הסכם בדבר גימלת ניידות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|הסכם בדבר גימלת ניידות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
''הסכם קודם:'' {{ח:תיבה|י״פ תשל״ו, 989|הסכם למתן הטבות סוציאליות|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2185.pdf}}. ''הסכם חדש:'' {{ח:תיבה|י״פ תשל״ז, 1813|הסכם בדבר גימלת ניידות|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2340.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 192|תיקון|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2574.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 1968|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2718.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 2454|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-2834.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 3224|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3093.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 3341|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3384.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 450|ת״ט|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3415.pdf}}, {{ח:תיבה|2298|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3475.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 2058|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3747.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 3173|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3903.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 2365|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3981.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 599|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4065.pdf}}, {{ח:תיבה|813|תיקון מס׳ 11|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4069.pdf}}, {{ח:תיבה|2264|תיקון מס׳ 12|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4100.pdf}}, {{ח:תיבה|3849|תיקון מס׳ 13|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4133.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1736|תיקון מס׳ 14|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4280.pdf}}, {{ח:תיבה|1737|תיקון מס׳ 15|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4280.pdf}}, {{ח:תיבה|2772|ת״ט|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4297.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 5738|תיקון מס׳ 16|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4572.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 29|תיקון מס׳ 17|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4685.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 1880|תיקון מס׳ 18|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4969.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 62|תיקון מס׳ 19|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5022.pdf}}, {{ח:תיבה|1279|ת״ט|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5050.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 1106|תיקון מס׳ 20|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5146.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ג, 468|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו־2004)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299931.pdf}}; {{ח:תיבה|י״פ תשס״ז, 3496|תיקון מס׳ 21|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5691.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 4635|תיקון מס׳ 22|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-5847.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1280|תיקון מס׳ 23|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6165.pdf}}; {{ח:תיבה|בג״ץ 2021/11|ועקנין נ׳ שר האוצר|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}HebrewVerdicts/11/210/020/s15&fileName{{=}}11020210_s15.pdf&type{{=}}4}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 46|תיקון מס׳ 24|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-6659.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 508|תיקון מס׳ 25|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-7372.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1436|תיקון מס׳ 26|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-9998.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מבוא והגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: תנאים לזכאות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הלוואה עומדת}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: קצבת ניידות}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הטבות בגיל זיקנה}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: סיוע מיוחד}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳: הלוואה לרכישת מיתקן הרמה}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: הלוואה מיוחדת לרכישה ולהתקנה של אבזרים מיוחדים}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ב1|סימן ב1: החזר הוצאות רכישה והתקנה של אבזרים ברכב פרטי}}

{{ח:פנימי|פרק ו סימן ג|סימן ג׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|תוספת א|תוספת א׳: {{מוקטן|רשימת ליקויים}}}}

{{ח:פנימי|תוספת ב|תוספת ב׳: {{מוקטן|הועדות הרפואיות}}}}

{{ח:פנימי|תוספת ג|תוספת ג׳: הרכב הקובע}}

{{ח:פנימי|תוספת ד|תוספת ד׳: שיעורי ההלוואה העומדת}}

{{ח:פנימי|תוספת ה|תוספת ה׳: {{מוקטן|מקסימום ההלוואה העומדת המלאה המובאת בחשבון לענין חישוב ההלוואה העומדת לפי תוספת ד׳ להסכם}}}}

{{ח:פנימי|תוספת ו|תוספת ו׳: שיעורי ההחזר של ההלוואה העומדת}}

{{ח:פנימי|תוספת ז|תוספת ז׳: שיעורי ההפחתה}}

{{ח:פנימי|תוספת ח|תוספת ח׳: שיעורי קצבת הניידות ותוספת הקצבה לבעלי רכב}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|{{מוגדל|'''הסכם בדבר גימלת ניידות'''}}}}}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|שנערך ונחתם ביום ט״ו בסיון תשל״ז (1 ביוני 1977)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|בין}}
{{ח:ת}} {{טור לשמאל|{{מוגדל|ממשלת ישראל בשם מדינת ישראל (להלן – הממשלה) המיוצגת על ידי עמירם סיון, המנהל הכללי של משרד האוצר}}|מצד אחד}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|לבין}}
{{ח:ת}} {{טור לשמאל|{{מוגדל|המוסד לביטוח לאומי (להלן – המוסד) המיוצג על ידי רפאל רוטר, המנהל הכללי של המוסד לביטוח לאומי}}|מצד שני}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הואיל וביום 30 בנובמבר 1975 נחתם הסכם בין הצדדים למתן הטבות סוציאליות (להלן – ההטבות) לפי התנאים המפורטים בו (להלן – ההסכם הקודם);
{{ח:ת}} והואיל וברצון הממשלה לשנות את תנאי ההסכם הקודם ולתת ההטבות בהתאם לאמור בהסכם זה להלן;

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} והואיל והמוסד מוכן לבצע תשלומי הטבות אלו כמפורט להלן בהסכם זה במסגרת סמכויותיו, לאחר מילוי התנאים האמורים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק);
{{ח:ת}} '''לפיכך הגיעו הצדדים להסכם כדלהלן:'''

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מבוא והגדרות|תיקון: תשנ״ט}}

{{ח:סעיף|1|מבוא}}
{{ח:ת}} דברי המבוא מהווים חלק בלתי נפרד מגוף ההסכם.

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: תש״ם, תשמ״א, תש״ן, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ג, תשנ״ה, תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשס״א, תשס״ב, תשע״ד, תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|בהסכם זה:}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוגבל בניידות“ – תושב ישראל הנמצא בישראל ואשר נתמלאו בו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מלאו לו שלוש שנים ולא יותר מגיל הפרישה הקבוע {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק}}, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח א1 חלק ב|בחלק ב׳ בלוח א׳1}};
{{ח:תתת|(2)}} הועדה הרפואית או הועדה הרפואית לעררים קבעה לו אחוזי מוגבלות בניידות על פי רשימת הליקויים {{ח:פנימי|תוספת א|שבתוספת א׳ להסכם זה}} (להלן – הרשימה);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה“ – הכנסה מעבודה או ממשלח יד מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|בסעיפים 2(1)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|2(2)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.8|ו־2(8) לפקודת מס הכנסה}}, ובלבד –
{{ח:תתת|(1)}} שלגבי עובד עצמאי כמשמעותו בחוק תובא בחשבון ההכנסה ששימשה יסוד לחישוב דמי הביטוח כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 345|בסעיף 345 לחוק}}, או ההכנסה שהיתה משמשת יסוד לחישוב דמי ביטוח אלמלא ההוראה האמורה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 348|בסעיף 348(ב) לחוק}};
{{ח:תתת|(2)}} שלגבי חבר קיבוץ תובא בחשבון ההכנסה ששימשה בסיס לחישוב דמי ביטוח לפי האמור {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (גביית דמי ביטוח)|בתקנות הביטוח הלאומי (גביית דמי ביטוח), התשי״ד–1954}} – אם שובץ בסידור העבודה של הקיבוץ ל־8 שעות עבודה ביום לפחות, ואם שובץ בעבודה פחות מ־8 שעות ביום – תובא בחשבון הכנסה כאמור מחולקת ב־8 כפול במספר שעות העבודה ליום שבהם שובץ בסידור העבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוגבל בניידות משתכר“ – מוגבל בניידות שהכנסתו, בחישובה החדשי, עולה על קיצבת יחיד מלאה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 200|בסעיף 200(ב) לחוק}} (להלן – קיצבת יחיד מלאה), וכן מוגבל בניידות המשרת שירות סדיר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|בחוק שירות בטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוגבל בניידות לא משתכר“ – מוגבל בניידות שהכנסתו מעבודה או ממשלח יד, בחישובה החדשי, אינה עולה על קיצבת יחיד מלאה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרוב משפחה“ – בן־זוג, בן, בת ובני זוגם, אב, אם, לרבות הורה מאמץ וחורג, אח או אחות, גיס או גיסה, סב או סבתא, נכד או נכדה, שבידו רשיון נהיגה בר תוקף והוא והמוגבל בניידות גרים בקביעות באותו בנין, או בבניינים שהמרחק האוירי ביניהם אינו עולה על 1,500 מטרים, או בבניינים הקרובים ביותר זה לזה בתחום אותו ישוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מורשה נהיגה“ – כל אחד מהמנויים להלן אם בידו רשיון נהיגה בר תוקף, המוסד אישר כי הוא רשאי לנהוג ברכב של המוגבל בניידות ובתנאי שהוא והמוגבל בניידות חתמו על כתב התחייבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(א)}}:
{{ח:תתת|(1)}} קרוב משפחה;
{{ח:תתת|(2)}} מי שאינו קרוב משפחה ובתנאי שפקיד שיקום של המוסד קבע כי הוא סועד את המוגבל בניידות במרבית שעות היממה ועומד לרשותו וכן שהוא והמוגבל בניידות גרים באותו בנין או בבניינים שהמרחק ביניהם אינו עולה על המרחק הקבוע בהגדרת קרוב משפחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואה עומדת“ – הלוואה הניתנת למוגבל בניידות הרוכש רכב לכיסוי המסים בשיעור האמור בהסכם זה מן ההלוואה העומדת המלאה והמוחזרת למוסד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12א|בסעיף 12א}} או {{ח:פנימי|סעיף 12ב|בסעיף 12ב להסכם זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואה עומדת מלאה“ – הלוואה עומדת במלוא שיעור המיסים החלים על פי כל דין על הרכב שהמוגבל בניידות רוכש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב“ – רכב מנועי כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}}, למעט רכב חשמלי כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב קובע“ – רכב שנפח מנועו נקוב {{ח:פנימי|תוספת ג|בתוספת ג׳ להסכם זה}} לצד אחוז המוגבלות בניידות, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואה לרכישת מיתקן הרמה“ – הלוואה להשתתפות במימון רכישה והתקנה של מיתקן הרמה, הניתנת למוגבל בניידות בשיעור ולפי כללים ותנאים כאמור {{ח:פנימי|פרק ו סימן א|בסימן א׳ בפרק ו׳ להסכם זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן הרמה“ – אבזר או מכשיר המותקן ברכב, המיועד להרמת כיסא גלגלים לגג הרכב או לתא המטען של הרכב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים“ – הלוואה להשתתפות במימון רכישה והתקנה של אבזרים מיוחדים לרכב, הניתנת למוגבל בניידות, בשיעור ולפי כללים ותנאים כאמור {{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|בסימן ב׳ בפרק ו׳ להסכם זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אבזרים מיוחדים“ – מיתקנים ומכשירים המותקנים ברכב לאבזרים מיוחדים, שמתקיימים לגביהם כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המכון קבע כי הם דרושים למוגבל בניידות, שיש לו צרכים מיוחדים כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}, לצורך הנהיגה ובטיחות הנסיעה והשימוש ברכב:
{{ח:תתת|(2)}} רשות הרישוי כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}}, אישרה, על פי קביעת מכון המתכות הישראלי שליד מוסד הטכניון למחקר ופיתוח, או מכון אחר שאישר לכך משרד התחבורה, שהאבזרים המיוחדים במצב תקין והם הותקנו ברכב על פי כל הכללים והתקנים המחייבים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אבזרים לרכב פרטי“ – מיתקנים ומכשירים המותקנים ברכב שאינו רכב לאבזרים מיוחדים, אשר מתקיים בהם האמור בפסקה (1) להגדרה ”אבזרים מיוחדים“, למעט מיתקן הרמה, תיבת הילוכים אוטומטית, הגה כוח, מזגן, חלונות חשמליים, וכל אבזר אחר המותקן באותו דגם, בדרך כלל על ידי יצרן הרכב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב לאבזרים מיוחדים“ – רכב מיוחד כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}, שניתן להיכנס לתוכו בישיבה בכיסא גלגלים או שניתן לנהוג בו תוך ישיבה בכיסא גלגלים כאמור, והוא הרכב הקובע לגבי המוגבל בניידות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיצבת ניידות“ – קיצבה חדשית המשתלמת למוגבל בניידות על פי הסכם זה כהשתתפות בהוצאות הנגרמות לו עקב השימוש ברכב, או הניתנת לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15 להסכם זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה רפואית“ ו”ועדה רפואית לעררים“ – ועדה רפואית וועדה רפואית לעררים שדרכי מינוין, סמכויותיהן ונוהלי עבודתן נקבעו {{ח:פנימי|תוספת ב|בתוספת ב׳ להסכם זה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האגף“ – אגף המכס והבלו של משרד האוצר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המכון“ – המכון הרפואי לבטיחות בדרכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משרד הרישוי“ – אגף הרישוי של משרד התחבורה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: תנאים לזכאות|תיקון: תשנ״ט}}

{{ח:סעיף|3|התחייבויות|תיקון: תש״ם, תשמ״א, תשנ״ה־2, תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מוגבל בניידות יקבל הטבות לפי הסכם זה אם הוא מוגבל בניידות לצמיתות ומתקיימות לגביו הוראות הסכם זה וכל עוד הן מתקיימות לגביו, והוא או האפוטרופוס שלו וכן מורשה הנהיגה עבורו, הכל לפי העניין, מקיימים את תנאי ההתחייבות אשר נטלו על עצמם כלפי המוסד – לפי כתב התחייבות, אשר חתמו כדרישת המוסד (להלן – כתב ההתחייבות).
{{ח:תת|(ב)}} המוסד רשאי, בין היתר, לדרוש שהמוגבל בניידות שקיבל הלוואה עומדת לרכישת רכב או האפוטרופוס שלו, לפי הענין –
{{ח:תתת|(1)}} ישעבד את הרכב שעבוד ראשון לטובת המוסד כערובה להחזרת ההלוואה העומדת, ירשום את השעבוד בהתאם {{ח:חיצוני|חוק המשכון|לחוק המשכון, תשכ״ז–1967}}, וכן ירשום את דבר השעבוד במשרד הרישוי וברשיון הרכב;
{{ח:תתת|(2)}} ימציא למוסד, לפי דרישתו, פוליסת ביטוח מקיף בר תוקף על מלוא ערך רכבו.
{{ח:תת|(ג)}} נהג אדם ברכב שלא בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} או לא מולאו הוראות סעיף קטן (ב) לעיל, יהיה המוסד רשאי, לפי שיקול דעתו –
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש החזר ההלוואה העומדת – ועל החזר זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12א|סעיף 12א}};
{{ח:תתת|(2)}} לשלול את זכותו של המוגבל בניידות לקבלת הלוואה עומדת להחלפת רכב;
{{ח:תתת|(3)}} להפסיק את תשלום קיצבת הניידות הניתנת לבעל רכב על פי הסכם זה.
{{ח:תת|(ד)}} המוסד יבטח לטובת המוגבל בניידות, אשר ניתנה לו הלוואה עומדת לרכישת רכב, את רכבו בביטוח שירות גרירה.

{{ח:סעיף|4|אי תחולה|תיקון: תש״ם, תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשס״א}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהינו נכה לפי אחד החוקים המפורטים בסעיף קטן (ב) (להלן – נכה) לא יהיה זכאי –
{{ח:תתת|(1)}} להלוואה עומדת – אם בשל היותו נכה, קיים לגביו הסדר לפיו אינו חייב בתשלום מסים החלים על רכב לאגף, כולם או חלקם, או זכאי לקבלת הלוואה לכיסוים – שלא על פי הסכם זה;
{{ח:תתת|(2)}} לקיצבת ניידות – אם בשל היותו נכה, קיים לגביו הסדר למתן תשלום עבור החזקת רכב או עבור השתתפות בהוצאות ניידות.:
{{ח:תת|(ב)}} אלה החוקים לענין סעיף קטן (א):
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק המשטרה (נכים ונספים)|חוק המשטרה (נכים ונספים), תשט״ו–1955}};
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים)|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים), תש״ך–1960}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|חוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}};
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:חיצוני|חוק הגימלאות לנפגעי ספר|חוק הגימלאות לנפגעי ספר, תשי״ז–1956}};
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, תש״ל–1970}};
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לחיילים ולבני משפחותיהם (חבלה שלא בעת מילוי תפקיד)|חוק תגמולים לחיילים ולבני משפחותיהם (חבלה שלא בעת מילוי תפקיד), התשמ״ח–1988}};
{{ח:תתת|(8)}} {{ח:חיצוני|חוק תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת|{{ח:הערה|חוק}} תגמול לחייל הנפגע בהצלת חיי הזולת, התשכ״ה–1965}}.
{{ח:תת|(ג)}} מוגבל בניידות לא יהא זכאי לקבל הטבות לפי הסכם זה אם וכל עוד הוא מקבל קיצבה מיוחדת כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים)|בתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים), התשל״ט–1978}}.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), מוגבל בניידות הזכאי לקצבה מיוחדת כמשמעותה בו, בשיעור קצבת יחיד מלאה או שנקבעו לו 100% מוגבלות בניידות או שועדה רפואית קבעה כי הוא זקוק לכיסא גלגלים ומשתמש בו, יהא זכאי לקבל הטבות לפי הסכם זה.
{{ח:תת|(ה)}} סעיף קטן (ג) לא יחול על מי שמלאו לו 18 שנים, ובטרם מלאו לו 18 שנים, קיבל הלוואה עומדת לרכישת רכב משותף, וטרם חל לגביו מועד קובע לענין ההלוואה האמורה או טרם נדרש להחזיר את ההלוואה האמורה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הלוואה עומדת|תיקון: תשנ״ט}}

{{ח:סעיף|5|הלוואה עומדת|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} הלוואה עומדת תינתן לרכישת רכב אחד בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} למוגבל בניידות שיש לו רשיון נהיגה בר־תוקף, תינתן הלוואה עומדת לרכישת רכב, אם נקבעו לו לפחות 40% מוגבלות בניידות.
{{ח:תת|(ג)}} למוגבל בניידות שאין לו רשיון נהיגה בר־תוקף, תינתן הלוואה עומדת לרכישת רכב, אם נקבעו לו לפחות 60% מוגבלות בניידות ומתקיימים בו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הועדה הרפואית קבעה שלמוגבל בניידות צרכים יום־יומיים שלסיפוקם יש הכרח להסיעו באורח קבע;
{{ח:תתת|(2)}} יש לו מורשה נהיגה הדואג לצרכיו, מסוגל ומתחייב להסיעו באורח קבע למען צרכיו היום יומיים.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בהסכם זה, רשאי המוסד, לפי שיקול דעתו, ליתן הלוואה עומדת לרכישת רכב לשני אחים או יותר שלכל אחד מהם נקבעו לפחות 80% מוגבלות בניידות, המתגוררים באותה דירה, גם אם טרם מלאו להם שלוש שנים.
{{ח:תת|(ה)}} קיבל המוגבל בניידות את ההלוואה העומדת על פי הוראות הסכם זה, לא יהיה זכאי להגדלתה מסיבה כלשהי.

