gkour/israeli_law huggingface dataset:
צו בתי הסוהר (קביעת קנס ופיצויים לענין עבירת בית סוהר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו בתי הסוהר (קביעת קנס ופיצויים לענין עבירת בית סוהר), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 1052|צו בתי הסוהר (קביעת קנס ופיצויים לענין עבירת בית סוהר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5372.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 472|הודעת בתי הסוהר (קביעת קנס ופיצויים לענין עבירות בית סוהר) (עדכון סכומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6223.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 661|הודעת בתי הסוהר (קביעת קנס ופיצויים לענין עבירות בית סוהר) (עדכון סכומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6321.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1732|הודעת בתי הסוהר (קביעת קנס ופיצויים לעניין עבירות בית סוהר) (עדכון סכומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7860.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 840|הודעת בתי הסוהר (קביעת קנס ופיצויים לעניין עבירות בית סוהר) (עדכון סכומים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9718.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2090|הודעת בתי הסוהר (קביעת קנס ופיצויים לעניין עבירות בית סוהר) (עדכון סכומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11942.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר#סעיף 58|סעיפים 58(א)(3)}} {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר#סעיף 59|ו־59(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר|לפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל״ב–1971}} (להלן – הפקודה), בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שיעור הקנס והפיצויים|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} הקנס המרבי שרשאי קצין שיפוט להטיל על אסיר בשל עבירת בית סוהר כאמור {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר#סעיף 58|בסעיף 58(א)(3) לפקודה}} לא יעלה על 200 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לאפריל 1991; החל מאפריל 2025, 660.33 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום המרבי שרשאי קצין שיפוט לחייב בו אסיר בשל נזק שגרם כאמור {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר#סעיף 59|בסעיף 59(א) לפקודה}} הוא 1000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון לאפריל 1991; החל מאפריל 2025, 3,307.43 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|2|עדכון סכומים}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(א) ו־(ב)}} ישתנו ב־1 באפריל של כל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור השינוי של המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על הסכומים המעודכנים כאמור בתקנת משנה (א) תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם ולענין יום העדכון הראשון שלאחר תחילתו של צו זה – המדד שפורסם בחודש מאי 1991.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום ד׳ באב התשנ״א (15 ביולי 1991).

{{ח:חתימות|כ״ג בתמוז התשנ״א (5 ביולי 1991)}}
* '''רוני מילוא'''
שר המשטרה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (סימון תחום מוגן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (סימון תחום מוגן), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 1811|צו גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה (סימון תחום מוגן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7987.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה#סעיף 36ב|סעיף 36ב(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה|לחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ״ח–1998}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם שר התחבורה והבטיחות בדרכים, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”נהיגה“, ”רכב“ ו”תחום מוגן“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה#סעיף 36א|בסעיף 36א לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|סימון תחום מוגן}}
{{ח:תת|(א)}} תחום מוגן יסומן בשלט, אשר יוצב באופן גלוי לעין במקום מרכזי אחד לפחות שהציבור נוהג לעבור בו.
{{ח:תת|(ב)}} לאורך היקף התחום המוגן יוצבו עמודי סימון, בכפוף להוראות כל דין, במרחק שלא יעלה, ככל האפשר, על 150 מטרים זה מזה.

{{ח:סעיף|3|דרכי קביעתם של השלט ועמוד הסימון}}
{{ח:ת}} שלט ועמוד סימון יהיו עשויים חומר קשיח, וייקבעו למקומם באמצעות חומר או אבזר קשיח המבטיח את קביעתו של השלט או עמוד הסימון באופן שאינו ניתן להזזה, להסרה או לתנודה בלא הוצאת החומר או האבזר כאמור.

{{ח:סעיף|4|תוכנם של השלט ועמודי הסימון}}
{{ח:ת}} שלט ועמוד סימון יורו על איסור הנהיגה ברכב בתחום מוגן, ויכילו סמל וחלק מילולי מודפסים, הכול לפי הנוסח וסדר הדברים כמופיע {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|5|גודל השלט והכיתוב עליו}}
{{ח:תת|(א)}} גודלו של השלט יהיה 90×75 סנטימטרים.
{{ח:תת|(ב)}} האותיות שבשלט יהיו בגופן מודגש, בגובה 45 מילימטרים לפחות, ויהיו ברורות וקריאות.

{{ח:סעיף|6|גודל עמוד הסימון והכיתוב עליו}}
{{ח:תת|(א)}} גודלו של עמוד הסימון יהיה 120×10 סנטימטרים.
{{ח:תת|(ב)}} האותיות שבעמוד הסימון יהיו בגופן מודגש, בגובה 18 מילימטרים לפחות, ויהיו ברורות וקריאות.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

שלט	עמוד סימון

[[Image:תחום מוגן (שלט).png|x500px|link=]]	[[Image:תחום מוגן (עמוד).png|x500px|link=]]

{{ח:חתימות|י״ח באדר התשע״ח (5 במרס 2018)}}
* '''זאב אלקין'''
השר להגנת הסביבה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים) (הארכת התקופה הקובעת השנייה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים) (הארכת התקופה הקובעת השנייה), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 2318|צו הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים) (הארכת התקופה הקובעת השנייה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11244.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)#סעיף 18|סעיף 18}} {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)|לחוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים), התשפ״ד–2023}} (להלן – החוק), באישור הממשלה ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, ולאחר שנוכחתי כי מתקיימות נסיבות מיוחדות המצדיקות את הארכת התקופה הקובעת השנייה עקב המצב הביטחוני המיוחד, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הארכת התקופה הקובעת השנייה}}
{{ח:ת}} ”התקופה הקובעת השנייה“, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק}}, תוארך עד יום כ״ח באדר ב׳ התשפ״ד (7 באפריל 2024) בנוגע לעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)#פרק ב|פרק ב׳ לחוק}} למעט {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)#סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)#סעיף 22|סעיף 22 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום כ״ז בטבת התשפ״ד (8 בינואר 2024).

