חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ״ג–2023}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2206732}} {{ח:תיבה|ס״ח תשפ״ג, 306|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1494|תיקון מס׳ 13 לחוק הגנת הפרטיות|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4810658.pdf}}.

''שינוי התוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ד, 2660|שינוי חלק ב׳ לתוספת השביעית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11309.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: רישוי}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: חובת רישיון או אישור}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: רישיון מאת הרשות}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: היתר לשליטה בחברת תשלומים}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: אישור מאת מאסדר למתן שירות ייזום בסיסי או שירות ייזום מתקדם}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: פעילותם של בעל רישיון ובעל אישור מאת הרשות}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הוראות מיוחדות לעניין התקשרות בין גופים העוסקים בסליקה והנפקה}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: שירות ייזום בסיסי ושירות ייזום מתקדם}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הוראות מיוחדות לעניין סמכויות הרשות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: עיצום כספי}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הטלת אמצעי אכיפה מינהליים בידי ועדת האכיפה המינהלית}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: תיקונים עקיפים}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: תחילה, תחולה, הוראות מעבר והוראת שעה}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 6|תוספת שישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 7|תוספת שביעית}}

{{ח:פנימי|תוספת 8|תוספת שמינית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אבטחת מידע“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור“ – אישור מאת מאסדר לעסוק במתן שירות ייזום מתקדם או שירות ייזום בסיסי, שניתן לפי {{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן ד׳ לפרק ב׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי שליטה“, ”הון עצמי“ ו”נושא משרה בכירה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי תשלום“, ”הוראת תשלום“, ”הנפקה“ של אמצעי תשלום, ”הרשאה לחיוב“, ”הרשאת גישה לחשבון“, ”חשבון תשלום“, ”לקוח“, ”מוטב“, ”מנהל חשבון תשלום למשלם“, ”משלם“, ”סליקה“ של פעולת תשלום, ”פעולת תשלום“, ”שירות ייזום מתקדם“ ו”שירותי כספומט“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|בחוק שירותי תשלום}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק“ – בנק ובנק חוץ כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק הדואר“ – החברה בנותנה את השירותים הכספיים מטעם החברה הבת, או החברה הבת בנותנה את השירותים הכספיים, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הדואר|חוק הדואר}}; לעניין הגדרה זו, ”החברה“, ”השירותים הכספיים“ ו”החברה הבת“ כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 1|בסעיפים 1}} {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יא|ו־88יא לחוק האמור}}, בהתאמה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל עניין מהותי“, בתאגיד – מי שמחזיק יותר מ־20 אחוזים מסוג מסוים של אמצעי שליטה בתאגיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי“ – מי שבידו רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון למתן אשראי“ – מי שבידו רישיון למתן אשראי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי“ – מי שבידו רישיון למתן שירות מידע פיננסי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי|בחוק שירות מידע פיננסי}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי“ – מי שבידו רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי“ – מי שבידו רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36ט|בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף מוסדי“ – מבטח או חברה מנהלת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף מנהל“ – גוף כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד בנקאי;
{{ח:תתת|(2)}} בנק הדואר;
{{ח:תתת|(3)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי;
{{ח:תתת|(4)}} מי שניתן לו רישיון במדינת חוץ הנכללת ברשימת המדינות שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ח)(1)}}, ונתון לפיקוח של גוף שהוסמך לפי דין לפקח על פעילות בנקאית באותה מדינה, לרבות לעניין איסור הלבנת הון ומימון טרור, ואילו ניהל את העסקים בישראל היה חייב ברישיון בנק לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:תתת|(5)}} גוף אחר שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ח)(2)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטור חיצוני“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראות מאסדר“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין המפקח על הבנקים – הוראות הניתנות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|סעיף 5(ג1) לפקודת הבנקאות}};
{{ח:תתת|(2)}} לעניין המפקח על נותני שירותים פיננסיים – הוראות הניתנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 4|סעיף 4(א) לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:תתת|(3)}} לעניין הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון –
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי מבטח – הוראות הניתנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 2|סעיף 2(ב) לחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי חברה מנהלת – הוראות הניתנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 39|סעיף 39(ב)(1) לחוק הפיקוח על קופות הגמל}};
{{ח:תתת|(4)}} לעניין הרשות – הוראות הניתנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(ב)}};
{{ח:תתת|(5)}} לעניין המפקח לענייני השירותים הכספיים – הוראות הניתנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יד|סעיף 88יד לחוק הדואר}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היקף פעילות קטן“, לעניין מנהל חשבון תשלום – כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין בנק או תאגיד עזר – שווי נכסים שאינו עולה על 5% משווי הנכסים של כלל הבנקים בישראל או על שיעור אחר משווי הנכסים כאמור שקבע הנגיד לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37(א)(1)}}; לעניין הגדרה זו, ”שווי נכסים“ –
{{ח:תתתת|(א)}} של בנק שאינו בנק חוץ – שווי נכסיו של הבנק כפי שמופיע במאזן הבנק בדוח הכספי השנתי האחרון שנערך על בסיס מאוחד על פי כללי חשבונאות מקובלים החלים עליו;
{{ח:תתתת|(ב)}} של בנק חוץ – שווי נכסיו של הבנק בישראל כפי שמופיע במאזן לפעילותו בישראל ליום 31 בדצמבר של השנה שקדמה למועד הדיווח, כפי שדיווח הבנק למאסדר בהתאם להוראות המאסדר;
{{ח:תתתת|(ג)}} של תאגיד עזר – שווי נכסיו של תאגיד העזר כפי שמופיע במאזן תאגיד העזר בדוח הכספי השנתי האחרון שנערך על בסיס מאוחד על פי כללי חשבונאות מקובלים החלים עליו;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין מנהל חשבון תשלום המפוקח על ידי בנק ישראל ושאינו בנק או תאגיד עזר – היקף פעילות הנמוך מהיקף הפעילות שקבע הנגיד לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37(א)(2)}};
{{ח:תתת|(3)}} לעניין חברת תשלומים – סכום הכספים שקיבלה לשם מתן שירותי תשלום ללקוחותיה, בשנה הקלנדרית הקודמת לא עלה על 25 מיליארד שקלים חדשים או על סכום אחר שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37(ב)}}, וגם סכום הכספים שהעבירה לשם מתן שירותי תשלום ללקוחותיה בשנה הקלנדרית הקודמת לא עלה על 25 מיליארד שקלים חדשים או על סכום אחר שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37(ב)}};
{{ח:תתת|(4)}} לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – צבר פיקדונות או צבר אשראי שאינו עולה על 250 מיליון שקלים חדשים או על סכום אחר שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37(ג)}}; לעניין הגדרה זו, ”צבר אשראי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 11א|בסעיפים 11א}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 25א|ו־25א לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}}, לפי העניין, ו”צבר פיקדונות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 25א|בסעיף 25א לחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היתר שליטה“ – היתר לשליטה בחברת תשלומים שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת הכלכלה“ – ועדת הכלכלה של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מנהלת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות הגמל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת תשלומים“ – בעל רישיון שירותי תשלום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק איסור הלבנת הון“ – {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|חוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק בנק ישראל“ – {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|חוק בנק ישראל, התש״ע–2010}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבנקאות (רישוי)“ – {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגנת הפרטיות“ – {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הדואר“ – {{ח:חיצוני|חוק הדואר|חוק הדואר, התשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הייעוץ“ – {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק חדלות פירעון“ – {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע״ח–2018}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מערכות תשלומים“ – {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים|חוק מערכות תשלומים, התשס״ח–2008}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ניירות ערך“ – {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על הביטוח“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על קופות הגמל“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות מידע פיננסי“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי|חוק שירות מידע פיננסי, התשפ״ב–2021}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירותי תשלום“ – {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|חוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יוזם בסיסי“ – בעל רישיון ייזום בסיסי או בעל אישור לעסוק במתן שירות ייזום בסיסי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יוזם מתקדם“ – חברת תשלומים הנותנת שירות ייזום מתקדם, או בעל אישור לעסוק במתן שירות כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יוזם תשלום“ – יוזם בסיסי או יוזם מתקדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כספים“ – הילך חוקי שהוצא לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 41|סעיף 41 לחוק בנק ישראל}} ומטבע חוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כרטיס חיוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 11ב|בסעיף 11ב(א) לחוק הבנקאות (רישוי)}}, למעט לוחית או חפץ אחר לשימוש חוזר המיועדים רק למשיכת כסף באמצעות מכשירי בנק ממוכנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאסדר“ – כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין בעל רישיון ייזום בסיסי, חברת תשלומים ובעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי – הרשות;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין תאגיד בנקאי, בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי ותאגיד שבשליטתו – המפקח על הבנקים;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין בנק הדואר – המפקח לענייני השירותים הכספיים;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, בעל רישיון למתן אשראי ובעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי – המפקח על נותני שירותים פיננסיים, אולם לעניין בעל רישיון למתן אשראי או בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי, שהוא חברת תשלומים – הרשות;
{{ח:תתת|(5)}} לעניין גוף מוסדי – הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון;
{{ח:תתת|(6)}} לעניין גוף אחר שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ו)}} – מי שמוענקת לו לפי דין סמכות לפקח על פעילותו של הגוף האמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאסדר יוזם תשלום“ – מאסדר של יוזם תשלום, כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין בעל רישיון ייזום בסיסי, חברת תשלומים ובעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי – הרשות;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין תאגיד בנקאי, בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי ותאגיד שבשליטתו – המפקח על הבנקים;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין בנק הדואר – המפקח לענייני השירותים הכספיים;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, בעל רישיון למתן אשראי ובעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי – המפקח על נותני שירותים פיננסיים, אולם לעניין בעל רישיון למתן אשראי או בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי, שהוא חברת תשלומים – הרשות;
{{ח:תתת|(5)}} לעניין גוף מוסדי – הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון;
{{ח:תתת|(6)}} לעניין גוף אחר שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ו)}} – מי שמוענקת לו לפי דין סמכות לפקח על פעילותו של הגוף האמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאסדר מנהל חשבון תשלום למשלם“ – מאסדר של מנהל חשבון תשלום למשלם, כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין חברת תשלומים – הרשות;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין תאגיד בנקאי, בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי ותאגיד שבשליטתו – המפקח על הבנקים;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – המפקח על נותני שירותים פיננסיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטבע חוץ“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל}}, למעט מטבע חוץ שקבע השר בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 61|סעיף 61(ב) לחוק זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על התחרות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית|בחוק התחרות הכלכלית, התשמ״ח–1988}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון“ – הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 2|סעיף 2 לחוק הפיקוח על הביטוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל חשבון תשלום“ – מנהל חשבון תשלום למשלם או מנהל חשבון תשלום למוטב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל חשבון תשלום למוטב“ – נותן שירותי תשלום למוטב, שנותן שירות תשלום מסוג ניהול חשבון תשלום לטובת מוטב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנפיק“ – חברת תשלומים שעיסוקה בהנפקה של אמצעי תשלום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנפיק בעל היקף פעילות רחב“ – מי שמנוי ברשימת המנפיקים בעלי היקף פעילות רחב שפרסם מאסדר לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת מבוקרת“, ”מערכת תשלומים“, ”מפעיל“ של מערכת תשלומים, ו”משתתף“ במערכת תשלומים – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים|בחוק מערכות תשלומים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת ממשק למתן הוראות תשלום“ – מערכת מקוונת ומאובטחת שבאמצעותה מנהל חשבון תשלום למשלם מחויב לתת גישה לחשבון התשלום של המשלם לשם שירות ייזום בסיסי או שירות לייזום מתקדם, לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}}, שמאפייניה ייקבעו על ידי מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א)(1)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח לענייני השירותים הכספיים“ – המפקח לענייני השירותים הכספיים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יג|בסעיף 88יג לחוק הדואר}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח על הבנקים“ – המפקח על הבנקים שמונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הבנקאות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח על נותני שירותים פיננסיים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתן אשראי אגב פעולת תשלום“ – מתן אשראי או העמדת מסגרת אשראי על ידי חברת תשלומים, העומדים בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 22|בסעיף 22(ד)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנגיד“ – נגיד בנק ישראל שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 6|סעיף 6 לחוק בנק ישראל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן שירות זר“ – תאגיד העוסק במתן שירות תשלום או במתן שירות ייזום בסיסי, מחוץ לישראל, מכוח דין זר המסדיר את העיסוק במתן שירותים כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סולק“ – חברת תשלומים שעיסוקה בסליקה של פעולות תשלום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סולק בעל היקף פעילות רחב“ – מי שמנוי ברשימת הסולקים בעלי היקף פעילות רחב שפרסם מאסדר לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סולק כרטיסי חיוב גדול“ – מי שמנוי ברשימת סולקי כרטיסי החיוב הגדולים שפרסם מאסדר לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28(ו)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 11ב|בסעיף 11ב(א) לחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת הבנקאות“ – {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות|פקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון“ – רישיון שירותי תשלום או רישיון ייזום בסיסי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון ייזום בסיסי“ – רישיון לעסוק במתן שירות ייזום בסיסי, שניתן לפי {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳ לפרק ב׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון שירותי תשלום“ – רישיון לעסוק במתן שירותי תשלום, שניתן לפי {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳ לפרק ב׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – רשות ניירות ערך כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות ייזום בסיסי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ייזום הוראת תשלום, לבקשת לקוח, באמצעות כתיבת פרטי ההוראה אצל מנהל חשבון התשלום למשלם, לשם ביצועה על ידי מנהל החשבון כאמור לאחר שיקבל את אישור המשלם, ובלבד שיוזם ההוראה אינו מנהל החשבון;
{{ח:תתת|(2)}} ייזום הרשאה לחיוב, לבקשת לקוח, באמצעות כתיבת פרטי בקשת ההרשאה לחיוב חשבון התשלום אצל מנהל חשבון התשלום למשלם, לשם אישור הבקשה על ידי מנהל החשבון כאמור לאחר שיקבל את אישור המשלם להגשתה, ובלבד שיוזם ההרשאה אינו מנהל החשבון;
{{ח:תתת|(3)}} ייזום ביטול הרשאה לחיוב, לבקשת לקוח, באמצעות כתיבת פרטי ההודעה לביטול הרשאה לחיוב חשבון התשלום אצל מנהל חשבון התשלום למשלם, לשם ביטול ההרשאה לאחר שיקבל את אישור המשלם להודעת הביטול, ובלבד שיוזם ביטול ההרשאה אינו מנהל החשבון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותי תשלום“ – כל אחד מסוגי השירותים המפורטים להלן, למעט שירותים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השביעית}}:
{{ח:תתת|(1)}} ניהול חשבון תשלום;
{{ח:תתת|(2)}} הנפקה של אמצעי תשלום;
{{ח:תתת|(3)}} סליקה של פעולת תשלום;
{{ח:תתת|(4)}} שירות ייזום מתקדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}}; ואולם לעניין בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}}, וכל מונח בהגדרה האמורה יפורש לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|החוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}}, או תאגיד עזר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר האוצר.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: רישוי}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: חובת רישיון או אישור}}

{{ח:סעיף|2|חובת רישיון או אישור}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעסוק אדם במתן שירות תשלום שאינו שירות ייזום מתקדם, אלא אם כן בידו רישיון לכך שניתן מאת הרשות לפי {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳}} ובהתאם לתנאי הרישיון ולהוראות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יעסוק אדם במתן שירות ייזום מתקדם, אלא אם כן בידו רישיון לכך שניתן מאת הרשות לפי {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳}} ובהתאם לתנאי הרישיון ולהוראות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), גוף מהגופים המנויים להלן לא יעסוק במתן שירות ייזום מתקדם, אלא אם כן בידו אישור לכך שניתן מאת מאסדר, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן ד׳}}, ובהתאם לתנאי האישור ולהוראות לפי חוק זה:
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד בנקאי;
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי ותאגיד שבשליטתו;
{{ח:תתת|(3)}} בנק הדואר;
{{ח:תתת|(4)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי.
{{ח:תת|(ד)}} לא יעסוק אדם במתן שירות ייזום בסיסי, אלא אם כן בידו רישיון לכך שניתן מאת הרשות לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳}}, ובהתאם לתנאי הרישיון ולהוראות לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (ד), גוף מהגופים המנויים להלן לא יעסוק במתן שירות ייזום בסיסי, אלא אם כן בידו אישור לכך שניתן מאת מאסדר, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן ד׳}}, ובהתאם לתנאי האישור ולהוראות לפי חוק זה:
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד בנקאי;
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי ותאגיד שבשליטתו;
{{ח:תתת|(3)}} בנק הדואר;
{{ח:תתת|(4)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי;
{{ח:תתת|(5)}} חברת תשלומים;
{{ח:תתת|(6)}} גוף מוסדי;
{{ח:תתת|(7)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי;
{{ח:תתת|(8)}} בעל רישיון למתן אשראי;
{{ח:תתת|(9)}} בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ד), השר, באישור ועדת הכלכלה, רשאי לקבוע סוגים נוספים של גופים העוסקים בתחום הפיננסי ושפעילותם הפיננסית מפוקחת לפי דין, שלא תחול עליהם חובת הרישיון לפי סעיפים קטנים (ב) או (ד), לפי העניין, ותחול עליהם חובת האישור לפי {{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן ד׳}}; תקנות לפי סעיף קטן זה יותקנו לפי הצעת המאסדר לפי דין של הגוף שנקבע כאמור או בהתייעצות עימו ובהתייעצות עם הרשות, ולגבי גוף המפוקח על ידי בנק ישראל – לפי הצעת הנגיד או בהסכמתו, ובהתייעצות עם הרשות.
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא יעסוק מבטח במתן שירות תשלום.

