תקנות עובדים זרים (אגרת בקשה ואגרה שנתית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות עובדים זרים (אגרת בקשה ואגרה שנתית), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 161|תקנות עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים) (אגרת בקשה ואגרה שנתית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6286.pdf}}, {{ח:תיבה|446|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6309.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 733|תיקון והוראות שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6477.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 572|תיקון והוראות שעה [תשס״ו] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6562.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 1362|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6708.pdf}}, {{ח:תיבה|1363|תיקון והוראות שעה [תשס״ו] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6708.pdf}}, {{ח:תיבה|1364|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6708.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 26|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6716.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 2732|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9281.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 402|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11588.pdf}}, {{ח:תיבה|403|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11588.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 513|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6647.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 1034|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6786.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 994|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6882.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 908|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6993.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 976|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7104.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 1535|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7269.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1137|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7377.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 956|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7640.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1087|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7815.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 1813|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7987.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 3204|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8190.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1842|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9948.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 1870|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10664.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1614|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11133.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1454|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11810.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 1י|סעיפים 1י(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 8|ו־8}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)|לחוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים), התשנ״א–1991}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר, בהתייעצות עם שר הפנים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ו, תשפ״א, תשפ״ה, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אשרה“ – אשרה ורישיון לישיבת ביקור למטרת עבודה בישראל שניתנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|חוק הכניסה לישראל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היתר“ – היתר להעסקת עובד זר שניתן לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 1יג|סעיף 1יג בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד סיעודי“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מוסד רפואי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 24|בסעיף 24 לפקודת בריאות העם, 1940}}, שהוא בית חולים שבתעודת הרישום שלו רשום שהוא רשאי להפעיל מחלקה סיעודית או מחלקה לתשושי נפש או מחלקה לגריאטריה פעילה;
{{ח:תתת|(2)}} מעון שקיבל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות#סעיף 2|סעיף 2 לחוק הפיקוח על מעונות, התשכ״ה–1965}}, שמטפל בזקן תשוש כהגדרתו בתקנות הפיקוח על מעונות (תנאי המגורים וטיפול בזקנים עצמאיים ותשושים במעונות לזקנים), התשס״א–2001;
{{ח:תתת|(3)}} מעון שקיבל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות#סעיף 2|סעיף 2 לחוק הפיקוח על מעונות, התשכ״ה–1965}}, שמעניק שירותי דיור טיפולי־שיקומי וסיעודי לאנשים עם מוגבלות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום האגרה השנתית“ – לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 1י|סעיף 1י(א1) לחוק}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד זר יומי“ – אזרח מדינה הגובלת בישראל, שהוא עובד זר המועסק כדין בישראל והיוצא, דרך כלל, את ישראל למקום מגוריו באותה מדינה בתום יום העבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלן כוח אדם בענף הבנין“ – קבלן כוח אדם הנותן שירותי כוח אדם של עובדים זרים, לפי {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#סעיף 10|סעיף 10 לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}}, בענף הבנין.

{{ח:סעיף|2|סכומי אגרה מופחתים|תיקון: תשס״ד, תשס״ו, תשס״ט, תשפ״א, [הודעות], תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} יחיד המבקש להעסיק עובד זר במתן טיפול סיעודי ישלם אגרת בקשה בסכום של 250 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2004, בשנת 2025, 360 ש״ח)}}, ובלבד שנבדק לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 224|סעיף 224(ג) לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, אם חייבו הממונה בבדיקה כאמור לצורך קביעת מידת תלותו בעזרת הזולת.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תת|(א2)}} המבקש להעסיק עובד זר בענף המפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת לתקנות}}, ישלם אגרת בקשה כאמור בתקנת משנה (א1).
{{ח:תת|(ב)}} יחיד המבקש להעסיק עובד זר במתן טיפול סיעודי פטור מתשלום אגרה שנתית.
{{ח:תת|(ב1)}} המבקש להעסיק עובד זר בתפקיד כוח עזר במוסד סיעודי ישלם אגרה שנתית בסכום של 7,240 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2022, בשנת 2025, 8,340 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ב2)}} המבקש להעסיק עובד זר בענף המפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת לתקנות}}, ישלם אגרה שנתית בסכום הקבוע {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 1י|בסעיף 1י(א1) לחוק}}, לשם העסקת עובד זר בענף המסעדות האתניות, בענף הבניין או בענף התעשייה.
{{ח:תת|(ג)}} סכומי האגרות המופחתות שבתקנה זו יתעדכנו במועד עדכון שאר סכומי האגרה לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)|החוק}}.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|3|פטור מאגרות|תיקון: תשס״ו, תשס״ז, תשס״ח־2}}
{{ח:ת}} מעבידו של עובד זר יומי פטור מתשלום אגרת בקשה ואגרה שנתית.