{{ח:סעיף|6|רכב משותף|תיקון: תשנ״ז, בג״ץ 2021/11}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5 להסכם זה}}, תינתן הלוואה עומדת לרכישת רכב משותף אחד בלבד, במקרים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} לשני מוגבלים בניידות שכל אחד מהם זכאי להלוואה עומדת לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב) או (ג) להסכם זה}}, שהם קרובי משפחה ומתגוררים באותה דירה, {{ח:הערה|אם אחד מהם בלבד הוא בעל רשיון נהיגה בר־תוקף או}} אם לשניהם אין רשיון נהיגה בר תוקף, אך יש להם מורשה נהיגה משותף;
{{ח:תתת|(2)}} לזכאים להלוואה עומדת על פי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ד) להסכם זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} שני קרובי משפחה שכל אחד מהם זכאי להלוואה עומדת לפי תנאי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב) להסכם זה}}, המתגוררים באותו בנין רשאים לקבל הלוואה עומדת לרכישת רכב משותף אחד.

{{ח:סעיף|7|נוהג ברכב|תיקון: תשנ״ג־4, תשנ״ה־2, תשנ״ה־3, תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} ברכב שלרכישתו ניתנה הלוואה עומדת, יהיו רשאים לנהוג, בנוסף למוגבל בניידות, כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מורשי הנהיגה;
{{ח:תתת|(2)}} מי שבידו רשיון נהיגה בר־תוקף, ובלבד שהמוגבל בניידות נמצא ברכב בעת הנהיגה והתיר לאותו אדם לנהוג ברכב.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוחלף מורשה נהיגה, אלא באישור המוסד שניתן מראש ובכתב.
{{ח:תת|(ג)}} אחת לששה חודשים, רשאי יהיה המוסד לבדוק אם מתקיימים במורשה הנהיגה שאינו קרוב משפחה, התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 2|בפסקה (2) להגדרת {{ח:הערה|”}}מורשה נהיגה{{ח:הערה|“}} שבסעיף 2}}, ואם נתקיימו תנאים אלה גם בכל התקופה שחלפה מאז נבדקו התנאים באחרונה.

{{ח:סעיף|7א||תיקון: תשמ״ד, תשנ״ג־4, תשנ״ה־2, תשנ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|8|שיעורי ההלוואה העומדת|תיקון: תש״ם, תשנ״ז, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} ההלוואה עומדת תינתן בשיעורים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} לזכאי להלוואה עומדת לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב) להסכם זה}} – לפי {{ח:פנימי|תוספת ד סימן א|סימן א׳ לתוספת ד׳ להסכם זה}};
{{ח:תתת|(2)}} לזכאי להלוואה עומדת לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ג) להסכם זה}} – לפי {{ח:פנימי|תוספת ד סימן ב|סימן ב׳ לתוספת ד׳ להסכם זה}}, ואם הוא מוגבל בניידות שהרכב הקובע לגביו הוא רכב לאבזרים מיוחדים – לפי {{ח:פנימי|תוספת ד סימן ב1|סימן ב׳1 לתוספת {{ח:הערה|ד׳}} להסכם זה}};
{{ח:תתת|(3)}} לזכאים להלוואה עומדת לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א) להסכם זה}} שטרם הגיעו לגיל 18 – לפי {{ח:פנימי|תוספת ד סימן ג|סימן ג׳ לתוספת ד׳ להסכם זה}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} הרכב הקובע לזכאים להלוואה עומדת לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א)(1) להסכם זה}}, שלאחד מהם לפחות מלאו שמונה־עשרה שנים, ולזכאים להלוואה עומדת הרוכשים רכב – משותף לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב) להסכם זה}} – יהיה הרכב שלפי הסכם זה הוא הרכב הקובע לגבי אחד מהם לפי בחירתם (להלן – רכב קובע משותף);
{{ח:תתת|(2)}} שיעור ההלוואה העומדת לרכישת רכב לזכאים כאמור בסעיף קטן (ב)(1) יהיה שווה לצירוף האחוזים מההלוואות העומדות המלאות שהיו ניתנים לפי הסכם זה לכל אחד מהם בנפרד, אילו הרכב הקובע לגבי כל אחד מהם היה הרכב הקובע המשותף, ובלבד שהאחוז המתקבל מצירוף זה לא יעלה על 100.

{{ח:סעיף|9|רכב מיוחד|תיקון: תש״ם, תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} מוגבל בניידות הזכאי להלוואה עומדת, שהמכון קבע לגביו כי מטעמי בריאות או מבחינה גופנית או מפאת הגבלותיו בנהיגה (להלן – צרכים מיוחדים), הוא זקוק לרכב מיוחד, יהיה הרכב הקובע לגביו, לענין {{ח:פנימי|תוספת ג|תוספת ג׳ להסכם זה}}, הרכב שקבע המכון בכפוף לאמור בפסקה (2).
{{ח:תתת|(2)}} הרכב שיקבע המכון לענין פסקה (1) יהיה הרכב שמחירו כולל מסים, לרבות המסים החלים על האבזרים, הוא הזול ביותר ממחירי כלי הרכב המתאימים למוגבל בניידות.
{{ח:תת|(ב)}} המכון יקבע את הרכב הקובע לענין סעיף קטן (א) כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} רופא ומומחה טכני מטעמו של המכון, יקבעו את הצרכים המיוחדים של המוגבל בניידות וכן את סוג ודגם הרכב, הקיים בישראל, המתאים לצרכים המיוחדים האמורים;
{{ח:תתת|(2)}} הרופא והמומחה הטכני ינמקו בכתב את החלטתם ויפרטו את תכונות סוג ודגם הרכב שקבעו המתאימות לצרכים המיוחדים.
{{ח:תת|(ג)}} הרואה עצמו נפגע מהחלטת המכון כאמור בסעיף זה רשאי, תוך 60 ימים מיום שנמסרה לו ההודעה על החלטת המכון, להשיג עליה לפני מנהל המכון, או לפני מי שמינה לכך מקרב המנויים בסעיף קטן (ד), בכתב שבו יפרט את פרטי השגתו והטעם לה; המנהל ישיב למשיג את החלטתו המנומקת בכתב.
{{ח:תת|(ד)}} מנהל המכון רשאי למנות, לעניין השגה כאמור בסעיף קטן (ג), רופא ומומחה טכני שאינם מקרב הרופאים או המומחים האמורים בסעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|9א|רכב קובע למוגבל בניידות ב־100%|תיקון: תש״ם, תשמ״א, תשנ״ז, תשס״א}}
{{ח:תת|(א)}} מוגבל בניידות הזכאי להלוואה עומדת לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב) להסכם זה}}, שנקבעו לו 100% מוגבלות בניידות, יהיה הרכב הקובע לגביו, לענין {{ח:פנימי|תוספת ג|תוספת ג׳ להסכם זה}}, רכב שנפח מנועו לא עולה על 2000 סמ״ק, אם נתקיימו בו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הועדה הרפואית או הועדה הרפואית לעררים קבעה כי הוא מרותק לצמיתות לכיסא גלגלים או מסוגל ללכת רק בעזרת מכשירים אורטופדיים ארוכים על שתי גפיו התחתונות;
{{ח:תתת|(2)}} הוא מוגבל בניידות משתכר והיה כזה גם במשך תקופה של 21 חודשים מתוך 24 החודשים שבתכוף לפני יום הגשת התביעה להלוואה עומדת למוסד;
{{ח:תתת|(3)}} הוא אינו מקבל גמלה כמשמעה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 199|בסעיף 199(1) לחוק}};
{{ח:תתת|(4)}} לא קיבל הלוואה לפי הסדר ההלוואות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25 להסכם זה}}, ואם קיבל הלוואה כאמור – חלפו 5 שנים או יותר מיום שקיבלה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|10|הגבלת סכום ההלוואה העומדת|תיקון: תש״ם, תשנ״ה־2, תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} סכום ההלוואה העומדת המלאה לענין חישוב ההלוואה העומדת לפי {{ח:פנימי|תוספת ד|תוספת ד׳ להסכם זה}}, למעט הלוואה עומדת לרכישת רכב לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, לא יעלה על המקסימום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת ה|בתוספת ה׳ להסכם זה}} לצד הרכב הקובע שחל על המוגבל בניידות לפי הסכם זה.
{{ח:תת|(ב)}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|תוספת ה|בתוספת ה׳ להסכם זה}} ישונו מעת לעת בהסכמה הדדית של הצדדים, בהתאם לשינויים שיחולו בסכומי המיסים, החלים על רכב; ורשאים הצדדים לקבוע, מעת לעת, את סוג הרכב שישמש דגם מייצג בכל אחת מקבוצות רכב בעלי נפח מנוע זהה (להלן – דגם מייצג).
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|11|החלפת רכב|תיקון: תש״ם, תשמ״א, תשמ״ו, תשמ״ז־2, תשנ״ה־2, תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הלוואה עומדת להחלפת רכב תינתן –
{{ח:תתת|(1)}} למוגבל בניידות שיש לו רשיון נהיגה בר תוקף – אם חלפו 42 חודשים לפחות ממועד קבלת ההלוואה העומדת שניתנה לרכישת הרכב שהמוגבל בניידות מבקש להחליפו (להלן – הרכב הקודם);
{{ח:תתת|(2)}} למוגבל בניידות שאין לו רשיון נהיגה בר־תוקף – אם חלפו 48 חדשים לפחות ממועד קבלת ההלוואה העומדת שניתנה לרכישת הרכב הקודם;
{{ח:תתת|(3)}} למוגבל בניידות שקיבל הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים – אם חלפו 60 חודשים לפחות ממועד קבלת ההלוואה העומדת שניתנה לרכישת הרכב הקודם; ופסקאות (1) ו־(2) לא יחולו עליו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), יהא המוסד רשאי ליתן הלוואה עומדת להחלפת רכב, אף אם טרם חלפו 42, 48 או 60 חודשים, לפי הענין, בנסיבות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} חברת הביטוח, אשר הרכב היה מבוטח בה, קבעה כי הרכב אבד או נהרס ואין אפשרות למכרו או להעבירו לשימוש הזולת;
{{ח:תתת|(2)}} הרכב ניזוק בתאונה ושמאי מוסמך, אשר ייקבע ע״י המוסד (להלן – השמאי), קבע, כי הרכב אינו ניתן לתיקון כך שיהיה כשיר לשימושו של המוגבל בניידות;
{{ח:תתת|(3)}} המכון קבע הגבלות בנהיגה של המוגבל בניידות שאינן מאפשרות לו המשך השימוש ברכב הקודם;
{{ח:תתת|(4)}} חלפו שישה חדשים מהיום שבו החזיר המוגבל בניידות למוסד את ההלוואה העומדת בנסיבות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(ב)}}.
{{ח:תת|(ג)}} הלוואה עומדת להחלפת רכב תינתן בתנאי שהמוגבל בניידות החזיר למוסד בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 12א|בסעיף 12א}} או {{ח:פנימי|סעיף 12ב|בסעיף 12ב להסכם זה}} את ההלוואה העומדת שקיבל בגין הרכב הקודם.

{{ח:סעיף|12|העילות להחזר ההלוואה העומדת|תיקון: תש״ם, תשמ״א, תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשנ״ט, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} המוגבל בניידות יהיה חייב להחזיר למוסד את ההלוואה העומדת אם אירע אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרכב אבד או נהרס כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(ב)(1)}};
{{ח:תתת|(2)}} הרכב ניזוק, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(ב)(2)}};
{{ח:תתת|(3)}} המוסד אישר, בהסתמך על קביעת המכון, שעל המוגבל בניידות להחליף את רכבו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(ב)(3)}};
{{ח:תתת|(4)}} הרכב נמכר, ובלבד שאם נפטר המוגבל בניידות – טרם חלפו 7 שנים מיום שניתנה לו ההלוואה העומדת;
{{ח:תתת|(5)}} המוגבל בניידות נפטר וטרם חלפו 7 שנים מיום שניתנה לו ההלוואה העומדת;
{{ח:תתת|(6)}} חדל להתקיים או לא התקיים תנאי כלשהו מהתנאים המזכים בהלוואה עומדת על פי הסכם זה;
{{ח:תתת|(7)}} המוגבל בניידות או האפוטרופוס שלו או קרוב המשפחה, לפי הענין, הפרו את התחייבויותיהם כלפי המוסד.
{{ח:תת|(ב)}} המוסד יהיה רשאי לדרוש החזר ההלוואה העומדת אם אירע אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המוגבל בניידות אושפז ברציפות שישה חדשים, ובנסיבות מיוחדות, לפי שיקול דעת המוסד – שנים־עשר חדשים; מוגבל בניידות שאושפז לתקופה העולה על ששה חודשים רצופים, לא יידרש להחזיר את ההלוואה העומדת רק מפאת היותו מאושפז כאמור, ובלבד שמורשה הנהיגה משתמש ברכב על מנת לבקר את המוגבל בניידות, ונוטל חלק בטיפול בו;
{{ח:תתת|(2)}} המוגבל בניידות נמצא במאסר שישה חדשים לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} המוגבל בניידות יצא את הארץ לשלושה חודשים לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} ליום שבו אירע אחד המקרים המפורטים בסעיף קטן (א) וליום שבו דרש המוסד את החזר ההלוואה העומדת כאמור בסעיף קטן (ב) ייקרא להלן – המועד הקובע; חובת החזר ההלוואה העומדת תחול במועד הקובע המוקדם מבין המועדים הקובעים ובלבד שבמקרה המפורט בסעיף קטן (ב)(3) יהא המועד הקובע היום שבו דרש המוסד את החזר ההלוואה העומדת או היום שבו מלאו שלושה חודשים מיום שבו יצא המוגבל בניידות את הארץ, לפי התאריך המוקדם מביניהם.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א), (ב) ו־(ג) –
{{ח:תתת|(1)}} אם חדל להתקיים תנאי כלשהו מהתנאים המזכים בהלוואה עומדת, לא יידרש המוגבל בניידות להחזיר את ההלוואה העומדת אלא בתום שנים עשר חדשים מהיום שבו חדל להתקיים תנאי מהתנאים המזכים כאמור, והמועד הקובע יחול ביום תום שנים עשר החודשים כאמור; חזרו להתקיים במוגבל בניידות כל התנאים המזכים בהלוואה עומדת בטרם חלפו שנים עשר החודשים, לא יידרש המוגבל בניידות להחזיר את ההלוואה העומדת רק בשל ההפסקה שחלה בזכאותו;
{{ח:תתת|(2)}} מוגבל בניידות היוצא את ישראל רשאי ליטול עימו את הרכב שלרכישתו ניתנה ההלוואה העומדת ולא יידרש להחזיר את ההלוואה העומדת אם קיבל לכך אישור, מראש ובכתב, מאת המוסד ובלבד שמתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המוגבל בניידות יצא את ישראל לתקופה שאינה עולה על שנים עשר חודשים והוא נתן למוסד ערבות בנקאית בלתי מותנית, בסכום השווה לסכום ההלוואה העומדת המחושב לפי {{ח:פנימי|תוספת ו פרט ב|חלק ב׳ בתוספת ו׳ להסכם זה}}, כאילו המועד הקובע הוא יום יציאתו את ישראל;
{{ח:תתתת|(ב)}} המוגבל בניידות יצא את ישראל לתקופה שאינה עולה על ארבע שנים ומתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} נקבעו לו 100% מוגבלות בניידות ויש לו הגבלה תיפקודית גם בגפיים העליונות;
{{ח:תתתתת|(2)}} הוא יצא את ישראל בשליחות מעבידו הישראלי על פי חוזה עבודה שנחתם בישראל;
{{ח:תתתתת|(3)}} הוא נתן למוסד בטוחה, לפי דרישת המוסד, להחזר ההלוואה העומדת.
{{ח:תת|(ה)}} אירע אחד המקרים המפורטים בסעיף קטן (א), פסקאות (1), (2), (4) ו־(6) או בסעיף קטן (ב), פסקאות (1), (2) ו־(3), חייב המוגבל בניידות להודיע על כך מיד למוסד.