{{ח:סעיף|3|סייגים לחובת רישיון או אישור}}
{{ח:תת|(א)}} חובת הרישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}} לא תחול על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד בנקאי;
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי ותאגיד שבשליטתו;
{{ח:תתת|(3)}} בנק הדואר;
{{ח:תתת|(4)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי;
{{ח:תתת|(5)}} מפעיל מערכת מבוקרת כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים|בחוק מערכות תשלומים}}, בפעילותו כמפעיל מערכת מבוקרת לפי {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים|החוק האמור}};
{{ח:תתת|(6)}} מי שעיסוקו במתן שירות תשלום בהיקף מצומצם, בסכום מוגבל, למספר לקוחות קטן, או במספר עסקאות קטן, והכול כפי שקבע השר בתקנות, ובכלל זה בתנאים כפי שיקבע; תקנות לפי פסקה זו יותקנו לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה ובאישור ועדת הכלכלה.
{{ח:תת|(ב)}} מי שעיסוקו במתן שירות תשלום כאמור בסעיף קטן (א)(6) יודיע לרשות על מתן השירות כאמור, מזמן לזמן ובהתאם להוראות לפי סעיף קטן זה; הרשות תקבע בכללים הוראות בדבר מועדי מסירת ההודעות ואופן מסירתן וכן פרטים שיש לכלול בהן ומסמכים ודוחות שיצורפו להן.
{{ח:תת|(ג)}} השר, באישור ועדת הכלכלה, רשאי לקבוע גופים נוספים שחובת רישיון או אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} לא תחול עליהם, דרך כלל או לגבי סוג מסוים של שירות תשלום שהם נותנים, כפי שיקבע; תקנות לפי סעיף קטן זה לעניין חובת רישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} יהיו לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה, ולעניין חובת אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} – לפי הצעת מאסדר יוזם התשלום או בהתייעצות עימו; בתקנות לפי סעיף קטן זה רשאי השר לקבוע תנאים שיחולו על מתן שירות תשלום או שירות ייזום בסיסי בידי גוף נוסף שנקבע כי חובת הרישיון או אישור לא תחול עליו כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום (פטור מחובת רישוי)|תקנות הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום (פטור מחובת רישוי), התשפ״ד–2024}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום (הודעה של גופים פטורים לרשות ניירות ערך)|כללי הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום (הודעה של גופים פטורים לרשות ניירות ערך), התשפ״ו–2025}}.}}

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: רישיון מאת הרשות}}

{{ח:סעיף|4|תנאים למתן רישיון}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית לתת רישיון שירותי תשלום או רישיון ייזום בסיסי למבקש שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא חברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}}, או שהוא רשום כחברת חוץ לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 346|סעיף 346 לאותו חוק}};
{{ח:תתת|(2)}} יש לו אמצעים טכנולוגיים מתאימים לשם מתן שירות התשלום או שירות הייזום הבסיסי, לפי העניין, ומיומנות בהפעלתם, באופן שיבטיח את אמינות המערכות שבאמצעותן יינתנו השירותים ואת קיום ההוראות לפי חוק זה ולפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|חוק שירותי תשלום}}, ובכלל זה ההוראות בעניין אבטחת מידע, הגנת סייבר וניהול סיכונים, ולעניין מבקש רישיון שירותי תשלום – לרבות בעניין המשכיות עסקית, והכול לפי כללים שקבעה הרשות בהוראות מאסדר ולפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}};
{{ח:תתת|(3)}} התוכנית העסקית, ולעניין מבקש רישיון שירותי תשלום – גם ההצהרה על האמצעים הכספיים שלו שצירף לבקשתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, מעידים על יכולתו לתת את שירות התשלום או שירות הייזום הבסיסי שהוא מבקש לתת, לפי העניין, ולעמוד בהוראות לפי חוק זה ולפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|חוק שירותי תשלום}}, והכול לפי כללים שקבעה הרשות בהוראות מאסדר ולפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}};
{{ח:תתת|(4)}} הוא עומד בדרישות לעניין הון עצמי, ביטוח או בטוחה אחרת, כפי שקבעה הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(א)}};
{{ח:תתת|(5)}} לא תלוי ועומד לגבי המבקש צו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון}}, בית המשפט לא מינה כונס נכסים לנכסיו או ציווה על פירוקו, והמבקש לא החליט על פירוקו מרצון;
{{ח:תתת|(6)}} לעניין מבקש רישיון שירותי תשלום, אם קיים בעל שליטה בו – מתקיימים בבעל השליטה התנאים לקבלת היתר שליטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}};
{{ח:תתת|(7)}} השליטה על עסקיו וניהולם מופעלים בישראל, ואם אינם מופעלים בישראל – ביכולתו לקיים את כל ההוראות לפי חוק זה וניתן לאכוף אותן לגביו.
{{ח:תת|(ב)}} מצאה הרשות כי מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק במתן שירות תשלום או שירות ייזום בסיסי, לפי העניין, בשל טעמים שבטובת הציבור או בשל טעמים הנוגעים למהימנותו, למהימנותו של בעל שליטה בו או למהימנותו של נושא משרה בכירה בו או בבעל שליטה בו, רשאית היא, בהחלטה מנומקת בכתב, שלא לתת רישיון למבקש אף אם מתקיימים לגביו התנאים שבסעיף קטן (א), ובלבד שנתנה לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפניה או לפני מי שהיא הסמיכה לכך מקרב עובדי הרשות, בדרך שהורתה.

{{ח:סעיף|5|בקשה לרישיון}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לרישיון תוגש לרשות; בבקשה יפרט מבקש הרישיון את סוג הרישיון שאותו הוא מבקש, ובבקשה לרישיון שירותי תשלום – גם את סוג שירות התשלום שהוא מבקש לתת.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה לרישיון יצורפו מסמכים המעידים על קיום התנאים לקבלת הרישיון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, ובכלל זה התוכנית העסקית של מבקש הרישיון ולעניין בקשה לרישיון שירותי תשלום – גם הצהרה בדבר האמצעים הכספיים שלו; הרשות תקבע בכללים פרטים שיכלול המבקש בתוכנית העסקית ובהצהרה כאמור וכן רשאית היא לקבוע בכללים פרטים, מסמכים ודוחות נוספים שייכללו בבקשה או שיצורפו לה.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך רשאי לדרוש ממבקש הרישיון פרטים, מסמכים או דוחות נוספים על האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) אם נראה לו כי הדבר דרוש לבחינת התקיימותו של תנאי מהתנאים למתן הרישיון ולקבלת החלטה בבקשה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום (בקשת רישיון שירותי תשלום או שירות ייזום בסיסי)|כללי הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום (בקשת רישיון שירותי תשלום או שירות ייזום בסיסי), התשפ״ד–2024}}.}}

{{ח:סעיף|6|תנאים ברישיון}}
{{ח:תת|(א)}} ברישיון שירותי תשלום יפורט, בין השאר, סוג שירות התשלום, אחד או יותר, שרשאי בעל הרישיון לתת, ורשאית הרשות לקבוע ברישיון שירותי תשלום או ברישיון ייזום בסיסי תנאים שיחולו על בעל הרישיון.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות רשאית לשנות את התנאים שקבעה ברישיון כאמור בסעיף קטן (א), ובלבד שהודיעה לבעל הרישיון את נימוקיה ונתנה לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפניה או לפני מי שהיא הסמיכה לכך מקרב עובדיה, בדרך שהורתה.

{{ח:סעיף|7|ביטול או התליה של רישיון}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית, בהחלטה מנומקת בכתב, לבטל רישיון או להתלותו לתקופה שלא תעלה על שנה או, מנימוקים מיוחדים, לתקופה שלא תעלה על חמש שנים, אם מצאה כי מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרישיון ניתן על יסוד מידע כוזב או שגוי;
{{ח:תתת|(2)}} חדל להתקיים בבעל הרישיון תנאי מהתנאים למתן רישיון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(א)}} או שהוא הפר תנאי מהתנאים שנקבעו ברישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}};
{{ח:תתת|(3)}} בעל הרישיון הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(4)}} בעל הרישיון לא החל במתן שירות תשלום או שירות ייזום בסיסי, לפי העניין, בתוך שנתיים ממועד מתן הרישיון או שהפסיק לתת את השירות במשך שנתיים רצופות;
{{ח:תתת|(5)}} מתקיימת נסיבה מהנסיבות המנויות ברשימה שנקבעה לפי סעיף קטן (ב) המעידה על פגם במהימנות כאמור באותו סעיף קטן; נסיבות כאמור ייבחנו לגבי בעל הרישיון, בעל שליטה בו ונושא משרה בכירה בבעל הרישיון או בבעל שליטה בו;
{{ח:תתת|(6)}} טעמים שבטובת הציבור מצדיקים את ביטול הרישיון או את התלייתו.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תקבע רשימה של נסיבות שיש בהן כדי להעיד על פגם במהימנות של בעל רישיון, של בעל שליטה בו או של נושא משרה בכירה בו או בבעל שליטה בו (בסעיף קטן זה – הרשימה); הרשימה תפורסם באתר האינטרנט של הרשות ואינה טעונה פרסום ברשומות; הרשימה תיכנס לתוקף בתום 30 ימים מיום הפרסום, ואולם שינוי ברשימה לא יחול על הליך תלוי ועומד לפי סעיף קטן (א)(5); הודעה על פרסום הרשימה ועל כל שינוי שלה ומועד תחילתו, תפורסם ברשומות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|רשות ניירות ערך פרסמה {{ח:חיצוני|https://www.new.isa.gov.il/images/Fittings/isa/asset_library_pic///FitAnd_Proper.pdf|רשימת נסיבות שיש בהן כדי להעיד על פגם במהימנות של חברת תשלומים ובעל רישיון לייזום תשלום בסיסי, בעל שליטה בו ונושא משרה בכירה בכל אחד מהם}}. לפי הודעה על פרסום רשימת נסיבות לבחינת פגם במהימנות לעניין חברת תשלומים ובעל רישיון לייזום תשלום בסיסי (י״פ תשפ״ד, 2063), הרשימה נכנסה לתוקף ביום כ״ח בטבת התשפ״ד (9 בינואר 2024).}}
{{ח:תת|(ג)}} סבר יושב ראש הרשות כי פגם כאמור בסעיף קטן (א)(1) עד (6) שבשלו רשאית הרשות לנקוט אמצעים כאמור באותו סעיף קטן, ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות לבעל הרישיון לתקנו, ורשאי הוא להורות על אופן התיקון והמועד לתיקון; חלף המועד כאמור והפגם לא תוקן להנחת דעתו של יושב ראש הרשות, רשאית הרשות לנקוט אמצעים כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} הרשות לא תבטל רישיון או תתלה אותו כאמור בסעיף קטן (א) אלא לאחר שנתנה לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו לפניה או לפני מי שהיא הסמיכה לכך מקרב עובדיה, בדרך שהורתה, אולם יושב ראש הרשות רשאי, בהחלטה מנומקת בכתב, להתלות רישיון באופן מיידי, אם קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת, ובלבד שייתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו לפני הרשות כאמור, בסמוך ככל האפשר לאחר התליית הרישיון ולא יאוחר מ־30 ימים לאחר התליה כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} ביטלה הרשות רישיון או התלתה רישיון לפי סעיף זה, תפרסם על כך הודעה באתר האינטרנט של הרשות, ולעניין התליית רישיון – תפרסם באופן האמור גם את תקופת ההתליה.

{{ח:סעיף|8|פיקוח על מי שרישיונו בוטל או הותלה}}
{{ח:תת|(א)}} מי שרישיונו בוטל או הותלה חייב למלא אחר כל ההוראות החלות על בעל רישיון, לפי חוק זה ולפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|חוק שירותי תשלום}}, כל עוד קיימות התחייבויות שנתן ללקוחות לפני ביטול הרישיון או התלייתו.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך רשאי לתת למי שרישיונו בוטל או הותלה הוראות בדבר ניהול עסקיו ככל שהדבר ייראה לו נחוץ כדי להגן על לקוחות שהתקשרו עם בעל הרישיון לפני ביטול הרישיון או התלייתו; אין בהוראה כאמור כדי לפטור את מי שרישיונו בוטל או הותלה מאחריותו למילוי התחייבויות שנתן ללקוחות לפני ביטול הרישיון או התלייתו.

{{ח:סעיף|9|פיקוח על בעל רישיון שהחליט על חיסול עסקיו או נקלע לחדלות פירעון או פירוק}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון שניתן לגביו צו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון}}, שהחליט על פירוקו מרצון או על חיסול עסקיו, דרך כלל או בתחום עיסוק מסוים, או שנפתחו בעניינו הליכי פירוק, בין ביוזמתו ובין שלא ביוזמתו, יודיע על כך לרשות בלא דיחוי.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} יחולו גם על בעל רישיון כאמור בסעיף קטן (א), בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: היתר לשליטה בחברת תשלומים}}

{{ח:סעיף|10|היתר שליטה}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישלוט אדם בחברת תשלומים, אלא על פי היתר מאת הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות רשאית שלא לתת היתר שליטה לפי סעיף זה, מטעמים אלה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} תלוי ועומד לגבי מבקש ההיתר צו לפתיחת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון}}, או שמתקיים לגביו אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין מבקש שהוא יחיד – הוא הוכרז פסול דין;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין מבקש שהוא תאגיד – הוא החליט על פירוקו מרצון, או שבית המשפט ציווה על פירוקו או מינה כונס נכסים לנכסיו או לחלק מהותי מהם בשל אי־תשלום חוב;
{{ח:תתת|(2)}} טעמים הנוגעים לטובת הציבור או למהימנותו של מבקש ההיתר או של נושא משרה בכירה בו.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על מי שהיה לבעל שליטה בחברת תשלומים מכוח העברת אמצעי שליטה על פי דין.

{{ח:סעיף|11|העברת אמצעי שליטה}}
{{ח:ת}} מי שמחזיק באמצעי שליטה בחברת תשלומים לא יעביר אותו לאחר ביודעו שהנעבר זקוק להיתר שליטה ואין בידו היתר כאמור.

{{ח:סעיף|12|ביטול היתר שליטה}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית לבטל היתר שליטה, בהחלטה מנומקת בכתב ולאחר שנתנה לבעל היתר השליטה הזדמנות לטעון את טענותיו, אם מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התקיים האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(ב)(1)}};
{{ח:תתת|(2)}} מצא יושב ראש הרשות כי התקיימה נסיבה מהנסיבות המנויות ברשימה שקבעה הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(ב)}}, המעידה על פגם במהימנות בעל היתר השליטה או נושא משרה בכירה בו;
{{ח:תתת|(3)}} טעמים שבטובת הציבור המצדיקים את ביטול היתר השליטה.
{{ח:תת|(ב)}} סבר יושב ראש הרשות כי פגם כאמור בסעיף קטן (א)(1) עד (3), שבשלו רשאית הרשות לבטל את היתר השליטה, ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות לבעל היתר השליטה לתקנו, ורשאי הוא להורות על אופן התיקון והמועד לתיקון; חלף המועד האמור והפגם לא תוקן להנחת דעתו של יושב ראש הרשות, רשאית הרשות לבטל את היתר השליטה לפי הוראות סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|13|הוראות למי שפעל בלא היתר שליטה}}
{{ח:תת|(א)}} ראה יושב ראש הרשות שאדם הוא בעל שליטה בחברת תשלומים בלא היתר שליטה, רשאי הוא, בהחלטה מנומקת בכתב, לאחר שנתן לאותו אדם הזדמנות לטעון את טענותיו, להורות –
{{ח:תתת|(1)}} על מכירת אמצעי השליטה שמחזיק אותו אדם, כולם או חלקם, בתוך תקופה שיקבע, כך שלא יהיה עוד בעל שליטה;
{{ח:תתת|(2)}} שלא יופעלו זכויות ההצבעה או זכויות למינוי דירקטור או מנהל כללי מכוח אמצעי שליטה שמחזיק אותו אדם בלא היתר שליטה;
{{ח:תתת|(3)}} שהצבעה מכוח אמצעי שליטה שהחזיק אותו אדם בלא היתר שליטה לא תבוא במניין קולות ההצבעה;
{{ח:תתת|(4)}} על ביטול מינויו של דירקטור או מנהל כללי שנגרם בידי אותו אדם.
{{ח:תת|(ב)}} היה אדם בעל שליטה בחברת תשלומים מכוח העברת אמצעי שליטה על פי דין, רשאי יושב ראש הרשות, לאחר שנתן לאותו אדם הזדמנות לטעון את טענותיו, להורות לו למכור את אמצעי השליטה האמורים, כולם או חלקם, בתוך תקופה שיורה, כך שלא יהיה עוד בעל שליטה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} הורה יושב ראש הרשות לפי הוראות סעיף קטן (ב) למכור אמצעי שליטה, רשאי הוא לתת הוראה כאמור בסעיף קטן (א)(2) עד (4), בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ד)}} לא מכר בעל שליטה באמצעי השליטה בהתאם להוראות יושב ראש הרשות לפי סעיפים קטנים (א) או (ב), רשאי בית המשפט, לבקשת הרשות, למנות כונס נכסים למכירת אמצעי השליטה כאמור.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: אישור מאת מאסדר למתן שירות ייזום בסיסי או שירות ייזום מתקדם}}

{{ח:סעיף|14|תנאים לקבלת אישור למתן שירות ייזום בסיסי או שירות ייזום מתקדם}}
{{ח:תת|(א)}} מאסדר רשאי לתת לגוף מהגופים המנויים להלן שביקש זאת, אישור למתן שירות ייזום בסיסי, ובלבד שמתקיים לגביו האמור בסעיף קטן (ג):
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד בנקאי;
{{ח:תתת|(2)}} בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי ותאגיד שבשליטתו;
{{ח:תתת|(3)}} בנק הדואר;
{{ח:תתת|(4)}} בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי;
{{ח:תתת|(5)}} חברת תשלומים;
{{ח:תתת|(6)}} גוף מוסדי;
{{ח:תתת|(7)}} בעל רישיון למתן אשראי;
{{ח:תתת|(8)}} בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי;
{{ח:תתת|(9)}} בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי;
{{ח:תתת|(10)}} גוף שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ו)}}.
{{ח:תת|(ב)}} מאסדר רשאי לתת לגוף המנוי בסעיף קטן (א)(1) עד (4) או לגוף שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ו)}}, לפי העניין, שביקש זאת, אישור למתן שירות ייזום מתקדם, ובלבד שמתקיים לגביו האמור בסעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ג)}} לא ייתן מאסדר אישור לפי סעיף קטן (א) או (ב) אלא אם כן מתקיימים במבקש האישור התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(א)(2) ו־(3)}}, שיחול לעניין זה בשינויים המחויבים ובשינוי זה: במקום הסיפה החל במילה ”והכול לפי כללים“ יקראו ”והכול בהתאם להוראות המאסדר“.
{{ח:תת|(ד)}} מצא מאסדר כי מבקש האישור אינו ראוי לעסוק במתן שירות ייזום בסיסי או שירות ייזום מתקדם, לפי העניין, בשל טעמים שבטובת הציבור, רשאי הוא, בהחלטה מנומקת בכתב, שלא לתת לו אישור אף אם מתקיימים לגביו התנאים האמורים בסעיף קטן (ג), ובלבד שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני עובד מטעמו, בדרך שהורה.