{{ח:חתימות|כ״ט באדר ב׳ התשפ״ד (8 באפריל 2024)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים) (הארכת תקופת הדחייה ותיקון התוספת השלישית לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים) (הארכת תקופת הדחייה ותיקון התוספת השלישית לחוק), התשפ״ד–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 2322|צו הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים) (הארכת תקופת הדחייה ותיקון התוספת השלישית לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11246.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)#סעיף 19|סעיפים 19}} {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)#סעיף 23|ו־23(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)|לחוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים), התשפ״ד–2023}} (להלן – החוק), באישור ראש הממשלה, בהסכמת שר הפנים והשרה להגנת הסביבה ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, ולאחר שנוכחתי כי מתקיימות נסיבות מיוחדות המצדיקות את הארכת תקופת הדחייה עקב המצב הביטחוני המיוחד, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הארכת תקופת הדחייה}}
{{ח:ת}} ”תקופת הדחייה“, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק}}, תוארך בחודשיים לעניין החיקוקים האלה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)#סעיף 3|סעיף 3 לחוק}}, בנוגע {{ח:חיצוני|תקנות החברות (אגרות)#סעיף 5א|לתקנה 5א לתקנות החברות (אגרות), התשס״א–2001}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)#סעיף 13|סעיף 13 לחוק}}

{{ח:סעיף|2|תיקון {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)#תוספת 3|התוספת השלישית}}}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים)#תוספת 3|בתוספת השלישית לחוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (סדרי מינהל, תקופות כהונה ותאגידים), התשפ״ד–2023}}.}}

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}} ביום כ״ה בכסלו התשפ״ד (8 בדצמבר 2023).
{{ח:תת|(ב)}} תחילתו של {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} ביום כ״ז בטבת התשפ״ד (8 בינואר 2024).

{{ח:חתימות|כ״ט באדר ב׳ התשפ״ד (8 באפריל 2024)}}
* '''יריב לוין'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הבטיחות בעבודה (עבודות בניה הנדסית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבטיחות בעבודה (עבודות בניה הנדסית), תשכ״ב–1961}}

{{ח:קטע3||צו בדבר עבודות בניה הנדסית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 980|צו בתי חרושת (עבודות בניה הנדסית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1240.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 1175|תקנות הבטיחות בעבודה (שינוי שם של כללים, צווים ותקנות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1428.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 1|הסעיפים 3}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 216|ו־81}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת בתי החרושת, 1946}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|עבודת בניה הנדסית}}
{{ח:ת}} המונח עבודת בניה הנדסית (בלשון {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 1|הפקודה}} – עבודת בניה מכונאית) יכלול:
{{ח:תת|(1)}} דרך, מגרש חניה או מסלול תעופה;
{{ח:תת|(2)}} סכר או קיר מגן;
{{ח:תת|(3)}} קיר תומך שגבהו 150 ס״מ או יותר מעל פני הקרקע;
{{ח:תת|(4)}} מיתקן עצירה או אגירה לחומר כל שהוא שקיבולו הוא 75 מטרים מעוקבים או יותר;
{{ח:תת|(5)}} תעלה, להוציא תעלה המיועדת להשקאה שעמקה אינו עולה על 120 ס״מ;
{{ח:תת|(6)}} בור שעמקו עולה על 180 ס״מ, בור שופכין, בור רקב או בור מחלחל.

{{ח:סעיף|2|השם|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הבטיחות בעבודה (עבודות בניה הנדסית), תשכ״ב–1961“.

{{ח:חתימות|ו׳ בטבת תשכ״ב (13 בדצמבר 1961)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הבטיחות בעבודה (פנקס כללי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבטיחות בעבודה (פנקס כללי), תש״ך–1959}}

{{ח:קטע3||צו בדבר פנקס כללי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 206|צו בתי חרושת (פנקס כללי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0959.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ג, 6|תיקון לפקודת בתי חרושת|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208159.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ג, 1175|תקנות הבטיחות בעבודה (שינוי שם של כללים, צווים ותקנות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1428.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 1|הסעיפים 68}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 198|ו־72}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת בתי חרושת, 1946}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 34|וסעיף 1 לפקודת סדרי השלטון והמשפט (הוראות נוספות), תש״ח–1948}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|טופס הפנקס ותכנו|תיקון: ס״ח תשכ״ג}}
{{ח:ת}} הפנקס הכללי לצורך {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 198|סעיף 72 לפקודה}} יהיה מורכב מאחד־עשר חלקים לפי {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}; ויירשמו בו הפרטים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, ובלבד שבחלק ג׳ של הפנקס יירשמו פרטים הנוגעים לאלה:
{{ח:תת|(1)}} הממונה על הבטיחות, אם נתמנה;
{{ח:תת|(2)}} במפעל: העובדים שקיבלו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 38|סעיף 19 לפקודה}} תעודת אישור לביצוע בדיקת המכונות בזמן עבודתן;
{{ח:תת|(3)}} במחצבה: הממונה על הפיצוצים, מנהל המחסן לחמרי נפץ, והמפוצצים המקצועיים.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} צו בתי חרושת (פנקס כללי), תש״י–1950 – בטל.

