תקנות בריאות העם (מוסדות רפואיים לטיפול במשתמשים בסמים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (מוסדות רפואיים לטיפול במשתמשים בסמים), התשנ״ד–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ד, 1016|תקנות בריאות העם (מוסדות רפואיים לטיפול במשתמשים בסמים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5608.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 35|סעיף 35}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: בקשה לרישום מוסדות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: בקשת רשיון, מתן רשיון וחידושו}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: קיום תנאי מבנה וציוד, סידורי תברואה וכיבוי אש במוסד}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: תנאי קבלה למוסד}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: תנאים כלליים להפעלתו של מוסד}}

{{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳: ניהול המוסד ודיווח}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הפיקוח על המוסד}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקת שתן“ – בדיקה של דגימת שתן לגילוי וזיהוי כמות של סם או של מטבוליט שלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מוסדות לטיפול במשתמשים בסמים|חוק הפיקוח על מוסדות לטיפול במשתמשים בסמים, התשנ״ג–1993}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד“ – מוסד רפואי, בין מוסד אשפוזי ובין לשהיית יום בלבד, לטיפול במשתמשים בסמים, כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 35|בסעיף 35(ה) לפקודה}}, לרבות מחלקה בבית חולים כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|בפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד אשפוזי“ – מוסד לאשפוז מטופלים הכולל שהיית לילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטופל“ – אדם המקבל או האמור לקבל טיפול במוסד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהוא הסמיכו לכך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מוכרת“ – לרבות מעבדה שהכיר בה המנהל לעריכת בדיקות שתן לפי תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרטי זיהוי“ – שם פרטי, שם משפחה, שם האב, מספר תעודת זהות או תעודה מזהה אחרת, אזרחות ותושבות וכן המען הקבוע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סם“ – סם מסוכן כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|בפקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל״ג–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסיכולוג“ – אדם הרשום בפנקס הפסיכולוגים לפי {{ח:חיצוני|חוק הפסיכולוגים|חוק הפסיכולוגים, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא“ – מורשה לעסוק ברפואה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|פקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל״ז–1976}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרופא האחראי“ – הרופא האחראי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 28|בתקנה 28}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשומות“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 29|בסעיף 29 לפקודה}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: בקשה לרישום מוסדות}}

{{ח:סעיף|2|פנקס המוסדות}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל ינהל פנקס לרישום מוסדות (להלן – פנקס המוסדות).
{{ח:תת|(ב)}} פנקס המוסד יכלול פרטי רישום אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המספר הסידורי של הרישום;
{{ח:תתת|(2)}} שם המוסד ומענו, מקורות התקציב להפעלתו ופרטי הזיהוי של בעליו;
{{ח:תתת|(3)}} תיאור המבנה הפיזי של המוסד וחצריו;
{{ח:תתת|(4)}} פרטים אישיים של הרופא האחראי על המוסד והענף הרפואי שהוא תחום התעסקותו;
{{ח:תתת|(5)}} פירוט הצוות המקצועי של המוסד וכישוריו;
{{ח:תתת|(6)}} פירוט אוכלוסיית המטופלים במוסד לפי גיל, מין, מאפיינים אבחנתיים והמספר המרבי של מקבלי טיפול במוסד;
{{ח:תתת|(7)}} סוג הטיפול שיינתן במוסד ותיאורו;
{{ח:תתת|(8)}} תקופת תוקף הרישום של המוסד לרבות תקופת חידוש רישום, בציון מועד סיומה;
{{ח:תתת|(9)}} כל פרט אחר שקבע המנהל לענין מסוים או למוסד מסוים;
{{ח:תתת|(10)}} שינויים שנרשמו בפרטים (1) עד (9) בתקופת רישומו של המוסד.

