gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות ניירות ערך (ניירות ערך מיוחדים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ניירות ערך (ניירות ערך מיוחדים), התשס״ט–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 141|תקנות ניירות ערך (ניירות ערך מיוחדים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6725.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 35לה|סעיפים 35לה(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 35לז|35לז(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56|ו־56(א)}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הדין הזר המיוחד“ – הדין הזר החל על הבנק העולמי או הדין הזר החל על הבנק האירופי להשקעות, לפי העניין, לעניין חובות רישום או דיווח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הדין הזר החל על הבנק העולמי“ – הדין החל על הבנק העולמי, לעניין חובות רישום או דיווח, שקבעה רשות ניירות ערך בארצות הברית של אמריקה U.S. Securities and Exchange (Commission);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הדין הזר החל על הבנק האירופי להשקעות“ – הדין החל באנגליה לעניין חובות רישום או דיווח של הבנק האירופי להשקעות, בהתאם לדיני האיחוד האירופי.

{{ח:סעיף|2|פרטי מסמך הצעה לציבור}}
{{ח:ת}} על מסמך הצעה לציבור של מנפיק ניירות ערך מיוחדים יחולו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי מסמך רישום, מבנהו וצורתו)/ניירות ערך מיוחדים|תקנות ניירות ערך (פרטי מסמך רישום, מבנהו וצורתו), התשס״א–2000}} (להלן – תקנות מסמך רישום), בשינויים המחויבים, ולרבות התאמות אלה:
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי מסמך רישום, מבנהו וצורתו)/ניירות ערך מיוחדים|בתקנות ניירות ערך (פרטי מסמך הצעה לציבור של מנפיק ניירות ערך מיוחדים, מבנהו וצורתו), התשס״א–2000 (התאמות לפי תקנות ניירות ערך (ניירות ערך מיוחדים), התשס״ט–2008)}}.}}

{{ח:סעיף|3|דוחות תקופתיים ומיידיים}}
{{ח:ת}} מנפיק ניירות ערך מיוחדים יגיש לרשות ולבורסה כל דוח, הודעה או מסמך אחר אשר הוא חייב בהגשתם לפי הדין הזר המיוחד, ויחולו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים של תאגיד חוץ)/ניירות ערך מיוחדים|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים של תאגיד חוץ), התשס״א–2000}}, והכל בשינויים המחויבים, ובכל מקום בהן,
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים של תאגיד חוץ)/ניירות ערך מיוחדים|בתקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים של תאגיד חוץ), התשס״א–2000 (התאמות לפי תקנות ניירות ערך (ניירות ערך מיוחדים), התשס״ט–2008)}}.}}

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות ניירות ערך (הבנק העולמי), התשס״ה–2005 – בטלות.

{{ח:חתימות|י״ד בחשוון התשס״ט (12 בנובמבר 2008)}}
* '''רוני בר־און'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ניירות ערך (פרסום מודעות בעיתונים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ניירות ערך (פרסום מודעות בעיתונים), התשס״ח–2008}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ח, 990|תקנות ניירות ערך (פרסום מודעות בעתונים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6680.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 55ב|סעיף 55ב}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרסום הודעות בעיתונים}}
{{ח:ת}} נקבעה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק}} או לפיו, חובת פרסום הודעה בעיתונים, תפורסם ההודעה בשני עיתונים יומיים לפחות בעלי תפוצה רחבה, היוצאים לאור בישראל בשפה העברית.

{{ח:סעיף|2|פרטי ההודעה}}
{{ח:ת}} בהודעה יובאו פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} שמו של מי שחלה עליו חובת הפרסום;
{{ח:תת|(2)}} סוג האירוע שבשלו מתפרסמת ההודעה;
{{ח:תת|(3)}} הפניה לדוח שהוגש לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ז1|פרק ז׳1 לחוק}}, שניתן לקבל בו מידע נוסף בנושא האירוע שעליו ההודעה;
{{ח:תת|(4)}} מועדים חיוניים למשקיע, אם נקבעו, לרבות מועדי כינוס אסיפה לאישור הנושא או מועדי קיבול הצעת רכש.

{{ח:סעיף|3|צורת המודעה}}
{{ח:ת}} המודעה תהיה ברורה וקריאה; חזקה שמודעה שגודל הגופן בה קטן מ־14 ושמסגרתה והאותיות בה אינן מובלטות או שהרווח בין השורות בה קטן משורה וחצי, איננה קריאה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ג באייר התשס״ח (28 במאי 2008)}}
* '''רוני בר־און'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ניירות ערך (קביעת תקופת רישום למסחר בבורסה בחו"ל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ניירות ערך (קביעת תקופת רישום למסחר בבורסה בחו״ל), התשס״א–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״א, 52|תקנות ניירות ערך (קביעת תקופת רישום למסחר בבורסה בחו״ל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6063.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 609|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6380.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 35יז|סעיף 35יז}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המניות“ – מניות תאגיד חוץ מהסוג הרשום למסחר בבורסה בחו״ל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שווי המניות“ – ממוצע מחירי הסגירה של המניות כפי שנקבעו בבורסה בחו״ל בעשרים הימים הרצופים שבהם התנהל מסחר במניות האמורות, או בימים שבהם התנהל מסחר במניות האמורות אם טרם עברו עשרים ימים מיום שנרשמו למסחר לראשונה בבורסה בחו״ל, ואשר היום האחרון בהם הוא היום שקדם ליום פרסום מסמך הרישום – מוכפל במספר המניות כפי שהיה ביום המסחר האחרון שקדם ליום פרסום מסמך הרישום; לגבי תאגיד שמניותיו נרשמו למסחר לראשונה ביום פרסום מסמך הרישום או ביום שקדם לו – מחיר הפתיחה של המניות ביום המסחר הראשון בבורסה בחו״ל, מוכפל במספר המניות כפי שהיה באותו יום.

{{ח:סעיף|2|תקופת זמן מזערית – בורסה בחו״ל המנויה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#תוספת 2|בתוספת השניה}} או {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#תוספת 3|בתוספת השלישית}}|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 35יז|סעיף 35יז לחוק}}, התקופה שבה רשומים ניירות הערך למסחר בבורסה בחו״ל המנויה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#תוספת 2|בתוספת השניה}} או {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#תוספת 3|בתוספת השלישית לחוק}} תהיה שנה אלא אם כן מניות של התאגיד רשומות למסחר באותה בורסה בחו״ל ושווי המניות 150 מיליון דולר ארה״ב לפחות.

{{ח:חתימות|ו׳ בתשרי התשס״א (5 באוקטובר 2000)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ניירות ערך (שיתוף פעולה עם רשות חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ניירות ערך (שיתוף פעולה עם רשות חוץ), התש״ס–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ס, 858|תקנות ניירות ערך (שיתוף פעולה עם רשות חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6053.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 389|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6456.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 54יא7|סעיף 54יא7}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת}} ”ראש רשות חוץ“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת}} ”תרגום מאושר“ – תרגום שאושר על ידי נוטריון בחותמתו הנוטריונית.