{{ח:סעיף|12א|החזר ההלוואה העומדת|תיקון: תשמ״א, תשמ״ב, תשנ״ג־3, תשס״א, תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 12ב|ובסעיף 12ב להלן}}:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוברת המחירים“ – פרסום מחירי מכוניות משומשות המוצא מעת לעת ואשר יוסכם עליו בין הצדדים; המוסד יודיע לציבור באמצעות העתונות היומית את שם חוברת המחירים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בסיס החישוב“ – המחיר הנקוב בחוברת המחירים, שנתפרסמה לאחרונה לפני המועד הקובע, בהתאם לדגם ולשנת הייצור הרשומים ברשיון הרכב שבידי המוגבל בניידות, ולגבי רכב קובע שהוא רכב לאבזרים מיוחדים – בניכוי פחת בשיעור של 19% ממחיר הרכב לגבי מוגבל בניידות הנוהג בעצמו ובשיעור של 10% ממחיר הרכב לגבי מוגבל בניידות שאינו נוהג בעצמו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אחוז הכיסוי“ – האחוז שכוסה על ידי סכום ההלוואה העומדת מסך כל המסים שחלו על הרכב, שבידי המוגבל בניידות, בעת רכישתו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} אושרה הלוואה עומדת להחלפת רכב בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(ב) להסכם}}, תוחזר ההלוואה העומדת למוסד בסכום המתקבל ממכפלת בסיס החישוב במועד הקובע באחוז הכיסוי ובאחוז הנקוב {{ח:פנימי|תוספת ו|בתוספת ו׳}}.
{{ח:תתת|(2)}} לא אושרה הלוואה עומדת להחלפת רכב בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(ב) להסכם}}, תוחזר ההלוואה העומדת למוסד בסכום המתקבל ממכפלת בסיס החישוב במועד הקובע כפול האחוז מערך הרכב אשר כוסה במועד הרכישה, ובכל מקרה – לא יותר מהסכום ששולם למוגבל בניידות בפועל, כשהוא מעודכן למועד ההחזר.
{{ח:תתת|(3)}} לא כללה חוברת המחירים שנתפרסמה לאחרונה לפני המועד הקובע מחיר לדגם ולשנת הייצור של הרכב שבידי המוגבל בניידות, יהא בסיס החישוב לענין סעיף זה המחיר הנקוב בחוברת המחירים לגבי הדגם הדומה לו ביותר בהתאם לקביעת המוסד.
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ג)}} סכום ההלו{{ח:הערה|ו}}אה העומדת המוחזר למוסד כאמור בסעיף קטן (ב) ישא ריבית בשיעור 12% לשנה או בשיעור שנקבע לענין {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה#סעיף 4|סעיף 4 לחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}, לפי הנמוך מביניהם, מתום חדשיים מהמועד הקובע ועד ליום פרעון הסכום, ובלבד שבמנין החדשיים מהמועד הקובע או במנין התקופה שבגינה תחושב הריבית לא יובאו בחשבון תקופות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקופה של שלושה חדשים מהמועד הקובע, אם אירע האמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(א)(1) להסכם זה}};
{{ח:תתת|(2)}} התקופה שחלפה מהמועד הקובע עד תום שלושה חדשים ממועד זה או עד ליום שבו הרכב נמכר, לפי המוקדם מביניהם, אם אירע האמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(א)(2) להסכם זה}};
{{ח:תתת|(3)}} התקופה שחלפה מיום הגשת הבקשה להחזר ההלוואה העומדת ועד ליום מתן אישור להחזר ההלוואה העומדת.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} נפטר מוגבל בניידות, יהא המועד הקובע לענין סעיף זה היום שבו מלאו שנים עשר חדשים מיום הפטירה;
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), אם הוגשה בקשה להחזר ההלוואה העומדת לפני תום שנים עשר החדשים האמורים לעיל, יהא המועד הקובע, יום הגשת הבקשה – אם הרכב נמכר תוך חדשיים מיום הוצאת האישור להחזר ההלוואה העומדת, ואם הרכב לא נמכר תוך התקופה האמורה – היום שבו הוגשה בקשה חוזרת, ובלבד שהוגשה לפני תום שנים עשר החדשים האמורים לעיל.
{{ח:תת|(ה)}} ניזוק הרכב בתאונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(ב)(2) להסכם זה}}, יופחת הסכום המחושב לפי סעיף קטן (ב) בגין ירידת ערך הרכב עקב התאונה בשיעור שיקבע השמאי.
{{ח:תת|(ו)}} הצדדים יהיו רשאים לשנות את שיעורי הפחת הנקובים בסעיף קטן (א) ואת השיעורים הנקובים {{ח:פנימי|תוספת ו|בתוספת ו׳}}, בהתאם לתנודות במחירי הרכב ובמסים החלים על רכב; כל שינוי שיוסכם עליו יפורסם בשני עיתונים יומיים ויחול על הלוואות עומדות שיוחזרו החל ביום השביעי שאחרי הפרסום או ממועד מאוחר יותר שיוסכם ויפורסם כאמור.

{{ח:סעיף|12ב|החזר ההלוואה העומדת בניכוי פחת|תיקון: תשמ״א, תשמ״ב, תשמ״ז־2, תשנ״ה־2, תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 12א|בסעיף 12א להסכם זה}}, מוגבל בניידות שאושרה לו הלוואה עומדת להחלפת רכב יחזיר למוסד את ההלוואה העומדת שניתנה לרכישת הרכב הקודם, בסכום המתקבל ממכפלת אחוז הכיסוי בסכום מלוא המסים החלים על הרכב הקודם ביום ההחזר, על פי כל דין, כאילו היה חדש; הוראה זו תחול אם ממועד קבלת ההלוואה העומדת לרכישת הרכב הקודם ועד למועד הקובע חלפו – 42 חודשים אם למוגבל בניידות רשיון נהיגה בר תוקף או 48 חודשים אם למוגבל בניידות אין רשיון נהיגה בר תוקף.
{{ח:תת|(ב)}} הסכום המחושב לפי סעיף קטן (א) לעיל יופחת:
{{ח:תתת|(1)}} באחוז שנקבע {{ח:פנימי|תוספת ז|בתוספת ז׳ להסכם זה}}, בהתאם לתקופת השימוש ברכב עד למועד הקובע או עד ליום החזרת ההלוואה העומדת, לפי המוקדם מביניהם;
{{ח:תתת|(2)}} באחוז המחושב בהתאם לכללים לפיהם נקבע אחוז הפחת הנוסף הניתן ביום החזרת ההלוואה העומדת לנכים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, ובהתאם לרכב המשמש כדגם מייצג, במועד האמור, לרכב הקודם כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(א)(1)}}.

{{ח:סעיף|12ג|חובת החזר הפרשים|תיקון: תשמ״ב, תשנ״ג־2, תשנ״ה־2, תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 12ד|ובסעיפים 12ד}} {{ח:פנימי|סעיף 12ה|ו־12ה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור מופחת“ – שיעור ההחזר של ההלוואה העומדת שנקבע {{ח:פנימי|תוספת ו פרט א|בחלק א׳ לתוספת ו׳}} או {{ח:פנימי|סעיף 12ב|בסעיף 12ב(ב)}}, לפי הענין, למוגבל בניידות שרוכש רכב חדש;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור רגיל“ – שיעור ההחזר של ההלוואה העומדת שנקבע {{ח:פנימי|תוספת ו פרט ב|בחלק ב׳ לתוספת ו׳}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום ההחזר“ – היום שבו החזיר המוגבל בניידות למוסד את ההלוואה העומדת שקיבל בגין הרכב הקודם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום אישור ההלוואה העומדת להחלפת רכב“ –
{{ח:תתתת|(1)}} אם ההלוואה העומדת אושרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)}} – יום הוצאתו של האישור שהיה בתוקף ביום ההחזר, ולענין {{ח:פנימי|סעיף 12ד|סעיף 12ד}} – יום הוצאתו של האישור הראשון שלא מומש;
{{ח:תתתת|(2)}} אם ההלוואה העומדת אושרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)}} – יום הוצאתו של האישור הראשון שלא מומש.
{{ח:תת|(ב)}} החזיר המוגבל בניידות את ההלוואה העומדת שקיבל בגין הרכב הקודם בשיעור מופחת, אולם לא רכש רכב חדש תוך 24 חדשים מיום אישור ההלוואה העומדת להחלפת רכב, יחולו לגבי החזר ההלוואה העומדת שקיבל בגין הרכב הקודם השיעור הרגיל וכן הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12א|סעיף 12א להסכם זה}}; הוראה זו לא תחול כל עוד המוגבל בניידות לא מכר את הרכב הקודם ולא חל מועד קובע אחרי יום ההחזר; חל מועד קובע כאמור, יימנו 24 החדשים ממועד קובע זה..
{{ח:תת|(ג)|(1)}} בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב), יחוייב המוגבל בניידות להחזיר למוסד את ההפרש שבין סכום ההלוואה העומדת שהיה צריך להחזיר למוסד ביום ההחזר לפי שיעור הרגיל ובהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 12א|סעיף 12א}}, לבין סכום ההלוואה העומדת שהחזיר למעשה.
{{ח:תתת|(2)}} החזיר המוגבל בניידות את ההלוואה העומדת שקיבל בגין הרכב הקודם לפני שחל מועד קובע לגביו, ישמש יום ההחזר כמועד קובע לענין חישוב סכום ההלוואה העומדת שהיה צריך להחזיר ביום ההחזר האמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(ד)}} סכום ההפרש האמור בסעיף קטן (ג), ישא ריבית בשיעור שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 12א|בסעיף 12א(ג) להסכם זה}}, מיום ההחזר עד ליום שבו מוחזר ההפרש.
{{ח:תת|(ה)}} לא יינתן למוגבל בניידות אישור חדש להלוואה עומדת, כל עוד לא החזיר למוסד את ההלוואה העומדת שקיבל בגין הרכב הקודם כנדרש בסעיף זה, כולל ההפרש לפי סעיפים קטנים (ג) ו־(ד).

{{ח:סעיף|12ד|שלילת פחת נוסף|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12ג|סעיף 12ג}} יחולו, בשינויים המחוייבים, גם לגבי מוגבל בניידות שחל לגביו מועד קובע ושלא רכש רכב חדש תוך 12 חדשים מיום אישור ההלוואה העומדת להחלפת רכב, אף אם טרם החזיר את ההלוואה העומדת שקיבל בגין הרכב הקודם.

{{ח:סעיף|12ה|החזר הלוואה עומדת שנפרעה|תיקון: תשנ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} החזיר המוגבל בניידות את ההלוואה העומדת בשיעור מופחת (להלן – ההלוואה שנפרעה) וביקש לבטל את ההחזר, ישלם לו המוסד את הסכום שהוחזר בצירוף תוספת לפי שיעור עליית המדד שפורסם לאחרונה לפני יום התשלום על ידי המוסד לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני יום ההחזר.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) תחול אם מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא חל מועד קובע להחזר ההלוואה שנפרעה, בין לפני יום ההחזר ובין לאחריו;
{{ח:תתת|(2)}} הבקשה לביטול החזר ההלוואה שנפרעה הוגשה למוסד תוך 6 חדשים מיום ההחזר;
{{ח:תתת|(3)}} הרכב הקודם משועבד שעבוד ראשון לטובת המוסד, כערובה להחזרת ההלוואה העומדת ודבר השעבוד נרשם בהתאם {{ח:חיצוני|חוק המשכון|לחוק המשכון, התשכ״ז–1967}}, וכן נרשם במשרד הרישוי וברשיון הרכב.
{{ח:תת|(ג)}} לא יבוטל החזר הלוואה עומדת אלא פעם אחת בלבד לגבי אותו רכב.
{{ח:תת|(ד)}} בוטל החזר ההלוואה שנפרעה לא תאושר הלוואה עומדת חדשה אלא בתום 3 חדשים מיום הגשת הבקשה לביטול.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: קצבת ניידות|תיקון: תשנ״ט}}

{{ח:סעיף|13|שיעורי קיצבת ניידות לבעלי רכב|תיקון: תש״ם, תשמ״ב, תשנ״ה־2, תשס״א, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} למוגבל בניידות אשר ברשותו ובבעלותו רכב, ומתקיימים לגביו תנאי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7 להסכם זה}}, תשולם קיצבת ניידות בשיעורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת ח|בתוספת ח׳ להסכם זה}}, בהתאם לגודל הרכב שברשותו ובבעלותו, ובלבד שאם ברשותו ובבעלותו רכב גדול מהרכב הקובע לגביו, תשולם לו קיצבת ניידות בהתאם לגודל הרכב הקובע לגביו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), למוגבלים בניידות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6 להסכם זה}}, תשולם קיצבת ניידות בשיעור השווה לשיעור הגבוה ביותר של קיצבת הניידות שהיתה משתלמת לאחד מהם, אילו רכש רכב שהוא הרכב הקובע לגביו, בתוספת סכום השווה ל־35% מקיצבת הניידות שהיתה משתלמת לשני מביניהם, אילו רכש רכב שהוא הרכב הקובע לגביו.
{{ח:תת|(ב1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לענין קצבת הניידות יראו מוגבלים בניידות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6 להסכם זה}}, שרכשו רכב משותף בטרם מלאו להם 18 שנים, כאילו הרכב הקובע לגביהם הוא רכב כאמור {{ח:פנימי|תוספת ג סימן ג|בסימן ג׳ לתוספת ג׳}}, כל עוד הרכב האמור בבעלותם וברשותם.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף|14|תוספת לקיצבת ניידות|תיקון: תש״ם, תשמ״ב, תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מוגבל בניידות משתכר הזכאי לקיצבת ניידות, שברשותו ובבעלותו רכב, יהיה זכאי לתוספת קיצבת ניידות (להלן – תוספת קיצבה) לפי {{ח:פנימי|תוספת ח|תוספת ח׳ להסכם זה}} אם נתקיימו בו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המרחק בין מקום מגוריו לבין מקום עבודתו וחזרה הוא 40 ק״מ לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} הוכיח, להנחת דעתו של המוסד, שהוא עובד ברציפות שישה חדשים לפחות בתכוף לפני הגשת הבקשה לקבלת תוספת הקיצבה ומשתמש ברכבו בקביעות לצורך נסיעה למקום עבודתו.
{{ח:תת|(ב)}} אושרה תוספת קיצבה כאמור בסעיף קטן (א) רשאי המוסד, לבדוק ולהחליט מחדש, מעת לעת, אם מתקיימים במוגבל בניידות התנאים המזכים בתוספת הקיצבה.

{{ח:סעיף|15|קיצבת ניידות לחסרי רכב|תיקון: תש״ם, תשמ״ב, תשנ״ז, תשס״א, תשס״ב, תשס״ג, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מוגבל בניידות משתכר בן שמונה עשרה ומעלה, שנקבעו לו לפחות 80% מוגבלות בניידות {{ח:הערה|ו}}אינו מקבל גמלה כמשמעה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 199|בסעיף 199(1) לחוק}}, יהיה זכאי לקיצבת ניידות כל עוד מתקיימים בו התנאים האמורים לעיל, בשיעור השווה לקיצבת הניידות אשר היתה משתלמת לו על פי {{ח:פנימי|תוספת ח סימן א|סימן א׳ לתוספת ח׳ להסכם זה}}, אילו היה מוגבל בניידות, משתכר שנקבעו לו 100% מוגבלות בניידות ובעל רכב שנפח מנועו אינו עולה על 1,800 סמ״ק.
{{ח:תת|(ב)}} מוגבל בניידות אשר אין משתלמת לו קצבת ניידות על פי סעיף קטן (א), יהיה זכאי לקצבת ניידות בשיעור הנקוב בסעיף קטן (א), ובלבד שמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|1.}} הוא מקבל קצבה מיוחדת כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים)|בתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים), התשל״ט–1978}} (להלן – תקנות שר״מ), או לפי {{ח:חיצוני|הסכם בדבר מתן גמלאות לעולים התלויים בעזרת הזולת|ההסכם בדבר מתן גמלאות לעולים התלויים בעזרת הזולת}} (להלן – הסכם שר״מ עולים), מלאו לו 18 שנים, ובלבד שנקבעו לו 100% מוגבלות בניידות או שועדה רפואית קבעה כי הוא זקוק לכיסא גלגלים ומשתמש בו;
{{ח:תתת|2.}} משתלמת לו גמלת ילד נכה על פי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (דמי מחיה, עזרה בלימודים וסידורים לילד נכה)|תקנות הביטוח הלאומי (דמי מחיה, עזרה בלימודים וסידורים לילד נכה), התשנ״ח–1998}} (להלן – תקנות ילד נכה), ובלבד שנקבעו לו 80% מוגבלות בניידות לפחות או שועדה רפואית קבעה כי הוא זקוק לכיסא גלגלים ומשתמש בו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20(א)(1)}}, לענין סעיף קטן (ב) יראו כמקבל קצבה מיוחדת גם את מי שאינו מקבל קצבה מיוחדת רק בשל הוראת {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים)#סעיף 6|תקנה 6 לתקנות שר״מ}} או הוראת {{ח:חיצוני|הסכם בדבר מתן גמלאות לעולים התלויים בעזרת הזולת#סעיף 7|סעיף 7(ב) להסכם שר״מ עולים}}, ויראו כמי שמשתלמת לו גמלת ילד נכה גם את מי שאין משתלמת לו הגמלה האמורה רק בשל הוראת {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (דמי מחיה, עזרה בלימודים וסידורים לילד נכה)#סעיף 4|תקנה 4(א) לתקנות ילד נכה}}, והכל בלבד שהוא יוצא את חצרי המוסד שבו הוא שוהה ברכב, לפחות 6 פעמים בחודש, למטרות עבודה, לימודים, פעילות חברתית, שיקומית או התנדבותית ואין גוף ציבורי כמשמעו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 307|בסעיף 307 לחוק}} הנושא בהוצאות יציאותיו האמורות.
{{ח:תת|(ג1)}} מי שזכאי לקצבה לפי סעיף זה ולפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} – בידו הברירה לבחור אחת מהן ובלבד שלא קיבל הלוואה עומדת או שקיבל הלוואה עומדת והחזירה לפי הוראות הסכם זה.
{{ח:תת|(ד)}} לעניין הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב), יראו כאילו בהגדרת ”מוגבל בניידות“, אחרי ”הנמצא בישראל“ בא ”או הנמצא מחוץ לישראל בשליחות מטעם המדינה, לרבות קטין הנמצא עם הורהו, בגיר הנמצא עם הורהו כאמור ואשר הורהו מונה כאפוטרופוסו או מי שנמצא עם בן זוגו, במסגרת שליחות כאמור“.