{{ח:סעיף|3|חובת רישום}}
{{ח:ת}} לא יפתח אדם, לא יחזיק ולא ינהל מוסד אלא אם כן נרשם בידי המנהל בפנקס המוסדות.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: בקשת רשיון, מתן רשיון וחידושו}}

{{ח:סעיף|4|בקשה לרישום מוסד}}
{{ח:ת}} המבקש לפתוח מוסד יגיש בקשה על כך בשלושה עותקים, לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|טופס 1 שבתוספת}} (להלן – טופס הבקשה) לועדה שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מוסדות לטיפול במשתמשים בסמים#סעיף 2|סעיף 2(ב) לחוק הפיקוח}} (להלן – הועדה).

{{ח:סעיף|5|בדיקת הבקשה ודרישת פרטים נוספים}}
{{ח:ת}} קבעה הועדה את סיווג המוסד שנתבקש רשיון לגביו כמוסד לטיפול רפואי והעבירה את הבקשה לשר הבריאות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מוסדות לטיפול במשתמשים בסמים#סעיף 3|סעיף 3(א)(2) לחוק הפיקוח}}, יבדוק אותה המנהל ורשאי הוא לדרוש מן המבקש פרטים נוספים על אלה שבטופס הבקשה.

{{ח:סעיף|6|רשיון למוסד}}
{{ח:תת|(א)}} נרשם מוסד בפנקס המוסדות, יינתן למבקש רשיון לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 2|טופס 2 שבתוספת}}, המאשר, כי המוסד רשום בפנקס המוסדות; הרשיון יוצג במוסד במקום בולט לעין; הותנה הרשיון בתנאים – יפורטו התנאים במכתב שעמו נשלח הרשיון.
{{ח:תת|(ב)}} החליט המנהל שלא לתת רשיון, יודיע על כך למנהל המוסד, בהודעה מנומקת, לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 3|טופס 3 בתוספת}}; ההודעה תימסר בדואר רשום לפי מען המוסד.

{{ח:סעיף|7|תוקף רשיון ורשיון זמני}}
{{ח:תת|(א)}} תוקפו של רשיון לשלוש שנים מיום נתינתו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי המנהל ליתן רשיון זמני, לתקופה שיקבע ושלא תעלה על שנה אחת, ורשאי הוא להאריך את תקופת הרשיון הזמני לשתי תקופות נוספות שלא תעלינה על ששה חודשים כל אחת.

{{ח:סעיף|8|חידוש רשיון}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לחדש את תוקפו של רשיון לתקופות נוספות שלא יעלו על שלוש שנים כל אחת.

{{ח:סעיף|9|בקשה לחידוש רשיון}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לחידוש רשיון תוגש לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|טופס 1 שבתוספת}} בדרך הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}}, לא יאוחר מששה חודשים לפני תום תוקפו של הרישום.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי, מטעמים מיוחדים שירשום ובתנאים שיקבע, להתיר הגשת בקשה לחידוש רשיון לאחר המועד הקבוע בתקנת משנה (א), ובלבד שלא יהיה מאוחר משלושה חודשים לפני תום תוקפו של הרשיון; התיר כך המנהל, יהיה המועד להחלטת המנהל לפי תקנת משנה (ד) שלושים ימים בלבד ומועד ההשגה לפי תקנת משנה (ה) יהיה עשרה ימים בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל רשאי שלא לחדש רשיון למוסד שהבקשה לחידושו הועברה מן הועדה לשר הבריאות, אם ראה שחדלו להתקיים בו התנאים, כולם או מקצתם, שפורטו {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק ד׳}} או מנימוקים אחרים שירשום.
{{ח:תת|(ד)}} החליט המנהל שלא לחדש את רשיונו של מוסד, יודיע על כך למנהל המוסד, בהודעה מנומקת, לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 3|טופס 3 בתוספת}}, לא יאוחר משלושה חודשים לפני תום תוקפו של הרישום, בדרך האמורה {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6(ב)}}; ולפי מען המוסד הרשום בפנקס המוסדות.
{{ח:תת|(ה)}} מנהל המוסד רשאי להשיג בפני שר הבריאות על החלטתו של המנהל שלא לחדש את רשיון המוסד, תוך ששים ימים מיום שקיבל על כך הודעה לפי תקנת משנה (ג); השגה כאמור תהיה בכתב ומנומקת; המנהל רשאי להזמין את מנהל המוסד להשמיע טענות בעל פה או לתת פרטים נוספים כפי שיראה לנכון; החלטת שר הבריאות בהשגה תהיה סופית ותינתן לפני תום תוקפו של הרשיון.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: קיום תנאי מבנה וציוד, סידורי תברואה וכיבוי אש במוסד}}

