חוק המזונות (הבטחת תשלום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק המזונות (הבטחת תשלום), תשל״ב–1972}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000355}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ב, 87|חוק המזונות (הבטחת תשלום)|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208561.pdf}}, {{ח:תיבה|127|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_ec_317333.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 80|חוק יישום ההסכם בדבר רצועת עזה ואזור יריחו (הסדרים כלכליים והוראות שונות) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211073.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 58|חוק להגברת הצמיחה והתעסוקה ולהשגת יעדי התקציב לשנת הכספים 1998 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211461.pdf}}, {{ח:תיבה|98|תיקון מס׳ 19 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211642.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 153|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300554.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 174|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300607.pdf}}, {{ח:תיבה|468|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו־2004)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299931.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 21|תיקון מס׳ 122 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301089.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 162|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301160.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: תשלום לזוכה מאת המוסד}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: גבייה מן החייב}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:פנימי|תוספת חלק א|חלק א׳: פרטים המשפיעים על זכאות לתשלום או על שיעורו לעניין סעיף 17(ב)}}

{{ח:פנימי|תוספת חלק ב|חלק ב׳: פרטים נדרשים}}

{{ח:פנימי|תוספת חלק ג|חלק ג׳: {{מוקטן|אזהרה}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ח־2, תשס״ב, תשס״ג}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסק דין למזונות“ – פסק דין או החלטה אחרת של בית משפט או בית דין מוסמך שניתנו בישראל, וכן פסק חוץ, פסק חוץ זמני או צו ביניים שהוכרזו אכיפים לפי {{ח:חיצוני|חוק אכיפת פסקי חוץ#סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:חיצוני|חוק אכיפת פסקי חוץ#סעיף 8|או 8 לחוק אכיפת פסקי חוץ, התשי״ח–1958}}, שלפיהם חייב אדם לשלם מזונות לבן זוגו או לילדו הקטין או להורהו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זוכה“ – מי שפסק דין למזונות ניתן לזכותו ואינו מתגורר עם החייב, לרבות הורה שאינו מתגורר עם החייב שפסק דין למזונות ניתן לזכות ילדו הקטין הנמצא בהחזקתו אף אם אינו עמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייב“ – יחיד שפסק דין למזונות ניתן לחובתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד קטין“ – לרבות קטין מאומץ וילד בגיר שאינו מסוגל לכלכל את עצמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המוסד“ – המוסד לביטוח לאומי.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: תשלום לזוכה מאת המוסד}}

{{ח:סעיף|2|הזכות לתשלום לפי חוק זה|תיקון: תשנ״ה, תשנ״ח־2, תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} זוכה שהוא תושב ישראל, זכאי לבקש מאת המוסד תשלום חדשי לפי הוראות חוק זה, ובלבד שהחייב היה תושב ישראל ביום מתן פסק הדין למזונות או במשך עשרים וארבעה חודשים לפחות מתוך ארבעים ושמונת החודשים שקדמו בתכוף ליום מתן פסק הדין למזונות.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום מתן פסק הדין“, לענין פסק חוץ, פסק חוץ זמני וצו ביניים – היום שבו הוכרזו אכיפים לפי {{ח:חיצוני|חוק אכיפת פסקי חוץ|חוק אכיפת פסקי חוץ, התשי״ח–1958}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תושב ישראל“ – מי שהוא תושב לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}, לרבות תושב ישראל באזור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 378|בסעיף 378 לחוק האמור}}.

{{ח:סעיף|3|שיעורי התשלום}}
{{ח:ת}} שיעורי התשלום הם כפי שנקבעו בפסק הדין למזונות או בתקנות, הכל לפי השיעור הקטן יותר.

{{ח:סעיף|4|בקשה לתשלום ואישורה}}
{{ח:תת|(א)}} בקשת זוכה לתשלום תוגש למוסד, בדרך ששר העבודה, בהתייעצות עם שר המשפטים, קבע בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} נתקיימו בזוכה הוראות חוק זה והתקנות על פיו, ישלם המוסד לזוכה את השיעורים המגיעים לו לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|5|הודעה למבקש}}
{{ח:ת}} המוסד יודיע למבקש, תוך שלושים יום מיום הגשת הבקשה, על אישור הבקשה ועל שיעור התשלום או על דחיית הבקשה.

