חוק העובדים הסוציאליים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק העובדים הסוציאליים, התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000478}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ו, 152|חוק העובדים הסוציאליים|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211734.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 424|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299841.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 744|תיקון מס׳ 15 לחוק בתי משפט לענינים מינהליים|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299627.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 522|חוק למניעת הפליה ברישוי מחמת מצב בריאותי (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6192655.pdf}}.

''שינוי שיעורי קנסות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 948|צו העונשין (שינוי שיעורי קנסות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6877.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}
{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳ – מטרת החוק}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳ – פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳ – העיסוק בעבודה סוציאלית}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳ – כשירות ורישום בפנקס}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳ – פסילה מטעמי בריאות}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳ – שפיטה משמעתית}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳ – המועצה לעבודה סוציאלית}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳ – עונשין ושונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳ – מטרת החוק}}

{{ח:סעיף|1|מטרת החוק}}
{{ח:ת}} מטרת חוק זה היא להסדיר את העיסוק במקצוע העבודה הסוציאלית לשם:
{{ח:תת|(1)}} קידום רווחת הפרט והחברה בישראל תוך שמירה על כבוד האדם ועקרון השוויון;
{{ח:תת|(2)}} שמירה על רמה מקצועית והתנהגות הולמת של העוסקים במקצוע העבודה הסוציאלית.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳ – פרשנות}}

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: תשס״ד, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עיסוק בעבודה סוציאלית“ – עיסוק מקצועי, במשלח יד, לשיפור תפקודם האישי והחברתי של הפרט, המשפחה והקהילה בדרך של טיפול, שיקום, ייעוץ והדרכה הנעשים בדרך כלל בידי עובד סוציאלי ובשיטות טיפול מקצועיות הנהוגות בעבודה סוציאלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד סוציאלי“ – מי שכשיר להיות עובר סוציאלי לפי חוק זה והוא רשום בפנקס העובדים הסוציאליים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת הרישום“ – ועדת הרישום שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה“ – המועצה לעבודה סוציאלית שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלה מסכנת“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנקס“ – פנקס העובדים הסוציאליים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשם“ – מי שנתמנה לרשם העובדים הסוציאליים לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר העבודה והרווחה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳ – העיסוק בעבודה סוציאלית}}

{{ח:סעיף|3|ייחוד העיסוק}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעסוק אדם בעבודה סוציאלית אלא אם כן הוא עובד סוציאלי.
{{ח:תת|(ב)}} מי שרישומו בפנקס הותלה על פי הוראות חוק זה אינו רשאי לעסוק בעבודה סוציאלית בתקופת ההתליה.
{{ח:תת|(ג)}} עובד סוציאלי שנרשמו לגביו בפנקס הגבלות לפי חוק זה רשאי לעסוק בעבודה סוציאלית בכפוף להגבלות.
{{ח:תת|(ד)}} לא יראו כעיסוק בעבודה סוציאלית פעולה בתום לב שעשה מי שאינו עובד סוציאלי, במהלך עיסוקו או משלח ידו, שאינם עיסוק בעבודה סוציאלית.
{{ח:תת|(ה)}} אין בהוראות חוק זה כדי למנוע מתלמיד במוסד להשכלה גבוהה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(א)(1)}}, לעסוק בעבודה סוציאלית במסגרת לימודיו.

{{ח:סעיף|4|איסור העסקה}}
{{ח:ת}} לא יעסיק אדם בעבודה סוציאלית את מי שאינו עובד סוציאלי.

{{ח:סעיף|5|התחזות לעובד סוציאלי}}
{{ח:ת}} לא יתחזה אדם לעובד סוציאלי ולא ישתמש בתואר עובד סוציאלי או בתואר הדומה לו עד כדי להטעות, אלא אם כן הוא עובד סוציאלי.

{{ח:סעיף|6|תפקידים שמקצתם עבודה סוציאלית}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}}, השר, לאחר התייעצות עם המועצה, רשאי לקבוע כי תפקיד או משרה אשר רק בחלקם הינם עיסוק בעבודה עבודה סוציאלית, יהיה רשאי גם מי שאינו עובד סוציאלי לעשותם, ורשאי יהיה מעסיק להעסיק אדם שאינו עובד סוציאלי בתפקיד או במשרה שנקבעו כאמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות העובדים הסוציאליים (תפקידים ומשרות שרשאי לעסוק בהם גם מי שאינו עובד סוציאלי)|תקנות העובדים הסוציאליים (תפקידים ומשרות שרשאי לעסוק בהם גם מי שאינו עובד סוציאלי), התשס״ט–2009}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} השר, לאחר התייעצות עם המועצה, רשאי לקבוע לגבי תפקיד או משרה כאמור בסעיף קטן (א), כי רק עובד סוציאלי יהיה רשאי לעסוק בהם ומשנקבע כן ניתן יהיה להעסיק בהם רק עובד סוציאלי; עיסוק בתפקיד או במשרה שנקבעו לפי סעיף קטן זה ייחשב כעיסוק בעבודה סוציאלית.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות העובדים הסוציאליים (תפקידים ומשרות אשר רק עובד סוציאלי רשאי לעסוק בהם)|תקנות העובדים הסוציאליים (תפקידים ומשרות אשר רק עובד סוציאלי רשאי לעסוק בהם), התשס״א–2001}}.}}