{{ח:סעיף|15|בקשה לאישור}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לאישור תוגש למאסדר; בבקשה יפרט מבקש האישור אם הוא מבקש לעסוק במתן שירות ייזום בסיסי או שירות ייזום מתקדם.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה לאישור יצורפו מסמכים המעידים על קיום התנאים לקבלת האישור, ובכלל זה תוכנית עסקית של מבקש האישור; המאסדר יקבע, בהוראות מאסדר, את הפרטים שייכללו בתוכנית העסקית כאמור וכן פרטים, מסמכים ודוחות נוספים שייכללו בבקשה או שיצורפו לה.
{{ח:תת|(ג)}} המאסדר או עובד מטעמו רשאי לדרוש ממבקש האישור פרטים, מסמכים או דוחות נוספים על האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), אם נראה לו כי הדבר דרוש לשם קבלת החלטה בבקשה.

{{ח:סעיף|16|תנאי האישור}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} יחולו לעניין תנאי האישור, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: במקום ”הרשות“ יקראו ”המאסדר“.

{{ח:סעיף|17|ביטול או התליה של אישור}}
{{ח:תת|(א)}} מאסדר רשאי לבטל אישור או להתלותו, בהחלטה מנומקת בכתב, אם מצא כי מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} האישור ניתן על יסוד מידע כוזב או שגוי;
{{ח:תתת|(2)}} חדל להתקיים בבעל האישור התנאי למתן האישור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14(ג)}}, לפי העניין, או שהוא הפר תנאי מהתנאים שנקבעו באישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}};
{{ח:תתת|(3)}} בעל האישור הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה או הוראות מאסדר;
{{ח:תתת|(4)}} המאסדר התלה את הרישיון שנתן לפי דין אחר לבעל האישור לשם עיסוקו בתחום הפיננסי, ולעניין גוף שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ו)}} ושאינו בעל רישיון כאמור – המאסדר הגביל לפי דין את פעילותו הפיננסית;
{{ח:תתת|(5)}} טעמים שבטובת הציבור מצדיקים את ביטול האישור או את התלייתו.
{{ח:תת|(ב)}} התליה לפי סעיף קטן (א) תהיה לתקופה שלא תעלה על שנה, ומנימוקים מיוחדים – לתקופה שלא תעלה על חמש שנים; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו לעניין התליה לפי סעיף קטן (א)(4).
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(ד)}} יחולו לעניין ביטול או התליה של אישור, בשינויים המחויבים ובשינוי זה: במקום ”הרשות“ ו”יושב ראש הרשות“ יקראו ”המאסדר“.

{{ח:סעיף|18|פיקוח על מי שאישורו בוטל או הותלה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} יחולו על מי שאישורו בוטל או הותלה, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה: במקום ”יושב ראש הרשות“ יקראו ”המאסדר“ ובמקום ”עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך“ יקראו ”עובד מטעמו“.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|19|מרשם חברות תשלומים ויוזמי תשלום}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תנהל מרשם של חברות תשלומים ויוזמי תשלום ותפרסמו באתר האינטרנט של הרשות; המרשם יכלול את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} רשימת חברות התשלומים ופרטיהן;
{{ח:תתת|(2)}} רשימת בעלי רישיון ייזום בסיסי ופרטיהם, חברות התשלומים הרשאיות לתת שירות ייזום מתקדם ופרטיהן, וכן בעלי האישור ופרטיהם כפי שהעביר לה כל אחד מהמאסדרים של בעלי האישור.
{{ח:תת|(ב)}} במרשם ייכללו פרטים אלה, לפחות:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי בעל הרישיון או בעל האישור, ובכלל זה פרטים ליצירת קשר עימו;
{{ח:תתת|(2)}} סוג השירות שרשאי בעל הרישיון או בעל האישור לתת על פי הרישיון או האישור;
{{ח:תתת|(3)}} זהות המאסדר של חברת התשלומים או של יוזם התשלום;
{{ח:תתת|(4)}} דבר ביטול או התליה של רישיון או אישור שניתנו; ולעניין התליה כאמור – גם תקופת ההתליה;
{{ח:תתת|(5)}} רשימת פטורים לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיפים 21}} {{ח:פנימי|סעיף 26|ו־26}} לנותני שירות זרים, ללא פרטים מזהים.

{{ח:סעיף|20|חובת הודעה לרשות, לבעל רישיון ולבעל היתר שליטה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון וכן בעל היתר שליטה בו יודיעו לרשות, בלא דיחוי –
{{ח:תתת|(1)}} אם חדל להתקיים תנאי מן התנאים למתן הרישיון או היתר השליטה, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} אם התקיים תנאי שבשלו רשאית הרשות לבטל את הרישיון או להתלותו או לבטל את היתר השליטה, לפי העניין, ולעניין בחינת מהימנות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיפים 7(א)(5)}} {{ח:פנימי|סעיף 12|או 12(א)(2)}}, יודיעו לרשות על התקיימות נסיבה מהנסיבות המנויות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 27|בסעיף 27(ג)(1) עד (6) לחוק הייעוץ}} לגביהם או לגבי נושא משרה בכירה בהם, בארץ או בחוץ לארץ.
{{ח:תת|(ב)}} נושא משרה בכירה בבעל רישיון או בבעל היתר שליטה יודיע לבעל הרישיון או לבעל היתר השליטה, לפי העניין, על התקיימות נסיבה מהנסיבות המנויות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 27|בסעיף 27(ג) לחוק הייעוץ}}, לגביו, כאמור בסעיף קטן (א)(2), בלא דיחוי; הודעה לפי סעיף קטן זה תכלול את הפרטים הדרושים לבעל הרישיון או לבעל היתר השליטה, לפי העניין, כדי למלא את חובתו לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|21|מתן רישיון לנותן שירות זר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 10|ו־10}}, הרשות רשאית לתת רישיון לנותן שירות זר גם אם לא מתקיימים בו התנאים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(א)(1) עד (4) ו־(6)}}, וכן לפטור בעל שליטה בו מחובת היתר שליטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}, תוך שמירה על עניינם של הלקוחות ולאחר ששקלה טעמים שבטובת הציבור, אם התקיימו שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} הרשות שוכנעה כי הדין הזר המסדיר את עיסוקו של נותן השירות הזר במתן שירות תשלום או שירות ייזום בסיסי, לפי העניין, עונה במידה מספקת בכל הנוגע לעניינים המוסדרים לפי אותם סעיפים;
{{ח:תת|(2)}} הרשות התנתה את מתן הרישיון או הפטור בתנאים שייקבעו ברישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: פעילותם של בעל רישיון ובעל אישור מאת הרשות}}

{{ח:סעיף|22|עיסוקים נוספים של חברת תשלומים}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי לקבוע נסיבות או תנאים שבהתקיימם חברת תשלומים לא תהיה רשאית לעסוק בהפעלת מערכת תשלומים שמשתתף בה נותן שירותי תשלום אחר, במטרה למנוע או לצמצם את החשש לניגוד עניינים בהפעלת המערכת כאמור, בשים לב לתועלת הקיימת בהפעלתה; קביעת נסיבה או תנאי כאמור הנוגעים להפעלת מערכת מבוקרת, בשל פעילותה כמערכת מבוקרת, תיעשה בהסכמת הנגיד; לעניין זה, ”נותן שירותי תשלום“ – חברת תשלומים, תאגיד בנקאי, בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, בנק הדואר ובעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, העוסקים במתן שירותי תשלום.
{{ח:תת|(ב)}} מצא יושב ראש הרשות כי עיסוק נוסף של חברת תשלומים, לרבות הפעלת מערכת תשלומים כאמור בסעיף קטן (א), צפוי לפגוע במילוי חובותיה או ביכולת הפיקוח של הרשות, לפי חוק זה או לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|חוק שירותי תשלום}}, או בעניינם של לקוחותיה של חברת התשלומים, או מעורר חשש ממשי לניגוד עניינים בפעילותה, רשאי הוא, בהחלטה מנומקת בכתב, לאסור על חברת התשלומים לעסוק באותו עיסוק נוסף ככלל או במקרה מסוים, או להורות על תנאים לעיסוק כאמור; הוראה כאמור הנוגעת להפעלת מערכת מבוקרת, בשל פעילותה כמערכת מבוקרת, לא תינתן אלא בהסכמת הנגיד.
{{ח:תת|(ג)}} חברת תשלומים רשאית לעסוק במתן שירותי כספומט, במתן שירות המנוי {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השביעית}}, בהמרת כספים אגב שירות תשלום או במתן אשראי אגב פעולת תשלום, בלא צורך ברישיון נוסף לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}} ובכפוף להוראות לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ד)}} אשראי אגב פעולת תשלום יינתן על ידי חברת תשלומים כאמור בסעיף קטן (ג) בכפוף להתקיימות כל התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} האשראי ניתן כשירות הנלווה לפעולת תשלום ולשם ביצועה, ולעניין העמדת מסגרת אשראי – המסגרת מיועדת למתן אשראי כשירות נלווה לפעולת תשלום ולשם ביצועה; לעניין זה, ”פעולת תשלום“ – העברת כספים ממשלם למוטב כאמור {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום#סעיף 1|בפסקה (1) להגדרה ”פעולת תשלום“ שבסעיף 1 לחוק שירותי תשלום}}, ובלבד שהמשלם והמוטב אינם אותו אדם;
{{ח:תתת|(2)}} האשראי ייפרע בתוך תקופה שלא תעלה על 12 חודשים ממועד מתן האשראי;
{{ח:תתת|(3)}} ההון העצמי של חברת התשלומים עומד בהלימה להיקף האשראי הניתן על ידה, בהתאם להוראות הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(א)}};
{{ח:תתת|(4)}} תנאים נוספים שרשאי השר לקבוע לעניין מתן אשראי אגב פעולת תשלום, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה, ובהתייעצות עם המפקח על נותני שירותים פיננסיים.
{{ח:תת|(ה)}} הרשות תקבע, בהוראות מאסדר, הוראות שיחולו על חברת תשלומים בעניין מתן שירותי כספומט, מתן שירות המנוי {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השביעית}}, המרת כספים אגב שירות תשלום או מתן אשראי אגב פעולת תשלום, כאמור בסעיף קטן (ג), והתנאים למתן שירותים כאמור, ולעניין פיקוח הרשות על מתן שירותים כאמור יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳}}.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ג) ו־(ה), הייתה חברת תשלומים בעלת רישיון למתן אשראי או בעלת רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי, יחולו עליה הוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}} גם לעניין מתן אשראי אגב פעולת תשלום.

{{ח:סעיף|23|מנגנונים לאבטחת מידע, ניהול סיכונים, הגנת סייבר והמשכיות עסקית בבעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, בעל רישיון ובעל אישור מאת הרשות ידאגו לקיומם של מנגנונים, נאותים ומתקדמים, לאבטחת מידע, לניהול סיכונים ולהגנת סייבר, ולעניין חברת תשלומים – גם להמשכיות עסקית.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות תקבע, בהוראות מאסדר, הוראות בעניינים האמורים בסעיף קטן (א), לרבות בעניין חובת מינוי בעלי תפקידים שיהיו ממונים על אבטחת מידע, ניהול הסיכונים והגנת סייבר, ובעניין קביעת תנאי כשירות ודרישות הכשרה בעבורם; בהוראות כאמור רשאית הרשות לקבוע דרישות שונות, לפי סוג הרישיון או סוג האישור, סוג שירות התשלום או היקף הפעילות ומאפייניה.

{{ח:סעיף|24|שמירה והגנה על כספי לקוחות}}
{{ח:תת|(א)}} חברת תשלומים תשמור על כספים שהתקבלו מלקוחותיה או בעבורם לשם מתן שירותי תשלום, בחשבון ייעודי, לטובת לקוחותיה, אצל גוף מנהל, באופן נפרד מחשבונות שבהם מוחזקים כספי החברה ונכסיה (בסעיף זה – חשבון ייעודי), באמצעות אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} החזקת הכספים בחשבון הייעודי;
{{ח:תתת|(2)}} השקעת הכספים בחשבון ייעודי המיועד להשקעה, ובלבד שההשקעה תהיה בנכסים שהם ברמת סיכון נמוכה וברמת נזילות גבוהה, והכול בהתאם להוראות שקבעה הרשות לפי סעיף קטן (ח)(1); לעניין זה, ”נכסים“ – כספים, פיקדונות, יחידות של קרנות נאמנות שסוג הנכסים המוחזקים בהן מתאפיין בסיכון אשראי נמוך, וכן ניירות ערך כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52|בסעיף 52 לחוק ניירות ערך}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), חברת תשלומים רשאית לשמור כספים שהתקבלו מלקוחותיה או בעבורם אצל בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, או בתאגיד שבשליטתו, בהיקף שקבעה הרשות בהוראות מאסדר ובהתאם לתנאים שקבעה, ובלבד שבעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי או התאגיד שבשליטתו ישמור כספים אלו אצל גוף מנהל.
{{ח:תת|(ג)}} לא יראו כספים שהתקבלו מלקוחותיה של חברת תשלומים או בעבורם לשם מתן שירותי תשלום, המוחזקים או המושקעים בחשבון ייעודי כאמור בסעיף קטן (א) או המוחזקים לפי סעיף קטן (ב), כנכסי החברה, לרבות לעניין הליכי חדלות פירעון או פירוק בעניינה של חברת התשלומים.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), הרשות רשאית להתיר לחברת תשלומים שלא להחזיק או להשקיע את הכספים שהתקבלו מלקוחותיה או בעבורם לשם מתן שירותי תשלום, כולם או חלקם, בחשבון ייעודי כאמור בסעיף קטן (א) או בהתאם להוראות לפי סעיף קטן (ב), ובלבד שחברת התשלומים עשתה ביטוח לטובת לקוחותיה או המציאה, לטובת לקוחותיה, ערבות של תאגיד בנקאי או של גוף מוסדי על הכספים כאמור להבטחת מלוא כספי הלקוחות שלא מוחזקים או מושקעים בחשבון ייעודי כאמור בהתאם להוראות לפי סעיף קטן (א) או (ב), להנחת דעתה של הרשות ובהתאם להוראות שקבעה לפי סעיף קטן (ח), בין השאר, במקרה של הליכי חדלות פירעון או פירוק בעניינה של חברת התשלומים.
{{ח:תתת|(2)}} ביטוח או ערבות לפי פסקה (1) לא יינתנו על ידי מי שקיבל היתר שליטה בחברת התשלומים, תאגיד שבשליטתו או תאגיד שבשליטת חברת התשלומים.
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף קטן זה, ”חברת תשלומים“ – חברת תשלומים שסכום הכספים שהיא מנהלת או נדרשת להעביר אל לקוחותיה או מהם, לשם מתן שירותי תשלום, אינו עולה על עשרה מיליארד שקלים חדשים, ואינה נותנת ללקוח ריבית על יתרת זכות בחשבון תשלום או כל הטבה אחרת הנגזרת ממשך קיומה של יתרת זכות בחשבון התשלום.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א), (ב) ו־(ד), השר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה, בהסכמת הנגיד ובאישור ועדת הכלכלה, רשאי לקבוע כי חברת תשלומים רשאית שלא להחזיק או להשקיע את הכספים שהתקבלו מלקוחותיה או בעבורם לשם מתן שירותי תשלום, כולם או חלקם, בחשבון ייעודי כאמור בסעיף קטן (א), שלא לשמור את הכספים בהתאם להוראות סעיף קטן (ב) או שלא לעשות ביטוח או להמציא ערבות כאמור בסעיף קטן (ד), אם התקיימו תנאים אחרים לשם הבטחת מלוא כספי הלקוחות שלא מוחזקים או מושקעים בחשבון ייעודי, בדרך כאמור בסעיף קטן (ב) או שלא נעשה לגביהם ביטוח או הומצאה לגביהם ערבות, לפי העניין, בין השאר, במקרה של הליכי חדלות פירעון או פירוק בעניינה של חברת התשלומים; בסעיף קטן זה, ”חברת תשלומים“ – חברת תשלומים שאינה נותנת ללקוח ריבית על יתרת זכות בחשבון תשלום או כל הטבה אחרת הנגזרת ממשך קיומה של יתרת זכות בחשבון התשלום.
{{ח:תת|(ו)}} כספים שהתקבלו מלקוחותיה של חברת תשלומים או בעבורם לשם מתן שירותי תשלום לא ישמשו למתן אשראי.
{{ח:תת|(ז)}} לא יראו קבלת כספים מלקוחותיה של חברת תשלומים או בעבורם לשם מתן שירותי תשלום ושמירתם בחשבון ייעודי כאמור בסעיף קטן (א), בהתאם להוראות לפי סעיף קטן (ב) או הבטחתם לפי הוראות סעיפים קטנים (ד) או (ה), כקבלת פיקדונות כספיים כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 21|בסעיף 21(ב) לחוק הבנקאות (רישוי)}}.
{{ח:תת|(ח)|(1)}} הרשות תקבע, בהוראות מאסדר, הוראות לעניין אופן השמירה על כספי לקוחות לפי סעיף זה, וכן רשימה של מדינות חוץ לעניין פסקה (4) בהגדרה ”גוף מנהל“, ובלבד שמצאה כי הדין והפיקוח החלים בהן נותנים הגנה מספקת ללקוחות בישראל.
{{ח:תתת|(2)}} השר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה, רשאי לקבוע בצו גופים נוספים על אלה המנויים בפסקאות (1) עד (4) להגדרה ”גוף מנהל“, ובלבד שהם מפוקחים לפי דין, לרבות לעניין איסור הלבנת הון.
{{ח:תת|(ט)}} הוראות סעיף זה יחולו על חברת תשלומים גם לעניין כספים שהתקבלו מלקוחותיה או בעבורם לשם מתן שירותים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השביעית}}.
{{ח:תת|(י)}} בסעיף זה, ”הליכי חדלות פירעון או פירוק“ – הליכי חדלות פירעון כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|בחוק חדלות פירעון}} או הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 8א|חלק שמיני א׳ לחוק החברות}}.

