוי שירותי התעופה (פטור מהיתר הפעלה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8073.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 1841|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10658.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 8ג|סעיפים 8ג(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 23|ו־23(א)}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה|לחוק רישוי שירותי התעופה, התשכ״ג–1963}} (להלן – החוק), ולפי הצעת רשות התעופה האזרחית לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 23|סעיף 23(א) לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור מחובת היתר הפעלה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} סוגי ההפעלות המסחריות לשם הסעת נוסעים או הובלת טובין בתמורה, שלא נדרש לגביהן היתר הפעלה לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 8ג|סעיף 8ג לחוק}} הן:
{{ח:תתת|(1)}} טיסת שכר לשימוש עצמי, כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות רישוי שירותי התעופה (טיסות שכר)|בתקנות רישוי שירותי התעופה (טיסות שכר), התשפ״ג–2023}}, שקיבולתה כוללת מושבים להסעת נוסעים;
{{ח:תתת|(2)}} טיסות נוסעים המופעלות באמצעות כלי טיס שתצורת מושבי הנוסעים המורשית שלו היא של 9 מושבים או פחות;
{{ח:תתת|(3)}} טיסות להובלת מטען המופעלות באמצעות מטוס קטן כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|בתקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ״ב–1981}}, או באמצעות כלי טיס בינוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)#סעיף 231|בסעיף 231 לאותן תקנות}};
{{ח:תתת|(4)}} הסעת נוסעים לכל מטרה שאינה תובלה בין שתי נקודות גאוגרפיות לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), טיסות כאמור בתקנת משנה (א)(1) עד (3) שנעשה בהן שימוש בזכויות החופש השביעי, החופש השמיני או החופש התשיעי, טעונות היתר הפעלה לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 8ג|סעיף 8ג לחוק}}, אלא אם כן הן מופעלות לצורך ביצוע תפקידיו של המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים; לעניין זה, ”חופש שביעי“, ”חופש שמיני“ ו”חופש תשיעי“ – כמשמעותם במסמך (9626 Doc) שעניינו: ”Manual on the regulation of international air transport“, שפרסם ארגון התעופה הבין־לאומי, שעותק ממנו מופקד לעיון הציבור במשרדי רשות התעופה האזרחית, בלא תשלום; המנהל יפרסם באתר הרשות במרשתת את עיקרי החופשים האמורים.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושה חודשים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ד באלול התשע״ח (4 בספטמבר 2018)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רישוי שירותי התעופה (פטור מרישיון הפעלה מסחרית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישוי שירותי התעופה (פטור מרישיון הפעלה מסחרית), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 1049|תקנות רישוי שירותי התעופה (פטור מרישיון הפעלה מסחרית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7958.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 416|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10411.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 6|סעיפים 6}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 23|ו־23(א)}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה|לחוק רישוי שירותי התעופה, התשכ״ג–1963}} (להלן – החוק), ולפי הצעת רשות התעופה האזרחית לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 23|סעיף 23(א) לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפעלת כלי טיס בחקלאות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)#סעיף 201|בתקנה 201 לתקנות ההפעלה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפעלת כלי טיס בעבודות אוויר“ – הפעלת כלי טיס לצורכי עסק שעיקרו מתן שירות באמצעות כלי טיס, בתמורה, שאינו שירות של הובלת נוסעים, מטען או דואר; לעניין זה, ”שירות של הובלת נוסעים“ – לרבות –
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} הצנחת צנחנים לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)#פרק 10|הפרק העשירי לתקנות ההפעלה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות ההפעלה“ – {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ״ב–1981}}.

{{ח:סעיף|2|פטור מרישיון|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} סוגי ההפעלות המסחריות המפורטות להלן פטורות מרישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 2|סעיף 2 לחוק}}:
{{ח:תת|(1)}} הפעלת כלי טיס בחקלאות;
{{ח:תת|(2)}} הפעלת כלי טיס בעבודות אוויר;
{{ח:תת|(3)}} הוראת טיס במסגרת בית ספר כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות רישוי שירותי התעופה (בתי ספר להוראת טיס)|בתקנות רישוי שירותי התעופה (בתי ספר להוראת טיס), התשל״א–1971}};
{{ח:תת|(4)}} הדרכה לפי תוכנית אימונים ופיקוח שאושרה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (רישיונות לעובדי טיס)#סעיף 34|תקנה 34(2)ב.3 לתקנות הטיס (רישיונות לעובדי טיס), התשמ״א–1981}}, שמבצע בעל רישיון מדריך טיסה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (רישיונות לעובדי טיס)|התקנות האמורות}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתן של {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (חובת ביטוח בהפעלה מסחרית של כלי טיס)|תקנות הטיס (חובת ביטוח בהפעלה מסחרית של כלי טיס), התשע״ח–2017}}.

{{ח:חתימות|ל׳ בשבט התשע״ח (15 בפברואר 2018)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב (השפעה אסורה על שיקול דעת של שמאי רכב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב (השפעה אסורה על שיקול דעת של שמאי רכב), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 1082|תקנות רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב (השפעה אסורה על שיקול דעת של שמאי רכב)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב#סעיף 159|סעיף 159(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב|לחוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב, התשע״ו–2016}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השפעה אסורה על שיקול דעת של שמאי רכב}}
{{ח:תת|(א)}} מי שפונה לשמאי רכב, בכל דרך שהיא, במפורש או במשתמע, במטרה להביא שמאי רכב לערוך שומת רכב באופן שיגדיל את הכנסתו של הפונה או את הכנסתו של אחר בכסף, בשווה כסף או באופן שישיג טובת הנאה אחרת לעצמו או לאחר, משפיע על שיקול דעתו של שמאי רכב בניגוד להוראות {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב#סעיף 159|סעיף 159(א) לחוק}}; לעניין זה, יראו גם פנייה לשמאי רכב שנועדה להביאו לשנות את שומת הרכב כך שהרכב ייקבע כרכב באבדן גמור או לא ייקבע כאמור כפנייה שמטרתה כאמור ברישה.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו, ”רכב באבדן גמור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 266|בתקנה 266 לתקנות התעבורה, התשכ״א–1961}}.