{{ח:סעיף|7|קבלת מידע}}
{{ח:תת|(א)}} אדם זכאי לקבל מעובד סוציאלי מידע בדבר טיפולו של העובד הסוציאלי בעניניו למעט מידע הנוגע לאדם אחר ורישומים אישיים של העובד הסוציאלי.
{{ח:תת|(ב)}} עובד סוציאלי רשאי שלא למסור, באופן מלא או חלקי, מידע כאמור בסעיף קטן (א) אם לדעתו תיגרם, עקב מסירת המידע, פגיעה חמורה במבקש המידע או באדם אחר.
{{ח:תת|(ג)}} אי מסירת מידע לפי סעיף קטן (ב) טעונה אישור של הממונה על העובד הסוציאלי אם הממונה הוא עובד סוציאלי, ובהעדר ממונה כאמור – אישור של עובד סוציאלי שיקבע השר דרך כלל או לענין מסויים.
{{ח:תת|(ד)}} הרואה עצמו נפגע מהחלטת עובד סוציאלי שלא למסור מידע לפי סעיף זה רשאי לפנות לועדת מידע שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 54|סעיף 54(ב)}} שתהא מוסמכת לצוות על עובד סוציאלי למסור מידע כאמור, מלא או חלקי.
{{ח:תת|(ה)}} שר המשפטים, לאחר התייעצות עם השר, יקבע את סדרי הדין לפני ועדת המידע; כל עוד לא הותקנו תקנות כאמור או בענין שלא נקבעה לגביו הוראה בתקנות, תפעל הועדה בדרך הנראית לה כצודקת וכמועילה ביותר.

{{ח:סעיף|8|סדר מקצועי|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} מידע על אדם שהגיע לעובד סוציאלי במסגרת מקצועו, חובה עליו לשמרו בסוד ואינו רשאי לגלותו אלא באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} האדם שעליו המידע הסכים בכתב לגילוי לאחר שהוסברה לו משמעות ההסכמה, זולת אם העובד הסוציאלי שוכנע שהגילוי עלול לפגוע באותו אדם או בבן משפחתו;
{{ח:תתת|(2)}} הגילוי הוא של מידע שנמסר לעובד סוציאלי שלא על ידי האדם שעליו המידע, ובלבד שהעובד הסוציאלי שוכנע שהמידע דרוש לשם טיפול באותו אדם או בבן משפחתו;
{{ח:תתת|(3)}} הגילוי הוא של מידע שנמסר לעובד סוציאלי בידי האדם שעליו המידע, ובלבד שהעובד הסוציאלי שוכנע שהמידע דרוש לשם טיפול בילדיו הקטינים של אותו אדם;
{{ח:תתת|(4)}} הגילוי דרוש לשם מניעת פגיעה באדם שעליו המידע או באדם אחר;
{{ח:תתת|(5)}} קיימת בחוק חובה או רשות לגילוי המידע או לאיסוף המידע;
{{ח:תתת|(6)}} הגילוי נדרש על ידי ועדת המשמעת כמשמעותה בחוק זה;
{{ח:תתת|(7)}} הגילוי דרוש למטרת פיקוח מקצועי על עבודת עובדים סוציאליים או הדרכתם ובלבד שהמידע יימסר רק לבעלי תפקידים ועל פי כללים שקבע השר לאחר התייעצות עם המועצה;
{{ח:תתת|(8)}} בית משפט שבפניו התעורר הצורך בגילוי המידע התיר את גילוי המידע, אם נוכח שקיימות נסיבות מיוחדות המצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) חלות גם על כל אדם שקיבל מידע לפי הסעיף הקטן האמור.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”בן־משפחה“ – בן זוג, הורה, אח או אחות, בן או בת, נכד או נכדה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳ – כשירות ורישום בפנקס}}

{{ח:סעיף|9|כשירות לעבודה סוציאלית|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מי שנתקיים בו אחד מאלה כשיר להיות עובד סוציאלי:
{{ח:תתת|(1)}} הוא בעל תואר בוגר בעבודה סוציאלית של מוסד להשכלה גבוהה בישראל המוכר על פי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, או של מוסד להשכלה גבוהה שהוכר או שניתן לו היתר כאמור {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 28א|בסעיף 28א לחוק האמור}}, או שהוא בעל תואר אחר בעבודה סוציאלית של מוסד כאמור והשר הכיר בתואר לאחר התייעצות עם המועצה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא בעל תואר בוגר או תואר אחר בעבודה סוציאלית של מוסד להשכלה גבוהה ללימודי עבודה סוציאלית מחוץ לישראל, והשר הכיר במוסד ובתואר לאחר התייעצות עם המועצה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא בעל תעודת גמר שניתנה מאת מוסד ללימודי עבודה סוציאלית מחוץ לישראל המקנה לבעליה את הזכות לעבוד או להירשם כעובד סוציאלי באותה מדינה, והשר הכיר במוסד ובתעודה לאחר התייעצות עם המועצה;
{{ח:תתת|(4)}} היה כשיר, ערב תחילתו של חוק זה, לעבודה סוציאלית לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי סעד|חוק שירותי סעד, התשי״ח–1958}} ונרשם מכוח {{ח:חיצוני|חוק שירותי סעד|החוק האמור}} ככשיר לעבודה סוציאלית לפני תחילתו של חוק זה ואם לא נרשם – הרשם, בהתייעצות עם ועדת הרישום אישר כי היה כשיר לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי סעד|החוק האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף קטן (א)(2) ו־(3), רשאי השר להכיר במוסד ללימודי עבודה סוציאלית, תוך הבחנה בין סוגי תעודות הניתנות על ידי אותו מוסד או בין תארים, תכניות לימודים שונות או מסלולי לימודים שונים באותו מוסד.

{{ח:סעיף|10|רישום בפנקס העובדים הסוציאליים}}
{{ח:תת|(א)}} מי שכשיר להיות עובד סוציאלי זכאי להירשם בפנקס העובדים הסוציאליים לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} השר יקבע כללים בדבר דרכי הרישום בפנקס, פרטי הרישום בו, הפרטים שעל המבקש להגיש, פרטי טופס הבקשה לרישום ואופן הגשתה.
{{ח:תת|(ג)}} הפנקס יהיה פתוח לעיון הציבור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות העובדים הסוציאליים (כללים בדבר דרכי רישום בפנקס העובדים הסוציאליים)|תקנות העובדים הסוציאליים (כללים בדבר דרכי רישום בפנקס העובדים הסוציאליים), התשס״ג–2002}}.}}

{{ח:סעיף|11|מסירת מידע}}
{{ח:ת}} כל הרשום בפנקס חייב להודיע לרשם, תוך 30 ימים, על כל שינוי שחל לגביו בפרטי הרישום, והוא או מעבידו חייבים למסור לרשם, לפי דרישתו, כל ידיעה הנוגעת לענין הרישום.

