gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות החניכות (טופסי תעודות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (טופסי תעודות), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 896|תקנות החניכות (טופסי תעודות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5752.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 22|סעיפים 22(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 36|ו־36}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, התשי״ג–1953}}, ולאחר התייעצות עם מועצת החניכות, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|טופס תעודה על בחינת ביניים}}
{{ח:ת}} תעודה המאשרת שנבחן עמד בבחינות ביניים תיערך לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|טופס 1 שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|טופס תעודת מקצוע}}
{{ח:ת}} תעודת מקצוע המאשרת שנבחן עמד בבחינות סופיות תיערך לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 2|טופס 2 שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות החניכות (טופסי תעודות), התשי״ט–1958 – בטלות.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנות 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2}})}}}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1:''' תעודה (בחינת ביניים)

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2:''' תעודת מקצוע לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות, התשי״ג–1953}}

{{ח:חתימות|י״ט באייר התשנ״ו (8 במאי 1996)}}
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (טכנאות שיניים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (טכנאות שיניים), תשכ״ד–1964}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בטכנאות שיניים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 976|תקנות החניכות (טכנאות שיניים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1560.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 1646|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3036.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות|תיקון: תשל״ג}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בטכנאות שיניים היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימלים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בטכנאות שיניים הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בטכנאות שיניים היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד כ״ט בניסן תשכ״ה (1 במאי 1965) מספיק סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (טכנאות שיניים), תשכ״ד–1964“.

{{ח:חתימות|י״ט באדר תשכ״ד (3 במרס 1964)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (טפסי הודעות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (טפסי הודעות), תשי״ח–1957}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר טפסי הודעות על התרת הקשר, הפסקת החניכות או סיום תקופת החניכות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 104|תקנות החניכות (טפסי הודעות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0743.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 19|הסעיפים 19}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 36|ו־36}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|טופס הודעה}}
{{ח:ת}} הודעה על התרת הקשר בין מעביד ובין חניך, או על הפסקת חניכות או על סיום תקופת החניכות תהיה לפי הנוסח שבטופס שנקבע לאותה הודעה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (טפסי הודעות), תשי״ח–1957“.

{{ח:קטע2|תוספת|התוספת}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס מס׳ 1:''' הודעה על התרת הקשר {{ח:הערה|({{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 17|סעיף 17}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס מס׳ 2:''' הודעה על הפסקת החניכות {{ח:הערה|({{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 18|סעיף 18}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 3}}
{{ח:ת}} '''טופס מס׳ 3:''' הודעה על סיום תקופת החניכות

{{ח:חתימות|ל״ג בתשרי תשי״ח (8 באוקטובר 1957)}}
* '''מרדכי נמיר'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (ייצור נעלים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (ייצור נעלים), תשכ״ג–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בייצור נעלים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ג, 1565|תקנות החניכות (ייצור נעלים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1454.pdf}}, {{ח:תיבה|2111|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1490.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות –
{{ח:תת|(1)}} בייצור נעלים־תפרות וייצור נעלים־מתיחת גפה – שלוש שנים;
{{ח:תת|(2)}} בייצור נעלים־גזירה – שלוש שנים, אולם לגבי חניך שעמד בבחינת הביניים הראשונה בייצור נעלים־תפרות, תהיה תקופת החניכות בייצור נעלים־גזירה – שנתיים בלבד;
{{ח:תת|(3)}} בייצור נעלים־גימור הנעל – שנה וחצי.

{{ח:סעיף|2|גיל מינימלי}}
{{ח:ת}} הגיל המינימלי לחניכות במקצועות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} הוא ארבע עשרה שנה.

{{ח:סעיף|3|השכלה מינימלית|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} ההשכלה המינימלית –
{{ח:תת|(1)}} בייצור נעלים־גזירה – סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}};
{{ח:תת|(2)}} בייצור נעלים־תפרות וייצור נעלים־מתיחת גפה – סיום החינוך היסודי כמש{{ח:הערה|מ}}עותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד ד׳ בתשרי תשכ״ו (30 בספטמבר 1965) מספיק סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל;
{{ח:תת|(3)}} בייצור נעלים־גימור הנעל – סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל במוסד חינוך מוּכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (ייצור נעלים), תשכ״ג–1963“.

{{ח:חתימות|כ״ז באייר תשכ״ג (21 במאי 1963)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (כריכת ספרים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (כריכת ספרים), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בכריכת ספרים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2322|תקנות החניכות (כריכת ספרים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1343.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בכריכת ספרים היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימלים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בכריכת ספרים הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בכריכת ספרים היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד כ״ג באב תשכ״ד (1 באוגוסט 1964), מספיק סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (כריכת ספרים), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|ט״ו בתמוז תשכ״ב (17 ביולי 1962)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (מגדנאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (מגדנאות), תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר חניכות במגדנאות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 936|תקנות החניכות (מגדנאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2192.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גיל והשכלה מינימליים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במגדנאות הוא ארבע־עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות במגדנאות היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד כ״ט בתמוז תשכ״ט (15 ביולי 1969) מספיק סיום שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל.

