תקנות הבטיחות בעבודה (גיליון בטיחות, סיווג, אריזה, תיווי וסימון של אריזות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבטיחות בעבודה (גיליון בטיחות, סיווג, אריזה, תיווי וסימון של אריזות), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 560|תקנות הבטיחות בעבודה (גליון בטיחות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5888.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 351|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6021.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 572|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6759.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכות שר העבודה והרווחה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 173|סעיפים 173}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 216|ו־216}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], התש״ל–1970}} (להלן – הפקודה), וסמכות השר לאיכות הסביבה לפי {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים#סעיף 10|סעיפים 10(3)}}, {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים#סעיף 12|12}} {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים#סעיף 13|ו־13}} {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים|לחוק החומרים המסוכנים, התשנ״ג–1993}} (להלן – חוק החומרים המסוכנים), ובהתייעצות עם שר הבריאות, שר החקלאות ושר התעשיה והמסחר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 48(א) לחוק־יסוד: הממשלה}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תש״ס, תשס״ט}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקן“ – הוראות תקן ישראלי – ת״י 2302 חלק 1 האלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרק א׳ – סעיף 1.3.1 וסעיף 1.4;
{{ח:תתת|(2)}} פרק ג׳ – סעיפים 3.2 ו־3.3, פרק ד׳ ונספחים א׳, ב׳ ו־ג׳;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזיק במקום עבודה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בעל מקום העבודה;
{{ח:תתת|(2)}} המנהל בפועל את מקום העבודה;
{{ח:תתת|(3)}} מי שבהשגחתו או בפיקוחו פועל מקום העבודה;
{{ח:תתת|(4)}} המנהל בפועל של תאגיד, אם המפעל מצוי בבעלות תאגיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גליון בטיחות“ (SDS) Safety Data Sheet – גליון המכיל מידע לגבי חומר מסוכן, תכונותיו והשפעתו, הסיכונים הנובעים ממנו ודרכי מניעתם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מסוכן“ – רעל כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים|בחוק החומרים המסוכנים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום עבודה“ – מקום עיסוק בחומר מסוכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח העבודה הראשי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|בחוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי״ד–1954}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוכן“ – מי שעוסק בתיווך בין יצרן החומר המסוכן לבין מקבלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עיסוק בחומר מסוכן“ – עיבוד, ייצור, עריכת נסיונות ובדיקות, אריזה, אחסנה, שינוע, וכל מלאכה אחרת שענינה טיפול בחומר המסוכן או עבודה באמצעות חומר מסוכן.

{{ח:סעיף|2|מטרת התקנות}}
{{ח:ת}} מטרת תקנות אלה היא שמירה על בטיחותם ובריאותם של העובדים בחומר מסוכן ושל הנמצאים בסביבתו, ועל איכות הסביבה.

{{ח:סעיף|3|צירוף גליון בטיחות לחומר|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} יצרן, יבואן, סוכן או משווק של חומר מסוכן –
{{ח:תתת|(1)}} יארוז או יוודא אריזת החומר, לפי הענין, בהתאם לדרישות התקן ויסמן את האריזה בהתאם לדרישות התקן;
{{ח:תתת|(2)}} יצרף אליו גיליון בטיחות.
{{ח:תת|(ב)}} מחזיק במקום עבודה יחזיק ברשותו גליון בטיחות של כל חומר מסוכן שמקום העבודה עוסק בו; העתק מהגליון יוחזק במקום נגיש ובהישג ידם של העובדים במקום העבודה.
{{ח:תת|(ג)}} עובד במקום עבודה המופקד על קבלת חומר מסוכן במקום העבודה מאחד מהמנויים בתקנת משנה (א), יוודא כי לחומר המסוכן צורף גליון בטיחות.