{{ח:סעיף|10|מבנה}}
{{ח:תת|(א)}} המוסד יהיה בנוי מחומרים יציבים ובלתי חדירים לרטיבות; הוא יהיה אטום בפני חדירת חרקים ומכרסמים; הקירות החיצוניים והגג יהיו אטומים במידה מספקת בפני חום וקור.
{{ח:תת|(ב)}} רצפות המבנה יהיו עשויות מחומר קשה וחלק הניתן לשטיפה.
{{ח:תת|(ג)}} הפתחים החיצוניים יהיו ניתנים לסגירה; החלונות בחדרי המגורים, חדר האוכל והמטבח יפנו החוצה ושטחם לא יפחת משמינית שטח הרצפה של אותו חדר או ממטר רבוע, לפי הגדול מביניהם.
{{ח:תת|(ד)}} מבנה המוסד יוחזק במצב נקי.
{{ח:תת|(ה)}} במוסד תותקן תאורה מתאימה, לרבות תאורת לילה, בכל אחד מהחדרים והפרוזדורים שבו.

{{ח:סעיף|11|גובה חדרי מגורים ותנאים בחדר שינה}}
{{ח:תת|(א)}} במוסד יהיו גובה חדרי המגורים, חדר האוכל והמטבח לא פחות מ־2.80 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} בחדרי המגורים המיועדים לשינה של מספר מטופלים יוקצה שטח של לא פחות מארבעה מטרים רבועים לכל מטופל; בחישוב השטח לא יובאו בחשבון ארונות קיר; שטחו של חדר שינה ליחיד לא יפחת משמונה מטרים רבועים; בחדר תהיה תאורה מתאימה, לרבות מנורת קריאה ליד כל מיטה.
{{ח:תת|(ג)}} לא ישוכנו בחדר שינה אחד יותר מארבעה מטופלים.
{{ח:תת|(ד)}} בכל חדר שינה יימצא מיתקן להחסנת חפציו האישיים של כל מטופל וכן כיסאות כמספר השוכנים בחדר לפחות, ושולחן המיועד לשימושם; כן יהיו לכל מטופל מיטה נפרדת וכלי מיטה שיכללו: מזרן, כרית, סדין, ציפוי לשמיכה ולכרית, כיסוי למיטה ושמיכות צמר לפי הצורך.
{{ח:תת|(ה)}} בכל מוסד יהיו חדרים להתכנסויות של המטופלים במספר ובגודל שיתאים למספר המטופלים במוסד.

{{ח:סעיף|12|חדר אוכל}}
{{ח:תת|(א)}} בחדר אוכל יוקצה שטח של 1.5 מטר לפחות לכל סועד; השולחנות יהיו מצופים חומר הניתן לשטיפה ויהיו מיועדים לששה סועדים לכל היותר; לכל סועד יהיה מקום ישיבה נפרד.
{{ח:תת|(ב)}} בקרבת חדר האוכל יימצאו כיורים לרחיצת ידיים וחדרי נוחיות ולידם מיתקן עם מגבת לניגוב ידיים.

