gkour/israeli_law huggingface dataset:
כללי מס הכנסה (קביעת רווחים ראויים לחלוקה במכירת מניה מוקצית בחברה תושבת ישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (קביעת רווחים ראויים לחלוקה במכירת מניה מוקצית בחברה תושבת ישראל), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 474|כללי מס הכנסה (קביעת רווחים ראויים לחלוקה במכירת מניה מוקצית בחברה תושבת ישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6155.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104ח|סעיף 104ח(ג)(8)(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני קובעת כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|רווחים ראויים לחלוקה במכירת מניות החברה הקולטת}}
{{ח:ת}} בקביעת הרווחים הראויים לחלוקה לצורך {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 94ב|סעיף 94ב לפקודה}}, בעת מכירת מניה מוקצית בחברה קולטת תושבת ישראל, שהתקבלה בתמורה להחלפת מניה בחברה נעברת יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} לגבי התקופה שלאחר החלפת המניות יובאו בחשבון רווחים ראויים לחלוקה כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 94ב|בסעיף 94ב לפקודה}} (להלן – רווחים ראויים לחלוקה), ויראו לענין זה את שנת החלפת המניות כשנת הרכישה;
{{ח:תת|(2)}} לגבי יתרת התקופה יובאו בחשבון, נוסף על האמור בפסקה (1), חלק הרווחים הראויים לחלוקה כחלקו של מוכר המניה ברווחים בחברה הנעברת אילו מכר את מניותיו בחברה הנעברת במועד החלפת המניות; לענין זה, ”יתרת התקופה“ – תקופה שבה היה המוכר בעל מניות בחברה הנעברת למעט התקופה שקדמה לשבע השנים שבתכוף לשנת המכירה של המניה המוקצית.

{{ח:סעיף|2|סייג לרווחים ראויים לחלוקה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(1)}}, מסכום הרווחים הראויים לחלוקה, יופחתו סכומים שנתקבלו כדיבידנד על ידי החברה הקולטת, מתוך רווחים שנצברו בחברה הנעברת בתקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1(2)}}, ובלבד שלא חולקו כדיבידנד על ידי החברה הקולטת עד ליום המכירה של המניה המוקצית.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} כללים אלה יחולו לגבי החלפת מניות שבוצעה ביום כ״ג בטבת התש״ס (1 בינואר 2000) או לאחריו.

{{ח:חתימות|כ״ט בשבט התשס״ב (11 בפברואר 2002)}}
* '''טל ירון־אלדר'''
נציבת מס הכנסה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (קביעת רווחים ראויים לחלוקה שנצברו עד למועד המיזוג)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (קביעת רווחים ראויים לחלוקה שנצברו עד למועד המיזוג), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1312|כללי מס הכנסה (קביעת רווחים ראויים לחלוקה שנצברו עד למועד המיזוג)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5672.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ו|סעיף 103ו(5)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|רווחים ראויים לחלוקה לבעל מניות בחברה קולטת}}
{{ח:ת}} בקביעת רווחים ראויים לחלוקה לצורך {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 94ב|סעיף 94ב לפקודה}} בעת מכירת מניה בחברה קולטת שהיתה בידי בעל המניות לפני המיזוג יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} לגבי התקופה שלאחר המיזוג יובאו בחשבון רווחים ראויים לחלוקה כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 94ב|בסעיף 94ב לפקודה}};
{{ח:תת|(2)}} לגבי התקופה שלפני מועד המיזוג והיא במגבלת התקופות המנויות בהגדרת רווחים ראויים לחלוקה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 94ב|שבסעיף 94ב לפקודה}}, יובאו בחשבון חלק הרווחים הראויים לחלוקה כחלקו של מוכר המניה ברווחים אילו מכר את מניותיו בחברה במועד המיזוג, לרבות לגבי שנת המס המסתיימת במועד המיזוג.

{{ח:סעיף|2|רווחים ראויים לחלוקה לבעל מניות בחברה מעבירה}}
{{ח:ת}} בקביעת רווחים ראויים לחלוקה לצורך {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 94ב|סעיף 94ב לפקודה}} בעת מכירת מניה בחברה קולטת שהתקבלה חלף מניה בחברה המעבירה יחולו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} לגבי התקופה שלאחר המיזוג יובאו בחשבון רווחים ראויים לחלוקה כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 94ב|בסעיף 94ב לפקודה}};
{{ח:תת|(2)}} לגבי התקופה שבה היה בעל מניות בחברה המעבירה והיא במגבלת התקופות המנויות בהגדרת רווחים ראויים לחלוקה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 94ב|שבסעיף 94ב לפקודה}}, יובאו בחשבון, בנוסף לאמור בסעיף קטן (א), חלק הרווחים הראויים לחלוקה כחלקו של מוכר המניה ברווחים אילו מכר את מניותיו בחברה המעבירה במועד המיזוג, לרבות לגבי שנת המס המסתיימת במועד המיזוג;
{{ח:תת|(3)}} המגבלה האמורה בסופה של הגדרת רווחים ראויים לחלוקה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 94ב|בסעיף 94ב לפקודה}}, לענין סכום הרווחים הראויים לחלוקה תחול לגבי צירוף הסכומים כאמור בפסקאות (1) ו־(2).

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתם של כללים אלה לגבי מיזוגים שנעשו ביום י״ז בטבת התשנ״ד (31 בדצמבר 1993) או לאחריו.

{{ח:חתימות|ג׳ באדר ב׳ התשנ״ה (5 במרס 1995)}}
* '''דורון לוי'''
נציב מס הכנסה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (תוספת פחת לבנינים מושכרים בשכירות מוגנת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (תוספת פחת לבנינים מושכרים בשכירות מוגנת), תשל״ח–1977}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר מתן תוספת פחת לבניינים מושכרים בשכירות מוגנת}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 86|כללי מס הכנסה (תוספת פחת לבנינים מושכרים בשכירות מוגנת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3769.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 20|סעיף 20}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה, ”בנין“ – בנין או חלק ממנו, המושכר בשכירות מוגנת.

{{ח:סעיף|2|תוספת פחת}}
{{ח:ת}} נישום שהיה זכאי לנכות פחת בעד בנין לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}} יהיה זכאי בשנת המס 1975 ואילך לתוספת פחת כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} היו גמר הבניה או הרכישה בשנת 1940 או לפניה – תהיה תוספת הפחת 2100% מסכום הפחת שהנישום זכאי לו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|הפקודה}}.
{{ח:תת|(2)}} היו גמר הבניה או הרכישה בשנת 1941 – תהיה תוספת הפחת 1950% מסכום הפחת כאמור.
{{ח:תת|(3)}} היו גמר הבניה או הרכישה בתקופה שבין תחילת שנת 1942 לבין סוף שנת 1949 – תהיה תוספת הפחת 1350% מסכום הפחת כאמור.
{{ח:תת|(4)}} היו גמר הבניה או הרכישה בתקופה שבין תחילת שנת 1950 לבין סוף שנת 1951 – תהיה תוספת הפחת 870% מסכום הפחת כאמור.
{{ח:תת|(5)}} היו גמר הבניה או הרכישה בתקופה שבין תחילת שנת 1952 לבין סוף שנת 1955 – תהיה תוספת הפחת 435% מסכום הפחת כאמור.
{{ח:תת|(6)}} היו גמר הבניה או הרכישה בשנת 1956 – תהיה תוספת הפחת 390% מסכום הפחת כאמור.
{{ח:תת|(7)}} היו גמר הבניה או הרכישה בתקופה שבין תחילת שנת 1957 לבין סוף שנת 1959 – תהיה תוספת הפחת 360% מסכום הפחת כאמור.
{{ח:תת|(8)}} היו גמר הבניה או הרכישה בתקופה שבין תחילת שנת 1960 לבין סוף שנת 1963 – תהיה תוספת הפחת 300% מסכום הפחת כאמור.
{{ח:תת|(9)}} היו גמר הבניה או הרכישה בתקופה שבין תחילת שנת 1964 לבין סוף שנת 1970 – תהיה תוספת הפחת 230% מסכום הפחת כאמור.