{{ח:סעיף|3|השם|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הבטיחות בעבודה (פנקס כללי), תש״ך–1959“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: ס״ח תשכ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הפנקס הושמט)}}

{{ח:חתימות|כ״ח בתשרי תש״ך (30 באוקטובר 1959)}}
* '''מרדכי נמיר'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הבטיחות בעבודה (תמצית הפקודה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבטיחות בעבודה (תמצית הפקודה), תשכ״א–1961}}

{{ח:קטע3||צו בדבר תמצית {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|הפקודה}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״א, 753|צו בתי החרושת (תמצית הפקודה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1091.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 1175|תקנות הבטיחות בעבודה (שינוי שם של כללים, צווים ותקנות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1428.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 1|הסעיפים 68}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 196|ו־70}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת בתי החרושת, 1946}} (להלן – הפקודה), שנטלתי לעצמי לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט (הוראות נוספות)#סעיף 1|סעיף 1 לפקודת סדרי השלטון והמשפט (הוראות נוספות), תש״ח–1948}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תמצית {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|הפקודה}}}}
{{ח:ת}} תמצית {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|הפקודה}} שפורסמה בירחון העבודה והביטוח הלאומי, חוברת מספר 2–3, חדשים שבט–אדר תש״ך (פברואר–מרס 1960), עמ׳ 27, היא התמצית לצורך {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 196|סעיף 70 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} צו בתי חרושת (תמצית הפקודה), תשי״ב–1952 – בטל.

{{ח:סעיף|3|השם|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הבטיחות בעבודה (תמצית הפקודה), תשכ״א–1961“.

{{ח:חתימות|ט״ו בטבת תשכ״א (4 בינואר 1961)}}
* '''גיורא יוספטל'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הביטוח הלאומי (ביטוח אבטלה) (תשלום הבא כפיצוי על הפסד שכר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הביטוח הלאומי (ביטוח אבטלה) (תשלום הבא כפיצוי על הפסד שכר), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1081|צו הביטוח הלאומי (ביטוח אבטלה) (תשלום הבא כפיצוי על הפסד שכר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4240.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 320|סעיף 143(ה)(5)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תמורת הודעה מוקדמת על פיטורים}}
{{ח:ת}} תשלום הניתן לעובד בשל אי־מתן הודעה מוקדמת על פיטוריו, ייחשב כפיצוי על הפסד שכר לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 320|{{ח:הערה|סעיף}} 143(ה) לחוק}}, לתקופה שבעדה ניתן התשלום.

{{ח:חתימות|י״ח באייר התשמ״א (22 במאי 1981)}}
* '''ישראל כץ'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הביטוח הלאומי (סוגי מקרים של התנדבות מחוץ לישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הביטוח הלאומי (סוגי מקרים של התנדבות מחוץ לישראל), התשמ״ז–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 649|צו הביטוח הלאומי (סוגי מקרים של התנדבות מחוץ לישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5015.pdf}}, {{ח:תיבה|1065|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5039.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 1161|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6186.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 673|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6408.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2428|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10067.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2348|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10744.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 287|סעיפים 287}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות המתנדבים“ – {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (מתנדבים)|תקנות הביטוח הלאומי (מתנדבים), התשל״ח–1978}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – יהודה ושומרון וחבל עזה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישוב“ – ישוב חקלאי שהוקם בעזרת המחלקה להתיישבות של ההסתדרות הציונית וישוב עירוני שהוקם בסיוע המינהל לבניה כפרית וישובים חדשים שבמשרד השיכון, והכל כשהוא באזור המוחזק בידי צבא הגנה לישראל.

{{ח:סעיף|2|סוגי מקרים מאושרים של התנדבות מחוץ לישראל|תיקון: תשמ״ז, תשס״ב, תשס״ה, תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} סוגי מקרים מאושרים של התנדבות מחוץ לישראל לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 287|סעיף 287 לחוק}} יהיו כל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} פעולות התנדבות שלא בשכר למען הזולת שנעשו בישוב שבאזור, על פי הפניה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 287|בסעיף 287 לחוק}}, לאחת מהמטרות המנויות {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (מתנדבים)#סעיף 1|בתקנה 1 לתקנות המתנדבים}};
{{ח:תת|(2)}} פעולות התנדבות שלא בשכר, למען הזולת, שאושרו לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (בנות בשירות לאומי בהתנדבות)#סעיף 1|תקנה 1(2) לתקנות הביטוח הלאומי (בנות בשירות לאומי בהתנדבות), התשס״ב–2002}};
{{ח:תת|(3)}} פעולות התנדבות שלא בשכר, שנועדו לקידום ולעידוד העליה לישראל, ושנעשו לפי הפניה מהסוכנות היהודית לתקופה שלא עלתה על 21 ימים רצופים, ובלבד שלא נתקיימו יחסי עובד ומעביד בין המתנדב לבין הסוכנות היהודית בתקופה שקדמה בתכוף לביצוע ההתנדבות, או בתקופה שבתכוף לאחר ההתנדבות;
{{ח:תת|(4)}} פעולת התנדבות שלא בשכר למען הזולת שנעשתה בידי מי שנשלח מישראל אל מחוץ לישראל למקום שבו מתקיים מצב חירום, מלחמה או אסון שאליו שלחה המדינה אנשים מטעמה כדי לסייע באותו המקום, וזאת על פי הפניה מאת משרד ממשלתי או גוף שאישר השר כגוף ציבורי בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (מתנדבים)#סעיף 3|לתקנה 3(א) לתקנות המתנדבים}}, בהתאם למטרות המנויות {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (מתנדבים)#סעיף 1|בתקנה 1(א)(4), (5) או (7) לתקנות המתנדבים}} ובלבד שתקופת ההתנדבות לא תעלה על 60 ימים רצופים.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} צו הביטוח הלאומי (סוגי מקרים של התנדבות מחוץ לישראל), התשל״ז–1977 – בטל.