{{ח:סעיף|13|מטבח}}
{{ח:תת|(א)}} שטח המטבח במוסד יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת}}

במוסד המאכסן {{ש}} מטופלים שמספרם	שטח המטבח {{ש}} במ״ר

15 עד 25	14

26 עד 50	25

51 עד 100	40

{{ח:תת|(ב)}} קירות המטבח יהיו מצופים עד לגובה 1.5 מטר בחומר המאפשר שטיפתם; במטבח יותקנו כיורים וברזים לאספקת מים חמים וקרים.

{{ח:סעיף|14|ציוד המטבח}}
{{ח:תת|(א)}} כלי האוכל יהיו במספר ובגודל הנדרש לפי מספר המטופלים במוסד, והם יהיו עשויים בהתאם לתקן הישראלי שקבע להם מכון התקנים הישראלי, ככל שקבע.
{{ח:תת|(ב)}} במטבח או בסמוך לו יוקצה מקום לשטיפת כלים, תהיה יחידת קירור למזון בגודל מתאים ליכולת תפוסתו של המוסד ומקום סגור ומאוורר להחסנת מצרכי מזון שאינם דורשים קירור.
{{ח:תת|(ג)}} אשפת המטבח תאוחסן במכלים בעלי מכסה תקין העשויים מחומר קשיח ובתוך המכל שקית פוליאתילן בגודל מתאים למכל; האשפה תפונה מהמטבח, אחת ליום לפחות, אל מכלי אשפה מכוסים אחרים, המותקנים במרחק של עד עשרה מטרים מהמטבח; משטח מכלי האשפה יהיה נקי בכל עת.

{{ח:סעיף|15|לבוש ונקיון של העובדים במטבח}}
{{ח:ת}} לא יעסוק אדם במוסד בהכנת אוכל אלא אם כן –
{{ח:תת|(1)}} הוא לבוש בגדים בהירים, נקיים ושלמים וסינר;
{{ח:תת|(2)}} תספורתו קצרה או שערותיו אסופות, והוא חובש כיסוי ראש בהיר;
{{ח:תת|(3)}} ידיו וציפורניו נקיות;
{{ח:תת|(4)}} אינו עונד עדיים, למעט טבעת נישואין, על אצבעותיו ועל זרועותיו;
{{ח:תת|(5)}} מקפיד על נקיון גופו.

{{ח:סעיף|16|בריאות עובד}}
{{ח:ת}} לא יעבוד אדם במטבח של מוסד אם נתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא חולה במחלת שחפת פתוחה, במחלת עור העלולה לגרום זיהום מצרכי מזון, או במחלה מידבקת אחרת העלולה לעבור לאדם אחר באמצעות מזון, או שהוא נושא טפילי מחלה כזו;
{{ח:תת|(2)}} על פניו, צווארו, זר{{ח:הערה|ו}}עותיו או ידיו חבורות, חטטים או פצעים פתוחים או מוגלתיים;
{{ח:תת|(3)}} הוא מסרב לעבור בדיקה רפואית, לרבות בדיקת רנטגן, שהמנהל דרש.

{{ח:סעיף|17|מים}}
{{ח:תת|(א)}} המים במוסד יהיו באיכות מי שתיה; במטבח ובחדרי השירותים יהיו ברזים למים קרים וחמים.
{{ח:תת|(ב)}} מכלי אספקת המים יהיו מוגנים בפני חדירת מזיקים ומזהמים לתוכם; צינורות ואבזרים שדרכם עוברים מי שתיה או המכילים מי שתיה לא יהיו עשויים מחומר המכיל עופרת או מחומר רעיל אחר.

{{ח:סעיף|18|סילוק שפכים}}
{{ח:ת}} הצנרת לסילוק השפכים במוסד –
{{ח:תת|(1)}} תהיה שלמה ותקינה ללא נזילה או דליפה;
{{ח:תת|(2)}} תמנע אפשרות חדירת שפכים אל צינורות מי השתיה;
{{ח:תת|(3)}} תהיה מאווררת באמצעות צינורות אוורור.

