תקנות החשמל (התקנת מובלים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החשמל (התקנת מובלים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 210|תקנות החשמל (התקנת מובלים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6210.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 936|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6676.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 48(א) לחוק־יסוד: הממשלה}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳ – פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳ – מובל והתקנתו}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳ – צינור פלסטיק והתקנתו}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳ – צינור מתכת והתקנתו}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳ – התקנת צינור באדמה}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳ – תעלה והתקנתה}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳ – הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה: {{מוקטן|סרט אזהרה להתקנה תת־קרקעית}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳ – פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אבזר“ – פריט של ציוד חשמלי המשמש לתמסורת (Transmission) או לחלוקה (Distribution) של אנרגיה חשמלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקת מעיכה“ – בדיקת החוזק המכני של גוף על ידי הפעלת לחץ משני צדדיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרגת הגנה IPXXX“ – דרגת הגנה כמשמעותה בתקן ישראלי ת״י 981: ”מיון דרגות ההגנה של מעטפות לציוד חשמלי“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל עניני חשמל, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקנה גלויה“ – התקנה הנראית לעין על פני מבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקנה חשיפה“ – התקנה סמויה העשויה להיות חשופה באמצעות פתיחת פתחים או הורדת מכסים או סילוק מחיצות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקנה סמויה“ – התקנה שאינה נראית לעין, בתוך האדמה, קיר, תקרה, רצפה או מחיצה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשמלאי“ ו־”חשמלאי בודק“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (רישיונות)|בתקנות החשמל (רישיונות), התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טמפרטורה אופפת“ – הטמפרטורה בקרבתו המיידית של מוליך או כבל בזמן שלא עובר בו זרם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כבל“ – מוליך יחיד מבודד שיוצר עם מעטה נוסף, או מספר מוליכים מבודדים שאוגדו בתהליך ייצורם במעטה מבדד נוסף משותף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כבל עילי“ – כבל התלוי על תיל נושא או הכולל בתוכו את התיל הנושא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כיסוי מגן“ – מחיצה או כיסוי עמידים בפני פגיעות מכניות, המיועדים להגן על הגוף אותו הם מכסים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבדד“ – אבזר עשוי מחומר בידוד המיועד לחיזוק ונשיאה מכניים של רשת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבודד“ – מופרד מסביבתו מבחינה גלבנית על ידי חומר בידוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – אבזר הגנה להפסקה אוטומטית של זרם יתר במעגל או קו; מבטח יכול שיהיה נתיך או מפסק אוטומטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה“ – כל מבנה, בין שהוא עשוי אבן, פלדה, בטון, עץ, חומר פלסטיק או כל חומר אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מובל“ צינור, תעלה או התקן אחר, המיועד להתקנה בתוכו של מוליכים או כבלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך“ – גוף המיועד ומתוכנן להעברת זרם חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוליך מבודד“ – מוליך יחיד או שזור בעל בידוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסום אש“ – מערכת שנועדה לאטום ולחסום מעבר אש דרך פתחים וסביבם, סביב רכיבים, כגון צנרת, כבלים, מובילי אוויר וכדומה, העוברים דרך קיר או תקרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מיתקן חשמלי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ביתי“ – מיתקן במבנה למגורים, למשרדים, למסחר או דומה להם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן דירתי“ – מיתקן בדירת מגורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל“ – מספר מוליכים, על אבזריהם, המוגנים באמצעות מבטח משותף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגל סופי“ – מעגל המחובר ישירות למכשיר או לבית תקע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת מובלים“ – מערכת המורכבת ממובלים, על אבזריהם, ומשוחות, למעט מוליכים וציוד חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקום צימוד“ – מקום חיבור בין שני מובלים או בין מובל לבין תיבה או שוחה, עם אבזר מכני נוסף או בלעדיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח“ – בזרם חילופין – שיעורו האפקטיבי; בזרם ישר – שיעורו כאשר תכולת האדוות שבו אינה עולה על 10 אחוזים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח גבוה“ – מתח השורר בין שני מוליכים באותה שיטת אספקה והעולה על מתח נמוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך“ – מתח השורר בין שני מוליכים באותה שיטת אספקה, העולה על מתח נמוך מאוד ואינו עולה על 1,000 וולט בזרם חילופין, או 1,500 וולט בזרם ישר, הכל כאמור בתקנות החלות על המיתקן שאותו הם משמשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתח נמוך מאוד“ – מתח השורר בין שני מוליכים באותה שיטת אספקה, שאינו עולה על:
{{ח:תתת|(1)}} 12, 24 או 50 וולט בזרם חילופין;
{{ח:תתת|(2)}} 30, 60 או 120 וולט בזרם ישר;
{{ח:תת}} הכל כאמור בתקנות החלות על המיתקן שאותו הם משמשים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקודת מוצא“ – קצה חופשי של צינור, תיבה, שוחת מעבר או שוחה, המותקן במערכת מובלים, והמיועד להוות מוצא למוליכים הנמצאים בתוך המובלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד חשמלי“ – פריטים המהווים חלק ממיתקן חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרור“ – מספר מוליכי רשת אווירית מבודדת, מפותלים ביניהם ומיועדים להתקנה משותפת; יכול שבאותו צרור יהיו מוליכים השייכים לקווים או למעגלים שונים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשת“ – מערכת מוליכים המותקנים על מבדדים, או כבל עילי, שחלקו יכול להיות תת־קרקעי או צרור ואבזרים הקשורים בפעולתם, לרבות החיבור למבנה עד להדקי הכניסה למטבח שבכניסה למבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשת אווירית מבודדת“ – רשת המורכבת מצרור ומערכת אבזרים מבודדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוחה“ – מבנה מבטון, ממתכת או מכל חומר אחר, המהווה חלק ממערכת המובל ומיועד להתקנת ציוד חשמלי, לחיבור בין כבלים ולטיפול בציוד או בכבלים המושחלים בתוך המובל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוחת מעבר“ – שוחה המשמשת כמקום להשחלת מוליכים לתוך המובל או להטיית התוואי של המובל בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיטת אספקה“ – אספקת חשמל בשיטה המאופיינת על ידי סוג הזרם, התדר, מספר המוליכים והמתחים בין המוליכים ובין המוליכים לבין האדמה, וצורת חיבור נקודת הכוכב או התווך להארקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיבה“ – קופסה המיועדת לשמש כמקום לטיפול במוליכים וככיסוי מגן על הציוד החשמלי המותקן בה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיבה להתקנת אבזר“ – תיבה המיועדת להתקנת אבזר, כגון בית תקע, מפסק או לחיץ, במעגל סופי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיבת מעבר“ – תיבה המשמשת להתקנת מוליכים או כבלים למובלים או להטיית התוואי של מובל בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיבת הסתעפות“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיבת חיבור“ – תיבה המיועדת לחיבור בין מוליכים או כבלים המותקנים במובל או היכולה לשמש תיבת מעבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית המיתקן“ – תכנית שתוכננה בידי חשמלאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – תקן כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 6|בסעיף 6(א) לחוק התקנים, התשי״ג–1953}} (להלן – חוק התקנים) או תקן רשמי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התקנים#סעיף 8|בסעיף 8(א) לחוק התקנים}}, או תקן מן המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, שכולם הופקדו לעיון הציבור בספריית מכון התקנים, רח׳ חיים לבנון 42, תל אביב, ובמרכז המידע של חברת החשמל לישראל בע״מ, אתר תחנת הכוח, חיפה, או תקן אחר שאישר המנהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן DIN“ – תקן שפרסם מכון התקנים הגרמני (Deutsches Institut Für Normung).