{{ח:סעיף|4|תשלום חלקי של אגרה שנתית|תיקון: תשס״ו, תשס״ז, תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} ניתנה לעובד זר אשרה לתקופה שאינה עולה על שישה חודשים, יהיה סכום האגרה השנתית לגבי מי שמבקש להעסיקו, סכום האגרה השנתית כשהוא מוכפל במספר הימים שמיום תחילת תוקפה של האשרה ועד יום פקיעתה, ומחולק ב־200.
{{ח:תת|(ב)}} סכום האגרה השנתית שישלם קבלן כוח אדם בענף הבניין, בעד העסקת עובד זר, אשר עד מועד שאינו עולה על 30 ימים לתחילת ההעסקה אצלו היה מועסק כדין אצל קבלן כוח אדם אחר בענף הבניין, יהיה סכום האגרה השנתית הקבוע {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 1י|בסעיף 1י(א1) לחוק}} כשהוא מוכפל במספר הימים מיום תחילת ההעסקה אצלו עד מועד פקיעת האשרה, ומחולק ב־360.
{{ח:תת|(ג)}} סכום האגרה השנתית שישלם קבלן כוח אדם בענף הבניין בעד העסקת עובד זר שהגיע מחוץ לישראל יהא סכום האגרה השנתית הקבוע {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים)#סעיף 1י|בסעיף 1י(א1) לחוק}} כשהוא מוכפל במספר הימים שמיום כניסת העובד לישראל עד מועד פקיעת האשרה, ומחולק ב־360.

{{ח:סעיף|5|עובד זר שיצא את ישראל|תיקון: תשס״ו, תשס״ז, תשס״ח, תשס״ח־2, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק של עובד זר שיצא את ישראל זכאי להחזר של סכומי אגרה שנתית ששילם בעד התקופה שלאחר יציאת העובד הזר את ישראל, בסכום המחושב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8}}, אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא שילם אגרה שנתית בעד אשרה שניתנה לתקופה העולה על שישה חודשים;
{{ח:תתת|(2)}} העובד הזר שבגינו שילם המעסיק את האגרה השנתית (להלן – העובד הזר היוצא) יצא מישראל בטרם חלפו שישה חודשים מיום תחילת תוקפה של האשרה;
{{ח:תתת|(3)}} העובד הזר היוצא לא שב לישראל עד יום פקיעתה של האשרה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), קבלן כוח אדם בענף הבניין שעובד זר שהועסק אצלו יצא מישראל יציאה שאיננה זמנית לפני פקיעת מועד האשרה שלו, יהיה זכאי להחזר של סכומי האגרה השנתית ששילם בסכום השווה לסכום האגרה השנתית כשהוא מוכפל במספר הימים שמיום יציאת העובד מישראל עד מועד פקיעת האשרה, ומחולק ב־360.

{{ח:סעיף|6|עובד זר שעבר ממעסיק למעסיק|תיקון: תשס״ו, תשס״ז, תשס״ח, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק שעובדו הזר הפסיק לעבוד אצלו והחל לעבוד כדין אצל מעסיק אחר זכאי להחזר של סכומי אגרה שנתית ששילם בעד התקופה שלאחר מעברו של העובד הזר לעבודה אצל המעסיק האחר, בסכום המחושב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8}}, אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא שילם אגרה שנתית בעד אשרה שניתנה לתקופה העולה על שישה חודשים;
{{ח:תתת|(2)}} העובד הזר עבר לעבוד אצל המעסיק האחר, בטרם חלפו שישה חודשים מיום תחילת תוקפה של האשרה;
{{ח:תתת|(3)}} המעסיק האחר שילם אגרה שנתית כדין בעד תקופת עבודתו של העובד הזר אצלו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), קבלן כוח אדם בענף הבניין, שעובדו הזר הפסיק לעבוד אצלו והחל לעבוד כדין אצל קבלן כוח אדם אחר בענף הבניין (להלן – המעסיק החדש), והמעסיק החדש שילם אגרה שנתית כדין בעד תקופת עבודתו של העובד הזר אצלו, יהיה זכאי להחזר של סכומי האגרה השנתית, בסכום השווה להפרש שבין האגרה השנתית ששילם, לבין אותו סכום כשהוא מוכפל במספר הימים שמיום תחילת תוקפה של האשרה עד יום הפסקת העבודה, ומחולק במספר הימים בתקופה שבעדה ניתנה האשרה.