{{ח:סעיף|12|הרשם}}
{{ח:ת}} השר ימנה, עובד משרד העבודה והרווחה, בעל השכלה אקדמית שיכהן כרשם העובדים הסוציאליים.

{{ח:סעיף|13|ועדת הרישום}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה ועדת רישום של חמישה שתפקידיה יהיו כמפורט בחוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} חברי הועדה יהיו –
{{ח:תתת|(1)}} עובד משרד העבודה והרווחה, הכשיר להתמנות לשופט בית משפט השלום, והוא יהיה יושב ראש הועדה;
{{ח:תתת|(2)}} שני חברים שתבחר המועצה מבין חבריה, ואם לא נבחרו כאמור תוך 45 ימים מיום דרישת השר, ימונו על ידי השר;
{{ח:תתת|(3)}} עובד סוציאלי, נציג ארגון העובדים שעם חבריו נמנה המספר הרב ביותר של העובדים הסוציאליים בישראל (להלן – איגוד העובדים הסוציאליים);
{{ח:תתת|(4)}} מנהל בית ספר לעבודה סוציאלית או אחד מתוך סגל ההוראה בעבודה סוציאלית במוסד להשכלה גבוהה, לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, שיוצע על ידי מועצת המנהלים של בתי הספר לעבודה סוציאלית, ואם לא הוצע כאמור תוך 45 ימים מיום דרישת השר, ימונה על ידי השר.
{{ח:תת|(ג)}} חברי הועדה האמורים בסעיף קטן (ב)(2), (3) ו־(4) יתמנו לשלוש שנים ומותר לשוב ולמנותם.
{{ח:תת|(ד)}} הועדה רשאית לפעול אם נכחו בישיבה לפחות שניים מחבריה.
{{ח:תת|(ה)}} הרשם רשאי להשתתף בישיבות ועדת הרישום ללא זכות הצבעה.

{{ח:סעיף|14|תפקידי הרשם וסמכויותיו}}
{{ח:תת|(א)}} מצא הרשם כי התקיימה במבקש הרישום הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, ירשמו בפנקס.
{{ח:תת|(ב)}} הרשם רשאי שלא לרשום את המבקש בפנקס, אף אם התקיימה בו הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}, אם מצא אחד מאלה –
{{ח:תתת|(1)}} מבקש הרישום הורשע בעבירה שיש עמה קלון או בעבירה שלפי חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי להיות עובד סוציאלי וטרם עברו חמש שיים מיום ההרשעה או אף אם עברו חמש שנים כאמור – אם קיימות נסיבות מיוחדות שלפיהן אין לרשמו בפנקס;
{{ח:תתת|(2)}} קיימות נסיבות אחרות לפיהן אין מבקש הרישום מסוגל או ראוי לעסוק בעבודה סוציאלית.
{{ח:תת|(ג)}} נרשם אדם בפנקס תוך מסירת נתונים כוזבים או תוך הסתרת עובדות, אשר אילו היו ידועות לרשם יש יסוד סביר להניח שלא היה רושמו, רשאי הרשם למחוק את רישומו.
{{ח:תת|(ד)}} נקבע לפי חוק זה שיש למחוק את רישומו של אדם מהפנקס, להתלות את רישומו או להגביל את רישומו בתנאים – ייעשה הדבר בידי הרשם.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות העובדים הסוציאליים (כללים בדבר דרכי רישום בפנקס העובדים הסוציאליים)|תקנות העובדים הסוציאליים (כללים בדבר דרכי רישום בפנקס העובדים הסוציאליים), התשס״ג–2002}}.}}

{{ח:סעיף|15|הליכים לענין סירוב רישום בפנקס או מחיקה מהפנקס}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתן הרשם החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14(ב) או (ג)}} אלא לאחר שעשה כל אלה –
{{ח:תתת|(1)}} נתן למבקש הרישום או למי שרשום בפנקס, לפי הענין, הזדמנות לטעון טענותיו;
{{ח:תתת|(2)}} התייעץ עם ועדת הרישום.
{{ח:תת|(ב)}} הרשם יודיע למבקש הרישום או למי שרישומו נמחק את החלטתו ונימוקיה.

{{ח:סעיף|16||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳ – פסילה מטעמי בריאות}}

{{ח:סעיף|17|בדיקה רפואית|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} היה לרשם חשש סביר למבקש רישום בפנקס או למי שרשום בפנקס יש כושר לקוי, לרבות עקב מחלה, העלול לשלול ממנו, בנסיבות העניין, את היכולת לעסוק בעבודה סוציאלית לחלוטין, זמנית או חלקית, או שיש בו כדי לפגוע, בנסיבות העניין, בבריאות אנשים שבטיפולו, רשאי הוא לדרוש מהם להתייצב לפני ועדה רפואית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18}} לשם בדיקת כושרם הרפואי, במקום ובמועד שתקבע הועדה.

{{ח:סעיף|18|וערה רפואית|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה לענין {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} ועדה רפואית של שלושה חברים, והם: שני רופאים מומחים כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|בפקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל״ז–1976}}, ועובד סוציאלי (להלן – ועדה רפואית); מינוי ועדה רפואית יכול שיהיה כללי או למקרה מסוים.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה הרפואית תגיש את ממצאיה ומסקנותיה, כשהם מנומקים, לרשם.