{{ח:סעיף|19|חדרי שירותים}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מוסד יהיו חדרי שירותים הכוללים בתי שימוש נפרדים לגברים ונשים, במספר הדרוש לפי מספר המטופלים והעובדים במוסד ומבקריהם.
{{ח:תת|(ב)}} במוסד יהיו מקלחות נפרדות לגברים ונשים במספר הדרוש לפי מספר המטופלים והעובדים במוסד.
{{ח:תת|(ג)}} חדרי השירותים יהיו מחוברים למוסד, הגישה אליהם תהיה נוחה ותישמר בהם רמת נקיון נאותה.
{{ח:תת|(ד)}} הציוד והקבועות הסניטריות יהיו תקינים, שלמים ונאותים.
{{ח:תת|(ה)}} קירות חדרי השירותים יהיו מצופים עד לגובה 1.5 מטר בחומר המאפשר שטיפתם; הותקן כיור מחוץ לחדר שירות, יהיו אריחי חרסינה שיכסו שטח של 75 × 75 ס״מ סביב לו.

{{ח:סעיף|20|בתי השימוש}}
{{ח:ת}} בבתי השימוש –
{{ח:תת|(1)}} יימצא תמיד נייר מתאים;
{{ח:תת|(2)}} יהיה מכל עם מכסה ומדרס רגל;
{{ח:תת|(3)}} האסלה תהיה מצוידת במכשיר הדחה שמתקיימות בו דרישות התקן הישראלי;
{{ח:תת|(4)}} תימנע אפשרות של זרימה חוזרת של שפכים אל תוך הבנין;
{{ח:תת|(5)}} יותקן מפריד שומן בהתאם להוראות המנהל.

{{ח:סעיף|21|חדר טיפולים}}
{{ח:תת|(א)}} במוסד יהיה חדר טיפולים ששטחו 12 מ״ר לפחות ובו יימצא הציוד כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לפי הנוהל שיקבע המנהל לכל מוסד: ציוד רפואי, ערכת תרופות, ערכה לבדיקות מעבדה, ציוד עזרה ראשונה;
{{ח:תתת|(2)}} כרטסת מעקב למטופלים;
{{ח:תתת|(3)}} ארון עם מנעול לתיקים רפואיים;
{{ח:תתת|(4)}} מקרר וארון לתרופות ולתכשירים;
{{ח:תתת|(5)}} שולחן כתיבה, כסאות וספה לבדיקה;
{{ח:תתת|(6)}} מיתקן למיזוג אוויר (חימום וקירור);
{{ח:תתת|(7)}} ברז מים, כיור.

{{ח:סעיף|22|חדרי חולים}}
{{ח:תת|(א)}} במוסד אשפוזי ייקבעו חדרים שישמשו, בשעת הצורך, כחדרי חולים במספר של אחד לפחות לכל שלושים מטופלים; על חדרים כאמור יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב) עד (ד)}}.
{{ח:תת|(ב)}} לחדר חולים יהיו צמודים כיור רחצה, בית שימוש ומקלחת לשימוש המאושפזים בהם בלבד.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: תנאי קבלה למוסד}}

{{ח:סעיף|23|ועדת אבחון}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מוסד תהיה ועדת אבחון מקצועית מורכבת משלושה חברים לפחות שהם:
{{ח:תתת|(1)}} רופא מומחה או רופא עם הכשרה בטיפול במכורים לסמים שאישר המנהל, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} פסיכולוג קליני או פסיכולוג שיקומי;
{{ח:תתת|(3)}} עובד סוציאלי.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת האבחון תתעד את דיוניה והחלטותיה בתיקו הרפואי של המטופל; החלטותיה של הועדה ייקבעו לפי דעת היושב ראש.