{{ח:סעיף|7|עובד זר שנפטר|תיקון: תשס״ו, תשס״ז, תשס״ח, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} נפטר עובד זר, יהיה מעבידו זכאי להחזר של סכומי האגרה השנתית ששילם בעד התקופה שלאחר פטירתו של העובד הזר, בסכום המחושב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8}}, אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא שילם אגרה שנתית בעד אשרה שניתנה לתקופה העולה על שישה חודשים;
{{ח:תתת|(2)}} העובד הזר שבשלו שילם המעביד את האגרה נפטר בטרם חלפו שישה חודשים מיום תחילת תוקפה של האשרה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), היה מעסיקו של העובד הזר שנפטר קבלן כוח אדם בענף הבניין, יהיה המעסיק זכאי להחזר של סכומי האגרה השנתית ששילם בסכום השווה להפרש שבין האגרה השנתית ששילם, לבין אותו סכום כשהוא מוכפל במספר הימים שמיום תחילת תוקפה של האשרה עד יום הפטירה, ומחולק במספר הימים בתקופה שבעדה ניתנה האשרה, אף אם לא התקיים האמור בפסקאות (1) ו־(2) לתקנה משנה (א).

{{ח:סעיף|7א|עובד זר שנפגע בעבודה|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק שעובדו הזר הפסיק לעבוד אצלו בשל פגיעה בעבודה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי}} (בתקנה זו – פגיעה בעבודה), זכאי להחזר של סכומי האגרה השנתית ששילם בעד התקופה שמיום הפגיעה עד יום חזרתו של העובד לעבודה או עד יום פקיעת תוקפה או ביטולה של אשרת העובד, לפי המוקדם, בסכום המחושב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8}}, אם התקיימו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא שילם אגרה שנתית בעד אשרה שניתנה לתקופה העולה על שישה חודשים;
{{ח:תתת|(2)}} המוסד לביטוח לאומי שילם לעובד הזר דמי פגיעה בעד תקופת הזכאות המרבית הקבועה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 92|בסעיף 92 לחוק הביטוח הלאומי}}, או שהעובד הזר נמצא זכאי לקצבה לנכה עבודה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 104|בסעיף 104 לחוק האמור}} ולא שב לעבודה במשך 90 ימים מיום הפגיעה, לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), קבלן כוח אדם בענף הבניין שעובדו הזר הפסיק לעבוד אצלו בשל פגיעה בעבודה ומתקיים לגביו אחד מהתנאים המפורטים להלן, זכאי להחזר של סכומי האגרה השנתית ששילם, בסכום השווה להפרש שבין האגרה השנתית, לבין אותו סכום כשהוא מוכפל במספר הימים שמיום תחילת תוקפה של האשרה עד יום הפגיעה, ומחולק במספר הימים בתקופה שבעדה ניתנה האשרה:
{{ח:תתת|(1)}} המוסד לביטוח לאומי שילם לעובד הזר דמי פגיעה בעד תקופת זכאות כאמור בתקנת משנה (א)(2);
{{ח:תתת|(2)}} העובד הזר נמצא זכאי לקצבה לנכה עבודה כאמור בתקנת משנה (א)(2), ולא שב לעבודה בתקופה כאמור בה.

{{ח:סעיף|7ב|עובד זר שאיבד את כושר עבודתו כתוצאה ממחלה או מתאונה שאינן פגיעה בעבודה|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק שעובדו הזר נעדר מהעבודה ומתקיימים לגביו התנאים המפורטים להלן, זכאי להחזר של סכומי האגרה השנתית ששילם בעד התקופה שמהמועד הקובע עד יום חזרתו של העובד לעבודה או עד יום פקיעת תוקפה או ביטולה של אשרת העובד, לפי המוקדם, בסכום המחושב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8}}:
{{ח:תתת|(1)}} הוא שילם אגרה שנתית בעד אשרה שניתנה לתקופה העולה על שישה חודשים;
{{ח:תתת|(2)}} היעדרותו של העובד הזר מהעבודה אינה נובעת מפגיעה בעבודה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 79|בסעיף 79 לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(3)}} רופא המתמחה ברפואה תעסוקתית בדק את העובד וחיווה דעתו כי העובד אינו כשיר לבצע את העבודה שלשמה התקבל לעבודה אצל מעסיקו, וכי לא יהיה כשיר לבצעה בתוך פרק זמן של 90 ימים ממועד הבדיקה, אף אם יינתן לו הטיפול הרפואי שהוא נזקק לו;
{{ח:תתת|(4)}} העובד נעדר מעבודתו אצל המעסיק במשך 90 ימים לפחות מהמועד הקובע;
{{ח:תתת|(5)}} הרופא לא קיבל תמורה בעד חוות דעתו ישירות מהעובד או מהמעסיק.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), קבלן כוח אדם בענף הבניין, שעובדו הזר הפסיק לעבוד אצלו בשל אובדן כושר עבודה כאמור באותה תקנת משנה ולמשך התקופה כאמור בפסקה (4) שלה, זכאי להחזר של סכומי האגרה השנתית ששילם, בסכום השווה להפרש שבין האגרה השנתית ששילם, לבין אותו סכום כשהוא מוכפל במספר הימים שמיום תחילת תוקפה של האשרה עד המועד הקובע, ומחולק במספר הימים שבתקופה שבעדה ניתנה האשרה.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו, ”המועד הקובע“ – מועד הבדיקה כאמור בתקנת משנה (א)(3).