{{ח:סעיף|19|מניעה או מחיקה של רישום למסרב להתייצב}}
{{ח:תת|(א)}} סירב מבקש הרישום לדרישת הרשם לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}, לא ירשמו הרשם בפנקס כל עוד לא התייצב ונבדק.
{{ח:תת|(ב)}} הרשום בפנקס יהיה פטור מחובת התייצבות לפני ועדה רפואית אם הודיע בכתב לרשם כי הוא מבקש למחוק את שמו מהפנקס; עשה כן – ימחוק הרשם את שמו מהפנקס.

{{ח:סעיף|20|מועד התייצבות}}
{{ח:ת}} הועדה הרפואית לא תקבע מועד להתייצבות לפניה אלא בתום 30 ימים מהיום שבו נמסרה למבקש הרישום או לרשום בפנקס הודעה על דרישת הרשם לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}.

{{ח:סעיף|21|התליית רישום עד בריקה}}
{{ח:ת}} הרשם רשאי להתלות את רישומו של מי שרשום בפנקס, שנדרש להתייצב לפני ועדה רפואית ולא התייצב במועד ובמקום שנקבעו, עד שייבדק.

{{ח:סעיף|22|התליה|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח הרשם כי כושר לקוי של מי שרשום בפנקס, לרבות עקב מחלה, גורם לסכנה תכופה עד שאין לחכות לסיום ההליכים לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}, רשאי הוא להתלות את רישומו עד למתן ההחלטה הסופית אך לא יותר משלושה חודשים, ובלבד שיעביר, בסמוך למתן החלטתו, את הענין לטיפולה של הועדה הרפואית.
{{ח:תת|(ב)}} לא סיימה הועדה הרפואית את ההליכים עד תום התקופה הקבועה בסעיף קטן (א), רשאי הרשם, בהסכמת הועדה הרפואית, להאריך את תקופת ההתליה עד שלושה חודשים נוספים.
{{ח:תת|(ג)}} לא הסתיימו ההליכים עד תום התקופה השניה כאמור, רשאי הרשם, בהסכמת הועדה הרפואית, ואם דחיפות ההתליה עומדת בעינה, לחזור ולהאריכה לתקופה אחת נוספת עד שלושה חודשים.

{{ח:סעיף|23|קבלת ראיות|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} היה לועדה רפואית יסוד להניח שמידע או שמסמך העשוי להעיד על כושר לקוי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17}} של מי שרשום בפנקס או של מבקש רישום נמצאים בידי מוסד רפואי, רופא, או אדם אחר, רשאית היא, על אף האמור בכל דין, לדרוש מבעל המידע או המסמך שימסרנו לה, ומשדרשה כאמור – ימסור בעל המידע את המסמך או המידע.
{{ח:תת|(ב)}} לא יידרש מידע או מסמך כאמור בסעיף קטן (א) אלא במידה הנדרשת לצורך העניין.

{{ח:סעיף|24|חובת סודיות|תיקון: תשס״ה, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} מי שהגיע אליו מידע, על פי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}, חייב לשומרו בסוד ולא לגלותו אלא באחת מאלה –
{{ח:תת|(1)}} במידה שיש בכך צורך לשם ביצוע הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}};
{{ח:תת|(2)}} אם הורשה לכך על ידי בית משפט שבפניו התעורר הצורך בגילוי המידע.

{{ח:סעיף|25|סמכויות הרשם על פי קביעת הועדה|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} קבעה הועדה הרפואית כי למבקש רישום או למי שרשום בפנקס יש כושר לקוי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17}}, שבשלו הוא אינו כשיר לעסוק בעבודה סוציאלית או שבשלו הוא כשיר לעסוק בעבודה סוציאלית בהגבלות מסויימות, והכל לחלוטין או לשעה, רשאי הרשם לסרב לרשמו בפנקס, למחוק את שמו מהפנקס או לרשום בפנקס הגבלות על עיסוקו כעובד סוציאלי או להתלות את רישומו בפנקס, הכל לפי החלטת הועדה הרפואית.

{{ח:סעיף|26||תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳ – שפיטה משמעתית}}

{{ח:סעיף|27|עבירות משמעת}}
{{ח:ת}} עובד סוציאלי שעשה אחת מאלה עבר עבירת משמעת:
{{ח:תת|(1)}} התנהג בדרך שאינה הולמת את המקצוע;
{{ח:תת|(2)}} עבר על כללי האתיקה המקצועית שקבע השר לאחר התייעצות עם המועצה;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות העובדים הסוציאליים (כללי אתיקה מקצועית)|תקנות העובדים הסוציאליים (כללי אתיקה מקצועית), התשנ״ט–1999}}.}}
{{ח:תת|(3)}} השיג את רישומו בפנקס במצג שווא;
{{ח:תת|(4)}} גילה חוסר אחריות או רשלנות חמורה במילוי תפקידו;
{{ח:תת|(5)}} הורשע בעבירה שיש עמה קלון או בעבירה שעולה ממנה כי הוא חסר האחריות הדרושה לעסוק בעבודה סוציאלית;
{{ח:תת|(6)}} עבר על הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}}.

{{ח:סעיף|28|הרכב ועדת המשמעת}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה ועדת משמעת בת שלושה חברים שתפקידה לדון ולהחליט בעבירות משמעת (להלן – ועדת המשמעת).
{{ח:תת|(ב)}} חברי ועדת המשמעת יהיו –
{{ח:תתת|(1)}} מי שכשיר להתמנות לשופט בית משפט שלום, שהציע שר המשפטים, והוא יהיה יושב ראש הועדה;
{{ח:תתת|(2)}} עובד משרד העבודה והרווחה בעל השכלה אקדמית;
{{ח:תתת|(3)}} עובד סוציאלי בעל ותק של חמש שנים לפחות, על פי המלצת המועצה; לא המליצה המועצה כאמור תוך 45 ימים מיום דרישת השר – עובד סוציאלי כאמור שיקבע השר.