{{ח:סעיף|25|דרישות לעניין הון עצמי, דוחות, והגשת מסמכים}}
{{ח:תת|(א)}} בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות יעמדו בדרישות לעניין הון עצמי כפי שתקבע הרשות בהוראות מאסדר, וכן בדרישות נוספות לעניין ביטוח או בטוחה אחרת ככל שקבעה הרשות בהוראות כאמור; הרשות רשאית לקבוע דרישות שונות לפי סעיף קטן זה לבעל רישיון או לבעל אישור מאת הרשות, לפי סוג הרישיון או האישור, סוג שירות התשלום או היקף הפעילות ומאפייניה.
{{ח:תת|(ב)}} בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות יגישו לרשות דוחות, הודעות ונתונים על פעילותם לפי חוק זה בהתאם להוראות שתקבע הרשות בהוראות מאסדר; הרשות רשאית לקבוע הוראות לעניין פרסומם לציבור של דוחות והודעות לפי סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ג)}} בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות ימסרו לרשות, בכתב, לפי דרישתה או לפי דרישתו של עובד הרשות שהוסמך לכך, בתוך המועד שייקבע בדרישה, הסבר, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים הכלולים בדוח, בהודעה או בנתונים שהגיש לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות, או מי שהגיש בקשה לקבלת רישיון או אישור מאת הרשות, לא יכלול בבקשה, בדיווח, או במידע אחר שהוא מוסר לרשות, פרט מטעה; לעניין זה, ”פרט מטעה“ – לרבות דבר העלול להטעות את הרשות וכל דבר חסר שהעדרו עלול להטעותה.
{{ח:תת|(ה)}} מסמך שבעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות, או מי שהגיש בקשה לקבל רישיון או אישור כאמור, חייב להגישו לרשות, יוגש באופן הקבוע לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ז1|פרק ז׳1 לחוק ניירות ערך}}.

{{ח:סעיף|26|הוראות מיוחדות לבעל רישיון שהוא נותן שירות זר}}
{{ח:ת}} הרשות רשאית, בהחלטה מנומקת בכתב, לפטור בעל רישיון שהוא נותן שירות זר מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(א)(2)}} ומהוראות שקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיפים 23(ב)}}, {{ח:פנימי|סעיף 25|25(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 27|ו־27(א)(4)}}, כולן או חלקן, תוך שמירה על עניינם של הלקוחות ולאחר ששקלה טעמים שבטובת הציבור, אם התקיימו שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} הרשות שוכנעה כי הדין הזר המסדיר את עיסוקו של נותן השירות הזר במתן שירות תשלום או שירות ייזום בסיסי, לפי העניין, עונה במידה מספקת על העניינים המוסדרים לפי אותם סעיפים;
{{ח:תת|(2)}} הרשות התנתה את מתן הרישיון או הפטור כאמור בתנאים שייקבעו ברישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}.

{{ח:סעיף|27|הוראות וכללים של הרשות}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית לקבוע, בהוראות מאסדר, הוראות שיחולו על בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות לשם יישום חובותיהם לפי חוק זה, לרבות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} טיפול בתלונות לקוחות ותיעודו;
{{ח:תתת|(2)}} שמירת מסמכים;
{{ח:תתת|(3)}} איתור מצבים של ניגוד עניינים בפעילותם של חברת תשלומים או יוזם בסיסי המפוקח על ידי הרשות, וטיפול בהם;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין חברת תשלומים – גם הוראות בעניינים אלה, בהתאם להיקף פעילותה של חברת התשלומים, סוג הפעילות ומאפייניה:
{{ח:תתתת|(א)}} הרכב הדירקטוריון, וכן מינוי ועדות דירקטוריון, מספר החברים בהן והרכבן;
{{ח:תתתת|(ב)}} תנאי כשירות של דירקטור ושל חבר ועדת דירקטוריון, ורשאית הרשות להורות על תנאי כשירות נוספים, לרבות מיומנות חשבונאית ופיננסית, הנדרשים מדירקטור חיצוני ומחברים מסוימים בוועדות כאמור;
{{ח:תתתת|(ג)}} הגבלות לעניין מינוי דירקטור או חבר ועדת דירקטוריון, לרבות הגבלות בשל עיסוקיהם האחרים;
{{ח:תתתת|(ד)}} דרך המינוי של דירקטור, תקופת כהונה והוראות לעניין הפסקה או פקיעה של כהונתו;
{{ח:תתתת|(ה)}} המניין החוקי בישיבות דירקטוריון וועדת דירקטוריון;
{{ח:תתתת|(ו)}} נושאים שיידונו והחלטות שיתקבלו בדירקטוריון או בוועדה מוועדותיו, והחלטות כאמור שיתקבלו בהליך מיוחד או ברוב מיוחד שייקבע;
{{ח:תתתת|(ז)}} דרכי עבודתם של הדירקטוריון ושל ועדת דירקטוריון.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות רשאית לקבוע בכללים הוראות לעניין גביית עמלות על ידי חברת תשלומים או בעל רישיון ייזום בסיסי, ובכלל זה לגבי סוגי עמלות, שיעורן והצגה הוגנת ומובנת שלהן ללקוח, אם מצאה כי נכון לעשות כן לשם שמירה על עניינם של הלקוחות או משיקולים הנוגעים לתחרות; בכללים כאמור יכול שייקבעו הוראות שונות לפי סוג בעל הרישיון ומאפייניו.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הוראות מיוחדות לעניין התקשרות בין גופים העוסקים בסליקה והנפקה}}

{{ח:סעיף|28|איסור לסירוב בלתי סביר להתקשרות סולק עם מאגד}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(הנוסח הקבוע):}} בסעיף זה, ”מאגד“ – חברת תשלומים או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, המרכזים חיובים וזיכויים של ספקים המבוצעים באמצעות כרטיסי חיוב.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לשנתים מיום 6.6.2024):}} בסעיף זה, ”מאגד“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חברת תשלומים או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, המרכזים חיובים וזיכויים של ספקים המבוצעים באמצעות כרטיסי חיוב;
{{ח:תתת|(2)}} תאגיד המרכז חיובים וזיכויים של ספקים המבוצעים באמצעות כרטיסי חיוב, ובלבד שהתאגיד הוא בעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא תסרב חברת תשלומים שהיא סולק כרטיסי חיוב גדול להתקשר עם מאגד ולא תמנע התקשרות בין מאגד ובין ספק, מטעמים בלתי סבירים.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין סעיף קטן (ב) יראו, בין השאר, כל אחד מאלה כסירוב מטעמים בלתי סבירים:
{{ח:תתת|(1)}} סירוב חברת תשלומים שהיא סולק כרטיסי חיוב גדול להתקשר עם מאגד, שאינו מנומק בכתב, בתוך 20 ימי עסקים מיום שפנה אליו המאגד;
{{ח:תתת|(2)}} סירוב בנסיבות אחרות שקבע השר, בהתייעצות עם הרשות ועם הנגיד.
{{ח:תת|(ד)}} חברת תשלומים שהיא סולק כרטיסי חיוב גדול לא תגבה ממוטב שהתקשר עם מאגד תמורה נוספת על התמורה שגובה המאגד מהמוטב בעד השירות שהמאגד נותן לו.
{{ח:תת|(ה)}} השר, בהתייעצות עם הממונה על התחרות, רשאי להורות על התמורה שישלם מאגד לחברת תשלומים שהיא סולק כרטיסי חיוב גדול ואת תנאי ההתקשרות ביניהם, בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המאגד פנה לחברת התשלומים שהיא סולק כרטיסי חיוב גדול ובתוך שישה חודשים ממועד הפנייה לא הושגה ביניהם הסכמה בדבר התמורה או תנאי ההתקשרות;
{{ח:תתת|(2)}} השר נוכח כי חברת התשלומים שהיא סולק כרטיסי חיוב גדול דרשה תמורה או תנאי התקשרות בלתי סבירים.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} מאסדר יפרסם ברשומות את רשימת סולקי כרטיסי החיוב הגדולים, שתכלול סולקים שבפיקוחו שסלקו 10 אחוזים או יותר ממספר העסקאות בכרטיסי חיוב שנסלקו בישראל על ידי סולקים או מסכום התמורה הכולל ששולם לספקים בישראל על ידי סולקים, בשנה הקלנדרית הקודמת; לשם חישוב השיעור כאמור יראו תאגיד שהסולק הוא בעל עניין מהותי בו, תאגיד השולט בסולק ותאגיד שמי ששולט בסולק הוא בעל עניין מהותי בו, כחלק מהסולק.
{{ח:תתת|(2)}} רשימה כאמור בפסקה (1) תפורסם גם באתר האינטרנט של המאסדר.
{{ח:תתת|(3)}} בסעיף קטן זה, ”סולק“ – חברת תשלומים, תאגיד בנקאי או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, שעיסוקם בסליקה של כרטיסי חיוב.

{{ח:סעיף|29|רשימת הסולקים בעלי היקף פעילות רחב}}
{{ח:תת|(א)}} מאסדר יפרסם ברשומות את רשימת הסולקים בעלי היקף פעילות רחב, שתכלול סולקים שבפיקוחו שמתקיים בהם אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא סולק שסלק 20 אחוזים או יותר ממספר העסקאות בכרטיסי חיוב שנסלקו בישראל על ידי סולקים או מסכום התמורה הכולל ששולם לספקים בישראל על ידי סולקים, בשנה הקלנדרית הקודמת; לשם חישוב השיעור כאמור רשאי השר, בהתייעצות עם המאסדר ועם הממונה על התחרות, להורות כי יראו את המנויים להלן, כולם או חלקם, כחלק מהסולק, אם סבר כי הדבר דרוש לשם הבטחת התחרות בתחום הנפקת כרטיסי חיוב או לשם הבטחת טובת המשלמים או המוטבים:
{{ח:תתתת|(א)}} תאגיד שהסולק הוא בעל עניין מהותי בו;
{{ח:תתתת|(ב)}} תאגיד השולט בסולק;
{{ח:תתתת|(ג)}} תאגיד שמי ששולט בסולק הוא בעל עניין מהותי בו;
{{ח:תתת|(2)}} הוא סולק פעולות תשלום שהוראות התשלום לבצען ניתנו באמצעות אמצעי תשלום מסוג שקבע השר, לפי הצעת הרשות, הנגיד או המפקח על נותני שירותים פיננסיים, או בהתייעצות עימם, בהתייעצות עם הממונה על התחרות ובאישור ועדת הכלכלה, משיקולים הנוגעים לתחרות במערכת הפיננסית (בפסקה זו – פעולות תשלום מאופיינות), ששיעור פעולות התשלום המאופיינות שהוא סלק מתוך מספר פעולות התשלום המאופיינות שנסלקו בישראל בשנה הקלנדרית הקודמת עולה על השיעור שקבע השר בדרך האמורה, או שסכום התמורה הכולל ששולם לספקים בישראל על ידו בשל פעולות תשלום מאופיינות, מתוך סכום התמורה הכולל ששולם לספקים בישראל על ידי סולקים בשל פעולות תשלום מאופיינות, בשנה הקלנדרית הקודמת, עולה על שיעור שקבע השר בדרך האמורה; לשם חישוב כל אחד מהשיעורים כאמור, רשאי השר, בהתייעצות עם המאסדר ועם הממונה על התחרות, להורות כי יראו את המנויים בפסקה (1)(א) עד (ג), כולם או חלקם, כחלק מהסולק, אם סבר כי הדבר דרוש לשם הבטחת התחרות בתחום סליקת פעולות התשלום באמצעי תשלום או לשם הבטחת טובת המשלמים או המוטבים.
{{ח:תת|(ב)}} רשימה כאמור בסעיף קטן (א) תפורסם גם באתר האינטרנט של המאסדר.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”סולק“ – חברת תשלומים, תאגיד בנקאי, בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, העוסקים בסליקה של פעולות תשלום.

{{ח:סעיף|30|סולק בעל היקף פעילות רחב}}
{{ח:תת|(א)}} סבר השר כי הדבר דרוש לשם הבטחת התחרות בתחום סליקת פעולות תשלום או לשם הבטחת טובת המשלמים או המוטבים, רשאי הוא, בהתייעצות עם הרשות, הנגיד או המפקח על נותני שירותים פיננסיים, לפי העניין, ובהתייעצות עם הממונה על התחרות, להורות כי חברת תשלומים שהיא סולק בעל היקף פעילות רחב, הסולק פעולות תשלום שהוראות התשלום לבצען ניתנו באמצעות אמצעי תשלום מסוג מסוים, יתקשר עם מנפיק של אותו סוג אמצעי תשלום לשם סליקת פעולות תשלום כאמור, אם מצא שסולק כאמור סירב להתקשר עם המנפיק מטעמים בלתי סבירים; לעניין זה –
{{ח:תתת|(1)}} יראו, בין השאר, התניית תנאים בלתי סבירים, על ידי סולק, להתקשרות עם מנפיק, כסירוב מטעמים בלתי סבירים;
{{ח:תתת|(2)}} יראו סירוב סולק להתקשר עם מנפיק שאינו נתון, לפי דין, לפיקוחו של המפקח על הבנקים, של הרשות או של המפקח על נותני שירותים פיננסיים כסירוב מטעמים סבירים.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”מנפיק“ – חברת תשלומים, תאגיד בנקאי, בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, שעיסוקם בהנפקה של אמצעי תשלום.

{{ח:סעיף|31|רשימת המנפיקים בעלי היקף פעילות רחב}}
{{ח:תת|(א)}} מאסדר יפרסם ברשומות את רשימת המנפיקים בעלי היקף פעילות רחב, שתכלול מנפיקים שבפיקוחו שמתקיים בהם אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מנפיק שהנפיק 10 אחוזים או יותר ממספר כרטיסי החיוב התקפים שהונפקו בישראל או מנפיק אשר באמצעות כרטיסי החיוב שהנפיק בוצעו 10 אחוזים לפחות מסכום העסקאות שבוצעו בישראל בשנה הקלנדרית הקודמת באמצעות כרטיסי חיוב שהונפקו בישראל; לשם חישוב השיעור כאמור רשאי השר, בהתייעצות עם המאסדר ועם הממונה על התחרות, להורות כי יראו את המנויים להלן, כולם או חלקם, כחלק מהמנפיק, אם סבר כי הדבר דרוש לשם הבטחת התחרות בתחום סליקת עסקאות בכרטיסי חיוב או לשם הבטחת טובת המשלמים או המוטבים:
{{ח:תתתת|(א)}} תאגיד שהמנפיק הוא בעל עניין מהותי בו;
{{ח:תתתת|(ב)}} תאגיד השולט במנפיק;
{{ח:תתתת|(ג)}} תאגיד שמי ששולט במנפיק הוא בעל עניין מהותי בו;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מנפיק של אמצעי תשלום מסוג של אמצעי תשלום שקבע השר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה ובהתייעצות עם הממונה על התחרות, הנגיד והמפקח על נותני שירותים פיננסיים ובאישור ועדת הכלכלה, משיקולים הנוגעים לתחרות במערכת הפיננסית, ששיעור אמצעי התשלום כאמור שהנפיק מתוך אותם אמצעי התשלום התקפים שהונפקו בישראל עולה על השיעור שקבע השר בדרך האמורה, או ששיעור העסקאות שבוצעו באמצעות אמצעי התשלום כאמור שהנפיק מתוך סכום העסקאות הכולל שבוצעו בישראל בשנה הקלנדרית הקודמת, באמצעות אותם אמצעי התשלום שהונפקו בישראל, עולה על השיעור שקבע השר בדרך האמורה; לשם חישוב השיעור כאמור רשאי השר, בהתייעצות עם המאסדר ועם הממונה על התחרות, להורות כי יראו את המנויים בפסקה (1)(א) עד (ג), כולם או חלקם, כחלק מהמנפיק, אם סבר כי הדבר דרוש לשם הבטחת התחרות בתחום סליקת עסקאות באמצעי תשלום או לשם הבטחת טובת המשלמים או המוטבים.
{{ח:תת|(ב)}} רשימה כאמור בסעיף קטן (א) תפורסם גם באתר האינטרנט של המאסדר; לרשימה שתפורסם באתר האינטרנט יצרף המאסדר רשימה של מנפיקים בעלי היקף פעילות רחב שלגביהם קבע השר פטור מהחובות הקבועות {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 38ב1|בסעיף 38ב1(ב)(1) לחוק {{ח:הערה|[צ״ל: הפיקוח על]}} שירותים פיננסיים מוסדרים}} או {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36טז|בסעיף 36טז(א) לחוק הבנקאות (רישוי)}}.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”מנפיק“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 30|בסעיף 30(ב)}}.