{{ח:חתימות|י״ב בשבט התשמ״ז (11 בפברואר 1987)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הביטוח הלאומי (סכום החיסכון הנוסף)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הביטוח הלאומי (סכום החיסכון הנוסף), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 2260|צו הביטוח הלאומי (סכום החיסכון הנוסף)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7714.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 74ב|סעיף 74ב(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגובה של סכום החיסכון הנוסף}}
{{ח:ת}} סכום החיסכון הנוסף, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 74ב|בסעיף 74ב(א)(2) לחוק}}, הוא חמישים שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2016; החל משנת 2024, 57 ש״ח)}}.

{{ח:חתימות|ב׳ באלול התשע״ו (5 בספטמבר 2016)}}
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הביטוח הלאומי (קביעת חוק הפיצויים של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הביטוח הלאומי (קביעת חוק הפיצויים של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||צו בדבר אישור חוק הפיצויים של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2178|צו הביטוח הלאומי (קביעת חוק הפיצויים של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1330.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 1805|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1472.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 350|סעיף 46(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אישור חוק תגמולים|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} החוק הפדרלי לפיצוי קרבנות הרדיפה הנציונלסוציאליסטית (חוק הפיצויים הפדרלי), שניתן ברפובליקה הפדרלית של גרמניה ושפורסם בספר החוקים הפדרלי מיום 29 ביוני 1956, חלק 1, עמוד 559, אושר כחוק תגמולים לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 350|סעיף 46(ב) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה היא ביום י׳ באדר א׳ תשכ״ב (14 בפברואר 1962).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הביטוח הלאומי (קביעת חוק הפיצויים של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|י״א בסיון תשכ״ב (13 ביוני 1962)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הביטוח הלאומי (קביעת חוק הפיצויים של ממלכת הולנד כחוק תגמולים לעניין פטור מתשלום דמי ביטוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הביטוח הלאומי (קביעת חוק הפיצויים של ממלכת הולנד כחוק תגמולים לעניין פטור מתשלום דמי ביטוח), תשל״ח–1978}}
{{ח:קטע3||צו בדבר אישור חוק הפיצויים של ממלכת הולנד כחוק תגמולים לעניין פטור מתשלום דמי ביטוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 493|צו הביטוח הלאומי (קביעת חוק הפיצויים של ממלכת הולנד כחוק תגמולים לעניין פטור מתשלום דמי ביטוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3800.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 350|סעיף 168(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אישור חוק תגמולים}}
{{ח:ת}} החוק הממלכתי לפיצוי קרבנות הרדיפות 1940–1945, שניתן בממלכת הולנד ושפורסם בספר החוק ההולנדי מספר 669 מיום 14 בדצמבר 1972 מאושר בזה כחוק תגמולים לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 350|סעיף 168(א)(2) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום כ״א בכסלו תשל״ח (1 בדצמבר 1977).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הביטוח הלאומי (קביעת חוק הפיצויים של ממלכת הולנד כחוק תגמולים לעניין פטור מתשלום דמי ביטוח), תשל״ח–1978“.

{{ח:חתימות|כ״ט בטבת תשל״ח (25 בדצמבר 1977)}}
* '''ישראל כץ'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הביטוח הלאומי (קביעת חוק שירות בתי הסוהר כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הביטוח הלאומי (קביעת חוק שירות בתי הסוהר כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח), תשכ״ג–1963}}
{{ח:קטע3||צו בדבר קביעת {{ח:חיצוני|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים)|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים), תש״ך–1960}}, כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ג, 2044|צו הביטוח הלאומי (קביעת חוק שירות בתי הסוהר כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1486.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 350|סעיף 46(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}, ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|{{ח:חיצוני|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים)|חוק שירות בתי הסוהר}} – חוק תגמולים}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים)|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים), תש״ך–1960}}, נקבע בזה כחוק תגמולים לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 350|סעיף 46(ב) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה היא ביום ז׳ בניסן תשכ״ג (1 באפריל 1963).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הביטוח הלאומי (קביעת חוק שירות בתי הסוהר כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח), תשכ״ג–1963“.

{{ח:חתימות|כ״ב בתמוז תשכ״ג (14 ביולי 1963)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הביטוח הלאומי (קביעת חוקי תגמולים הפטורים מתשלום דמי ביטוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הביטוח הלאומי (קביעת חוקי תגמולים הפטורים מתשלום דמי ביטוח), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 1012|צו הביטוח הלאומי (קביעת חוקי תגמולים הפטורים מתשלום דמי ביטוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5367.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 350|סעיף 168(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת חוקי תגמולים}}
{{ח:ת}} לענין תשלום דמי ביטוח, לא ייראו כהכנסה תשלומים לפי {{ח:חיצוני|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|חוק המזונות (הבטחת תשלום), התשל״ב–1972}}.

{{ח:חתימות|ז׳ בתמוז התשנ״א (16 ביוני 1991)}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
ושר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הביטוח הלאומי (קביעת פקודת הפיצויים לעובדים כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הביטוח הלאומי (קביעת פקודת הפיצויים לעובדים כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח), תש״ך–1960}}
{{ח:קטע3||צו בדבר קביעת {{ח:חיצוני|פקודת הפיצויים לעובדים|פקודת הפיצויים לעובדים}} כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 1497|צו הביטוח הלאומי (קביעת פקודת הפיצויים לעובדים כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1030.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 350|סעיף 46(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}, ובאישור ועדת העבודה של הכנסת אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|{{ח:חיצוני|פקודת הפיצויים לעובדים|פקודת הפיצויים לעובדים}} – חוק התגמולים}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת הפיצויים לעובדים|פקודת הפיצויים לעובדים, 1947}}, נקבעת בזה כחוק תגמולים לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 350|סעיף 46 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה היא ביום י״ב באב תשי״ז (9 באוגוסט 1957).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הביטוח הלאומי (קביעת פקודת הפיצויים לעובדים כחוק תגמולים לענין פטור מתשלום דמי ביטוח), תש״ך–1960“.