{{ח:סעיף|29|תקופת כהונה|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} חבר ועדת המשמעת יתמנה לתקופה של שלוש שנים, אך אפשר לשוב ולמנותו מחדש ובלבד שלא ימונה ליותר משלוש תקופות כהונה רצופות; סיומה של תקופת המינוי אינו פוסל חבר ועדה מלסיים ענין שהתחיל לדון בו.
{{ח:תת|(ב)}} מינוי חברי ועדת המשמעת יפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|30|הפסקת כהונה}}
{{ח:ת}} כהונת חבר ועדת המשמעת תיפסק על־ידי מסירת הודעה על כך מאת השר, בהתקיים אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא התפטר מחברותו בועדת המשמעת על ידי מסירת כתב התפטרות לשר;
{{ח:תת|(2)}} נבצר ממנו דרך קבע, לדעת השר, למלא את תפקידו;
{{ח:תת|(3)}} הורשע בעבירת משמעת לפי חוק, לרבות חוק זה, או הורשע בעבירה שיש עמה קלון;
{{ח:תת|(4)}} הוא פשט את הרגל או נתמנה כונס לנכסיו מטעם בית המשפט;
{{ח:תת|(5)}} לגבי חבר ועדת המשמעת שהוא עובד סוציאלי – אם חדל להיות עובד סוציאלי.

{{ח:סעיף|31|השעייה מכהונה}}
{{ח:ת}} השר רשאי להשעות חבר ועדת משמעת מכהונתו על ידי מסירת הודעה על כך בהתקיים אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא הועמד לדין משמעתי לפי חוק, לרבות חוק זה – עד לסיום ההליכים המשמעתיים נגדו;
{{ח:תת|(2)}} הוגש נגדו כתב אישום בשל עבירה שיש עמה קלון – עד למתן פסק הדין;
{{ח:תת|(3)}} לגבי חבר ועדת משמעת שהוא עובד סוציאלי – אם רישומו בפנקס הותלה או הוגבל לפי חוק זה – עד לביטולה כדין של ההתליה או ההגבלה.

{{ח:סעיף|32|אי תלות}}
{{ח:ת}} במילוי תפקירו אין על חבר ועדת המשמעת מרות זולת מרות הדין.

{{ח:סעיף|33|מנין חוקי}}
{{ח:ת}} ועדת המשמעת לא תדון בהרכב של פחות משני חברים, ובהם היושב ראש.

{{ח:סעיף|34|תובע וחוקר ותפקידיהם|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} התובע לפני ועדת המשמעת יהיה היועץ המשפטי של משרד העבודה והרווחה או עורך דין שהוא הסמיך לכך; היועץ המשפטי לממשלה או בא כוחו רשאי לשמש תובע, אם החליט על כך היועץ המשפטי לממשלה לפי נסיבות הענין.
{{ח:תת|(ב)}} קובלנה על עבירת משמעת תוגש בידי תובע.
{{ח:תת|(ג)}} תלונות על עבירות משמעת של עובדים סוציאליים ייחקרו בידי עובדים סוציאליים, שהם עובדי המדינה שימנה השר (בסעיף זה – חוקרים), אלא אם כן החליט תובע, לענין תלונה על עבירת משמעת מסוימת, כולה או מקצתה, לבצע חקירה בעצמו; החוקרים שמונו לפי סעיף קטן זה יפעלו לפי הנחיות התובע.
{{ח:תת|(ד)}} לצורך ביצוע סמכויותיהם לפי חוק זה יהיו לתובע ולחוקר הסמכויות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|סעיף 2 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)}}, {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 3|וסעיף 3 לפקודה האמורה}} יחול, בשינויים המחוייבים, על חקירה שעשה תובע או חוקר.

{{ח:סעיף|35|מחיקה אינה מונעת הגשת קובלנה}}
{{ח:ת}} נמחק שמו של עובד סוציאלי מהפנקס, או הותלה רישומו בפנקס אין בכך כדי למנוע מתובע מלהגיש נגדו קובלנה לועדת המשמעת ובלבד שהקובלנה הוגשה תוך 12 חודשים מיום המחיקה או ההתליה. נרשמה לגבי עובד סוציאלי הגבלה בפנקס, אין בה כדי למנוע מתובע מלהגיש נגדו קובלנה לועדת המשמעת.

{{ח:סעיף|36|הדיון בועדת המשמעת}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת המשמעת תדון בדלתיים סגורות.
{{ח:תת|(ב)}} דיון משמעתי יתנהל בנוכחות תובע ומי שהוגשה נגדו קובלנה (להלן – נקבל), אך רשאית ועדת המשמעת לנהל דיון שלא בנוכחות נקבל אם סניגורו מתייצב במקומו, או אם נעדר הנקבל מהישיבה ללא סיבה מספקת, לאחר שהוזהר שאם ייעדר ללא סיבה מספקת רשאית הועדה לדון בענינו שלא בפניו.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת המשמעת רשאית, מטעמים מיוחדים שיירשמו, להרשות נוכחותו של אדם אחר מאלה האמורים בסעיף קטן (ב) בדיון, כולו או בחלקו.

{{ח:סעיף|37|פסילת חבר ועדת משמעת}}
{{ח:תת|(א)}} תובע או נקבל רשאים לבקש שחבר ועדת המשמעת יפסול עצמו מלישב בדין אם קיימות נסיבות שיש בהן כדי ליצור חשש ממשי מהטיית הדין בבירור הקובלנה.
{{ח:תת|(ב)}} נטענה טענת פסלות נגד חבר ועדת המשמעת, תחליט בה ועדת המשמעת לאלתר ולפני שתיתן כל החלטה אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} על החלטת ועדת משמעת בענין פסלות, רשאים תובע או נקבל לערער לפני בית המשפט המחוזי תוך 30 ימים מיום המצאת ההחלטה.