{{ח:סעיף|2|בקשה לסיוע|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} יושב ראש הרשות ידון בבקשה לסיוע אם נתמלאו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הבקשה הוגשה בכתב על ידי רשות חוץ ליושב ראש הרשות או לאיש הקשר ברשות, והכל כפי שנקבע במזכר ההבנה עם רשות החוץ;
{{ח:תת|(2)}} בבקשה הובאו:
{{ח:תתת|(א)}} תיאור כללי של הענין נושא הבקשה ושל המטרה שלשמה מבוקש הסיוע;
{{ח:תתת|(ב)}} תיאור העובדות המהוות בסיס לנושא הבקשה והקשר שבין עובדות אלה לסיוע המבוקש;
{{ח:תתת|(ג)}} תיאור הסיוע המבוקש ובכלל זה ציון מי שרשות החוץ סבורה כי בידו נמצאים המידע והמסמכים המבוקשים, והפרטים המבססים סברה זו, ככל הידוע לרשות החוץ;
{{ח:תתת|(ד)}} ההוראות בדין מדינת רשות החוץ הנוגעות לנושא הבקשה;
{{ח:תת|(3)}} רשות החוץ הצהירה בבקשה כי כל ידיעה או מסמך, אשר יועברו אליה על פי הבקשה ישמשו אך ורק למטרה שלשמה נמסרו;
{{ח:תת|(4)}} היתה הבקשה בשפה שאינה עברית או אנגלית, צורף לבקשה תרגום מאושר לעברית.

{{ח:סעיף|3|העברת בקשה לסיוע ליועץ המשפטי לממשלה}}
{{ח:ת}} כללה בקשה לסיוע, פעולה שיושב ראש הרשות סבור שמתקיימת בה לכאורה אחת העילות להפעלת סמכותו של היועץ המשפטי לממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 54יא3|סעיף 54יא3 לחוק}}, לא תבוצע הפעולה אלא לאחר שיושב ראש הרשות יעביר עותק מן הבקשה ליועץ המשפטי לממשלה והיועץ המשפטי לממשלה יאשר את ביצועה.

{{ח:סעיף|4|תחולת הוראות מזכר הבנה}}
{{ח:ת}} הוראות שנקבעו במסגרת מזכר הבנה עם רשות חוץ שהגישה את הבקשה, יחולו ככל שאינן סותרות את האמור בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|5|העברת מסמכים לרשות חוץ|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} הודעה שנגבתה בעברית ומסמך בעברית יועברו כפי שהם לרשות חוץ; ביקשה רשות החוץ שאחד מאלה יתורגם לאנגלית, רשאית הרשות לאשר את הבקשה, לדחותה או לאשרה בתנאים.

{{ח:סעיף|6|הגשת בקשה לביצוע מזכר הבנה}}
{{ח:ת}} על בקשה לביצוע מזכר הבנה שאיננה בקשה לסיוע יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנות 1 עד 5}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:חתימות|כ״ז בתמוז התש״ס (30 ביולי 2000)}}
* '''יוסף ביילין'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכי המלחמה בנאצים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכי המלחמה בנאצים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה), התשנ״ד–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ד, 1230|תקנות נכי המלחמה בנאצים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5616.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 853|6177}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 9|סעיפים 9(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 27|ו־27}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|לחוק נכי המלחמה בנאצים, התשי״ד–1954}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הסכום המקסימלי לניכוי|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} הסכום המקסימלי שניתן לנכות, בכל חודש, מתגמוליו של נכה, בעד כל פרט שלהלן, לא יעלה על הסכום הנקוב לצדו:
{{ח:תת|(1)}} דמי חברות לטובת ארגון יציג (להלן – הארגון) – 22.30 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליוני 2002)}};
{{ח:תת|(2)}} דמי השתתפות בביטוח חיים הדדי שסידר הארגון – 3.80 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליוני 2002)}};
{{ח:תת|(3)}} קרן עזרה הדדית של הארגון – 2.70 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליוני 2002)}}.

{{ח:סעיף|2|עדכון|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד שפורסם לחודש יוני 2002;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הקובע“ – המדד הידוע ביום העדכון.
{{ח:תת|(ב)}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, יעודכנו ב־1 באפריל וב־1 באוקטובר של כל שנה (להלן – יום העדכון), על־פי שיעור עליית המדד מן המדד הבסיסי עד למדד הקובע.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות נכי המלחמה בנאצים (הסכום המכסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה), התשמ״ד–1984 – בטלות.

{{ח:חתימות|ג׳ באב התשנ״ד (11 ביולי 1994)}}
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכי המלחמה בנאצים (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח למקרה מותו של נכה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכי המלחמה בנאצים (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח למקרה מותו של נכה), התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 1270א|תקנות נכי המלחמה בנאצים (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח למקרה מותו של נכה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4377.pdf}}, {{ח:תיבה|1392|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4385.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 24א|סעיפים 24א}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 27|ו־27}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|לחוק נכי המלחמה בנאצים, התשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השתתפות המדינה בדמי הביטוח למקרה מוות}}
{{ח:ת}} אוצר המדינה רשאי להשתתף בהוצאות ביטוח חיים שנערך על ידי ארגון יציג של נכים למקרה מותו של נכה, הזכאי לתגמולים, בשיעור שלא יעלה על סכום ההשתתפות של הנכה.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות נכי המלחמה בנאצים (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח למקרה מותו של נכה), התשל״ב–1972 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ד׳ בחשון התשמ״ב (1 בנובמבר 1981).

{{ח:חתימות|ט״ו בסיון התשמ״ב (6 ביוני 1982)}}
* '''יורם ארידור'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכי המלחמה בנאצים (ועדה רפואית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכי המלחמה בנאצים (ועדה רפואית), תשט״ו–1954}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מינוי ועדה רפואית וסדרי עבודתה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ז, 152|תקנות נכי המלחמה בנאצים (ועדה רפואית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0484.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 37|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2912.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכות לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 6|סעיפים 6}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 27|ו־27}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|לחוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}}, שהועברה אלי, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – נכה שלגביו נתבקשה ועדה רפואית (להלן – הועדה) על ידי הרשות המוסמכת לקבוע את דרגת נכותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה“ – בקשה שהוגשה על ידי הרשות המוסמכת לועדה לקבוע דרגת נכותו של נכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר האוצר.

{{ח:סעיף|2|ועדה רפואית|תיקון: תשל״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הועדה תורכב מבין רשימה של רופאים אשר ימנה השר.
{{ח:תת|(ב)}} אחד מבין הרופאים הכלולים ברשימה ימנה השר להיות יושב־ראש הועדה.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה המפרטת את שמות הרופאים ברשימה, את שם יושב ראש הועדה ואת מען הועדה תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|3|הרכב הועדה וכינוסה|תיקון: תשל״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הועדה תדון בכל בקשה בהרכב של לא יותר משלושה רופאים שמינה השר מבין הרופאים הכלולים ברשימה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הועדה יכנס את ישיבות הועדה וישב בראשה, אלא שאם ייעדר מהרכב הועדה הדן בבקשה כלשהי, ימנה הוא את אחד מחברי הועדה להיות יושב ראש בדיון באותה בקשה.