{{ח:סעיף|16|תחילת תשלום קיצבת הניידות|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} קיצבת הניידות תשולם בעד התקופה המתחילה בראשון לחודש שבו הוגשה לועדה הרפואית הבקשה, לפיה נקבעו אחוזי מוגבלות בניידות, ובלבד שהתביעה לקיצבת ניידות הוגשה למוסד תוך חדשיים מהיום שבו נשלחה למוגבל בניידות הודעה על החלטת הועדה הרפואית או הועדה הרפואית לעררים, לפי הענין.
{{ח:ת}} הגיש המוגבל בניידות למוסד את התביעה לקיצבת ניידות לאחר תום חדשיים מהיום שבו נשלחה לו ההודעה כאמור, תשולם לו הקיצבה למפרע בעד תקופה של חדשיים שקדמו לחודש שבו הגיש את התביעה לקיצבת ניידות למוסד. לא תשולם קיצבת ניידות אלא בעד תקופה שמתקיימים בה התנאים המזכים על פי הסכם זה בקיצבת ניידות.

{{ח:סעיף|17|תחילת תשלום של תוספת הקיצבה|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} נתקיימו התנאים המזכים בתוספת קיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14 להסכם זה}}, תשולם תוספת הקיצבה עבור התקופה המתחילה בראשון לחודש שבו התחיל המוגבל בניידות לעבוד. בכל מקרה לא תשולם תוספת הקיצבה, אלא עבור התקופה בעדה משתלמת קיצבת ניידות, ומתקיימים התנאים המזכים בתוספת הקיצבה.

{{ח:סעיף|18|שינויים בקיצבת ניידות|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשנ״ט}}
{{ח:ת}} הוכיח המוגבל בניידות כי חל שינוי בתנאים המזכים אותו בקיצבת ניידות, ובעקבות שינוי זה הוא זכאי לקיצבת ניידות גדולה או קטנה מזו המשולמת לו, תוגדל או תוקטן הקיצבה בהתאם לשינוי האמור מהמועד שבו חל השינוי ולתקופה שהוא חל.

{{ח:סעיף|19|שיערוך|תיקון: תשנ״ט, תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} קיצבת הניידות ותוספת הקיצבה יעודכנו לפי שיעור ההתייקרות במועדים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} באחד בינואר של כל שנה – בשיעור ההתייקרות שחלה מאז העידכון הקודם;
{{ח:תתת|(2)}} בכל פעם ששיעור ההתייקרות מגיע ל־4% לפחות לעומת העידכון הקודם.
{{ח:תת|(ב)}} שיעור ההתייקרות לענין סעיף זה יחושב בהתאם לכללים שייקבעו בין הצדדים בהתחשב בהתייקרות של דמי ביטוח, של הוצאות דלק והוצאות תיקונים והחזקה; לענין זה, ”דמי ביטוח“ – דמי ביטוח רכב, ולגבי מוגבל בניידות שקיבל הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים גם בהתחשב בהתייקרות של דמי הביטוח של האבזרים המיוחדים, כשהם מחושבים לפי ערכם במועד מתן ההלוואה, ואם לא קיבל הלוואה מיוחדת לרכישת האבזרים המיוחדים – כשהם מחושבים לפי ערכם של האבזרים האמורים, ביום שבו הותקנו ברכב.

{{ח:סעיף|20|הפסקת תשלום|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ט, תשס״ב, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום קיצבת הניידות יופסק מהיום הראשון לחודש שלאחר החודש שבו –
{{ח:תתת|(1)}} מלאו שלושה חדשים רצופים מיום אישפוזו של המוגבל בניידות, לרבות אישפוז לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול במפגרים)|חוק הסעד (טיפול במפגרים), תשכ״ט–1969}};
{{ח:תתת|(2)}} מלאו שלושה חדשים מהיום בו חדל המוגבל בניידות להשתמש ברכב;
{{ח:תתת|(3)}} חדל להתקיים תנאי כלשהו מהתנאים המזכים בקיצבת ניידות;
{{ח:תתת|(4)}} מלאו שלושה חודשים מיום שאירע אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הרכב אבד או נהרס וחברת הביטוח, אשר הרכב היה מבוטח בה, קבעה כי הרכב אבד או נהרס ואין אפשרות למכרו או להעבירו לשימוש הזולת;
{{ח:תתתת|(ב)}} הרכב ניזוק בתאונה ושמאי, כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(ב)}}, קבע כי הרכב אינו ניתן לתיקון כך שיהיה כשיר לשימושו של המוגבל בניידות;
{{ח:תתת|(5)}} חל אחד מהמועדים הקובעים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(א)(3) או (4) או (5) או (6) או (7) להסכם זה}};
{{ח:תתת|(6)|(א)}} מלאו שלושה חודשים רצופים מיום שהמוגבל בניידות יצא את ישראל, ובלבד שבתכוף לפני יציאתו מישראל קיבל קיצבה בישראל תקופה של 3 חודשים רצופים לפחות;
{{ח:תתתת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לעניין הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(א) ו־(ב)}} – המוסד רשאי, לפי שיקול דעתו, להאריך את התקופה האמורה עד 24 חודשים מהחודש שבו יצא המוגבל בניידות את ישראל, אם מתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} הוא יצא את ישראל לצורך טיפול רפואי;
{{ח:תתתתת|(2)}} הוא יצא את ישראל בשליחות מעביד ישראלי, לרבות קטין הנמצא עם הורהו, בגיר הנמצא עם הורהו כאמור ואשר הורהו מונה כאפוטרופוסו או מי שנמצא עם בן זוגו, במסגרת שליחות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} הופסק תשלום קיצבת הניידות בהתאם לאמור בסעיף קטן (א)(2), בתקופה שבעדה לא משתלמת למוגבל בניידות קיצבת ניידות, יהיה המוגבל בניידות זכאי לקיצבה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15 להסכם זה}}, בשינויים המחוייבים, ובתנאי שמתקיים לגביו האמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15}}.

{{ח:סעיף|20א|הוראות מיוחדות בדבר תשלום קצבה|תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשס״א}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 20|בסעיף 20}} –
{{ח:תתת|(1)}} קבע המכון כי למוגבל בניידות הגבלות בנהיגה שאינן מאפשרות לו המשך השימוש ברכב שברשותו, יופסק תשלום הקיצבה שהשתלמה לו בתכוף לפני החלטת המכון, ב־1 בחודש שלאחר החודש שבו החליף המוגבל בניידות את הרכב שברשותו או ב־1 בחודש החל בתום 6 חודשים מיום שנתן המכון את החלטתו כאמור, לפי המוקדם שביניהם;
{{ח:תתת|(2)}} קבע המכון למוגבל בניידות רכב קובע קטן מהרכב שלפיו משולמת לו קיצבת הניידות – יופסק תשלום הקיצבה, שהשתלמה לו בתכוף לפני החלטת המכון, ב־1 בחודש שלאחר החודש שבו יצא הרכב מרשותו ומבעלותו של המוגבל בניידות או ב־1 בחודש שלאחר החודש בו קיבל המוגבל בניידות הלוואה עומדת להחלפת הרכב שברשותו.
{{ח:תת|(ב)}} מוגבל בניידות שברשותו ובבעלותו רכב שנפח מנועו 2000 סמ״ק או יותר, אך קיצבת הניידות משולמת לו לפי רכב קובע קטן יותר, יהיה זכאי לקיצבת ניידות לפי רכב קובע שנפח מנועו 2000 סמ״ק, אם נתקיימו לגביו התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 9א|בסעיף 9א(א)}} וזאת החל ב־1 בחודש שלאחר החודש שבו נתקיימו לגביו התנאים כאמור וכל עוד הם מתקיימים.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} מוגבל בניידות שמשתלמת לו קיצבת ניידות לפי רכב קובע שנקבע בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א(א)}}, שחדל להיות משתכר או שהחל לקבל גמלה כמשמעה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 199|בסעיף 199(1) לחוק}}, תשולם לו קיצבת ניידות בשיעור שנקבע למוגבל בניידות, לא משתכר;
{{ח:תתת}} מוגבל בניידות כאמור, יהיה זכאי לקיצבת ניידות בהתאם לרכב שברשותו ובלבד שנפח מנועו אינו פחות מ־2000 סמ״ק, וזאת החל ב־1 לחודש שלאחר החודש שבו חדל להיות משתכר או שהחל לקבל גמלה כמשמעה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 199|בסעיף 199(1) לחוק}}, ובלבד שלא קיבל הלוואה עומדת להחלפת הרכב שברשותו.
{{ח:תתת|(2)|(א)}} משולמת למוגבל בניידות קיצבת ניידות בשיעור שנקבע למוגבל בניידות משתכר, יימשך תשלום הקיצבה גם בתקופה שבעדה משולמים לו דמי פגיעה, גמלה לשמירת הריון, דמי לידה או דמי אבטלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}} או בתקופה שבה הוא נמצא בישראל בהשתלמות שבעדה משולמים לו תשלומים מקרן השתלמות כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}, ובלבד שמתקיימים בו התנאים האחרים לזכאות, ובהתאם לשיעור החל עליו לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:פנימי|סעיף 15|או 15}}, לפי הענין, באותו מועד.
{{ח:תתתת|(ב)}} משולמים למוגבל בניידות דמי אבטלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}}, תשולם לו קיצבת הניידות הניתנת למוגבל בניידות משתכר לפי {{ח:פנימי|תוספת ח|תוספת ח׳}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}, לפי הענין, בעד התקופה שעבורה משולמים לו דמי אבטלה כאמור, ובלבד שמתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} הכנסתו בחודש אחד לפחות, מהחודשים בתקופה שלפיה חושב השכר היומי הממוצע כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 170|סעיף 170 לחוק}}, עלתה על קיצבת יחיד מלאה;
{{ח:תתתתת|(2)}} הוא מקבל דמי אבטלה כחייל.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הטבות בגיל זיקנה|תיקון: תשנ״ט}}

{{ח:סעיף|21|תנאים להמשך זכאות|תיקון: תש״ם, תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשס״ג, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מי שקיבל קיצבת ניידות בתכוף לפני שהגיע לגיל הפרישה הקבוע {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק}}, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח א1 חלק ב|בחלק ב׳ בלוח א׳1}}, או מי שקיבל הלוואה עומדת בתוך ארבע השנים שקדמו להגיעו לגיל האמור או שקיבל הלוואה עומדת לרכישת הרכב שברשותו, יהיה זכאי, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בפסקה (1) להגדרת ”מוגבל בניידות“ שבסעיף 2}}, להטבות לפי הסכם זה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (א) יחולו גם על מי שערב יום חתימת הסכם זה (להלן – יום החתימה) היה ברשותו ובבעלותו רכב שלשם רכישתו ניתנה לו הלוואה עומדת לפי ההסכם הקודם.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: סיוע מיוחד|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:קטע3|פרק ו סימן א|סימן א׳: הלוואה לרכישת מיתקן הרמה|תיקון: תשנ״ט}}

{{ח:סעיף|21א|תנאים למתן הלוואה לרכישת מיתקן הרמה|תיקון: תשנ״ט, תשס״ב, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המוסד רשאי לתת למוגבל בניידות המקבל קצבת ניידות וכן למי שזכאי להלוואה עומדת לרכישת רכב לאחר שהגיע לגיל הפרישה הקבוע {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק}}, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח א1 חלק ב|בחלק ב׳ בלוח א1}}, אף אם אינו מקבל קצבת ניידות, הלוואה לרכישת מיתקן הרמה, ובלבד שמתקיימים באותו אדם כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הועדה הרפואית או הועדה הרפואית לעררים, לפי הענין, קבעה שהוא זקוק לכיסא גלגלים ומשתמש בו;
{{ח:תתת|(2)}} ברשותו ובבעלותו רכב המתאים להתקנת מיתקן הרמה והוא רכש מיתקן הרמה העונה לצרכיו ומתאים להתקנה ברכב האמור:
{{ח:תתת|(3)}} הוא אינו זכאי לקבל לפי חוק או הסדר אחר, מיתקן הרמה או מענק לרכישה או להתקנה של מיתקן הרמה (להלן – סיוע אחר לרכישת מיתקן הרמה); ואולם מי שמתקיימים בו התנאים המנויים בסעיף זה הוא זכאי לסיוע ברכישת מיתקן הרמה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (מענק מיוחד וקצבה מיוחדת לנכים)|תקנות הביטוח הלאומי (מענק מיוחד וקצבה מיוחדת לנכים), התשכ״ה–1965}}, בידו הברירה לקבל סיוע ברכישת מיתקן הרמה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (מענק מיוחד וקצבה מיוחדת לנכים)|התקנות האמורות}} או לפי הסכם זה;
{{ח:תתת|(4)}} חלפו 5 שנים לפחות מיום שקיבל הלוואה לרכישת מיתקן או סיוע אחר לרכישת מיתקן הרמה;
{{ח:תתת|(5)}} הוא חתם על כתב התחייבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, לגבי מיתקן ההרמה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(4), רשאי המוסד לתת הלוואה לרכישת מיתקן אף אם טרם חלפו 5 שנים מיום שהמוגבל בניידות קיבל הלוואה לרכישת מיתקן הרמה או סיוע אחר לרכישת מיתקן ההרמה, אם מתקיימים במוגבל בניידות התנאים האמורים בסעיף קטן (א)(1), (2), (3) ו־(5) וכן מתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המוגבל בניידות החזיר את ההלוואה לרכישת מיתקן ההרמה בשל נסיבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21ג|בסעיף 21ג(ב)(3)}} או שהחזיר את ההלוואה למיתקן ההרמה בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 21ג|בסעיף 21ג(ב)(7)}} וחלפו שישה חודשים לפחות מיום שהחזיר את ההלוואה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} המוגבל בניידות קיבל מהמוסד מיתקן הרמה במסגרת פעולות כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 220|בסעיף 220 לחוק}}, והוכיח, להנחת דעתו של המוסד, שמיתקן ההרמה התקלקל או שאינו מתאים עוד לצרכיו;
{{ח:תתת|(3)}} מיתקן ההרמה אבד או נהרס.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|21ב|סכום ההלוואה לרכישת מיתקן הרמה|תיקון: תשנ״ט, תשס״א}}
{{ח:ת}} הלוואה לרכישת מיתקן הרמה תינתן בסכום השווה לנמוך מבין אלה:
{{ח:תת|(1)}} סכום השווה ל־95% מהסכום הכולל של עלות רכישת מיתקן ההרמה והתקנתו, כולל המסים החלים על הרכישה וההתקנה כאמור;
{{ח:תת|(2)}} סכום השווה ל־95% מהסכום הכולל של עלות הרכישה וההתקנה של מיתקן הרמה מייצג, כולל המסים החלים על הרכישה וההתקנה כאמור; לענין זה, ”מיתקן הרמה מייצג“ – מיתקן מסוג שנקבע מזמן לזמן, בהסכמה בין הצדדים להסכם זה.

{{ח:סעיף|21ג|העילות להחזר ההלוואה לרכישת מיתקן|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הלוואה לרכישת מיתקן הרמה תהפוך למענק בתום 5 שנים מיום שניתנה למוגבל בניידות ובתנאי שלפני המועד האמור, לא דרש המוסד את החזר ההלוואה לרכישת מיתקן ההרמה, בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} המוסד רשאי לדרוש כי ההלוואה לרכישת מיתקן ההרמה תוחזר לו, אם בטרם חלפו 5 שנים מיום שניתנה, אירע אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המוגבל בניידות, אפוטרופסו או המורשה לנהוג עבורו, הפרו התחייבות מהתחייבויותיהם כלפי המוסד;
{{ח:תתת|(2)}} מיתקן ההרמה נמכר;
{{ח:תתת|(3)}} המוסד אישר, על פי החלטת המכון, כי הרכב שבו מותקן מיתקן ההרמה אינו מתאים עוד לשימושו של המוגבל בניידות וזאת בגלל הגבלותיו בנהיגה או בשל מצבו הגופני או מטעמי בריאות, וכי אישר המוסד כי החלפת הרכב מחייבת גם החלפת מיתקן ההרמה;
{{ח:תתת|(4)}} המוגבל בניידות נפטר וחלפו 12 חודשים מיום הפטירה;
{{ח:תתת|(5)}} במועד הגשת הבקשה להלוואה לרכישת מיתקן הרמה, לא התקיים במוגבל בניידות תנאי מהתנאים המזכים בהלוואה עומדת לפי הסכם זה, או שלא התקיים בו תנאי מהתנאים המזכים בהלוואה לרכישת מיתקן ההרמה;
{{ח:תתת|(6)}} חלפו 12 חודשים מיום שחדל להתקיים במוגבל בניידות תנאי מהתנאים המזכים בהלוואה עומדת לפי הסכם זה, או תנאי מהתנאים המזכים בהלוואה לרכישת מיתקן הרמה;
{{ח:תתת|(7)}} המוגבל בניידות נאסר, אושפז או יצא את הארץ, לתקופה העולה על 6 חודשים רצופים.