{{ח:סעיף|38|סדרי דין}}
{{ח:ת}} שר המשפטים, לאחר התייעצות עם השר, יקבע את סדרי הדין לפני ועדת המשמעת; כל עוד לא הותקנו תקנות או בענין שלא נקבעה לגביו הוראה בתקנות, תפעל הועדה בדרך הנראית לה כצודקת וכמועילה ביותר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות העובדים הסוציאליים (סדרי הדין בדיון לפני ועדת המשמעת)|תקנות העובדים הסוציאליים (סדרי הדין בדיון לפני ועדת המשמעת), התשס״ז–2007}}.}}

{{ח:סעיף|39|דיני הראיות}}
{{ח:ת}} ועדת המשמעת אינה כפופה לדיני הראיות אלא במידה שהדבר נקבע בתקנות שהתקין שר המשפטים בהתייעצות עם השר.

{{ח:סעיף|40|עונשים משמעתייים|תיקון: [ק״ת שינוי שיעורי קנסות]}}
{{ח:ת}} מצאה ועדת המשמעת כי הנקבל עבר עבירת משמעת רשאית היא לנקוט נגדו אחד או יותר מאמצעים אלה:
{{ח:תת|(1)}} התראה;
{{ח:תת|(2)}} נזיפה;
{{ח:תת|(3)}} קנס עד 15,600 שקלים חדשים; שר המשפטים רשאי בצו לשנות את הסכום האמור לפי שינויים שחלו במדד המחירים לצרכן, בדרך הקבועה {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 64|בסעיף 64 לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (להלן – חוק העונשין);
{{ח:תת|(4)}} התליית הרישום בפנקס לתקופה של עד 5 שנים, כולל תקופת התליה לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|סעיף 47}}, אם היתה כזו;
{{ח:תת|(5)}} מחיקה מהרישום בפנקס.

{{ח:סעיף|41|עונש על תנאי}}
{{ח:תת|(א)}} החליטה ועדת משמעת לנקוט נגד נקבל באמצעי משמעת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(4) או (5)}}, רשאית היא להורות שאמצעי המשמעת עליו החליטה יהיה על תנאי.
{{ח:תת|(ב)}} נקבל שהוחלט לנקוט נגדו אמצעי משמעת על תנאי, לא יינקט נגדו אמצעי זה אלא אם כן עבר, תוך תקופה שנקבעה בהחלטת ועדת המשמעת ושלא תפחת משנה ולא תעלה על שלוש שנים (להלן – תקופת התנאי), אחת מעבירות המשמעת שנקבעו בהחלטה (להלן – עבירה נוספת) וועדת המשמעת מצאה, תוך תקופת התנאי או לאחריה, שהנקבל עבר עבירה נוספת כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} תקופת התנאי תתחיל ביום מתן החלטת ועדת המשמעת בדבר נקיטת אמצעי המשמעת על־תנאי.
{{ח:תת|(ד)}} החליטה ועדת המשמעת לנקוט נגד נקבל אמצעי משמעת בשל עבירה נוספת, לא תקבע הועדה שאמצעי המשמעת יינקט על תנאי.
{{ח:תת|(ה)}} מי שנקבע לגביו אמצעי משמעת על־תנאי וועדת המשמעת החליטה לנקוט נגדו אמצעי משמעת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(4) או (5)}} בשל עבירה נוספת, תורה ועדת המשמעת על הפעלת אמצעי המשמעת על תנאי אלא אם כן החליטה להאריך את תקופת התנאי כאמור בסעיף קטן (1). ועדת המשמעת רשאית להורות שהפעלת אמצעי המשמעת על תנאי תהיה בכפוף לתוצאות הערעור על נקיטת אמצעי המשמעת בשל העבירה הנוספת.
{{ח:תת|(ו)}} ועדת המשמעת שהחליטה לנקוט נגד נקבל אמצעי משמעת בשל עבירה נוספת, רשאית, במקום הפעלת אמצעי המשמעת על־תנאי, להאריך, פעם אחת בלבד, את תקופת התנאי או לחדשה לתקופה נוספת שלא תעלה על שנתיים. האריכה ועדת המשמעת את תקופת התנאי לתקופה נוספת לפני תום תקופת התנאי הראשונה, תחל תקופת התנאי הנוספת בתום תקופת התנאי הראשונה; חידשה ועדת המשמעת את תקופת התנאי לאחר שתמה תקופת התנאי הראשונה, תחל תקופת התנאי הנוספת מיום מתן ההחלטה, והכל כשועדת המשמעת לא הורתה אחרת.

{{ח:סעיף|42|חידוש רישום שנמחק}}
{{ח:ת}} מי ששמו נמחק מהרישום בפנקס לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40(5)}} רשאי בתום 5 שנים ממתן החלטת המחיקה להגיש לרשם בקשה לרישום מחדש ואם שוכנע הרשם, לאחר התייעצות עם ועדת הרישום, כי קיימות נסיבות המצדיקות זאת, רשאי הוא לחרש את הרישום.

{{ח:סעיף|43|הודעה למתלונן}}
{{ח:ת}} הוגשה קובלנה על עבירת משמעת על יסוד תלונה של אדם פלוני יודיע התובע למתלונן כאמור על החלטת ועדת המשמעת בענין תלונתו.

{{ח:סעיף|44|ערעור}}
{{ח:ת}} תובע ונקבל רשאים תוך 45 ימים לאחר המצאת החלטת ועדת המשמעת לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיפים 40}} {{ח:פנימי|סעיף 41|או 41}}, לערער עליה לפני בית המשפט המחוזי; אין בהגשת הערעור כדי למנוע או לעכב ביצוע החלטת ועדת המשמעת שעליה הוגש הערעור, אלא אם כן החליט בית המשפט המחוזי אחרת.