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳ – מובל והתקנתו}}

{{ח:סעיף|2|התקנת מובל}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתקין אדם, לא יתקן ולא ישנה מערכת מובלים, אלא אם כן הוא חשמלאי או פועל בפיקוחו של חשמלאי.
{{ח:תת|(ב)}} למרות האמור בתקנת משנה (א) רשאי אדם להתקין מובל שאינו מכיל ציוד חשמלי, אף אם אינו חשמלאי ובלא פיקוח של חשמלאי.

{{ח:סעיף|3|חומר המובל|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} מובל יהיה מחומר המתאים לייעודו ולהתקנתו, ויותקן כך שיהיה עמיד לאורך ימים, יגן על הציוד המותקן בו ולא יגרום לנזק לסביבתו.

{{ח:סעיף|4|רציפות המובל}}
{{ח:תת|(א)}} מובל המורכב מקטעים יותקן כך שיהיה רציף לכל אורכו בין שתי נקודות המוצא שלו בהתאם לתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} למרות האמור בתקנת משנה (א) יכול שמובל, שבו מושחל כבל, לא יהיה רציף לכל אורכו, בתנאי שאין סכנה של פגיעה מכנית בכבל בקטע בלא מובל.

{{ח:סעיף|5|הגנה בפני פגיעות מכניות}}
{{ח:תת|(א)}} מובל שאינו עמיד בפני פגיעות מכניות יוגן כראוי בכל מקום שבו קיימת סכנה של פגיעה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} למרות האמור בתקנת משנה (א) ניתן להשתמש בצינורות פלסטיק קשיחים בהתאם לתקן ישראלי ת״י 728 – ”צינורות פלסטיק למיתקני חשמל ותקשורת בבנינים“ (להלן – ת״י 728) או בצינורות המיועדים לאספקת מים ולביוב והמתאימים לתקן הישראלי ת״י 532: ”צינורות מפוליוויניל כלורי (פי.וי.סי.) קשיח להובלת מים בלחץ“ (להלן – ת״י 532) כמובל בלא צורך בהגנה נוספת.

{{ח:סעיף|6|הגנה בפני חום וקרינה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מובל יהיה מחומר העמיד בטמפרטורה האופפת של הסביבה שבה הוא מותקן, ומוגן מפני חום הנגרם כתוצאה ממעבר זרם במוליכים המותקנים בתוכו.
{{ח:תת|(ב)}} מובל שמותקן בקרבת מקור חום, תותקן ביניהם הגנה תרמית יעילה, כך שתימנע עליית טמפרטורה של המובל והמוליך שבתוכו מעל למותר.
{{ח:תת|(ג)}} מובל שמותקן במקום שבו קיימת קרינה, כגון קרינה על־סגולית, יהיה המובל מחומר העמיד בפני הקרינה האמורה או יוגן מפניה בצורה נאותה; הוראה זו חלה גם על הובלתו ואחסונו של מובל.

{{ח:סעיף|7|מרחק משירות אחר}}
{{ח:ת}} המרחק המזערי בין מובל לבין שירות אחר יהיה 5 ס״מ לפחות, אלא אם כן נאמר אחרת בתקנות אלה.

{{ח:סעיף|8|התקנת מובל בסביבה נפיצה}}
{{ח:ת}} במובל שמותקן במקום של סביבה נפיצה יתקיימו התנאים שלהלן, כולם או מקצתם, בהתאם לתנאי המקום:
{{ח:תת|(1)}} המובל יהיה מחומר עמיד בפני איכול או מוגן במידה מספקת בפני איכול;
{{ח:תת|(2)}} המובל יהיה אטום לכל אורכו באופן המונע חדירת גזים או חומרים נפיצים לתוכו;
{{ח:תת|(3)}} המובל יצויד בסידורים נאותים המונעים התפשטות התפוצצות או שריפה בין קטעיו.

{{ח:סעיף|9|תנאי ההתקנה}}
{{ח:תת|(א)}} מובל יוגן בפני חדירת מים ונוזלים אחרים לתוכו.
{{ח:תת|(ב)}} לא יותקן מובל בארובה או בתעלה המשמשת כמוביל עשן או אש, אלא אם כן יינקטו אמצעים מתאימים למניעת פגיעה במובל.
{{ח:תת|(ג)}} הותקן מובל במקום העלול להוות נתיב להתפשטות אש בין אזורים המוגדרים כאזורי אש נפרדים, יותקנו בתוך המובל ומסביבו מחסומי אש; מחסומי האש כאמור יותקנו בכל מעבר המובל דרך קיר, רצפה או תקרה וכן בין מעברים לפי הצורך; מחסומי האש יהיו עמידים באש למשך זמן כנדרש לגבי חלקי המבנה שאותם חוצה המובל.