{{ח:סעיף|4|סמכויות יושב ראש}}
{{ח:תת|(א)}} ישב בראש הועדה חבר שאיננו היושב ראש, תועבר כל החלטה שלה לעיונו של היושב ראש, לפני שתועבר לרשות המוסמכת.
{{ח:תת|(ב)}} היושב ראש רשאי לאשר את החלטת הועדה או להחזירה בצירוף הערותיו לדיון נוסף בועדה.
{{ח:תת|(ג)}} בדיון נוסף כאמור ישב היושב ראש בראש הועדה.

{{ח:סעיף|5|קביעת מועד ומקום הדיון}}
{{ח:ת}} היושב ראש יקבע את המועד והמקום שבו תדון הועדה בבקשה ויודיע על כך לנכה באמצעות הרשות המוסמכת לפחות שבעה ימים לפני המועד האמור.

{{ח:סעיף|6|פרוטוקול}}
{{ח:ת}} דיוני הועדה והחלטותיה, לרבות הצעות המיעוט שבין חבריה, יירשמו בפרוטוקול והוא ייחתם בידי כל חברי הועדה הנוכחים בישיבה.

{{ח:סעיף|7|החלטות הועדה|תיקון: תשל״ג}}
{{ח:ת}} החלטות הועדה המורכבת מיותר מחבר אחד, יתקבלו ברוב דעות; היו הדעות שקולות, או שלוש דעות שונות – תכריע דעת היושב־ראש.

{{ח:סעיף|8|הודעת החלטה}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות המוסמכת תודיע לנכה את ההחלטה שנתקבלה על ידי הועדה ותעיר בגוף ההודעה שהנכה רשאי לערער על ההחלטה לפני ועדת ערעור תוך ארבעה עשר יום מיום שהגיעה אליו ההודעה.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה לפי תקנת משנה (א) שנשלחה בדואר רשום, רואים אותה כאילו נמסרה כדין ששה ימים אחרי שנרשמה בדואר.

{{ח:סעיף|9|תיקון טעויות}}
{{ח:ת}} הועדה רשאית לתקן את נוסח החלטותיה, אם תמצא בהן טעות סופר בולטת. על כל תיקון כאמור יחתמו כל חברי הועדה שהיו נוכחים בישיבה שבה נתקבלה אותה החלטה.

{{ח:סעיף|10|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות נכי המלחמה בנאצים (ועדה רפואית), תשט״ו–1954“.

{{ח:חתימות|ה׳ בחשון תשט״ו (1 בנובמבר 1954)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכי המלחמה בנאצים (חישוב הכנסה נוספת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכי המלחמה בנאצים (חישוב הכנסה נוספת), תשל״ד–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר חישוב הכנסה נוספת}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 1576|תקנות נכי המלחמה בנאצים (חישוב הכנסה נוספת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3205.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 437|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3929.pdf}}, {{ח:תיבה|1093|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3975.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 4ה|סעיפים 4ה}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 27|ו־27}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|לחוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חישוב הכנסה נוספת}}
{{ח:ת}} לענין הזכאות של נכה לתגמול ולענין ניכוי הכנסה נוספת מהתגמול לפי החוק, תחושב הכנסתו של הנכה לפי הכנסתו הממוצעת בששת החדשים האחרונים של השנה שקדמה לשנה שבה חל החודש שבעדו משולם התגמול, או בשלושת החדשים האחרונים של השנה שקדמה כאמור, הכל לפי הסכום הקטן יותר.

{{ח:סעיף|2|שינוי בהכנסה|תיקון: תשל״ט}}
{{ח:ת}} נודע לרשות המוסמכת כי חל שינוי קבוע בהכנסתו של נכה באופן שהיא שונה מן ההכנסה שחושבה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} בשיעור של שליש או יותר, תחושב הכנסתו לפי השינוי, החל מן החודש שבו נודע הדבר לרשות המוסמכת.

{{ח:סעיף|3|שינוי בגימלת ביטוח לאומי|תיקון: תשל״ט}}
{{ח:ת}} נודע לרשות המוסמכת כי חל שינוי לענין זכאותו של נכה לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}, או כי חל שינוי בסכום גימלה כאמור שלה זכאי נכה – יובא השינוי בחשבון בחישוב הכנסתו של הנכה.

{{ח:סעיף|4|תחולה על הכנסת בן זוג|תיקון: תשל״ט־2}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו גם לענין ניכוי מהכנסת בן זוג הזכאי לתגמול לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 13א|סעיף 13א(ב) לחוק}} (להלן – בן זוג), ולענין זה בכל מקום שבו נאמר בתקנות אלה ”נכה“ ייקרא כאילו נאמר ”בן זוג“.

{{ח:סעיף|5|השם|תיקון: תשל״ט, תשל״ט־2}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות נכי המלחמה בנאצים (חישוב הכנסה נוספת), תשל״ד–1974“.

{{ח:חתימות|י״ט בתמוז תשל״ד (9 ביולי 1974)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכי המלחמה בנאצים (כללים להכרת אדם כאינו מסוגל להשתכר למחייתו ולהכרת הכנסה כדי מחיה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכי המלחמה בנאצים (כללים להכרת אדם כאינו מסוגל להשתכר למחייתו ולהכרת הכנסה כדי מחיה), תשי״ח–1957}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר כללים להכרת אדם כאינו מסוגל להשתכר למחייתו ולהכרת הכנסה כדי מחיה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 82|תקנות נכי המלחמה בנאצים (כללים להכרת אדם כאינו מסוגל להשתכר למחייתו ולהכרת הכנסה כדי מחיה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0741.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 2263|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1896.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 1054|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2840.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 1|סעיפים 1}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 27|ו־27}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|לחוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אדם שאינו מסוגל להשתכר למחיה}}
{{ח:ת}} אדם שאינו מסוגל להשתכר למחייתו, הוא אחד מאלה –
{{ח:תת|(1)}} נכה שהיא אם לילד הזקוק לטיפולה האישי, כל זמן שאין לשלול ממנה טיפול זה;
{{ח:תת|(2)}} נכה הגרה יחד עם בעלה ואינה עוסקת אלא במשק ביתה בלבד ולה שני ילדים הגרים אתה ואינם עומדים ברשות עצמם.