{{ח:סעיף|2|בקשה מותרת לשינוי שומת רכב}}
{{ח:ת}} אין באמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} כדי לאסור על מנהל מקצועי של מוסך או ממלא מקומו לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב#סעיף 143|סעיף 143(ג) לחוק}} בעת שהוא ממלא את מקומו, לבקש בכתב משמאי רכב לשנות את האומדן הראשוני של הנזק שערך לצורך הכנת שומת הרכב, אם מצא כי פירוט התיקון בה שגוי וכי אין בה כדי לאפשר את תיקונו של הרכב, ויודיע על כך לבעל הרכב; הסכים שמאי הרכב לשנות את האומדן הראשוני כאמור, יציין בשומת הרכב כי נערך שינוי על פי הבקשה כאמור, ויפרט אותה ואת נימוקיה.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|י״ז באדר התשע״ח (4 במרס 2018)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב (סירוב לתת שירות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב (סירוב לתת שירות), התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ז, 1702|תקנות רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב (סירוב לתת שירות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7855.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב#סעיף 17|סעיף 17(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב|לחוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב, התשע״ו–2016}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סירוב בלתי סביר לתת שירות}}
{{ח:ת}} בעל רישיון למתן שירות רכב המסרב לתת שירות בנסיבות האלה, יראו אותו כמסרב סירוב בלתי סביר:
{{ח:תת|(1)}} בעל רישיון להפעלת מוסך המסרב לבצע פעולות ברכב תוך שימוש במוצר תעבורה שסיפק הלקוח, אם בעל הרישיון מבצע את אותן פעולות ברכב בשביל לקוח אחר תוך שימוש באותו מוצר תעבורה שבעל הרישיון סיפק בעצמו, ובלבד שהלקוח שסיפק את מוצר התעבורה הציג לפני בעל הרישיון חשבונית שכלולים בה שם היצרן, תיאור מוצר התעבורה ומספרו הקטלוגי, וממנה עולה כי מוצר התעבורה מתאים לדגם הרכב, להוראות יצרן הרכב ולהוראות שניתנו לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב#סעיף 139|סעיף 139 לחוק}}, אם ניתנו; בפסקה זו, ”פעולות ברכב“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב#סעיף 128|בסעיף 128(א) לחוק}};
{{ח:תת|(2)}} הוא התנה, ללקוחות מסוימים בלבד מבין לקוחותיו שהם בעלי מאפיינים דומים מבחינת היקף השירותים שהם מקבלים מאת בעל הרישיון או משך קבלתם, את מתן השירות על ידו בקבלת שירות נוסף, ממנו או מאדם אחר.

{{ח:סעיף|2|טעמים המצדיקים אי־מתן שירות}}
{{ח:ת}} בעל רישיון למתן שירות רכב יהיה רשאי לסרב לספק שירות, אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} יש במתן השירות שמבקש הלקוח כדי לגרום לפגיעה בבטיחות, במיתקנים או בציוד של בעל הרישיון או ברכב או במוצר התעבורה שהשירות אמור להינתן לגביו;
{{ח:תת|(2)}} במועד שבו מבקש הלקוח את מתן השירות, הלקוח חייב תשלום לבעל הרישיון תמורת שירות שקיבל ממנו בעבר שמועד פירעונו חלף;
{{ח:תת|(3)}} יש בביצוע השירות המבוקש על ידי הלקוח כדי להפר הוראות לפי כל דין.

{{ח:סעיף|3|תנאים שייחשבו תנאים דומים}}
{{ח:ת}} תנאים שייחשבו דומים לעניין {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב#סעיף 17|סעיף 17(א) לחוק}} יהיו תנאי התקשרות בנוגע למחיר ולתנאי תשלום הנוהגים אצל בעל הרישיון במתן אותו שירות רכב, ללקוח אחר הדומה למבקש השירות מבחינת ההיקף הכספי הכולל של שירותי הרכב שהוא מקבל מאותו בעל רישיון, מבחינת משך קבלתם של אותם שירותים או מבחינת עמידתו של הלקוח בתנאי התקשרויות קודמות בינו לבין בעל הרישיון.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|י״ח באב התשע״ז (10 באוגוסט 2017)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (הצבת שלטים על ידי קבלנים רשומים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (הצבת שלטים על ידי קבלנים רשומים), תשל״ו–1976}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר הצגת שלטים באתרי בניה על ידי קבלנים רשומים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 1624|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (הצבת שלטים על ידי קבלנים רשומים) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3526.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 574|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6159.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 6|סעיפים 6}} {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 17|ו־17}} {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות|לחוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות, תשכ״ט–1969}}, ולאחר התייעצות במועצה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלן רשום“ – קבלן הרשום בפנקס הקבלנים לעבודות הנדסה בנאיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר בניה“ – אתר שבו מבצע קבלן רשום עבודות הנדסה בנאיות.

{{ח:סעיף|2|הצבת שלט|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} קבלן יציב באתר בניה שלט ברור וקריא שמידותיו המזעריות יהיו 1×1 מטרים שרשומים בו פרטי רישומו בפנקס הקבלנים, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} שמו, כתובתו, מספר הטלפון, מספר הרישום בפנקס הקבלנים, מספר זהות ואם הוא תאגיד – מספר רישומו, הענף או הענפים שבהם הוא רשום והסיווג שהוא מסווג בכל ענף.
{{ח:תתת|(2)}} הפרטים כאמור בפסקה (1) של כל קבלן המבצע מטעמו.

{{ח:סעיף|3|אופן הצבת השלט}}
{{ח:ת}} השלט יוצב במקום בולט בחזית אתר הבניה ובאופן שיבטיח את תקינותו.

{{ח:סעיף|4|החלפת שלט שניזוק}}
{{ח:ת}} לא יושאר באתר הבניה שלט שניזוק; קבלן רשום יחליף שלט כאמור בשלט תקין.

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (הצבת שלטים על ידי קבלנים רשומים), תשל״ו–1975 – בטלות.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השישים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|7|השם|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (הצבת שלטים על ידי קבלנים רשומים), תשל״ו–1976“ {{ח:הערה|[במקור: ”תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (הצבת שלטים על ידי קבלנים רשומים) (מס׳ 2), תשל״ו–1976“]}}.