{{ח:סעיף|4|גליון בטיחות}}
{{ח:תת|(א)}} גליון בטיחות ימולא לפי ההנחיות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} ויכיל מידע בדבר הרכב החומר המסוכן, הסיכונים הכרוכים בו, הפעולות שיש לעשות כדי למנוע את נזקיו והפעולות שיש לנקוט במקרה שאירע נזק כתוצאה ממנו, לפי הענין, הכל כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} זיהוי החומר המסוכן וזהות היצרן, היבואן הסוכן או המשווק, לפי הענין;
{{ח:תתת|(2)}} זיהוי מרכיבי החומר המסוכן;
{{ח:תתת|(3)}} סיכוני החומר המסוכן;
{{ח:תתת|(4)}} הוראות עזרה ראשונה;
{{ח:תתת|(5)}} נוהל כיבוי אש;
{{ח:תתת|(6)}} אמצעי זהירות;
{{ח:תתת|(7)}} טיפול ואחסנה;
{{ח:תתת|(8)}} אמצעים לצמצום חשיפה ומיגון אישי;
{{ח:תתת|(9)}} תכונות פיסיקליות וכימיות;
{{ח:תתת|(10)}} יציבות וריאקטיביות;
{{ח:תתת|(11)}} רעילות (מידע טוקסיקולוגי);
{{ח:תתת|(12)}} מידע סביבתי;
{{ח:תתת|(13)}} דרכי סילוק חומר מסוכן;
{{ח:תתת|(14)}} שינוע;
{{ח:תתת|(15)}} חקיקה ותקינה;
{{ח:תתת|(16)}} מידע אחר.
{{ח:תת|(ב)}} גליון בטיחות יוכן על סמך המידע המעודכן ביותר ויהיה כתוב בעברית או באנגלית.
{{ח:תת|(ג)}} גליון בטיחות יעודכן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}} לאור כל מידע מהותי חדש ביחס לחומר המסוכן הנוגע לבטיחות, לבריאות ולאיכות הסביבה.
{{ח:תת|(ד)}} מידע המהווה סוד מסחרי או מקצועי יכול שלא יימסר ובלבד שיימסר מידע שיאפשר טיפול בטוח בחומר לשם שמירה על שלומם ובריאותם של העובדים במקום העבודה, על הבטיחות ועל איכות הסביבה.
{{ח:תת|(ה)}} בסוף כל גליון בטיחות תירשם הצהרה ”המידע המוצג בגליון נכתב בהסתמך על מיטב הידע והנסיון העכשווי“.

{{ח:סעיף|5|עדכון הגליון}}
{{ח:ת}} יצרן, יבואן, סוכן או משווק ישלח גליון בטיחות מעודכן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4(ג)}} לכל עוסק בחומר מסוכן שקיבל ממנו חומר כאמור בשנים־עשר החודשים שקדמו לעדכון, אם נתברר לו מידע מהותי חדש הנוגע לחומר המסוכן והעלול להשפיע על בריאותו או בטיחותו של העוסק בו, או על איכות הסביבה.

{{ח:סעיף|6|טיפול בחומר מסוכן והדרכת עובדים|תיקון: תש״ס, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק בחומר מסוכן יפעל לפי הוראות גליון הבטיחות והוראות תווית הסימון.
{{ח:תת|(ב)}} מחזיק במקום עבודה, או מי שפועל מטעמו יביא בפני העובדים את תוכן הגליון של כל חומר מסוכן שבמקום העבודה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים)|בתקנות ארגון הפיקוח על העבודה (מסירת מידע והדרכת עובדים), התשנ״ט–1999}}, וימסור להם עותקים משלהם, לפי בקשתם.