{{ח:סעיף|2|הכנסה כדי מחיה|תיקון: תשכ״ו, תשל״ב}}
{{ח:ת}} סכום הכנסה חדשית המספיק למחייתו של אדם והתלויים בו, הוא סך הכל של הכנסות שיש לו ולתלויים בו והוא אינו פחות –
{{ח:תת|(1)}} לגבי נכה שיש לו בן משפחה שהוא ילד – מ־60% מסך כל המשכורת המשתלמת לעובד המדינה שדרגתו היא ”ח“ של הדירוג האחיד ושהרכב משפחתו הוא כמספר בני המשפחה של הנכה;
{{ח:תת|(2)}} לגבי נכה שאין לו בן משפחה שהוא ילד – מ־55% מסך כל המשכורת כאמור.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות נכי המלחמה בנאצים (כללים להכרת אדם כאינו מסוגל להשתכר למחייתו ולהכרת הכנסה כדי מחיה), תשי״ח–1957“.

{{ח:חתימות|י״א בתשרי תשי״ח (6 באוקטובר 1957)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכי המלחמה בנאצים (נכים המקבלים תשלומים ממדינת חוץ)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכי המלחמה בנאצים (נכים המקבלים תשלומים ממדינת חוץ), תשי״ז–1957}}
{{ח:קטע3||תקנות בענין נכים המקבלים תשלומים ממדינת חוץ}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 1678|תקנות נכי המלחמה בנאצים (נכים המקבלים תשלומים ממדינת חוץ)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0718.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 17|סעיפים 17}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 27|ו־27}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|לחוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הודעה לרשות המוסמכת}}
{{ח:תת|(א)}} נכה שאושרה זכותו לתשלומים כאמור {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 17|בסעיף 17(א) לחוק}} (להלן – הענקת חוץ), יודיע על כך לרשות המוסמכת תוך חמישה עשר יום מיום פרסום תקנות אלה ברשומות {{ח:הערה|(התקנות פורסמו ביום 1.8.1957)}} (להלן – יום הפרסום), או מיום שאושרה זכותו האמורה, הכל לפי המועד המאוחר יותר.
{{ח:תת|(ב)}} משתלמת הענקת חוץ לנכה או לזכותו, ימסור הנכה הודעה על כך לרשות המוסמכת – נוסף להודעה האמורה בתקנת משנה (א) – תוך חמישה עשר יום מיום הפרסום או מיום שהוחל בו לשלם לו הענקת חוץ, הכל לפי המועד המאוחר יותר.

{{ח:סעיף|2|מסירת דין וחשבון לרשות המוסמכת}}
{{ח:תת|(א)}} נכה המקבל הענקת חוץ ימסור לרשות המוסמכת – עם מסירת ההודעה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(ב)}} ולאחר מכן בכל ראשון לחדשי ינואר, אפריל, יולי ואוקטובר – דין וחשבון על הסכומים שהוא קיבל כהענקת חוץ בשלושת החדשים שקדמו ליום מסירת הדין וחשבון.
{{ח:תת|(ב)}} הדין וחשבון האמור בתקנת משנה (א) ייערך בטופס שקבעה הרשות המוסמכת ויצורפו אליו ראיות כפי שתדרוש הרשות המוסמכת.

{{ח:סעיף|3|חישוב ההפחתה}}
{{ח:ת}} נכה המקבל הענקת חוץ יופחת לו מן התגמולים או מדמי הנכות, שהוא זכאי להם לאותה תקופה שבעדה משתלמת לו הענקת חוץ, הסכום שקיבל במטבע ישראלי בשל אותה הענקת חוץ או הסכום במטבע ישראלי שהיה משתלם עבור הענקת החוץ האמורה במטבע ישראלי.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות נכי המלחמה בנאצים (נכים המקבלים תשלומים ממדינת חוץ), תשי״ז–1957“.

{{ח:חתימות|כ״ב בתמוז תשי״ז (21 ביולי 1957)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכי המלחמה בנאצים (ערבויות לנכים ולמילוות לנכים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכי המלחמה בנאצים (ערבויות לנכים ולמילוות לנכים), תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ערבויות לנכים ולמילוות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 1354|תקנות נכי המלחמה בנאצים (ערבויות לנכים ולמילוות לנכים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2218.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים#סעיף 27|סעיף 27}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|לחוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיור“ – לרבות שיכון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת שיקום“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות נכי המלחמה בנאצים (כללים להוכחת חוסר פרנסה)|בתקנות נכי המלחמה בנאצים (כללים להוכחת חוסר פרנסה), תשי״ח–1957}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מימון“ – המצאת אמצעים כספיים הדרושים לשיקום או לדיור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – נכה הזכאי לתגמולים על פי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן“ – קרן שהמדינה משתתפת בה או ערבה להפסדיה, לרבות מוסד בנקאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, תשי״ד–1954}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – הרשות המוסמכת ביחד עם מי שימונה על ידי סגן המנהל הכללי לאוצר לכך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיקום“ – פעולה המכוונת להמציא לנכה תעסוקה ומקור הכנסה.

{{ח:סעיף|2|מתן ערבות למילוות לנכה}}
{{ח:ת}} מצאה ועדת שיקום כי נכה זקוק לשם שיקומו או דיורו למימון שאין להשיגו אלא בדרך של מילווה מקרן (להלן – מילווה) וכי אין לו אפשרות להמציא ערבים מתאימים שבלעדיהם אין לקבל את המילווה, רשאית הרשות לערוב בשם המדינה בפני הקרן למילווה האמור.

{{ח:סעיף|3|מתן ערבות לנכה}}
{{ח:ת}} מצאה ועדת שיקום כי נכה זקוק לערבות, לשם השגת מקור פרנסה, וכי אין לו אפשרות להמציא ערבות מתאימה ובלעדיה אין להשיג את מקור הפרנסה, רשאית הרשות, על פי בקשת הנכה, לתת את הערבות האמורה בשם המדינה, ובלבד שסכום ערבות אחת לא יעלה על 10,000 לירות.

{{ח:סעיף|4|שימוש בכספי מילווה}}
{{ח:ת}} נכה ישתמש בכספי המילווה שלגביה ניתנה ערבות הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, אך ורק למטרה שלמענה נועד.

{{ח:סעיף|5|תנאי ערבות}}
{{ח:ת}} ערבות לפי תקנות אלה תינתן לפי התנאים שתקבע ועדת השיקום.

{{ח:סעיף|6|הפרה}}
{{ח:ת}} נכה שהפר הוראה מהוראות תקנות אלה או תנאי מתנאי הערבות או המילווה חייב לשלם למדינה מיד ובבת־אחת כל סכום שהמדינה חייבת או עלולה להיות חייבת בתוקף הערבות שניתנה.

{{ח:סעיף|7|החלטה סופית}}
{{ח:ת}} החלטת ועדת שיקום בענין ערבות היא סופית.

{{ח:סעיף|8|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות נכי המלחמה בנאצים (ערבות למילוות לנכים), תשכ״ב–1962 – בטלות.