{{ח:סעיף|6|תקופת התשלום|תיקון: תשנ״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום לפי חוק זה ישולם לזוכה במשך התקופה הקבועה בפסק הדין למזונות, כל עוד מוטלת על החייב חובה בתשלום המזונות, אולם לא ישולם למפרע אלא עד היום שנקבע בפסק הדין או עד שנה אחת לפני יום הגשת הבקשה למוסד, הכל לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ב)}} על תשלום לפי חוק זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 297א|סעיפים 297א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 297ב|ו־297ב לחוק הביטוח הלאומי}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|7|ביטול התשלום ושינוי שיעורו}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט או בית דין מוסמך המבטל פסק דין למזונות או משנה את תכנו, יודיע על כך מיד למוסד.
{{ח:תת|(ב)}} נודע למוסד על ביטול פסק הדין למזונות או על שינויו, יבטל את התשלום לזוכה או ישנה את שיעורו, הכל לפי פסק הדין, ויודיע על כך מיד לזוכה.

{{ח:סעיף|8|מתן הודעות}}
{{ח:ת}} הזוכה חייב, לפי בקשת המוסד, לתת לו בעל פה או בכתב כל מידע לענין זכויותיו לפי חוק זה שיש לו או שיגיע אליו, לרבות מסמכים שברשותו או שבאפשרותו לקבלם.

{{ח:סעיף|8א|חובת עדכון פרטים|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} זוכה יודיע למוסד בכתב על כל שינוי שחל במצבו המשפחתי, בהכנסותיו או בעניין אחר, שלגביהם מסר בעבר מידע למוסד או בעניין שלגביו הודיע לו המוסד כי הוא דרוש לצורך קבלת תשלום, בתוך שישים ימים ממועד השינוי, והכל אם השינוי עשוי להשפיע על זכאותו לתשלום או על שיעורו.

{{ח:סעיף|9|הפסקת הזכות לתשלום}}
{{ח:תת|(א)}} התשלומים ישולמו לזוכה שאינו נוקט בהליכים לביצוע פסק הדין למזונות.
{{ח:תת|(ב)}} נקט הזוכה בהליכי ביצוע לפני שהגיש בקשה למוסד, רשאי הוא להפסיקם ולהגיש בקשה לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} נקט הזוכה הליכי ביצוע לאחר שהגיש בקשה למוסד, ייפסקו זכויותיו לתשלומים מאת המוסד.
{{ח:תת|(ד)}} שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות מקרים ותנאים שבהם לא ייפסקו זכויותיו של הזוכה לתשלומים על אף האמור בסעיף קטן (ג).

{{ח:סעיף|9א|זוכה שיצא את ישראל|תיקון: תשס״ג־2, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} לא ישולם תשלום לזוכה שיצא את ישראל אם מתקיים האמור בפסקאות (1) או (2) שלהלן – בעד התקופות המפורטות בהן:
{{ח:תתת|(1)}} הזוכה יצא את ישראל ארבע פעמים או יותר באותה שנה קלנדרית – בעד חודש היציאה הקלנדרי ובעד חודש השיבה הקלנדרי וכן בעד חודש קלנדרי שבו שהה, בכל ימי החודש, מחוץ לישראל, והכל מהפעם הרביעית שבה יצא את ישראל ואילך;
{{ח:תתת|(2)}} הזוכה יצא את ישראל פחות מארבע פעמים באותה שנה קלנדרית, ואולם סך הימים שבהם שהה מחוץ לישראל באותה שנה קלנדרית עלה על 72 ימים – בעד כל אחד מהחודשים שבהם תקופת שהייתו מחוץ לישראל עלתה על 72 הימים האמורים.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הוראות סעיף קטן (ב) לא יחולו על מי שהיה זכאי לתשלום בעד החודש הקלנדרי שקדם לחודש היציאה ומתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא שהה מחוץ לישראל לפי דרישת מעסיקו ובמימונו, בכפוף לאישור המעסיק על הצורך ביציאה אל מחוץ לישראל ועל מימונה כאמור;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא נזקק לטיפול רפואי מחוץ לישראל או שהוא נלווה לבנו, לבתו, לאחיו, לבן זוגו או להורהו, החולים, אשר נזקקים לטיפול רפואי מחוץ לישראל.
{{ח:תתת|(2)}} תשלום לפי סעיף קטן זה ישולם לפי כללים, תנאים ולתקופה שקבע שר המשפטים.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} שהה זוכה מחוץ לישראל 183 ימים לפחות במהלך 12 חודשים רצופים, יראו אותו כמי שנמצא מחוץ לישראל כל עוד לא תמו 12 חודשים רצופים שבהם שהה בישראל 183 ימים לפחות.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות פסקה (1) לא יחולו על אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מי שהודיע למוסד, במועד, בתנאים ובאופן שקבע שר המשפטים, על יציאתו מישראל, על תקופת היעדרותו המשוערת ממנה ועל חזרתו אליה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מי ששהה מחוץ לישראל לצורך קבלת טיפול רפואי.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”טיפול רפואי“ – שירות בריאות הניתן לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 11|סעיף 11 בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}.