{{ח:חתימות|ט״ז בתמוז תש״ך (11 ביולי 1960)}}
* '''גיורא יוספטל'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הביטוח הלאומי (שינוי תקופות ושיעורי קנס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הביטוח הלאומי (שינוי תקופות ושיעורי קנס), התשמ״ו–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 93|צו הביטוח הלאומי (שינוי תקופות ושיעורי קנס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4867.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 703|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4916.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 510|תקנות הביטוח הלאומי (התאמת מועדים לשנת מס) (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5087.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 443|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5254.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1386|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6909.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 364|סעיפים 364}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1||תיקון: תשמ״ו, תשמ״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|2|קנס יומי|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 364|בסעיף 364(א)(1) לחוק}}, בתקופה שממועד התשלום ועד ה־1 בחודש שלאחר מועד התשלום, ישולם קנס יומי בשיעור 0.07% מדמי הביטוח שבפיגור בעד כל יום שבפיגור.

{{ח:סעיף|2א|קנס שבועי|תיקון: תשמ״ו, תש״ן, תש״ע}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 364|בסעיף 364(א)(1) לחוק}}, בתקופה שמיום ה־1 בחודש שלאחר מועד התשלום ועד למועד תשלום דמי הביטוח, ישולם על דמי הביטוח שבפיגור קנס לכל שבוע של פיגור או לחלק ממנו, בשיעור 0.2%.

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשמ״ו, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:חתימות|ה׳ בחשון התשמ״ו (20 באוקטובר 1985)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הביטוח הלאומי (שיעורים מופחתים של דמי ביטוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הביטוח הלאומי (שיעורים מופחתים של דמי ביטוח), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 713|צו הביטוח הלאומי (שיעורים מופחתים של דמי ביטוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5968.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 778|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6047.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 341|סעיפים 341}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שיעור מופחת של דמי ביטוח|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} סכום השכר או ההכנסה שאינם עולים על מחצית השכר הממוצע לעובד, לעובד עצמאי ולמבוטח שאינו עובד ואינו עובד עצמאי, ייקבע לגבי כל חודש ברבעון ולגבי רבעון, לפי הענין, לפי השכר הממוצע של החודש הראשון שבאותו רבעון; לענין זה, ”רבעון“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח יא|בלוח י״א}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 341|סעיף 341 סיפה לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, כפי שתוקן {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299994.pdf|בסעיף 66 לחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס׳ 147), התשס״ה–2005}}, סעיף זה יחול גם לענין קביעת סכום השכר או ההכנסה שאינם עולים על 60% מהשכר הממוצע.}}

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} צו הביטוח הלאומי (שיעורים מופחתים של דמי ביטוח) (מס׳ 2), התשמ״ז–1987 – בטל מיום תחילתו של צו זה.

{{ח:סעיף|3|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום י״ב בטבת התשנ״ט (1 בינואר 1999) (להלן – יום התחילה), והוא יחול על דמי ביטוח המשתלמים בעד יום התחילה ולאחריו.

{{ח:סעיף|4|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} בתקופה שמיום התחילה עד יום כ״ד באדר ב׳ התש״ס (31 במרס 2000), יחול האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה {{ח:הערה|[צ״ל: בסעיף]}} 1}} גם לגבי עובד.

{{ח:חתימות|ד׳ בניסן התשנ״ט (21 במרס 1999)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הבלו על דלק (פטור מקבלת רשיון ואישור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבלו על דלק (פטור מקבלת רשיון ואישור), תש״ך–1960}}
{{ח:קטע3||צו בדבר פטור מחובת קבלת רשיון ואישור}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 621|צו הבלו על דלק (פטור מקבלת רשיון ואישור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0981.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבלו על דלק#סעיף 17|סעיף 17}} {{ח:חיצוני|חוק הבלו על דלק|לחוק הבלו על דלק, תשי״ח–1958}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור}}
{{ח:ת}} יצרני דלק ומחזיקי דלק מהסוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} פטורים מן החובות החלים עליהם לפי {{ח:חיצוני|חוק הבלו על דלק#סעיף 15|הסעיפים 15}} {{ח:חיצוני|חוק הבלו על דלק#סעיף 16|ו־16 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הבלו על דלק (פטור מקבלת רשיון ואישור), תש״ך–1960“.

{{ח:קטע2|תוספת|התוספת}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} יצרנים ומחזיקים של דלק שאינו דלק חב בלו.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} יצרנים ומחזיקים של דלק חב בלו שקיבלו את הדלק אחרי שהבלו שולם עליו, למעט יצרנים של דלק ומחזיקי דלק כאמור המקבלים את הדלק באמצעות צינור המחבר אותם עם מקום ייצור או שהקיבולת הכללית של מיכליהם לגז נפט מעובה בצובר עולה על 50 טונות או שהקיבולת הכללית של מיכליהם לדלק אחר בצובר עולה על 3500 טונות.