{{ח:חתימות|כ״ג בניסן תשל״ו (23 באפריל 1976)}}
* '''אברהם עופר'''
שר השיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (סוג תאגיד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (סוג תאגיד), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1207|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (סוג תאגיד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4612.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1151|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7013.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1453|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11810.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 4|סעיפים 4(א)(5)}} {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 17|ו־17}} {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות|לחוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות, התשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות במועצה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סוג תאגיד|תיקון: תשע״א, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} חברה משפחתית כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), היא סוג תאגיד הזכאי להירשם לענף לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 4|סעיף 4(א)(5) האמור}}, אם אחד מחברי הגוף המנהל בפועל את עסקיה (להלן – המנהל) ממלא אחר התנאים שבאחת {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 4|הפסקאות (1) עד (4) של סעיף 4(א) לחוק}}, ואותו מנהל עם חבר החברה הם בני משפחה שלפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 76ד|סעיף 76ד(1) לפקודה}} רואים אותם כאדם אחד; תקנה זו תחול על קבלן שמתקיימים בו התנאים לרישום בסיווג סוג 1 לפי {{ח:חיצוני|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (סיווג קבלנים רשומים)|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (סיווג קבלנים רשומים), התשמ״ח–1988}}.
{{ח:תת|(ב)}} תאגיד המבקש להירשם בפנקס כמשמעותו בחוק ומתקיימים לגביו כל אלה, הוא סוג תאגיד הזכאי להירשם לענף לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 4|סעיף 4(א)(5) לחוק}} או לענף משנה לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 4|סעיף 4(ב)(4) לחוק}}, אם אחד ממנהליו ממלא אחר התנאים שבאחת {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 4|מפסקאות (1) עד (4) של סעיף 4(א) לחוק}} או אחר התנאים שבאחת {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 4|מפסקאות (1) עד (3) של סעיף 4(ב) לחוק}}, בהתאמה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מבקש להיות מסווג בסוג הנמוך ביותר בענף או בענף המשנה לפי {{ח:חיצוני|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (סיווג קבלנים רשומים)|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (סיווג קבלנים רשומים), התשמ״ח–1988}} (להלן – תקנות הסיווג);
{{ח:תתת|(2)}} הוא מבצע בכל זמן נתון עבודות הנדסה בנאיות בשלושה אתרים, לכל היותר, בהתאם לסיווגו.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (סוג תאגיד), התשמ״ב–1981 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים לאחר פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ג באדר א׳ התשמ״ד (26 בפברואר 1984)}}
* '''דוד לוי'''
שר הבינוי והשיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (רשימת בתי ספר וקורסים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (רשימת בתי ספר וקורסים), תשל״ד–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר רשימת בתי ספר וקורסים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 681|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (רשימת בתי ספר וקורסים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3134.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 4|סעיפים 4(ב)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 17|ו־17}} {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות|לחוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות, תשכ״ט–1969}}, ולאחר התייעצות במועצה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|רשימת בתי ספר וקורסים}}
{{ח:ת}} בתי הספר והקורסים הנקובים להלן נקבעו לענין {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 4|סעיף 4(ב)(3) לחוק}}:
{{ח:תת}} '''בתי ספר'''
{{ח:תת|(1)}} הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל פקולטה להנדסה אזרחית – חיפה.
{{ח:תת|(2)}} המכללה הטכנולוגית – מגמה לבנין – באר־שבע.
{{ח:תת|(3)}} בית הספר להנדסאים וטכנאים (צעירים) מיסודו של בסמ״ת שליד הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל, חיפה – במגמה לבנין.
{{ח:תת|(4)}} בית הספר להנדסאים (מבוגרים) בשיתוף ”אורט“ ישראל והמכון להכשרה טכנית – טכניקום גבעתיים – מגמה לבנין.
{{ח:תת|(5)}} בית הספר להנדסאים (מבוגרים) בשיתוף עם הטכניון והמכון הממשלתי להכשרה טכנית, על סניפיו השונים – במגמת בנין.
{{ח:תת}} '''קורסים'''
{{ח:תת|(1)}} קורסים מטעם המדור ללימודי חוץ של הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל – בנושאי בנייה המתייחסים לענף המשנה.
{{ח:תת|(2)}} קורס להסמכת מנהלי עבודה בבנין (מסלולי קידום) של המוסד להכשרה וייעול הבניה.
{{ח:תת|(3)}} קורסים בענפי בניה מטעם המכון לפריון עבודה, המתייחסים לענף המשנה.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (רשימת בתי ספר וקורסים), תשל״ד–1974“.

{{ח:חתימות|ו׳ בשבט תשל״ד (29 בינואר 1974)}}
* '''זאב שרף'''
שר השיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (רשימת בתי ספר להנדסאים או לטכנאים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (רשימת בתי ספר להנדסאים או לטכנאים), התש״ל–1970}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר רשימת בתי ספר}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 2219|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (רשימת בתי ספר להנדסאים או לטכנאים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2609.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 1001|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4351.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 806|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6485.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 4|סעיפים 4(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 17|ו־17}} {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות|לחוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות, תשכ״ט–1969}}, ולאחר התייעצות במועצה, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|רשימת בתי ספר|תיקון: תשמ״ב, תשס״ו}}
{{ח:ת}} להלן רשימת בתי הספר להנדסאים או לטכנאים שקבעתי לענין {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 4|סעיף 4(א)(2) לחוק}}:
{{ח:תת|(1)}} מדרשת רופין;
{{ח:תת|(2)}} מכללת תל חי;
{{ח:תת|(3)}} המכללה למינהל ירושלים;
{{ח:תת|(4)}} מכללת יהודה ושומרון;
{{ח:תת|(5)}} הנדסאים חיפה;
{{ח:תת|(6)}} אורט כפר סבא;
{{ח:תת|(7)}} ל.ה.ט.מ. נס ציונה;
{{ח:תת|(8)}} מכללת סכנין;
{{ח:תת|(9)}} המכללה למינהל ראשון לציון;
{{ח:תת|(10)}} המכללה הטכנולוגית באר שבע;
{{ח:תת|(11)}} המכללה ללימודי הנדסה ירכא;
{{ח:תת|(12)}} מכללת אעבלין;
{{ח:תת|(13)}} ל.ה.ט.מ. נצרת;
{{ח:תת|(14)}} אורט ירושלים (הנביאים);
{{ח:תת|(15)}} מרכז חרדי – ירושלים;
{{ח:תת|(16)}} מכללת סכנין – שלוחת ירושלים;
{{ח:תת|(17)}} ל.ה.ט.מ. תל אביב;
{{ח:תת|(18)}} המכללה למינהל כפר סבא;
{{ח:תת|(19)}} אורט קריית ביאליק.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|כ״ב באב תש״ל (24 באוגוסט 1970)}}
* '''זאב שרף'''
שר השיכון
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (שיעור קנס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (שיעור קנס), התשמ״ח–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 7|תקנות רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות (גובה קנס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5056.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 1469|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5221.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 279|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6143.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ט, 1320|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4213.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 1014|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5985.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 219|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6012.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1005|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7361.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 3226|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8218.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 443|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8329.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1867|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9958.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1832|הודעה|11176)}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1354|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11787.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 8א|סעיף 8א(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות|לחוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות, התשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות במועצה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שיעור הקנס|תיקון: תשמ״ט, תשס״ב, [הודעות]}}
{{ח:ת}} שיעור הקנס לפי {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות#סעיף 8א|סעיף 8א(א)(3) לחוק}} לא יעלה על סכום של 30,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2001; בשנת 2025, 44,945 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|2|הצמדה למדד}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו, ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} ישתנה ב־1 בינואר של כל שנה לפי שיעור עליית מדד חודש אוקטובר שקדם למועד האמור לעומת מדד חודש אוקטובר שלפניו.
{{ח:תת|(ג)}} רשם הקבלנים יפרסם ברשומות הודעה בדבר הסכום המתקבל לפי האמור בתקנת משנה (ב), בעיגול כלפי מטה לשקל החדש השלם הקרוב.