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות נכי המלחמה בנאצים (ערבויות לנכים ולמילוות לנכים), תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|ט׳ בניסן תשכ״ח (7 באפריל 1968)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכי רדיפות הנאצים (בקשה לתגמול)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכי רדיפות הנאצים (בקשה לתגמול), תשי״ז–1957}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הגשת בקשה לתגמול}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 1650|תקנות נכי רדיפות הנאצים (בקשה לתגמול)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0716.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים#סעיף 6|הסעיפים 6}} {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים#סעיף 24|ו־24}} {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|לחוק נכי רדיפות הנאצים, תשי״ז–1957}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|טופס הבקשה}}
{{ח:ת}} הבקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים#סעיף 6|סעיף 6 לחוק}} תוגש לפי הנוסח שנקבע לה בטופס שאפשר להשיגו במשרד הרשות המוסמכת, משרד האוצר, מדור השיקום, הקריה, רח׳ ה׳, מס׳ 2, תל־אביב־יפו.

{{ח:סעיף|2|פרטים בדבר תביעת פיצויים}}
{{ח:תת|(א)}} לבקשה יצורף אישור רשמי מאת שלטונות הריפובליקה הפדרלית של גרמניה כי לתובע אושרו פיצויים עקב שלילת חירותו של התובע בתקופה שבין ג׳ בשבט תרצ״ג (30 בינואר 1933) ובין כ״ה באייר תש״ה (8 במאי 1945).
{{ח:תת|(ב)}} סירבה הריפובליקה הפדרלית של גרמניה לאשר את הפיצויים כאמור בתקנת משנה (א), תצורף ההחלטה על הסירוב.
{{ח:תת|(ג)}} הגיש התובע את תביעתו לפיצויים כאמור וטרם ניתנה החלטה על תביעתו, יצורף אישור בכתב של המשרד או בית המשפט שבו הוגשה התביעה.
{{ח:תת|(ד)}} לא הוגשה תביעה לפיצויים כאמור, יציין התובע בכתב את הסיבות לאי הגשת התביעה.

{{ח:סעיף|3|ציון עובדות מסויימות}}
{{ח:ת}} עם הגשת בקשתו חייב התובע לציין בכתב –
{{ח:תת|(1)}} שלא קיבל ואינו זכאי לקבל תגמול או פיצוי אחר בגלל נכותו מכל מקור אחר;
{{ח:תת|(2)}} את המקומות שבהם היה תושב או שבהם שהה בתקופה שבין ג׳ בשבט תרצ״ג (30 בינואר 1933) ובין יום הגשת הבקשה, וכן את המועדים בהם ישב או שהה באותם מקומות;
{{ח:תת|(3)}} שלפני י״ג בטבת תשי״ג (31 בדצמבר 1952) לא היה תושב במקום כלשהו שבתוך גבולות גרמניה כפי שהיו גבולות אלה ביום כ״ז בטבת תרצ״ח (31 בדצמבר 1937);
{{ח:תת|(4)}} שלאחר יום כ״ז באדר ב׳ תשי״ד (1 באפריל 1954) לא היה מחוץ לישראל שלא למטרת ריפוי;
{{ח:תת|(5)}} את תקופת שהותו מחוץ לישראל – אם שהה מחוץ לישראל למטרת ריפוי.

{{ח:סעיף|4|ראיות}}
{{ח:ת}} לבקשה יצרף התובע ראיות הדרושות להוכחת העובדות שפורטו בטופס הבקשה {{ח:פנימי|סעיף 3|ובתקנה 3}}, וכן כי –
{{ח:תת|(1)}} עד לעלייתו לישראל היה מחוסר נתינות או פליט כמשמעותו באמנה בדבר מעמדם של פליטים;
{{ח:תת|(2)}} עלה לישראל לפני יום כ״ב בתשרי תשי״ד (1 באוקטובר 1953) וביום כ״ט באדר ב׳ תשי״ז (1 באפריל 1957) היה ולאחר מכן נשאר אזרח ותושב ישראל;
{{ח:תת|(3)}} דרגת נכותו אינה פחותה מ־25%.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות נכי רדיפות הנאצים (בקשה לתגמול), תשי״ז–1957“.

{{ח:חתימות|י״ב בתמוז תשי״ז (11 ביולי 1957)}}
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכי רדיפות הנאצים (חישוב הכנסה לצורך תשלום תגמול נוסף)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכי רדיפות הנאצים (חישוב הכנסה לצורך תשלום תגמול נוסף), תשל״ד–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר חישוב הכנסה לצורך תשלום תגמול נוסף}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 1575|תקנות נכי רדיפות הנאצים (חישוב הכנסה לצורך תשלום תגמול נוסף)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3205.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים#סעיף 4א|סעיפים 4א(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים#סעיף 24|ו־24}} {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|לחוק נכי רדיפות הנאצים, תשי״ז–1957}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חישוב הכנסה}}
{{ח:ת}} לענין זכאותו של נכה לתגמול נוסף לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים#סעיף 4א|סעיף 4א לחוק}} ולענין הניכוי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים#סעיף 4א|סעיף קטן (ב) לסעיף 4א לחוק}}, רשאית הרשות המוסמכת להביא בחשבון את הכנסתו הממוצעת של הנכה בששת החדשים האחרונים של השנה שקדמה לשנה שבה חל החודש שבעדו ניתן התגמול הנוסף או בשלושת החדשים האחרונים של השנה שקדמה לשנה כאמור, הכל לפי הסכום הקטן יותר.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות נכי רדיפות הנאצים (חישוב הכנסה לצורך תשלום תגמול נוסף), תשל״ד–1974“.

{{ח:חתימות|י״ט בתמוז תשל״ד (9 ביולי 1974)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכי רדיפות הנאצים (ערבויות לנכים ולמילוות לנכים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכי רדיפות הנאצים (ערבויות לנכים ולמילוות לנכים), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ערבויות לנכים ולמילוות לנכים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1348|תקנות נכי רדיפות הנאצים (ערבויות לנכים ולמילוות לנכים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3692.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים#סעיף 24|סעיף 24}} {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|לחוק נכי רדיפות הנאצים, תשי״ז–1957}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיור“ – לרבות שיכון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מימון“ – המצאת אמצעים כספיים הדרושים לשיקום או לדיור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – נכה הזכאי לתגמולים על פי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן“ – קרן שהמדינה משתתפת בה או ערבה להפסדיה, לרבות מוסד בנקאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, תשי״ד–1954}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – הרשות המוסמכת ביחד עם מי שמינה לכך סגן המנהל הכללי במשרד האוצר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיקום“ – פעולה המכוונת להמציא לנכה תעסוקה ומקור הכנסה.

{{ח:סעיף|2|ועדת שיקום}}
{{ח:תת|(א)}} תוקם ועדת שיקום בהרכב זה:
{{ח:תתת|(1)}} הרשות המוסמכת, יושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} שני חברים שמינה שר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על הקמת ועדת שיקום ומענה והרכבה תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|3|ערבות למילווה שיקום או דיור}}
{{ח:ת}} מצאה ועדת שיקום כי נכה זקוק לשם שיקומו או דיורו למימון שאין להשיגו אלא בדרך של מילווה מקרן (להלן – מילווה) וכי אין לו אפשרות להמציא ערבים מתאימים שבלעדיהם אין לקבל את המילווה, רשאית הרשות לערוב בשם המדינה בפני הקרן למילווה האמור.