{{ח:סעיף|3|תוספת פחת בשל חלק מבנין}}
{{ח:ת}} היה חלק מבנין מושכר בשנת מס פלונית בשכירות מוגנת תקופה העולה על ששה חדשים, יותר לו לגבי כל אותה שנה חלק יחסי של תוספת הפחת כיחס השטח המושכר כאמור, לשטח הכולל של הבנין.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי מס הכנסה (תוספת פחת לבנינים מושכרים בשכירות מוגנת), תשל״ח–1977“.

{{ח:חתימות|ח׳ בתשרי תשל״ח (20 בספטמבר 1977)}}
* '''גדעון פת'''
שר הבינוי והשיכון
ממלא מקום שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (תיאומים לענין מיזוג שבו שולמה תמורה במזומנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (תיאומים לענין מיזוג שבו שולמה תמורה במזומנים), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1213|כללי מס הכנסה (תיאומים לענין מיזוג שבו שולמה תמורה במזומנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5668.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ד|סעיף 103ד(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני מתקין כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הפחתת הון}}
{{ח:ת}} ניתן צו לחברה המשתתפת במיזוג, המורה לה לרכוש את זכויותיהם של בעלי מניות מיעוט בה (להלן – הפחתת הון), במועד המיזוג או לאחריו, יובאו בחשבון לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|סעיף 103ג(4) ו־(5) לפקודה}}, רק הזכויות הנותרות ושווי החברה המשתתפת לאחר הפחתת ההון כאמור.

{{ח:סעיף|2|רכישת זכויות מיעוט}}
{{ח:ת}} ניתן צו במועד המיזוג או לאחריו, לפיו ירכוש אדם במיזוג את מניותיהם של בעלי מניות מיעוט בחברה המשתתפת, יובאו בחשבון לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|סעיף 103ג(4) לפקודה}} יחסי הזכויות בחברה המשתתפת כאילו נרכשו מניות המיעוט בה ערב המיזוג; בסעיף זה, ”אדם“ – למעט חברה המשתתפת במיזוג שניתן צו המורה לה לרכוש זכויותיהם של בעלי מניות מיעוט בה.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תחולתם של כללים אלה לגבי מיזוגים שמועדם החל ביום י״ז בטבת התשנ״ד (31 בדצמבר 1993).

{{ח:חתימות|כ״ח באדר א׳ התשנ״ה (28 בפברואר 1995)}}
* '''דורון לוי'''
נציב מס הכנסה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (תיאומים לענין סעיף 102 במיזוג או בפיצול)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (תיאומים לענין סעיף 102 במיזוג או בפיצול), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 447|כללי מס הכנסה (תיאומים לענין סעיף 102 במיזוג או בפיצול)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6222.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103טז|סעיפים 103טז}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ח|ו־105ח(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני מתקינה כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרשנות}}
{{ח:ת}} לכל מונח בכללים אלה תהיה המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 102|בסעיף 102 לפקודה}}, זולת אם נאמר במפורש אחרת.

{{ח:סעיף|2|מניות שהתקבלו במיזוג}}
{{ח:ת}} מניות שהוקצו בחברה הקולטת חלף מניות שהוקצו לעובד בחברה המעבירה בהקצאת מניות באמצעות נאמן, יופקדו בידי הנאמן וייראו כאילו הוקצו מלכתחילה בידי החברה הקולטת, לכל דבר וענין.

{{ח:סעיף|3|מניות שהתקבלו בפיצול}}
{{ח:ת}} מניות שהוקצו בחברה חדשה במסגרת הליך פיצול לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105א1|סעיף 105א1 לפקודה}}, לעובדים שהוקצו להם מניות באמצעות נאמן בחברה המתפצלת, יופקדו בידי הנאמן ויראום כאילו הוקצו מלכתחילה בידי החברה החדשה, לכל דבר וענין.

{{ח:סעיף|4|רצף זמנים}}
{{ח:ת}} לענין מניות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|או 3}}, יימנה תום התקופה מיום שהוקצו המניות בהקצאת מניות באמצעות נאמן בחברה המעבירה, או בחברה המתפצלת, לפי הענין.

{{ח:סעיף|5|התרת ההוצאה}}
{{ח:ת}} בכפוף לאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 102|בסעיף 102(2) {{ח:הערה|לפקודה}}}}, תותר ההוצאה לחברה המעבידה שבה מועסק העובד במועד ניכוי המס ותשלומו לפקיד השומה.

{{ח:סעיף|6|ביטול}}
{{ח:ת}} כללי מס הכנסה (תיאומים לענין סעיף 102 במיזוג או בפיצול), התשנ״ה–1995 – בטלים.

{{ח:סעיף|7|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה ביום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003) והם יחולו על מניות שהוקצו החל באותו מועד, והכללים שבוטלו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בכלל 6}} ימשיכו לחול על הקצאה מזכה שנעשתה לפני אותו מועד.

{{ח:חתימות|כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003)}}
* '''טל ירון־אלדר'''
נציבת מס הכנסה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (תנאים שבהם העברת נכסים על ידי חברה קולטת או פיצולה לא ייחשבו כאי קיום תנאים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (תנאים שבהם העברת נכסים על ידי חברה קולטת או פיצולה לא ייחשבו כאי קיום תנאים), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 473|כללי מס הכנסה (תנאים שבהם העברת נכסים על ידי חברה קולטת או פיצולה לא ייחשבו כאי קיום תנאים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6155.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|סעיף 103ג(11)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני קובעת כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|העברת נכסים שאינה מהווה אי קיום תנאים}}
{{ח:ת}} העברת נכסים אשר התקיים לגביה אחד התנאים האלה, לא תיחשב כאי קיום התנאים הנקובים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|בסעיף 103ג לפקודה}}:
{{ח:תת|(1)}} העברת נכס כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104א|בסעיף 104א לפקודה}};
{{ח:תת|(2)}} העברת נכס כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104ב|בסעיף 104ב(א) או (ב) לפקודה}};
{{ח:תת|(3)}} העברת נכס כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104ב|בסעיף 104ב(ו) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|פיצול חברה שאינו מהווה אי קיום תנאים}}
{{ח:ת}} פיצול אשר התקיים בו אחד התנאים שלהלן, לא ייחשב כאי קיום התנאים הנקובים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|בסעיף 103ג}}:
{{ח:תת|(1)}} פיצול כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105א|בסעיף 105א(1) לפקודה}} ובלבד שמניות החברה המתפצלת אינן רשומות למסחר בבורסה;
{{ח:תת|(2)}} פיצול כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105א|בסעיף 105א(2) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} כללים אלה יחולו על העברת נכסים או על פיצול שבוצעו ביום ו׳ בטבת התשס״א (1 בינואר 2001) ואילך.