{{ח:חתימות|ט׳ בתמוז התשמ״ז (6 ביולי 1987)}}
* '''דוד לוי'''
שר הבינוי והשיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רכישת מקרקעים (אישור פעולות ופיצויים) (קביעת נכס אחר כפיצויים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רכישת מקרקעים (אישור פעולות ופיצויים) (קביעת נכס אחר כפיצויים), תשי״ד–1954}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר קביעת נכס אחר כפיצויים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ד, 508|תקנות רכישת מקרקעים (אישור פעולות ופיצויים) (קביעת נכס אחר כפיצויים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0431.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רכישת מקרקעים (אישור פעולות ופיצויים)#סעיף 3|הסעיפים 3}} {{ח:חיצוני|חוק רכישת מקרקעים (אישור פעולות ופיצויים)#סעיף 10|ו־10}} {{ח:חיצוני|חוק רכישת מקרקעים (אישור פעולות ופיצויים)|לחוק רכישת מקרקעים (אישור פעולות ופיצויים), תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|דרישת נכס אחר כפיצויים}}
{{ח:תת|(א)}} בעליו של נכס נרכש הדורש נכס אחר כפיצויים מלאים או חלקיים, לפי {{ח:חיצוני|חוק רכישת מקרקעים (אישור פעולות ופיצויים)#סעיף 3|סעיף 3(ב) לחוק}} (להלן – התובע), יפנה בכתב לרשות הפיתוח וימציא לה תעודה מאת שר החקלאות, או ממי שנתמנה לכך על ידיו, המעידה כי הנכס הנרכש היה מקור פרנסתו העיקרי וכי אין לו קרקע אחרת כדי מחייתו.
{{ח:תת|(ב)}} תעודה כאמור בתקנת משנה (א), תשמש ראָיה לכאורה על הנאמר בה.
{{ח:תת|(ג)}} מצאה רשות הפיתוח או החליט בית משפט מוסמך כי דרישת התובע היא מוצדקת, תוגש הדרישה לרשות המוסמכת שנתמנתה לפי {{ח:חיצוני|חוק רכישת מקרקעים (אישור פעולות ופיצויים)#סעיף 3|סעיף 3(ב) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|דיון לפני הרשות המוסמכת}}
{{ח:ת}} התובע רשאי להתייצב לפני הרשות המוסמכת במועד ובמקום שתקבע ולהשמיע את טענותיו בדבר קביעת סוג הנכס המוצע, מקומו, שטחו, ובמקרה של חכירה – תקופת חכירתו, וכן בדבר שוויו של הנכס.

{{ח:סעיף|3|כללים לקביעת הנכס המוצע על ידי הרשות המוסמכת}}
{{ח:ת}} בקביעת סוג הנכס המוצע, מקומו, שטחו, ובמקרה של חכירה – תקופת החכירה, ושווי הנכס המוצע, תנהג הרשות המוסמכת בהתאם לכללים אלה:
{{ח:תת|(1)}} סוג הנכס ושטחו ייקבעו בשים לב לעובדות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} המרחק שבין מקום המגורים של התובע לבין מקום הימצאו של הנכס המוצע;
{{ח:תתת|(ב)}} טיב הקרקע של הנכס;
{{ח:תתת|(ג)}} אפשרויות ההשקאה שלו;
{{ח:תתת|(ד)}} ודבר היותו נטוע מטעים, כולו או מקצתו.
{{ח:תת|(2)}} הנכס המוצע יהיה במקום שהוא הקרוב ביותר למקום מגוריו של התובע ושבו יש לרשות הפיתוח, לדעת הרשות המוסמכת, אפשרות לתת קרקע לתובע; קבעה הרשות המוסמכת את מקומו של הנכס המוצע שלא במקום מגוריו של התובע, יינתן לתובע גם שטח מספיק להקמת בית מגורים בנכס המוצע או בישוב הסמוך ביותר למקום הימצאו של הנכס המוצע.
{{ח:תת|(3)}} היה הנכס הנרכש בבעלותו של התובע, תועבר אליו הבעלות גם בנכס המוצע ואם הבעלות בנכס המוצע אינה ניתנת להעברה או אם היתה לתובע בנכס הנרכש זכות אריסות בלבד, יוחכר הנכס המוצע לתקופה של לא פחות מארבעים ותשע שנה.
{{ח:תת|(4)}} שוויו של הנכס המוצע יהיה המחיר שאפשר היה להשיג בעדו, כמות שהוא במועד מסירתו לתובע, אילו היה נמכר ביום י״ב בטבת תש״י (1 בינואר 1950) על ידי מוכר מרצון לקונה מרצון.

{{ח:סעיף|4|החלטת הרשות המוסמכת}}
{{ח:ת}} הרשות המוסמכת תודיע על ההחלטה לתובע ולרשות הפיתוח.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות רכישת מקרקעים (אישור פעולות פיצויים) (קביעת נכס אחר כפיצויים), תשי״ד–1954“.

{{ח:חתימות|ט״ו באדר א׳ תשי״ד (18 בפברואר 1954)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר), התשמ״ב–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 342|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4294.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|לחוק רמת הגולן, התשמ״ב–1981}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם שר המשפטים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תוקף פעולות}}
{{ח:ת}} צווי סגירת שטחים, צווי תפיסת מקרקעין לצרכי צבא, פקודות מעצר, פקודות מאסר, צווי הגבלה, צווי פיקוח והוראות מינהל שנעשו על פי תחיקת הבטחון ברמת הגולן ושעמדו בתוקף ערב תחילתן של תקנות אלה, ימשיכו לעמוד בתקפן.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|החוק}}.