{{ח:סעיף|4|ערבות למילווה למקור פרנסה}}
{{ח:ת}} מצאה ועדת שיקום כי נכה זקוק לערבות, לשם השגת מקור פרנסה, וכי אין לו אפשרות להמציא ערבות שבלעדיה אין להשיג את מקור הפרנסה, רשאית הרשות, על פי בקשת הנכה, לתת את הערבות האמורה בשם המדינה.

{{ח:סעיף|5|תנאי ערבות וסכומה}}
{{ח:ת}} ערבות לפי תקנות אלה תינתן בסכומים ולפי התנאים שקבעה ועדת שיקום.

{{ח:סעיף|6|החלטה סופית}}
{{ח:ת}} החלטת ועדת שיקום בענין ערבות היא סופית.

{{ח:סעיף|7|שימוש בכספי מילווה}}
{{ח:ת}} נכה ישתמש בכספי המילווה שלגביו ניתנה ערבות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}, אך ורק למטרה שלמענה נועד.

{{ח:סעיף|8|תשלום במקרה הפרה}}
{{ח:ת}} נכה שהפר הוראה מהוראות תקנות אלה או תנאי מתנאי הערבות או המילווה, חייב לשלם למדינה מיד ובבת אחת כל סכום שהמדינה חייבת או עלולה להיות חייבת בתוקף הערבות שניתנה.

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות נכי רדיפות הנאצים (ערבויות לנכים ולמילוות לנכים), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|כ״ו באדר תשל״ז (16 במרס 1977)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכי רדיפות הנאצים (תגמול נוסף)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכי רדיפות הנאצים (תגמול נוסף), תשכ״ט–1969}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תגמול נוסף}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ט, 1512|תקנות נכי רדיפות הנאצים (תגמול נוסף)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2392.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים#סעיף 4ג|סעיפים 4ג}} {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים#סעיף 24|ו־24}} {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|לחוק נכי רדיפות הנאצים, תשי״ז–1957}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|טופס הבקשה}}
{{ח:ת}} הבקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים#סעיף 4ג|סעיף 4ג לחוק}} (להלן – הבקשה) תוגש לפי הנוסח שנקבע לה בטופס שאפשר להשיגו במשרדי הרשות המוסמכת.

{{ח:סעיף|2|ראיות}}
{{ח:ת}} לבקשה יצרף התובע ראיות כלהלן הדרושות להוכחת העובדות שפורטו בטופס הבקשה:
{{ח:תת|(1)}} אישור רפואי בדבר מצב בריאותו אשר בגללו אינו מסוגל להשתכר למחייתו;
{{ח:תת|(2)}} אישורים בדבר מקורות הכנסתו וסכומי ההכנסה, פרט לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|החוק}}, בארבעת החדשים שקדמו להגשת הבקשה;
{{ח:תת|(3)}} השומה הסופית האחרונה שהוצאה לו על ידי פקיד השומה.

{{ח:סעיף|3|הודעה על שינויים}}
{{ח:ת}} המקבל תגמול נוסף יודיע בכתב לרשות המוסמכת על כל שינוי שחל בהכנסותיו, וכן על כל פרט אחר המשפיע על זכאותו לתגמול נוסף או על שיעורו, תוך שלושים יום מיום השינוי כאמור.

{{ח:סעיף|4|דרישה לפרטים}}
{{ח:ת}} המקבל תגמול נוסף חייב למסור לרשות המוסמכת, לפי דרישתה, כל פרט העשוי להשפיע על זכאותו לתגמול נוסף או על שיעורו; לא מסר מקבל התגמול פרט שנדרש למסרו רשאית הרשות המוסמכת להפסיק את תשלום התגמול הנוסף בתום שלושים יום מהמצאת הדרישה כאמור.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות נכי רדיפות הנאצים (תגמול נוסף), תשכ״ט–1969“.

{{ח:חתימות|כ״ה באייר תשכ״ט (13 במאי 1969)}}
* '''זאב שרף'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכסי גרמנים (קביעת סוגי מקרקעים מוקנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכסי גרמנים (קביעת סוגי מקרקעים מוקנים), תשי״ב–1952}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סוגי מקרקעים מוקנים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ב, 1073|תקנות נכסי גרמנים (קביעת סוגי מקרקעים מוקנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0280.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי גרמנים#סעיף 13|הסעיפים 13(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי גרמנים#סעיף 24|ו־24}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי גרמנים|לחוק נכסי גרמנים, תש״י–1950}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת סוגי מקרקעים}}
{{ח:ת}} מקרקעים מוקנים הנמצאים באזור עיריה או בתחום שיפוטה של מועצה מקומית, רשאי האפוטרופוס לדחות לגביהם את סילוקם של מסים, ארנונות או תשלומי חובה אחרים כיוצא באלה, כולם או מקצתם, לתקופה שיקבע האפוטרופוס, באישור שר האוצר, בכל מקרה ומקרה, ובתנאים שיקבע כאמור.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות נכסי גרמנים (קביעת סוגי מקרקעים מוקנים), תשי״ב–1952“.

{{ח:חתימות|ח׳ בסיון תשי״ב (1 ביוני 1952)}}
* '''אליעזר קפלן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכסי גרמנים (תפקידי מועצת האפוטרופוס לנכסי גרמנים וסמכויותיה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכסי גרמנים (תפקידי מועצת האפוטרופוס לנכסי גרמנים וסמכויותיה), תשי״א–1951}}

{{ח:קטע3||תקנות ברבר תפקירי מועצת האפוטרופסות לנכסי גרמנים וסמכויותיה|תיקון: תשי״א}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״א, 636|תקנות נכסי גרמנים (תפקידי מועצת האפוטרופוס לנכסי גרמנים וסמכויותיה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0152.pdf}}, {{ח:תיבה|774|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0164.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי גרמנים#סעיף 3|סעיף 3(א)}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי גרמנים|לחוק נכסי גרמנים, תש״י–1951}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מועצת האפוטרופסות לנכסי גרמנים – גוף מייעץ|תיקון: תשי״א}}
{{ח:ת}} מועצת האפוטרופסות לנכסי גרמנים שמונתה לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי גרמנים#סעיף 3|סעיף 3(א) של החוק}} היא גוף מייעץ.

{{ח:סעיף|2|סמכות המועצה|תיקון: תשי״א}}
{{ח:תת|(א)}} האפוטרופוס יתייעץ עם המועצה בכל שאלה עקרונית הנובעת מביצוע תפקידיו ומן השימוש בסמכויותיו על פי החוק.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה תייעץ את האפוטרופוס בכל שאלה שיביא לפניה והיא נובעת מביצוע תפקידיו ומן השימוש בסמכויותיו על פי החוק.
{{ח:תת|(ג)}} כל אימת שהאפוטרופוס יבצע אחד מתפקידיו או ישתמש בסמכות הנתונה לו לפי החוק, בניגוד לעצת המועצה, עליו להודיע על כך לשר האוצר.

