תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (ועדות עררים לשירותים מיוחדים ולילד נכה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (ועדות עררים לשירותים מיוחדים ולילד נכה), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1666|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (ועדות עררים לשירותים מיוחדים ולילד נכה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5693.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 698|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5831.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 438|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5956.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 973|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7642.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 1476|תיקון [תשע״ו] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8580.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2896|הוראת שעה [תשע״ו] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10159.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1780|הוראת שעה [תשע״ו] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11167.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 212|סעיפים 212}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 222|222(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: ועדת עררים לשירותים מיוחדים, סמכויות והרכב}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: ועדת עררים לילד נכה סמכויות והרכב}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ט, תשע״ו, תש״ף, תשפ״ב, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות שירותים מיוחדים“ – {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים)|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים), התשל״ט–1978}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות ילד נכה“ – {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה)|תקנות הביטוח הלאומי (דמי מחיה, עזרה ללימודים וסידורים לילד נכה), התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תלוי בעזרת הזולת“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים)|בתקנות שירותים מיוחדים}} ולגבי ילד נכה – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה)|בתקנות ילד נכה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השגחה“ ו”קיצבה מיוחדת“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים)|בתקנות שירותים מיוחדים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גימלת ילד נכה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה)|בתקנות ילד נכה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זקוק להשגחה מתמדת“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה)|בתקנות ילד נכה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טיפול רפואי מיוחד“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה)#תוספת 1|בתוספת הראשונה לתקנות ילד נכה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד נכה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה)|בתקנות ילד נכה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעוט נכה“ ו”עיכוב התפתחותי“ – {{ח:הערה|(נמחקו);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ליקוי מיוחד“ – אחד הליקויים המנויים {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה)#תוספת 2|בתוספת השניה לתקנות ילד נכה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק בתי דין מינהליים“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה לעשר שנים מיום 1.5.2016):}} {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים|חוק בתי דין מינהליים, התשנ״ב–1992}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזכיר“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה לעשר שנים מיום 1.5.2016):}} מי שמנהל המוסד, או עובד המוסד שהוא הסמיכו לכך, מינה אותו להיות מזכיר ועדות לפי תקנות אלה. לעניין מזכיר שאינו עובד מוסד שמונה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 22|בסעיף 22 לחוק}}, בלבד שמתקיימים בו התנאים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לדעת מנהל המוסד לכהן כמזכיר, או שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור וטרם ניתן פסק דין סופי בעניינו;
{{ח:תתת|(2)}} השתתף בתכנית הכשרה שקיים המוסד לביטוח לאומי, וקיבל אישור על כך שסיים את התכנית בהצלחה;
{{ח:תתת|(3)}} בעל תעודת בגרות ישראלית, או תעודה אחרת שמשרד החינוך אישר כי היא שוות ערך לתעודת בגרות;
{{ח:תתת|(4)}} לא מצוי בניגוד עניינים כאמור {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק בתי דין מינהליים}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת|(5)}} התחייב בכתב לעמוד {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין המינהליים#סעיף 15|בסעיף 15 לחוק בתי הדין המינהליים}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: ועדת עררים לשירותים מיוחדים, סמכויות והרכב}}

{{ח:סעיף|2|מי רשאי לערור|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} הרשאי לערור לועדת עררים לשירותים מיוחדים על החלטת פקיד תביעות בענין קיצבה מיוחדת (להלן – העורר) הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נכה כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים)|בתקנות שירותים מיוחדים}} ואלמנה שמתקיים לגביה האמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 216|בסעיף 216 לחוק}}, אם נקבעה להם נכות רפואית בשיעור של 60% לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} מי שתובע קיצבה מיוחדת לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים)#סעיף 10א|תקנה 10א לתקנות שירותים מיוחדים}}, אם נקבעה לו נכות רפואית בשיעור של 75% לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} מי שהיה זכאי לקיצבה מיוחדת בטרם מלאו לו 60 שנים באשה ו־65 שנים לגבר.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו, ”אחוז נכות רפואית“ – אחוז נכות שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 208|סעיף 208 לחוק}} בכפוף לאמור {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (מתן שירותים מיוחדים)#סעיף 2|בתקנה 2(ב) לתקנות שירותים מיוחדים}}.