{{ח:סעיף|10|חיבורים בין מובלים}}
{{ח:ת}} מובלים יחוברו ביניהם באמצעות תיבות, שוחות מעבר, שוחות, מצמדים או באופן אחר המתאים לסוג המובל, לממדיו ולתנאי מקום ההתקנה.

{{ח:סעיף|11|התקנת מוליך או כבל במובל|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מוליך או כבל יותקן במובל לאחר השלמת התקנתו של המובל, לרבות חיבוריו ואבזריו.
{{ח:תת|(ב)}} מוליכים או כבלים בין נקודת מוצא בצינור לבין נקודה עוקבת בצינור, יותקנו רצופים ושלמים בלא חיבורים ביניהם.
{{ח:תת|(ג)}} כל המוליכים המבודדים המותקנים בתוך מובל יהיו בדרגת בידוד התואמת את בעל המתח הגבוה ביותר ביניהם.

{{ח:סעיף|12|מבנה של מובל|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} מבנה המובל, בין אם הוא שלם ובין אם הוא מורכב מקטעים, יאפשר התקנה נוחה ואמינה של מוליכים או כבלים לכל אורכו.

{{ח:סעיף|13|שטח פנימי של מובל|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} השטח הפנימי של מובל, המיועד להתקנה של מוליכים, יהיה חלק ונקי מבליטות או מחומר כלשהו, העלול לגרום נזק לשלמות המעטה של כבל או לשלמות הבידוד של מוליך מבודד.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳ – צינור פלסטיק והתקנתו}}

{{ח:סעיף|14|סוגי צינורות פלסטיק}}
{{ח:תת|(א)}} צינור פלסטיק המשמש כמובל במיתקן, יתאים לת״י 728 ויהיה מאחד הסוגים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} צינור קשיח;
{{ח:תתת|(2)}} צינור כפיף;
{{ח:תתת|(3)}} צינור גמיש (שרשורי).
{{ח:תת|(ב)}} למרות האמור בתקנת משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} ניתן להשתמש בצינור פלסטיק המיועד לאספקת מים והמתאים לת״י 532, אשר יהיה, נוסף על כך, עמיד בבעירה בהתאם לת״י 728;
{{ח:תתת|(2)}} ניתן להשתמש בצינורות העשויים לפי ת״י 1531 ”מובלים ואבזריהם לכבלים ולמוליכים מבודדים להתקנות תת קרקעיות של קווי חשמל ותקשורת: מובלי פוליאתילן בעלי דופן מקשית ואבזריהם“ (להלן – ת״י 1531); או תקן ישראלי ת״י 858: ”צינורות מפולוויניל כלורי קשיח להובלת מים בלחץ“ (להלן – ת״י 858).
{{ח:תת|(ג)}} למרות האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב)(1), מותר להתקין צינור פלסטיק שאינו עמיד בבעירה בהתקנה סמויה בתוך חומר בניה שאינו דליק, כשהוא טמון בתוך בטון, בטיח בעובי של 20 מ״מ לפחות, בחול או בהתקנה תת־קרקעית.
{{ח:תת|(ד)}} בהתקנה ביציקת בטון אין להשתמש בצינור פלסטיק שרשורי לפי ת״י 728 בעל קוטר של עד 50 מ״מ.
{{ח:תת|(ה)}} למרות האמור בתקנת משנה (ד) מותר להשתמש, ביציקת בטון, בצינור פלסטיק שרשורי מכל קוטר אם הוא עומד בדרישות סעיף 7.1 לתקן הגרמני DIN 57605: ”Conduits and fittings for electrical installations“ או שווה ערך לפחות בבדיקת מעיכה.

{{ח:סעיף|15|הטיית תוואי של צינור פלסטיק}}
{{ח:תת|(א)}} אין לכופף צינור פלסטיק קשיח.
{{ח:תת|(ב)}} חיבור בין קטעי צינור פלסטיק קשיח או הטיית תוואי שלו ייעשו באמצעות תיבה או אבזר חיבור המיוצר לפי תקן ישראלי ת״י 1280: ”אביזרים לחיבור צינורות למתקני חשמל – אביזרים פלסטיים או אביזרים משולבים“ – כולל סעיף 12 (עמידות בבעירה).
{{ח:תת|(ג)}} צינור פלסטיק כפיף או גמיש (שרשורי) מותר לכופף כאשר רדיוס הכיפוף המזערי הוא –
{{ח:תתת|(1)}} בצינור שקוטרו הנומינלי עד 23 מ״מ (קוטר חיצוני עד 30 מ״מ) – פי 6 מקוטרו החיצוני;
{{ח:תתת|(2)}} בצינור שקוטרו הנומינלי מעל 23 מ״מ (קוטר חיצוני מעל 30 מ״מ) – פי 8 מקוטרו החיצוני.

{{ח:סעיף|16|חיזוק צינור פלסטיק}}
{{ח:ת}} התקנה של צינור פלסטיק תהיה בכפוף לדרישות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בהתקנה גלויה יחוזק צינור פלסטיק לחלקי מבנה קבועים באמצעות חבקים נאותים המתאימים לקוטר החיצוני של הצינור; החבקים יהיו בעלי חוזק מכני מספיק לקביעה איתנה ובת־קיימא של הצינור על המוליכים שבו והאבזרים המחוברים אליהם;
{{ח:תת|(2)}} בהתקנה גלויה של צינור פלסטיק לא יעלה המרחק בין חבקים סמוכים על –
{{ח:תתת|(א)}} 100 ס״מ, כאשר הצינור הוא קשיח;
{{ח:תתת|(ב)}} 40 ס״מ, כאשר הצינור הוא כפיף או גמיש;
{{ח:תת|(3)}} המרחק בין חבק לבין מקום צימוד של צינור פלסטיק או נקודת המוצא של הצינור לא יעלה על 20 ס״מ.