{{ח:חתימות|כ״ט בשבט התשס״ב (11 בפברואר 2002)}}
* '''טל ירון־אלדר'''
נציבת מס הכנסה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס הכנסה (תנאים שבהם פיצול או מיזוג של חברה שאליה הועבר נכס לא ייחשבו כאי קיום תנאים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס הכנסה (תנאים שבהם פיצול או מיזוג של חברה שאליה הועבר נכס לא ייחשבו כאי קיום תנאים), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 473|כללי מס הכנסה (תנאים שבהם פיצול או מיזוג של חברה שאליה הועבר נכס לא ייחשבו כאי קיום תנאים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6155.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104ד|סעיף 104ד(5)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), אני קובעת כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מיזוג או פיצול לאחר העברת נכס}}
{{ח:תת|(א)}} מיזוג או פיצול של חברה אשר הועבר אליה נכס כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 104א|בסעיפים 104א עד 104ג לפקודה}}, לא ייחשב כאי קיום התנאים הנקובים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה2 פרק 3|בפרק שלישי לחלק ה׳2 בפקודה}}, אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התקבל אישור הנציב לפני המיזוג או הפיצול, לפי הענין;
{{ח:תתת|(2)}} העברת הנכס היתה מקיימת את הוראות או תנאי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105א|סעיפים 105א(2)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ג|ו־105ג לפקודה}}, לו ביקשה החברה במועד ההעברה אישור כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ח|בסעיף 105ח}}, למעט התנאים הנקובים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ג|בסעיף 105ג(א)(9) לפקודה}} ולגבי המעביר גם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ג|בסעיף 105ג(א)(12) לפקודה}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(2) לא יראו העברת הנכס מיחיד לחברה כאי קיום ההוראה הקבועה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105א|בסעיף 105א(2) לפקודה}}.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיזוג“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103|בסעיף 103 לפקודה}}, אשר התקיימו בו כל התנאים הנקובים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ג|בסעיף 103ג לפקודה}}, ויראו בחברה שאליה הועבר נכס חברה קולטת או מעבירה, לפי הענין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פיצול“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103|בסעיף 103 לפקודה}}, שנתמלאו בו כל התנאים הנקובים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ג|בסעיף 105ג לפקודה}} ושנעשה בהתאם להוראת {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105א|סעיף 105א(1) או (2) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה ביום ו׳ בטבת התשס״א (1 בינואר 2001).

{{ח:חתימות|כ״ט בשבט התשס״ב (11 בפברואר 2002)}}
* '''טל ירון־אלדר'''
נציבת מס הכנסה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי מס שבח מקרקעין (חישוב סכום הפרשי ההצמדה והריבית המשוערים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי מס שבח מקרקעין (חישוב סכום הפרשי ההצמדה והריבית המשוערים), התשמ״ה–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 788|כללי מס שבח מקרקעין (חישוב סכום הפרשי ההצמדה והריבית המשוערים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4769.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי על פי {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 91|סעיף 91(א)}} {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|לחוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}} (להלן – החוק), אני קובע כללים אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|'''כללי מס שבח מקרקעין (חישוב סכום הפרשי ההצמדה והריבית המשוערים), התשמ״ה–1985 בוטלו מכללא בשל {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301310.pdf|תיקון מס׳ 70 לחוק}}.'''}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופה“ – תקופת 90 הימים שלפני יום מתן הערבות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור עליית המדד בתקופה“ – ההפרש שבין המדד שהתפרסם לאחרונה לפני סוף התקופה (להלן – המדד החדש), לבין המדד שהתפרסם לאחרונה לפני תחילת התקופה (להלן – המדד היסודי), מחולק במדד היסודי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור עליית מדד צפוי“ – שיעור עליית המדד בתקופה, מחולק ב־3;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המס השנוי במחלוקת“ – לרבות הפרשי הצמדה וריבית כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק}} בשל המס השנוי במחלוקת עד ליום מתן הערבות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדשי הערבות“ – התקופה שמיום מתן הערבות עד יום מתן פסק דין סופי.

{{ח:סעיף|2|חישוב הפרשי ההצמדה והריבית המשוערים}}
{{ח:ת}} סכום הפרשי הצמדה וריבית המשוערים לענין {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין#סעיף 91|סעיף 91(א) לחוק}} יחושב לפי אחת מאלה, לפי בחירת הנישום:
{{ח:תת|(1)}} סכום המס השנוי במחלוקת בצירוף הפרשי הצמדה וריבית מיום מתן הערבות עד יום מתן פסק דין סופי;
{{ח:תת|(2)}} הסכום המתקבל מהכפלת שיעור עליית המדד הצפוי בסכום המס השנוי במחלוקת, כשהוא מוכפל במספר חדשי הערבות.

{{ח:חתימות|ו׳ בשבט התשמ״ה (28 בינואר 1985)}}
* '''דב שטאוב'''
סגן מנהל מס שבח מקרקעין
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי ניירות ערך (נוהלי בדיקה של טיוטות תשקיפים של חברות ושותפויות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי ניירות ערך (נוהלי בדיקה של טיוטות תשקיפים של חברות ושותפויות), התשע״ח–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 595|כללי ניירות ערך (נוהלי בדיקה של טיוטות תשקיפים של חברות ושותפויות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7911.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 20א|סעיף 20א}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), באישור שר האוצר ולאחר הודעה לוועדת הכספים של הכנסת, קובעת רשות ניירות ערך (להלן – הרשות) נהלים אלה לבדיקות טיוטות תשקיפים של חברות ושל שותפויות:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בדיקה מלאה}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תנקוט נוהל בדיקה מלאה לגבי טיוטת תשקיף שלא מקיימת את התנאים הנדרשים לפי הנוהל לבדיקה מקוצרת או לפי הנוהל לבדיקה חלקית.
{{ח:תת|(ב)}} במסגרת בדיקה מלאה, הרשות תבחן את טיוטת התשקיף במלואה ובמידת הצורך תדרוש מן המציע הסברים, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים שהובאו בטיוטת התשקיף, לרבות דברים נוספים בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 20|סעיף 20(א) לחוק}}, וכל דבר אחר שייראה לה טעון הבהרה.

{{ח:סעיף|2|בדיקה מקוצרת}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תנקוט נוהל בדיקה מקוצרת ביחס לטיוטת תשקיף שבה עסקיו העיקריים של המציע, לרבות העסקים העיקריים של חברות בנות ושל חברות קשורות שלו, אם הם מהותיים למציע, וכן העניינים המהותיים האחרים המתוארים בתשקיף, דומים לעסקים ולעניינים כאמור שתוארו בתשקיפים קודמים של המציע, שפורסמו לאחר בדיקה מלאה או שתוארו בדוחות תקופתיים או בדוחות עתיים של המציע אשר נבדקו על ידי הרשות במסגרת בדיקת דוחות יזומה, במהלך שלוש השנים שקדמו להגשת טיוטת התשקיף.
{{ח:תת|(ב)}} במסגרת בדיקה מקוצרת, הרשות תבחן אם המציע עומד בתנאים להגשת טיוטת תשקיף בין השאר בהתאם לקבוע {{ח:חיצוני|כללי ניירות ערך (סדרי טיפול בבקשות להתיר פרסומם של תשקיפי חברות ושותפויות)#סעיף של|בסדרי טיפול בבקשות להתיר פרסומם של תשקיפי חברות ושותפויות, התשע״ח–2016 {{ח:הערה|[צ״ל: התשע״ח–2017]}}}}.