{{ח:חתימות|י״ט בכסלו התשמ״ב (15 בדצמבר 1981)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר) (מס' 2)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר) (מס׳ 2), התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 506|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4308.pdf}}, {{ח:תיבה|752|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4327.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|לחוק רמת הגולן, התשמ״ב–1981}} (להלן – החוק) ובהתייעצות עם שר המשפטים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|המשך תקפם של זכויות וחובות}}
{{ח:ת}} החלת המשפט, השיפוט והמינהל של המדינה על שטח רמת הגולן אין בה כדי להשפיע על זכות או חיוב שהיו בתוקף באותו שטח ערב תחילת {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|החוק}} או על עיצום בשל עבירה על דבר חקיקה שהוציא מפקד כוחות צה״ל באיזור רמת הגולן, והסמכות לדון בזכות, חיוב או עבירה כאמור תהא לבתי המשפט ולבתי הדין בישראל, לפי תחומי סמכותם.

{{ח:סעיף|2|רשיונות והיתרים – כאילו מכוח חיקוקים}}
{{ח:ת}} רשיון, היתר ומסמך כיוצא באלה, צו הגבלה, צו פיקוח מיוחד וצו סגירת שטחים, שניתן לפי דבר חקיקה שהוציא מפקד כוחות צה״ל באיזור רמת הגולן ועמד בתוקף ערב תחילת {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|החוק}}, יראו אותו מיום תחילת {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|החוק}} כאילו ניתן לפי החיקוק הישראלי המתאים לענין.

{{ח:סעיף|3|מרשם תושבים ותעודת זהות|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} רישום התושבים שהתנהל לפי צו בדבר תעודת זהות ומרשם אוכלוסין (רמת – הגולן) (מס׳ 160), התשכ״ט–1968 (להלן – צו המרשם) יהיה מתחילת {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|החוק}} חלק מן המרשם לפי {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|חוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}} (להלן – חוק המרשם).
{{ח:תת|(ב)}} תעודת זהות שניתנה לפי צו המרשם יראו אותה כתעודה שניתנה לפי {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|חוק המרשם}} מיום תחילת {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|החוק}} עד ח׳ בניסן התשמ״ב (1 באפריל 1982)

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילת {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|החוק}}.

{{ח:חתימות|ט״ו בטבת התשמ״ב (10 בינואר 1982)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר) (תשמ"ד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1061|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 98|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5063.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|לחוק רמת הגולן, התשמ״ב–1981}}, ולאחר התייעצות עם שר המשפטים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|המשכיות בגנים לאומיים ושמורות טבע}}
{{ח:תת|(א)}} גן לאומי שהוכרז לפי צו בדבר גנים (מס׳ 328) (אזור רמת הגולן), התשל״ז–1977, ושמורת טבע שהוכרזה לפי צו בדבר הגנה על הטבע (רמת הגולן) (מס׳ 267), התשל״ב–1972, יראו אותם כגן לאומי או כשמורת טבע שהוכרז עליהם לפי {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע ואתרי הלאום|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע ואתרי הלאום, התשכ״ג–1963}} (להלן – החוק).
{{ח:תת|(ב)}} שטח שהוכרז לפני תחילתן של תקנות אלה כשטח סגור לפי {{ח:חיצוני|תקנות ההגנה (שעת חירום)#סעיף 125|תקנה 125 לתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945}}, ושטח שיוכרז כאמור באישור שר הפנים לאחר תחילתן של תקנות אלה, והוא בתחומו של גן לאומי או של שמורת טבע כאמור בסעיף קטן (א) ייחשב שטח צבאי לענין {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע ואתרי הלאום#סעיף 5|סעיף 5 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תוקף|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} תקפן של תקנות אלה עד יום א׳ בניסן התשמ״ח (19 באפריל 1988).

{{ח:חתימות|כ״ו באדר א׳ התשמ״ד (29 בפברואר 1984)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רמת הגולן (רשויות מקומיות) (הוראות מעבר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רמת הגולן (רשויות מקומיות) (הוראות מעבר), התשמ״ב–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 383|תקנות רמת הגולן (רשויות מקומיות) (הוראות מעבר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4299.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|לחוק רמת הגולן, התשמ״ב–1981}} (להלן – החוק), ובהתייעצות עם שר המשפטים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית חדשה“ – {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות)#תוספת 1 פרט נו|המועצה האזורית גולן}}, {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (א)#תוספת 1 פרט צו|והמועצות המקומיות קצרין}}, {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (ב)#תוספת 1 פרט פא|מג׳דל שמס}}, {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (ב)#תוספת 1 פרט פה|אל עג׳ר}}, {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (ב)#תוספת 1 פרט פב|בוקעתה}}, {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (ב)#תוספת 1 פרט פג|מסעדה}} {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (ב)#תוספת 1 פרט פד|ועין קיניה}}, שהוקמו בעקבות {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית קודמת“ – המועצה האזורית גולן, המועצה העירונית מג׳דל שמס, והמועצות המקומיות קצרין, אל עג׳ר, בוקעתה, מסעדה ועין קיניה שהוקמו בצווים שהוציא מפקד כוחות צה״ל באיזור רמת הגולן.

{{ח:סעיף|2|המשכיות ברשויות מקומיות}}
{{ח:ת}} כל אחת מן הרשויות המקומיות החדשות תהיה לענין זכויות, חובות, פעולות משפטיות, מסים ותשלומי חובה, ולכל דבר וענין אחר, חליפתה של הרשות המקומית הקודמת שהיתה קיימת בתחומה; ראש המועצה המקומית החדשה, סגניו, חברי המועצה, חברי הועדות, בתי הדין, ועובדי המועצה יהיו מי שמילאו תפקידים אלה ברשות המקומית הקודמת.

{{ח:סעיף|3|המשכיות בחוקי עזר}}
{{ח:ת}} תקנות עזר וחוקי עזר שהותקנו בידי רשות מקומית קודמת ועמדו בתוקפם ערב תחילת {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|החוק}} יראו אותם מיום תחילת {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|החוק}} כאילו הותקנו בידי הרשות המקומית החדשה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילת {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן|החוק}}.

{{ח:חתימות|כ״ז בכסלו התשמ״ב (23 בדצמבר 1981)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רשות הדואר (היום שבו יחל עובד הרשות להיות עובד החברה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רשות הדואר (היום שבו יחל עובד הרשות להיות עובד החברה), התשס״ו–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 561|תקנות רשות הדואר (היום שבו יחל עובד הרשות להיות עובד החברה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6466.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 111א|סעיף 111א(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הדואר|לחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מועד}}
{{ח:ת}} החל ביום א׳ אדר התשס״ו (1 במרס 2006), כל עובד רשות הדואר, שנקבע בהסכם להעברת עובדים לחברה, יהיה עובד חברת דואר ישראל בע״מ.