{{ח:סעיף|10|זכות הזוכה לגבות הפרשים}}
{{ח:ת}} מקום שהמוסד לא גבה את השיעור המלא לפי פסק הדין למזונות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14}}, רשאי הזוכה, במועד ובדרך שנקבעו בתקנות, לנקוט הליכי ביצוע בשל ההפרש שבין שיעורי התשלום כפי שנקבע בפסק הדין למזונות לבין הסכום המשתלם מאת המוסד.

{{ח:סעיף|11|הודעה למוסד}}
{{ח:ת}} לשכת הוצאה לפועל שאליה הגיש זוכה בקשה לביצוע פסק דין למזונות, תודיע על כך מיד למוסד.

{{ח:סעיף|12|ניכוי סכומים שנתקבלו מאת החייב}}
{{ח:תת|(א)}} קיבל הזוכה מן החייב או מטעמו כסף או שווה כסף לפי פסק דין למזונות, יודיע על כך למוסד תוך שלושים יום מיום קבלתו.
{{ח:תת|(ב)}} המוסד ינכה מן התשלום שהוא משלם לזוכה לפי חוק זה כל סכום ששילם שלא כדין; כן ינכה המוסד כל סכום כסף או שווה כסף שקיבל הזוכה מן החייב או מטעמו שלא באמצעות המוסד, מלבד סכומים שגבה הזוכה לפי האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא נוכה מן התשלום סכום כאמור בסעיף קטן (ב), רשאי המוסד לתבוע מן הזוכה בבית דין אזורי לעבודה את החזרת הסכום.

{{ח:סעיף|13|תובענה}}
{{ח:ת}} זוכה הסבור שקופח בזכותו לתשלום לפי חוק זה, רשאי, בדרך ובמועד שנקבעו בתקנות, להגיש תובענה לבית דין אזורי לעבודה; אולם אם פסק הדין למזונות טעון הבהרה, תהא סמכות ההבהרה בידי בית המשפט או בית הדין שנתנו.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: גבייה מן החייב}}

{{ח:סעיף|14|גביה וקיזוז}}
{{ח:תת|(א)}} המוסד יגבה מן החייב כל סכום שהגיע או המגיע ממנו לזוכה לפי פסק הדין למזונות, לרבות ריבית כפי שנפסק והוצאות גביה ושכר טרחת עורך דין כפי שנקבע בהוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ב)}} פסק הדין למזונות יבוצע בדרך האמורה {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|בחוק ההוצאה לפועל, תשכ״ז–1967}}, כאילו ניתן לזכות המוסד, לרבות האמור {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#פרק ז|בפרק ז׳ שבו}}.
{{ח:תת|(ג)}} היה המוסד חב לחייב סכום כסף על פי כל דין, רשאי הוא לקזז כנגד אותו סכום את התשלום המשתלם לזוכה; החייב רשאי לפנות בענין הקיזוז לבית הדין האזורי לעבודה.

{{ח:סעיף|15|העברת ההפרש לזוכה}}
{{ח:ת}} גבה המוסד מן החייב יותר מהתשלומים ששילם לזוכה לפי חוק זה, יעביר את ההפרש לזוכה אחרי ניכוי הוצאות גביה ושכר טרחת עורך דין, במידה שנגבו מהחייב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14(א)}}.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|16|תקציב}}
{{ח:ת}} אוצר המדינה יקציב למוסד את כל הכספים הדרושים לו כדי לבצע את התשלומים לזוכים לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}}.