{{ח:סעיף|45|פסילה מטעמי מחלת נפש}}
{{ח:ת}} היה לועדת המשמעת חשש סביר שמחמת מחלת נפש, אין הנקבל מסוגל לעמוד בדין או שאינו אחראי למעשה או למחדל נושא הקובלנה, רשאית היא לבקש מהרשם לנהוג לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}}; אולם אם לא נמחק או הותלה רישומו של הנקבל בפנקס לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳}} תמשיך ועדת המשמעת בהליך המשמעתי.

{{ח:סעיף|46|פרסום}}
{{ח:ת}} ועדת המשמעת רשאית, לאחר ששמעה את התובע ואת הנקבל, להורות על פרסום החלטתה או מקצתה, עם או בלי שמו של הנקבל, בדרך שתקבע.

{{ח:סעיף|47|התליה|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת המשמעת רשאית, לפי בקשת תובע, להורות לרשם להתלות את רישומו של נקבל או של עובד סוציאלי שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27(5)}} עד למתן החלטה סופית בועדת המשמעת או בבית המשפט, כפי שתקבע. לא ניתנה החלטה סופית עד תום תשעה חודשים מיום התליית הרישום, בטלה ההתליה; ואולם רשאית ועדת המשמעת להאריך את התקופה האמור בתקופות נוספות שלא יעלו על תשעה חודשים כל אחת, עד ממועד מתן ההחלטה הסופית.
{{ח:תת|(ב)}} על החלטת ההתליה לפי סעיף זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 44|סעיף 44}} בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|48|סיכון כפול}}
{{ח:ת}} ענישה או זיכוי בפלילים אינם מונעים נקיטת אמצעים על עבירת משמעת על ידי ועדת המשמעת נגד מי שרשום בפנקס בשל אותו מעשה או מחדל ונקיטת אמצעים או זיכוי על ידי ועדת המשמעת אינם מונעים אישומו בפלילים.

{{ח:סעיף|48א|דיון משמעתי ודיון פלילי|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} הוגש נגד עובד סוציאלי כתב אישום בשל מעשה או מחדל המשמש גם עילה לדיון לפני ועדת המשמעת לפי חוק זה, תפסיק ועדת המשמעת את דיוניה בקובלנה עד מתן פסק דין סופי במשפט הפלילי, אלא אם כן החליטה הועדה אחרת מטעמים מיוחדים שיירשמו.

{{ח:סעיף|49|שיפוט משמעתי לפי חיקוק אחר}}
{{ח:ת}} עובד סוציאלי הכפוף לשיפוט משמעתי גם לפי חיקוק אחר מותר לשפוט אותו על עבירת משמעת לפי חוק זה אפילו נשפט כבר בשל אותו מעשה או מחדל לפי החיקוק האחר, וכן מותר לשפוט אותו כאמור לפי חיקוק אחר אפילו נשפט כבר על עבירת משמעת לפי חוק זה, ובלבד שלא יחוייב בקנס יותר מפעם אחת על אותו מעשה או מחדל.

{{ח:סעיף|50|פסק דין במשפט פלילי}}
{{ח:ת}} הממצאים והמסקנות בהכרעת הדין שבפסק דין סופי במשפט פלילי המרשיע את הנקבל, יראו אותם כמוכחים בהליך המשמעתי נגד אותו נקבל.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳ – המועצה לעבודה סוציאלית|תיקון: תשס״ד}}

{{ח:סעיף|51|מינוי המועצה לעבודה סוציאלית והרכבה|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} השר ימנה מועצה לעבודה סוציאלית אשר תמנה 31 חברים וזה הרכבה:
{{ח:תת|(1)}} השר או מי שהוא מינה לכך והוא יהיה יושב ראש המועצה;
{{ח:תת|(2)}} שני נציגים של משרד העבודה והרווחה שאחד מהם הינו עובד סוציאלי;
{{ח:תת|(3)}} נציג המוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תת|(4)}} נציג משרד הבריאות;
{{ח:תת|(5)}} נציג משרד הבטחון;
{{ח:תת|(6)}} נציג צבא ההגנה לישראל;
{{ח:תת|(7)}} נציג נציבות שירות המדינה;
{{ח:תת|(8)}} חמישה נציגי מועצת המנהלים של בתי הספר לעבודה סוציאלית;
{{ח:תת|(9)}} שני נציגים של ארגונים וולונטריים בתחום הרווחה שיקבע השר;
{{ח:תת|(10)}} שלושה עובדים סוציאליים נציגי מרכז השלטון המקומי;
{{ח:תת|(11)}} ששה עובדים סוציאליים נציגי איגוד העובדים הסוציאליים;
{{ח:תת|(12)}} שלושה נציגי ציבור שיקבע השר;
{{ח:תת|(13)}} עובד סוציאלי מבין העובדים הסוציאליים העוסקים במקצוע העבודה הסוציאלית באופן עצמאי, שיקבע השר;
{{ח:תת|(14)}} שלושה נציגי ארגונים המייצגים את האוכלוסיה הנזקקת לשירותי רווחה, שיקבע השר.

{{ח:סעיף|52|תפקיד המועצה}}
{{ח:ת}} המועצה תייעץ לשר בענינים שלגביהם עליו להתייעץ עם המועצה לפי חוק זה ובענינים אחרים הנוגעים לעיסוק בעבורה סוציאלית.

{{ח:סעיף|53|תקופת כהונה}}
{{ח:ת}} חבר המועצה יכהן שלוש שנים, ומותר לשוב ולמנותו; נתפנה מקומו יתמנה באותה דרך חבר אחר במקומו שיכהן עד תום תקופת כהונתו של קודמו; מי שכיהן כחבר המועצה שתי תקופות רצופות יוכל לשוב להתמנות אליה רק אחרי הפסקה של 3 שנים רצופות.