{{ח:סעיף|17|נקודת מוצא למוליך או לכבל בצינור פלסטיק}}
{{ח:תת|(א)}} כנקודת מוצא של מוליך מבודד או כבל המושחלים בצינור פלסטיק ישמשו קצה צינור או תיבה.
{{ח:תת|(ב)}} קצה צינור המותקן בהתקנה סמויה או המותקן בין מחיצות יובא עד אל פני המבנה או המחיצה, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ג)}} אין להשתמש בפתחים עשויים בדופנות צינור כנקודת מוצא של מוליכים או כבל.
{{ח:תת|(ד)}} קצה צינור פלסטיק המשמש כמוצא למוליכים או לכבל יעובד כך שלא ייפגעו שלמות הבידוד של המוליכים או מעטה הכבל.
{{ח:תת|(ה)}} צינור המשמש למעבר כבל או מוליכים בין החלק החיצוני לבין החלק הפנימי של מבנה יותקן מחוץ למבנה, בזווית של 30° לפחות כלפי מטה, כך שלא יחדרו למבנה מי גשם וכדומה; יכול שבמקום ההטיה תותקן בצינור אטימה נגד חדירת מים.

{{ח:סעיף|18|קוטר פנימי מזערי של צינור פלסטיק}}
{{ח:תת|(א)}} הקוטר הפנימי המזערי של צינור פלסטיק יתאים למספר המוליכים המושחלים בו ולחתכים שלהם.
{{ח:תת|(ב)}} מושחלים בצינור כאמור מוליכים מבודדים בעלי חתכים שווים או שונים, ייבחר צינור פלסטיק תקני בעל קוטר פנימי שאינו קטן מהתוצאה של חישוב המשוואה הזו:
{{ח:תת}} {{ממורכז| D \ge 2.0 \sqrt{\textstyle \sum d_i^2} }}
{{ח:תת}} כאשר:
{{ח:תת}} D – הקוטר הפנימי המזערי של הצינור במ״מ;
{{ח:תת}} d_i – הקוטר החיצוני של כל מוליך מבודד המושחל במ״מ;
{{ח:תת}} i – אינדקס.
{{ח:תת|(ג)}} במיתקנים קיימים מותר להחליף את המוליכים המושחלים בצינור פלסטיק במוליכים בעלי חתך גדול יותר וכן מותר להוסיף מוליכים כל עוד הקוטר הפנימי של הצינור אינו קטן מהתוצאה של החישוב:
{{ח:תת}} {{ממורכז| D \ge 1.6 \sqrt{\textstyle \sum d_i^2} }}

{{ח:סעיף|19|תיבות בצנרת פלסטיק|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} תיבה בצנרת פלסטיק תתאים למקום התקנתה; כשהיא משמשת תיבת חיבור ותיבה להתקנת האבזר גם יחד, יאפשר המבנה שלה התקנה והחלפה נוחה של מוליך או כבל.
{{ח:תת|(ב)}} בתיבה המשמשת להתקנת כמה אבזרים –
{{ח:תתת|(1)}} אם הם ניזונים ממעגלים שונים או ממתחים שונים, יופרדו האבזרים ביניהם במחיצות העשויות חומר מבדד; מחיצה כאמור יכול שתהיה קבועה או ניתנת להוצאה באמצעות כלי עבודה בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} אם כל האבזרים המשתייכים למיתקן במתח נמוך ניזונים מאותו מעגל סופי, יכול שהתיבה תהיה בלא מחיצות הפרדה בין האבזרים.
{{ח:תת|(ג)}} תיבה תחוזק למבנה בצורה נאותה.
{{ח:תת|(ד)}} תיבה תותקן בגובה העולה על 2 מטרים מעל לרצפה ואולם יכול שתיבה העשויה מתכת או חומר פלסטיק עמיד בפני נגיעות מכניות ובעלת מכסה הניתן להסרה באמצעות כלים בלבד, תותקן בגובה שהוא פחות מ־2 מטרים ובלבד שלא יפחת מ־15 ס״מ.
{{ח:תת|(ה)}} למרות האמור בתקנת משנה (ד) –
{{ח:תתת|(1)}} מותר להתקין ברצפה תיבה מיוחדת המתוכננת לכך בתנאי שהתיבה ואבזריה יהיו עמידים בפני פגיעות מכניות הצפויות במקום ההתקנה; אטימותה לחדירת מים תהיה בדרגת הגנה של IP X5 לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} מותר להתקין במיתקן ביתי תיבה ברצפה שאינה אטימה לחדירת מים אם תנאי מקום ההתקנה מתאימים לכך.

{{ח:סעיף|20|התקנה סמויה של צינור פלסטיק|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} צינור פלסטיק בהתקנה סמויה בקיר או בתקרה יותקן בקווים אופקיים או אנכיים או במקביל לתקרה; התקנה אופקית בגובה של פחות מ־1.80 מטרים מעל לרצפה מותרת רק בין אבזרים סמוכים המותקנים במרחק שעד 30 ס״מ בין מרכזי האבזרים.

{{ח:סעיף|21|אורך מרבי בין תיבות בצנרת פלסטיק}}
{{ח:ת}} מותקן צינור פלסטיק בהתקנה סמויה במיתקן דירתי לא ייעשו בו יותר משלושה כיפופים, ואורכו הרץ, בין שתי נקודות המוצא שלו, לא יעלה על –
{{ח:תת|(1)}} בצינור בלא כיפופים – 30 מטר;
{{ח:תת|(2)}} כאשר יש אחד עד שלושה כיפופים – 10 מטרים.

{{ח:סעיף|22|התקנה סמויה ברצפת בטון או מתחת לריצוף}}
{{ח:ת}} בהתקנה סמויה של צנרת פלסטיק מתחת לרצפת בטון או מתחת לריצוף אין להשתמש בצינור גמיש (שרשורי); הצינור יהיה רציף ושלם ובלא חיבורים ויכוסה לכל אורכו בשכבת בטון או בטיט בעובי 20 מ״מ לפחות.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳ – צינור מתכת והתקנתו}}

{{ח:סעיף|23|קוטר פנימי מזערי של צינור מתכת}}
{{ח:תת|(א)}} הקוטר הפנימי המזערי של צינור מתכת המשמש כמובל יהיה כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 18|בתקנה 18}} לגבי צינור פלסטיק.
{{ח:תת|(ב)}} במיתקן קיים מותר להחליף את המוליכים המושחלים בצינור במוליכים בעלי חתך גדול יותר וכן מותר להוסיף מוליכים כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 18|בתקנה 18(ג)}} לגבי צינור פלסטיק.