{{ח:סעיף|7|סייג לתחולה|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות אלה לא יחולו על –
{{ח:תתת|(1)}} חומר מסוכן בכמויות או בריכוזים הפטורים כאמור {{ח:חיצוני|תקנות החומרים המסוכנים (סיווג ופטור)#סעיף 2|בתקנה 2 לתקנות החומרים המסוכנים (סיווג ופטור), התשנ״ו–1996}};
{{ח:תתת|(2)}} מזון כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 2|בפקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}};
{{ח:תתת|(3)}} ”סמי מרפא“ ו”רעל רפואי“ כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|בפקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ״א–1981}} (להלן – פקודת הרוקחים);
{{ח:תתת|(4)}} מוצרים כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#פרק ז1|בפרק ז1 לפקודת הרוקחים}}, המכילים חומרים מסוכנים כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים#פרק ז1|באותו פרק}}, הנמכרים לציבור לשימוש ביתי והמסומנים באופן המאפשר למשתמש בהם לנקוט אמצעי הזהירות מפני הסיכונים הטמונים בהם.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} יצרן, סוכן, יבואן או משווק, ימציא גליון בטיחות למקבל חומר מסוכן מהמפורטים בפסקאות (1), (2) או (4) בתקנת משנה (א), לפי דרישתו;
{{ח:תתת|(2)}} מפקח העבודה הראשי רשאי לדרוש בכתב מאת יצרן, סוכן, יבואן או משווק לספק גליון בטיחות למקבל חומר מסוכן שנתברר כי הוא גורם לסיכון מיוחד.

{{ח:סעיף|8|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בתקנות אלה כדי לגרוע מכל דין שענינו שמירה על בריאות ובטיחות העובדים והציבור ועל איכות הסביבה.

{{ח:סעיף|9|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|{{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)}}}}}}
{{ח:קטע3||הנחיות להכנת גליון בטיחות}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרק א}}
{{ח:ת}} '''פרק א׳ – כללי:'''

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת פרט א1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת|תוספת זו}} מפרטת רק את עיקרי הפרטים שיש למלא בגליון הבטיחות וניתן להוסיף עליהם פרטים לפי שיקול דעתו של ממלא בגליון.

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת פרט א2}}
{{ח:ת}} גליון הבטיחות ימולא לכל פרקיו וחלקיו, על פי המפורט להלן; אין להשאיר חלקים ריקים או לרשום, ללא הצדקה, ”לא נוגע“ או ”לא קיים מידע“.

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת פרט א3}}
{{ח:ת}} מידע שאינו נוגע מפורשות לאחד מפרקי הגליון יירשם {{ח:פנימי|תוספת פרט ב16|בסעיף 16 (מידע אחר) שבפרק ב׳}}.

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת פרט א4}}
{{ח:ת}} פרקי גליון הבטיחות ימולאו בקצרה ובבהירות לפי ההנחיות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת זו}}.

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת פרט א5}}
{{ח:ת}} המידע שבגליון הבטיחות יתאים למידע הרשום בתווית האריזה – אם ישנה.

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת פרט א6}}
{{ח:ת}} תאריך הכנת גליון הבטיחות או עדכונו האחרון יירשם בראש הגליון.

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת פרט א7}}
{{ח:ת}} לצורך הכנת גליון הבטיחות ניתן להסתייע –
{{ח:תת|(א)}} בתקן ISO 11014-1 המעודכן ביותר בזמן הכנת הגליון;
{{ח:תת|(ב)}} בדירקטיבה ‎91/155/EEC של הקהילה האירופית כפי שתוקנה בדירקטיבה ‎93/112/EC ועל תיקוניה מזמן לזמן;
{{ח:תת|(ג)}} בתקן ANSI Z400.1 – 1993 ANSI המעודכן ביותר בזמן הכנת הגליון;
{{ח:ת}} לענין זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן ISO“ – התקן של הארגון הבין־לאומי לתקינה International Standard Office;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטיבה“ – הנחיה של הקהילה האירופית (EC);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן ANSI“ – תקן של מכון התקנים האמריקני American National Standard Institute.