{{ח:סעיף|21ד|החזר ההלוואה לרכישת מיתקן הרמה|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”המועד להחזר“ – היום שבו נוצרו העובדות שבהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 21ג|סעיף 21ג(ב)}} מהוות עילה להחזר ההלוואה לרכישת מיתקן ההרמה.
{{ח:תת|(ב)}} הלוואה לרכישת מיתקן הרמה תוחזר למוסד בשיעורים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} מלוא סכום ההלוואה –
{{ח:תתת}} אם טרם חלפו 6 חודשים מיום שניתנה ההלוואה למיתקן ההרמה עד למועד להחזר;
{{ח:תתת|(2)}} 75% מסכום ההלוואה –
{{ח:תתת}} אם חלפו 6 חודשים וטרם חלפו 24 חודשים מיום שניתנה ההלוואה למיתקן ההרמה עד למועד להחזר;
{{ח:תתת|(3)}} 50% מסכום ההלוואה –
{{ח:תתת}} אם חלפו 24 חודשים וטרם חלפו 36 חודשים מיום שניתנה ההלוואה למיתקן ההרמה עד למועד להחזר;
{{ח:תתת|(4)}} 25% מסכום ההלוואה –
{{ח:תתת}} אם חלפו 36 חודשים וטרם חלפו 48 חודשים מיום שניתנה ההלוואה למיתקן ההרמה עד למועד להחזר;
{{ח:תתת|(5)}} 20% מסכום ההלוואה –
{{ח:תתת}} אם חלפו 48 חודשים וטרם חלפו 60 חודשים מיום שניתנה ההלוואה למיתקן ההרמה עד למועד להחזר.
{{ח:תת|(ג)}} המוסד רשאי, על פי שיקול דעתו, לדרוש כי סכום ההלוואה המוחזר כאמור בסעיף זה ישולם בצירוף תוספת לפי שיעור עליית המדד שפורסם לאחרונה לפני היום שבו מוחזרת בפועל ההלוואה לרכישת מיתקן הרמה, לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני המועד להחזר.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ב|סימן ב׳: הלוואה מיוחדת לרכישה ולהתקנה של אבזרים מיוחדים|תיקון: תשנ״ט}}

{{ח:סעיף|21ה|תנאים למתן הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים|תיקון: תשנ״ט, תשס״א, תשס״ב, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המוסד רשאי לתת למוגבל בניידות המקבל קצבת ניידות לפי הסכם זה, וכן למי שזכאי להלוואה עומדת לרכישת רכב לאחר שהגיע לגיל הפרישה הקבוע {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק}}, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח א1 חלק ב|בחלק ב׳ בלוח א1}}, אף אם אינו מקבל קצבת ניידות, הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים, אם הוא רוכש אבזרים מיוחדים חדשים ומתקין אותם ברכב, ובתנאי שמתקיימים במוגבל בניידות כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הועדה הרפואית או הועדה הרפואית לעררים, לפי העניין, קבעה שהוא זקוק לכיסא גלגלים ומשתמש בו;
{{ח:תתת|(2)}} הרכב הקובע לגביו הוא רכב לאבזרים מיוחדים:
{{ח:תתת|(3)}} הוא אינו זכאי, לפי חוק או הסדר אחר, לקבל אבזרים מסוג האבזרים המיוחדים או מענק לרכישת אבזרים כאמור ולהתקנתם ברכב (להלן – סיוע אחר לרכישת אבזרים מיוחדים); ואולם מי שמתקיימים בו התנאים המנויים בסעיף זה, והוא זכאי לסיוע ברכישת אבזרים מיוחדים לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (מענק מיוחד וקצבה מיוחדת לנכים)|תקנות הביטוח הלאומי (מענק מיוחד וקצבה מיוחדת לנכים), התשכ״ה–1965}}, בידו הברירה לקבל סיוע ברכישת אבזרים מיוחדים לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (מענק מיוחד וקצבה מיוחדת לנכים)|התקנות האמורות}} או לפי הסכם זה;
{{ח:תתת|(4)}} חלפו 5 שנים לפחות מיום שקיבל לאחרונה הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים או סיוע אחר לרכישת אבזרים מיוחדים;
{{ח:תתת|(5)}} במועד הגשת הבקשה להלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים, הוא התחייב, בכתב, לרכוש את כל האבזרים המיוחדים ולהתקינם ברכב לאבזרים מיוחדים שברשותו ובבעלותו או ברכב כאמור שהוא עומד לרכוש בהלוואה העומדת שהוא זכאי לה במועד הגשת הבקשה להלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים;
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(4) רשאי המוסד לתת הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים אף אם טרם חלפו 5 שנים מיום שהמוגבל בניידות קיבל לראשונה הלוואה לרכישת האבזרים המיוחדים המותקנים ברכב שברשותו, או מיום שקיבל לראשונה סיוע אחר לרכישת האבזרים המיוחדים כאמור (להלן – סיוע קודם), אם מתקיימים במוגבל בניידות התנאים האמורים בסעיף קטן (א)(1), (2), (3), (5) ו־(6) וכן מתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חלפו 4 שנים לפחות מיום שניתן למוגבל בניידות סיוע קודם והוא זכאי להלוואה עומדת להחלפת הרכב שבו הותקנו האבזרים המיוחדים, בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(א)(3)}};
{{ח:תתת|(2)}} האבזרים המיוחדים שלרכישתם ניתן הסיוע הקודם, אבדו או נהרסו וחברת הביטוח אישרה כי אין אפשרות למכרם או להעבירם לשימוש הזולת, או שהאבזרים המיוחדים ניזוקו בתאונה ושמאי מוסמך שקבע המוסד אישר כי לא ניתן לתקנם כך שיהיו כשירים לשימושו של המוגבל בניידות;
{{ח:תתת|(3)}} המוסד אישר, על פי החלטת המכון, כי הרכב שבו הותקנו האבזרים המיוחדים אינו מתאים עוד לצרכיו המיוחדים של המוגבל בניידות, וכן אישר המוסד כי החלפת הרכב מחייבת גם החלפת האבזרים המיוחדים;
{{ח:תתת|(4)}} המכון קבע כי למוגבל בניידות דרושים אבזרים מיוחדים נוספים או אחרים מאלה שלרכישתם ניתן סיוע קודם;
{{ח:תתת|(5)}} חלפו 6 חודשים לפחות מיום שהמוגבל בניידות החזיר את ההלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים שניתנה לו בשל נסיבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(ב)}}.

{{ח:סעיף|21ו|סכום ההלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים|תיקון: תשנ״ט, תשס״א}}
{{ח:תת|(א)}} הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים תינתן בסכום השווה לנמוך מבין אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סכום השווה ל־95% מהסכום הכולל של עלות האבזרים המיוחדים והתקנתם ברכב, כולל המסים החלים על הרכישה וההתקנה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} סכום השווה ל־95% מהסכום הכולל של עלות האבזרים המיוחדים לפי המחירון המייצג, והתקנתם ברכב, כולל המסים החלים על הרכישה וההתקנה כאמור; לענין זה, ”מחירון מייצג“ – פירוט של אבזרים מיוחדים ומחיריהם הממוצעים בשוק אבזרי הרכב, כפי שקבע המוסד, שהמוסד מעדכנו אחת ל־6 חודשים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) למוגבל בניידות הזכאי להלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 21ה|בסעיף 21ה(ב)(2)}}, תינתן הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים בסכום השווה להפרש שבין הסכום האמור בסעיף קטן (א) לבין סכום ההחזר שקיבל המוגבל בניידות מאת חברת הביטוח אשר ביטחה את האבזרים המיוחדים, בגין האבזרים המיוחדים שאבדו, נהרסו או ניזוקו; הוראה זו תחול גם על מוגבל בניידות שקיבל החזר מחברת הביטוח, אף אם האבזרים המיוחדים אבדו, נהרסו או ניזוקו לאחר שחלפו 5 שנים מיום שניתנה ההלוואה לרכישתם.

{{ח:סעיף|21ז|העילות להחזר הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים|תיקון: תשנ״ט, תשס״א}}
{{ח:תת|(א)}} הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים תהפוך למענק בתום 5 שנים מיום שניתנה למוגבל בניידות ובתנאי שלפני המועד האמור, לא אירע אחד מהמקרים המחייבים על פי סעיף קטן (ב) את החזר ההלוואה לרכישת האבזרים המיוחדים.
{{ח:תת|(ב)}} המוסד רשאי לדרוש כי ההלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים תוחזר, אם בטרם חלפו 5 שנים מיום שניתנה, אירע אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המוגבל בניידות נדרש להחזיר את ההלוואה העומדת שניתנה לרכישת הרכב שבו הותקנו האבזרים המיוחדים, בשל אחת מהנסיבות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(א)(3), (7) או (ב)}};
{{ח:תתת|(2)}} האבזרים המיוחדים נמכרו;
{{ח:תתת|(3)}} במוגבל בניידות מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא נפטר, חלפו 12 חודשים מיום הפטירה ופקיד תביעות כמשמעו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 298|בסעיף 298 לחוק}} קבע כי ניתן למכור את האבזרים המיוחדים;
{{ח:תתתת|(ב)}} המכון קבע שעליו להחליף את האבזרים המיוחדים;
{{ח:תתתת|(ג)}} חלפו 12 חודשים מיום שחדל להתקיים בו תנאי מהתנאים המזכים בהלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים;
{{ח:תתתת|(ד)}} הוא נאסר, אושפז או יצא את הארץ לתקופה העולה על 6 חודשים רצופים לפחות;
{{ח:תתתת|(ה)}} הוא או אפוטרופסו או מורשה הנהיגה בעבורו, הפרו התחייבות מהתחייבויותיהם כלפי המוסד;
{{ח:תתת|(4)}} במועד מתן ההלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים, לא התקיים במוגבל בניידות תנאי מהתנאים המזכים בהלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים.

{{ח:סעיף|21ח|החזר ההלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} דרש המוסד את החזר ההלוואה לרכישת האבזרים המיוחדים בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 21ז|בסעיף 21ז(ב)(1), (2) או (3)}} יקבע את הסכום להחזר על פי שוויים של האבזרים המיוחדים ביום ההחזר, כפי שקבע שמאי מוסמך שמינה המוסד, ובהתחשב בגובה ההלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים שניתנה למוגבל בניידות ובעלות האבזרים המיוחדים בעת רכישתם.
{{ח:תת|(ב)}} דרש המוסד את החזר ההלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 21ז|בסעיף 21ז(ב)(4)}}, תוחזר ההלוואה האמורה בצירוף תוספת לפי שיעור עליית המדד שפורסם לאחרונה לפני היום שבו הוחזרה, לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני היום שבו ניתנה למוגבל בניידות.
{{ח:תת|(ג)}} הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים המוחזרת למוסד בנסיבות האמורות בסעיפים קטנים (א) או (ב) תישא ריבית בשיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 12א|בסעיף 12א(ג)}}, החל בתום חודשיים מהיום שבו נוצרה העילה להחזר.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ב1|סימן ב1: החזר הוצאות רכישה והתקנה של אבזרים ברכב פרטי|תיקון: תשס״א}}

{{ח:סעיף|21ח1|החזר הוצאות ברכישת אבזרים לרכב פרטי|תיקון: תשס״א, תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} המוסד רשאי לתת למוגבל בניידות המקבל קצבת ניידות לפי הסכם זה, החזר הוצאות לרכישת אבזרים לרכב פרטי, אם הוא רוכש אבזרים לרכב פרטי שהם חדשים ומתקין אותם ברכב, ובתנאי שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא בעל רישיון נהיגה בר תוקף;
{{ח:תתת|(2)}} הוא אינו זכאי, לפי חוק או הסדר אחר, לקבל אבזרים לרכב פרטי, או למענק לרכישתם ולהתקנתם ברכב (להלן – סיוע אחר לרכישת אבזרים לרכב פרטי); ואולם מי שמתקיימים בו התנאים המנויים בסעיף זה והוא זכאי לסיוע אחר לרכישת אבזרים לרכב פרטי לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (מענק מיוחד וקצבה מיוחדת לנכים)|תקנות הביטוח הלאומי (מענק מיוחד וקצבה מיוחדת לנכים), התשכ״ה–1965}}, בידו הברירה לקבל סיוע ברכישת אבזרים לרכב פרטי לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (מענק מיוחד וקצבה מיוחדת לנכים)|התקנות האמורות}}, או לפי הסכם זה;
{{ח:תתת|(3)}} במועד הגשת הבקשה להחזר הוא הציג חשבונית מס כמשמעה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}, בגין רכישת האבזרים לרכב פרטי והתקנתם ברכב, והכל אם הגיש את הבקשה והחשבונית בתוך 6 חודשים ממועד התקנתם כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} חלפו 42 חודשים לפחות מיום שקיבל לאחרונה החזר הוצאות לרכישת אבזרים לרכב פרטי, או סיוע אחר לרכישת אבזרים לרכב פרטי.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף (א)(4), מוגבל בניידות יהיה זכאי להחזר הוצאות לרכישת אבזרים לרכב פרטי אף אם טרם חלפו 42 חודשים כאמור, אם מתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המוסד אישר, על פי החלטת המכון, כי הרכב שבו הותקנו האבזרים המיוחדים אינו מתאים עוד לצרכיו המיוחדים של המוגבל בניידות, והמוגבל בניידות החליף את רכבו על פי קביעת המכון;
{{ח:תתת|(2)}} המכון קבע כי למוגבל בניידות דרושים אבזרים נוספים או אחרים מאלה שנקבעו בעת שניתן לו החזר הוצאות רכישה והתקנה של אבזרים ברכב פרטי לאחרונה; מוגבל בניידות המקבל החזר הוצאות על פי סעיף זה, יחל מנין 42 החודשים הנדרשים לקבלת סיוע נוסף, מיום שניתן החזר ההוצאות הראשון לאותו רכב;
{{ח:תתת|(3)}} חלו במוגבל בניידות הנסיבות המזכות בהלוואה עומדת על פי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)(4) להסכם}}; האמור לעיל יחול אף אם הרכב שברשותו של המוגבל בניידות נרכש בלא הלוואה עומדת.
{{ח:תת|(ג)}} הלוואה לרכישת אבזרים לרכב פרטי תינתן בסכום השווה לנמוך מבין אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סכום השווה ל־95% מהסכום הכולל של עלות האבזרים לרכב פרטי והתקנתם ברכב, כולל המסים החלים על הרכישה וההתקנה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} סכום השווה ל־95% מהסכום הכולל של עלות האבזרים לרכב פרטי לפי המחירון המייצג, והתקנתם ברכב כולל המסים החלים על הרכישה וההתקנה כאמור; לענין זה, ”מחירון מייצג“ – פירוט של אבזרים ומחיריהם הממוצעים בשוק אבזרי הרכב, כפי שקבע המוסד.

{{ח:קטע3|פרק ו סימן ג|סימן ג׳: הוראות שונות|תיקון: תשנ״ט}}

{{ח:סעיף|21ט|החלטה בבקשה לסיוע מיוחד|תיקון: תשנ״ט, תשס״א}}
{{ח:ת}} פקיד תביעות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 298|בסעיף 298 לחוק}}, יחליט בבקשה להלוואה לרכישת מיתקן הרמה או להלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים או להחזר בעד אבזרים לרכב פרטי (להלן ביחד – הלוואה); החליט פקיד התביעות כי המוגבל בניידות זכאי להלוואה כאמור ייתן למוגבל בניידות אישור על כך; תוקף האישור לתקופה של 6 חודשים מיום הוצאתו.

{{ח:סעיף|21י|דחיית בקשה לסיוע מיוחד|תיקון: תשנ״ט, תשס״א}}
{{ח:ת}} המוסד רשאי, לפי שיקול דעתו, לדחות בקשה להלוואה לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳}}, {{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|ב׳}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ב1|או ב1}}, לפי הענין, אם מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} המוגבל בניידות רכש את מיתקן ההרמה או את האבזרים המיוחדים או את האבזרים לרכב פרטי, לפי הענין, בטרם הגיש את הבקשה להלוואה לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳}}, {{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|ב׳}} {{ח:פנימי|פרק ו סימן ב1|או ב1}};
{{ח:תת|(2)}} המוגבל בניידות נדרש להחזיר את ההלוואה העומדת שניתנה לרכישת הרכב שבו ביקש להתקין את מיתקן ההרמה או את האבזרים המיוחדים או את האבזרים לרכב פרטי, לפי הענין;
{{ח:תת|(3)}} המוגבל בניידות או אפוטרופוסו או המורשה לנהוג בעבורו, הפרו את התחייבויותיהם שעל פי הסכם זה, אף אם המוגבל בניידות לא נדרש להחזיר את ההלוואה העומדת בשל ההפרה כאמור;
{{ח:תת|(4)}} ברשותו ובבעלותו של המוגבל בניידות רכב משותף כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}} וברכב האמור מותקנים מיתקן הרמה או אבזרים מיוחדים או אבזרים לרכב פרטי;
{{ח:ת}} נתקיימו נסיבות כאמור, יחולו על בקשה להלוואה לרכישת מיתקן הרמה או על הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים או אבזרים לרכב פרטי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 21א|סעיף 21א(ב)}} או {{ח:פנימי|סעיף 21ה|סעיף 21ה(ב)}} או {{ח:פנימי|סעיף 21ח1|סעיף 21ח1(ב)}}, לפי הענין, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|21יא|חובת ביטוח|תיקון: תשנ״ט, תשס״ב}}
{{ח:ת}} מוגבל בניידות שקיבל הלוואה לרכישת אבזרים מיוחדים יבטח את האבזרים המיוחדים, לפי ערכם במועד מתן ההלוואה כאמור.