{{ח:סעיף|2|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות במגדנאות היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (מגדנאות), תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|כ״ב בשבט תשכ״ח (21 בפברואר 1968)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (מוכרנות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (מוכרנות), תשכ״ט–1969}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר חניכות במוכרנות|תיקון: תש״ל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ט, 1866|תקנות החניכות (זבנות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2423.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ל, 883|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2507.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גיל והשכלה מינימליים|תיקון: תש״ל}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במוכרנות הוא חמש עשרה שנה, ובלבד שבמקום שטרם הוחל לימוד חובה על גילאי 14 ו־15 יהיה הגיל המינימלי ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות במוכרנות היא לימוד בכיתות א׳ עד ח׳ של חינוך יסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לענין חניכות נער שלגביו ניתנה הצהרת חניכות עד יום כ״ג באדר ב׳ תש״ל (31 במרס 1970) מספיק לימוד בכיתות א׳ עד ז׳ ועד בכלל.

{{ח:סעיף|2|תקופת החניכות|תיקון: תש״ל}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות במוכרנות היא שנתיים.

{{ח:סעיף|3|השם|תיקון: תש״ל}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (מוכרנות), תשכ״ט–1969“.

{{ח:חתימות|כ׳ בתמוז תשכ״ט (6 ביולי 1969)}}
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (מכונאות רכב – אופנועים וקטנועים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (מכונאות רכב – אופנועים וקטנועים), תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר חניכות במכונאות רכב – אופנועים וקטנועים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|תשכ״ח, 2008|תקנות החניכות (מכונאות רכב – אופנועים וקטנועים)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גיל והשכלה מינימליים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במכונאות רכב – אופנועים וקטנועים הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות במכונאות רכב – אופנועים וקטנועים היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד כ״ט בתמוז תשכ״ט (15 ביולי 1969) מספיק סיום שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל.

{{ח:סעיף|2|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות במכונאות רכב – אופנועים וקטנועים היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (מכונאות רכב – אופנועים וקטנועים), תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|י״ט בתמוז תשכ״ח (15 ביולי 1968)}}
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (מכונאות רכב – מכוניות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (מכונאות רכב – מכוניות), תש״ך–1960}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר החניכות במכונאות רכב – מכוניות|תיקון: תשכ״ח}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 1626|תקנות החניכות (מכונאות רכב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1033.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 2008|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2263.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות|תיקון: תשכ״ח}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות במכונאות רכב – מכוניות היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימליים|תיקון: תשכ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במקצוע מכונאות רכב – מכוניות הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות במקצוע מכונאות רכב – מכוניות היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד י״ג בתמוז תשכ״ב (15 ביולי 1962) מספיק סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל.

{{ח:סעיף|3|השם|תיקון: תשכ״ח}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (מכונאות רכב – מכוניות), תש״ך–1960“.

{{ח:חתימות|כ״ט בתמוז תש״ך (24 ביולי 1960)}}
* '''גיורא יוספטל'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (מלצרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (מלצרות), תש״ך–1960}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר החניכות במלצרות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 1627|תקנות החניכות (מלצרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1033.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות במלצרות היא שנתיים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימליים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במקצוע מלצרות הוא:
{{ח:תת}} לנערות – 16 שנה;
{{ח:תת}} לנערים – 15 שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות במקצוע מלצרות היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (מלצרות), תש״ך–1960“.

{{ח:חתימות|כ״ט בתמוז תש״ך (24 ביולי 1960)}}
* '''גיורא יוספטל'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (מסגרות מיכנית, מסגרות מבנים וחרטות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (מסגרות מיכנית, מסגרות מבנים וחרטות), תשי״ז–1957}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית במסגרות, מסגרות מיכנית וחרטות מבנים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 660|תקנות החניכות (מסגרות מיכנית, מסגרות מבנים וחרטות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0666.pdf}}, {{ח:תיבה|1708|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0720.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת החניכות במסגרות מבנים היא שנתיים וחצי.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת החניכות במסגרות מיכנית ובחרטות היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימליים|תיקון: תשי״ז}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במקצועות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית במקצועות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד ט׳ באלול תש״כ (1 בספטמבר 1960) מספיק סיום שבע שנות לימוד בכיתות א׳ עד ז׳ ועד בכלל.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (מסגרות מיכנית, מסגרות מבנים וחרטות), תשי״ז–1957“.

