צו הבנקאות (פיקדונות ללא תנועה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הבנקאות (פיקדונות ללא תנועה), התש״ס–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ס, 414|צו הבנקאות (פיקדונות ללא תנועה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6026.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 13ב|סעיף 13ב}} {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות|לפקודת הבנקאות, 1941}}, באישור שר האוצר ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני קובע לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דולר“ – דולר של ארה״ב של אמריקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מילוות צמודי מדד“ – מילוות המדינה הנסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב, הצמודים למדד בשיעור של 100 אחוזים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן נאמנות“ – קרן להשקעות משותפות בנאמנות כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק להשקעות משותפות בנאמנות|בחוק להשקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית חיסכון“ – תכנית חיסכון שאושרה לפי {{ח:חיצוני|חוק עידוד החיסכון, הנחות ממס הכנסה וערבות למילוות|חוק עידוד החיסכון, הנחות ממס הכנסה וערבות למילוות, התשט״ז–1956}}.

{{ח:סעיף|2|השקעה לפי הוראת הלקוח}}
{{ח:ת}} תאגיד בנקאי ישקיע כספי פיקדון ללא תנועה (להלן – פיקדון), לפי ההוראה האחרונה שקיבל מבעל הפיקדון (להלן – ההוראה), אם נתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} ההוראה ניתנה במשך ארבע השנים שקדמו למועד ההשקעה;
{{ח:תת|(2)}} ההוראה היתה להשקיע את הכספים באחת הדרכים האלה:
{{ח:תתת|(א)}} בניירות ערך הנסחרים בבורסה מוסדרת לניירות ערך;
{{ח:תתת|(ב)}} בקרן נאמנות;
{{ח:תתת|(ג)}} בתכנית חיסכון;
{{ח:תתת|(ד)}} בפיקדונות במטבע חוץ או צמודים למטבע חוץ;
{{ח:תתת|(ה)}} בפיקדונות במטבע ישראלי הצמודים למדד.

{{ח:סעיף|3|השקעות אחרות}}
{{ח:ת}} לא נתן בעל הפיקדון הוראה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, ישקיע התאגיד הבנקאי את הכספים בהתאם לסוג הפיקדון, כלהלן:
{{ח:תת}} {{טורים שווים ממורכז | {{מוקטן|

סוג הפיקדון

}} | {{מוקטן|

סוג ההשקעה

}} }}
{{ח:תת|(1)}} {{טורים שווים | פיקדון במטבע ישראלי לזמן שאינו קצוב – | }}
{{ח:תת}} {{טורים שווים |
{{ח:תת|(א)}} עד לסכום של 5,000 שקלים חדשים | פיקדון במטבע ישראלי בלתי צמוד, לשישה חודשים; }}
{{ח:תת}} {{טורים שווים |
{{ח:תת|(ב)}} מעל לסכום של 5,000 שקלים חדשים | מילוות צמודי מדד שנרכשו במקור מסוגים ומסדרות שזמן פרעונן הוא הקרוב ביותר, ואם לא ניתן לרכשם כאמור סמוך למועד ההשקעה, מילוות כאמור שנרכשו בבורסה מסוגים ומסדרות שזמן פירעונן בין שנתיים לחמש שנים ממועד הרכישה; }}
{{ח:תת|(2)}} {{טורים שווים | פיקדון במטבע ישראלי לזמן קצוב | פיקדון במטבע ישראלי, לאותה תקופה ובאותו סוג הצמדה; }}
{{ח:תת|(3)}} {{טורים שווים | תכנית חיסכון | על פי הוראות החיקוק המיוחדות לענין תכניות חיסכון; }}
{{ח:תת|(4)}} {{טורים שווים | פיקדון במטבע חוץ לזמן שאינו קצוב | פיקדון באותו מטבע לתקופה של שישה חודשים; }}
{{ח:תת|(5)}} {{טורים שווים | פיקדון במטבע חוץ לזמן קצוב | פיקדון באותו מטבע ולאותה תקופה; }}
{{ח:תת|(6)}} {{טורים שווים | פיקדון ניירות ערך | ניירות הערך יוחזקו בלא שינוי; כספים שנתקבלו בשל נייר ערך יושקעו באותו נייר ערך; כספים שנתקבלו מפדיון סופי של ניירות ערך או מפירוק התאגיד שהנפיקם, יושקעו כאמור בפסקה (1). }}