{{ח:סעיף|3|בדיקה חלקית}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות תנקוט נוהל בדיקה חלקית ביחס לטיוטת תשקיף שמתקיים בה האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, למעט בנוגע לעניין שהרשות סבורה כי הוא טעון בחינה.
{{ח:תת|(ב)}} במסגרת בדיקה חלקית הרשות תבחן עניין או עניינים מסוימים בטיוטת התשקיף ולפי הצורך תדרוש מן המציע הסברים, פירוט, ידיעות ומסמכים בקשר לפרטים שהובאו בטיוטת התשקיף, לרבות דברים נוספים בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 20|סעיף 20(א) לחוק}}, וכל דבר אחר שייראה לה טעון הבהרה.

{{ח:סעיף|4|הוראות נוספות}}
{{ח:תת|(א)}} הרשות רשאית לנקוט נוהל בדיקה מסוים ביחס לטיוטת תשקיף, אף שמתקיימים בה התנאים לנקיטת נוהל בדיקה אחר, אם ראתה כי נסיבות העניין מצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך קביעת נוהל הבדיקה שיינקט, רשאית הרשות לראות טיוטה אחרונה של תשקיף שנבחנה בבדיקה מלאה בעבר ושניתנו לגביה הערות הרשות, כתשקיף שפורסם, אף אם התשקיף לא פורסם.

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} נוהלי בדיקה של תשקיפים של חברות ושותפויות – בטלים.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של נהלים אלה ביום פרסומם {{ח:הערה|(הנהלים פורסמו ביום 28.12.2017)}}.

{{ח:חתימות|ט׳ בכסלו התשע״ח (27 בנובמבר 2017)}}
* '''שמואל האוזר'''
יושב ראש רשות ניירות ערך
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי נתוני אשראי (גמול והחזר הוצאות לחברי הוועדה המייעצת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי נתוני אשראי (גמול והחזר הוצאות לחברי הוועדה המייעצת), התשע״ח–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 231|כללי נתוני אשראי (גמול והחזר הוצאות לחברי הוועדה המייעצת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7886.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק נתוני אשראי#סעיף 77|סעיף 77}} {{ח:חיצוני|חוק נתוני אשראי|לחוק נתוני אשראי, התשע״ו–2016}} (להלן – החוק), אני קובעת כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה“ – הוועדה המייעצת שהנגיד מינה לפי {{ח:חיצוני|חוק נתוני אשראי#סעיף 70|סעיף 70 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר הוועדה“ – חבר הוועדה שאינו עובד המדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יושב ראש הוועדה“ – חבר הוועדה שהנגיד מינה ליושב ראש הוועדה לפי {{ח:חיצוני|חוק נתוני אשראי#סעיף 70|סעיף 70(ג) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הגמול“ – {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור מקרב הציבור בחברות הממשלתיות)|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור מקרב הציבור בחברות הממשלתיות), התשנ״ד–1994}}.

{{ח:סעיף|2|גמול}}
{{ח:תת|(א)}} חבר הוועדה יהיה זכאי לתשלום גמול השווה לגמול המשולם לדירקטור בחברה ממשלתית בדרגה הכוללת את סיווג 9, לפי {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור מקרב הציבור בחברות הממשלתיות)#סעיף 2|תקנה 2(א)}} {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור מקרב הציבור בחברות הממשלתיות)#תוספת 1|והתוספת הראשונה לתקנות הגמול}}.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הוועדה יהיה זכאי לתשלום גמול השווה לגמול המשולם ליושב ראש הדירקטוריון בחברה ממשלתית בדרגה הכוללת את סיווג 9, לפי {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור מקרב הציבור בחברות הממשלתיות)#סעיף 3|תקנה 3(א)}} {{ח:חיצוני|תקנות החברות הממשלתיות (כללים בדבר גמול והוצאות לדירקטור מקרב הציבור בחברות הממשלתיות)#תוספת 2|והתוספת השנייה לתקנות הגמול}}.
{{ח:תת|(ג)}} התשלום לחבר הוועדה וליושב ראש הוועדה יהיה לפי מספר ישיבות הוועדה שבהן השתתף, ובלבד שלא ישולם גמול בעבור יותר מ־45 ישיבות בשנה קלנדרית.
{{ח:תת|(ד)}} השתתף חבר הוועדה בישיבת הוועדה באמצעות שימוש באמצעי תקשורת, יהיה זכאי לגמול בשיעור של 50% מהגמול האמור בסעיף קטן (א), והשתתפות בישיבה כאמור תבוא במניין מספר הישיבות המרבי בשנה לעניין הוראות סעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ה)}} הגמול לחבר הוועדה וליושב ראש הוועדה כולל כיסוי של כל ההוצאות שהיו להם בקשר להשתתפותם בישיבות וכולל מס ערך מוסף.

{{ח:סעיף|3|החזר הוצאות}}
{{ח:ת}} חבר הוועדה ויושב ראש הוועדה לא יהיו זכאים לתמורה נוספת כלשהי על הגמול בשל מילוי תפקידם וכל הפעולות הנובעות מתפקידם זה, ואולם מי מהם המתגורר במרחק העולה על 100 ק״מ ממקום קיום ישיבת הוועדה יהיה זכאי להחזר הוצאות נסיעה לפי תעריף החשב הכללי במשרד האוצר {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/BlobFolder/guide/corporations/he/Subjects_corporations_payment%20of%20compensation%20and%20reimbursement%20of%20expenses%20to%20the%20chairman%20and%20members%20of%20statutory%20corporations%20-2011%20council.pdf#page{{=}}6|שבחוזר מספר 2008-4-14}}, כפי שיעודכן מעת לעת או בכל חוזר אחר אשר יחליף אותו, זולת אם הוא זכאי לקבל הוצאות אלה ממקור אחר.

