תקנות הניקוז וההגנה מפני שטפונות (סדרי דין בבתי דין לעניני מים ובערעורים על החלטותיהם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הניקוז וההגנה מפני שטפונות (סדרי דין בבתי דין לעניני מים ובערעורים על החלטותיהם), תשי״ח–1958}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי דין בבתי דין לעניני מים ובערעורים על החלטותיהם|תיקון: ס״ח תשכ״א}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 778|תקנות הניקוז וההגנה מפני שיטפונות (סדרי דין בועדות שפיטה ובערעורים על החלטותיהן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0873.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״א, 90|תיקון לחוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_210275.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 147|סעיף 57}} {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות|לחוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות, תשי״ח–1957}}, ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209332.pdf|סעיף 1 לחוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות (תיקון), תשכ״א–1961}}, בכל מקום בו נאמר ”המנהל“ יבוא ”הנציב“ וכל בו במקום בו נאמר ”ועדת שפיטה“ יבוא ”בית דין לעניני מים“.}}
{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לאחר חקיקת {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים, תשי״ט–1959}}, במקום התקנות באות {{ח:חיצוני|תקנות המים (סדרי הדין לפני בית הדין לעניני מים ובערעורים על החלטותיו)|בתקנות המים (סדרי הדין לפני בית הדין לעניני מים ובערעורים על החלטותיו), תשכ״ו–1966}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית הדין“ – בית דין לעניני מים שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 140|סעיף 54 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערר“ – ערר לפי {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות#סעיף 8|סעיף 8 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערר על שומה“ – ערר של שומת ארנונות ניקוז לפי {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות#סעיף 42|סעיף 42 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה“ – בקשה להכרעת בית הדין לפי {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות#סעיף 6|סעיפים 6(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות#סעיף 35|35(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות#סעיף 53|ו־53(ג) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבקש“ – מבקש התובע פיצויים מרשות הניקוז או מאוצר המדינה, הכל לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החלטת רשות הניקוז“ – החלטתה של רשות הניקוז בדבר תביעתו של המבקש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החלטת הנציב“ – החלטתו של הנציב בדבר תביעתו של המבקש.

{{ח:סעיף|2|הגשת ערר או בקשה|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:תת|(א)}} עורר יגיש בחמישה טפסים –
{{ח:תתת|(1)}} ערר לבית הדין שבאזור שיפוטו נמצא העורק נשוא הערר;
{{ח:תתת|(2)}} ערר על שומה לבית הדין שבאזור שיפוטו נמצא תחום רשות הניקוז שפרסמה את לוח השומה נשוא הערר.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש יגיש בחמישה טפסים בקשה לבית הדין שבאזור שיפוטו נגרם הנזק נשוא הסכסוך.

{{ח:סעיף|3|מועד להגשת ערר או בקשה|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:תת|(א)}} עורר יגיש ערר תוך שלושים יום מיום מתן היתר על ידי הנציב או מהיום בו נמסרה לעורר הודעה מאת הנציב בדבר סירובו לתת היתר או בדבר ביטולו או שינויו של היתר – ואם הוא עורר על צו שניתן על ידי הנציב לפי {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות#סעיף 7|סעיף 7 לחוק}} – יגיש את הערר תוך חמישה עשר יום מהיום בו נמסר לו הצו נשוא הערר.
{{ח:תת|(ב)}} מבקש יגיש בקשה תוך ששים יום מהיום בו נמסרה לו החלטת רשות הניקוז או החלטת הנציב.

{{ח:סעיף|4|פרטי הערר או הבקשה}}
{{ח:ת}} בערר, בערר על שומה או בבקשה יפורטו –
{{ח:תת|(1)}} שמו של העורר או של המבקש, תיאורו, משלח ידו, מענו והמען למסירת מסמכים;
{{ח:תת|(2)}} הנימוקים שעליהם מבסס העורר את עררו או המבקש את בקשתו, לרבות נימוקים משפטיים, כל נימוק בפסקה מיוחדת ובקיצור;
{{ח:תת|(3)}} הסעד המבוקש.