{{ח:חתימות|י״ב בטבת תשי״ז (16 בדצמבר 1956)}}
* '''מרדכי נמיר'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (מקצועות שונים בענף הבניה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (מקצועות שונים בענף הבניה), תשכ״ה–1965}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הגיל המינימלי של חניך, השכלתו ותקופת החניכות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ה, 2498|תקנות החניכות (מקצועות שונים בענף הבניה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1755.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גיל והשכלה מינימליים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במקצועות טפסנות, ברזלנות, בנאות, רצפות וטייחות הוא חמש עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות במקצועות האמורים בתקנת משנה (א) היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|2|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות במקצועות החניכות המפורטים להלן היא כפי שצויין ליד כל אחד מהם:
{{ח:תת}} טפסנות – שנתיים
{{ח:תת}} ברזלנות – חמישה עשר חודש
{{ח:תת}} בנאות – חמישה עשר חודש
{{ח:תת}} רצפות – חמישה עשר חודש
{{ח:תת}} טייחות – עשרים חודש.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (מקצועות שונים בענף הבניה), תשכ״ה–1965“.

{{ח:חתימות|כ״ט בסיון תשכ״ה (29 ביוני 1965)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (נגרות חרושתית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (נגרות חרושתית), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בנגרות חרושתית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2322|תקנות החניכות (נגרות חרושתית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1343.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בנגרות חרושתית היא שנתיים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימלים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בנגרות חרושתית הוא חמש עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בנגרות חרושתית היא סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל, במוסד חינוכי מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (נגרות חרושתית), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|ט״ו בתמוז תשכ״ב (17 ביולי 1962)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (נגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (נגרות), תשט״ז–1956}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר החניכות בנגרות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ז, 528|תקנות החניכות (נגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0587.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ח, 264|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0749.pdf}}, {{ח:תיבה|644|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0764.pdf}}, {{ח:תיבה|682|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0766.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בנגרות היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימליים|תיקון: תשי״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במקצוע הנגרות הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות במקצוע הנגרות היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד ט׳ באלול תש״כ (1 בספטמבר 1960) מספיק סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (נגרות), תשט״ז–1956“.

{{ח:חתימות|י״ח בשבט תשט״ז (31 בינואר 1956)}}
* '''גולדה מאירסון'''
שרת העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (ספרות נשים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (ספרות נשים), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בספרות נשים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2215|תקנות החניכות (ספרות נשים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1333.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בספרות נשים היא שנתיים וחצי.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימלים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בספרות נשים הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בספרות נשים היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד כ״א בתמוז תשכ״ד (1 ביולי 1964) מספיק סיום שבע שנות לימוד בכיתות א׳ עד ז׳ ועד בכלל.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (ספרות נשים), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|כ״ה בסיון תשכ״ב (27 ביוני 1962)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (פחחות רכב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (פחחות רכב), תשכ״ג–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בפחחות רכב}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ג, 1504|תקנות החניכות (פחחות רכב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1451.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בפחחות רכב היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימליים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בפחחות רכב הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בפחחות רכב היא סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל, במוסד חינוך מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (פחחות רכב), תשכ״ג–1963“.

{{ח:חתימות|ט״ז באייר תשכ״ג (10 במאי 1963)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (פרוונות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (פרוונות), תשכ״ה–1964}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בפרוונות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ה, 406|תקנות החניכות (פרוונות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1650.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בפרוונות היא שנתיים, אולם אם בהתאם להצהרת החניכות כוללת תכנית החניכות של החניך גם גזירת פרוות, תקופת החניכות היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימליים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בפרוונות הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בפרוונות היא סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל, במוסד חינוך מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (פרוונות), תשכ״ה–1964“.