{{ח:סעיף|24|הגנת צינור מתכת}}
{{ח:ת}} מערכת צינורות מתכת המשמשת כמובל תוגן בפני חשמול כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חשמול במתח עד 1,000 וולט)|בתקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חשמול במתח עד 1,000 וולט), התשנ״א–1991}} (להלן – תקנות הארקות).

{{ח:סעיף|25|מוליך הארקה}}
{{ח:ת}} מערכת צינורות מתכת המשמשת כמובל לא תשמש כמוליך הארקה.

{{ח:סעיף|26|חיזוק צינור מתכת}}
{{ח:תת|(א)}} בהתקנה גלויה וחשיפה יחוזק צינור מתכת לחלקי מבנה קבועים באמצעות חבקים מתאימים בהתאם לקוטר החיצוני של הצינור.
{{ח:תת|(ב)}} בחיזוקים יתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החיזוקים יהיו בעלי חוזק מכני מספיק לקביעה איתנה ובת־קיימא של הצינור;
{{ח:תתת|(2)}} המרחק המרבי בין שני חיזוקים סמוכים יהיה 1.5 מ׳;
{{ח:תתת|(3)}} המרחק המרבי בין חיזוק לבין מקום צימוד של שני צינורות לבין כניסה לתיבה וכדומה יהיה 0.5 מ׳.

{{ח:סעיף|27|נקודת מוצא לכבל או למוליך מצינור מתכת}}
{{ח:תת|(א)}} קצה צינור מתכת המשמש כמוצא לכבל או למוליך מבודד יעובד כך שלא תיפגע שלמות מעטה הכבל או המוליך; לחלופין, ניתן להשתמש למטרה זו באבזר מיוחד.
{{ח:תת|(ב)}} קצה צינור המותקן בהתקנה סמויה או בין מחיצות יובא עד פני המבנה או המחיצה, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ג)}} אין להשתמש בפתחים שעשויים דופנות צינור כנקודת מוצא של מוליכים או כבלים.

{{ח:סעיף|28|התקנה סמויה של צנרת מתכת}}
{{ח:תת|(א)}} בהתקנה סמויה של צנרת מתכת בקיר, בתקרה או ברצפה, יכוסה הצינור בשכבה של בטון בעובי של 20 מ״מ לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} לא יהיה מגע בין צינור לבין חומר העלול לגרום לו לאיכול.

{{ח:סעיף|29|זווית, חיבור או חיבור צלב T}}
{{ח:תת|(א)}} התקנת אבזרים כגון זווית, חיבור T או חיבור צלב מותרת רק בהתקנה גלויה או חשיפה.
{{ח:תת|(ב)}} אבזרים כאמור יהיו מצוידים במכסה הניתן להסרה באמצעות כלים בלבד וישמשו כמקום מעבר בלבד למוליכים או לכבלים, ולא ישמשו כמקומות לחיבור בין מוליכים.

{{ח:סעיף|30|התקנת תיבות מעבר או חיבור}}
{{ח:תת|(א)}} תיבת מעבר או תיבת חיבור במערכת צינורות מתכת תותקן באופן שתובטח בה השחלה והחלפה נוחה של מוליכים וכבלים.
{{ח:תת|(ב)}} תיבת מעבר או תיבת חיבור במערכת צינורות מתכת תותקן באופן שתובטח בה השחלה והחלפה נוחה של מוליכים וכבלים.
{{ח:תת|(ג)}} למרות האמור בתקנת משנה (ב) –
{{ח:תתת|(1)}} מותר להתקין תיבת חיבור או תיבת מעבר בגובה שבין 0.15 מטרים עד 2 מטרים מעל הרצפה בתנאי שהתיבה תהיה עמידה בפני פגיעות מכניות הצפויות במקום ההתקנה ותצויד במכסה הניתן להסרה באמצעות כלים בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} מותר להתקין ברצפה תיבה מיוחדת המתוכננת לכך בתנאי שהתיבה ואבזריה יהיו עמידים בפני פגיעות מכניות הצפויות במקום ההתקנה ואטימותה לחדירת מים תהיה בדרגת הגנה IP X5 לפחות.
{{ח:תת|(ד)}} למרות האמור בתקנות משנה (ב) ו־(ג)(2), מותר להתקין במיתקן ביתי תיבה ברצפה שאינה אטימה לחדירת מים אם תנאי מקום ההתקנה מתאימים לכך.

{{ח:סעיף|31|כיפופים בצינור מתכת}}
{{ח:ת}} לא ייעשו כיפופים בצינור מתכת אלא באמצעות מכשיר המיועד לכך.

{{ח:סעיף|32|רציפות מוליכים}}
{{ח:ת}} בצינור מתכת יושחלו בין נקודות המוצא מוליכים מבודדים או כבלים רצופים ושלמים בלא חיבורים ביניהם; חיבור בין מוליכים או בין כבלים ייעשה בתיבת חיבור בלבד.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳ – התקנת צינור באדמה}}

{{ח:סעיף|33|סוגי צינורות באדמה}}
{{ח:ת}} בהתקנה באדמה ישמשו הצינורות האלה:
{{ח:תת|(1)}} צינורות בטון;
{{ח:תת|(2)}} צינורות פלדה לפי תקן ישראלי ת״י 103: ”צינורות פלדה המתאימים לחריטת תבריג וויטוורת לצינורות“, או תקן ישראלי ת״י 530: ”צינורות פלדה מרותכים לשימוש כללי“, או תקן ישראלי ת״י 593 ”צינורות פלדה ללא תפר“;
{{ח:תת|(3)}} צינורות פלסטיק לפי תקן ישראלי ת״י 532 או ת״י 1531 או ת״י 858.