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת פרט א8}}
{{ח:ת}} התקנים והדירקטיבה המפורטים {{ח:פנימי|תוספת פרט א7|בפסקה (7)}} {{ח:פנימי|תוספת פרט ב9|ובסעיף 9(ב) {{ח:הערה|שבפרק ב׳}}}} מופקדים לעיון הציבור במרכז מידע ומבצעים של המשרד לאיכות הסביבה ברמלה, במרכז המידע של המוסד לבטיחות וגיהות בתל־אביב ובספריית מכון התקנים בתל־אביב.

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת פרק ב}}
{{ח:ת}} '''פרק ב׳ – מילוי פרקי הגליון:'''

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט ב1}}
{{ח:ת}} '''זיהוי החומר המסוכן וזהות היצרן, היבואן, הסוכן או המשווק ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(1)}})'''
{{ח:ת}} יש למלא:
{{ח:תת|(א)}} שם החומר כפי שהוא כתוב בתווית שעל גבי האריזה;
{{ח:תת|(ב)}} שם, כתובת ומספרי טלפון ופקסימילה של היצרן בארץ; אם ארץ הייצור אינה ישראל – שם, כתובת, ומספרי טלפון ופקסימילה בארץ של היבואן, הסוכן או המשווק; וכן מספר טלפון של היצרן בחו״ל, לקבלת מידע במקרי חירום.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט ב2}}
{{ח:ת}} '''זיהוי מרכיבי החומר המסוכן ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(2)}})'''
{{ח:תת|(א)}} יצוין אם המוצר הוא חומר לרבות כזה שאינו טהור או תכשיר; לענין זה, ”תכשיר“ – תערובת של חומרים.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי חומר יפורטו:
{{ח:תת}} שם כימי או גנרי של החומר ומספר CAS שלו. לענין זה – ”מספר CAS“ – מספר זיהוי לתרכובות כימיות בהתאם לפרסום האגודה הכימית האמריקנית (Chemical Abstracts Service).
{{ח:תת|(ג)}} לגבי תכשיר יפורטו:
{{ח:תתת|(1)}} מידע על איפיונו הכימי של התכשיר ושל מרכיביו;
{{ח:תתת|(2)}} שם כימי או גנרי של מרכיבי התכשיר שהם המסוכנים;
{{ח:תתת|(3)}} זיהומים כימיים (impurities) מוגדרים התורמים לסיכון, בציון שם כימי או גנרי שלהם, מספר CAS שלהם וטווח ריכוזיהם.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט ב3}}
{{ח:ת}} '''סיכוני החומר המסוכן ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(3)}})'''
{{ח:ת}} יפורטו סיכונים עיקריים לבריאות העובדים במקום העבודה, לציבור או לסביבה הנובעים מהחומר המסוכן והשלכות בריאותיות ותסמינים (symptoms) צפויים משימוש מיועד או שימוש לא נאות בחומר המסוכן, לרבות סיכונים הנובעים מהתכונות הפיסיקליות והכימיות של החומר המסוכן וסיכונים מיוחדים, אם ישנם.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט ב4}}
{{ח:ת}} '''הוראות עזרה ראשונה ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(4)}})'''
{{ח:תת|(א)}} יפורטו בבהירות פעולות עזרה ראשונה הנחוצות במקרה של פגיעה, לנפגע, למצויים בסביבתו ולמגישי העזרה הראשונה; יצוין אם יש להזעיק מיד עזרה רפואית, ואילו פעולות אסור לנקוט בשום אופן;
{{ח:תת|(ב)}} יינתן תיאור קצר של התסמינים העיקריים הצפויים באופן מיידי כתוצאה מהפגיעה וכן של התסמינים הנדחים;