{{ח:סעיף|5|צירוף מסמכים|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:ת}} לערר, לערר על שומה או לבקשה יצורפו –
{{ח:תת|(1)}} הצהרות לאימות העובדות שעליהן מסתמך העורר או המבקש;
{{ח:תת|(2)|(א)}} בערר – העתק ההיתר או הצו עליהם עוררים או העתק הודעת הנציב בדבר סירובו לתת היתר או בדבר ביטולו או שינויו של היתר;
{{ח:תתת|(ב)}} בבקשה – העתק החלטת רשות הניקוז או העתק החלטת הנציב, הכל לפי הענין;
{{ח:תת|(3)}} מסמכים המוכיחים את בעלותו או חזקתו –
{{ח:תתת|(א)}} בערר או בבקשה – של העורר או של המבקש על המקרקעים, המיתקנים והמבנים נשוא הערר או הבקשה;
{{ח:תתת|(ב)}} בערר על שומה – של העורר על המקרקעים שעליהם תוטל ארנונת ניקוז;
{{ח:תת|(4)}} תשריטים המתארים את המקרקעים, המיתקנים והמבנים נשוא הערר או הבקשה בציון גושים וחלקות.

{{ח:סעיף|6|חתימת העורר או המבקש}}
{{ח:ת}} ערר, ערר על שומה ובקשה ייחתמו ביד העורר או המבקש או בא כוחם.

{{ח:סעיף|7|ציון המשיב|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:תת|(א)}} בערר ובבקשה, אם הפיצויים משתלמים מאוצר המדינה, יצויין הנציב כמשיב.
{{ח:תת|(ב)}} בערר על שומה ובבקשה, אם הפיצויים משתלמים על ידי רשות הניקוז, תצויין רשות הניקוז כמשיבה.

{{ח:סעיף|8|העברת מסמכים למשיב|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:ת}} הוגש לבית הדין ערר, ערר על שומה או בקשה, ישלח אב בית הדין למשיב שני טפסים של הערר, של הערר על שומה או של הבקשה, הכל לפי הענין, ושל כל מסמך שצורף אליהם.

{{ח:סעיף|9|תשובת המשיב|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:תת|(א)}} המשיב רשאי להגיש לבית הדין תוך חמישה עשר יום מהיום בו נמסר לו העתק מהערר, מהערר על שומה או מהבקשה תשובה מנומקת בשלושה טפסים.
{{ח:תת|(ב)}} המשיב רשאי לצרף לתשובתו הצהרה לאימות העובדות שעליהן הוא מסתמך.
{{ח:תת|(ג)}} התשובה תיחתם ביד המשיב.
{{ח:תת|(ד)}} אב בית הדין ישלח לעורר או למבקש טופס אחד של התשובה ושל כל מסמך שצורף אליה.

{{ח:סעיף|10|החלטה על יסוד חומר בכתב|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:ת}} ויתרו העורר או המבקש והמשיב על השמעת טענותיהם לפני בית הדין, רשאי בית הדין לתת את החלטתו על יסוד החומר בכתב שהובא בפניו.

{{ח:סעיף|11|קביעת מועד לשמיעת הערר או הבקשה|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:ת}} לא ויתרו בעלי הדין כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}} או החליט אב בית הדין להזמין את בעלי הדין, יקבע אב בית הדין מועד לשמיעת הטענות וישלח הזמנות לעורר או למבקש ולמשיב, ובלבד שההזמנה תימסר לבעלי הדין שבעה ימים לפחות לפני מועד הישיבה.

{{ח:סעיף|12|התייצבות לחקירה שכנגד|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:תת|(א)}} רצה אחד מבעלי הדין לחקור חקירה שכנגד אדם שמסר תצהיר לאימות העובדות שעליהן מסתמך בעל הדין השני, יודיע על כך בכתב לבעל הדין השני, ארבעה ימים לפחות לפני מועד השמיעה, וימסור העתק של הודעתו לאב בית הדין.
{{ח:תת|(ב)}} הודיע אחד מבעלי הדין כאמור בתקנת משנה (א), לא ישמש תצהיר שעליו ניתנה ההודעה ראיה, אלא אם היה המצהיר נוכח בשמיעת הערר, הערר על שומה או הבקשה, הכל לפי הענין, כשהוא מוכן לחקירה שכנגד, זולת אם היה בית הדין משוכנע שקבלת התצהיר דרושה למען הצדק.