{{ח:סעיף|32|מנפיק בעל היקף פעילות רחב}}
{{ח:תת|(א)}} חברת תשלומים שהיא מנפיק בעל היקף פעילות רחב המנפיק אמצעי תשלום מסוג מסוים, לא תסרב להתקשר עם סולק הסולק פעולות תשלום שהוראות התשלום לבצען ניתנו באמצעות אותו סוג של אמצעי תשלום, לשם ביצוע סליקה של פעולות תשלום כאמור, מטעמים בלתי סבירים; לעניין זה, יראו, בין השאר, התניית תנאים בלתי סבירים, על ידי מנפיק, להתקשרות עם סולק, כסירוב מטעמים בלתי סבירים.
{{ח:תת|(ב)}} השר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה ובהתייעצות עם הנגיד ועם הממונה על התחרות, רשאי לפטור חברת תשלומים שהיא מנפיק בעל היקף פעילות רחב מהוראות סעיף קטן (א), ובכלל זה לתקופה קצובה כפי שיקבע, אם סבר כי החלת הוראות הסעיף {{ח:הערה|הקטן}} האמור על אותו מנפיק עלולה לפגוע בתחרות בתחום הנפקת אמצעי התשלום כך שהתועלת מהחלת ההוראות לשם הבטחת התחרות בתחום סליקת פעולות תשלום תהיה פחותה מהפגיעה כאמור, ובהתחשב בטובת המשלמים או המוטבים; החליט השר על מתן פטור למנפיק בעל היקף פעילות רחב כאמור, יודיע על כך לרשות.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”סולק“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29(ג)}}.

{{ח:סעיף|33|נותן שירות להעברת כספים בין יחידים שהוא בעל היקף פעילות רחב}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחיד“ – למעט בפעילותו כעוסק כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|בחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוטב“ – מוטב שהוא יחיד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנפיק“ – חברת תשלומים, תאגיד בנקאי, בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, שעיסוקם בהנפקה של אמצעי תשלום;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משלם“ – משלם שהוא יחיד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נותן שירות להעברת כספים בין יחידים“ – מנפיק שהוא גם סולק, הנותן שירות להעברת כספים בין יחידים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נותן שירות להעברת כספים בין יחידים שהוא בעל היקף פעילות רחב“ – נותן שירות להעברת כספים בין יחידים המנוי ברשימת נותני שירות להעברת כספים בין יחידים שהם בעלי היקף פעילות רחב, שפרסם מאסדר ברשומות לפי סעיף קטן (ח);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סולק“ – חברת תשלומים, תאגיד בנקאי, בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, שעיסוקם בסליקה של פעולות תשלום;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פרט מזהה“ – מספר טלפון או פרט אחר או נוסף שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 61|סעיף 61(ג)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שירות להעברת כספים בין יחידים“ – שירות מקוון המאפשר למשלם להעביר כספים למוטב על סמך פרט מזהה של המוטב והמאפשר למוטב לקבל כספים על סמך פרט מזהה שלו, ובלבד שהשירות אינו ניתן בידי בנק רק למשלם שלטובתו הבנק מנהל חשבון תשלום מסוג עובר ושב.
{{ח:תת|(ב)}} נותן שירות להעברת כספים בין יחידים בעל היקף פעילות רחב יאפשר ללקוח שהוא משלם להעביר כספים למוטב שהוא לקוח של נותן שירות להעברת כספים בין יחידים אחר, על סמך פרט מזהה.
{{ח:תת|(ג)}} נותן שירות להעברת כספים בין יחידים בעל היקף פעילות רחב יאפשר ללקוח שהוא מוטב לקבל כספים ממשלם שהוא לקוח של נותן שירות להעברת כספים בין יחידים אחר, על סמך פרט מזהה.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} מנהל חשבון תשלום למוטב יאפשר ללקוח שהוא מוטב לקבל כספים ממשלם שהוא לקוח של נותן שירות להעברת כספים בין יחידים או של מנהל חשבון תשלום למשלם, על סמך פרט מזהה; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על מנהל חשבון תשלום למוטב בעל היקף פעילות קטן; לעניין סעיף קטן זה, בהגדרה ”היקף פעילות קטן“ לגבי חברת תשלומים, יובאו בחשבון כספים שהועברו והתקבלו בישראל בלבד.
{{ח:תתת|(2)}} הפסיק מנהל חשבון תשלום למוטב להיות מנהל חשבון תשלום למוטב בעל היקף פעילות קטן, תחול עליו החובה לפי סעיף קטן זה בתום שישה חודשים מהמועד האמור; השר, ולעניין מנהל חשבון תשלום למוטב המפוקח על ידי בנק ישראל – הנגיד, רשאי, לבקשת גוף כאמור, לדחות את מועד תחילתה של החובה לפי סעיף קטן זה בתקופה נוספת שלא תעלה על שישה חודשים.
{{ח:תת|(ה)}} נותן שירות להעברת כספים בין יחידים בעל היקף פעילות רחב ומנהל חשבון תשלום למוטב יאפשרו את העברת הכספים ואת קבלתם כאמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ד) באופן פשוט ונוח ובתנאים דומים להעברת כספים למוטב שהוא לקוח שלהם ולקבלת כספים ממשלם שהוא לקוח שלהם, ובכלל זה –
{{ח:תתת|(1)}} לא יתנו תנאים בלתי סבירים להעברת כספים או לקבלתם כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} לא יגבו מלקוחותיהם בעד העברת כספים או קבלת כספים כאמור, תמורה גבוהה מהתמורה שגובים בעד העברת כספים למוטב שהוא לקוח שלו ולקבלת כספים ממשלם שהוא לקוח שלו, לפי העניין.
{{ח:תת|(ו)}} העברת הכספים וקבלתם כאמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ד) תתבצע באמצעות מערכת שמאפייניה מפורטים {{ח:פנימי|תוספת 8|בתוספת השמינית}}; אין באמור כדי למנוע מהצדדים להסכים ביניהם להעביר את הכספים ולקבלם כאמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ד) שלא באמצעות מערכת כאמור.
{{ח:תת|(ז)}} השר רשאי לקבוע הוראות לעניין אופן יישום החובות המוטלות על נותן שירות להעברת כספים בין יחידים שהוא בעל היקף פעילות רחב לפי סעיפים קטנים (ב) ו־(ג), או על מנהל חשבון תשלום למוטב לפי סעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ח)|(1)}} מאסדר יפרסם ברשומות את רשימת נותני שירות להעברת כספים בין יחידים שהם בעלי היקף פעילות רחב, שבפיקוחו, שתכלול כל נותן שירות להעברת כספים בין יחידים שסכום הכספים שהעביר בישראל במסגרת שירות להעברת כספים בין יחידים, עולה על 20 אחוזים מהסכום הכולל של הכספים שהועברו בישראל במסגרת שירות להעברת כספים בין יחידים, בשנה הקלנדרית הקודמת, או שסכום הכספים שקיבל בישראל במסגרת שירות להעברת כספים בין יחידים, עולה על 20 אחוזים מהסכום הכולל של הכספים שהתקבלו בישראל במסגרת שירות להעברת כספים בין יחידים, בשנה הקלנדרית הקודמת; לשם חישוב השיעור כאמור יראו תאגיד שנותן שירות להעברת כספים בין יחידים הוא בעל עניין מהותי בו, תאגיד השולט בנותן שירות כאמור ותאגיד שמי ששולט בנותן שירות כאמור הוא בעל עניין מהותי בו, כחלק מנותן השירות כאמור.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה בדבר רשימת נותני שירות להעברת כספים בין יחידים שהם בעלי היקף פעילות רחב (י״פ תשפ״ד, 7975), לפיה רשימת נותני שירות להעברת כספים בין יחידים שהם בעלי היקף פעילות רחב, שבפיקוח המפקח על הבנקים, היא כמפורט להלן: (1) בנק הפועלים בע״מ, לעניין הפעלת יישומן ”ביט“.}}
{{ח:תתת|(2)}} רשימה כאמור בפסקה (1) תפורסם גם באתר האינטרנט של המאסדר.
{{ח:תתת|(3)}} השר, בהתייעצות עם הנגיד ועם הממונה על התחרות ובאישור ועדת הכלכלה, רשאי, בשים לב, בין השאר, לרמת התחרות בתחום שירותי התשלום, להפחית את השיעור הקבוע בסעיף קטן זה.

{{ח:סעיף|34|גילוי מידע לשר|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, מאסדר רשאי לגלות ידיעה או להראות מסמך לשר או לעובד משרדו, ובלבד שנוכח כי לשם מילוי תפקידו של השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיפים 29}} {{ח:פנימי|סעיף 31|או 31}} יש צורך בגילוי הידיעה או המסמך, והכול למעט מידע מודיעיני, מידע שמקורו בחקירה פלילית או בבירור מינהלי או מידע אישי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יגלה אדם ידיעה או מסמך שנמסרו לו לפי הוראות סעיף קטן (א) ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לשם ביצוע הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיפים 29}} {{ח:פנימי|סעיף 31|או 31}} או על פי צו בית משפט.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: שירות ייזום בסיסי ושירות ייזום מתקדם}}

{{ח:סעיף|35|חובת מתן גישה לחשבון תשלום של משלם}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל חשבון תשלום למשלם ייתן ליוזם בסיסי גישה לחשבון התשלום של המשלם לשם מתן שירות ייזום בסיסי, ובכלל זה יצירת הוראת ביטול להוראת תשלום שיצר יוזם התשלום, והכול באמצעות מערכת ממשק למתן הוראות תשלום.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל חשבון תשלום למשלם ייתן ליוזם מתקדם גישה לחשבון התשלום של המשלם לשם מתן שירות ייזום מתקדם, בהתאם להרשאת הגישה לחשבון, והכול באמצעות מערכת ממשק למתן הוראות תשלום.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל חשבון תשלום למשלם לא יתנה מתן גישה לפי סעיף קטן (א) או (ב) בקיומו של הסכם בינו ובין יוזם התשלום.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) כדי למנוע ממנהל חשבון תשלום למשלם לתת ליוזם תשלום גישה לחשבון התשלום של המשלם לשם מתן שירות ייזום בסיסי או שירות ייזום מתקדם שלא באמצעות מערכת הממשק למתן הוראות תשלום.

{{ח:סעיף|36|סייגים לחובת מתן הגישה לחשבון תשלום של משלם}}
{{ח:תת|(א)}} חובת מתן הגישה לחשבון תשלום של משלם לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35(א) ו־(ב)}} לא תחול על מנהל חשבון תשלום למשלם שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שפטור מחובת רישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)(6) או (ג)}};
{{ח:תתת|(2)}} בנק הדואר.
{{ח:תת|(ב)}} חובת מתן הגישה לחשבון תשלום של משלם לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35(א) ו־(ב)}} לא תחול על סוגי חשבונות תשלום המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 35|בסעיף 35}}, מנהל חשבון תשלום למשלם רשאי שלא לתת ליוזם התשלום גישה לחשבון התשלום של המשלם, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} יש חשש ממשי לגישה לא מורשית לחשבון;
{{ח:תתתת|(ב)}} יש איסור על פי דין לתת את הגישה כאמור;
{{ח:תתתת|(ג)}} מתקיימות נסיבות נוספות שקבע השר, בהתייעצות עם המאסדר הנוגע בדבר, שבשלהן מוצדק שלא לאפשר גישה כאמור לשם שמירה על עניינם של הלקוחות.
{{ח:תתת|(2)}} לא נתן מנהל חשבון תשלום למשלם גישה לחשבון התשלום של המשלם לפי הוראות פסקה (1), יודיע על כך ליוזם התשלום, בהקדם האפשרי, בצירוף הנימוקים להחלטתו, אלא אם כן גילוי מידע כאמור אסור לפי דין, וכן יודיע על כך למאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם בצירוף הנימוקים לכך; מנהל חשבון תשלום למשלם יתעד את מניעת הגישה כאמור והנימוקים לכך וישמור את התיעוד.
{{ח:תתת|(3)}} הוסרה המניעה למתן הגישה כאמור בפסקה (1), יודיע על כך מנהל חשבון תשלום למשלם בהקדם האפשרי ליוזם התשלום וכן יודיע על כך למאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם, וייתן ליוזם התשלום גישה לחשבון התשלום של המשלם בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}}, בהקדם האפשרי.
{{ח:תתת|(4)}} מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם יקבע, בהוראות מאסדר, הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מסירת הודעה מאת מנהל חשבון תשלום למשלם לפי פסקאות (2) ו־(3);
{{ח:תתתת|(ב)}} התיעוד ושמירתו כאמור בפסקה (2);
{{ח:תתתת|(ג)}} נסיבות מיוחדות שבהתקיימן רשאי מנהל חשבון התשלום למשלם שלא למסור הודעה כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} השר, בהתייעצות עם מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם ובאישור ועדת הכלכלה, ולעניין מנהל חשבון תשלום למשלם המפוקח על ידי בנק ישראל – הנגיד, בהסכמת השר, רשאי לקבוע, באישור ועדת הכלכלה, משיקולים הנוגעים לעלות הכרוכה ביישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} או לתחרות במערכת הפיננסית, כי מנהל חשבון תשלום למשלם שמתקיימים לגביו תנאים שיקבע לא יהיה חייב לתת גישה לחשבון התשלום שהוא מנהל לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}}.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ג), השר, לפי הצעת מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם הנוגע בדבר או בהתייעצות עימו, ולעניין מנהל חשבון תשלום למשלם המפוקח על ידי בנק ישראל – הנגיד, בהסכמת השר, רשאי להורות למנהל חשבון תשלום למשלם בעל היקף פעילות קטן, מטעמים מיוחדים הנוגעים לעלות הכרוכה ביישום הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} או לתחרות במערכת הפיננסית, ולבקשתו של מנהל חשבון התשלום למשלם, כי החובה לתת גישה לחשבון התשלום שהוא מנהל לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}} (בסעיף קטן זה – חובת הגישה), לא תחול עליו או שתחול בתום תקופה כפי שיורה לו.
{{ח:תתת|(2)}} הפסיק מנהל חשבון תשלום למשלם שניתנה לו הוראה כאמור בפסקה (1), להיות מנהל חשבון תשלום למשלם בעל היקף פעילות קטן, תחול עליו חובת הגישה במועד המפורט להלן, לפי העניין, או בתום תקופה אחרת שיורה לו השר או הנגיד, לפי העניין, כאמור בפסקה (1):
{{ח:תתתת|(א)}} לעניין מנהל חשבון תשלום למשלם שהשר או הנגיד הורה כי חובת הגישה לא תחול עליו – בתום שנתיים מהמועד שבו הפסיק להיות מנהל חשבון תשלום למשלם בעל היקף פעילות קטן;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין מנהל חשבון תשלום למשלם שהשר או הנגיד הורה כי חובת הגישה תחול עליו בתום תקופה שהורה – בתום התקופה שהורה כאמור או בתום שנתיים מהמועד שבו הפסיק מנהל חשבון התשלום למשלם להיות מנהל חשבון תשלום למשלם בעל היקף פעילות קטן, לפי המוקדם.

{{ח:סעיף|37|קביעת היקף פעילות קטן לעניין מנהל חשבון תשלום}}
{{ח:תת|(א)}} הנגיד, בהסכמת השר ובהתייעצות עם הממונה על התחרות, רשאי לקבוע בצו –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין שווי הנכסים של מנהל חשבון תשלום שהוא בנק או תאגיד עזר – שיעור אחר מהשיעור הקבוע בפסקה (1) להגדרה ”היקף פעילות קטן“ ורשאי הוא לקבוע שיעורים שונים לבנק או לתאגיד עזר;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין מנהל חשבון תשלום המפוקח על ידי בנק ישראל ואינו בנק או תאגיד עזר – היקף פעילות שהיקף נמוך ממנו ייחשב היקף פעילות קטן כאמור בפסקה (2) להגדרה ”היקף פעילות קטן“.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהתייעצות עם הרשות, רשאי לקבוע בצו, סכום אחר מהסכום הקבוע בפסקה (3) להגדרה ”היקף פעילות קטן“, בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סכום הכספים שקיבל מנהל חשבון תשלום שהוא חברת תשלומים בעבור לקוחותיו, לשם מתן שירותי תשלום, בשנה הקלנדרית הקודמת;
{{ח:תתת|(2)}} סכום הכספים שהעביר מנהל חשבון תשלום שהוא חברת תשלומים בעבור לקוחותיו, לשם מתן שירותי תשלום, בשנה הקלנדרית הקודמת.
{{ח:תת|(ג)}} השר, בהתייעצות עם המפקח על נותני שירותים פיננסיים, רשאי לקבוע בצו, לעניין צבר פיקדונות או צבר אשראי של מנהל חשבון תשלום שהוא בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, סכום אחר מהסכום הקבוע בפסקה (4) להגדרה ”היקף פעילות קטן“.

{{ח:סעיף|38|הזדהות יוזם תשלום לפני מנהל חשבון התשלום למשלם}}
{{ח:ת}} מנהל חשבון תשלום למשלם ייתן ליוזם התשלום גישה לחשבון התשלום של המשלם באמצעות מערכת ממשק למתן הוראות תשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}}, ובלבד שיוזם התשלום הזדהה לפני מנהל חשבון התשלום למשלם בהתאם להוראות שקבע מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א)(2)}}.

