תקנות זכות יוצרים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות זכות יוצרים}}

{{ח:קטע3||({{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים|פרק כ{{ח:הערה|"}}ה}}, {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 67|סעיף 2}})}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|חא״י כרך ג׳, פרק כ״ה, עמ׳ 1661|תקנות זכות העתקה (קופירייט)}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ט, תוס׳ א׳, 50|פקודת הנמלים (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312704.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ג, 38|תיקון לפקודת זכות יוצרים|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208339.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 202|חוק לתיקון דיני הראיות (אזהרת עדים וביטול שבועה)|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209376.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|בסעיפים 14}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 15|ו־15 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, כל סמכות שהיתה נתונה על פי החוק בידי הנציב העליון תהא נתונה לממשלה, וכל מקום בו נאמר בחוק ”פלשתינה (א״י)“ ייקרא מעתה ”ישראל“. מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 11|בסעיף 11 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}} – לפיו החוק הקיים בארץ־ישראל נשאר בתקפו, בשינויים הנובעים מתוך הקמת המדינה ורשויותיה – מקום בו נאמר ”מנהל מחלקת המכס, האקסייז והמסחר“ ייקרא מעתה ”מנהל המכס והבלו“. לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208339.pdf|סעיף 1 לחוק לתיקון פקודת זכות יוצרים, תשי״ג–1953}} בכל מקום בו כתוב ”זכות ההעתקה (קופירייט)“, ”קופירייט“, ”קופירייט (זכות העתקה)“ או ”זכות העתקה (קופירייט)“ ייקרא ”זכות יוצרים“. בהתאם {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312704.pdf|לפקודת הנמלים (תיקון), תש״ט–1948}}, כל מקום בו נאמר ”חוף“ קרי ”נמל“. לפי {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הראיות (אזהרת עדים וביטול שבועה)#סעיף 3|סעיף 3 לחוק לתיקון דיני הראיות (אזהרת עדים וביטול שבועה), תש״ם–1980}}, מקום שחוק מתיר או מחייב כי דבר פלוני ייעשה בשבועה, ייעשה הדבר באזהרה בדרך הקבועה {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הראיות (אזהרת עדים וביטול שבועה)#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר|תיקון: תשי״ג}}
{{ח:ת}} תקנות אלה תקראנה {{ח:הערה|”}}תקנות זכות יוצרים{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|פירוש|תיקון: תש״ח, תשי״ג}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה יהיו למונחים הבאים הפירושים דלקמן –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספר או חבור מודפס אחר“ פירושם כל חלק או סדר של ספר, גליון מודפס, גליון תוי נגינה, מפה, תכנית, תרשים או טבלא המתפרסמים לחוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“ פירושו מנהל המכס והבלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל זכות יוצרים“ פירושו כפירוש {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 1|שבסעיף 2 של חוק זכות יוצרים, 1911}}.

{{ח:סעיף|3|טופס הודעה עפ״י {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 65|סעיף 14 של חוק זכות יוצרים}} בענין חיבורי דפוס|תיקון: תש״ח, תשי״ג}}
{{ח:ת}} המודעה בכתב שתמסר למנהל מחלקת המכס עפ״י {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 65|סעיף 14 מחוק זכות יוצרים{{ח:הערה|,}} 1911}}, ע״י בעל זכות היוצרים של ספר או חבור נדפס אחר שחלה עליו זכות יוצרים עפ״י {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים|החוק דלעיל}}, או ע״י סוכנו הרוצה שהעתקות מספרו או מן החבור הנדפס האחר שנדפסו או נדפסו מחדש לחוץ לישראל לא תובאנה לישראל, תהא ערוכה {{ח:פנימי|תוספת טופס א|בטופס א׳ שבתוספת}} או בנוסח דומה לכך ככל האפשר לפי המסבות.

{{ח:סעיף|4|טופס הודעה עפ״י {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 65|סעיף 14 של חוק זכות יוצרים}} בענין יצירות אחרות חוץ מיצירות דפוס|תיקון: תש״ח, תשי״ג}}
{{ח:ת}} המודעה בכתב שתמסר למנהל מחלקת המכס עפ״י {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים#סעיף 65|סעיף 14 מחוק זכות יוצרים{{ח:הערה|,}} 1911}}, ע״י בעל זכות היוצרים בכל חבור, פרט לספר או לחבור מודפס אחר, שחלה עליו זכות היוצרים עפ״י {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים|החוק הנ״ל}}, או ע״י סוכנו הרוצה שהעתקות מאותו חבור שהוכנו מחוץ לישראל, לא תובאנה לישראל תוכל להיות מודעה כללית ערוכה {{ח:פנימי|תוספת טופס ב|בטופס ב׳ שבתוספת}} או בנוסח דומה לכך ככל האפשר, לפי המסבות, או מודעה מיוחדת {{ח:פנימי|תוספת טופס ג|בטופס ג׳ שבתוספת}} המתיחס ליבוא {{ח:הערה|[במקור: לאימפורט]}} מיוחד.