{{ח:סעיף|24|קבלה לטיפול}}
{{ח:תת|(א)}} קבלתו של מטופל למוסד תיקבע בידי ועדת אבחון, לאחר ראיון עמו, ולאחר שרשמה את ממצאי האנמנזה והבדיקה הרפואית שלו, לרבות בדיקות דם ושתן או כל בדיקה אחרת שנערכה לפי הוראות המנהל, ולאחר שועדת האבחון שוכנעה שהוא מתאים למסגרת הטיפולית של המוסד.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת האבחון תרשום, בנוסף לפרטים האמורים בתקנת משנה (א), את הגורם שהפנה למוסד את המטופל לטיפול.
{{ח:תת|(ג)}} החלטת ועדת האבחון תומצא בדואר רשום למבקש להתקבל לטיפול, בהקדם האפשרי ולא יאוחר משלושים ימים מיום הגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} התקבל מטופל למוסד, ייחתם חוזה טיפול בינו ובין המוסד, שבו יפורטו תנאי הטיפול ונהליו כולל מטרות הטיפול וזכויות וחובות המטופל.

{{ח:סעיף|25|הפסקת טיפול}}
{{ח:תת|(א)}} התקבל מטופל למוסד והפר את הוראות הטיפול כפי שפורטו בחוזה הטיפול, רשאי המוסד להפסיק את הטיפול בו, ובלבד שההחלטה על הפסקת טיפולו תהיה של הרופא האחראי, עובד סוציאלי, פסיכולוג, או קרימינולוג קליני (להלן – הצוות הטיפולי).
{{ח:תת|(ב)}} החליט הצוות הטיפולי להפסיק את הטיפול במטופל מסוים, תמסור לו, מיד, הודעה על כך בעל פה ותפרט את נימוקי ההחלטה.
{{ח:תת|(ג)}} הוחלט על הפסקת הטיפול במטופל במוסד, יפסיק המוסד את הטיפול בו תוך פרק זמן סביר, שיאפשר למטופל לעשות סידורים המתחייבים מהפסקת הטיפול, ושלא יעלה על שלושים ימים מהיום שהודע למטופל על החלטת ועדת האבחון.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: תנאים כלליים להפעלתו של מוסד}}

{{ח:סעיף|26|תנאי טיפול}}
{{ח:תת|(א)}} למטרות פיקוח ובקרה יהיו בכל מוסד מסמכים הכוללים סיכום מפורט של הטיפול הניתן בו, מטרות הטיפול, תנאי קבלה, תיאור שיטת הטיפול במוסד (להלן – שיטת הטיפול), נוהל למקרה חירום רפואי, אמות מידה לבחינה של הצלחת הטיפול ולסיומו, נהלי הפסקת טיפול ונוהל מעקב והפניה לשיקום בתום הטיפול; תיאור שיטת הטיפול יכלול פירוט הטיפול הפסיכוסוציאלי והטיפול התרופתי, אם ניתן.
{{ח:תת|(ב)}} לא תופעל שיטת טיפול במוסד אלא באישור המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} החליט הרופא האחראי להפעיל שיטת טיפול חדשה לא ייעשה כן אלא לאחר קבלת אישור של שיטת הטיפול כאמור בתקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ד)}} בכל מוסד ייעשו סידורים לאספקת תרופות למטופלים באמצעות רוקח מורשה.

{{ח:סעיף|27|תקן עובדים}}
{{ח:תת|(א)}} תקן עובדים ייקבע לפי הנחיות המנהל, על פי סוג המוסד ומספר המטופלים בו, ובלבד שהצוות הטיפולי בכל מוסד יכלול לפחות את המנויים {{ח:פנימי|סעיף 25|בתקנה 25(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} בכל מוסד חייב להתקיים ביקור רופא פעם ביום לפחות ובכל עת חייב להימצא רופא בכוננות 24 שעות ביממה.