{{ח:סעיף|39|איסור הפליה והגבלות לעניין גביית תמורה על ידי מנהל חשבון התשלום למשלם}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל חשבון תשלום למשלם ינהג בהוראת תשלום, או בבקשה למתן הרשאה לחיוב או לביטולה, שפרטיהן נכתבו באמצעות יוזם בסיסי, כאילו פרטיהן נכתבו על ידי המשלם, לרבות בשלב שקדם למתן הוראת התשלום או הגשת הבקשה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל חשבון תשלום למשלם ינהג בהוראת תשלום שהועברה באמצעות יוזם מתקדם בהתאם להרשאת גישה לחשבון כאילו ניתנה לו ישירות על ידי המשלם.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל חשבון תשלום למשלם לא יגבה תמורה מיוזם תשלום בעד מתן גישה לחשבון התשלום של המשלם לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35}}, או מיוזם מתקדם בעד מתן הרשאת גישה לחשבון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35|בסעיף 35(ב)}} או ביטולה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), השר, בהתייעצות עם המאסדרים הנוגעים בדבר, רשאי לקבוע נסיבות שבהן מנהל חשבון תשלום למשלם יהיה רשאי לגבות תמורה מיוזם תשלום, בעד מתן גישה לחשבון התשלום למשלם לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35(א) או (ב)}}, ובכלל זה לקבוע סכום תמורה מרבי בעד מתן גישה כאמור.

{{ח:סעיף|40|מנגנונים לאבטחת מידע, ניהול סיכונים, הגנת סייבר והמשכיות עסקית בבעלי אישור הניתן על ידי מאסדר שאינו הרשות}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, בעל אישור הניתן על ידי מאסדר שאינו הרשות ידאג לקיומם של מנגנונים, נאותים ומתקדמים, לאבטחת מידע, ניהול סיכונים והגנת סייבר, ולעניין בעל אישור לעסוק במתן שירות ייזום מתקדם – גם המשכיות עסקית.

{{ח:סעיף|41|הוראות מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם והוראות מאסדר יוזם תשלום}}
{{ח:תת|(א)}} מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם, בהתייעצות עם מאסדרי יוזמי התשלום, ולעניין פסקה (2) – בהסכמת מאסדר יוזמי התשלום, יקבע, בהוראות מאסדר, הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מאפייני מערכת ממשק למתן הוראות תשלום ואופן מתן הגישה לחשבון התשלום של המשלם על ידי מנהל חשבון תשלום למשלם ליוזם התשלום, באמצעות המערכת, ובכלל זה הוראות לגבי הגנה על פרטיות, אבטחת מידע, מנגנון טכנולוגי מאובטח וחובות תיעוד;
{{ח:תתת|(2)}} אופן ההזדהות של יוזם תשלום לפני מנהל חשבון התשלום למשלם;
{{ח:תתת|(3)}} חובות שיחולו על מנהל חשבון תשלום למשלם בנוגע לרמת השירות שהוא נותן ליוזם התשלום;
{{ח:תתת|(4)}} חובות שיחולו על מנהל חשבון תשלום למשלם בדבר מידע שיעביר ליוזם תשלום, הנוגע להוראת התשלום ולביצועה, ובכלל זה כדי לאפשר גילוי מידע כאמור למשלם.
{{ח:תת|(ב)}} מאסדר יוזם תשלום רשאי לקבוע, בהוראות מאסדר, הוראות בנושא חובות שיחולו על יוזם התשלום בנוגע לאופן השימוש שלו במערכת הממשק למתן הוראות תשלום.

{{ח:סעיף|42|תקנות לעניין שמירה על אחידות או על עניינם של לקוחות}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי להתקין תקנות בעניינים שבהם ניתנה סמכות למאסדר מנהל חשבון תשלום למשלם או למאסדר יוזם תשלום, לפי העניין, לקבוע הוראות מאסדר לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיפים 36(ג)(4)}} {{ח:פנימי|סעיף 41|ו־41}}, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} השר מצא כי נכון לעשות כן לשם שמירה על אחידות בהוראות לפי חוק זה, החלות על גופים שונים המפוקחים על ידי מאסדרים שונים או החלות על גוף אחד המפוקח על ידי כמה מאסדרים;
{{ח:תתת|(2)}} השר מצא כי נכון לעשות כן לשם שמירה על עניינם של הלקוחות.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי סעיף קטן (א) יותקנו בהתייעצות עם מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם או מאסדר יוזם התשלום, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} קבע השר תקנות לפי סעיף קטן (א), רשאי מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם או מאסדר יוזם התשלום, לפי העניין, לקבוע, בהוראות מאסדר, הוראות באותם עניינים שלגביהם הותקנו תקנות כאמור, בכפוף לאותן תקנות.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הוראות מיוחדות לעניין סמכויות הרשות}}

{{ח:סעיף|43|הוראות מיוחדות לעניין סמכויות הרשות לגבי בעלי רישיון ובעלי אישור מאת הרשות}}
{{ח:תת|(א)}} במילוי חובותיהם לפי חוק זה יהיו בעלי רישיון ובעלי אישור מאת הרשות נתונים לפיקוח הרשות.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} לשם פיקוח כאמור בסעיף קטן (א), רשאית הרשות לתת הוראות הנוגעות לדרכי פעולתם של בעלי רישיון ובעלי אישור מאת הרשות, של נושאי משרה בכירה בהם ושל מי שהם מעסיקים, והכול כדי להבטיח את ניהולם התקין של בעלי רישיון ובעלי אישור מאת הרשות ואת השמירה על ענייני הלקוחות; בהוראות כאמור יכול שייקבעו דרישות שונות לפי סוג הרישיון או האישור, סוג הגוף, סוג שירות התשלום או היקף הפעילות ומאפייניה.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות לפי פסקה (1) אינן טעונות פרסום ברשומות, אולם הרשות תפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן; הוראות כאמור וכל שינוי בהן יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ויפורסמו באתר האינטרנט של הרשות, ורשאית הרשות להורות בדבר דרכים נוספות לפרסומן.
{{ח:תת|(ג)}} הסמכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52מג|סעיפים 52מג}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56א|56א}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56א2|56א2}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ב|56ב}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ב1|56ב1}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ג|56ג}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ג1|56ג1}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ד|56ד}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ה|ו־56ה לחוק ניירות ערך}} יהיו נתונות לרשות לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה, בירור מינהלי הנוגע להוראות כאמור או אכיפת הוראות חוק זה לעניין הפרה או עבירה, והכול לפי העניין ובשינויים המחויבים; לעניין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרה“ – כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף 50}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עבירה“ – כל אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} עבירה לפי חוק זה, למעט עבירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 55|סעיף 55(א)(2)}} הנעברת על ידי גוף הנדרש לקבל אישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} ואינו בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי או חברת תשלומים;
{{ח:תתתת|(2)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|חוק שירותי תשלום}} הנעברת על ידי בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות;
{{ח:תתתת|(3)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק אשראי הוגן#סעיף 15ד|סעיף 15ד לחוק אשראי הוגן, התשנ״ג–1993}}, שנעברה בקשר לעבירה לפי פסקאות (1) או (2);
{{ח:תתתת|(4)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 284|סעיפים 284}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 290|290}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 291|291}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 415|415}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 423|423}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 424|424}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 424א|424א}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 425|ו־425 לחוק העונשין}}, שנעברה בקשר לעבירה לפי פסקאות (1) או (2);
{{ח:תתתת|(5)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 4|ו־4 לחוק איסור הלבנת הון}}, שנעברה בקשר לעבירה לפי פסקאות (1), (2), (3) או (4);
{{ח:תתתת|(6)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 240|סעיפים 240}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 242|242}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 244|244}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 245|245}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 246|או 246 לחוק העונשין}}, שנעברה בקשר לחקירה או להליך שיפוטי בשל עבירה לפי פסקאות (1) עד (5).

{{ח:סעיף|44|הודעה על פגמים}}
{{ח:תת|(א)}} סבר יושב ראש הרשות כי בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות עשה בעסקיו בדרך הפוגעת או העלולה לפגוע ביכולתו לקיים את חובותיו או בניהולם התקין וההוגן של עסקיו, ישלח לבעל הרישיון או לבעל האישור מאת הרשות, לפי העניין, הודעה בכתב ובה יפרט את הפגמים, ידרוש את תיקונם או מניעת פגיעתם בתוך תקופה שיקבע בהודעה, וייתן לו הזדמנות להגיש בתוך אותה תקופה, או בתוך תקופה קצרה מזו, כפי שיקבע בהודעה, את הערותיו והשגותיו לגבי הפגמים או הדרישות לתיקונם.
{{ח:תת|(ב)}} הגיש בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות הערות והשגות כאמור בסעיף קטן (א), יחליט בהן יושב ראש הרשות בסמוך ככל האפשר לאחר שקיבל אותן ויודיע על החלטתו לבעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות, לפי העניין, ואם דרש את תיקונם של הפגמים או מניעת פגיעתם – יקבע בהחלטתו את התקופה שבה על בעל הרישיון או בעל האישור מאת הרשות, לפי העניין, לעשות כאמור.

{{ח:סעיף|45|אמצעים למניעת פגיעה}}
{{ח:ת}} סברה הרשות, לאחר תום התקופה שקבע יושב ראש הרשות בהודעתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}}, כי בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות לא תיקן את הפגמים שעליהם הודיע לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 44|הסעיף האמור}}, או לא מנע את פגיעתם, או הייתה סבורה, לאחר שנתנה לבעל הרישיון או לבעל האישור מאת הרשות, לפי העניין, הזדמנות להשמיע או להגיש את הערותיו והשגותיו, שיש צורך לנקוט אמצעים כדי למנוע מבעל הרישיון או מבעל האישור מאת הרשות, לפי העניין, שלא לקיים את התחייבויותיו או לפגוע בלקוחותיו, רשאית היא –
{{ח:תת|(1)}} להורות לבעל הרישיון או לבעל האישור מאת הרשות, שיימנע מסוגי פעולות שפורשו באותה הוראה;
{{ח:תת|(2)}} לאסור על חלוקת דיבידנד או רווחים או על מתן הטבות לדירקטורים, לנושאי משרה, או לעובדים אחרים של בעל הרישיון או בעל האישור מאת הרשות.

{{ח:סעיף|46|המצאת מסמכים בידי הרשות}}
{{ח:ת}} על הודעה, הוראה, דרישה וכל מסמך אחר שהרשות או עובד שהיא הסמיכה לכך רשאים להמציא לפי חוק זה, לבעל רישיון, לבעל אישור מאת הרשות או למי שהגיש בקשה לקבלת רישיון או אישור מאת הרשות, יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ז2|פרק ז׳2 לחוק ניירות ערך}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: עיצום כספי}}

{{ח:סעיף|47|הגדרת הסכום הבסיסי}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ז|בפרק זה}}, ”הסכום הבסיסי“ – סכום כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}.

{{ח:סעיף|48|עיצום כספי}}
{{ח:תת|(א)}} הפר בעל רישיון או בעל אישור הוראה מההוראות לפי חוק זה רשאי המאסדר להטיל עליו עיצום כספי, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, בסכום כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} הוראה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השלישית}} – עיצום כספי בסכום הבסיסי;
{{ח:תתת|(2)}} הוראה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השלישית}} – עיצום כספי בסכום השווה לכפל הסכום הבסיסי;
{{ח:תתת|(3)}} הוראה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ג|בחלק ג׳ לתוספת השלישית}} – עיצום כספי בסכום השווה לפי שלושה מהסכום הבסיסי;
{{ח:תתת|(4)}} הוראה שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 61|סעיף 61(ד)}}, המנויה {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ד|בחלק ד׳ לתוספת השלישית}} – עיצום כספי בסכום השווה לפי שלושה מהסכום הבסיסי.
{{ח:תת|(ב)}} מי שעיסוקו במתן שירות תשלום בהיקף מצומצם בסכום מוגבל ולמספר לקוחות קטן, או במספר עסקאות קטן, והכול כפי שקבע השר בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)(6)}}, שלא הודיע לרשות על מתן השירות כאמור, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}}, רשאית הרשות להטיל עליו עיצום כספי בסכום של 25,000 שקלים חדשים, ויחולו לעניין זה ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52טז|סעיפים 52טז עד 52כט}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ח|וסעיף 56ח לחוק ניירות ערך}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} בעל היתר שליטה שלא דיווח לרשות על התקיימות נסיבה מהנסיבות המנויות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 27|בסעיף 27(ג)(1) עד (6) לחוק הייעוץ}}, לגביו או לגבי נושא משרה בכירה בו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(א)(2)}}, רשאית הרשות להטיל עליו עיצום כספי, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, בסכום הבסיסי.
{{ח:תת|(ד)}} גוף המנוי {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(א)(1) עד (4)}}, או גוף שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ו)}}, שעסק במתן שירות ייזום מתקדם בלי שבידו אישור לכך או שלא בהתאם לתנאי האישור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ג)}}, רשאי מאסדר להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, בשיעור של כפל הסכום הבסיסי.
{{ח:תת|(ה)}} גוף המנוי {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(א)(1) עד (4)}}, חברת תשלומים, גוף מוסדי, בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי, בעל רישיון למתן אשראי, בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי או גוף שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ו)}}, שעסק במתן שירות ייזום בסיסי בלי שבידו אישור לכך או שלא בהתאם לתנאי האישור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ה)}}, רשאי מאסדר להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, בשיעור של כפל הסכום הבסיסי.
{{ח:תת|(ו)}} הפר מנהל חשבון תשלום למשלם הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק א|בחלק א׳ לתוספת הרביעית}}, רשאי המאסדר להטיל עליו עיצום כספי, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, בסכום הבסיסי, ואם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 4 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת האמורה}} – רשאי המאסדר להטיל עליו עיצום כספי, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}}, בשיעור של כפל הסכום הבסיסי.

{{ח:סעיף|49|החלת מנגנון העיצום הכספי על מפרים}}
{{ח:ת}} על עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}} לגבי כל אחד מהמפורטים להלן, יחולו ההוראות המפורטות לצידו:
{{ח:תת|(1)}} לגבי בעל רישיון, בעל אישור מאת הרשות ובעל היתר שליטה – ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52טז|סעיפים 52טז עד 52כט}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ח|וסעיף 56ח לחוק ניירות ערך}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(2)}} לגבי תאגיד בנקאי, בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי ותאגיד שבשליטתו – ההוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 14ט|סעיפים 14ט עד 14טו לפקודת הבנקאות}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(3)}} לגבי בנק הדואר – ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 109ב1|סעיפים 109ב1 עד 109ט1 לחוק הדואר}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(4)}} לגבי בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, בעל רישיון למתן אשראי ובעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי – ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 72|סעיפים 72(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 74|ו־74 עד 93 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(5)}} לגבי מבטח – ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 92א1|סעיפים 92א1 עד 92יב}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 92יד|92יד}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 92טז|92טז עד 92כ}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 92כב|92כב}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 92כג|ו־92כג לחוק הפיקוח על הביטוח}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(6)}} לגבי חברה מנהלת – ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 47|סעיף 47 לחוק הפיקוח על קופות הגמל}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(7)}} לגבי גוף אחר העוסק בתחום הפיננסי שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ו)}} – הוראות בעניין עיצום כספי בהתאם לסמכויותיו של מאסדר הגוף האמור לפי הדין שמכוחו הוא מפקח על פעילותו הפיננסית של אותו גוף, כפי שמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הטלת אמצעי אכיפה מינהליים בידי ועדת האכיפה המינהלית}}

{{ח:סעיף|50|{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳}} – הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ח|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה“ – ועדת האכיפה המינהלית שמונתה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52לב|סעיף 52לב(א) לחוק ניירות ערך}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרה“ – הפרה של הוראות חוק זה המנויה {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השישית}} או הפרה של הוראה שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 61|סעיף 61(ד)}}, המנויה {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת האמורה}}.