{{ח:סעיף|34|עומק ההתקנה באדמה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} העומק המזערי של הנקודה העליונה של צינור, מתחת לפני הקרקע, כאשר הוא מונח באדמה יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} כשהקרקע סלעית או פני הקרקע מכוסים באריחים, מרצפות, אבנים שטוחות, אספלט וכדומה –
{{ח:תתתת|(א)}} 40 ס״מ, כאשר הכבל המושחל מיועד למתח שאינו עולה על מתח נמוך;
{{ח:תתתת|(ב)}} 70 ס״מ{{ח:הערה|,}} כאשר הכבל המותקן מיועד למתח גבוה;
{{ח:תתת|(2)}} כשהקרקע אדמה או חול בלתי מכוסים באריחים, מרצפות, אבנים שטוחות, אספלט וכדומה –
{{ח:תתתת|(א)}} 80 ס״מ, כאשר הכבל המושחל מיועד למתח שאינו עולה על מתח נמוך;
{{ח:תתתת|(ב)}} 90 ס״מ{{ח:הערה|,}} כאשר הכבל המותקן מיועד למתח גבוה;
{{ח:תתת|(3)}} מתחת לכביש או בהצטלבות עם מסילת ברזל –
{{ח:תתתת|(א)}} 80 ס״מ, כאשר הכבל המושחל מיועד למתח שאינו עולה על מתח נמוך;
{{ח:תתתת|(ב)}} 100 ס״מ, כאשר הכבל המושחל מיועד למתח גבוה.
{{ח:תת|(ב)}} אם מפאת תנאי המקום לא ניתן לקיים את העומקים המזעריים כנדרש בתקנת משנה (א), מותר לסטות מהם על ידי תוספת הגנה מכנית מתאימה.

{{ח:סעיף|35|סרט אזהרה}}
{{ח:ת}} המתקין יניח בתוך שכבת האדמה, לכל אורך הצינור ובעומק של 25 ס״מ לפחות מתחת לפני הקרקע, סרט אזהרה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}}; עלה רוחב התעלה שנחפרה על 40 ס״מ, יונח בה סרט אזהרה נוסף לכל 40 ס״מ של רוחב תעלה או חלק ממנו.

{{ח:סעיף|36|הטמנת צינור באדמה והטיית תוואי}}
{{ח:תת|(א)}} צינור בטון יוטמן באדמה בתוואי ישר בין שתי נקודות מוצא שלו; הטיית תוואי של צנרת בטון תיעשה באמצעות שוחה או שוחת מעבר תוואי, ובאופן שקצה צינור יסתיים בדופן פנימית של השוחה או שוחת המעבר.
{{ח:תת|(ב)}} צינור מתכת או צינור פלסטיק קשיח יוטמן באדמה כאשר, בין שתי נקודות מוצא שלו, לא תהיה כל הטיית תוואי או כיפוף (להלן – הטיה) במישור האופקי שלו ולא יותר מאשר שתי הטיות במישור האנכי שלו; רדיוס ההטיה המזערי יהיה בהתאם לתקן של הצינור או בהתאם לנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת כבלים במתח שאינו עולה על מתח נמוך)|בתקנות החשמל (התקנת כבלים במתח שאינו עולה על מתח נמוך), התש״ס–2000}} (להלן – תקנות התקנת כבלים) לפי הגדול מביניהם; ההטיה תבוצע באמצעות אבזר קשת מתאים.
{{ח:תת|(ג)}} צינור פלסטיק כפיף או גמיש יוטמן באדמה כאשר, בין נקודות מוצא שלו מותרת הטיה אחת בלבד במישור האופקי שלו ולא יותר משתי הטיות במישור האנכי שלו; רדיוס ההטיה המזערי יהיה בהתאם לתקן של הצינור או בהתאם לנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת כבלים במתח שאינו עולה על מתח נמוך)|בתקנות התקנת כבלים}}, לפי הגדול מביניהם; ההטיה תבוצע באמצעות אבזר קשת מתאים.
{{ח:תת|(ד)}} האורך הרץ המרבי של מערכת צינורות –
{{ח:תתת|(1)}} בלא כל הטיה – 100 מטרים;
{{ח:תתת|(2)}} עם הטיה אחת או יותר – 25 מטרים.

{{ח:סעיף|37|שוחה או שוחת מעבר|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מידות שוחת מעבר יאפשרו התקנה נוחה ובטיחותית של הכבל ותובטח מניעת פגיעה בכבל.
{{ח:תת|(ב)}} מכסה שוחה יתאים למידות פתח השוחה ויהיה בעל חוזק מכני בהתאם לתנאי מקום התקנתו.
{{ח:תת|(ג)}} שוחת מעבר תותקן כל 100 מטר לפחות לאורך צינור, מידותיה יאפשרו השחלה נוחה ובטיחותית של הכבל, ותובטח מניעת פגיעה בכבל.
{{ח:תת|(ד)}} שוחה תותקן במקום של הסתעפות כבלים ומוליכים, ובמקום של חיבורים בין כבלים המושחלים בצינור וממדיהם יאפשרו את התקנת הציוד, האבזרים והכבלים.

{{ח:סעיף|38|חיבורים במערכת צינורות}}
{{ח:תת|(א)}} חיבור בין קטע אחד של צינור למשנהו ייעשה באמצעות מצמד תקני או בשיטת תקע ושקע, העשויים תוך ייצור הצינור.
{{ח:תת|(ב)}} חיבור בין צינור לבין שוחה או שוחת מעבר ייעשה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 36|לתקנה 36(א)}} וייאטם בפני חדירת נוזלים.
{{ח:תת|(ג)}} ההצמדה בין החלקים תהיה איתנה ובת־קיימא ותבטיח צימוד הצינורות על כל היקפם באופן קבוע.