{{ח:חתימות|ב׳ בכסלו התשע״ח (20 בנובמבר 2017)}}
* '''קרנית פלוג'''
נגידת בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי סליקת שיקים (שמירת שיקים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי סליקת שיקים (שמירת שיקים), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 1815|כללי סליקה אלקטרונית של שיקים (שמירת שיקים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7702.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 3934|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9555.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק סליקת שיקים#סעיף 4|סעיף 4}} {{ח:חיצוני|חוק סליקת שיקים|לחוק סליקת שיקים, התשע״ו–2016}} (להלן – החוק), בהסכמת השר לביטחון הפנים, לאחר התייעצות עם שרת המשפטים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני קובעת כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שמירת שיק שהופקד לגבייה|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} בנק גובה ישמור שיק שהופקד אצלו לגבייה והוצג על ידו לפירעון לפי {{ח:חיצוני|חוק סליקת שיקים#סעיף 2|סעיף 2 לחוק}} ושסכומו 500,000 שקלים חדשים ומעלה, לתקופה של שנתיים לפחות מהיום שבו הוצג השיק לפירעון.
{{ח:תת|(ב)}} שמירת השיק לפי סעיף קטן (א) תהיה באופן שיבטיח את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמירה פיזית של השיק מפני נזקי טבע ואדם;
{{ח:תתת|(2)}} יכולת איתור שיק מסוים מתוך כלל השיקים הנשמרים;
{{ח:תתת|(3)}} יכולת מסירת שיק שאותר למי שזכאי לכך.
{{ח:תת|(ג)}} הועברה פעילות פיננסית של לקוח מבנק מקורי לבנק קולט לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 5ב1|סעיף 5ב1 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}}, ושיק כאמור בסעיף קטן (א) הוצג לפירעון הצגה חוזרת על ידי הבנק הקולט, באמצעות הצגת שיק ממוחשב שהועבר אליו על ידי הבנק המקורי, ישמור הבנק המקורי את השיק האמור למשך שישה חודשים נוספים, מעבר לתקופה הקבועה בסעיף קטן (א); לעניין זה, ”בנק מקורי“ ו”בנק קולט“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 5ב1|בסעיף 5ב1 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}}.

{{ח:סעיף|2|שמירת שיק ממוחשב}}
{{ח:תת|(א)}} בנק גובה ישמור שיק ממוחשב במשך שבע שנים לפחות ממועד שהוצג על ידו לפירעון.
{{ח:תת|(ב)}} שמירת שיק ממוחשב לפי סעיף קטן (א) תהיה באופן שיבטיח את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמירה השיק הממוחשב מפני נזקי טבע ואדם;
{{ח:תתת|(2)}} יכולת לאיתור ואיחזור שיק ממוחשב מסוים מתוך כלל השיקים הממוחשבים הנשמרים;
{{ח:תתת|(3)}} יכולת הפקת פלט המכיל את תמונת השיק הממוחשב למי שזכאי לכך.

{{ח:חתימות|ה׳ באב התשע״ו (9 באוגוסט 2016)}}
* '''קרנית פלוג'''
נגידת בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי עידוד השקעות הון בחקלאות (מחליפי יבוא מובהקים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי עידוד השקעות הון בחקלאות (מחליפי יבוא מובהקים), התשמ״ו–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 1367|כללי עידוד השקעות הון בחקלאות (מחליפי יבוא מובהקים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4964.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 485|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5818.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות#סעיף 1|סעיף 1(1)}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות|לחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ״א–1980}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אנו קובעים לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מחליפי יבוא מובהקים|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} הגידולים המפורטים להלן הם מחליפי יבוא מובהקים:
{{ח:תת|(1)}} גרעינים וצמחי שמן;
{{ח:תת|(2)}} תחמיצים וירק להאבסה;
{{ח:תת|(3)}} בקר לבשר במרעה;
{{ח:תת|(4)}} צאן לבשר במרעה;
{{ח:תת|(5)}} דגי מאכל.

{{ח:חתימות|י״ב באייר התשמ״ו (21 במאי 1986)}}
* '''אריה נחמקין'''
שר החקלאות
* '''משה נסים'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי עידוד השקעות הון בחקלאות (מענקים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי עידוד השקעות הון בחקלאות (מענקים), התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 584|כללי עידוד השקעות הון בחקלאות (מענקים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4314.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות#סעיף 29|סעיף 29}} {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות|לחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ״א–1980}}, קובעת מינהלת מינהל השקעות בחקלאות כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בקשה למענק}}
{{ח:ת}} בעל מפעל חקלאי מאושר, שקיים את כל תנאי האישור לתכנית, יגיש למינהלה בקשה לקבלת מענק.

{{ח:סעיף|2|תשלום המענק}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לקבוע כי המענק ישולם לשיעורים, בהתאם להתקדמות הביצוע של המפעל החקלאי המאושר, כפי שבאה לידי ביטוי בדין וחשבון על התקדמות הביצוע; ובלבד שסכום התשלום האחרון יהיה בסך של 25% מן המענק וישולם רק לאחר אישור דין וחשבון על גמר הביצוע שהגיש בעל המפעל החקלאי המאושר.

{{ח:חתימות|ד׳ בטבת התשמ״ב (30 בדצמבר 1981)}}
* '''משה לגין'''
מנהל מינהל השקעות בחקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי עיסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי עיסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 758|כללי עיסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5342.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 1441|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5772.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק עיסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות)#סעיף 2א|סעיף 2א(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק עיסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות)|לחוק עיסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות), התשל״ו–1976}} (להלן – החוק), אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת האישור|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק עיסקאות גופים ציבוריים (אכיפת ניהול חשבונות)#סעיף 2א|סעיף 2א(א) לחוק}} (להלן – האישור) יינתן לחבר בני אדם בידי פקיד מורשה לתקופה שתסתיים לא יאוחר משנה ושלושה חודשים מתום שנת המס הראשונה שלגביה חל האישור.

{{ח:סעיף|2|התנאים לאישור}}
{{ח:תת|(א)}} מתן האישור לחבר בני אדם יותנה במילוי אחד התנאים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} החבר אינו חב חוב סופי בסכום העולה על 2,000 שקלים חדשים לפי חוק מסים או לפי {{ח:חיצוני|חוק העבירות המינהליות|חוק העבירות המינהליות, התשמ״ו–1985}}, בשל עבירה על חוק מסים;
{{ח:תתת|(2)}} החבר חב חוב כאמור, אך הוא קיבל אישור כדין לשלמו בעתיד.
{{ח:תת|(ב)}} פקיד מורשה מוסמך להתנות מתן האישור בקבלת מסמכים, פרטים ודיווחים מהמבקש, או מכל אדם אחר.

{{ח:סעיף|3|הפסקת תוקף האישור}}
{{ח:ת}} עלה סכום החוב הסופי שיש לחבר בני אדם על סכום שהוא פי חמישה מהסכום הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(1)}}, רשאי הפקיד המורשה להודיע בכתב כי תוקף האישור יפוג לפני המועד הקבוע באישור.

{{ח:חתימות|כ״ו באדר התשנ״א (12 במרס 1991)}}
* '''משה גביש'''
נציב מס הכנסה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי פשיטת הרגל (מינוי כונסי נכסים ונאמנים ושכרם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי פשיטת הרגל (מינוי כונסי נכסים ונאמנים ושכרם), התשמ״ה–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 1109|כללי פשיטת הרגל (מינוי כונסי נכסים ונאמנים ושכרם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4792.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 21|סעיפים 21(ב)}}, {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 47|47}}, {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 152|152(ג)}}, {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 242|ו־242}} {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל|לפקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש״ם–1980}}, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|החלת כללים}}
{{ח:ת}} על מינוי כונס זמני של נכסי חייב, מינוי נאמן על נכסי פושט רגל, ועל תשלום שכרם, יחולו הכללים שנקבעו {{ח:חיצוני|תקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ותשלום שכרם)|בתקנות החברות (כללים בדבר מינוי כונסי נכסים ומפרקים ותשלום שכרם), התשמ״א–1981}}, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|2|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה יחולו על כונס זמני ועל נאמן אשר ביום תחילתן של תקנות אלה טרם קיבל את שכרו, כולו או מקצתו, בעד מילוי תפקידו.