{{ח:חתימות|כ״ט בשבט התשס״ו (27 בפברואר 2006)}}
* '''אברהם הירשזון'''
שר התקשורת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רשות הספנות והנמלים (יתרות פתיחה בדוחות כספיים של חברת הפיתוח והנכסים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רשות הספנות והנמלים (יתרות פתיחה בדוחות כספיים של חברת הפיתוח והנכסים), התשס״ט–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 59|תקנות רשות הספנות והנמלים (יתרות פתיחה בדוחות כספיים של חברת הפיתוח והנכסים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6719.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 55|סעיף 55(א)}} {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|לחוק רשות הספנות והנמלים, התשס״ד–2004}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראות להעברת זכויות“ – הוראות בעניין העברת זכויות, חובות, התחייבויות או תביעות, כפי שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דוח חלוקת יתרות פתיחה“ – דוח בנושא חלוקת יתרות הפתיחה מיום ו׳ באלול התשס״ו (30 באוגוסט 2006), שהכינה חברת דלויט שירותי ייעוץ ישראל בע״מ (להלן – דלויט), המתבסס על מאזן הבוחן של רשות הנמלים ליום ז׳ באדר א׳ התשס״ה (16 בפברואר 2005) שנמסר לדלויט לצורך הכנת הדוח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת הפיתוח והנכסים“ – חברת נמלי ישראל – פיתוח ונכסים בע״מ, שהוסמכה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 9|סעיף 9 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת יתרות פתיחה}}
{{ח:ת}} יתרות פתיחה ליום ח׳ באדר א׳ התשס״ה (17 בפברואר 2005) ביחס לרכוש קבוע שהועבר לחברת הפיתוח והנכסים לפי הוראות להעברת זכויות, שיירשמו בהנהלת החשבונות של חברת הפיתוח והנכסים לצורך הכנת דוחות כספיים של חברת הפיתוח והנכסים, יהיו בהתאם ליתרות המופיעות בסעיפי רכוש קבוע שבנספח י״ב לדוח חלוקת יתרות פתיחה.

{{ח:חתימות|ח׳ בתשרי התשס״ט (7 באוקטובר 2008)}}
* '''רוני בר־און'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות רשות שדות התעופה (קבלת החלטות המועצה במשאל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רשות שדות התעופה (קבלת החלטות המועצה במשאל), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 2089|תקנות רשות שדות התעופה (קבלת החלטות המועצה במשאל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4145.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות שדות התעופה#סעיף 18|סעיף 18(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק רשות שדות התעופה|לחוק רשות שדות התעופה, תשל״ז–1977}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – רשות שדות התעופה שהוקמה על פי {{ח:חיצוני|חוק רשות שדות התעופה|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה“ – מועצת הרשות שמונתה על פי {{ח:חיצוני|חוק רשות שדות התעופה#סעיף 8|סעיף 8(ב) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל הכללי של הרשות שמונה על פי {{ח:חיצוני|חוק רשות שדות התעופה#סעיף 22|סעיף 22 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – ועדה קבועה או ועדה לענין מסויים שמונתה על פי {{ח:חיצוני|חוק רשות שדות התעופה#סעיף 20|סעיף 20 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יושב ראש המועצה“ – יושב ראש המועצה שמונה על פי {{ח:חיצוני|חוק רשות שדות התעופה#סעיף 8|סעיף 8(ג) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המזכיר“ – מי שמונה לשמש כמזכיר המועצה.

{{ח:סעיף|2|תנאים לקיום משאל}}
{{ח:ת}} הוגשה למועצת הרשות הצעת החלטה מאת שר התחבורה, שלושה מחברי המועצה, יושב ראש ועדה או המנהל, רשאי יושב ראש המועצה, אם הוא סבור שדחיית הדיון עלולה לפגוע בעבודת הרשות, להורות על קיום משאל בין חברי המועצה.

{{ח:סעיף|3|המשאל}}
{{ח:ת}} החליט יושב ראש המועצה על קיום משאל, יראה המזכיר לכל חבר מועצה הנמצא בישראל את הצעת ההחלטה ודברי ההסבר או יקרא לו אותם באמצעות הטלפון, יבקש ממנו להצביע במשאל וירשום את תוצאות ההצבעה.

{{ח:סעיף|4|הצבעה במשאל}}
{{ח:תת|(א)}} חבר המועצה יתבקש להצביע במשאל לפי אחת החלופות הבאות:
{{ח:תתת|(1)}} בעד הצעת ההחלטה כלשונה;
{{ח:תתת|(2)}} נגד הצעת ההחלטה כלשונה;
{{ח:תתת|(3)}} בעד קיום ישיבת חירום של המועצה לדיון בהצעת ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} המזכיר ידווח ליושב ראש המועצה על תוצאות המשאל, מיד עם סיומו, ויושב ראש המועצה יקבע, על סמך האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}}, האם הצעת ההחלטה נתקבלה, נדחתה או שהדיון בה נדחה.
{{ח:תת|(ג)}} המזכיר יודיע לחברי המועצה ולמנהל על קביעת יושב ראש המועצה כאמור בתקנת משנה (ב).

{{ח:סעיף|5|ההחלטה}}
{{ח:ת}} כל החלטה שהצביעו בעדה במשאל רוב חברי המועצה מבין חברי המועצה שנתבקשו להצביע, תיחשב כהחלטת המועצה, ובלבד שמספר חברי המועצה שנתבקשו להצביע באותו משאל לא יפחת מששה.

{{ח:חתימות|י״ח בתמוז תש״ם (2 ביולי 1980)}}
* '''חיים לנדאו'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שוויון הזדמנויות בעבודה (מועצה ציבורית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שוויון הזדמנויות בעבודה (מועצה ציבורית), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 502|תקנות שוויון הזדמנויות בעבודה (מועצה ציבורית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5959.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 19|סעיפים 19}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 26|ו־26}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה|לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ״ח–1988}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”המועצה“ – המועצה הציבורית שמונתה לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 19|סעיף 19 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תקופת כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת כהונתם של חברי המועצה תהיה ארבע שנים מיום מינוים; חבר מועצה שתמה תקופת כהונתו יכול להתמנות מחדש.
{{ח:תת|(ב)}} חבר המועצה שכהונתו תמה יוסיף לכהן עד למינוי חבר אחר או עד למינויו מחדש, לפי הענין.

{{ח:סעיף|3|מספר נציגים חברי המועצה}}
{{ח:תת|(א)}} במועצה יהיו עשרים חברים ובהם שישה נציגי עובדים, שישה נציגי מעבידים, שישה נציגים של משרדי הממשלה ושני נציגי ציבור, שימונו כאמור {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 19|בפסקאות (1) עד (4) בסעיף 19(א) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} הנציגים של משרדי הממשלה במועצה יהיו:
{{ח:תתת|(1)}} שני נציגים של משרד העבודה והרווחה;
{{ח:תתת|(2)}} נציג משרד החינוך התרבות והספורט;
{{ח:תתת|(3)}} נציג נציבות שירות המדינה;
{{ח:תתת|(4)}} נציג משרד ראש הממשלה – הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תתת|(5)}} נציג משרד אחר שקבע השר בהסכמת השר הממונה על אותו משרד.