{{ח:חתימות|כ״ח בחשון תשכ״ה (3 בנובמבר 1964)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (קירור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (קירור), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בקירור}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2215|תקנות החניכות (קירור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1333.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בקירור היא 3 שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימלים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בקירור הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בקירור היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (קירור), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|כ״ה בסיון תשכ״ב (27 ביוני 1962)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (קרמיקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (קרמיקה), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בקרמיקה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2216|תקנות החניכות (קרמיקה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1333.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות –
{{ח:תת|(1)}} בקרמיקה – עבודות גבס – שלוש שנים;
{{ח:תת|(2)}} בקרמיקה – קישוט וזיגוג וקרמיקה – עיצוב וליטוש באובניים מיכניים – שנתיים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימלים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במקצועות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית במקצועות האמורים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (קרמיקה), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|כ״ה בסיון תשכ״ב (27 ביוני 1962)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (ריתוך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (ריתוך), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בריתוך}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2216|תקנות החניכות (ריתוך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1333.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בריתוך היא שנה וחצי.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימלים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בריתוך הוא שש עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בריתוך היא סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל, במוסד חינוך מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (ריתוך), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|כ״ה בסיון תשכ״ב (27 ביוני 1962)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (שרברבות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (שרברבות), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בשרברבות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2217|תקנות החניכות (שרברבות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1333.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בשרברבות היא שנתיים, אולם אם בהתאם להצהרת החניכות כוללת תכנית החניכות של החניך גם הסקה מרכזית, תקופת החניכות היא שלוש שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימלים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בשרברבות הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בשרברבות היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד כ״א בתמוז תשכ״ד (1 ביולי 1964) מספיק סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (שרברבות), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|כ״ה בסיון תשכ״ב (27 ביוני 1962)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (תעשיית מוצרי נייר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (תעשיית מוצרי נייר), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בתעשיית מוצרי נייר}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2323|תקנות החניכות (תעשיית מוצרי נייר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1343.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בתעשיית מוצרי נייר היא שנתיים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימלים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בתעשיית מוצרי נייר הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בתעשיית מוצרי נייר היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד כ״ג באב תשכ״ד (1 באוגוסט 1964) מספיק סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (תעשיית מוצרי נייר), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|ט״ו בתמוז תשכ״ב (17 ביולי 1962)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (תפירת קונפקציה – בגדי נשים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (תפירת קונפקציה – בגדי נשים), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההשכלה המינימלית בתפירת קונפקציה – בגדי נשים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 2217|תקנות החניכות (תפירת קונפקציה – בגדי נשים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1333.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|הסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בתפירת קונפקציה – בגדי נשים היא שלוש שנים, אולם אם תכנית החניכות של החניך, בהתאם להצהרת החניכות, היא תפירת חצאיות בלבד – תקופת החניכות היא שנתיים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימלים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בתפירת קונפקציה – בגדי נשים הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית בתפירת קונפקציה – בגדי נשים היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד כ״א בתמוז תשכ״ד (1 ביולי 1964) מספיק סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (תפירת קונפקציה – בגדי נשים), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|כ״ה בסיון תשכ״ב (27 ביוני 1962)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (תפירת קונפקציה – מלבושי סריג)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (תפירת קונפקציה – מלבושי סריג), תשכ״ז–1967}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת החניכות, הגיל המינימלי וההכשרה המינימלית בתפירת קונפקציה – מלבושי סריג}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ז, 1231|תקנות החניכות (תפירת קונפקציה – מלבושי סריג)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1987.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גיל והשכלה מינימליים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות בתפירת קונפקציה – מלבושי סריג הוא ארבע עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות בתפירת קונפקציה – מלבושי סריג היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|2|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות בתפירת קונפקציה – מלבושי סריג היא שנתיים.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (תפירת קונפקציה – מלבושי סריג), תשכ״ז–1967“.

{{ח:חתימות|י״ט בטבת תשכ״ז (1 בינואר 1967)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות החניכות (תפירת קונפקציה) (לבנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החניכות (תפירת קונפקציה) (לבנים), תשכ״א–1961}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר החניכות בתפירת קונפקציה (לבנים)}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״א, 2734|תקנות החניכות (תפירת קונפקציה) (לבנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1196.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק החניכות|לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת החניכות}}
{{ח:ת}} תקופת החניכות במקצוע תפירת קונפקציה (לבנים) היא שתי שנים.

{{ח:סעיף|2|גיל והשכלה מינימליים}}
{{ח:תת|(א)}} הגיל המינימלי לחניכות במקצוע תפירת קונפקציה (לבנים) הוא ארבע־עשרה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} ההשכלה המינימלית לחניכות במקצוע תפירת קונפקציה (לבנים) היא סיום החינוך היסודי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, תש״ט–1949}}, אולם לנער שניתנה לגביו הצהרת חניכות עד י״ב באלול תשכ״ג (1 בספטמבר 1963) מספיק סיום שש שנות לימוד בכיתות א׳ עד ו׳ ועד בכלל.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החניכות (תפירת קונפקציה) (לבנים), תשכ״א–1961“.