{{ח:סעיף|39|מרחק בין צינור באדמה לבין שירות אחר}}
{{ח:תת|(א)}} המרחק האופקי המזערי בין צינור הטמון באדמה בעבור כבל חשמל לבין שירות אחר בבעלות שונה יהיה 25 ס״מ; היה השירות האחר משמש לבזק יישמר המרחק המזערי ביניהם כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות הבזק והחשמל (התקרבויות והצטלבויות בין קווי בזק לבין קווי חשמל)|בתקנות הבזק והחשמל (התקרבויות והצטלבויות בין קווי בזק לבין קווי חשמל), התשמ״ו–1986}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יותקן באדמה צינור בעבור כבל חשמל במישור אנכי שבו קיים שירות אחר.
{{ח:תת|(ג)}} המרחק האופקי המזערי בין צינור לבין מבנה או חלק של מבנה יהיה 25 ס״מ.
{{ח:תת|(ד)}} אם מפאת תנאי המקום לא ניתן לקיים את המרחק המזערי כנדרש בתקנות משנה (א) ו־(ג), מותר לסטות ממנו תוך תיאום עם בעל השירות האחר.

{{ח:סעיף|40|השחלת כבל בצינור}}
{{ח:תת|(א)}} בצינור המותקן באדמה יושחלו כבלים בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) מותר, נוסף על הכבלים, להשחיל בצינור סיב אופטי או מוליך הארקה (PE); היה מוליך הארקה האמור מנחושת, יכול שיהיה בלא בידוד.
{{ח:תת|(ג)}} השחלת כבל לצינור תיעשה לאחר שהתקנת הצינור בין שתי נקודות המוצא שלו הושלמה והצינור כוסה.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳ – תעלה והתקנתה}}

{{ח:סעיף|41|מבנה תעלה}}
{{ח:תת|(א)}} מבנה תעלה והחומר שממנו היא עשויה יתאימו למקום ההתקנה ולמטרת המיתקן; ממדיה יתאימו למספר המוליכים, הכבלים או הציוד המותקן בה.
{{ח:תת|(ב)}} החומרים שמהם בנויה תעלה יהיו עמידים באש בבדיקות לפי תקן ישראלי ת״י 1381 (חלק 1) ”מובילי פלסטיק למיתקני חשמל, תקשורת ואלקטרוניקה“ לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} תעלה תהיה בנויה מחומר עמיד בפני פגיעות מכניות הצפויות במקום התקנתה.
{{ח:תת|(ד)}} תעלה תהיה בנויה מחומר עמיד בפני איכול או מוגנת בפני איכול.
{{ח:תת|(ה)}} יכול שתעלה תהיה בעלת מכסה הניתן להסרה לצורך התקנת מוליכים.

{{ח:סעיף|42|הגנה בפני חשמול}}
{{ח:ת}} תעלה עשויה ממתכת ורכיביה המתכתיים יוגנו בפני חשמול בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חשמול במתח עד 1,000 וולט)|לתקנות הארקות}}.

{{ח:סעיף|43|מכסה תעלה}}
{{ח:ת}} מכסה תעלה יהיה רצוף לכל אורך התעלה או עשוי חלקים, ובלבד שיכסה את הפתח לתעלה, ויותקן באופן המונע הצטברות לכלוך או גופים זרים בתוך התעלה.

{{ח:סעיף|44|תעלת פסי צבירה}}
{{ח:תת|(א)}} תעלה הכוללת פסי צבירה בלא בידוד תהיה מתועשת ויחולו עליה הדרישות של תקן ישראלי ת״י 1419: ”לוחות מיתוג ובקרה למתח נמוך“ חלק 2: ”דרישות ייחודיות למערכות סינוף של פסי צבירה (מובילי צבירה)“ (להלן – ת״י 1419).
{{ח:תת|(ב)}} חיבורים והסתעפויות מתעלה כאמור יהיו באמצעות אבזרים ייעודיים לתעלה.
{{ח:תת|(ג)}} על דופן תעלה כאמור יהיה סימן מתאים וכן שלטי אזהרה; השילוט יהיה נראה לעין מכל מקום לאורך התעלה, ברור ובר־קיימא, ובהתאם לת״י 1419.
{{ח:תת|(ד)}} ההתקנה תאפשר גישה לצורך טיפול.

{{ח:סעיף|45|תעלה באדמה}}
{{ח:תת|(א)}} תעלה סגורה הטמונה באדמה תשמש למעבר כבלים ומוליכי הארקה (PE) בלבד; מוליך הארקה (PE) מנחושת שאינו כלול בכבל יכול שיהיה בלא בידוד.
{{ח:תת|(ב)}} בתעלה כאמור בתקנת משנה (א) מותר להתקין סיבים אופטיים הנמצאים באותה בעלות.

{{ח:סעיף|46|תעלה ברצפה}}
{{ח:תת|(א)}} תעלה סגורה הטמונה ברצפה תשמש למעבר כבלים ומוליכי הארקה (PE) בלבד; מוליך הארקה (PE) מנחושת שאינו כלול בכבל יכול שיהיה בלא בידוד.
{{ח:תת|(ב)}} ניתן להשתמש בתעלה המצוידת במחיצות מתאימות להעברת אמצעי תקשורת.
{{ח:תת|(ג)}} תעלה הכוללת סידורים להסתעפויות או חיבורים תהיה מתועשת, ותוטמן ברצפה שאינה מיועדת לשטיפה במים, או שתוגן בפני חדירת מים לתוכה.
{{ח:תת|(ד)}} מכסים ופתחי תעלה כאמור יהיו מתאימים למאמצים המכניים הצפויים במקום התקנתם.

{{ח:סעיף|47|תעלה על פני מבנה או בתוכו}}
{{ח:תת|(א)}} תעלה המותקנת על פני מבנה תהיה מחומר בניה, ממתכת, או מחומר מבדד; התעלה תהיה בעלת חוזק מכני מספיק לעמידה בכוחות העלולים לפעול עליה, ותחוזק למבנה באופן יציב ובר־קיימא.
{{ח:תת|(ב)}} תעלה המותקנת בתוך קיר או תקרה תהיה עשויה כנדרש בתקנת משנה (א) או שהמבנה עצמו יהיה בנוי באופן העשוי לשמש כתעלה בהתאם לתקנות אלה.
{{ח:תת|(ג)}} תעלה המכילה מוליכים מבודדים והמותקנת על פני מבנה בצדו הפנימי או בתוכו תצויד, בגובה של עד 2 מטרים מעל לרצפה, במכסה שאינו ניתן להסרה אלא באמצעות כלי, כך שתימנע גישה ישירה למוליכים או לאבזרים.
{{ח:תת|(ד)}} תעלה, המותקנת על פני מבנה בצדו החיצוני, תשמש להתקנת כבלים בלבד.
{{ח:תת|(ה)}} בתעלה כאמור מותר להתקין מוליך הארקה (PE) גם בלא בידוד וכן סיבים אופטיים הנמצאים באותה בעלות.