{{ח:סעיף|3|סדרי הדיון במועצה}}
{{ח:תת|(א)}} האפוטרופוס יכנס את ישיבות המועצה לפי הצורך ויקבע את זמנן, מקומן וסדר יומן.
{{ח:תת|(ב)}} כל חבר המועצה רשאי לדרוש ששאלה מסויימת, שהיא לדעתו בתחום סמכויותיה של המועצה על פי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, ייקבע בסדר יומה של ישיבת המועצה.
{{ח:תת|(ג)}} דרש חבר המועצה דיון לפי תקנת משנה (ב), יכנס האפוטרופוס את ישיבת המועצה תוך שבועיים מיום קבלת הדרישה ויקבע את השאלה האמורה בסדר יומה של אותה ישיבה.
{{ח:תת|(ד)}} שלושה חברים יהיו מנין חוקי בישיבות המועצה.

{{ח:סעיף|4|השם|תיקון: תשי״א}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות נכסי גרמנים (תפקידי מועצת האפוטרופסות לנכסי גרמנים וסמכויותיה), תשי״א–1951“.

{{ח:חתימות|ט״ו בשבט תשי״א (22 בינואר 1951)}}
* '''אליעזר קפלן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נכסי נפקדים (קביעת סוגי מקרקעים מוקנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נכסי נפקדים (קביעת סוגי מקרקעים מוקנים), תשי״ב–1952}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סוגי מקרקעים מוקנים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ב, 856|תקנות נכסי נפקדים (קביעת סוגי מקרקעים מוקנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0268.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 20|הסעיפים 20(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים#סעיף 39|ו־39}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי נפקדים|לחוק נכסי נפקדים, תש״י–1950}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת סוגי מקרקעים}}
{{ח:ת}} מקרקעים מוקנים הנמצאים באזור עיריה, או בתחום שיפוטה של מועצה מקומית, רשאי האפוטרופוס לדחות לגביהם את סילוקם של מסים, ארנונות או תשלומי חובה אחרים כיוצא באלה, כולם או מקצתם, לתקופה שיקבע האפוטרופוס, באישור שר האוצר, בכל מקרה ומקרה ובתנאים שיקבע כאמור.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות נכסי נפקדים (קביעת סוגי מקרקעים מוקנים), תשי״ב–1952“.

{{ח:חתימות|ג׳ באייר תשי״ב (28 באפריל 1952)}}
* '''אליעזר קפלן'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נתיבים מהירים (סמכות הסדרת תנועה במקרים חריגים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נתיבים מהירים (סמכות הסדרת תנועה במקרים חריגים), התשע״ו–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 5|תקנות נתיבים מהירים (סמכות הסדרת תנועה במקרים חריגים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7554.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נתיבים מהירים#סעיף 4ה|סעיף 4ה}} {{ח:חיצוני|חוק נתיבים מהירים|לחוק נתיבים מהירים, התש״ס–2000}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קו שירות לאוטובוסים“ – קו שירות כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}}, שניתן לגביו רישיון קו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון קו“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 386|בתקנה 386 לתקנות התעבורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחנת אוטובוס“ – קטע דרך שסומן בתמרור – מקום המיועד לעצירת אוטובוסים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחנת קצה“ – תחנת אוטובוס שבה מצויים תחילתו או סופו של מסלול הנסיעה של קו שירות לאוטובוסים, לפי רישיון קו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תמרור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות התעבורה“ – {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|תקנות התעבורה, התשכ״א–1965}}.

{{ח:סעיף|2|מקרים חריגים – פינוי רכב מן הנתיב המהיר}}
{{ח:ת}} פקח רשאי להורות למי שרשאי לנהוג ברכב החונה בנתיב המהיר לפנותו מן הנתיב המהיר ואם לא מצוי בו או בסמוך אליו מי שרשאי לנהוג בו, או אם מי שרשאי לנהוג ברכב סירב לפנותו לפי הוראת הפקח – לפנותו בעצמו, באמצעות רכב גרירה או באמצעות רשות מרשויות המדינה המוסמכת לכך, אם התקיים לגבי הרכב החונה אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הרכב חוסם נתיב נסיעה בנתיב המהיר באופן המונע נסיעה בו;
{{ח:תת|(2)}} הרכב גורם האטה משמעותית בתנועת רכב ציבורי בנתיב המהיר;
{{ח:תת|(3)}} הרכב חונה בתחנת אוטובוס בנתיב המהיר או בחניה התפעולית המיועדת לקו שירות לאוטובוסים שתחנת הקצה שלו נמצאת בנתיב המהיר.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ט׳ באלול התשע״ה (24 באוגוסט 2015)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נתיבים מהירים (קביעת קטע דרך כנתיב מהיר) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נתיבים מהירים (קביעת קטע דרך כנתיב מהיר) (הוראת שעה), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 178|תקנות נתיבים מהירים לרכב ציבורי (נתיבי אגרה) (הוראת שעה) (קביעת קטעי דרך כנתיב מהיר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6287.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 51|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6819.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1821|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7543.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נתיבים מהירים לרכב ציבורי (נתיבי אגרה) (הוראת שעה)#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק נתיבים מהירים לרכב ציבורי (נתיבי אגרה) (הוראת שעה)|לחוק נתיבים מהירים לרכב ציבורי (נתיבי אגרה) (הוראת שעה), התש״ס–2000}}, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת נתיב מהיר|תיקון: תש״ע, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופה שמיום כ״א באדר ב׳ התשס״ה (1 באפריל 2005) עד תום 30 שנים מהמועד שאושר על ידי הרשות הממונה כמועד הפעלתו, יהיה הנתיב השמאלי בכביש ארצי מס׳ 1, בקטע הדרך החדש שממחלף נמל התעופה בן גוריון עד למחלף קיבוץ גלויות, כמסומן במפות החתומות על ידי והמופקדות במשרדי הרשות הממונה, נתיב מהיר.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:חתימות|ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003)}}
* '''אביגדור ליברמן'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות נתיבים מהירים (קביעת קטעי דרך כנתיבים מהירים) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות נתיבים מהירים (קביעת קטעי דרך כנתיבים מהירים) (הוראת שעה), התשפ״ו–2025}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ו, 288|תקנות נתיבים מהירים (קביעת קטעי דרך כנתיבים מהירים) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12109.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נתיבים מהירים#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק נתיבים מהירים|לחוק נתיבים מהירים, התש״ס–2000}} (להלן – החוק), אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת נתיבים מהירים}}
{{ח:ת}} קטעי הדרך המפורטים להלן נקבעים בזה נתיבים מהירים לתקופה של 30 שנים מהמועד שאישרה הרשות הממונה כמועד ההפעלה:
{{ח:תת|(1)}} הנתיב השמאלי (בכיוון צפון) בכביש ארצי מספר 20 ובקטע הדרך שממחלף מבוא איילון עד מחלף שפיים, כמסומן במפה החתומה בידי ביום ו׳ בשבט התשע״ח (22 בינואר 2018) המובאת {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} והמופקדת במשרדי הרשות הממונה (להלן – המפה);
{{ח:תת|(2)}} הנתיב השמאלי (בכיוון דרום) בכביש ארצי מספר 20 בקטע הדרך שממחלף שפיים עד למחלף וולפסון כמסומן במפה;
{{ח:תת|(3)}} הנתיב הנפרד (בכיוון מזרח) ליציאה מכביש מספר 20 לכביש מספר 1 בקטע הדרך שמצפון למחלף קיבוץ גלויות;
{{ח:תת|(4)}} שני הנתיבים במסלול המרכזי הנפרד בכביש מס׳ 2 בקטע הדרך שבין מחלף שפיים ומחלף נתניה, כמסומן במפה.