{{ח:חתימות|י״ב באלול תשכ״א (24 באוגוסט 1961)}}
* '''גיורא יוספטל'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הטבות לניצולי שואה (קצובת הבראה ונופש)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הטבות לניצולי שואה (קצובת הבראה ונופש), התשע״א–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 224|תקנות הטבות לניצולי שואה (קצובת הבראה ונופש)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6946.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הטבות לניצולי שואה#סעיף 3|סעיפים 3(ב)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הטבות לניצולי שואה#סעיף 10|ו־10}} {{ח:חיצוני|חוק הטבות לניצולי שואה|לחוק הטבות לניצולי שואה, התשס״ז–2007}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|ההסדרים שפורטו {{ח:חיצוני|חוק הטבות לניצולי שואה#סעיף 3|בסעיף 3(ב) לחוק הטבות לניצולי שואה, התשס״ז–2007}} הוחלפו {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303804.pdf|בתיקון מס׳ 5}} בהסדרים לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|חוק נכי רדיפות הנאצים, תשי״ז–1957}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סכום קצובת הבראה ונופש}}
{{ח:ת}} סכום קצובת הבראה ונופש בעד שבעה ימים כאמור {{ח:חיצוני|חוק הטבות לניצולי שואה#סעיף 3|בסעיף 3(ב)(2) לחוק}} הוא 1,911 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לנובמבר 2010; בשנת 2023, 2,280 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|2|עדכון}}
{{ח:ת}} סכום הקצובה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} יעודכן ב־1 בינואר של כל שנה, לפי שיעור עליית המדד שפורסם בחודש נובמבר לפני אותו יום לעומת המדד שפורסם בחודש נובמבר של השנה הקודמת; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של עשרה שקלים חדשים; בתקנה זו, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

{{ח:חתימות|א׳ בטבת התשע״א (8 בדצמבר 2010)}}
* '''יובל שטייניץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הטבק (רשיון יבוא לנייר סיגריות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הטבק (רשיון יבוא לנייר סיגריות), תשל״ח–1978}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר רשיון יבוא לנייר סיגריות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 2090|תקנות הטבק (רשיון יבוא לנייר סיגריות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3890.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 2284|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4157.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 1429|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4968.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1386|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5460.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הטבק#סעיף 73|סעיף 73}} {{ח:חיצוני|פקודת הטבק|לפקודת הטבק}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1||תיקון: תש״ם, תשמ״ו, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2|טופס הבקשה}}
{{ח:ת}} בקשה לקבלת רשיון לייבוא נייר סיגריות יש להגיש למשרד התעשיה, המסחר והתיירות, רחוב אגרון 30, ירושלים.

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4|סמכות לחתום על הבקשה}}
{{ח:ת}} היה המבקש יחיד, תיחתם הבקשה על ידו, ואם היה תאגיד – תיחתם הבקשה בידי מי שהוסמך לחתום בשם התאגיד, ותוטבע חותמת התאגיד על גבי הבקשה.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלו ייקרא ”תקנות הטבק (רשיון יבוא לנייר סיגריות), תשל״ח–1978“.

{{ח:חתימות|כ״ה באב תשל״ח (28 באוגוסט 1978)}}
* '''שמחה ארליך'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הטיס (הפחתה של סכום עיצום כספי ופריסת תשלומים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הטיס (הפחתה של סכום עיצום כספי ופריסת תשלומים), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 1157|תקנות הטיס (הפחתה של סכום עיצום כספי ופריסת תשלומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7014.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 154|סעיפים 154(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 168|ו־168(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס|לחוק הטיס, התשע״א–2011}} (להלן – החוק), בהסכמת שר המשפטים לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 154|סעיף 154(ב) לחוק}}, ולפי הצעת הרשות לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 168|סעיף 168(ב) לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הפחתת סכומי העיצום הכספי}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי להפחית למפר את סכום העיצום הכספי, אם התקיימה אחת או יותר מהנסיבות שלהלן, עד השיעורים המנויים לצדן:
{{ח:תתת|(1)}} המפר לא הפר כל הוראה מהוראות {{ח:חיצוני|חוק הטיס|החוק}} או לפיו בשלוש השנים שקדמו להפרה – עד 50 אחוזים; לא הפר את אותה הוראה בשלוש השנים שקדמו להפרה – עד 25 אחוזים;
{{ח:תתת|(2)}} המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו ודיווח על ההפרה ועל הפסקתה למנהל עוד בטרם גילתה אותה הרשות – עד 25 אחוזים;
{{ח:תתת|(3)}} המפר נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה, והכל להנחת דעתו של המנהל – עד 25 אחוזים;
{{ח:תתת|(4)}} למפר מערכת נהלים פנימית, שנועדה לאתר ולמנוע ביצוע של ההפרה, וההפרה מעידה על כשל נקודתי ולא על כשל מערכתי – עד 25 אחוזים;
{{ח:תתת|(5)}} המפר הוא יחיד והמנהל שוכנע כי ההפרה נגרמה בשל נסיבות אישיות המצדיקות הפחתה של העיצום הכספי, או שנתקיימו נסיבות אישיות קשות המצדיקות שלא למצות את הדין עם המפר – עד 25 אחוזים; המנהל יגיש אחת לשנה ליועץ המשפטי לממשלה או למי שהוא יורה דין וחשבון על השימוש בסמכות לפי פסקה זו והטעמים שבשלהם ניתנה ההפחתה מכוח פסקה זו.
{{ח:תת|(ב)}} התקיימו לגבי מפר כמה נסיבות כאמור בתקנת משנה (א), רשאי המנהל להפחית למפר מסכום העיצום הכספי את השיעורים המנויים לצד אותן נסיבות במצטבר, ובלבד שסכום ההפחתות המצטבר לא יעלה על 50 אחוזים מסכום העיצום הכספי.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות תקנת משנה (א)(1) ו־(2) לא יחולו על בעל רישיון שטרם מלאו שנתיים מהיום בו קיבל לראשונה רישיון; לעניין זה, ”בעל רישיון“ – בעל רישיון עובד טיס, בעל רישיון בית ספר לעובדי טיס, בעל רישיון הפעלה אווירית, בעל רישיון להפעלת מכון בדק, בעל רישיון להפעלת יחידת נת״א, בעל רישיון להפעלת שדה תעופה או מנחת, בעל רישיון ייצור, בעל רישיון להדרכה להפעלת כלי רחיפה ובעל רישיון להפעלת כלי רחיפה למטרות מסחריות.