{{ח:חתימות|ט״ו בחשון תש״ך (16 בנובמבר 1959)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הבלו על משקאות משכרים (פטור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבלו על משקאות משכרים (פטור), תשל״ב–1972}}
{{ח:קטע3||צו בדבר פטור על משקאות משכרים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 1572|צו הבלו על משקאות משכרים (פטור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2885.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מסי מכס ובלו (שינוי תעריף)#סעיף 1|סעיף 1(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק מסי מכס ובלו (שינוי תעריף)|לחוק מסי מכס ובלו (שינוי תעריף), תש״ט–1949}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור}}
{{ח:ת}} משקאות משכרים המיוצרים בישראל יהיו פטורים מבלו אם נמכרו מחצריו של יצרן בעל רשיון לאחד מאלה, בתנאים שיורה עליהם המנהל:
{{ח:תת|(1)}} לנציגויות של מדינות חוץ או לנציגיהן שזכאים לייבא כוהל פטור ממכס על פי {{ח:חיצוני|פקודת תעריף המכס והפטורים#תוספת|התוספת לפקודת תעריף המכס והפטורים, 1937}};
{{ח:תת|(2)}} לסוכנות הסעד והתעסוקה שליד ארגון האומות המאוחדות לשימוש במרפאותיה, ובלבד שהכהילים בחוזק של 65 למאה או יותר.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הבלו על משקאות משכרים (פטור), תשל״ב–1972“.

{{ח:חתימות|י״ג באב תשל״ב (24 ביולי 1972)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הבנינים הציבוריים (מיתקני שתיה למים צוננים בבנין ציבורי קיים) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבנינים הציבוריים (מיתקני שתיה למים צוננים בבנין ציבורי קיים) (הוראת שעה), התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 1089|צו הבנינים הציבוריים (מיתקני שתיה למים צוננים בבנין ציבורי קיים) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5130.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בנינים ציבוריים (מיתקני שתיה למים צוננים)#סעיף 10|סעיף 10}} {{ח:חיצוני|חוק בנינים ציבוריים (מיתקני שתיה למים צוננים)|לחוק בנינים ציבוריים (מיתקני שתיה למים צוננים), התשמ״ז–1986}}, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תחולת החוק}}
{{ח:ת}} בבנין ציבורי קיים, למעט בנין ציבורי {{ח:חיצוני|תקנות בנינים ציבוריים (מיתקן שתיה למים צוננים) (פטור מחובת התקנה)|שתקנות בנינים ציבוריים (מיתקן שתיה למים צוננים) (פטור מחובת התקנה), התשמ״ח–1988}}, חלות עליו, יותקן מיתקן שתיה תוך שנה מיום פרסומו של צו זה {{ח:הערה|(הצו פורסם ביום 1.9.1988)}}.

{{ח:חתימות|י״ח באב התשמ״ז (13 באוגוסט 1987)}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה ושר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הבנקאות (שירות ללקוח) (סכום עמלה מרבי בעד שירות הניתן בידי סולק לנותן שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבנקאות (שירות ללקוח) (סכום עמלה מרבי בעד שירות הניתן בידי סולק לנותן שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב), התשע״ה–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 1239|צו הבנקאות (שירות ללקוח) (סכום עמלה מרבי בעד שירות הניתן בידי סולק לנותן שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7514.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9יב|סעיף 9יב(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לקוח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות הניתן בידי סולק לנותן שירותי ניכיון“ – שירות שהוכרז שירות בר־פיקוח {{ח:חיצוני|צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות הניתן בידי סולק לנותן שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב)|בצו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות הניתן בידי סולק לנותן שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב), התשע״ג–2012}}.

{{ח:סעיף|2|סכום עמלה מרבי}}
{{ח:ת}} סכום העמלה המרבי שניתן לגבות בעד שירות הניתן בידי סולק לנותן שירותי ניכיון יהיה 20 שקלים חדשים בחודש; סכום זה ייגבה בעד מתן שירות כאמור, הנדרש לצורך מתן שירותי ניכיון ללקוח אחד; היה הלקוח לקוח, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9ט|בסעיף 9ט(ו) לחוק}}, יהיה סכום העמלה האמור 10 שקלים חדשים בחודש.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום י״ד בתמוז התשע״ה (1 ביולי 2015).

{{ח:חתימות|כ״א באייר התשע״ה (10 במאי 2015)}}
* '''קרנית פלוג'''
נגידת בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות דוחות סטנדרטים לבקשת לקוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות דוחות סטנדרטים לבקשת לקוח), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 1646|צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות דוחות סטנדרטים לבקשת לקוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7690.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9יא|סעיפים 9יא}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9יב|ו־9יב(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ולעניין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} – לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”שירות דוחות סטנדרטים לבקשת לקוח“ – שירות כאמור {{ח:חיצוני|כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלות)#תוספת 1 פרט 2|בפרט 2(א)(4)(א) לתוספת הראשונה לכללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלות), התשס״ח–2008}}, שניתן ללקוח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9ט|בסעיף 9ט(ו) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הכרזה על שירות בר־פיקוח}}
{{ח:ת}} שירות דוחות סטנדרטים לבקשת לקוח מוכרז בזה שירות בר־פיקוח.

{{ח:סעיף|3|סכום עמלה מרבי}}
{{ח:ת}} סכום העמלה המרבי, שניתן לגבות בעד שירות דוחות סטנדרטים לבקשת לקוח, יהיה חמישה עשר שקלים חדשים לדוח.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום כ״ו בתמוז התשע״ו (1 באוגוסט 2016).

{{ח:חתימות|כ׳ בסיוון התשע״ו (26 ביוני 2016)}}
* '''קרנית פלוג'''
נגידת בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות הודעות או התראות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות הודעות או התראות), התשע״ה–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 1240|צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות הודעות או התראות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7514.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9יא|סעיפים 9יא}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9יב|ו־9יב(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ולעניין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} – לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”שירות הודעות או התראות“ – שירות מסוג השירותים המנויים {{ח:חיצוני|כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלות)#תוספת 1 פרט 2|בפסקה (1) לפרט 2(א) לתוספת הראשונה לכללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלות), התשס״ח–2008}}, שניתן ללקוח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9ט|בסעיף 9ט(ו) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הכרזה על שירות בר־פיקוח}}
{{ח:ת}} שירות הודעות או התראות מוכרז בזה שירות בר־פיקוח.