{{ח:תת|(ג)}} המידע יסווג לפי דרכי החשיפה האפשריות לחומר המסוכן: שאיפה, מגע בעור, מגע בעיניים ובליעה;
{{ח:תת|(ד)}} יפורטו אמצעי הגנה למגישי עזרה ראשונה, אם נדרשים, והערות לרופא המטפל, אם ישנן;
{{ח:תת|(ה)}} יפורטו אמצעי עזרה ראשונה מיוחדים אם ישנם, הדרושים להגשת טיפול דחוף וייחודי והצריכים להימצא במקום העבודה.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט ב5}}
{{ח:ת}} '''נוהל כיבוי אש ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(5)}})'''
{{ח:תת|(א)}} יינתן מידע ויפורטו שיטות לכיבוי התלקחות של החומר המסוכן או דליקה הפורצת בסמוך לו ובמיוחד –
{{ח:תתת|(1)}} אמצעי הכיבוי המתאימים;
{{ח:תתת|(2)}} אמצעי כיבוי אסורים מטעמי בטיחות;
{{ח:תתת|(3)}} סיכונים הנובעים מבעירת החומר או התכשיר, מתוצרי בעירתו ומגזים נפלטים;
{{ח:תתת|(4)}} שיטות כיבוי מיוחדות;
{{ח:תתת|(5)}} אמצעים למיגון הכבאים.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט ב6}}
{{ח:ת}} '''אמצעי זהירות ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(6)}})'''
{{ח:תת|(א)}} יפורטו לענין תאונה או תקלה –
{{ח:תתת|(1)}} אמצעי זהירות אישיים, כגון: סילוק מקורות הצתה, נקיטת אמצעים לאוורור נאות ולהגנה על דרכי הנשימה, הפחתת אבק ומניעת מגע של חומר מסוכן עם העור והעיניים;
{{ח:תתת|(2)}} אמצעי זהירות סביבתיים, כגון: מניעת חדירה של חומר מסוכן לקרקע, לפתחי ביוב וניקוז ולמאגרי מים עליים ותחתיים; הצורך להזהיר אוכלוסיה שכנה;
{{ח:תתת|(3)}} שיטות טיהור, כגון: שימוש בחומר סופח, איסוף, ניטרול, סילוק, הרבצת גזים ואדים בעזרת מים, מהילה.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת פרט ב7}}
{{ח:ת}} '''טיפול ואחסנה ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(7)}})'''
{{ח:תת|(א)}} יפורטו שיטות ואמצעים לטיפול בחומר המסוכן ואחסנתו, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} טיפול –
{{ח:תתתת|(א)}} אמצעים טכניים למניעת חשיפת המשתמש לסיכוני החומר המסוכן ומניעת התלקחות והתפוצצות;
{{ח:תתתת|(ב)}} אמצעי בטיחות לטיפול בחומר המסוכן, כגון: אוורור מקומי או כללי, אמצעים למניעת היווצרות אבק, ארוסולים (aerosols) ודליקה ומניעת מגע של החומר המסוכן עם חומרים העלולים להגיב עמו;
{{ח:תתתת|(ג)}} פעולות או ציוד מומלצים או אסורים בטיפול בחומר המסוכן.
{{ח:תתת|(2)}} אחסנה –
{{ח:תתתת|(א)}} תנאי אחסנה הולמים ובטוחים לחומר מסוכן וציון תנאי אחסנה בלתי הולמים; יצוין הצורך בחציצה בין החומר המסוכן לבין חומרים העלולים להגיב עמו, ויפורטו אמצעי החציצה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מגבלות לגבי כמות החומר המסוכן בהתייחס לתנאי האחסון;
{{ח:תתתת|(ג)}} המלצות מיוחדות לחדרי אחסון או כלי אחסון, לרבות מאצרות ואוורור; טמפרטורה ולחות, תאורה, גז אדיש וכיוצא באלה, ציוד חשמלי מיוחד ודרכים למניעת ההתהוות של חשמל סטאטי;
{{ח:תתתת|(ד)}} פירוט חומרי אריזה בטיחותיים מומלצים וחומרי אריזה בלתי הולמים.