{{ח:סעיף|2|ביטול תקנות}}
{{ח:ת}} תקנות נתיבים מהירים (קביעת קטעי דרך כנתיבים מהירים) (הוראת שעה), התשע״ח–2018 – בטלות.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1(1)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(מפה הושמטה).}}

{{ח:חתימות|י״א בכסלו התשפ״ו (1 בדצמבר 2025)}}
* '''מירי רגב'''
שרת התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות סדר הדין הפלילי (הודעה לנאשם בדבר האפשרות לניהול דיון מקדמי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות סדר הדין הפלילי (הודעה לנאשם בדבר האפשרות לניהול דיון מקדמי), התשס״ז–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 402|תקנות סדר הדין הפלילי (הודעה לנאשם בדבר האפשרות לניהול דיון מקדמי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6547.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מכוח סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 95|סעיף 95(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|נוסח ההודעה}}
{{ח:ת}} נוסח ההודעה לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 95|סעיף 95(ב) לחוק}} יהיה כדלקמן:

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|"'''הודעה לנאשם בדבר האפשרות לניהול דיון מקדמי'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:תת|1.}} מובא בזה לידיעתך, כי הנך מוזמנ/ת להקראת כתב האישום במועד הנקוב בהזמנה המצורפת בזה. במועד זה תתבקש/י לתת את תשובתך לכתב האישום.
{{ח:תת}} בית המשפט יהיה רשאי לשאול אותך שאלות לשם הבהרת תשובתך לכתב האישום.
{{ח:תת|2.}} במסגרת הדיון יהיה בית המשפט רשאי לקיים הליך נוסף הקרוי דיון מקדמי, שתכליתו לברר את עמדתך לענין הודאה או כפירה בעובדות הנטענות בכתב האישום, כולן או מקצתן, לבחון את האפשרות לצמצום המחלוקת העובדתית או המשפטית, כולה או מקצתה, ולברר האם ניתן לוותר על הצורך בשמיעת ראיות.
{{ח:תת}} בהליך זה, יהיה בית המשפט רשאי לסיים את הדיון בתיק בהתאם לבירורים המפורטים לעיל או להעביר את התיק לשופט אחר לצורך שמיעת עדויות, בנושאים שנותרו במחלוקת.
{{ח:תת}} הדיון המקדמי יתקיים רק בהסכמתך, ורק אם תהיה/י מיוצג/ת על ידי סניגור פרטי או ציבורי, לפי בחירתך.
{{ח:תת|3.}} אם ברצונך לקבל ייצוג מטעם הסנגוריה הציבורית, עליך ליצור קשר עם משרד הסנגוריה הקרוב למקום מגוריך, לפי רשימת הכתובות שלהלן או להיעזר בסניגור הציבורי, אשר יימצא בבית המשפט ביום הדיון.
{{ח:תת}} כתובות הסניגוריה הציבורית:
{{ח:תת}} מחוז הדרום: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מחוז חיפה: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מחוז ירושלים: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מחוז הצפון: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
{{ח:תת}} מחוז תל־אביב–מרכז: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|תאריך}} | | {{טקסט תחתי|. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .|חתימה"}} }}

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״א בטבת התשס״ז (1 בינואר 2007).

{{ח:חתימות|ד׳ בטבת התשס״ז (25 בדצמבר 2006)}}
* '''ציפי לבני'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות סדר הדין הפלילי (כשירות שוטר תובע וסמכויותיו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות סדר הדין הפלילי (כשירות שוטר תובע וסמכויותיו), התשכ״ו–1966}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר כשירותם של שוטרים להתמנות תובעים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ו, 638|תקנות סדר הדין הפלילי (כשירות שוטר תובע וסמכויותיו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1819.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 1548|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3705.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 1056|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6604.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 12|סעיפים 12}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 244|ו־244}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם שר המשטרה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תנאי כשירות|תיקון: תשל״ז, תשס״ז}}
{{ח:ת}} שוטר שהוא אחד המנויים להלן יהיה כשיר להתמנות תובע לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 12|סעיף 12(א)(2) לחוק}} –
{{ח:תת|(1)}} חבר לשכת עורכי הדין;
{{ח:תת|(2)}} בוגר הפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית או של אוניברסיטת תל אביב או אוניברסיטת בר אילן;
{{ח:תת|(3)}} בוגר בית ספר לקצינים בכירים של המשטרה;
{{ח:תת|(4)}} בוגר קורס מפקחים של המשטרה;
{{ח:תת|(5)}} בוגר קורס סמלים של המשטרה;
{{ח:תת|(6)}} בוגר קורס חוקרים של המשטרה;
{{ח:תת|(7)}} עמד בבחינת חוקרים במשטרה;
{{ח:תת|(8)}} בוגר קורס טירונים של המשטרה אשר מילא 3 שנים לפחות תפקיד בחקירת עבירות ומפקדו המליץ עליו שהוא ראוי להיות תובע;
{{ח:תת|(9)}} שימש תובע משטרתי שנה אחת לפחות תכוף לפני תחילתן של תקנות אלה.

{{ח:סעיף|2|סמכות תובע משטרתי|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} תובע לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 12|סעיף 12(א)(2) לחוק}} מוסמך לשמש תובע בכל הליך בבתי משפט השלום ובבתי המשפט העירוניים; תובע כאמור שהוא חבר לשכת עורכי הדין, או שהוא קצין משטרה, מוסמך לשמש תובע בבית המשפט המחוזי בסוגי הליכים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בקשות ועררים בענין מעצר, חיפושים ושחרור בערובה;
{{ח:תת|(2)}} עיון חוזר על החלטות בית משפט שלום או שופט תעבורה לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 49|סעיף 49 לפקודת התעבורה (נוסח חדש)}}, או ערעור לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 60|סעיף 60 לאותה פקודה}};
{{ח:תת|(3)}} ערר על החלטת בית משפט שלום לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 74|סעיף 74(ה) לחוק}}, בהתייחס לחומר חקירה הנוגע לכתב אישום המוגש בידי תובע משטרתי.

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|י״ב בטבת תשכ״ו (4 בינואר 1966)}}
* '''דב יוסף'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]