{{ח:סעיף|3|סכום עמלה מרבי}}
{{ח:ת}} סכום העמלה המרבי, שניתן לגבות בעד שירות הודעות או התראות, יהיה חמישה שקלים חדשים להודעה או להתראה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום י״ד בתמוז התשע״ה (1 ביולי 2015).

{{ח:חתימות|כ״א באייר התשע״ה (10 במאי 2015)}}
* '''קרנית פלוג'''
נגידת בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות הניתן בידי סולק לנותן שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות הניתן בידי סולק לנותן שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב), התשע״ג–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 368|צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות הניתן בידי סולק לנותן שירותי ניכיון בעסקאות בכרטיסי חיוב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7196.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9יא|סעיף 9יא}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן שירותי ניכיון“ ו”שירותי ניכיון“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 7א|בסעיף 7א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סולק“ ו”סליקה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36ט|בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות הניתן בידי סולק לנותן שירותי ניכיון“ – שירות שנותן סולק, הנדרש לצורך מתן שירותי ניכיון בידי נותן שירותי ניכיון.

{{ח:סעיף|2|הכרזה על שירות בר־פיקוח}}
{{ח:ת}} שירות הניתן בידי סולק לנותן שירותי ניכיון מוכרז בזה שירות בר־פיקוח.

{{ח:חתימות|י׳ בטבת התשע״ג (23 בדצמבר 2012)}}
* '''סטנלי פישר'''
נגיד בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות מסלול בסיסי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות מסלול בסיסי), התשע״ד–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ד, 1001|צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירות מסלול בסיסי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7360.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9יא|סעיפים 9יא}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9יב|ו־9יב}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}}, ולעניין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בצו זה, ”מסלול בסיסי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלות)|בכללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלות), התשס״ח–2008}}.

{{ח:סעיף|2|הכרזה על שירות בר־פיקוח}}
{{ח:ת}} שירות מסלול בסיסי מוכרז בזה שירות בר־פיקוח.

{{ח:סעיף|3|פיקוח על שירות מסלול בסיסי}}
{{ח:ת}} סכום העמלה המרבי, שניתן לגבות בעד שירות מסלול בסיסי, יהיה 10 שקלים חדשים בחודש.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום א׳ בניסן התשע״ד (1 באפריל 2014).

{{ח:חתימות|כ׳ באדר ב׳ התשע״ד (24 במרס 2014)}}
* '''קרנית פלוג'''
נגידת בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירותי דמי כרטיס חיוב מיידי, מכתב התראה של עורך דין ופעולה על ידי פקיד במוקד טלפוני) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירותי דמי כרטיס חיוב מיידי, מכתב התראה של עורך דין ופעולה על ידי פקיד במוקד טלפוני) (הוראת שעה), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 2692|צו הבנקאות (שירות ללקוח) (פיקוח על שירותי דמי כרטיס חיוב מיידי, מכתב התראה של עורך דין ופעולה על ידי פקיד במוקד טלפוני) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8752.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 396|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8885.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9יא|סעיפים 9יא}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 9יב|ו־9יב}} {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ולעניין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} – לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי כרטיס חיוב מיידי“ – שירות כאמור {{ח:חיצוני|כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלות)#תוספת 1|בפסקה (1) לחלק 6 לתעריפון המלא שבתוספת הראשונה לכללי העמלות}}, לעניין כרטיס מסוג כרטיס חיוב מיידי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי העמלות“ – {{ח:חיצוני|כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלות)|כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלות), התשס״ח–2008}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכתב התראה של עורך דין“ – שירות כאמור {{ח:חיצוני|כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלות)#תוספת 1|בפסקה (2) בפרט 2(א) בחלק 2 לתעריפון המלא שבתוספת הראשונה לכללי העמלות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעולה על ידי פקיד במוקד טלפוני“ – שירות כאמור {{ח:חיצוני|כללי הבנקאות (שירות ללקוח) (עמלות)#תוספת 1|בפסקה (2) בפרט 1(א) בחלק 1 לתעריפון המלא שבתוספת הראשונה לכללי העמלות}}, אם הפעולה נעשית על ידי פקיד באמצעות מוקד טלפוני מאויש.

{{ח:סעיף|2|הכרזה על שירותים בני פיקוח}}
{{ח:ת}} השירותים האלה מוכרזים בזה כשירותים בני פיקוח:
{{ח:תת|(א)}} פעולה על ידי פקיד במוקד טלפוני;
{{ח:תת|(ב)}} מכתב התראה של עורך דין;
{{ח:תת|(ג)}} דמי כרטיס חיוב מיידי.

{{ח:סעיף|3|פיקוח על סכומי עמלות או שיעוריהן}}
{{ח:תת|(א)}} סכום העמלה המרבי שניתן לגבות בעד שירות פעולה על ידי פקיד במוקד טלפוני, יהיה שניים וחצי שקלים חדשים לפעולה.
{{ח:תת|(ב)}} סכום העמלה המרבי שניתן לגבות בעד שירות מכתב התראה של עורך דין, יהיה חמישים שקלים חדשים למכתב.
{{ח:תת|(ג)}} חל איסור על גביית עמלה בעד שירות דמי כרטיס חיוב מיידי.