{{ח:סעיף|21יב|שלילת קצבת ניידות|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} ניתנה למוגבל בניידות הלוואה לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן א|סימן א׳}} או לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן ב|סימן ב׳}}, ולאחר שניתנה הפרו, הוא או אפוטרופוסו או המורשה לנהוג בעבורו, את התחייבויותיהם שעל פי הסכם זה, רשאי המוסד, לפי שיקול דעתו, לשלול זכותו של המוגבל בניידות לתוספת לקצבה הניתנת בגין מיתקן הרמה או את הקצבה הניתנת בגין רכב עם אבזרים מיוחדים, והכל לתקופה שבה נמשכה ההפרה, כולה או מקצתה.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות כלליות|תיקון: תשנ״ט}}

{{ח:סעיף|22|הגופים המבצעים}}
{{ח:תת|(א)}} המוסד, בהסתמך על החלטת הועדה הרפואית או הועדה הרפואית לעררים או המכון, הכל לפי הענין, יקבע אם קיימת זכאות לפי הסכם זה ואת היקפה ויבצע את התשלום בהתאם לאמור בהסכם זה;
{{ח:תת|(ב)}} האגף יטפל בכל הקשור בביצוע מתן ההלוואה העומדת והחזרתה למוסד לפי הסדרים שייערכו בין המוסד ובין האגף.
{{ח:תת|(ג)}} המכון יבדוק את המוגבלים בניידות שיופנו אליו על־ידי המוסד לענין הסכם זה, לפי הסדרים שייערכו בין המוסד לבין המכון.
{{ח:תת|(ד)}} משרד הרישוי יטפל בכל הנושאים הקשורים ברשיונות נהיגה ורכב, כולל בדיקות כשרות נהיגה לפי בקשת המוסד, לענין הסכם זה, לפי הסדרים שייערכו בין המוסד לבין משרד הרישוי.

{{ח:סעיף|23|נוהלים|תיקון: תשנ״ה־2, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} התובע הטבה לפי הסכם זה יגיש בקשה לועדה הרפואית לשם קביעת אחוזי מוגבלותו בניידות.
{{ח:תתת}} תביעה להטבה לפי הסכם זה תוגש למוסד לאחר שהועדה הרפואית או הועדה הרפואית לעררים קבעה את אחוזי המוגבלות בניידות המזכים בהטבה על פי הסכם זה על גבי טופס שאפשר להשיגו בכל אחד מסניפי המוסד.
{{ח:תתת|(2)}} הוגשה הבקשה לועדה הרפואית בטרם הגיע התובע לגיל הפרישה הקבוע {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק}}, בהתאם לחודש לידתו, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח א1 חלק ב|בחלק ב׳ בלוח א׳1}}, יראוהו לעניין קבלת התביעה כמי שטרם הגיע לגיל האמור במועד שבו נתקבלה התביעה, במוסד ובלבד שהגיש למוסד את התביעה להטבות בתוך חודשיים מיום שנתקבלה החלטת הועדה הרפואית או הועדה הרפואית לעררים, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} כל תביעה לקבלת הטבה לפי הסכם זה שהוגשה למוסד תתברר על־ידי עובד המוסד שהוסמך לכך על ידי מינהלת המוסד או מי שהוסמך על ידה (להלן – פקיד תביעות), והוא יחליט אם תינתן הטבה לפי הסכם זה ובאיזו מידה תינתן. המוסד יקבע בהוראות לעובדים באילו ענינים יחליט פקיד התביעות על דעת עצמו ובאילו יזדקק לאישור הממונים עליו.
{{ח:תת|(ג)}} לצורך בירור התביעה, קביעת שיעור ההטבה והמשך קבלתה, ימסור המוגבל בניידות או קרוב המשפחה, לפי הענין, למוסד, לפי דרישתו, כל מידע ומסמכים שברשותו או שבאפשרותו לקבלם וכן תצהירים; המוגבל בניידות או קרוב המשפחה חייבים להופיע בפני מי שהמוסד קבע לכך על מנת לתת לו כל מידע ולהיבדק על ידו לענין הזכויות להטבה לפי הסכם זה.
{{ח:תת}} המוסד רשאי לעכב מתן החלטתו או להפסיק מתן ההטבה עד לבירור ולאימות כל הפרטים הנוגעים למתן הטבה על פי הסכם זה.
{{ח:תת|(ד)}} החליט פקיד התביעות כי המוגבל בניידות זכאי לקבלת הלוואה עומדת, יתן לו אישור על כך שיוגש לאגף; אישור זה יהיה בתוקף ששה חדשים בלבד מיום הוצאתו.

{{ח:סעיף|24|שיפוי ע״י האוצר|תיקון: תשס״א, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה, באמצעות משרד האוצר, תשפה את המוסד, לפי חשבונות שימציא המוסד, על כל הוצאה שהוציא למתן תשלומים לפי הסכם זה לרבות על כל הוצאה שהוציא לצורך החזקת רכב מיוחד ללימודי נהיגה, בהתאם לנוהל השתתפות אוצר המדינה בתשלומי המוסד (להלן – הנוהל).
{{ח:תת|(ב)}} הממשלה, באמצעות משרד האוצר, תשפה את המוסד בגין החלק היחסי מההוצאות המינהליות של המוסד הנובע מביצוע הסכם זה; התשלום וההתחשבנות ייעשו בהתאם לנוהל.

{{ח:סעיף|25|הסדר הלוואות|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ט}}
{{ח:ת}} המוסד רשאי לתת למוגבלים בניידות הלוואות לרכישה ולהחלפה של רכב, בהתחשב בצרכים שיקומיים של המוגבל בניידות, לפי כללים, מבחנים ותנאים שקבעו הצדדים בהסדר מיוחד לענין זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|הסכם בדבר מתן הלוואות לרכישת רכב למוגבלים בניידות|הסכם בדבר מתן הלוואות לרכישת רכב למוגבלים בניידות}}.}}

{{ח:סעיף|25א|החזר הוצאות נסיעה|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} הוכח למוסד כי לשם התייצבות בפני הועדה הרפואית או לשם עריכת בדיקות אחרות לפי הסכם זה, נדרש התובע לנסוע ולא יכול היה, בשל מצב בריאותו ומקום מגוריו, להשתמש באמצעי תחבורה ציבוריים, ישלם המוסד לתובע, לכיסוי הוצאות הנסיעה, סכום השווה להוצאות נסיעה כאמור לפי התעריף המקובל באמצעי התחבורה הזול ביותר והמתאים בנסיבות אלה (להלן – החזר), ובלבד שהתובע לא קיבל קצבת ניידות במועד שבו נערכה בדיקה כאמור; קבע המוסד, לאחר הבדיקה שבגינה נתבע ההחזר, כי התובע זכאי לקצבת ניידות בעד המועד שבו נערכה בדיקה כאמור, יקוזז ההחזר מסכום הקצבה; בסעיף זה, ”תחבורה ציבורית“ – למעט מוניות.

{{ח:סעיף|26|תחילה וביטול|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של הסכם זה הוא מיום 15 בינואר 1977 והוא יעמוד בתקפו עד ליום 31 במרס 1978, ומתחילתו לא תינתן הטבה אלא בהתאם לאמור בהסכם זה.
{{ח:תת|(ב)}} ההסכם הקודם בטל מתחילתו של הסכם זה.
{{ח:תת|(ג)}} לא הודיע צד אחד להסכם למשנהו שלושה חדשים לפחות לפני תום תקפו של ההסכם על הפסקת הסכם זה או שינויו, יימשך תקפו של ההסכם באותם תנאים למשך תקופה נוספת של שנה אחת בכל פעם.

{{ח:סעיף|27|הוראות מעבר ושמירת זכויות}}
{{ח:ת}} מי שערב יום תחילתו של הסכם זה קיבל מהמוסד תשלום קודם כמשמעותו בסעיף 20 להסכם הקודם ימשיך לקבל את התשלום הקודם עד הגיעו לגיל ששים וחמש – בגבר וששים – באשה, כל עוד יש רכב בבעלותו וברשותו.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12 להסכם זה}} יחולו על מי שקיבל הלוואה עומדת על פי ההסכם הקודם וטרם החזירה למוסד ערב יום החתימה.
{{ח:תת|(ג)}} מי שהגיש למוסד תביעה להלוואה עומדת לפני יום החתימה ומתקיימים בו התנאים המזכים בהלוואה עומדת על פי ההסכם הקודם, יינתן לו אישור לקבלת ההלוואה העומדת ואישור זה יהיה בתוקף עד ליום 31 ביולי 1977; קיבל את ההלוואה העומדת עד ליום 31 ביולי 1977 ומלאו לו ששים וחמש – בגבר וששים – באשה, יחולו לגביו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21 להסכם זה}}; לא קיבל את ההלוואה העומדת עד ליום 31 ביולי 1977, לא יהיה זכאי לקבלה אלא אם מתקיימים לגביו התנאים המזכים בהלוואה עומדת לפי הסכם זה.
{{ח:תת|(ד)}} מוגבל בניידות המקבל קיצבת ניידות לפי תנאי ההסכם הקודם, אשר קרוב המשפחה שלו אינו מתגורר עמו באותו בנין, לא יופסק לו תשלום קיצבת הניידות מפאת עובדה זו בלבד, כל עוד בבעלותו וברשותו הרכב שלרכישתו ניתנה ההלוואה העומדת וקרוב המשפחה ממשיך להיות ”קרוב משפחה“ כמשמעותו בהסכם הקודם.

{{ח:סעיף|28|סייג לתחילת {{ח:פנימי|תוספת ב|תוספת ב׳}}}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 1|סעיף 1 לתוספת ב׳}} ייכנס לתקפו במועד שייקבע על ידי שר הבריאות ושר העבודה;
{{ח:ת}} עד למועד זה תחול {{ח:פנימי|תוספת ב|תוספת ב׳ להסכם זה}}, למעט {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 1|סעיף 1 שבה}}, בשינויים הבאים:
{{ח:תת|(א)}} בכל מקום שבו נאמר – ”הועדה הרפואית“ או ”ועדה רפואית לעררים“ יבוא ”ועדה רפואית כמשמעותה בהסכם הקודם“;
{{ח:תת|(ב)}} בכל מקום שבו נאמר ”רופא מוסמך“ יבוא ”רופא מחוזי כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|בפקודת בריאות העם, 1940}}“.

{{ח:סעיף|29||תיקון: תשנ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:קטע2|תוספת א|תוספת א׳}}
{{ח:קטע3||רשימת ליקויים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טור לשמאל|יישור=מרכז||{{מוקטן|

אחוז מוגבלות בניידות

}}}}

{{ח:סעיף*|א||תיקון: תשס״ז, תשע״א|עוגן=תוספת א פרט א}}
{{ח:ת}} '''שיתוקים'''
{{ח:ת}} הסעיפים מתייחסים לשיתוקים שנגרמו בעקבות מאורע שאירע ששה חדשים לפחות לפני הגשת הבקשה.
{{ח:תת|1)}} {{טור לשמאל|שיתוק מלא למעשה של שני השוקיים {{ח:הערה|[צ״ל: שתי השוקיים]}} המלווה שיתוק בגפה תחתונה אחת לפחות של שניים מבין שלושת השרירים הבאים: {{ש}} M. ileopsoas, M, quadriceps, M. glutaeus maximus|100%}}
{{ח:תת|2)}} {{טור לשמאל|שיתוק מלא של גפה תחתונה אחת, מלווה שיתוק של קבוצות שרירים או בשוק או בירך בגפה השניה|80%}}
{{ח:תת|3)}} {{טור לשמאל|שיתוק מלא למעשה של אחת מהשוקיים מלווה שיתוק של שניים לפחות מבין שלושת השרירים המפורטים בסעיף 1 דלעיל|80%}}
{{ח:תת|4)}} {{טור לשמאל|שיתוק מלא למעשה של שתי השוקיים|80%}}
{{ח:תת|5)}} {{טור לשמאל|שיתוק מלא למעשה של שוק אחת, מלווה שיתוק של אחד השרירים המפורטים בסעיף 1 דלעיל|50%}}
{{ח:תת|6)}} {{טור לשמאל|שיתוק חלקי של שרירי גפה תחתונה אחת הגורם להגבלה ניכרת בהפעלת מפרק הירך או הברך. (לא מדובר בטווח התנועתיות הפסיבית של המפרק)|50%}}
{{ח:תת|(7)|(א)}} {{טור לשמאל|שיתוק ספסטי בדרגה בינונית לפחות או אטכסיה או תנועות בלתי רצוניות בשרירי גפה תחתונה אחת – עם הפרעה בינונית בהליכה.|40%}}
{{ח:תתת|(ב)|(1)}} {{טור לשמאל|שיתוק ספסטי בדרגה בינונית לפחות או אטכסיה או תנועות בלתי רצוניות בשרירי שתי הגפיים התחתונות – עם הפרעה בינונית בהליכה, או –|60%}}
{{ח:תתתת|(2)}} {{טור לשמאל|שיתוק ספסטי בדרגה בינונית לפחות או אטכסיה או תנועות בלתי רצוניות בשרירי גפה תחתונה אחת – שעה שהליכה אפשרית בעזרת מכשיר הליכה ארוך בלבד.|}}
{{ח:תתת|(ג)|(1)}} {{טור לשמאל|שיתוק ספסטי בדרגה בינונית לפחות או אטכסיה או תנועות בלתי רצוניות בשרירי שתי הגפיים התחתונות, עם מכשיר ארוך אחד הנלבש על הגפה, או –|80%}}
{{ח:תתתת|(2)}} {{טור לשמאל|שיתוק ספסטי בדרגה קשה בשרירי גפה תחתונה אחת, שעה שהליכה אפשרית רק בעזרת תמיכה או עזרה של אדם נוסף.|}}
{{ח:תתת|(ד)}} {{טור לשמאל|חוסר מלא של כושר תנועה בשתי הגפיים התחתונות כתוצאה מליקויים במערכת העצבים המרכזית, בליווי של אטכסיה או תנועות בלתי רצוניות.|100%}}

{{ח:סעיף*|ב||עוגן=תוספת א פרט ב}}
{{ח:ת}} '''קטיעות'''
{{ח:תת|1)}} {{טור לשמאל|קטיעה מעל לברך בגפה אחת|80%}}
{{ח:תת|2)}} {{טור לשמאל|קטיעה מעל לברך בשתי הגפיים|100%}}
{{ח:תת|3)}} {{טור לשמאל|קטיעה מעל לברך בקרבת פרק הירך עם חוסר אפשרות להתקנת פרותזה, או קטיעת הגפה דרך מפרק הירך|100%}}
{{ח:תת|4)}} {{טור לשמאל|קטיעה בשוק|40%}}
{{ח:תת|5)}} {{טור לשמאל|קטיעה בשתי השוקיים גם יחד|80%}}
{{ח:תת|6)}} {{טור לשמאל|קטיעת השוק בקרבת הברך ובחוסר אפשרות להתקנת פרותזה להפעלת מפרק הברך|80%}}
{{ח:תת|7)}} {{טור לשמאל|קטיעת כף הרגל לפי שיטת Pirogoff|40%}}
{{ח:תת|8)}} {{טור לשמאל|קטיעת שתי כפות הרגליים לפי שיטת Pirogoff|80%}}
{{ח:תת|9)}} {{טור לשמאל|קטיעה בשתי כפות הרגליים דרך עצמות ה־tarsus|40%}}

{{ח:סעיף*|ג||עוגן=תוספת א פרט ג}}
{{ח:ת}} '''קשיונות'''
{{ח:תת|1)}} {{טור לשמאל|קשיון מוחלט של מפרק הירך|80%}}
{{ח:תת|2)}} {{טור לשמאל|קשיון דו־צדדי של מפרקי הירכיים|100%}}
{{ח:תת|3)}} {{טור לשמאל|קשיון הברך במצב של 170°-180°|50%}}
{{ח:תת|4)}} {{טור לשמאל|קשיון דו־צדדי של מפרקי הברכיים|80%}}
{{ח:תת|5)}} {{טור לשמאל|קשיון מפרק הברך במצב של כיפוף גדול יותר או סטיה לצדדים|70%}}
{{ח:תת|6)}} {{טור לשמאל|קשיון שני מפרקי הברכיים במצב של כיפוף גדול יותר או סטיה לצדדים|100%}}
{{ח:תת|7)}} {{טור לשמאל|קשיון פרקי הקרסול של שתי הגפיים|40%}}

{{ח:סעיף*|ד||עוגן=תוספת א פרט ד}}
{{ח:ת}} '''נקיעות'''
{{ח:תת|1)}} {{טור לשמאל|נקע מלידה במפרק הירך|50%}}
{{ח:תת|2)}} {{טור לשמאל|נקע מלידה דו־צדדי במפרקי הירך|80%}}
{{ח:תת|3)}} {{טור לשמאל|נקע הברך מלווה קרע של שתי רצועות לפחות|50%}}

{{ח:סעיף*|ה||עוגן=תוספת א פרט ה}}
{{ח:ת}} '''מפרקים מדומים'''
{{ח:תת|1)}} {{טור לשמאל|מפרק מדומה בעצם הירך מתחת לאיזור צואר הירך המאפשר הליכה בעזרת מכשיר הליכה בלבד|80%}}
{{ח:תת|2)}} {{טור לשמאל|מפרק מדומה באזור צואר הירך|50%}}
{{ח:תת|3)}} {{טור לשמאל|מפרק מדומה בעצם הירך|50%}}
{{ח:תת|4)}} {{טור לשמאל|מפרק מדומה בעצם השוק|40%}}