{{ח:סעיף|3|הרכב ועדת עררים לשירותים מיוחדים|תיקון: תשע״ו, תש״ף, תשפ״ב, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר העבודה והרווחה יקבע רשימת חברים בועדת עררים לשירותים מיוחדים (להלן – הרשימה); הרשימה תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת עררים לשירותים מיוחדים תהיה בהרכב של שניים או שלושה חברים מבין בעלי המקצוע המפורטים, להלן, ששמותיהם כלולים ברשימה:
{{ח:תתת|(1)}} רופא מומחה;
{{ח:תתת|(2)}} אח בעל נסיון של שנה אחת לפחות בבדיקת מידת התלות בעזרת הזולת בביצוע פעולות יום יום;
{{ח:תתת|(3)}} פסיכולוג מומחה, פזיותרפיסט, מרפא בעיסוק או קלינאי תקשורת שהם בעלי תעודה מקצועית מוכרת בידי משרד הבריאות.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש ועדת העררים לשירותים מיוחדים יהיה חבר הועדה שהוא רופא וחבריה האחרים יהיו מבין בעלי המקצוע האמורים בתקנת משנה (א)(2) ו־(3).
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לעשר שנים מיום 1.5.2016):}} המזכיר יקבע את הרכב ועדת העררים לשירותים מיוחדים שתדון בערר.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הנוסח הקבוע):}} פקיד תביעות, שמנהל אגף גימלאות נכות במוסד הסמיכו לכך ושאינו פקיד התביעות שעל החלטתו הוגש הערר, יקבע את הרכב ועדת העררים לשירותים מיוחדים שתדון בערר.
{{ח:תת|(ה)}} אח ורופא שבדקו את העורר לצורך ההחלטה נושא הערר וכן אח ורופא שאישרו בדיקה כאמור, לא ישמשו חברים בועדה שתדון בערר על אותה החלטה.

{{ח:סעיף|4|סמכויות ועדת עררים לשירותים מיוחדים}}
{{ח:ת}} בערר על החלטת פקיד תביעות בענין קיצבה מיוחדת רשאית ועדת עררים לשירותים מיוחדים לאשר, לבטל או לשנות את החלטת פקיד התביעות, בעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מידת התלות של העורר בעזרת הזולת;
{{ח:תת|(2)}} הצורך בהשגחה על העורר;
{{ח:תת|(3)}} התקופה שבה היה העורר תלוי בעזרת הזולת או זקוק להשגחה.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: ועדת עררים לילד נכה סמכויות והרכב}}

{{ח:סעיף|5|הרכב ועדת עררים לילד נכה|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת עררים לילד נכה תהיה בהרכב של שניים או שלושה חברים מבין בעלי המקצוע המפורטים להלן, ששמותיהם כלולים ברשימת החברים בועדת עררים לילד נכה:
{{ח:תתת|(1)}} רופא מומחה;
{{ח:תתת|(2)}} אח בעל נסיון של שנה אחת לפחות בבדיקת תלותם של ילדים נכים בעזרת הזולת בביצוע פעולות יום יום;
{{ח:תתת|(3)}} פסיכולוג מומחה, פזיותרפיסט, מרפא בעיסוק או קלינאי תקשורת שהם בעלי תעודה מקצועית מוכרת בידי משרד הבריאות.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש ועדת עררים לילד נכה יהיה חבר הועדה שהוא רופא וחבריה האחרים יהיו מבין בעלי המקצוע האמורים בתקנת משנה (א), בפסקאות (1), (2) או (3).
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ד)}} יחולו, בשינויים המחוייבים, לענין ועדת עררים לילד נכה, ועל קביעת רשימת החברים בועדת עררים לילד נכה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(א)}}.

{{ח:סעיף|6|סמכויות ועדת עררים לילד נכה|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בערר על החלטת פקיד תביעות בענין גימלת ילד נכה רשאית ועדת העררים לילד נכה לאשר, לבטל או לשנות את החלטת פקיד התביעות, בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מידת התלות של הילד בעזרת הזולת;
{{ח:תתת|(2)}} הליקוי המיוחד ממנו סובל הילד;
{{ח:תתת|(3)}} הטיפול הרפואי המיוחד שהילד זקוק לו;
{{ח:תתת|(4)}} התקופה שבה היה הילד ילד נכה;
{{ח:תתת|(5)}} מידת הצורך של הילד בהשגחה מתמדת.
{{ח:תת|(ב)}} בערר על החלטה בענין גמלה בעד ילד שמתקיים בו האמור {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ילד נכה)#תוספת 1 פרט 13|בפרט (7) בחלק ב׳ של התוספת הראשונה לתקנות ילד נכה}}, יביא מנהל השירותים הרפואיים במוסד או רופא ילדים בכיר שהמנהל האמור מינהו לענין זה, בפני הועדה מידע רפואי עדכני לענין נדירותה של התסמונת או המחלה.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|7|מועד ואופן הגשת ערר}}
{{ח:תת|(א)}} ערר על החלטת פקיד תביעות בענין קיצבה מיוחדת או בענין גימלת ילד נכה יוגש תוך 90 ימים מיום שנמסרה לתובע הגימלה, הודעה על ההחלטה; הערר יוגש בכתב, באמצעות המוסד, ויצויינו בו נימוקי הערר.
{{ח:תת|(ב)}} הדיון בערר יחל בתוך 60 ימים מיום שנתקבלו במוסד הודעת הערר ונימוקיו.