{{ח:סעיף|54|ועדות}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה רשאית למנות, מבין חבריה ושלא מבין חבריה, ועדות קבועות וועדות לענינים מסויימים, לקבוע את תפקידיהן וסמכויותיהן ולאצול להן מסמכויותיה.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה תמנה, מבין חבריה ושלא מבין חבריה, ועדה קבועה שתכהן כועדת מידע לענין {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} ועדת המידע כאמור תמנה 3 חברים ומהם חבר אחד יהיה מי שכשיר להתמנות כשופט בית משפט השלום והוא יהיה היושב ראש, וחבר אחד שהינו עובד סוציאלי.

{{ח:סעיף|55|השתתפות בישיבות}}
{{ח:ת}} הרשם ויושב ראש ועדת הרישום רשאים להשתתף בישיבות המועצה וועדותיה, ללא זכות הצבעה.

{{ח:סעיף|56|סדרי עבודה}}
{{ח:ת}} המועצה וכל ועדה שמינתה רשאיות לקבוע את סדרי עבודתן, בכל שאלה לא נקבעו לפי חוק זה.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳ – עונשין ושונות}}

{{ח:סעיף|57|עונשין|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} עושה אחת מאלה, דינו – מאסר שנה או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}};
{{ח:תתת|(1)}} עוסק בעבודה סוציאלית בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}};
{{ח:תתת|(2)}} עובר על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|או 5}};
{{ח:תתת|(3)}} מגלה מידע בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}};
{{ח:תתת|(4)}} מגלה מידע בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}.
{{ח:תת|(ב)}} מי שנדרש למסור מידע או מסמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}} וסירב למסרם, דינו – מאסר ששה חודשים.

{{ח:סעיף|58|סמכויות עזר|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} הועדה הרפואית או ועדת המשמעת רשאיות, אם הדבר דרוש למילוי תפקידיהן –
{{ח:תתת|(1)}} לזמן אדם לבוא לפניהן כדי להעיד או להציג דבר;
{{ח:תתת|(2)}} לחייב עד להעיד בשבועה או בהן צדק בהתאם להוראות החלות בבית המשפט;
{{ח:תתת|(3)}} לבקש מבית המשפט שבתחום שיפוטו יושבת הועדה ליתן צו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 13|סעיף 13 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, לשם גביית עדות;
{{ח:תתת|(4)}} לפסוק דמי נסיעה ולינה ושכר בטלה לעדים שהוזמנו מכוח סעיף זה כמו לעד שהוזמן להעיד בבית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} דרשה ועדה מאדם להעיד או להציג דבר כאמור בסעיף קטן (א) וסירב לעשות כן ללא הצדק המניח את דעת הועדה, רשאי בית המשפט המחוזי שבתחום שיפוטו יושבת הועדה לכפות, על פי בקשת יושב ראש הועדה, את הציות להוראות הועדה בדרך של מאסר שלא יעלה על חודש או הטלת קנס שלא יעלה על האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 40|בסעיף 40(2) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”בית משפט“ – לענין ועדה רפואית – בית משפט לענינים מינהליים, ולענין ועדת משמעת – בית משפט מחוזי.

{{ח:סעיף|59|סדרי דין}}
{{ח:ת}} שר המשפטים, בהתייעצות עם השר, רשאי לקבוע סדרי דין לענין {{ח:פנימי|סעיף 58|סעיף 58}}.

{{ח:סעיף|60|הפסקת כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} התפטרותו של חבר המועצה או של חבר ועדה מועדותיה, של חבר ועדת הרישום, או של חבר ועדה רפואית תהיה בכתב לשר ותחילת תקפה בעבור 15 ימים מיום מסירתה.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי להעביר מכהונה חבר מועצה או חבר ועדה כאמור בסעיף קטן (א) אם –
{{ח:תתת|(1)}} נבצר ממנו דרך קבע, לדעת השר, למלא את תפקידיו;
{{ח:תתת|(2)}} הוא הורשע בעבירה שיש עמה קלון;
{{ח:תתת|(3)}} הוא פשט את הרגל או נתמנה כונס לנכסיו מטעם בית המשפט;
{{ח:תתת|(4)}} הוא עזב את הארץ לצמיתות;
{{ח:תתת|(5)}} הוא נעדר ברציפות וללא סיבה סבירה משלוש ישיבות עוקבות של המועצה או של ועדה כאמור ולאחר שניתנה לו הזדמנות להשמיע את דברו.
{{ח:תת|(ג)}} העובד במשרד או בגוף פלוני או מכהן בו בתפקיד כלשהו והוא חבר במועצה או בועדה כאמור בסעיף קטן (א) כנציג של אותו משרד או גוף, וחדל לעבוד באותו משרד או גוף או לכהן באותו תפקיד – רשאי השר להעבירו מכהונתו כחבר המועצה או כחבר ועדה כאמור ולמנות במקומו נציג אחר של אותו משרד או גוף, לפי הענין.

{{ח:סעיף|61|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, רשאי לקבוע אגרות בעד רישום או עיון בפנקס.

{{ח:סעיף|62||תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}.}}

{{ח:סעיף|63|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|בחוק שירותי הסעד, התשי״ח–1954}}.}}

{{ח:סעיף|64|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול במפגרים)|בחוק הסעד (טיפול במפגרים), התשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|65|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הראיות|בפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.}}

{{ח:סעיף|66|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק חינוך מיוחד|בחוק חינוך מיוחד, התשמ״ח–1988}}.}}

{{ח:סעיף|67|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה בתום שלושה חורשים מפרסומו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ז׳ באדר התשנ״ו (27 בפברואר 1996)}}
* '''שמעון פרס'''
ראש הממשלה
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]