{{ח:סעיף|4|סדרי עבודת המועצה}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש המועצה יכנס את המועצה אחת לארבעה חודשים לפחות, אולם רשאי הוא לכנס אותה נוסף על כך לפי הצורך.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על כינוס המועצה כאמור בתקנת משנה (א) תינתן לכל חברי המועצה, בכתב, שלושים ימים לפחות מראש; בהודעה כאמור יפורטו הנושאים שעל סדר היום.
{{ח:תת|(ג)}} לכל ישיבה של המועצה ייערך פרוטוקול בידי מי שקבע היושב ראש.
{{ח:תת|(ד)}} החלטות המועצה יהיו ברוב קולות החברים הנוכחים וחבר המועצה לא יורשה להצביע באמצעות חבר אחר.

{{ח:חתימות|כ״ט בשבט התשנ״ט (15 בפברואר 1999)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שוויון הזדמנויות בעבודה (תקופת כהונה וסדרי עבודה של הוועדה המייעצת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שוויון הזדמנויות בעבודה (תקופת כהונה וסדרי עבודה של הוועדה המייעצת), התשס״ט–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 1357|תקנות שוויון הזדמנויות בעבודה (תקופת כהונה וסדרי עבודה של הוועדה המייעצת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6814.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 162|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7178.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון הזדמנויות בעבודה#סעיף 18ז|סעיף 18ז(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון הזדמנויות בעבודה|לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, התשמ״ח–1988}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – הוועדה המייעצת שנתמנתה לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון הזדמנויות בעבודה#סעיף 18ז|סעיף 18ז(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנציבות“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שוויון הזדמנויות בעבודה#סעיף 18א|בסעיף 18א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנציב“ – הנציב הארצי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שוויון הזדמנויות בעבודה#סעיף 18ב|בסעיף 18ב לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תקופת כהונה|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת כהונתו של חבר הוועדה תהיה ארבע שנים מיום מינויו.
{{ח:תת|(ב)}} חבר הוועדה שתקופת כהונתו תמה יכול שיתמנה מחדש לתקופת כהונה נוספת.
{{ח:תת|(ג)}} תמה תקופת כהונה של חבר הוועדה וטרם חודש מינויו או מונה חבר חדש במקומו, ימשיך חבר הוועדה לכהן במשך ארבעה חודשים נוספים או עד למינויו מחדש או למינוי חבר חדש במקומו, לפי המוקדם.

{{ח:סעיף|3|מינוי היושב ראש}}
{{ח:ת}} השר ימנה את יושב ראש הוועדה מקרב חבריה.

{{ח:סעיף|4|כינוס הוועדה}}
{{ח:ת}} הוועדה תתכנס, ככל הנדרש, לצורך דיון בדין וחשבון השנתי של הנציבות, לצורך המלצה בדבר הקצאת משאבים וכן –
{{ח:תת|(1)}} מיוזמת היושב ראש;
{{ח:תת|(2)}} על פי דרישת הנציב;
{{ח:תת|(3)}} על פי דרישת שליש לפחות מחברי הוועדה.

{{ח:סעיף|5|הזמנות}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה תכונס בהזמנה בכתב של היושב ראש שיצורף לה סדר היום.
{{ח:תת|(ב)}} הנציב יוזמן לכל ישיבות הוועדה.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש הוועדה רשאי להזמין לישיבות הוועדה מומחים ובעלי עניין, לפי הצורך.

{{ח:סעיף|6|קביעת סדר היום}}
{{ח:ת}} סדר היום לישיבות הוועדה ייקבע בידי היושב ראש בהתייעצות עם הנציב.

{{ח:סעיף|7|שינויים בסדר היום}}
{{ח:תת|(א)}} הצעה לשנות את סדר היום תוגש רק לפני הישיבה או מיד עם פתיחתה; לפני ההצבעה רשאי בעל ההצעה להסבירה בקיצור, ונציג אחד של המתנגדים רשאי להשיב.
{{ח:תת|(ב)}} לקבלת הצעה כאמור דרוש רוב חברי הוועדה.

{{ח:סעיף|8|מניין חוקי}}
{{ח:תת|(א)}} שליש מחברי הוועדה יהיו מניין חוקי בישיבותיה.
{{ח:תת|(ב)}} נדון בשנית נושא שהועלה בישיבת ועדה שלא היה בה מניין חוקי, יהיה המניין החוקי לגביו רוב החברים הנוכחים.

{{ח:סעיף|9|קבלת החלטות}}
{{ח:ת}} החלטות יתקבלו ברוב קולות המצביעים בישיבה; מספר קולות שקול משמעו – דחיית ההצעה.

{{ח:סעיף|10|פרוטוקול}}
{{ח:ת}} היושב ראש ירשום סיכום של הדיון והעתק ממנו יישלח לנציב ולכל חברי הוועדה.