{{ח:סעיף|13|שמיעת הטענות|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:תת|(א)}} בית הדין ישמע תחילה את טענות העורר או המבקש ולאחר מכן את טענות המשיב.
{{ח:תת|(ב)}} בית הדין רשאי, ככל שהדבר ייראה לו, להתיר לעורר או למבקש להשיב לטענות המשיב.

{{ח:סעיף|14|דיון שלא בפני בעלי הדין|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:ת}} לא התייצב אחד מבעלי הדין לפני בית הדין במועד הקבוע לשמיעת הערר, הערר על שומה או הבקשה, רשאי בית הדין לדון ולהחליט שלא בפניו.

{{ח:סעיף|15|טענות פגם|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:תת|(א)}} בשמיעת ערר, ערר על שומה או בקשה לא ייזקק בית דין לכל טענות של פגם בצורתם או בצורת תשובת המשיב, אלא אם כן נמסרה הודעה בכתב על כך לבעל הדין השני לפחות שבעה ימים לפני היום שנקבע לשמיעת הטענות ובעל הדין לא תיקן את הפגם לפני אותו מועד.
{{ח:תת|(ב)}} נמסרה הודעה כאמור בתקנת משנה (א) ובעל הדין לא תיקן את הפגם בעוד מועד, רשאי בית הדין – מטעמים שלדעתו מצדיקים זאת – להרשות לבעל דין לתקן את הפגמים בתנאים שיקבעם.

{{ח:סעיף|16|דחיית השמיעה|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:ת}} בית הדין רשאי לדחות את שמיעת הערר, הערר על שומה או הבקשה למועד אחר, ומשהתחיל בשמיעה – לדחות את המשך הדיון בהם, אם הדחיה דרושה, לדעתו, למען הצדק.

{{ח:סעיף|17|הדיון מוגבל לנימוקים שבכתב|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:תת|(א)}} בשמיעת הערר, הערר על שומה או הבקשה לא ייזקק בית הדין לכל נימוק שלא הוזכר בהם או בתשובה אלא אם כן הוא משוכנע שהנימוק הושמט שלא באשמת בעל הדין המבקש להיעזר בו או ששמיעת הנימוק דרושה למען הצדק.
{{ח:תת|(ב)}} בית הדין רשאי להורות על הגשת פרטים נוספים והמצאת ראיות נוספות בכל ענין הנזכר בערר, בערר על שומה או בבקשה או בתשובה או ביחס לכל נימוק שבית הדין החליט להיזקק לו כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|18|החלטת בית הדין|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:תת|(א)}} החלטת בית הדין תיערך בכתב ותיחתם ביד היושב ראש וחבריו.
{{ח:תת|(ב)}} העתק ההחלטה, מאושר ביד אב בית הדין, יישלח לעורר או למבקש ולמשיב סמוך ככל האפשר למתן ההחלטה.

{{ח:סעיף|19|איחוד עררים או בקשות|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:ת}} בית הדין רשאי לאחד עררים או בקשות התלויים ועומדים בפניו, לדון בהם במשותף ולתת החלטה אחת בכולם, אם כרוכות בהם אותן בעיות חוק או אותן בעיות עובדה או בעיות חוק או בעיות עובדה דומות.

{{ח:סעיף|20|צירוף בעלי דין|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:ת}} בית הדין רשאי בכל שלב של מהלך הדיון, לצרף, כעורר, כמבקש או כמשיב בערר, בערר על שומה או בבקשה שלפניו כל אדם הנראה לו כמעונין בהם.

{{ח:סעיף|21|ערעורים על החלטות בית הדין|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:ת}} על הדיון בערעור על פסקי {{ח:הערה|ה}}דין {{ח:הערה|של}} בית הדין והחלטותיו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי#פרק יז|החלק ל״א לתקנות הפרוצדורה האזרחית, 1938}}, בשינויים המחוייבים לפי הענין.

{{ח:סעיף|22|השם|תיקון: ס״ח תשכ״א}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הניקוז וההגנה מפני שטפונות (סדרי דין בבתי דין לעניני מים ובערעורים על החלטותיהם), תשי״ח–1958“.

{{ח:חתימות|כ״ג בשבט תשי״ח (13 בפברואר 1958)}}
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]