{{ח:סעיף*|8||תיקון: תש״ס|עוגן=תוספת פרט ב8}}
{{ח:ת}} '''אמצעים לצמצום חשיפה ומיגון אישי ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(8)}})'''
{{ח:תת|(א)}} יתוארו אמצעי זהירות שיש לנקוט בעת שימוש בחומר המסוכן למיזעור חשיפת העובד לחומר המסוכן ובכלל זה:
{{ח:תתת|(1)}} אמצעים הנדסיים וטכניים לצמצום חשיפה או למניעת מגע עם החומר המסוכן, שיש לנקוט לפני שיווצר הצורך בציוד מגן אישי;
{{ח:תתת|(2)}} יפורטו, בציון האסמכתאות, ערכי גבולות חשיפה מותרת לחומר לפי מדדים מוכרים, כגון ערכי חשיפה משוקללת מרבית מותרת, חשיפה מרבית מותרת לזמן קצר, תקרת חשיפה מותרת וסמנים ביולוגיים לחשיפה תעסוקתית, כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ניטור סביבתי וניטור ביולוגי של גורמים מזיקים)|בתקנות ארגון הפיקוח על העבודה (ניטור סביבתי וניטור ביולוגי של גורמים מזיקים), התשנ״א–1990}};
{{ח:תת|(ב)}} כאשר נדרשת הגנה אישית, יפורט הציוד המבטיח הגנה מתאימה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} הגנת מערכת הנשימה מפני גזים, אדים או אבק מסוכנים (מערכת נשימה, מסכה וסוג המסנן);
{{ח:תתת|(2)}} הגנת הידיים (סוג הכפפות ואמצעי הגנה נוספים לעור ולידיים);
{{ח:תתת|(3)}} הגנת העיניים – (משקפי מגן, מגן פנים וכדומה);
{{ח:תתת|(4)}} הגנת העור והגוף (סינר, מגפיים וסרבל מגן);
{{ח:תתת|(5)}} אמצעי גיהות לפי הצורך (כגון שימוש במינדף).

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת פרט ב9}}
{{ח:ת}} '''תכונות פיסיקליות וכימיות ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(9)}})'''
{{ח:תת|(א)}} יתוארו תכונות החומר המסוכן, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} מראה החומר, מצב הצבירה: נוזל, מוצק או גז, צורתו וצבעו;
{{ח:תתת|(2)}} ריח;
{{ח:תתת|(3)}} דרגת הגבה (pH) של החומר או של תמיסתו בריכוז שסופק;
{{ח:תתת|(4)}} נקודת רתיחה או תחום רתיחה, נקודת התכה או תחום התכה, טמפרטורת פירוק ונקודת הבזקה;
{{ח:תתת|(5)}} דליקות (flammability);
{{ח:תתת|(6)}} נקודת התלקחות (autoignition temp.‎);
{{ח:תתת|(7)}} תכונות פציצות{{ח:הערה|,}} סף פציצות תחתון – Lower Explosion Limit (LEL), סף פציצות עליון – Upper Explosion Limit (UEL);
{{ח:תתת|(8)}} תכונות חימצון;
{{ח:תתת|(9)}} לחץ אדים;
{{ח:תתת|(10)}} צפיפות;
{{ח:תתת|(11)}} מסיסות, בציון הממיסים;
{{ח:תתת|(12)}} מקדם חלוקה (n – אוקטאנול: מים);
{{ח:תתת|(13)}} מידע נוסף לשימוש בטיחותי בחומר מסוכן, כגון רדיואקטיביות, צפיפות בצובר, צפיפות אבק, קצב התנדפות, מוליכות וצמיגות.
{{ח:תת|{{ח:הערה|(ב)}}}} הנתונים יוצגו ביחידות SI כמפורט בתקן בין־לאומי ISO 31-8, המופקד לעיון הציבור כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרק א|בפרק א׳}}; יכול שהנתונים יוצגו גם ביחידות אחרות, תוך ציון שיטת המדידה.