{{ח:סעיף|17|עונשין|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} זוכה שמסר הצהרה כוזבת לגבי מידע הדרוש למוסד, לצורך קביעת זכאותו לתשלום, שיעורו או עדכונו או שהעלים מידע כאמור, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין, התשל״ז–1997}} (בחוק זה – חוק העונשין).
{{ח:תת|(ב)|(1)}} קיבל זוכה הודעה מהמוסד בדואר רשום בדבר הפרטים האמורים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} והמשפיעים על הזכאות לתשלום או על שיעורו, שעליהם הוא נדרש לדווח, וחל שינוי באחד או יותר מהפרטים האמורים בתקופה של ארבע שנים ממועד משלוח ההודעה, והזוכה לא דיווח בכתב למוסד על השינוי בתוך שישים ימים ממועד השינוי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8א|סעיף 8א}}, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}.
{{ח:תתת|(2)}} ההודעה כאמור בפסקה (1) תכלול אזהרה בנוסח האמור {{ח:פנימי|תוספת חלק ג|בחלק ג׳ שבתוספת}}, ותהיה בשפות עברית, ערבית, רוסית ואמהרית; ערכם של השיעורים מהסכום הבסיסי כאמור {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} המצוינים בהודעה, יוצג גם בשקלים חדשים; להודעה יצורף טופס לעדכון הפרטים בשפה העברית.
{{ח:תתת|(3)}} נשלחה לזוכה הודעה לפי סעיף קטן זה בדואר רשום לכתובת שעליה הודיע למוסד לאחרונה ולכתובתו המופיעה במרשם האוכלוסין, יראו אותה כאילו הומצאה כדין גם בלא חתימה על אישור המסירה בתום 15 ימים מיום שנשלחה, זולת אם הוכיח הנמען שלא קיבל את ההודעה מסיבות שאינן תלויות בו ולא עקב הימנעותו מלקבלן.
{{ח:תתת|(4)}} הוכיח זוכה כי לא קיבל את ההודעה בדואר רשום מסיבות שאינן תלויות בו ולא עקב הימנעותו מלקבלן, יחולו לגביו הוראות פסקה (1), ובלבד שקיבל את ההודעה כאמור מידי עובד המוסד.
{{ח:תתת|(5)}} הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על מי שנקבעה לגביו נכות רפואית לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה)#תוספת חלק א פרט 33|פרט 33}}, {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה)#תוספת חלק א פרט 34|34}} {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה)#תוספת חלק א פרט 91|או 91 שברשימת הליקויים}}, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 208|בסעיף 208 לחוק הביטוח הלאומי}}, ומי שנקבע לגביו כי הוא זקוק להשגחה מתמדת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 224|בסעיף 224(א)(2) לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תת|(ג)}} זוכה אשר ללא הצדק סביר לא הודיע למוסד, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(א)}}, דינו – מאסר שני חדשים או קנס 1000 לירות.

{{ח:סעיף|18|ייחוד תשלומים}}
{{ח:תת|(א)}} מקום שנתקבלו כספים בלשכת הוצאה לפועל, לפי הליכים שנקט המוסד על פי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(א)}} ושהזוכה נקט לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}, ישמשו כספים אלה תחילה לזכותו של הזוכה.
{{ח:תת|(ב)}} תשלומים שהמוסד משלמם לזוכה לפי חוק זה, דינם כדין מזונות, לענין עיקול, העברה, שעבוד וקיזוז.

{{ח:סעיף|19||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|20|ביצוע ותקנות|תיקון: תשל״ב}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, בכפוף לאמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו, לרבות קביעת שיעורי תשלום לפי חוק זה, ובלבד שתקנות לענין {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} יותקנו בהתייעצות עם שר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} שר העבודה רשאי, בהתייעצות עם שר המשפטים, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצוע התפקידים המוטלים לפי חוק זה על המוסד.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות על פי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9(ד)}}, {{ח:פנימי|סעיף 21|21}} {{ח:פנימי|סעיף 22|ו־22}} יותקנו באישור ועדת העבודה של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המזונות (הבטחת תשלום)|תקנות המזונות (הבטחת תשלום), תשל״ג–1972}}.}}

{{ח:סעיף|21|הוראות מעבר לענין הפעלת החוק}}
{{ח:ת}} על אף האמור בחוק זה, יוחל בהפעלתו בהדרגה, והוא יחול על סוגי הזוכים ולפי התנאים ששר המשפטים, בהתייעצות עם שר האוצר, קבע מזמן לזמן בתקנות.

{{ח:סעיף|22|תחולה}}
{{ח:ת}} חוק זה יחול רק על פסקי דין למזונות שניתנו לאחר י״ב בתשרי תשל״ב (1 באוקטובר 1971), אולם שר המשפטים בהתייעצות עם שר האוצר רשאי להחיל חוק זה לגבי פסקי דין שניתנו לפני המועד האמור, לתקופות שונות ולסוגי זוכים פלונים, הכל כפי שקבע.

{{ח:סעיף|23|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ג בתשרי תשל״ג (1 באוקטובר 1972), אולם לא ישולמו תשלומים למפרע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}, בשל תקופה שלפני תחילתו.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשע״א}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(ב)}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת חלק א|חלק א׳: פרטים המשפיעים על זכאות לתשלום או על שיעורו לעניין {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(ב)}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת|בלוח זה}}, ”הסכום הבסיסי“ – הסכום כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בפסקה (3) להגדרה ”הסכום הבסיסי“ בחוק הביטוח הלאומי}}.