{{ח:סעיף*|ו||תיקון: תשנ״ז|עוגן=תוספת א פרט ו}}
{{ח:ת}} '''הגבלת כושר תנועת המפרקים בגפיים התחתונות או החלפתם.'''
{{ח:ת}} כאשר מתקיים בנבדק יותר מפסקת משנה אחת מבין אלה המנויות בפסקאות (א) או (ב) שלהלן, ייקבע האחוז הגבוה מבין האחוזים הקבועים בצד פסקאות המשנה המתקיימות בנבדק.
{{ח:תת|(א)}} '''הגבלות בכושר תנועת המפרקים'''
{{ח:תתת|1)}} {{טור לשמאל|הגבלה בכושר תנועת מפרק הירך מלווה כוויצה כיפופית (הגבלה באכסטנזיה) העולה על 30° והתנועתיות במפרק הירך (אבוקציה או אדוקציה או רוטציה{{ח:הערה|)}} הינה פחות מ־20°|50%}}
{{ח:תתת|2)}} {{טור לשמאל|סעיף 1 דלעיל דו־צדדי|80%}}
{{ח:תתת|3)}} {{טור לשמאל|הגבלה בכושר תנועת הברך מלווה כיפוף פחות מ־135° ויישור פחות מ־160°|60%}}
{{ח:תתת|4)}} {{טור לשמאל|סעיף 3 דלעיל דו־צדדי.|80%}}
{{ח:תתת|5)}} {{טור לשמאל|דריכה על הצד החיצוני של כפות הרגליים {{ש}} pes varus maximus bilateralis|40%}}
{{ח:תתת|6)}} {{טור לשמאל|pes equino-varus bilateralis|40%}}
{{ח:תתת|7)}} {{טור לשמאל|דריכה על הצד הפנימי של כפות הרגליים {{ש}} pes valgus maximus bilateralis|40%}}
{{ח:תת|(ב)}} '''החלפת מפרקים בירך או בברך'''
{{ח:תתת|(1)}} {{טור לשמאל|מצב אחרי החלפת מפרק אחד, כאשר קיימים סימנים קליניים, רנטגניים או הדמייתיים אחרים, להתרופפות המפרק|60%}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טור לשמאל|מצב אחרי החלפה חוזרת של מפרק אחד|50%}}
{{ח:תתת|(3)}} {{טור לשמאל|מצב אחרי החלפת שני מפרקים|70%}}
{{ח:תתת|(4)}} {{טור לשמאל|מצב אחרי החלפת שלושה מפרקים|80%}}
{{ח:תתת|(5)}} {{טור לשמאל|מצב אחרי החלפת ארבעה מפרקים|100%}}

{{ח:סעיף*|ז||עוגן=תוספת א פרט ז}}
{{ח:ת}} '''קיצור גפה'''
{{ח:ת}} {{טור לשמאל|קיצור בגפה התחתונה ב־15 ס״מ או יותר לעומת הגפה השניה שאינו תוצאה של אחת הנכויות הנ״ל|40%}}

{{ח:סעיף*|ח||תיקון: תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשס״ב, תשס״ב־2|עוגן=תוספת א פרט ח}}
{{ח:ת}} '''תהליך אי ספיקה היקפית בעורקי הגפיים התחתונות''' –
{{ח:תת|א.|(1)}} מלווה בכל הממצאים האלה במצטבר:
{{ח:תתתת|(א)}} צליעה סירוגית בפחות מ־50 מטרים במישור, בקצב הליכה בינוני;
{{ח:תתתת|(ב)}} העדר דפקים בעורכי {{ח:הערה|[צ״ל: בעורקי]}} Dorsalis Pedis ו- Tibialis Posterior;
{{ח:תתתת|(ג)}} אינדקס לחץ דופלר קרסול – זרוע פחות מ־0.6.
{{ח:תתת|(2)}} כאשר קיים חשד ל־Non-Compressible Vessels, נוכחות של אחד או יותר מהממצאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} עקומת Pulse Volume Recorder בקרסול בגובה פחות מ־10 מ״מ;
{{ח:תתתת|(ב)}} Pulsatility Index פחות מ־8 בכף הרגל;
{{ח:תתתת|(ג)}} גל דופלר בי־פזי בכף הרגל;
{{ח:תתתת|(ד)}} Toe Pressure – אינדקס לחץ בוהן – זרוע פחות מ־0.5.
{{ח:תתת|(3)}} {{טור לשמאל|כאשר קיים חשד שההפרעה אינה באה לידי ביטוי במנוחה – ביצוע מבחן Reactive Hyperemia, על ידי חסימה קריבנית לשלוש דקות בלחץ על־סיסטולי או מבחן Tip Toeing, ובעקבותיהם רישום של אחד הממצאים הנ״ל לפחות –|40%.}}
{{ח:תת|ב.|(1)}} כל הממצאים האלה במצטבר:
{{ח:תתתת|(א)}} צליעה סירוגית בפחות מ־50 מטרים במישור, בקצב הליכה בינוני;
{{ח:תתתת|(ב)}} העדר דפקים בעורקי Dorsalis Pedis ו־Tibialis Posterior;
{{ח:תתתת|(ג)}} אינדקס לחץ דופלר קרסול – זרוע פחות מ־0.4.
{{ח:תתת|(2)}} כאשר קיים חשד ל־Non-Compressible Vessels, נוכחות של אחד או יותר מהממצאים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} {{ח:הערה|[במקור סומן (ד)]}} עקומת Volume Recorder Pulse בקרסול בגובה פחות מ־5 מ״מ;
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:הערה|[במקור סומן (ה)]}} Pulsatility Index פחות מ־5 בכף רגל;
{{ח:תתתת|(ג)}} {{ח:הערה|[במקור סומן (ו)]}} גל דופלר מונופזי בכף הרגל;
{{ח:תתתת|(ד)}} {{ח:הערה|[במקור סומן (ז)]}} Toe Pressure – אינדקס לחץ בוהן – זרוע פחות מ־0.3.
{{ח:תתת|(3)}} {{טור לשמאל|כאשר קיים חשד שההפרעה אינה באה לידי ביטוי במנוחה – ביצוע מבחן Reactive Hyperemia, על ידי חסימה קריבנית לשלוש דקות בלחץ על־סיסטולי או מבחן Tip Toeing, ובעקבותיהם רישום של אחד הממצאים הנ״ל לפחות –|70%.}}
{{ח:תת|ג.}} {{טור לשמאל|כל הממצאים המתאימים לנכות של 70% כמפורט לעיל בתוספת כיבים איסכמים או נמק –|100%.}}
{{ח:תת}} קבעה הועדה כי על המוגבל בניידות להיבדק במעבדת כלי דם לעניין סעיף זה, תקבע את המעבדה או המעבדות שבהן ייבדק המוגבל בניידות.

{{ח:סעיף*|ט||עוגן=תוספת א פרט ט}}
{{ח:ת}} '''הפרעות במערכת כלי הלימפה'''
{{ח:תת|1)}} {{טור לשמאל|הפרעות במערכת כלי הלימפה בגף תחתון אחד הגורמות לאלפנטיאזיס המגבילה במידה ניכרת את התנועתיות במפרק הברך או הירך|40%}}
{{ח:תת|2)}} {{טור לשמאל|סעיף 1 דלעיל דו־צדדי|80%}}

{{ח:סעיף*|י||עוגן=תוספת א פרט י}}
{{ח:ת}} '''מומים מלידה'''
{{ח:ת}} מומים מלידה שמימצאיהם הרפואיים מקבילים מבחינה אנטומית לאחד הליקויים המפורטים לעיל, ייחשבו לענין זה כליקוי עצמו.

{{ח:סעיף*|יא||תיקון: תשס״ב, תשס״ב־2|עוגן=תוספת א פרט יא}}
{{ח:ת}} '''קומה נמוכה'''
{{ח:תת|(1)}} {{טור לשמאל|מי שמלאו לו 18 שנים ואורך גפיו התחתונות, אינו עולה על 61 ס״מ –|80%.}}
{{ח:תת|(2)}} {{טור לשמאל|מי שמלאו לו 18 שנים ואורך גפיו התחתונות, אינו עולה על 72 ס״מ –|50%.}}
{{ח:תת|(3)}} לגבי מי שטרם מלאו לו 18 שנים – אחוז המוגבלות בניידות יהיה האחוז הנקוב בטבלה הזו:
{{ח:תת}}

גיל	אורך גפה תחתונה בס״מ, ואחוז הליקוי המתאים

רמה א׳ – 80%	רמה ב׳ – 50%

6	40	48

6.5	41	49

7	42	50

7.5	43	51

8	44	52

8.5	45	53

9	46	54

9.5	47	55

10	48	56

10.5	49	57

11	50	58

11.5	51	60

12	52	61

12.5	53	62

13	54	64

13.5	55	65

14	56	66

14.5	57	68

15	58	69

15.5	59	70

16	60	71

16.5	60	71

17	61	72

17.5	61	72

18	61	72

{{ח:ת}} לענין זה, אורך הגפה יימדד מהבליטה הקדמית העליונה של עצם הכסל ועד לפטישון הפנימי של אותה הרגל (Ant. Superior Ileac {{ח:הערה|[sc. Superior Iliac]}} Spine to Med. Malleolous).

{{ח:קטע2|תוספת ב|תוספת ב׳}}
{{ח:קטע3||הועדות הרפואיות}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת ב פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת ב|בנספח זה}}:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא מוסמך“ – רופא אשר המוסד מינה אותו להיות רופא מוסמך לענין הסכם זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פוסק רפואי“ – רופא אשר שמו כלול ברשימת הפוסקים הרפואיים לענין הסכם זה שנקבעה על־ידי שר העבודה ופורסמה ברשומות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה רפואית“ – ועדה של שלושה פוסקים אשר תיבחר על ידי הרופא המוסמך לענין הסכם זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה רפואית לעררים“ – ועדה של שלושה רופאים אשר ייבחרו על ידי רופא מוסמך מבין הרופאים אשר שמותיהם כלולים ברשימת חברי ועדות רפואיות לעררים שנקבעה על ידי שר העבודה ופורסמה ברשומות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נבדק“ – מי שהגיש בקשה לקביעת אחוזי מוגבלותו בניידות לפי הסכם זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזכיר“ – עובד המוסד אשר נתמנה על ידי מנהל המוסד או מטעמו להיות מזכיר ועדות לפי {{ח:פנימי|תוספת ב|תוספת זו}}.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשנ״ז|עוגן=תוספת ב פרט 2}}
{{ח:תת|(א)}} הועדה הרפואית תקבע:
{{ח:תתת|(1)}} את אחוז מוגבלותו בניידות של הנבדק בהתאם לאמור בהסכם זה ובהתאם לרשימת הליקויים {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת א׳ להסכם זה}} בלבד (להלן – המוגבלות בניידות);
{{ח:תתת|(2)}} את המועד אשר בו הפך הנבדק למוגבל בניידות כאמור בפסקה (1) לעיל;
{{ח:תתת|(3)}} אם המוגבלות בניידות היא לצמיתות או לזמן מוגבל;
{{ח:תתת|(4)}} אם במוגבל בניידות מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא זקוק לכסא גלגלים ומשתמש בו;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא מרותק לצמיתות לכסא גלגלים או מסוגל ללכת רק בעזרת מכשירים אורטופדיים ארוכים על שתי גפיו התחתונות;
{{ח:תת|(ב)}} הועדה הרפואית תקבע את ממצאיה כאמור בסעיף קטן (א) לאחר שבדקה את הנבדק ורשאית היא, בנסיבות מיוחדות שירשמו, לקבוע ממצאיה על סמך מסמכים רפואיים עדכניים בלבד.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת ב פרט 3}}
{{ח:ת}} הרופא המוסמך רשאי, מיוזמתו הוא או לפי בקשת הועדה הרפואית למנות יועצים רפואיים אשר יגישו לועדה את חוות דעתם על סמך בדיקות הנבדק שבוצעו על ידם, או על סמך מסמכים ותוצאות בדיקות שהובאו בפניהם.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת ב פרט 4}}
{{ח:ת}} המזכיר יזמין את הנבדק להתייצב בפני הועדה הרפואית במועד ובמקום הנקובים בהזמנה. ההזמנה תישלח לפחות שבעה ימים לפני המועד כאמור, אלא אם הסכים הנבדק לזמן קצר מזה.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת ב פרט 5}}
{{ח:ת}} לא התייצב הנבדק בפני הועדה הרפואית במועד הנקוב בהזמנה לפי {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 4|סעיף 4 לתוספת זו}}, או במועד אחר שנקבע על ידה, מבלי שהודיע למזכיר על כך בכתב לפני המועד כאמור לעיל, או מבלי שנתן סיבה מתקבלת על דעת הועדה לאי התייצבותו, או לא מילא אחרי הוראות הועדה שניתנו לענין קביעת מוגבלותו בניידות, רואים את הבקשה. כאילו לא הוגשה.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת ב פרט 6}}
{{ח:ת}} הועדה הרפואית תבדוק את הנבדק ביחידות, אך רשאית היא להתיר לזולת להיות נוכח בשעת הבדיקה.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת ב פרט 7}}
{{ח:ת}} הועדה הרפואית רשאית לדרוש מהנבדק להיבדק גם על ידי יועץ רפואי כאמור {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 3|בסעיף 3 לתוספת זו}} או על ידי מומחה אחר ולעבור בדיקות נוספות אחרות הדרושות לדעתה לצורך קבלת החלטה. הנבדק חייב למלא אחרי הדרישות האמורות.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת ב פרט 8}}
{{ח:תת|(א)}} מוגבלות בניידות של נבדק תיקבע באחוז הנקוב לצד כל אחד מהליקויים, אשר ברשימת הליקויים אשר {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת א׳ להסכם זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} כאשר לנבדק מספר ליקויים המפורטים ברשימה, תקבע הועדה הרפואית את אחוז המוגבלות בניידות לכל ליקוי בנפרד ואחוז מוגבלותו בניידות יהיה שווה לגבוה מבין אחוזי המוגבלות בניידות שנקבעו לו (להלן – האחוז הראשון במעלה) בתוספת אחוזים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אחוז המוגבלות בניידות השני במעלה כפול ביתרת האחוזים המתקבלת לאחר הפחתת האחוז הראשון במעלה מ־100%;
{{ח:תתת|(2)}} אחוז המוגבלות בניידות השלישי במעלה כפול ביתרת האחוזים המתקבלת לאחר הפחתת האחוז הראשון במעלה. והתוספת שחושבה לפי פסקה (1) לעיל מ־100% וכן הלאה.
{{ח:תת|(ג)}} בקביעת אחוז המוגבלות של נבדק שלקה בקשיון או בהגבלת תנועה של פרק גדול אחד – לא יובא בחשבון הנזק שנגרם לשרירים הפועלים באותו פרק.
{{ח:תת|(ד)}} אחוז המוגבלות בניידות של נבדק שלקה בכמה ליקויים באותו פרק לא יעלה על אחוזי המוגבלות בניידות שנקבעו לקשיון של אותו פרק.

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת ב פרט 9}}
{{ח:ת}} החלטת הועדה הרפואית תינתן פה אחד או ברוב דיעות חברי הועדה.

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת ב פרט 10}}
{{ח:תת|(א)}} דיוני הועדה הרפואית יירשמו בפרוטוקול אשר ייחתם על ידי חברי הועדה.
{{ח:תת|(ב)}} החלטת הועדה הרפואית הקובעת את המוגבלות בניידות תהיה בכתב ויצורפו אליה המימצאים והנימוקים.
{{ח:תת|(ג)}} ההחלטה תימסר למזכיר.

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת ב פרט 11}}
{{ח:ת}} המזכיר ימסור לנבדק העתק החלטת הועדה הרפואית ולפי בקשת הנבדק גם העתק המימצאים והנימוקים.

{{ח:סעיף*|12||תיקון: תשנ״ה־2, תשס״א|עוגן=תוספת ב פרט 12}}
{{ח:תת|(א)}} הרואה עצמו נפגע ע״י החלטת הועדה הרפואית, או על ידי החלטת רופא מוסמך לפי הסכם זה, לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה)#סעיף 1|תקנה 12(ה)(ב) לתקנות הביטוח הלאומי (דמי מחיה, עזרה בלימודים וסידורים לילד נכה), התשנ״ח–1998}}, או לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים)#סעיף 10ב|תקנה 10ב לתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים), התשל״ט–1978}}, רשאי לערור עליה בפני הועדה הרפואית לעררים, תוך ששים יום מתאריך בו נמסרה לו ההחלטה.
{{ח:תת}} המוסד רשאי לערור כאמור תוך ששים יום מהיום בו הגיש המוגבל בניידות למוסד תביעה להטבות על סמך החלטת הועדה.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש ערר על החלטת ועדה רפואית, לא יינתנו הטבות לפי ההחלטה נושא הערר; הוראה זו לא תחול לענין קיצבת ניידות, למי שהיה זכאי לקיצבת ניידות לפני שניתנה ההחלטה נושא הערר.

{{ח:סעיף*|13||עוגן=תוספת ב פרט 13}}
{{ח:תת|(א)}} ערר יוגש למזכיר ויצויינו בו נימוקי הערר.
{{ח:תת|(ב)}} המזכיר יעביר את הערר לרופא המוסמך.

{{ח:סעיף*|14||עוגן=תוספת ב פרט 14}}
{{ח:ת}} ועדה רפואית לעררים רשאית לאשר החלטת הועדה הרפואית, לבטלה או לשנותה בין שנתבקשה לעשות זאת ובין שלא נתבקשה, בין שהעורר הוא הנבדק ובין שהוא המוסד.