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת פרט ב10}}
{{ח:ת}} '''יציבות וריאקטיביות ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(10)}})'''
{{ח:תת|(א)}} יפורט מידע בנוגע ליציבות החומר המסוכן ואפשרות של התהוות תגובות מסוכנות בתנאים ובמצבים נתונים, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} תיאור תנאים ומצבים שיש למנוע, כגון טמפרטורה, לחץ, תאורה וטלטול;
{{ח:תתת|(2)}} תיאור חומרים גורמי תגובה מסוכנת, כגון: מים, אוויר, חומצות, בסיסים, מחמצנים או כל חומר אחר העלול לגרום תגובה מסוכנת;
{{ח:תת|(ב)}} תוצרי פירוק מסוכנים: חומרים הנוצרים בכמויות מסוכנות בעת פירוק:
{{ח:תתת|(1)}} יפורט הצורך במייצבים ויצוין דבר נוכחותם;
{{ח:תתת|(2)}} תצוין אפשרות של התהוות תגובה פולטת חום (exothermic) מסוכנת;
{{ח:תתת|(3)}} תוסבר המשמעות, מן הבחינה הבטיחותית, של שינוי במראה החומר המסוכן, או בתכונות מוחשיות שלו;
{{ח:תתת|(4)}} יפורטו תוצרי פירוק מסוכנים הנוצרים במגע עם מים;
{{ח:תתת|(5)}} תצוין אפשרות התפרקות לתוצרים בלתי־יציבים;
{{ח:תתת|(6)}} יובאו בחשבון שימושים מיועדים ושימושים לא נאותים אך צפויים בחומר המסוכן.

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת פרט ב11}}
{{ח:ת}} '''רעילות (מידע טוקסיקולוגי) ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(11)}})'''
{{ח:תת|(א)}} יפורטו תופעות רעילות (טוקסיקולוגיות) העלולות להופיע בחשיפת המשתמש לחומר המסוכן, לרבות –
{{ח:תתת|(1)}} רעילות חריפה (אקוטית) וארוכת טווח (כרונית) כולל מדדי רעילות לכל דרך חשיפה (שאיפה, בליעה, מגע בעור או בעיניים);
{{ח:תתת|(2)}} תגובות מיידיות או נדחות וכרוניות כתוצאה מחשיפות קצרות וממושכות, כגון ריגוש, קרצינוגניות, מוטאגניות, פגיעה בפוריות, לרבות טראטוגניות ואלחוש. במידת הצורך יכלול המידע {{ח:פנימי|תוספת פרק ב|בפרק זה}} התייחסות למרכיבים המסוכנים שבתכשיר.

{{ח:סעיף*|12||עוגן=תוספת פרט ב12}}
{{ח:ת}} '''מידע סביבתי ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(12)}})'''
{{ח:תת|(א)}} יפורטו ההשפעות הסביבתיות של החומר, התנהגותו וגורלו בסביבה, ויפורטו המאפיינים העיקריים של החומר המסוכן, הצפויים להשפיע על הסביבה עקב החומר המסוכן, השימוש הצפוי בו ותוצרי הפירוק שלו, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} ניידות החומר המסוכן, לרבות –
{{ח:תתתת|(א)}} תפוצה ידועה או צפויה במערכות סביבתיות;
{{ח:תתתת|(ב)}} מתח־פנים של החומר;
{{ח:תתתת|(ג)}} ספיחה, פליטה ונתונים כימיים ופיסיקליים נוספים כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרט ב9|בסעיף 9}};
{{ח:תתת|(2)}} פריקות החומר המסוכן, לרבות –
{{ח:תתתת|(א)}} פירוק ביולוגי וכימי;
{{ח:תתתת|(ב)}} פירוק אירובי ואנאירובי;
{{ח:תתתת|(ג)}} עמידות;
{{ח:תתת|(3)}} מידת הצטברות החומר המסוכן במערכות ביולוגיות;
{{ח:תתת|(4)}} רעילות החומר המסוכן לטווח קצר ולטווח ארוך למערכות אקולוגיות –
{{ח:תתתת|(א)}} מערכות חיים במים;
{{ח:תתתת|(ב)}} מערכות חיים בקרקע;
{{ח:תתתת|(ג)}} צומח וחי ביבשה;
{{ח:תתת|(5)}} השפעות שליליות אחרות של החומר המסוכן לטווח קצר ולטווח ארוך, כגון:
{{ח:תתתת|(א)}} פוטנציאל דלדול שכבת האוזון הסטראטוספרי;
{{ח:תתתת|(ב)}} פוטנציאל לייצור פוטוכימי של אוזון;
{{ח:תתתת|(ג)}} פוטנציאל לגרימת התחממות כדור הארץ;
{{ח:תתתת|(ד)}} השפעות על מערכות לטיפול בשפכים.