{{ח:סעיף|51|סמכויות ועדת האכיפה המינהלית}}
{{ח:ת}} ביצע אדם הפרה, יחולו לעניין המפר ולעניין ההפרה הוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ח4|פרק ח׳4 לחוק ניירות ערך}} החלות לעניין מפר ולעניין הפרה של הוראה המנויה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#תוספת 7 חלק ג|בחלק ג׳ בתוספת השביעית לחוק האמור}}, בשינויים המחויבים, אולם הוועדה תהיה רשאית להטיל על מפר עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52נג|סעיף 52נג(א) לחוק ניירות ערך}}, בסכום מרבי כמפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תת|(1)}} לעניין מפר שהוא יחיד שהוא עובד של בעל רישיון ואינו נושא משרה בכירה בו – בסכום מרבי של 25,000 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(2)}} לעניין מפר שהוא יחיד אחר – בסכום מרבי של 1,000,000 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(3)}} לעניין מפר שהוא תאגיד – בסכום מרבי של 5,000,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|52|סמכות יושב ראש הרשות או פרקליט מחוז להתקשר בהסדר להימנעות מנקיטת הליכים, להפסקת הליכים או להימנעות מהעמדה לדין, המותנית בתנאים}}
{{ח:תת|(א)}} סמכות הנתונה ליושב ראש הרשות או לפרקליט מחוז להתקשר בהסדר להימנעות מנקיטת הליכים, להפסקת הליכים או להימנעות מהעמדה לדין, לפי העניין, המותנית בתנאים, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ט1|פרק ט׳1 לחוק ניירות ערך}}, תהיה נתונה להם לעניין הפרה או עבירה, ויחולו לעניין זה הוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ט1|הפרק האמור}} בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”הליכים“ – הליך בירור הפרה או הליך אכיפה מינהלי, לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ח4|פרק ח׳4 לחוק ניירות ערך}} כפי שהוחל {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51}}, או חקירה פלילית לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ג|סעיף 56ג לחוק ניירות ערך}} כפי שהוחל {{ח:פנימי|סעיף 43|בסעיף 43(ג)}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|53|איסור שיפוי וביטוח}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ח|סעיף 56ח לחוק ניירות ערך}} יחולו לעניין הליך לפי {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|54|סייג לתחולת הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק ז׳ {{ח:הערה|[צ״ל: פרק זה]}}}}}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ח|פרק זה}} לא יחולו על מי שחלה עליו חובת האישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ג) או (ה)}} ועל בעל אישור כאמור, למעט חברת תשלומים.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: עונשין}}

{{ח:סעיף|55|עונשין}}
{{ח:תת|(א)}} מי שעשה אחד מאלה, דינו – מאסר שנתיים או קנס פי 2.5 מהקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}, ואם הוא תאגיד – פי 12.5 מהקנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|באותו סעיף}}:
{{ח:תתת|(1)}} עסק במתן שירות תשלום או במתן שירות ייזום בסיסי בלי שבידו רישיון לכך, או שלא בהתאם לתנאי הרישיון, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א), (ב) או (ד)}};
{{ח:תתת|(2)}} עסק במתן שירות ייזום מתקדם או במתן שירות ייזום בסיסי בלי שבידו אישור לכך או שלא בהתאם לתנאי האישור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ג) או (ה)}};
{{ח:תתת|(3)}} כלל פרט מטעה בבקשה למתן רישיון, בדיווח או במידע אחר שמסר לרשות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(ד)}}.
{{ח:תת|(ב)}} גילה אדם ידיעה או מסמך שנמסרו לו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34(ב)}}, דינו – מאסר שנה.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|56|מניעת כפל אמצעי אכיפה מינהליים ותיאום הליכים להטלתם}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי אכיפה מינהלי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} עיצום כספי;
{{ח:תתתת|(2)}} התראה מינהלית או דרישת התחייבות להימנע מהפרה, חלף עיצום כספי;
{{ח:תתתת|(3)}} אמצעי אכיפה מינהליים לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ח4 סימן ג|סימן ג׳ בפרק ח׳4 לחוק ניירות ערך}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מאסדר אחר“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} המפקח על נותני שירותים פיננסיים;
{{ח:תתתת|(2)}} הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון.
{{ח:תת|(ב)}} על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 48|בסעיפים 48}} {{ח:פנימי|סעיף 50|ו־50}} ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר, לא יוטל יותר מאמצעי אכיפה מינהלי אחד.
{{ח:תת|(ג)}} ביקשה הרשות לפתוח בהליך להטלת אמצעי אכיפה מינהלי לפי חוק זה נגד בעל רישיון שמחזיק גם ברישיון לפי דין אחר ומפוקח לעניין זה על ידי מאסדר אחר, תיידע הרשות את המאסדר האחר בטרם תפתח בהליך כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} ביקש מאסדר אחר לפתוח בהליך להטלת אמצעי אכיפה מינהלי לפי דין אחר נגד בעל רישיון כאמור בסעיף קטן (ג), יידע המאסדר את הרשות בטרם יפתח בהליך כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} חובת היידוע כאמור בסעיפים קטנים (ג) ו־(ד) תחול לעניין סוגי הפרות שייקבעו בנוהל משותף של הרשות והמאסדר האחר במטרה למנוע כפל אכיפה.

{{ח:סעיף|57|אגרות}}
{{ח:ת}} השר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה ובאישור ועדת הכלכלה, רשאי לקבוע אגרות שישולמו לרשות, שיחולו על מבקש רישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, על מבקש אישור מאת הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}, ועל בעל רישיון ובעל אישור מאת הרשות, וכן הוראות בדבר הפרשי הצמדה וריבית שישולמו בשל פיגור בתשלום אגרות לפי סעיף זה, ובדבר החלת {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}} על גביית אגרות והפרשי הצמדה וריבית כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הסדרת העיסוק בשירותי תשלום, ייזום תשלום ושירות מידע פיננסי (אגרות)|תקנות הסדרת העיסוק בשירותי תשלום, ייזום תשלום ושירות מידע פיננסי (אגרות), התשפ״ד–2024}}.}}

{{ח:סעיף|58|סמכויות הנתונות למאסדר}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המאסדר“, של גוף פיננסי מפוקח – מאסדר מנהל חשבון התשלום, או מאסדר של בעל האישור, לפי העניין, שאינו הרשות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף פיננסי מפוקח“ – מנהל חשבון תשלום או בעל אישור.
{{ח:תת|(ב)}} מאסדר רשאי, בהתאם לסמכותו לפי דין, לקבוע הוראות בעניינים המוסדרים בחוק זה שיחולו על הגוף הפיננסי המפוקח על ידו.
{{ח:תת|(ג)}} התקין השר תקנות לפי חוק זה בעניין מסוים, החלות על גוף פיננסי מפוקח, רשאי המאסדר של אותו גוף לקבוע, בהוראות מאסדר, הוראות מפורטות באותו עניין בכפוף לתקנות שקבע השר; הוראות סעיף קטן זה יחולו על הרשות, בשינויים המחויבים, לגבי הוראות שחלות על בעלי רישיון או על בעלי אישור מאת הרשות.
{{ח:תת|(ד)}} לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה, בירור מינהלי הנוגע להוראות כאמור ואכיפתן, יהיו נתונות למאסדר הסמכויות הנתונות לו על פי הדין הנוגע לגוף הפיננסי המפוקח על ידו.

{{ח:סעיף|59|סייג לתחולת החוק}}
{{ח:ת}} ההוראות לפי חוק זה לא יחולו על שירות תשלום, שירות ייזום בסיסי ופעולת תשלום, המנויים {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השביעית}}.

{{ח:סעיף|60|שינוי התוספות}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בהתייעצות עם מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם ובאישור ועדת הכלכלה, ולעניין מנהל חשבון תשלום למשלם המפוקח על ידי בנק ישראל – הנגיד בהסכמת השר, רשאי, בצו, באישור ועדת הכלכלה, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר המשפטים והנגיד, בהתייעצות עם המאסדר הנוגע בדבר ובאישור ועדת הכלכלה, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}}, {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}} {{ח:פנימי|תוספת 4|והתוספת הרביעית}}, ובלבד שהסכום הבסיסי לפי {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}} לא יעלה על 300,000 שקלים חדשים, ולעניין בעל היתר שליטה – לא יעלה על 20,000 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ג)}} השר, בהסכמת שר המשפטים, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 5|התוספת החמישית}}.
{{ח:תת|(ד)}} השר, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכלכלה, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 6|התוספת השישית}}.
{{ח:תת|(ה)}} השר, בהתייעצות עם הנגיד, הרשות, המפקח על נותני שירותים פיננסיים והממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק א|חלק א׳ לתוספת השביעית}}.
{{ח:תת|(ו)}} השר, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה, ובהתייעצות עם שר המשפטים והמפקח על נותני שירותים פיננסיים ובאישור ועדת הכלכלה, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 7 חלק ב|חלק ב׳ לתוספת השביעית}}.
{{ח:תת|(ז)}} השר, בהתייעצות עם הנגיד ועם הרשות, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 8|התוספת השמינית}}.

{{ח:סעיף|61|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהתייעצות עם הנגיד ועם הרשות, רשאי לקבוע בצו מטבע חוץ שלא ייחשב מטבע חוץ לעניין {{ח:פנימי|סעיף 1|ההגדרה ”מטבע חוץ“}}.
{{ח:תת|(ג)}} השר, בהתייעצות עם הנגיד, רשאי לקבוע בצו פרט מזהה אחר או נוסף על הפרט הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 33|בהגדרה ”פרט מזהה“ שבסעיף 33(א)}}.
{{ח:תת|(ד)}} השר, לאחר התייעצות עם הנגיד ועם הרשות, ובאישור ועדת הכלכלה, רשאי לקבוע הגבלות ותנאים נוספים שיחולו על חברת תשלומים, אם ראה כי הדבר נדרש לשם שמירה והגנה על כספי לקוחות; בהתקנת תקנות לפי סעיף קטן זה ישקול השר גם שיקולים של קידום התחרות ויציבות המערכת הפיננסית ופעילותה הסדירה.
{{ח:תת|(ה)}} בתקנות לפי חוק זה רשאי השר לקבוע הוראות שונות לסוגים שונים של חברות תשלומים או יוזמי תשלום.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: תיקונים עקיפים}}

{{ח:סעיף|62|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}.}}

{{ח:סעיף|63|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות מידע פיננסי|בחוק שירות מידע פיננסי, התשפ״ב–2021}}.}}

{{ח:סעיף|64|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}}.}}

{{ח:סעיף|65|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}.}}

{{ח:סעיף|66|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|67|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|68|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות|בפקודת הבנקאות, 1941}}.}}

{{ח:סעיף|69|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מערכות תשלומים|בחוק מערכות תשלומים, התשס״ח–2008}}.}}

{{ח:סעיף|70|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}}.}}

{{ח:סעיף|71|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות|בחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע״ד–2013}}.}}

{{ח:סעיף|72|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|בחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}}.}}

{{ח:סעיף|73|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|בחוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}.}}

{{ח:סעיף|74|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק אשראי הוגן|בחוק אשראי הוגן, התשנ״ג–1993}}.}}

{{ח:סעיף|75|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|בחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|76|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|בחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|77|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק תובענות ייצוגיות|בחוק תובענות ייצוגיות, התשס״ו–2006}}.}}

{{ח:סעיף|78|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים|בחוק המידע הפלילי ותקנת השבים, התשע״ט–2019}}.}}

{{ח:סעיף|79|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: תחילה, תחולה, הוראות מעבר והוראת שעה}}

{{ח:סעיף|80|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה שנה מיום פרסומו ({{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} – יום התחילה); ואולם, תחילתם של {{ח:פנימי|סעיף 62|סעיף 62(1)(ב) עד (ה) ו־(2) עד (5)}} {{ח:פנימי|סעיף 78|וסעיף 78}} ביום פרסומו של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} לעניין שירות ייזום בסיסי, יחולו הוראות חוק זה, בכפוף להוראות פסקה (2), החל מתום שישה חודשים מיום התחילה;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין חובת מתן הגישה לחשבון התשלום למשלם לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35(א)}}, יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}} לגבי הגופים המפורטים להלן, החל מהמועדים כמפורט לצידם:
{{ח:תתתת|(א)}} מנהל חשבון תשלום למשלם שהוא חברת תשלומים – בתום 24 חודשים מיום התחילה;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי מנהל חשבון תשלום למשלם שהוא בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – בתום תשעה חודשים מיום התחילה;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין חובת מתן הגישה לחשבון התשלום למשלם לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35(ב)}}, יחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}} לגבי הגופים כמפורט להלן, החל מהמועדים כמפורט לצידם:
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי מנהל חשבון תשלום למשלם שהוא תאגיד בנקאי, בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי או תאגיד שבשליטתו – בתום 24 חודשים מיום התחילה;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי מנהל חשבון תשלום למשלם שהוא חברת תשלומים – בתום 30 חודשים מיום התחילה;
{{ח:תתתת|(ג)}} לגבי מנהל חשבון תשלום למשלם שהוא בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי – בתום 30 חודשים מיום התחילה.
{{ח:תת|(ג)}} השר, באישור ועדת הכלכלה, רשאי, בצו, לדחות את המועדים שלהלן, ובלבד שלא ידחה מועד כאמור ליותר משתי תקופות שלא יעלו על שישה חודשים כל אחת:
{{ח:תתת|(1)}} יום התחילה והמועד האמור בסעיף קטן (ב)(1) – לעניין כל הוראות החוק או חלקן;
{{ח:תתת|(2)}} המועדים הנקובים בסעיף קטן (ב)(2) ו־(3), כולם או חלקם.
{{ח:תת|(ד)}} דחיית המועדים כאמור בסעיף קטן (ג) יכול שתהיה לגבי סוגים של מנהלי חשבון תשלום למשלם או סוגים של שירות תשלום או שירות ייזום בסיסי.

{{ח:סעיף|81|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, תאגיד שערב יום התחילה עסק במתן שירותי תשלום ולא היה בידו רישיון למתן שירות בנכס פיננסי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 11א|בסעיף 11א לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}} או רישיון סליקה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36ט|בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי)}} כנוסחו ערב יום התחילה, וכן הגיש בקשה לקבלת רישיון שירותי תשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} בתוך שלושה חודשים מיום התחילה וקיבל מאת הרשות אישור על הגשת בקשה כאמור להנחת דעתה של הרשות, רשאי להמשיך בעיסוקו כאמור אף שאין בידו רישיון כאמור, כל עוד לא ניתנה החלטת הרשות בבקשתו; רשימת הגופים שקיבלו אישור כאמור, תפורסם באתר האינטרנט של הרשות; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על תאגיד כאמור שהמפקח על נותני שירותים פיננסיים החליט שלא לתת לו רישיון למתן שירות בנכס פיננסי בהתאם לסמכותו לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 15|סעיפים 15}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 16|או 16 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, מי שערב יום התחילה עסק במתן שירותי תשלום והיה בידו רישיון למתן אשראי או רישיון למתן שירות בנכס פיננסי כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 11א|בסעיף 11א לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}}, רשאי להמשיך בעיסוקו לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|החוק האמור}} כנוסחו ערב יום התחילה, אף שאין בידו רישיון שירותי תשלום, עד תום 24 חודשים מיום התחילה, ובלבד שמסר על כך הודעה לרשות באופן שתורה הרשות והגיש בקשה לקבלת רישיון שירותי תשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} בתוך 18 חודשים מיום התחילה וכן קיבל מאת הרשות אישור על הגשת בקשה כאמור להנחת דעתה של הרשות; רשימת הגופים שקיבלו אישור כאמור תפורסם באתר האינטרנט של הרשות; בסעיף קטן זה, בקשה לקבלת רישיון יכול שתוגש על ידי בעל השליטה בבעל הרישיון או על ידי מי שנשלט על ידי בעל השליטה בבעל הרישיון.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), השר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה ובאישור ועדת הכלכלה, רשאי לדחות את המועדים הקבועים בפסקה (1), בתקופה שלא תעלה על 12 חודשים, לעניין מי שערב יום פרסומו של חוק זה עסק במתן שירותי תשלום והיה בידו רישיון למתן אשראי וגם רישיון למתן שירות בנכס פיננסי כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 11א|בסעיף 11א לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, חברה שערב יום התחילה היה בידה רישיון סליקה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36ט|בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי)}} כנוסחו ערב יום התחילה, רשאית להמשיך בעיסוקה לפי הרישיון האמור, אף שאין בידה רישיון שירותי תשלום, עד תום 18 חודשים מיום התחילה, ובלבד שמסרה על כך הודעה לרשות באופן שתורה הרשות והגישה בקשה לקבלת רישיון שירותי תשלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} בתוך שישה חודשים מיום התחילה וכן קיבלה מאת הרשות אישור על הגשת בקשה כאמור להנחת דעתה של הרשות; רשימת הגופים שקיבלו אישור כאמור תפורסם באתר האינטרנט של הרשות.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, תאגיד שאינו פטור מרישיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)(6) או (ג)}}, וערב יום התחילה עסק בהנפקת אמצעי תשלום שמתקיימים בו התנאים שנקבעו בהתאם להוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום#סעיף 48|סעיפים 48(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום#סעיף 54|ו־54(ב) לחוק שירותי תשלום}}, כנוסחן ערב פרסומו של חוק זה, וכן הגיש בקשה לקבלת רישיון שירותי תשלום בתוך 24 חודשים מיום התחילה וקיבל מאת הרשות אישור על הגשת בקשה כאמור להנחת דעתה של הרשות, רשאי להמשיך בפעילותו זו אף שאין בידו רישיון כאמור, כל עוד לא ניתנה החלטת הרשות בבקשתו.
{{ח:תת|(ה)}} מי שערב יום התחילה היה בעל שליטה בתאגיד כאמור בסעיפים קטנים (א) עד (ד), יראו אותו כבעל היתר שליטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}, לתקופות האמורות בסעיפים קטנים (א) עד (ד); אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מסמכות הרשות לבחון את התקיימות התנאי האמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(א)(6)}}, לבטל היתר שליטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, ולדרוש, לשם הפעלת הסמכות כאמור, כל מסמך הדרוש לה לשם בדיקת התקיימות התנאים למתן ההיתר או ביטולו.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(ה)}}, תאגיד שהוא גוף מהגופים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 2|באותו סעיף}} וערב יום התחילה עסק בשירות ייזום בסיסי, רשאי להמשיך בעיסוקו עד תום שישה חודשים מיום התחילה, אף שאין בידו אישור לייזום בסיסי על פי חוק זה, ובלבד שהגיש בקשה למאסדר יוזם התשלום לקבלת אישור לייזום בסיסי עד ליום התחילה וקיבל מאותו מאסדר אישור על הגשת בקשה כאמור להנחת דעתו של המאסדר.
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}}, תאגיד זר שמחזיק ברישיון לעסוק בשירותי תשלום במדינה זרה, ובהתאם לתקנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 13|סעיף 13(ב) לאותו חוק}}, כנוסחן ערב פרסומו של חוק זה, היה פטור מחובת רישוי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 12|סעיף 12 לחוק האמור}} עד ליום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024), ימשיך להיות פטור מחובת הרישוי כאמור עד ליום התחילה, כל עוד מתקיימים לגביו התנאים לפטור שנקבעו בתקנות האמורות; בסעיף קטן זה, ”שירותי תשלום“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|בחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}}.
{{ח:תת|(ח)}} נותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית אשר ערב פרסומו של חוק זה שלט או היה בעל עניין בתאגיד שאינו מקיים את התנאים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36יד|בסעיף 36יד(ד)(1) לחוק הבנקאות (רישוי)}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 66|בסעיף 66 לחוק זה}}, רשאי להמשיך לשלוט או להיות בעל עניין בתאגיד כאמור עד תום שנתיים מיום התחילה; ואולם, המפקח על הבנקים רשאי להתיר לנותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית לשלוט או להיות בעל עניין בתאגיד על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)#סעיף 36יד|אותו סעיף}} גם לאחר תום שנתיים כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום (הוראות בדבר הגשת הודעה לרשות ניירות ערך)|כללי הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום (הוראות בדבר הגשת הודעה לרשות ניירות ערך), התשפ״ד–2024}}.}}

{{ח:סעיף|82|תקנות והוראות ראשונות}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות ראשונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)(6)}} וצו ראשון לפי {{ח:פנימי|סעיף 60|סעיף 60(ו)}} יובאו לאישור ועדת הכלכלה לא יאוחר מעשרה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות מאסדר ראשונות של מאסדר מנהל חשבון תשלום למשלם לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א)}}, לעניין שירות ייזום בסיסי, ייקבעו לכל המאוחר שישה חודשים לפני המועדים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 80|בסעיף 80(ב)(1) ו־(2)}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות מאסדר ראשונות של מאסדר מנהל חשבון תשלום למשלם לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א)}}, לעניין שירות ייזום מתקדם, ייקבעו לכל המאוחר שנה לפני המועדים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 80|בסעיף 80(ב)(3)}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות מאסדר ראשונות של מאסדר יוזם תשלום לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום#סעיף 39ד|סעיף 39ד(ב) לחוק שירותי תשלום}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 72|בסעיף 72 לחוק זה}}, ייקבעו לכל המאוחר שלושה חודשים לפני יום התחילה.