{{ח:חתימות|ב׳ בניסן התשמ״ה (24 במרס 1985)}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי רשות שדות התעופה (הסעת נוסעים באוטובוסים זעירים מנמל התעופה בן-גוריון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי רשות שדות התעופה (הסעת נוסעים באוטובוסים זעירים מנמל התעופה בן־גוריון), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 588|כללי רשות שדות התעופה (הסעת נוסעים באוטובוסים זעירים מנמל התעופה בן־גוריון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5737.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 836|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10985.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות שדות התעופה#סעיף 30|סעיף 30}} {{ח:חיצוני|חוק רשות שדות התעופה|לחוק רשות שדות התעופה, התשל״ז–1977}} (להלן – החוק), ובאישור שר התחבורה, מתקינה רשות שדות התעופה כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אוטובוס זעיר“ – אוטובוס זעיר שהוא אוטובוס ציבורי כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 1|בתקנה 1 לתקנות התעבורה, התשכ״א–1961}} (להלן – תקנות התעבורה), וכמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה#סעיף 84א|בתקנה 84א לתקנות התעבורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הזמנה מראש“ – הזמנה בכתב – בתשלום או התחייבות לתשלום מראש – להסעה באוטובוס זעיר, העומד כולו לרשות המזמין או הנוסעים שהזמין כשההזמנה מציינת את יעד הנסיעה, שמות הנוסעים ומספר הטיסה שבה הם אמורים להגיע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל הנמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנמל“ – נמל התעופה בן־גוריון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סדרן“ – מי שהמנהל מינהו סדרן בכניסה למגרש החניה לאוטובוסים בנמל.

{{ח:סעיף|2|הסעת נוסעים מהנמל באוטובוס זעיר}}
{{ח:ת}} לא יסיע אדם ולא ירשה לאחר להסיע מהנמל נוסעים באוטובוס זעיר אלא אם כן נתקיימו שני אלה:
{{ח:תת|(1)}} האוטובוס הזעיר ונהגו עומדים בדרישות {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|תקנות התעבורה}} וכללים אלה;
{{ח:תת|(2)}} ההסעה נעשית לפי הזמנה מראש וללא קבלת תשלום כלשהו מהנוסעים.

{{ח:סעיף|3|אישור להסעה לפי הזמנה מראש}}
{{ח:תת|(א)}} סדרן יתן אישור לנהג אוטובוס זעיר לביצוע הסעה לפי הזמנה מראש אם נתמלאו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שולמו דמי האישור שקבעה הרשות לענין זה;
{{ח:תתת|(2)}} האוטובוס הזעיר נקי ובמצב תקין להובלת נוסעים;
{{ח:תתת|(3)}} הופעת הנהג נאותה והולמת.
{{ח:תת|(ב)}} אישור לביצוע הסעה על פי הזמנה מראש, יהא חד־פעמי לאותה הסעה בלבד; האישור ישא את מספר הרכב, תאריך ושעת ההסעה וחתימת הסדרן.

{{ח:סעיף|4|עצירה וחניה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעצור אדם לא יעמיד אוטובוס זעיר ולא ירשה לאחר לעשות כן לצורך העלאת נוסעים, או הורדתם, אלא במקומות בנמל שהמנהל קבע לכך ולפרק הזמן הדרוש להעלאת הנוסעים או להורדתם בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} לא יחנה אדם ולא ירשה לאחר להחנות אוטובוס זעיר אלא במקום שהמנהל קבע לחניית אוטובוסים זעירים.

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|6|סמכויות מפקחים}}
{{ח:תת|(א)}} לצורך פיקוח על ביצוע כללים אלה רשאי המנהל למנות מפקחים.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפריע אדם למפקח ולא ימנע בעדו שימוש בסמכויותיו.

{{ח:סעיף|7|עונשין|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} אי קיום סעיף {{ח:פנימי|סעיף 2|מסעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6(ב) לכללים אלה}} מהווה עבירה.

{{ח:סעיף|8|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה ביום י״ב בניסן התשנ״ו (1 באפריל 1996).

{{ח:חתימות|כ״ו בטבת התשנ״ו (18 בינואר 1996)}}
* '''חיים קורפו'''
יושב ראש מועצת רשות שדות התעופה
* נתאשר.
'''ישראל קיסר'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי שימור הכפר חבלה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי שימור הכפר חבלה, 1945}}
{{ח:קטע3||כללים שהתקין הנציב העליון במועצה לפי {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2}}.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ע״ר 1945, תוס׳ 2, 166|כללי שימור הכפר חבלה}}, {{ח:תיבה|ע״ר 1945, 308|ת״ט}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}, {{ח:תיבה|39|פקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מתוך שימוש בכוחות, המסורים לו {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|בסעיף 2}} של {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה), 1941}}, התקין הנציב העליון במועצה את הכללים הבאים:–

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 11|בסעיף 11 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}} – לפיו החוק הקיים בארץ־ישראל נשאר בתקפו, בשינויים הנובעים מתוך הקמת המדינה ורשויותיה – מקום בו נאמר ”משרד מחלקת היערות“ ייקרא מעתה ”מנהל המחלקה לשימור הקרקע שבמשרד החקלאות“. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf|סעיף 2 לפקודת המטבע, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר ”פונט“ הכוונה היא ללירה ישראלית.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שם}}
{{ח:ת}} כללים אלה ייקראו {{ח:הערה|”}}כללי שימור הכפר חבלה, 1945{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|הטלת הכללים על שטחים מסויימים בתחומי הכפר חבלה|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} כללים אלה יחולו על השטחים שבתחומי הכפר חבלה, נפת טול כרם, הכוללים את אדמת גושי רישום הקרקעות, הרשומים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת המצורפת}}. כל־אדם המעוניין בכך יכול לראות את תסריט {{ח:הערה|[צ״ל: תשריט]}} השטחים הנ״ל, המסומן במספר F 369 בשעות העבודה הרגילות במשרד מנהל המחלקה לשימור הקרקע שבמשרד החקלאות {{ח:הערה|[במקור: במשרד שומר היערות]}} בירושלים ובמשרד סגן מושל המחוז, טול כרם.

{{ח:סעיף|3|הכרזת השטחים הנ״ל ל”שטחים מיוחדים“}}
{{ח:ת}} השטחים, הכוללים את גושי רישום הקרקעות, הרשומים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת המצורפת}}, ומותחמים ומקווקווים בצבע צהוב בתסריט {{ח:הערה|[צ״ל: בתשריט]}} הנזכר {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, ונזכרים להלן בכללים אלה כ”שטחים מיוחדים“, מוכרזים בזה לשטחים מיוחדים לצרכי {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2 של פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה), 1941}}.

{{ח:סעיף|4|איסור מרעה ומעבר}}
{{ח:ת}} בזה אוסרים מרעה כבשים ועזים בשטחים המיוחדים או מעברם בהם, וכן מרעה בעלי־חיים ביתיים אחרים בהם.

{{ח:סעיף|5|איסור עיבוד}}
{{ח:ת}} בזה אוסרים עיבוד קרקע בשטחים המיוחדים, אלא־אם־כן נתן מושל מחוז השומרון אישור בכתב על כך, והוא רשאי להגביל אותו אישור כדי חלקים נקובים בשם של הקרקעות שבשטחים המיוחדים, וכן רשאי הוא להעניקו מתוך כפיפות לאותם תנאים, לרבות תנאים בדבר דירוג הקרקע בקירות אבנים וטיפוח גידולים מסויימים, כאשר יראה לנחוץ כדי להגן על הקרקע מחשף־עפר.