{{ח:סעיף*|13||עוגן=תוספת פרט ב13}}
{{ח:ת}} '''דרכי סילוק חומר מסוכן ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(13)}})'''
{{ח:ת}} בסעיף זה יפורטו שיטות סילוק בטוחות של החומר המסוכן ובכלל זה –
{{ח:תת|(1)}} תתואר הפסולת המסוכנת העלולה להיווצר במהלך השימוש בחומר המסוכן, ויוסבר הטיפול הבטיחותי בה;
{{ח:תת|(2)}} יצוינו שיטות הסילוק המתאימות לעודפי החומר המסוכן, לפסולת מסוכנת ולאריזה מאולחת, כגון שריפה במיתקן מאושר, מיחזור, הטמנה מבוקרת.
{{ח:ת}} הערה: אם אפשר – יוזכר קיומן של חקיקה ותקינה העוסקות בנושא סילוק חומר מסוכן.

{{ח:סעיף*|14||עוגן=תוספת פרט ב14}}
{{ח:ת}} '''שינוע ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(14)}})'''
{{ח:ת}} בסעיף זה יתוארו אמצעי זהירות מיוחדים שיש להודיע למשתמש או שעליו לנקוט בכל הנוגע לשינוע החומר המסוכן בחדרים ומחוצה להם, כן יפורטו שיטות סיווג בין־לאומיות לענין שינוע וסימון אריזה של חומר מסוכן; לענין זה, {{ח:הערה|”}}שיטות סיווג בין־לאומיות{{ח:הערה|“}} – סיווג הנהוג מכוח תקנות בין־לאומיות כהגדרתן {{ח:חיצוני|תקנות שירותי הובלה#סעיף 1|בסעיף 19ב בפרק הרביעי לצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (שירותי הובלה ושירותי גרורים), התשל״ט–1978}}.

{{ח:סעיף*|15||עוגן=תוספת פרט ב15}}
{{ח:ת}} '''חקיקה ותקינה ({{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4(א)(15)}})'''
{{ח:ת}} בסעיף זה –
{{ח:תת|(1)}} תצוין – אם אפשר – תזכורת למשתמש בדבר קיומן של חקיקה ותקינה הנוגעות לחומר המסוכן;
{{ח:תת|(2)}} יפורט מידע בדבר סיכונים ואמצעי בטיחות הנזכרים בתווית האריזה – אם ישנה.

{{ח:סעיף*|16||עוגן=תוספת פרט ב16}}
{{ח:ת}} '''מידע אחר'''
{{ח:ת}} בסעיף זה יימסר מידע נוסף העשוי להיות בעל חשיבות בטיחותית, בריאותית או סביבתית, כגון:
{{ח:תת|(1)}} המלצות להדרכה נדרשת למשתמשים בחומר המסוכן;
{{ח:תת|(2)}} שימושים והגבלות מומלצים;
{{ח:תת|(3)}} הפניה למקורות מידע נוספים, כגון מרכזי מידע;
{{ח:תת|(4)}} יצוין מקורם של הנתונים העיקריים ששימשו בהכנת גליון הבטיחות.

{{ח:חתימות|ב׳ באדר התשנ״ח (3 במרס 1998)}}
* '''רפאל איתן'''
השר לאיכות הסביבה
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]