{{ח:סעיף*|14א||תיקון: תשנ״ז|עוגן=תוספת ב פרט 14א}}
{{ח:תת|(א)}} הרופא המוסמך, מיזמתו הוא או לפי בקשת הועדה הרפואית, וכן הועדה הרפואית לעררים, רשאים לדרוש מהמוסד ביצוע כל חקירה לאימות נתונים ועובדות הדרושים לועדה הרפואית או לועדה הרפואית לעררים, לפי הענין, לצורך החלטה בנושאים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 2|בסעיף 2}}.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה הרפואית או הועדה הרפואית לעררים, לפי הענין, רשאית להשתמש בכל חומר חקירה או מידע אחר שהעביר לה המוסד ביזמתו הוא או על פי בקשה כאמור בסעיף קטן (א) ובלבד שחומר החקירה או המידע האחר שהעביר המוסד לועדה יועברו אף לעורר.

{{ח:סעיף*|15||עוגן=תוספת ב פרט 15}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 3|3}}, {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 4|4}}, {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 6|6}}, {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 7|7}}, {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 8|8}}, {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 10|10}} {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 11|ו־11 לתוספת זו}} יחולו על ערר בפני הועדה הרפואית לעררים, בשינויים שהעניין מחייב.

{{ח:סעיף*|16||עוגן=תוספת ב פרט 16}}
{{ח:תת|(א)}} חברי הועדה הרפואית לעררים הדנה בעררים יבחרו מביניהם יושב ראש.
{{ח:תת|(ב)}} החלטת הועדה הרפואית לעררים תינתן פה אחד או ברוב דעות ובאין רוב דעות, יכריע היושב ראש.

{{ח:סעיף*|17||עוגן=תוספת ב פרט 17}}
{{ח:ת}} ערר הנבדק ולא התייצב לפני הועדה הרפואית לעררים במועד ובמקום שנקבעו בהזמנה{{ח:הערה|,}} רשאית הועדה הרפואית לעררים לדון, ולהחליט בערר שלא בפניו. אולם אם נבצר ממנה להחליט ולא הופיע העורר בפני הועדה הרפואית לעררים לאחר הזמנה נוספת, יידחה הערר. אולם, אם הודיע העורר לפני המועד שנקבע לדון בערר שאינו יכול להתייצב מסיבה שתפורט על ידיו, רשאי יושב ראש הועדה לקבוע מועד אחר לדיון.

{{ח:סעיף*|18||עוגן=תוספת ב פרט 18}}
{{ח:ת}} ערר המוסד ובא כוחו של המוסד לא הופיע בפני הועדה הרפואית לעררים במועד ובמקום שנקבעו בהזמנה, או שהנבדק לא התייצב במועד שנקבע בהזמנה ולא נתן סיבה סבירה לאי התייצבותו, רשאית הועדה לדון ולהחליט לפי החומר אשר ברשותה. לא התייצב הנבדק גם לאחר שהוזמן פעם נוספת להופיע בפני הועדה הרפואית לעררים, תחליט הועדה לפי החומר שברשותה.

{{ח:סעיף*|19||עוגן=תוספת ב פרט 19}}
{{ח:ת}} המסמכים הרפואיים אשר בידי הועדה הרפואית או בידי הועדה הרפואית לעררים הם סודיים, אך מותר להביאם לידיעת אדם אשר לעזרתו או לשירותו נזקקות הועדות כאמור בקשר לקביעת דרגת המוגבלות בניידות, וכן לידיעת המוסד, המכון ומשרד הרישוי.

{{ח:סעיף*|20||תיקון: תשנ״ז|עוגן=תוספת ב פרט 20}}
{{ח:תת|(א)}} המוסד רשאי בכל עת להפנות את המוגבל בניידות לבדיקה מחודשת בפני הועדה הרפואית, והוראות {{ח:פנימי|תוספת ב|תוספת זו}} יחולו.
{{ח:תת|(ב)}} נבדק רשאי לבקש בדיקה מחודשת בפני הועדה הרפואית אם הוכיח, להנחת דעתו של הרופא המוסמך, כי חלה החמרה במוגבלותו בניידות, ובלבד שחלפו שנים עשר חדשים מיום הקביעה האחרונה של הועדה הרפואית או של הועדה הרפואית לעררים.

{{ח:סעיף*|21||עוגן=תוספת ב פרט 21}}
{{ח:ת}} לא התייצב המוגבל בניידות לבדיקה מחודשת בהתאם {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 20|לסעיף 20(א) לתוספת זו}} מבלי שנתן סיבה מתקבלת על דעת המוסד לאי התייצבותו, רשאי המוסד להפסיק תשלום הטבות על פי הסכם זה עד למוסד {{ח:הערה|[צ״ל: עד למועד]}} בו התייצב לבדיקה מחודשת.

{{ח:קטע2|תוספת ג|תוספת ג׳: הרכב הקובע|תיקון: תש״ם}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

פרט	אחוז המוגבלות בניידות לפי הרשימה	הרכב הקובע (נפח המנוע)

{{מוגדל|סימן א׳}} {{ש}} בעל רשיון נהיגה בר־תוקף {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(א)}})}}

1.	80% ויותר	1800 סמ״ק

2.	מ־40% עד 79%	1300 סמ״ק

{{מוגדל|סימן ב׳}} {{ש}} מי שאין לו רשיון נהיגה בר־תוקף {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב)}})}}

3.	מ־60% עד 100%	1300 סמ״ק

{{מוגדל|סימן ג׳}} {{ש}} לזכאים לרכב משותף בלבד שטרם הגיעו לגיל 18 {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א)}})}}

4.	1800 סמ״ק

{{ח:ת}} הערה: בעל רשיון נהיגה בר־תוקף שרכש רכב שמותקנת בו תיבת הילוכים אוטומטית, יהיה הרכב הקובע לגביו רכב כאמור {{ח:פנימי|תוספת ג סימן א|בסימן א׳ לתוספת זו}} שמותקנת בו תיבת הילוכים אוטומטית.

{{ח:קטע2|תוספת ד|תוספת ד׳: שיעורי ההלוואה העומדת|תיקון: תש״ם}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

פרט	אחוז המוגבלות בניידות לפי הרשימה	שיעור ההלוואה העומדת באחוז מההלוואה העומדת המלאה

{{מוגדל|סימן א׳}} {{ש}} בעל רשיון נהיגה בר תוקף {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(א)(1)}})}}

1.	80% ויותר	100%

2.	מ־40% עד 79%	באחוז השווה לאחוז המוגבלות בניידות

{{מוגדל|סימן ב׳}} {{ש}} מי שאין לו רשיון נהיגה בר־תוקף {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(א)(2)}})}}

3.	80% ויותר	75%

4.	מ־60% עד 79%	75% כפול באחוז השווה לאחוז המוגבלות בניידות

{{מוגדל|סימן ב1'}} {{ש}} מי שאין לו רשיון נהיגה בר־תוקף והוא מוגבל בניידות שהרכב הקובע לגביו הוא רכב לאבזרים מיוחדים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8(א)(2) סייפה}}:

4א.	80% ויותר	100%

4ב.	מ־60% עד 79%	באחוז השווה לאחוז המוגבלות בניידות

{{מוגדל|סימן ג׳}} {{ש}} לזכאים לרכב משותף בלבד שטרם הגיעו לגיל 18 {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(א)(3)}})}}

5.	100%

{{ח:קטע2|תוספת ה|תוספת ה׳|תיקון: תש״ם, תיקון תשנ״ה־2}}
{{ח:קטע3||מקסימום ההלוואה העומדת המלאה המובאת בחשבון לענין חישוב ההלוואה העומדת לפי {{ח:פנימי|תוספת ד|תוספת ד׳ להסכם}}}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}}

הרכב הקובע	המקסימום בש״ח	מזגן

{{ח:תת|1.}} 1300 סמ״ק לא אוטומטי
28,700	4000

{{ח:תת|2.}} 1300 סמ״ק אוטומטי
31,100	4000

{{ח:תת|3.}} 1600 סמ״ק לא אוטומטי
33,400

{{ח:תת|4.}} 1600 סמ״ק אוטומטי
38,300

{{ח:תת|5.}} 16000 סמ״ק {{ח:הערה|[צ״ל: 1600 סמ״ק]}} אוטומטי + הגה כח
39,500

{{ח:תת|6.}} 1800 סמ״ק לא אוטומטי
42,000

{{ח:תת|7.}} 1800 סמ״ק אוטומטי
45,800

{{ח:תת|8.}} 1800 סמ״ק אוטומטי + הגה כח
47,400

{{ח:תת|9.}} 2000 סמ״ק אוטומטי
62,500

{{ח:תת|10.}} 2000 סמ״ק אוטומטי + הגה כח
65,500

{{ח:תת|11.}} מעל 2000 סמ״ק אוטומטי – רכב פרטי (נוסעים)
59,300

{{ח:תת|12.}} מעל 2000 סמ״ק אוטומטי + הגה כח (רכב פרטי נוסעים)
62,300

{{ח:תת|13.}} רכב לאבזרים מיוחדים
68,400

{{ח:ת}} '''הערה:''' המקסימום הקבוע {{ח:פנימי|תוספת ה|בתוספת זו}} לגבי מוגבל בניידות שהרכב הקובע לגביו הוא רכב שנפח המנוע שלו אינו פחות מ־1600 סמ״ק או רכב עם מזגן אויר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיפים 9}} {{ח:פנימי|סעיף 9א|ו־9א׳}}, יוגדל בסכום מלוא המסים החלים על מזגן האויר שהותקן ברכב.

{{ח:קטע2|תוספת ו|תוספת ו׳: שיעורי ההחזר של ההלוואה העומדת|תיקון: תשמ״ב, תשנ״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 12א|סעיף 12א(ב)(1)}})}}}}

{{ח:סעיף*|א||תיקון: תשנ״ט|עוגן=תוספת ו פרט א}}
{{ח:ת}} שיעורי ההחזר של ההלוואה העומדת למוגבלים בניידות שאושרה הם הלוואה עומדת להחלפת רכב בנסיבות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(ב) להסכם}}:
{{ח:ת}}

מקום ייצור הרכב	סוג הרכב	השיעורים באחוזים בתום תקופת שימוש ברכב {{ש}} (לפי מספר חדשים)

{{ש}} עד 6	מעל 6 {{ש}} ועד 12	מעל 12 {{ש}} ועד 18	מעל 18 {{ש}} ועד 24	מעל 24 {{ש}} ועד 33	מעל 33 {{ש}} ועד 42	מעל 42 {{ש}} ועד מלאת 48

שוק משותף או ארה״ב	פרטי	51	43	40	37	33	22	10

מסחרי	48	40	36	32	28	15	12

רכב לאבזרים מיוחדים	40	34	30	25	17	12	5

מונית	15	10	0

אחר	פרטי	52	47	46	39	38	31	19

מסחרי	49	44	40	36	28	24	15

רכב לאבזרים מיוחדים	40	34	30	25	17	12	5

מונית	15	10	0

{{ח:סעיף*|ב||תיקון: תשס״ב|עוגן=תוספת ו פרט ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק)}}

{{ח:קטע2|תוספת ז|תוספת ז׳: שיעורי ההפחתה|תיקון: תש״ם, תשמ״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ד)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

תקופת השימוש ברכב {{ש}} ובלבד שמלאה מלוא התקופה המפורטת למטה	אחוז ההפחתה מהסכום המוחזר של ההלוואה העומדת המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ד)(1)}}	תקופת השימוש ברכב {{ש}} ובלבד שמלאה מלוא התקופה המפורטת למטה	אחוז ההפחתה מהסכום המוחזר של ההלוואה העומדת המחושב לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12(ד)(1)}}

12 חדשים	20	60 חדשים	57.5

24 חדשים	30	64 חדשים	60

27 חדשים	32.5	68 חדשים	62.5

30 חדשים	35	72 חדשים	65

38 חדשים	37.5	76 חדשים	67.5

36 חדשים	40	80 חדשים	70

39 חדשים	42.5	84 חדשים	72.5

42 חדשים	45	88 חדשים	75

45 חדשים	47.5	92 חדשים	77.6

48 חדשים	50	8 שנים	80

52 חדשים	52.5	9 שנים	85

56 חדשים	55	10 שנים ויותר	90

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשמ״ב, תשנ״ה־2}}
{{ח:ת}} '''הערה:''' ”תקופת השימוש ברכב“ – התקופה שחלפה מיום רישום הבעלות על הרכב שלרכישתו ניתנה ההלוואה העומדת ועד למועד הקובע, המוקדם מבין המועדים הקובעים, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12 להסכם}}, לרבות תקופה שהמוגבל בניידות שהה עם הרכב מחוץ לישראל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(ד)(2) להסכם}}.
{{ח:ת}} שיעור ההפחתה יוקטן ב־0.8% בעד כל חודש שמעבר ל־6 חודשים, שבו המוגבל בניידות לא השתמש ברכב או השתמש ברכב לאחר שארע האמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12(א)(6) להסכם זה}}.

{{ח:קטע2|תוספת ח|תוספת ח׳: שיעורי קצבת הניידות ותוספת הקצבה לבעלי רכב|תיקון: תש״ם, תשמ״ב, תשנ״ה־2, תשנ״ז, תשנ״ט, תשס״א, תשס״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 13|סעיפים 13}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14}})}}}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת ח סימן א}}
{{ח:תת|'''א.'''}} '''למוגבלים בניידות בעלי רישיון נהיגה בר תוקף'''
{{ח:ת}}

גודל הרכב	אחוזי המוגבלות	משתכר או מי שהוועדה הרפואית קבעה כי הוא זקוק לכסא גלגלים ומשתמש בו (להלן – משתמש בכסא גלגלים)	לא משתכר ואינו משתמש בכסא גלגלים	כולל תוספת מתקן

קיצבה רגילה	תוספת לקיצבה – לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}	קצבה רגילה	תוספת לקצבה

עד 1300 סמ״ק	80–100	1356	1578	1356	1484	1721

70–79	949	1105	475	1039	1205

60–69	814	947	407	890	1033

50–59	678	789	339	742	861

40–49	542	631	271	594	688

עד 1800 סמ״ק	80–100	1629	1917	1629	1768	2075

70–79	1140	1342	570	1238	1453

60–69	977	1150	489	1061	1245

50–59	815	959	408	884	1038

40–49	652	767	326	707	830

עד 2000 סמ״ק	80–100	2359	2697	2359	2583	2941

70–79	1651	1888	826	1808	2059

60–69	1415	1618	708	1550	1765

50–59	1180	1349	590	1292	1471

40–49	944	1079	472	1033	1176

מעל 2000 סמ״ק	80–100	2312	2701	2312	2563	3004

70–79	1618	1891	809	1794	2103

60–69	1387	1621	694	1538	1802

50–59	1156	1351	578	1282	1502

40–49	925	1080	463	1025	1202

רכב עם אבזרים מיוחדים ששוויים עד 100,000 ש״ח	80–100	2702	3001

70–79	1891	2101

60–69	1621	1801

50–59	1351	1501

40–49	1081	1200

רכב עם אבזרים מיוחדים ששוויים מעל 100,000 ש״ח	80–100	3854	4153

70–79	2698	2907

60–69	2312	2492

50–59	1927	2077

40–49	1542	1661

רכב עם אבזרים מיוחדים ששוויים מעל 100,000 ש״ח ונוסף עליהם גם JOY STICK או הגה חשמלי	80–100	6253	6552

70–79	4377	4586

60–69	3752	3931

50–59	3127	3276

40–49	2501	2621

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת ח סימן ב}}
{{ח:תת|'''ב.'''}} '''למוגבלים בניידות חסרי רישיון נהיגה בר תוקף'''
{{ח:ת}}

גודל הרכב	אחוזי המוגבלות	משתכר או מי שהוועדה הרפואית קבעה כי הוא זקוק לכסא גלגלים ומשתמש בו (להלן – משתמש בכסא גלגלים)	לא משתכר ואינו משתמש בכסא גלגלים	כולל תוספת מתקן

קיצבה רגילה	תוספת לקיצבה – לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}	קצבה רגילה	תוספת לקצבה

עד 1300 סמ״ק	80–100	1356	1578	1356	1484	1721

70–79	949	1105	475	1039	1205

60–69	814	947	407	890	1033

עד 1800 סמ״ק	80–100	1629	1917	1629	1768	2075

70–79	1140	1342	570	1238	1453

60–69	977	1150	489	1061	1245

עד 2000 סמ״ק	80–100	1665	2006	1665	1853	2211

70–79	1166	1404	583	1297	1548

60–69	999	1204	500	1112	1327

מעל 2000 סמ״ק	80–100	2081	2476	2081	2251	2692

70–79	1457	1733	729	1576	1884

60–69	1249	1486	625	1351	1615

רכב עם אבזרים מיוחדים	80–100	2488	2871

70–79	1742	2010

60–69	1493	1723

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הערה: לענין {{ח:פנימי|תוספת ח|תוספת זו}} –
{{ח:ת}} שוויים של האבזרים המיוחדים המותקנים ברכב ייקבע בהתאם לעלותם הכוללת כפי שחושבה לצורך מתן ההלוואה לפי {{ח:פנימי|פרק ו סימן ג|סימן ג׳ לפרק ו׳}}, ואם לרכישת האבזרים המיוחדים לא ניתנה הלוואה כאמור – בהתאם לעלותם הכוללת של האבזרים המיוחדים במועד התקנתם ברכב.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''ולראיה באו הצדדים על החתום'''

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | '''רפאל רוטר''' {{ש}} המנהל הכללי של המוסד לביטוח לאומי | | '''עמירם סיון''' {{ש}} המנהל הכללי של משרד האוצר }}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]