{{ח:סעיף|2|הפרות מרובות בשל אותו מעשה}}
{{ח:ת}} ביצע המפר מעשה אחד המהווה הפרה של כמה הוראות מהוראות {{ח:חיצוני|חוק הטיס|החוק}} או לפיו – לא יטיל המנהל עיצום כספי יותר מפעם אחת בשל המעשה האמור.

{{ח:סעיף|3|פריסת תשלום עיצום כספי}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי, לפי בקשתו של מפר, להורות על פריסת תשלום עיצום כספי, בין אם החליט המנהל על הפחתת סכום העיצום הכספי לפי תקנות אלה ובין אם לאו.
{{ח:תת|(ב)}} הורה המנהל כאמור בתקנת משנה (א), לא יעלה מספר התשלומים על עשרה תשלומים חודשיים; לא שילם המפר תשלום חודשי במועדו, ישלם את העיצום הכספי כולו בפירעון מיידי.

{{ח:חתימות|כ״ד בסיוון התשע״א (26 ביוני 2011)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הטיס (חובת הטסת מפקחים בתובלה אוירית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הטיס (חובת הטסת מפקחים בתובלה אוירית), תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 1663|תקנות הטיס (חובת הטסת מפקחים בתובלה אוירית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4128.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 168|סעיף 30}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס|לחוק הטיס, 1927}}, {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 23|וסעיף 23}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה|לחוק רישוי שירותי התעופה, תשכ״ג–1963}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|תקנות אלה הותקנו מכח סמכות חוק הטיס, 1927, ושומרות על תוקפן בהתאם {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 197|לסעיף 197 לחוק הטיס, התשע״א–2011}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – ראש מינהל התעופה האזרחית במשרד התחבורה או מי שהוא הסמיך;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות התעופה האזרחית#סעיף 17|סעיף 17 לחוק רשות התעופה האזרחית, התשס״ה–2005}}, סמכויות ראש מינהל התעופה האזרחית במשרד התחבורה הועברו למנהל רשות התעופה האזרחית.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשיון הפעלה“ – רשיון שניתן לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 2|סעיף 2(א) לחוק רישוי שירותי התעופה, תשכ״ג–1963}} (להלן – חוק הרישוי);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח“ – מפקח כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 94|בסעיף 10ג לחוק הטיס, 1927}}, או {{ח:חיצוני|חוק רישוי שירותי התעופה#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק הרישוי}}.

{{ח:סעיף|2|חובת הטסת מפקחים}}
{{ח:תת|(א)}} מחזיק ברשיון הפעלה יטיס, ללא תשלום, בכל כלי טיס המופעל על ידו, מפקח שמונה בידי המנהל לשמש בתפקיד של פיקוח בעת טיסה על כלי טיס כאמור, מנועיו, הפרופלרים שלו, אביזריו, חלקיו, מתקנים הקשורים בטיסתו, נהלי הפעלתו ועובדי טיס הקשורים בטיסתו, או בתפקיד של פיקוח וביקורת על מתקני קרקע הקשורים בהפעלת כלי טיס כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} הטסת המפקח תיעשה בכלי טיס ובמועדים שיקבע המפקח.

{{ח:סעיף|3|דרישות להטסת מפקחים}}
{{ח:ת}} לא יוטס מפקח בכלי טיס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, אלא אם מולאו שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} המפקח הציג בפני מחזיק רשיון הפעלה, עובדיו או סוכניו תעודת מפקח שניתנה לו מאת המנהל ואישור מאת המנהל בדבר זכותו לדרוש הטסה לשם ביצוע תפקידו;
{{ח:תת|(2)}} המפקח המציא למחזיק רשיון ההפעלה, עובדיו או סוכניו טופס ”דרישה להטסה לשם ביצוע תפקידי פיקוח“ כשהוא ממולא כראוי, וחתום ביד המנהל, שישמר בידי מחזיק הרשיון.