{{ח:סעיף|7ג|עובד זר שהוחזק במשמורת, נעצר או נאסר|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק שעובדו הזר הוחזק במשמורת מכוח צו משמורת לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|חוק הכניסה לישראל}} לתקופה העולה על 30 ימים, או נעצר או נידון למאסר לתקופה כאמור, זכאי להחזר של סכומי האגרה השנתית ששילם, מיום העברתו למשמורת, מעצרו או מאסרו כאמור עד יום חזרתו של העובד לעבודה או עד יום פקיעת תוקפה או ביטולה של אשרת העובד, לפי המוקדם, בסכום המחושב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8}}, והכול אם המעסיק שילם בשל העובד אגרה שנתית בעד אשרה שניתנה לתקופה העולה על שישה חודשים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), קבלן כוח אדם בענף הבניין שעובד זר שהועסק אצלו הפסיק לעבוד בשל העברה למשמורת, מעצר או מאסר, לתקופה כאמור בתקנת משנה (א), זכאי להחזר של סכומי האגרה השנתית ששילם, בסכום השווה להפרש שבין האגרה השנתית ששילם, לבין אותו סכום כשהוא מוכפל במספר הימים שמיום תחילת תוקפה של האשרה ועד יום העברתו למשמורת, מעצרו או מאסרו, ומחולק במספר הימים בתקופה שבעדה ניתנה האשרה.

{{ח:סעיף|8|ההחזר לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנות 5 עד 7ג}}|תיקון: תשס״ו, תשס״ז, תשס״ח, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} ההחזר של סכומי אגרה שנתית לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנות 5(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6(א)}}{{ח:הערה|,}} {{ח:פנימי|סעיף 7|7(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 7א|7א(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 7ב|7ב(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 7ג|ו־7ג(א)}} יהיה ההפרש שבין סכום האגרה השנתית לבין אותו סכום כשהוא מוכפל במספר הימים שמיום תחילת תוקפה של האשרה עד היום שבו התקיימו לראשונה כל התנאים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6(א)}}{{ח:הערה|,}} {{ח:פנימי|סעיף 7|7(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 7א|7א(א)}}, {{ח:פנימי|סעיף 7ב|7ב(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 7ג|או 7ג(א)}}, לפי הענין, ומחולק ב־200.

{{ח:סעיף|9|תשלום האגרות|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} אגרת בקשה תשולם לאוצר המדינה ותיגבה באמצעות הממונה.
{{ח:תת|(ב)}} אגרה שנתית תשולם לאוצר המדינה ותיגבה באמצעות משרד הפנים או הממונה בנסיבות העניין.

{{ח:סעיף|10|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה, למעט {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנות 1}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9}}, ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).

{{ח:סעיף|11|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} בתקופה שעד יום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004), יחיד המבקש להעסיק עובד זר במתן טיפול סיעודי יהיה פטור מאגרת בקשה, ויחיד שניתן לו היתר להעסיק עובד זר במתן טיפול סיעודי יהיה פטור מתשלום אגרה שנתית בעד אשרה שניתנה לעובד זר בהסתמך על ההיתר.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א2) ו־(ב2)}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} ענף מסחר ושירותים

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} ענף המסעדות

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} ענף הבניין – בענפי משנה אלה:
{{ח:תת|(1)}} שיפוצים
{{ח:תת|(2)}} עתיקות
{{ח:תת|(3)}} תשתיות תחבורה.

{{ח:חתימות|ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003)}}
* '''אהוד אולמרט'''
שר התעשיה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]