{{ח:סעיף|48|מקומות להסתעפות או לחיבור בתעלה}}
{{ח:תת|(א)}} הסתעפות או חיבור של כבלים או מוליכים ייעשו בתוך תעלה, בתנאי שהתעלה תהיה בעלת מכסה, והגישה למקום ההסתעפות או החיבור תהיה נוחה.
{{ח:תת|(ב)}} הוסר הבידוד ממוליכי כבל או ממוליכים מבודדים לפני חיבורם, יבודדו הם, לאחר חיבורם, כך שרמת הבידוד באותם מקומות תהיה יעילה ובת־קיימא לא פחות מאשר הבידוד המקורי.

{{ח:סעיף|49|התקנת אבזרים בתעלה}}
{{ח:תת|(א)}} אבזרים כגון מפסקים, בתי תקע, מבטחים ואמצעים לפיקוד ובקרה יותקנו מחוץ לתעלה או בתוך התעלה כך שקיימת אפשרות לתפעל את האבזרים האמורים בלא צורך בהסרת מכסה התעלה; בכל מקרה תיעשה התקנת האבזר באמצעות רכיב תואם המיועד למטרה זו.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות תקנת משנה (א) לגבי מבטחים ומונים אינן חלות על ציוד של חברת חשמל במבנים שאינם בבעלותה.
{{ח:תת|(ג)}} כבלים ומוליכים המותקנים בתעלה יחוזקו אליה בצורה נאותה.

{{ח:סעיף|50|מעבר תעלה בין אזורי אש שונים}}
{{ח:ת}} תעלה העוברת בין אזורי אש שונים של מבנה, למעט מבנה הבנוי מחומר דליק, תצויד, במעבר בין אזורי האש, בשני מחסומי אש, פנימי וחיצוני, העמידים באש למשך 30 דקות לפחות לפי תקן ישראלי ת״י 931 חלק 1.2: ”עמידות באש של אלמנטי בנין“.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳ – הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|51|אחזקת מובל}}
{{ח:ת}} מובל יתוחזק במצב יעיל ותקין; ליקויים שיתגלו במובל יתוקנו בלא דיחוי.

{{ח:סעיף|52|בדיקת מובל|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מובל ייבדק לאחר השלמתו ולפני התקנת המוליכים והכבלים לתוכו בידי חשמלאי; בבדיקה יבוקר אם נתקיימו במערכת הוראות תקנות אלה והתאמתה לתכנית המיתקן.
{{ח:תת|(ב)}} מובל ייבדק סופית בידי חשמלאי בודק לאחר השלמת מיתקן המובל על ציודו ולפני הפעלתו.
{{ח:תת|(ג)}} תוצאות הבדיקה יצוינו בתעודות הבדיקה, ויישמרו בידי הבודק, הבעלים או מחזיק המיתקן, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף|53|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות החשמל (התקנת מובילים), התשכ״ו–1965 – בטלות.

{{ח:סעיף|54|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן אך מותר לפעול לפי תקנות אלה בלבד מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|55|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על כל מובל שהותקן לאחר תחילתן, ועל כל שינוי שייעשה לאחר תחילתן במערכת מובלים שהיתה קיימת ערב תחילתן.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} תקן DIN 53370 – ”Testing of plastic films: Determination of the thickness by mechanical peeling“‎

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} תקן DIN 53455 – ”Testing of plastics: Tensile test“‎

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} תקן DIN 53378 – ”Testing of plastic films: Determination of colour fastness to hydrogen sulphide“‎

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} תקן DIN 53388 – ”Testing of plastics and elastomers: Exposure to daylight under glass“‎

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 35|תקנה 35}})}}}}
{{ח:קטע3||סרט אזהרה להתקנה תת־קרקעית}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} בסרט אזהרה להתקנה תת־קרקעית יתקיימו התנאים שלהלן:
{{ח:תת|(1)}} חומר הסרט יהיה פוליאתילן בהתאם לתקן הגרמני DIN 53370 כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1) שבתוספת הראשונה}};
{{ח:תת|(2)}} רוחב הסרט יהיה 160 מ״מ באפיצות של 1 מ״מ;
{{ח:תת|(3)}} חוזק בעת מתיחה והתארכות יהיו בהתאם לתקן הגרמני DIN 53455 כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרט (2) שבתוספת הראשונה}};
{{ח:תת|(4)}} הסרט יהיה בצבע צהוב; הצבע יהיה עמיד ובר־קיימא לשפשוף, למחיקה ולנזק כתוצאה מנוזלים למיניהם ויעמוד בדרישות התקן הגרמני DIN 53378 כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3|בפרט (3) שבתוספת הראשונה}};
{{ח:תת|(5)}} הסרט יכלול הדפסה בצבע שחור בהתאם לאיור שלהלן; ההדפסה תעמוד בבדיקות לפי התקן הגרמני DIN 53378 כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3|בפרט (3) שבתוספת הראשונה}} והתקן הגרמני DIN 53388 כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 4|בפרט (4) שבתוספת האמורה}};
{{ח:תת|(6)}} ההדפסה תהיה באורך של 40 עד 50 ס״מ, המרחק עד לתחילת ההדפסה הבאה לא יעלה על 100 ס״מ, והיא תיעשה לפי הדוגמה שלהלן:
{{ח:תת}} {{ממורכז|זהירות כבל חשמל מונח באדמה {{ש}} CAUTION BURIED ELECTRIC CABLE BELOW {{ש}} خطر الموت كابل كهرباء مدفون}}

{{ח:חתימות|ט״ז באב התשס״ב (25 ביולי 2002)}}
* '''אריאל שרון'''
שר התשתיות הלאומיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]