{{ח:סעיף|4|השקעה מחדש}}
{{ח:ת}} נסתיימה תקופת פיקדון שהושקע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}} או הגיע מועד פירעונה של השקעה אחרת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|באותו סעיף}}, יושקעו הכספים מחדש באותה דרך כל עוד לא נוצר קשר עם בעל הפיקדון.

{{ח:סעיף|5|השקעה חלופית}}
{{ח:ת}} אם אין הוראה אחרת בצו זה או אם לא ניתן להשקיע את הכספים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2 עד 4}}, ישקיע התאגיד הבנקאי את הכספים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(1)}}.

{{ח:סעיף|6|ביצוע תשלומים ועמלות}}
{{ח:ת}} על אף האמור בצו זה –
{{ח:תת|(1)}} נתן בעל פיקדון הוראה לתאגיד בנקאי לבצע בעבורו תשלומים ולחייב את חשבון עובר ושב שלו, רשאי התאגיד הבנקאי להשאיר בחשבון סכום שיאפשר את ביצוע התשלומים הצפויים במשך שישה חודשים, וכן לממש, לפי הצורך, השקעות שנעשו לפי צו זה;
{{ח:תת|(2)}} רשאי התאגיד הבנקאי להשאיר בחשבון עובר ושב סכום לכיסוי העמלות שלו הצפויות במשך שנה, ולגבות מסכום זה את העמלות לא יותר מ־4 פעמים בשנה.

{{ח:סעיף|7|סכום מזערי לחובת ההשקעה}}
{{ח:ת}} חובת ההשקעה לפי צו זה לא תחול על –
{{ח:תת|(1)}} פיקדון במטבע ישראלי שאינו עולה על 1,000 שקלים חדשים;
{{ח:תת|(2)}} פיקדון במטבע חוץ ששוויו אינו עולה על 500 דולרים;
{{ח:תת|(3)}} תשלום בודד שנתקבל בשל נייר ערך מסוים בסכום שאינו עולה במועד קבלתו על 1,000 שקלים חדשים, אם התשלום נתקבל בשקלים, או על 500 דולרים אם התשלום נתקבל במטבע חוץ.

{{ח:סעיף|8|הצמדת סכומים}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים בשקלים חדשים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 7|ו־7}} ישתנו ב־1 במרס של כל שנה (להלן – יום השינוי), לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שהשתנה כאמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ג)}} המפקח על הבנקים יפרסם ברשומות את הסכומים כפי שהשתנו עקב האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב).
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לחודש ינואר 2000.

{{ח:סעיף|9|חישוב מטבעות שונים}}
{{ח:ת}} חישוב סכומים במטבעות שונים יהיה לפי השער היציג שפרסם בנק ישראל לאותו יום עסקים, ואם לא פורסם באותו יום עסקים שער יציג – לפי השער היציג האחרון הידוע.

{{ח:סעיף|10|ביטול}}
{{ח:ת}} צו הבנקאות (פיקדונות ללא תנועה), התשמ״ג–1983 (להלן – הצו הקודם) – בטל.

{{ח:סעיף|11|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה ביום כ״ח בסיון התש״ס (1 ביולי 2000).

{{ח:סעיף|12|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} פיקדון שהושקע על פי הוראות הצו הקודם ימשיך להיות מושקע כאמור עד למועד פירעונו.

{{ח:חתימות|ז׳ באדר ב׳ התש״ס (14 במרס 2000)}}
* '''דוד קליין'''
נגיד בנק ישראל
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]