{{ח:סעיף|4|תפקידי המנהל}}
{{ח:ת}} המנהל –
{{ח:תת|(1)}} יוציא תעודות מפקח ואישורים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}};
{{ח:תת|(2)}} יקבע נהלים שידרשו כדי להבטיח עמידת המפקחים בהוראות תקנות אלה;
{{ח:תת|(3)}} ימציא מדי חודש עתקים של הטפסים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בפיסקה (2) לתקנה 3}}, שהומצאו למחזיקי רשיון בחודש הקלנדרי הקודם, לשר התחבורה או למי שהוא הסמיך לענין זה.

{{ח:חתימות|כ״ד בניסן תש״ם (10 באפריל 1980)}}
* '''חיים לנדאו'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הטיס (מקומות כניסה ויציאה בישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הטיס (מקומות כניסה ויציאה בישראל), תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר נקודות כניסה לישראל ויציאה ממנה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 1277|תקנות הטיס (מקומות כניסה ויציאה בישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2211.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 446|תקנות הטיס (שינוי שם – נמל התעופה בן־גוריון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3106.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 199|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4425.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1908|תיקון לתקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5704.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 81|סעיפים 23(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 168|ו־30}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס|לחוק הטיס, 1927}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|וסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''תקנות הטיס (מקומות כניסה ויציאה בישראל), תשכ״ח–1968''' בוטלו ביום 12.10.1995 והוחלפו {{ח:חיצוני|תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה)#סעיף 49א|בתקנה 49א לתקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ״ב–1981}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מקומות כניסה ויציאה|תיקון: תשל״ד, תשמ״ג}}
{{ח:ת}} המקומות שצויינו להלן הם מקומות שמהם רשאים כלי טיס להמריא כדי לצאת מהמדינה ולנחות בהם בהיכנסו למדינה:
{{ח:ת}} נמל התעופה בן־גוריון, שדה התעופה אילת, שדה התעופה חיפה, שדה התעופה ירושלים (עטרות), שדה התעופה תל־אביב, שדה התעופה עובדה.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות תחנות האויר של המכס, 1942 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הטיס (מקומות כניסה ויציאה בישראל), תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|כ״ב בשבט תשכ״ח (21 בפברואר 1968)}}
* '''משה כרמל'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הטיס (קביעת כלי או מיתקן שלא ייחשב כלי טיס לעניין החוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הטיס (קביעת כלי או מיתקן שלא ייחשב כלי טיס לעניין החוק), התשפ״ג–2022}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ג, 526|תקנות הטיס (קביעת כלי או מיתקן שלא ייחשב כלי טיס לעניין החוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10435.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס#סעיף 168|סעיף 168(א)(8)}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס|לחוק הטיס, התשע״א–2011}} (להלן – החוק), לפי הצעת הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 168|סעיף 168(ב)}}, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|החרגת כלי או מיתקן נהוג רדיו שאינו מאויש}}
{{ח:ת}} כלי או מיתקן שביכולתו להיתמך באטמוספרה מתגובות האוויר שאינן תגובות האוויר במגעו עם פני כדור הארץ, שהוא נהוג רדיו ואינו מאויש המופעל בתוך מבנה סגור, לא ייחשב ”כלי טיס“ או ”כלי רחיפה“, לפי העניין, לעניין {{ח:חיצוני|חוק הטיס|החוק}}, בשעה שהוא מופעל כאמור; לעניין זה, ”מבנה סגור“ – חלל המוקף מכל עבריו באמצעי גשמי, כגון קיר או רשת, המונע יציאה של כלי או מיתקן מאותו חלל למרחב הפיקוח התעופתי של ישראל.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה תשעים ימים מיום פרסומן {{ח:הערה|(התקנות פורסמו ביום 14.12.2022)}}.

{{ח:חתימות|י׳ בכסלו התשפ״ג (4 בדצמבר 2022)}}
* '''מרב מיכאלי'''
שרת התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הטיס (קביעת רשויות מוסמכות ומתן הודעות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הטיס (קביעת רשויות מוסמכות ומתן הודעות), תשל״ב–1972}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר קביעת רשויות מוסמכות ומתן הודעות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 654|תקנות הטיס (קביעת רשויות מוסמכות ומתן הודעות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2809.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 26|סעיף 26}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)|לחוק הטיס (עבירות ושיפוט), תשל״א–1971}}, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת רשות מוסמכת לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 6|סעיפים 6}}, {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 7|7(3)}}, {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 9|9}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 10|ו־10}}}}
{{ח:ת}} הרשות המוסמכת בישראל לענין {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 6|סעיפים 6}}, {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 7|7(3)}}, {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 9|9}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 10|ו־10 לחוק}} היא משטרת ישראל.

{{ח:סעיף|2|קביעת רשות מוסמכת לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 7|סעיף 7(1)}}}}
{{ח:ת}} הרשות המוסמכת בישראל לענין {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 7|פסקה (1) לסעיף 7 לחוק}} היא שר הפנים או מי שהוסמך על ידיו לצורך זה.