{{ח:סעיף|6|ענשים|תיקון: תש״ח־2}}
{{ח:ת}} כל אדם, העושה פעל כל־שהוא מאותם שנאסרו בכללים האלה, יאשם בעבירה, ויהיה צפוי – משיתחייב בדין – למאסר לתקופה שלא תעלה על שישה חדשים או לקנס שלא יעלה על חמישים לירות, או לשני הענשים כאחד.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} גושי רישום קרקע מספרים 7628 ו־7629.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} גוש רישום קרקע מספר 7638.

{{ח:חתימות|7 במארס, 1945.}}
* '''ג. ג. גרינווד'''
סופר הוועד הפועל הממשלתי
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי שימור קרקע של ח'אן יונס

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי שימור קרקע של ח׳אן יונס, 1945}}
{{ח:קטע3||כללים שהתקין הנציב העליון במועצה לפי {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2}}.}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ע״ר 1945, תוס׳ 2, 476|1413}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 39|פקודת המטבע|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מתוך שימוש בכוחות, המסורים לו {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|בסעיף 2}} {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)|מפקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה), 1941}}, התקין הנציב העליון את הכללים הבאים:–

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312686.pdf|סעיף 2 לפקודת המטבע, תש״ח–1948}}, כל מקום בו נאמר ”פונט“ הכוונה היא ללירה ישראלית.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שם}}
{{ח:ת}} כללים אלה ייקראו {{ח:הערה|”}}כללי שימור־קרקע של ה׳אן יונס, 1945{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|הכרזת קרקעות ח׳אן יונס לאיזור מיוחד}}
{{ח:ת}} האיזור הכלול בתחומי גבולות הכפר ח׳אן יונס (הקרוי להלן בשם ”האיזור המיוחד“) מוכרז בזה לאיזור מיוחד לצרכי {{ח:חיצוני|פקודת השטפון וסחף הקרקע (מניעה)#סעיף 2|סעיף 2 מן הפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|פיקוח על בעלי חיים מסויימים בתחומי האיזור המיוחד}}
{{ח:ת}} כל בעל גמל, סוס, פרד, חמור, בהמה, כבש או עז, וכל ממונה עליהם, ימנע אותו בעל־חיים מלהיות, ושום אדם לא יגרום או יניח אותו בעל־חיים להיות, באיזור המיוחד, אלא־אם כן קשור אותו בעל־חיים בחבל, או נהוג במושכות או בקשר בטוח אחר, או סגור לבטח במקומו של בעליו או של האדם הממונה על בעל־החיים.

{{ח:סעיף|4|עונש|תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} כל אדם המפר הוראה כל־שהיא מהוראות הכללים האלה יאשם בעבירה ויהיה צפוי משיתחייב בדין – למאסר לפרק־זמן שלא יעלה על שישה חדשים או לקנס שלא יעלה על חמישים לירות או לאותם שני ענשים גם יחד.

{{ח:חתימות|24 במאי, 1945.}}
* '''ג׳. ג׳. גרימווד'''
סופר הוועד הפועל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי שירות המדינה (מינויים) (בחינה ומבחן למשרה הפטורה מחובת המכרז בכנסת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי שירות המדינה (מינויים) (בחינה ומבחן למשרה הפטורה מחובת המכרז בכנסת), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר בחינה ומבחן למשרה הפטורה מחובת המכרז}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 85|כללי שירות המדינה (מינויים) (בחינה ומבחן למשרה הפטורה מחובת המכרז בכנסת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1499.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 28|סעיפים 28}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 41|ו־41}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, קבעה ועדת הכספים של הכנסת כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חובת בחינות ומבחנים}}
{{ח:ת}} מועמד למשרה שאיננה משרת מזכיר הכנסת והפטורה מחובת המכרז הפומבי, יעמוד בבחינות ובמבחנים כאמור {{ח:חיצוני|כללי שירות המדינה (מינויים) (בחינות, מבחנים וסדריהם) (עובדי הכנסת)|בכללי שירות המדינה (מינויים) (בחינות, מבחנים וסדריהם) (עובדי הכנסת), תשכ״ד–1963}}, אם לא עמד בבחינות או במבחנים בעת קבלתו לשירות בכנסת או לאחר מכן.

{{ח:סעיף|2|החלת הוראות שונות}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|כללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים)#סעיף 52|הסעיפים 52 עד 54 לכללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים), תשכ״א–1961}}, בנוסח שהוא בתוקף ביום פרסומם של כללים אלה ברשומות, יחולו גם על מועמד למשרה בכנסת.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי שירות המדינה (מינויים) (בחינה ומבחן למשרה הפטורה מחובת המכרז בכנסת), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|כ״ג באלול תשכ״ג (12 בספטמבר 1963)}}
* '''ישראל גורי'''
יושב ראש ועדת הכספים של הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי שירות המדינה (מינויים) (בחינות, מבחנים וסדריהם) (עובדי הכנסת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי שירות המדינה (מינויים) (בחינות, מבחנים וסדריהם) (עובדי הכנסת), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר בחינות, מבחנים וסדריהם למשרה בכנסת}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 85|כללי שירות המדינה (מינויים) (בחינות, מבחנים וסדריהם) (עובדי הכנסת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1499.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 1432|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4390.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכות של ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 25|הסעיפים 25}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 41|ו־41}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, שאוצלה לי, ובתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 26|הסעיפים 26}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 41|ו־41(2) לחוק האמור}}, הנני קובע כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תחולת כללים מסויימים}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|כללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים)#פרק 2|הפרקים השני}}, {{ח:חיצוני|כללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים)#פרק 3|השלישי}} {{ח:חיצוני|כללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים)#פרק 4|והרביעי לכללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים), תשכ״א–1961}}, בנוסח שהם בתוקף ביום הפרסום של כללים אלה ברשומות (להלן – הכללים), יחולו בשינויים שהענין מחייבם, על מועמד למשרה בכנסת.