{{ח:סעיף|4|תחילה{{ח:הערה|,}} תחולה ותוקף|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של צו זה חודש מיום פרסומו ותוקפו 7 חודשים מיום פרסומו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|הצו פורסם ביום 13.9.2020.}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3(ג)}} יחולו על דמי כרטיס חיוב מיידי הנגבים בעד חודשים אוקטובר 2020 עד מרס 2021.

{{ח:חתימות|י״ט באלול התש״ף (8 בספטמבר 2020)}}
* '''אמיר ירון'''
נגיד בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין (קביעת בעלי תפקידים ביחידת הפיקוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין (קביעת בעלי תפקידים ביחידת הפיקוח), התשע״ב–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 1180|צו הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין (קביעת בעלי תפקידים ביחידת הפיקוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7122.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין#סעיף 3|סעיפים 3(ב)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין#סעיף 19|ו־19(ג)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין|לחוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין, התשס״ו–2006}} (להלן – החוק), אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת בעלי תפקידים}}
{{ח:ת}} בעלי התפקידים ביחידת הפיקוח שיהיו רשאים לקבל מידע בקשר לעבריין מין, הנדרש לצורך עבודתם עמו, ושהמרשם יהיה פתוח לפניהם כנדרש לצורך מילוי תפקידיהם לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין|החוק}} ובהיקף הנדרש לשם כך, יהיו המנויים להלן:
{{ח:תת|(1)}} מפקד יחידת הפיקוח;
{{ח:תת|(2)}} סגן מפקד יחידת הפיקוח;
{{ח:תת|(3)}} היועץ המשפטי של יחידת הפיקוח;
{{ח:תת|(4)}} הקרימינולוג של יחידת הפיקוח.

{{ח:חתימות|י׳ באייר התשע״ב (2 במאי 2012)}}
* '''יצחק אהרונוביץ׳'''
השר לביטחון הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הגנה על מעגלים משולבים (הסכם טריפס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הגנה על מעגלים משולבים (הסכם טריפס), התש״ס–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ס, 222|צו הגנה על מעגלים משולבים (הסכם טריפס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6013.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק להגנת מעגלים משולבים#סעיף 2|סעיפים 2(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק להגנת מעגלים משולבים#סעיף 14|ו־14}} {{ח:חיצוני|חוק להגנת מעגלים משולבים|לחוק להגנת מעגלים משולבים, התש״ס–1999}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מורה לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|מטרת צו זה היא לבצע את הוראות {{ח:חיצוני|https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/downloads_e/TRIPS05_en.pdf|הסכם ארגון הסחר העולמי בדבר היבטים הקשורים לזכויות בקנין רוחני – Agreement on trade related aspect of Intellectual Property Rights (TRIPS)}}. ההסכם מופקד במשרד התעשיה והמסחר וכל אדם רשאי לעיין בו.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארגון הסחר העולמי“ – ארגון הסחר העולמי, שהוקם {{ח:חיצוני|https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/downloads_e/WTO_en.pdf|בהסכם שנחתם במרקש ביום 15 באפריל 1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טופוגרפיית חוץ“ – טופוגרפיה מקורית שאין מתקיימות בה הוראות {{ח:חיצוני|חוק להגנת מעגלים משולבים#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדינה חברה“ – מדינה החברה בארגון הסחר העולמי.

{{ח:סעיף|2|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק להגנת מעגלים משולבים|החוק}}}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק להגנת מעגלים משולבים|החוק}} יחולו על טופוגרפיית חוץ שמתקיים בה אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} יוצרה, במועד יצירתה, היה אזרח או תושב במדינה חברה;
{{ח:תת|(2)}} יוצרה הוא אדם או תאגיד שהיה לו במדינה חברה, במועד יצירתה, מפעל פעיל ליצירת טופוגרפיות או לייצור מעגלים משולבים.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום כ״ג בטבת התש״ס (1 בינואר 2000).

{{ח:חתימות|י״ד בטבת התש״ס (23 בדצמבר 1999)}}
* '''יוסף ביילין'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הגנת הפרטיות (הקמת יחידת פיקוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הגנת הפרטיות (הקמת יחידת פיקוח), התש״ס–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ס, 132|צו הגנת הפרטיות (הקמת יחידת פיקוח)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6009.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 10|סעיף 10(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|לחוק הגנת הפרטיות, תשמ״א–1981}}, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הקמת יחידת פיקוח}}
{{ח:ת}} מוקמת בזה יחידת פיקוח, שתפקח על מאגרי המידע, רישומם ואבטחת המידע בהם.

{{ח:חתימות|ו׳ בכסלו תש״ס (15 בנובמבר 1999)}}
* '''יוסף ביילין'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
צו הגנת הפרטיות (קביעת רשות חקירה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הגנת הפרטיות (קביעת רשות חקירה), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 604|צו הגנת הפרטיות (קביעת רשות חקירה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5890.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 13|סעיף 13(ה)(5)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|לחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת רשויות מוסמכות לחקור}}
{{ח:ת}} כל אחד מן הגופים המפורטים להלן הוא רשות מוסמכת לחקור על־פי דין בעבירה, אשר זכות העיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 13|סעיפים 13(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 13א|ו־13א לחוק}} אינה חלה על מאגרי המידע שברשותה, כמפורט לצד שמה להלן:
{{ח:תת|(1)}} המחלקה לחקירות שוטרים במשרד המשפטים – אודות חקירות ואכיפת החוק;
{{ח:תת|(2)}} רשות ניירות ערך – אודות חקירות בלבד;
{{ח:תת|(3)}} רשות ההגבלים העסקיים – אודות חקירות בלבד.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה 30 ימים מיום פרסומו.

{{ח:חתימות|ב׳ בניסן התשנ״ח (29 במרס 1998)}}
* '''צחי הנגבי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]