{{ח:סעיף|11|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ו׳ באלול התשס״ט (26 באוגוסט 2009)}}
* '''בנימין (פואד) בן אליעזר'''
שר התעשיה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (אגרות מורשי נגישות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (אגרות מורשי נגישות), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 643|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (אגרות מורשי נגישות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6859.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 187|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7181.pdf}}, {{ח:תיבה|613|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7210.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 992|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7359.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 984|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7498.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 794|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7625.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 910|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7794.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 2719|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9277.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1908|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11199.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1176|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11750.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19מא5|סעיף 19מא5(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}}, לאחר התייעצות עם נציב שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, באישור שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39ב|סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרה בעד רישום|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} בעד רישום במדור מורשים לנגישות מבנים, תשתיות וסביבה בפנקס המהנדסים והאדריכלים או במדור מורשים לנגישות מבנים תשתיות וסביבה בפנקס ההנדסאים והטכנאים כמורשה לנגישות מבנים, תשתיות וסביבה ובעד רישום בפנקס המורשים לנגישות השירות כמורשה לנגישות השירות, תשולם אגרה בסך 150 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לאוקטובר 2011; בשנת 2025, 188 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|2|אגרה בעד בחינת הכשרה עיונית|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} בעד בחינת הכשרה עיונית למורשה נגישות מבנים, תשתיות וסביבה ולמורשה נגישות השירות, תשולם אגרה בסך 420 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לאוקטובר 2011; בשנת 2025, 526 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|3|אגרה בעד בחינת הכשרה מעשית|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} בעד בחינת הכשרה מעשית למורשה נגישות מבנים, תשתיות וסביבה ולמורשה נגישות השירות, תשולם אגרה בסך 330 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לאוקטובר 2011; בשנת 2025, 413 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|4|עדכון אגרות}}
{{ח:תת|(א)}} סכום אגרה מן המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנות 1 עד 3}} ישתנה ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום השינוי) לפי שיעור השינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי, ויעוגל לשקל החדש השלם הקרוב; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם בחודש אוקטובר שקדם ליום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם בחודש אוקטובר שקדם ליום השינוי הקודם.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל הכללי של משרד התעשייה המסחר והתעסוקה יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנות 1 עד 3}} כפי שהשתנה עקב האמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|י׳ בטבת התש״ע (27 בדצמבר 2009)}}
* '''בנימין בן אליעזר'''
שר התעשייה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (אופן הסימון של חיית סיוע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (אופן הסימון של חיית סיוע), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 2320|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (אופן הסימון של חיית סיוע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11245.pdf}}, {{ח:תיבה|2470|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11281.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ו1|סעיף 19ו1(יג)}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אומן“ – אומן לחיית שירות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ו1|בסעיף 19ו1 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלב בהכשרה“ – כלב הנמצא בתהליך הכשרה לשמש כלב סיוע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלב סיוע“ – חיית סיוע מסוג כלב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאמן“ – מאמן חיית שירות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ו1|בסעיף 19ו1 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|סימון כלב סיוע}}
{{ח:ת}} כלב סיוע המובל על ידי אדם, יסומן באמצעות אפודה מזהה, שעליה יהיה כתוב ”כלב סיוע“ ואת שמו של מרכז ההכשרה וההדרכה שהנפיק בעבורו תעודת חיית סיוע לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19ו1|סעיף 19ו1(ח) לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|סימון כלב בהכשרה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} כלב בהכשרה המובל על ידי מאמן או אומן, יסומן באמצעות אפודה מזהה, שעליה יהיה כתוב ”כלב סיוע בהכשרה“ ואת שם מרכז ההכשרה וההדרכה שבו אומן הכלב או שנתן הדרכה לאומן של הכלב.

{{ח:סעיף|4|אפודה מזהה}}
{{ח:ת}} רקע האפודה בעבור כלב סיוע יהיה בצבע כחול ובעבור כלב בהכשרה יהיה בצבע שחור; הכתב על גבי האפודה יהיה בצבע לבן, בר־קיימה וקריא.

{{ח:סעיף|5|כלב סיוע שנשללה לו תעודת חיית סיוע}}
{{ח:ת}} לא ילביש אדם, מאמן או אומן אפודה מזהה על כלב סיוע שנשללה לו תעודת חיית הסיוע או שאינו חיית סיוע או שאינו בתהליך הכשרה של חיית סיוע לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|החוק}}.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 3 חודשים מיום פרסומן.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|התקנות פורסמו ביום 10.4.2024 ותחילתן ביום 10.7.2024.}}

{{ח:חתימות|כ״ח באדר ב׳ התשפ״ד (7 באפריל 2024)}}
* '''יעקב מרגי'''
שר הרווחה והביטחון החברתי
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (מתן יחס שונה בחוזה ביטוח) (הקמת ועדת תלונות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (מתן יחס שונה בחוזה ביטוח) (הקמת ועדת תלונות), התשע״ב–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 951|תקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (מתן יחס שונה בחוזה ביטוח) (הקמת ועדת תלונות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7102.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לה|סעיף 19לה(ו)(3)(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות|לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}} (להלן – החוק), באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת תלונות“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לה|בסעיף 19לה(ו) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יושב ראש הוועדה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לה|בסעיף 19לה(ו)(3)(א)(1) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|דרכי המינוי של חברי ועדת התלונות}}
{{ח:תת|(א)}} מצא יושב ראש הוועדה שמתלונן רשאי להעביר את תלונתו להכרעת ועדת התלונות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לה|סעיף 19לה(ו)(2) לחוק}}, ימנה את שאר חברי הוועדה, אחד מתוך רשימה של מומחים בסוגים שונים של מוגבלות שקבע שר המשפטים לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לה|סעיף 19לה(ו)(3)(א)(3) לחוק}}, ואחד מתוך רשימה של אקטוארים המתמחים בסוגים שונים של ביטוח שקבע שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לה|סעיף 19לה(ו)(3)(א)(2) לחוק}};
{{ח:תת|(ב)}} במינוי חברי הוועדה יביא יושב ראש הוועדה בחשבון את סוג המוגבלות של המתלונן; תחום התמחותו של המומחה או האקטואר, לפי העניין; זמינותו ושיקולי יעילות נוספים.

{{ח:סעיף|3|סדרי דין וראיות}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת תלונות לא תהיה קשורה בדיני הראיות, והיא תפעל בדרך הנראית לה צודקת ומועילה ביותר בנסיבות העניין, כאמור {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לה|בסעיף 19לה(ו)(3)(ב)(2) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} החלטת ועדת התלונות תינתן ברוב דעות, ולאחר שניתנה הזדמנות למתלונן, לנילון, לנציב ולארגונים העוסקים בקידום זכויותיהם של אנשים עם מוגבלות להשמיע את טענותיהם, כאמור {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לה|בסעיף 19לה(ו)(7) לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|חוברת הנמקה}}
{{ח:תת|(א)}} החלטת ועדת תלונות תינתן בכתב ותהיה מנומקת וכן יצוין בה שמי שרואה את עצמו מקופח מהחלטת ועדת התלונות רשאי לערער לבית המשפט המחוזי בתוך 45 ימים מיום קבלת ההודעה על ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} החלטת ועדת תלונות תימסר לידי מי שהיה צד להליך, או תישלח אליו בדואר רשום.

{{ח:סעיף|5|שכר}}
{{ח:ת}} יושב ראש הוועדה וחבר בוועדת תלונות, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לה|בסעיף 19לה(ו)(3) לחוק}} יהיו זכאים לשכר בעד השתתפותם בישיבה של ועדת תלונות, הכל בהתאם לנהלים, לתעריפים ולאופני העדכון שנקבעו {{ח:חיצוני|https://mof.gov.il/Takam/pages/horaot.aspx?k{{=}}13.1.0.7|בהוראת תכ״ם 13.1.7 ”תשלום לחברי ועדות ציבוריות“ של החשב הכללי}}, כפי שיעודכן מזמן לזמן, או יוחלף באחר.

{{ח:חתימות|כ״ב באלול התשע״א (21 בספטמבר 2011)}}
* '''יעקב נאמן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]