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} קיומה או אי־קיומה של יתרת חשבון של הזוכה במוסד פיננסי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים בנכסים פיננסיים|בחוק הסכמים בנכסים פיננסיים, התשס״ו–2006}}, בין בבעלותו ובין בבעלות משותפת עם אחר, או שינוי שחל בה, אם השינוי כאמור עולה על 9% מהסכום הבסיסי לגבי יחיד, או 13% מהסכום הבסיסי לגבי מי שיש עמו ילד או בן זוג.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} קיומה או אי־קיומה של זכות בנכס מקרקעין, של הזוכה או שינוי שחל בזכות כאמור.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} גובה ההכנסה מעבודה שהזוכה עובד בה, או שינוי שחל בה, אם השינוי כאמור עולה על 9% מהסכום הבסיסי לגבי יחיד, או 13% מהסכום הבסיסי לגבי מי שיש עמו ילד או בן זוג.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} הכנסה ממקורות אחרים של הזוכה או שינוי שחל בה, אם השינוי כאמור עולה על 9% מהסכום הבסיסי לגבי יחיד, או 13% מהסכום הבסיסי לגבי מי שיש עמו ילד או בן זוג.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} כתובת המגורים של הזוכה בישראל או שינוי בכתובת כאמור או מעבר לכתובת מגורים אחרת מחוץ לישראל.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת חלק א פרט 6}}
{{ח:ת}} היות הזוכה בעל אזרחות זרה או שינוי לעניין אזרחות כאמור.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת חלק א פרט 7}}
{{ח:ת}} מועדי כניסה לישראל ויציאה ממנה של הזוכה, ותקופת שהותו מחוץ לישראל.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת חלק א פרט 8}}
{{ח:ת}} מגורים תחת קורת גג אחת, תחילתם או הפסקתם של מגורים כאמור עם אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} מי שנישא לזוכה, לרבות מי שנישא על פי הדין במדינת חוץ;
{{ח:תת|(2)}} מי שהוא הורה של אחד מילדי הזוכה;
{{ח:תת|(3)}} מי שיש לזוכה חשבון בנק משותף עמו או שיש לזוכה זכות משותפת עמו בנכס מקרקעין או ברכב;
{{ח:תת|(4)}} מי שיש לזוכה הסכם ממון או הסכם אחר בדבר שיתוף בהכנסות או בהוצאות עמו.

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת חלק א פרט 9}}
{{ח:ת}} קבלת כספים על ידי הזוכה ישירות מהחייב או ממי מטעמו לעניין {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}} או אי־קבלת כספים כאמור.

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת חלק א פרט 10}}
{{ח:ת}} קיומו או אי־קיומו של פסק דין מזונות לטובת הזוכה המאוחר לפסק דין שמסר למוסד.

{{ח:קטע3|תוספת חלק ב|חלק ב׳: פרטים נדרשים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

מספר הפרט {{ח:פנימי|תוספת חלק א|בחלק א׳}}

{{ח:פנימי|תוספת חלק א פרט 1|פרט 1}}	{{ח:פנימי|תוספת חלק א פרט 2|פרט 2}}	{{ח:פנימי|תוספת חלק א פרט 3|פרט 3}}	{{ח:פנימי|תוספת חלק א פרט 4|פרט 4}}	{{ח:פנימי|תוספת חלק א פרט 5|פרט 5}}	{{ח:פנימי|תוספת חלק א פרט 6|פרט 6}}	{{ח:פנימי|תוספת חלק א פרט 7|פרט 7}}	{{ח:פנימי|תוספת חלק א פרט 8|פרט 8}}	{{ח:פנימי|תוספת חלק א פרט 9|פרט 9}}	{{ח:פנימי|תוספת חלק א פרט 10|פרט 10}}

נדרש	נדרש	נדרש	נדרש	נדרש	נדרש	נדרש	נדרש	נדרש	נדרש

{{ח:קטע3|תוספת חלק ג|חלק ג׳}}
{{ח:קטע4||אזהרה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הרינו להביא לידיעתך כי אם לא תעדכן את המוסד לביטוח לאומי על כל שינוי שיחול באחד או יותר מהפרטים המפורטים בהודעה זו בתוך שישים ימים ממועד השינוי, במהלך ארבע שנים ממועד משלוח הודעה זו, הנך צפוי לעונשים הקבועים לפי החוק, לרבות קנס; ככל שחל שינוי בפרטים האמורים לגביך, אנא עדכן את המוסד לביטוח לאומי בטופס המצורף.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ח׳ בניסן תשל״ב (23 במרס 1972).}}
* '''גולדה מאיר'''
ראש הממשלה
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]