{{ח:סעיף|3|מתן הודעות}}
{{ח:תת|(א)}} הקברניט יודיע על מעצרו של אדם בכלי טיס ועל סיבת המעצר למשטרת ישראל במישרין או, אם נבצר ממנו הדבר, באמצעות מיתקן פיקוח שעמו יש לו קשר אלחוטי.
{{ח:תת|(ב)}} נחת כלי טיס או עומד הוא לנחות בישראל, יודיע הקברניט למשטרת ישראל על הורדת אדם או מסירתו לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 8|סעיפים 8}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 9|או 9 לחוק}} במישרין או, אם נבצר ממנו הדבר, באמצעות מיתקן פיקוח שעמו יש לו קשר אלחוטי.
{{ח:תת|(ג)}} נחת כלי טיס או עומד הוא לנחות מחוץ לישראל, יודיע הקברניט למשטרת ישראל, על הורדת אדם או מסירתו לפי {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 8|סעיפים 8}} {{ח:חיצוני|חוק הטיס (עבירות ושיפוט)#סעיף 9|או 9 לחוק}} במישרין או, אם נבצר ממנו הדבר, באמצעות הבעלים של כלי טיס או שוכרו, ואם אף דבר זה אינו אפשרי – בכל אמצעי סביר ומהיר אחר.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הטיס (קביעת רשויות מוסמכות ומתן הודעות), תשל״ב–1972“.

{{ח:חתימות|ט״ז בשבט תשל״ב (1 בפברואר 1972)}}
* '''שמעון פרס'''
שר התחבורה
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הייבוא והייצוא (ערובה למפר אמון וערובה כתנאי לשחרור מותנה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הייבוא והייצוא (ערובה למפר אמון וערובה כתנאי לשחרור מותנה), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 1170|תקנות הייבוא והייצוא (ערובה למפר אמון וערובה כתנאי לשחרור מותנה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7971.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3008|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10187.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הייבוא והייצוא#סעיף 2א|סעיף 2א(ז)}} {{ח:חיצוני|פקודת הייבוא והייצוא#סעיף 2ה|וסעיף 2ה(ב)(4)}} {{ח:חיצוני|פקודת הייבוא והייצוא|לפקודת הייבוא והייצוא [נוסח חדש], התשל״ט–1979}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על התקינה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק התקנים, התשי״ג–1953}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון ספק“ – חשבונית מס המעידה על שווי הסחורה המיובאת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שווי טובין“ – שווייה של הסחורה המיובאת לפי חשבון ספק (INVOICE).

{{ח:סעיף|2|המצאת ערובה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הערובה שתידרש במסגרת סמכויות הממונה על התקינה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הייבוא והייצוא#סעיף 2א|סעיפים 2א(ז)}} {{ח:חיצוני|פקודת הייבוא והייצוא#סעיף 2ה|ו־2ה(ב)(4) לפקודה}} תהיה ערבות בנקאית או ערבות של מבטח, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}, שנתן לטובת המדינה, ערוכה לפני הנוסח {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(החל מהמועד שבו הממונה על התקינה קיבל הודעה מאגף מערכות מידע במשרד הכלכלה והתעשייה על היערכות המערכות המחשוביות של המשרד ושל מעבדות הבדיקה, לקבלת הערבות בדרך דיגיטלית):}} לשם ביצוע האמור בסעיף קטן (א), ניתן להפקיד את הערבות בדרך דיגיטלית.

{{ח:סעיף|3|סכום הערבות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} סכום הערבות יהיה שלושים אחוזים משווי הטובין ובכל מקרה לא יפחת מ־1,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|4|}}
{{ח:תת|(א)}} תוקף כתב הערבות הוא 9 חודשים מיום המצאתה.
{{ח:תת|(ב)}} בסמכות הממונה על התקינה לדרוש את הארכת תוקף הערבות לתקופה שלא תעלה על 6 חודשים נוספים.

{{ח:סעיף|5|החזרת הערבות}}
{{ח:ת}} הערבות תוחזר ליבואן במקרה שבו נמצא כי קיים את ההתחייבויות שלשם הבטחת קיומן נדרש להגיש את הערבות.

{{ח:סעיף|6|חילוט הערבות|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} ראה הממונה על התקינה כי היבואן אינו עומד בהתחייבויות שלשם הבטחת קיומן נדרשה הגשת הערבות, כולן או חלקן, רשאי הוא, להורות על חילוט הערובה שהמציא היבואן, כולה או מקצתה, לאחר שאפשר ליבואן להשמיע את טענותיו.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}
{{ח:קטע3||כתב הערבות}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:חתימות|ו׳ בניסן התשע״ח (22 במרס 2018)}}
* '''אלי כהן'''
שר הכלכלה והתעשייה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]