{{ח:קטע2|פרק ו1|פרק ו׳: ניהול המוסד ודיווח}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|מספור פרק שגוי במקור.}}

{{ח:סעיף|28|ניהול המוסד}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מוסד יהיה מנהל רפואי שהוא רופא בעל תואר מומחה בפסיכיאטריה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות)|תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות), התשל״ג–1973}}, או רופא עם הכשרה בטיפול במשתמשים בסמים, שהמנהל אישר (להלן – הרופא האחראי).
{{ח:תת|(ב)}} הרופא האחראי ינהל רשומות במתכונת שיורה המנהל ויגיש דו״ח תקופתי על פעולות המוסד ועל המטופלים בו בהתאם לדרישת המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} הרופא האחראי ידאג לשמירת החסיון של החומר הרפואי במוסד בדרך שיורה המנהל ולהנחת דעתו.
{{ח:תת|(ד)}} נבצר מן הרופא האחראי למלא תפקידו במוסד, ימנה לו מנהל המוסד ממלא מקום זמני שהוא רופא; בממלא מקום כאמור לתקופה העולה על שלושים ימים יתקיימו הוראות תקנת משנה (א) לענין הכישורים ואישור המנהל.

{{ח:סעיף|29|דאגה למטופלים}}
{{ח:תת|(א)}} במוסד יסופקו למטופלים השוכנים בו –
{{ח:תתת|(1)}} טיפול רפואי כדי להביא לגמילה מסמים ולהפחתת נזקי הסמים;
{{ח:תתת|(2)}} מזון בהרכב, תדירות וטיב לפי הוראות המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} במוסד ידאגו לרווחתם של המטופלים בו, לרבות לנקיונם הגופני, טיפולם הרפואי, לפי הצורך, ויצירת קשר מתאים עם משפחותיהם.

{{ח:סעיף|30|סדר יום של המטופלים וחופשות}}
{{ח:תת|(א)}} במוסד ייקבע סדר יום לימי חול, לימי המנוחה השבועיים ולחגים, שיבטיח זמנים סבירים לשינה, לאכילה, לטיפול, לעבודה ולפעולות נופש ותרבות, הכל לפי יכולתם וכושרם של המטופלים.
{{ח:תת|(ב)}} מוסד יהיה פתוח למטופלים בו; במוסד אשפוזי ייקבעו חופשות בבית בהתאם לשיטת הטיפול הנהוגה במוסד.

{{ח:סעיף|31|חובת דיווח}}
{{ח:ת}} על הרופא האחראי במוסד לדווח למנהל על תאונות, מקרים חריגים או כל מקרה מוות של מטופלים.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הפיקוח על המוסד}}

{{ח:סעיף|32|סמכות פיקוח}}
{{ח:תת|(א)}} בכל עת סבירה רשאי המנהל או מי מטעמו (להלן – המבקר), להיכנס למוסד כדי לבדוק רשומות, מלאי תרופות וסמים, שיטת טיפול וכל נושא אחר הקשור עם תנאי הפעלתו של מוסד (להלן – ביקורת) ורשאי הוא לדרוש הצגתם של מסמכים ורשומות של המוסד.
{{ח:תת|(ב)}} את תכיפות הביקורת וסוגה יקבע המנהל.
{{ח:תת|(ג)}} בתום הביקורת יערוך המבקר דו״ח ביקורת שיכלול את ממצאיו ואת הערכתו את המוסד, ויגישו למנהל; העתק הדו״ח יישלח לרופא האחראי בדואר רשום, והרופא האחראי ידאג ליישום ההערות בו.

{{ח:סעיף|33|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה תשעים ימים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1:''' בקשה לרשיון / לחידוש רשיון* למוסד רפואי לטיפול במשתמשים בסמים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2:''' רשיון מוסד רפואי לטיפול במשתמשים בסמים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6(א)}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 3}}
{{ח:ת}} '''טופס 3:''' הודעה בדבר סירוב לתת רשיון לניהול מוסד רפואי לטיפול במשתמשים בסמים או לחדשו {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|תקנות 6(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9(ד)}})}}

{{ח:חתימות|י׳ בניסן התשנ״ד (22 במרס 1994)}}
* '''יצחק רבין'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]