{{ח:סעיף|2|סייג לגבי הרכב ועדת הבוחנים|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|כללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים)#סעיף 36|בסעיף 36 לכללים}}, תיערך בחינה בעל־פה לגבי משרה בכנסת, על ידי ועדת בוחנים אשר חבריה ימונו על ידי יושב ראש הכנסת או מי שהוסמך לכך על ידיו, מתוך רשימת הבוחנים שאושרה על ידי ועדת הכספים של הכנסת, ושהרכבה כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} יושב ראש הועדה שיהיה מי שהוסמך לכך על ידי יושב ראש הכנסת;
{{ח:תתת|(2)}} חבר אחד שיהיה עובד הכנסת;
{{ח:תתת|(3)}} חבר אחד שיהיה מי שאינו עובד המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הכנסת או מי שהסמיך לכך רשאי לקבוע, לאור הנסיבות במקרה מסויים, כי ועדת הבוחנים תהיה של חמישה חברים; יושב ראש הכנסת או מי שהסמיך לכך יקבע את שני החברים הנוספים מתוך רשימת הבוחנים שאישרה ועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי שירות המדינה (מינויים) (בחינות, מבחנים וסדריהם) (עובדי הכנסת), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|כ׳ באלול תשכ״ג (9 בספטמבר 1963)}}
* '''קדיש לוז'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי שירות המדינה (מינויים) (בחינות, מבחנים וסדריהם) (עובדי לשכת נשיא המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי שירות המדינה (מינויים) (בחינות, מבחנים וסדריהם) (עובדי לשכת נשיא המדינה), תשכ״ד–1964}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר בחינות, מבחנים וסדריהם למשרה בלשכת נשיא המדינה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 1354|כללי שירות המדינה (מינויים) (בחינות, מבחנים וסדריהם) (עובדי לשכת נשיא המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1587.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 25|סעיפים 25}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 26|26}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 41|ו־41}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, קבעה ועדת הכספים של הכנסת כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תחולת כללים מסויימים}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|כללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים)#פרק 2|הפרקים השני}}, {{ח:חיצוני|כללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים)#פרק 3|השלישי}} {{ח:חיצוני|כללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים)#פרק 4|והרביעי לכללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים), תשכ״א–1961}}, בנוסח שהם בתוקף ביום הפרסום של כללים אלה ברשומות (להלן – הכללים), יחולו בשינויים המחוייבים על מועמד למשרה בלשכת נשיא המדינה.

{{ח:סעיף|2|סייג לגבי הרכב ועדת הבוחנים}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|כללי שירות המדינה (מינויים) (מכרזים, בחינות ומבחנים)#סעיף 36|בסעיף 36 לכללים}}, תיערך בחינה בעל־פה לגבי משרה בלשכת נשיא המדינה על ידי ועדת בוחנים אשר חבריה ימונו על ידי מנהל לשכת נשיא המדינה, מתוך רשימת הבוחנים שאושרה על ידי ועדת הכספים של הכנסת, ושהרכבה כלהלן:
{{ח:תת|(1)}} יושב ראש הועדה שיהיה מנהל לשכת נשיא המדינה או עובד לשכת נשיא המדינה שהוסמך לכך על ידיו;
{{ח:תת|(2)}} חבר אחד שיהיה עובד המדינה;
{{ח:תת|(3)}} חבר אחד שיהיה מי שאינו עובד המדינה.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי שירות המדינה (מינויים) (בחינות, מבחנים וסדריהם) (עובדי לשכת נשיא המדינה), תשכ״ד–1964“.

{{ח:חתימות|ח׳ בסיון תשכ״ד (19 במאי 1964)}}
* '''ישראל גורי'''
יושב ראש ועדת הכספים של הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה) (עובדי הכנסת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה) (עובדי הכנסת), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר קרבה משפחתית לגבי עובדי הכנסת}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 89|כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה) (עובדי הכנסת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1499.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 41|ו־41}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, קבעה ועדת הכספים של הכנסת כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרבה משפחתית“ – לרבות קרבה משפחתית חורגת או הנוצרת עקב אימוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרה“ – משרה בכנסת.

{{ח:סעיף|2|סייגים}}
{{ח:ת}} לא ימונה אדם למשרה אם עובד בכנסת אחד מאלה:
{{ח:ת}} {{עמודות|3|
{{ח:תת|(1)}} בן־זוגו
{{ח:תת|(2)}} אביו
{{ח:תת|(3)}} אמו
{{ח:תת|(4)}} בנו
{{ח:תת|(5)}} בתו
{{ח:תת|(6)}} אחיו
{{ח:תת|(7)}} אחותו
{{ח:תת|(8)}} גיסו
{{ח:תת|(9)}} גיסתו
{{ח:תת|(10)}} דודו
{{ח:תת|(11)}} דודתו
{{ח:תת|(12)}} בן אחיו
{{ח:תת|(13)}} בת אחיו
{{ח:תת|(14)}} בן אחותו
{{ח:תת|(15)}} בת אחותו
{{ח:תת|(16)}} חותנו
{{ח:תת|(17)}} חותנתו
{{ח:תת|(18)}} חמיה
{{ח:תת|(19)}} חמותה
{{ח:תת|(20)}} חתנו
{{ח:תת|(21)}} כלתו
{{ח:תת|(22)}} נכדו
{{ח:תת|(23)}} נכדתו
}}

{{ח:סעיף|3|סמכות לפטור}}
{{ח:ת}} יושב ראש הכנסת רשאי לפטור מהוראות כללים אלה אם אין כל קשר עבודה בין המועמד למשרה לבין קרוב המשפחה העובד בכנסת או אם יוכח לו שהפטור חיוני.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה) (עובדי הכנסת), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|כ״ג באלול תשכ״ג (12 בספטמבר 1963)}}
* '''ישראל גורי'''
יושב ראש ועדת הכספים של הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה) (עובדי לשכת נשיא המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה) (עובדי לשכת נשיא המדינה), תשכ״ד–1964}}
{{ח:קטע3||כללים בדבר קרבה משפחתית לגבי עובדי לשכת נשיא המדינה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 1358|כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה) (עובדי לשכת נשיא המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1587.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 33|סעיפים 33}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 41|ו־41}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, קבעה ועדת הכספים של הכנסת כללים אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרבה משפחתית“ – לרבות קרבה משפחתית חורגת או הנוצרת עקב אימוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לשכה“ – לשכת נשיא המדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרה“ – משרה בלשכה.

{{ח:סעיף|2|סייגים}}
{{ח:ת}} לא ימונה אדם למשרה אם עובד בלשכה אחד מאלה:
{{ח:ת}} {{עמודות|3|
{{ח:תת|(1)}} בן־זוגו
{{ח:תת|(2)}} אביו
{{ח:תת|(3)}} אמו
{{ח:תת|(4)}} בנו
{{ח:תת|(5)}} בתו
{{ח:תת|(6)}} אחיו
{{ח:תת|(7)}} אחותו
{{ח:תת|(8)}} גיסו
{{ח:תת|(9)}} גיסתו
{{ח:תת|(10)}} דודו
{{ח:תת|(11)}} דודתו
{{ח:תת|(12)}} בן אחיו
{{ח:תת|(13)}} בת אחיו
{{ח:תת|(14)}} בן אחותו
{{ח:תת|(15)}} בת אחותו
{{ח:תת|(16)}} חותנו
{{ח:תת|(17)}} חותנתו
{{ח:תת|(18)}} חמיה
{{ח:תת|(19)}} חמותה
{{ח:תת|(20)}} חתנו
{{ח:תת|(21)}} כלתו
{{ח:תת|(22)}} נכדו
{{ח:תת|(23)}} נכדתו
}}

{{ח:סעיף|3|סמכות לפטור}}
{{ח:ת}} מנהל הלשכה רשאי לפטור מהוראות כללים אלה אם אין כל קשר עבודה בין המועמד למשרה לבין קרוב המשפחה העובד בלשכה, או אם יוכח לו שהפטור חיוני.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לכללים אלה ייקרא ”כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבת משפחה) (עובדי לשכת נשיא המדינה), תשכ״ד–1964“.

{{ח:חתימות|ח׳ בסיון תשכ״ד (19 במאי 1964)}}
* '''ישראל גורי'''
יושב ראש ועדת הכספים של הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]