{{ח:סעיף|83|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} לעניין מאגד בתקופה של שנתיים מיום התחילה, ואם דחה השר את המועד לפי {{ח:פנימי|סעיף 80|סעיף 80(ב)(2)}} – בתקופה שמיום התחילה ועד תום המועד שקבע השר לפי {{ח:פנימי|סעיף 80|אותו סעיף}} –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28(א) לחוק}} כהוראת שעה;}}
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}} כהוראת שעה.}}

{{ח:סעיף|84|דיווח לכנסת – הוראת שעה}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש הרשות ידווח לוועדת הכלכלה, אחת לשנה, במשך חמש שנים החל מיום ה׳ בסיוון התשפ״ה (1 ביוני 2025), על פעילות הרשות ליישום הוראות חוק זה בשנה שקדמה למועד הדיווח (בסעיף קטן זה – תקופת הדיווח), ובכלל זה על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר הבקשות לקבלת רישיון או אישור מאת הרשות, מספר מקבלי הרישיון או האישור וכן מספר הגופים הפטורים מרישיון ואישור לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(א)(6)}}, בתקופת הדיווח;
{{ח:תתת|(2)}} מספר בעלי הרישיון או בעלי האישור מאת הרשות, שרישיונם או אישורם בוטל או הותלה, בתקופת הדיווח;
{{ח:תתת|(3)}} פעולות הפיקוח והאכיפה שננקטו לפי חוק זה בתקופת הדיווח, ובכלל זה מספר העיצומים הכספיים שהוטלו בשל הפרתן, סכומי העיצומים הכספיים ובשל אילו הפרות הוטלו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נדחה יום התחילה לפי {{ח:פנימי|סעיף 80|סעיף 80(ג)}}, יימסר הדיווח הראשון לפי סעיף זה בתום שנה מיום התחילה הנדחה.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36(ב)}})}}}}
{{ח:קטע3||סוגי חשבונות תשלום שהחובה לפי {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35(א) ו־(ב) לחוק}} לא תחול עליהם}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} חשבון תשלום שלגביו לא הוסכם, במסגרת הסכם התקשרות עם מנהל חשבון התשלום למשלם, כי יהיה ניתן לתת הוראת תשלום או הרשאה לחיוב, לפי העניין, באמצעים מקוונים.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 47|ההגדרה ”הסכום הבסיסי“ שבסעיף 47}})}}}}
{{ח:קטע3||הסכום הבסיסי}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} לעניין חברת תשלומים – סכום כמפורט להלן, בהתאם להיקף החודשי הממוצע של פעולות התשלום שביצעה החברה בעבור לקוחותיה ב־12 החודשים שקדמו למועד ביצוע ההפרה, ולעניין חברת תשלומים שקיבלה רישיון שירותי תשלום בתקופה האמורה, יחושב הסכום לפי היקף חודשי ממוצע בחודשים מאז קבלת הרישיון (בפרט זה – היקף חודשי ממוצע):
{{ח:תת|(א)}} היה ההיקף החודשי הממוצע עד 10 מיליון שקלים חדשים – 50,000 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(ב)}} היה ההיקף החודשי הממוצע גבוה מ־10 מיליון שקלים חדשים – 100,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} לעניין בעל רישיון ייזום בסיסי – 50,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} לעניין בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי – 50,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 2 פרט 4}}
{{ח:ת}} לעניין תאגיד בנקאי, בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי ותאגיד שבשליטתו – 100,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 2 פרט 5}}
{{ח:ת}} לעניין מבטח – 100,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 2 פרט 6}}
{{ח:ת}} לעניין חברה מנהלת – סכום כמפורט להלן, בהתאם להיקף נכסי קופות הגמל, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על קופות הגמל}}, שבניהולה:
{{ח:תת|(א)}} היה היקף נכסי קופות הגמל שבניהולה עד עשרה מיליארד שקלים חדשים – 50,000 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(ב)}} היה היקף נכסי קופות הגמל שבניהולה גבוה מעשרה מיליארד שקלים חדשים – 100,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 2 פרט 7}}
{{ח:ת}} לעניין בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, בעל רישיון למתן אשראי או בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי – 50,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 2 פרט 8}}
{{ח:ת}} לעניין בנק הדואר – 50,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת 2 פרט 9}}
{{ח:ת}} לעניין בעל היתר שליטה – 6,000 שקלים חדשים.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48(א)}})}}}}
{{ח:קטע3||הפרות של בעל רישיון או בעל אישור}}
{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} בעל רישיון שלא דיווח לרשות על התקיימות נסיבה מהנסיבות המנויות {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 27|בסעיף 27(ג)(1) עד (6) לחוק הייעוץ}}, לגביו או לגבי נושא משרה בכירה בו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20(א)(2)}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות שהפר הוראות או כללים שקבעה הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 27|סעיף 27}}.

{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} חברת תשלומים שרישיונה בוטל או הותלה והפרה הוראה שנתן יושב ראש הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ב)}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 2}}
{{ח:ת}} בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות שלא דאג לקיומם של מנגנונים, נאותים ומתקדמים, לאבטחת מידע, ניהול סיכונים והגנת סייבר, ולעניין חברת תשלומים – גם המשכיות עסקית, בניגוד להוראות שקבעה הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(ב)}}.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 3}}
{{ח:ת}} בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות שלא עמד בדרישות לעניין הון עצמי, כפי שקבעה הרשות בהוראות מאסדר, או בדרישות נוספות לעניין ביטוח או בטוחה אחרת ככל שקבעה הרשות בהוראות כאמור, והכול בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(א)}}.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 4}}
{{ח:ת}} בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות שלא הגיש לרשות דוח, הודעה או נתונים בהתאם להוראות מאסדר שקבעה הרשות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(ב)}}.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 5}}
{{ח:ת}} יוזם תשלום שהפר הוראה שקבע מאסדר יוזם התשלום, בהוראות מאסדר, בנושא חובות שיחולו על יוזם תשלום בנוגע לאופן השימוש שלו במערכת הממשק למתן הוראות תשלום, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(ב)}}.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 6}}
{{ח:ת}} בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות שהפר הוראה שנתנה הרשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43(ב)}}.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 7}}
{{ח:ת}} בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות שלא תיקן פגמים או מנע את פגיעתם, בהתאם להוראת יושב ראש הרשות שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}}.

{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק ג|חלק ג׳}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 1}}
{{ח:ת}} חברת תשלומים שלא שמרה על כספים שהתקבלו מלקוחותיה או בעבורם לשם מתן שירותי תשלום, בחשבון ייעודי, לטובת לקוחותיה, אצל גוף מנהל, באופן נפרד מחשבונות שבהם מוחזקים כספי החברה ונכסיה, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(א)}}, או בניגוד להוראות שקבעה הרשות לעניין זה לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ח)}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 2}}
{{ח:ת}} חברת תשלומים אשר שמרה כספים שהתקבלו מלקוחותיה או בעבורם אצל בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, או בתאגיד שבשליטתו, בהיקף גדול מההיקף שקבעה הרשות בהוראות מאסדר או שלא בהתאם לתנאים שקבעה, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ב)}}.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 3}}
{{ח:ת}} חברת תשלומים שנתנה ללקוח ריבית על יתרת זכות בחשבון תשלום או כל הטבה אחרת הנגזרת מתקופת קיומה של יתרת זכות בחשבון תשלום, ללא החזקה או השקעה של הכספים שהתקבלו מלקוחותיה או בעבורם לשם מתן שירותי תשלום בחשבון ייעודי, או שלא בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ב)}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ד)}}.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 4}}
{{ח:ת}} חברת תשלומים שלא עשתה ביטוח או המציאה ערבות, להבטחת מלוא כספי הלקוחות שלא מוחזקים או מושקעים בחשבון ייעודי או שמורים בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ב)}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ד)}}, או בניגוד להוראות שקבעה הרשות לעניין זה לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ח)}}.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 3 חלק ג פרט 5}}
{{ח:ת}} חברת תשלומים שעשתה שימוש בכספים שהתקבלו מלקוחותיה או בעבורם לצורך מתן שירותי תשלום, למתן אשראי, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ו)}}.

{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק ד|חלק ד׳}}
{{ח:קטע4||עיצום כספי בשל הפרת הוראות תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 61|סעיף 61(ד)}}}}
{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48(ו)}})}}}}
{{ח:קטע3||הפרות של מנהל חשבון תשלום למשלם}}
{{ח:קטע3|תוספת 4 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 4 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} התנה מתן גישה לחשבון תשלום למשלם בקיומו של הסכם בינו לבין יוזם התשלום, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35(ג)}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 4 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} לא הודיע ליוזם תשלום, בהקדם האפשרי, על כך שלא נתן לו גישה לחשבון התשלום של המשלם, לא הודיע למאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם על כך, לא תיעד את מניעת הגישה והנימוקים לכך או לא שמר את התיעוד, והכול בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36(ג)(2)}} או שלא בהתאם להוראות מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם שנקבעו בעניינים אלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36(ג)(4)}}.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 4 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} נתן ליוזם תשלום גישה באמצעות מערכת ממשק למתן הוראות תשלום, בלא שיוזם התשלום הזדהה לפניו בהתאם להוראות שקבע מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א)(2)}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 38|סעיף 38}}.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 4 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} הפר הוראה שקבע מאסדר מנהל חשבון תשלום למשלם, בהוראות מאסדר, לפי {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיף 41(א)(1), (3) או (4)}}.

{{ח:קטע3|תוספת 4 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 4 חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} לא נתן ליוזם בסיסי גישה לחשבון תשלום של משלם לשם מתן שירות ייזום בסיסי, ובכלל זה יצירת הוראת ביטול להוראת תשלום שנוצרה על ידי יוזם התשלום, באמצעות מערכת ממשק למתן הוראת תשלום, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35(א)}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 4 חלק ב פרט 2}}
{{ח:ת}} לא נתן ליוזם מתקדם גישה לחשבון תשלום של משלם לשם מתן שירות ייזום מתקדם אף שניתנה הרשאת גישה לחשבון בידי המשלם, או נתן ליוזם מתקדם גישה כאמור שלא בהתאם להרשאת הגישה לחשבון שנתן המשלם, והכול בניגוד להוראת {{ח:פנימי|סעיף 35|סעיף 35(ב)}}.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 4 חלק ב פרט 3}}
{{ח:ת}} גבה תמורה מיוזם תשלום בעד מתן גישה לחשבון התשלום של המשלם או מיוזם מתקדם בעד מתן הרשאת גישה לחשבון או ביטולה, והכול בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 39|סעיף 39(ג)}}.

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 49|סעיף 49(7)}})}}}}
{{ח:קטע3||זהות המאסדר והוראות החוק שיחולו על הטלת עיצום כספי על מפר שהוא גוף פיננסי שנקבע בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ו)}}}}
{{ח:קטע2|תוספת 6|תוספת שישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 50|ההגדרה ”הפרה“ שבסעיף 50}})}}}}
{{ח:קטע3||הפרות לעניין הטלת אמצעי אכיפה מינהליים על ידי ועדת האכיפה המינהלית}}
{{ח:קטע3|תוספת 6 חלק א|חלק א׳}}
{{ח:קטע4||הפרה של הוראות החוק}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} מי שעסק במתן שירות תשלום בלא רישיון או שלא בהתאם לתנאיו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א) או (ב)}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} מי שעסק במתן שירות ייזום בסיסי בלא רישיון או שלא בהתאם לתנאיו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ד)}}.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} מי ששלט בחברת תשלומים בלא היתר שליטה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(א)}}.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} מי שהעביר אמצעי שליטה בחברת תשלומים לאחר, אם היה עליו לדעת שהנעבר נדרש להיתר שליטה ושאין בידו היתר כאמור, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} מי שניתנה לו הוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(א) עד (ג)}} ולא מילא אחריה.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 6}}
{{ח:ת}} חברת תשלומים שעסקה בעיסוק נוסף שיושב ראש הרשות אסר עליה לעסוק בו או שעסקה בעיסוק נוסף שלא בהתאם לתנאים שהורה עליהם יושב ראש הרשות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22(ב)}}.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 7}}
{{ח:ת}} חברת תשלומים שנתנה ללקוח ריבית על יתרת זכות בחשבון תשלום או כל הטבה אחרת הנגזרת מתקופת קיומה של יתרת זכות בחשבון תשלום, ללא החזקה או השקעה של הכספים שהתקבלו מלקוחותיה או בעבורם לשם מתן שירותי תשלום בחשבון ייעודי, או שלא בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ב)}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24(ד)}}.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 8}}
{{ח:ת}} בעל רישיון או מי שהגיש בקשה לקבלת רישיון, שכלל בבקשה, בדיווח או במידע אחר שמסר לרשות, פרט מטעה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(ד)}}, אם היה עליו לדעת שיש בכך כדי להטעות את הרשות.

{{ח:קטע3|תוספת 6 חלק ב|חלק ב׳}}
{{ח:קטע4||הפרה של תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 61|סעיף 61(ד)}}}}
{{ח:קטע2|תוספת 7|תוספת שביעית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|ההגדרה ”שירותי תשלום“}} {{ח:פנימי|סעיף 59|וסעיף 59}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 7 חלק א|חלק א׳}}
{{ח:קטע4||שירותי תשלום, שירות ייזום בסיסי ופעולות תשלום המוחרגים מתחולת החוק}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} שירות תשלום שניתן בידי הממשלה.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} שירות תשלום שניתן בידי בנק ישראל.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} שירות תשלום הניתן למשתתף במערכת מבוקרת במסגרת פעילותו במערכת.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} שירות תשלום הניתן על ידי מערכת סליקה פנסיונית מרכזית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים), התשס״ה–2005}}, במסגרת פעילותה לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים)#סעיף 31ט|סעיף 31ט(ה) לאותו חוק}}.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} שירות תשלום הניתן על ידי מסלקה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}}, במסגרת פעילותה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ח סימן ג|סימן ג׳ לפרק ח׳ לאותו חוק}}.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 6}}
{{ח:ת}} שירות תשלום הניתן על ידי חברה מנהלת במסגרת עיסוקה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 4|בסעיף 4(א)(2) לחוק הפיקוח על קופות הגמל}}, או על ידי מי שקיבל רישיון מבטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)#סעיף 15|סעיף 15(א1) לחוק הפיקוח על הביטוח}} במסגרת עיסוק זה.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 7}}
{{ח:ת}} שירות ייזום בסיסי שניתן בידי הממשלה.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 8}}
{{ח:ת}} שירות ייזום בסיסי שניתן בידי בנק ישראל.

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 9}}
{{ח:ת}} שירות ייזום בסיסי שניתן בידי מערכת מבוקרת למשתתף במערכת מבוקרת, במסגרת פעילותה כמערכת התשלומים.

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת 7 חלק א פרט 10}}
{{ח:ת}} פעולת תשלום שלא נעשית בכספים.

{{ח:קטע3|תוספת 7 חלק ב|חלק ב׳}}
{{ח:קטע4||שירותים שאינם נכללים {{ח:פנימי|סעיף 1|בהגדרת ”שירותי תשלום“}} והם אינם טעונים רישיון נוסף לחברת תשלומים|תיקון: ק״ת תשפ״ד}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} הנפקה של אמצעי תשלום או סליקה של פעולת תשלום לשם ביצוע פעולת תשלום של הפקדת מזומן לחשבון תשלום או משיכת מזומן מחשבון תשלום, בלבד.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: ק״ת תשפ״ד|עוגן=תוספת 7 חלק ב פרט 2}}
{{ח:ת}} המרת כספים שאינה המרת כספים אגב שירות תשלום, בהיקף שלא יעלה על עשרה אחוזים מהיקף פעילות חברת התשלומים; לעניין פרט זה, ”היקף פעילות“ – השווי הכספי החודשי הממוצע של פעולות התשלום שביצעה חברת תשלומים בישראל בעבור לקוחותיה נכון ליום 31 בדצמבר לשנת הכספים הקודמת.

{{ח:קטע2|תוספת 8|תוספת שמינית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33}})}}}}
{{ח:קטע3||מאפייני המערכת}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 8 פרט 1}}
{{ח:ת}} ממשק מרכזי בין נותני שירות להעברת כספים בין יחידים וכן בין נותן שירות להעברת כספים בין יחידים ובין מנהלי חשבונות תשלום, בשכבת תעבורה מאובטחת.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 8 פרט 2}}
{{ח:ת}} ממשק המערכת פועל לפי תקן בין־לאומי מקובל.
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]