{{ח:סעיף|5|הצהרה בשבועה|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} כל מודעה הנמסרת בהתאם לתקנות אלה והערוכה {{ח:פנימי|תוספת טופס א|בטופס א׳}} {{ח:פנימי|תוספת טופס ב|או ב׳ שבתוספת}} תצורף אליה הצהרה באזהרה {{ח:הערה|[במקור: הצהרה בשבועה]}}.

{{ח:סעיף|6||תיקון: תש״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה מכללא עם הקמת מדינת ישראל).}}

{{ח:סעיף|7|פרטים נוספים שחייבים למסרם עפ״י דרישה|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} לפני שמעכבים דבר הנראה כהעתקה של חבור שחלה עליה חובת מסירת מודעה, או דבר שטוענים עליו כי הוא העתקה מחבור כזה ובטרם יאחזו בצעדים נוספים להחרמתו של דבר זה עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת המכס|חוק המכס}}, הרי מי שחתם על המודעה אם בתורת בעלים ואם בתורת סוכן חייב, אם נדרש בכך, למסור בכתב למנהל את הידיעות וההוכחות הנוספות שיראה צורך בהן כדי להוכיח לו שהדבר הנידון צפוי לעיכוב ולהחרמה: ואם יידרש בכך עליו לקיים באזהרה {{ח:הערה|[במקור: בשבועה]}} את הידיעות וההוכחות הללו.

{{ח:סעיף|8|השלשת סכום לכיסוי הוצאות הבדיקה|תיקון: תש״ט}}
{{ח:ת}} כשמעכבין דבר בעקב מודעה {{ח:פנימי|תוספת טופס ג|בטופס ג׳}} שניתנה למנהל מחלקת המכס, צריך האדם שחתם את המודעה, בתור בעלים או בתור סוכן, אם נדרש בכך, להשליש אצל מנהל המכס המקומי במקום או בנמל העכוב סכום כסף המספיק, לדעת הפקיד הנ״ל, לכסות כל הוצאות שהוצאו בבדיקת הסחורות המעוכבות הנדרשת לרגל מודעתו, ואם לאחר בדיקת הסחורה נתברר למנהל הנ״ל שאין סבה לעכובם – משחררין אותה.

{{ח:סעיף|9|פיצוי בעד עיכוב}}
{{ח:ת}} אם עוכבה איזו סחורה לרגלי כל מודעה שנמסרה עפ״י התקנות הללו, יוכל מנהל המכס לדרוש מהאדם שחתם על המודעה לתת התחייבות בכתב להחזיר את כל ההוצאות ודמי־הנזק שהוצאו לרגל העכוב וכל הצעדים המשפטיים שאחזו בהם לאח״כ לצורך ההחרמה, אם לא ניתנה התחייבות כזאת קודם לכן, ויכול הוא לדרוש מאתו במשך ארבעה ימים לאחר העכוב לחתום על שטר ערבות של שני ערבים מקוימים באותו האופן ובאותו הסכום אשר ידרוש מנהל המכס.

{{ח:סעיף|10|החזרת הסכום שהושלש}}
{{ח:ת}} כל פקדון כסף שהופקד קודם לכן יוחזר כתום מועד שטר הערבות.

{{ח:קטע2|תוספת|התוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ח, תשי״ג|עוגן=תוספת טופס א}}
{{ח:ת}} '''טופס א.''' מודעה על ספרים שיש עליהם זכות יוצרים או חבורים נדפסים אחרים.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ח, תשי״ג|עוגן=תוספת טופס ב}}
{{ח:ת}} '''טופס ב.''' מודעה בנידון בעלי זכות יוצרים לבד מספרים או חבורים נדפסים אחרים.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ח, תשי״ג|עוגן=תוספת טופס ג}}
{{ח:ת}} '''טופס ג.''' מודעה בנוגע להבאת סחורות מיוחדות.

{{ח:חתימות|16 במרץ, 1929.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]