{{ח:סעיף|8|הזמנה לועדה|תיקון: תשע״ו, תש״ף, תשפ״ב, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת עררים לשירותים מיוחדים וועדת עררים לילד נכה ({{ח:פנימי|פרק 4|בפרק זה}} – הועדה), לפי הענין, תבדוק את העורר או את הילד שבענינו הוגש הערר ואולם רשאית הועדה בהסכמת העורר, או בהסכמת מי שהגיש את הערר בעניינו של הילד (להלן – מגיש הערר) לדון בערר על סמך מסמכים בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לעשר שנים מיום 1.5.2016):}} בדיקת העורר או הילד, תבוצע במקום ובמועד שצויינו בהזמנה ששלח המזכיר למגיש הערר ({{ח:פנימי|פרק 4|בפרק זה}} – ההזמנה).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הנוסח הקבוע):}} בדיקת העורר או הילד, תבוצע במקום ובמועד שצויינו בהזמנה ששלח המוסד למגיש הערר ({{ח:פנימי|פרק 4|בפרק זה}} – ההזמנה).
{{ח:תת|(ג)}} ההזמנה תישלח למגיש הערר 14 ימים לפחות לפני המועד שנקבע לבדיקה אלא אם כן הסכים מגיש הערר להתייצב לבדיקה או להעמיד את הילד לבדיקה תוך זמן קצר יותר, אף ללא הזמנה כאמור.

{{ח:סעיף|9|נוכחות זרים וייצוג}}
{{ח:תת|(א)}} הועדה תבדוק את העורר ואת הילד ביחידות, אך רשאית היא להתיר לזולת להיות נוכח בשעת הבדיקה, אם הסכים לכך מגיש הערר.
{{ח:תת|(ב)}} העורר והילד רשאים להיות מיוצגים בפני הועדה גם על ידי הרופא שטיפל בהם או רופא מומחה.

{{ח:סעיף|10|בדיקות נוספות וחוות דעת מיועץ|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} הועדה רשאית לדרוש –
{{ח:תת|(1)}} כי העורר או הילד, לפי הענין, ייבדקו בידי יועץ רפואי או בידי מומחה אחר או כי יעמדו לבדיקות אחרות הדרושות, לדעת הועדה, לצורך ההחלטה בערר, וכן רשאית היא לבקש מיועץ או מומחה כאמור להגיש לה חוות דעת בעניינים שתקבע, על סמך מסמכים רפואיים ותוצאות בדיקות אחרות שהובאו בפני היועץ או המומחה;
{{ח:תת|(2)}} מאת המוסד ביצוע חקירה לבירור ולאימות נתונים ועובדות הדרושים, לדעת הועדה, לצורך ההחלטה בערר, ובלבד שההחלטה בערר לא תידחה מפאת קיומה של חקירה כאמור, לתקופה העולה על 90 ימים מיום שנדרשה החקירה; חומר חקירה ומידע אחר שהעביר המוסד לועדה יועברו אף לעורר.

{{ח:סעיף|11|אי התייצבות לבדיקה}}
{{ח:תת|(א)}} לא התייצב העורר או הילד בפני הועדה במועד או במקום הנקובים בהזמנה, או לא התייצב לבדיקה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}}, יוזמן העורר או הילד לועדה או לבדיקה במועד נוסף.
{{ח:תת|(ב)}} לא התייצב העורר או הילד בפני הועדה גם במועד הנוסף ומגיש הערר לא הודיע על כך למוסד לפני המועד האמור בהזמנה או שלא נתן סיבה מתקבלת על דעת המוסד לאי ההתייצבות, ייבדק העורר או הילד במועד אחר רק לאחר שמגיש הערר שילם למוסד, לפי דרישת המוסד, את ההוצאות שנגרמו עקב אי ההתייצבות.
{{ח:תת|(ג)}} לא התייצב העורר או הילד לבדיקה פעם נוספת, מבלי שמגיש הערר הודיע על כך למוסד או מבלי שניתנה סיבה המתקבלת על דעת המוסד לאי ההתייצבות, וכן אם לא שילם מגיש הערר את סכום ההוצאות שדרש המוסד, תוך 30 ימים מיום הדרישה, רשאית הועדה לדון ולהחליט בערר שלא בנוכחות העורר או הילד, ואולם אם נבצר מהועדה להחליט – יידחה הערר.

{{ח:סעיף|12|החזר הוצאות לינה, כלכלה ונסיעה}}
{{ח:תת|(א)}} הוכח למוסד כי לשם התייצבות בפני הועדה או לשם התייצבות לבדיקה אחרת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}}, נגרמו לעורר הוצאות לינה, כלכלה או נסיעה, יחזיר לו המוסד, לפי דרישתו, את ההוצאות שנגרמו לו במישרין עקב ההתייצבות, כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} הוצאות לינה וכלכלה בשיעורים המשתלמים לעובד מדינה על פי הכללים שנקבעו בתקנון שירות המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} הוצאות נסיעה לפי התעריף המקובל בתחבורה הציבורית, ואולם אם לא יכול העורר בשל מצב בריאותו או מקום מגוריו, להשתמש בתחבורה ציבורית – לפי התעריף הזול ביותר לתחבורה המתאימה בנסיבות הענין.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בתקנת משנה (א) יחול, בשינויים המחוייבים, גם בערר בענין ילד נכה.

{{ח:סעיף|13|החלטה בערר|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} בועדה המורכבת משלושה חברים תינתן החלטת הועדה ברוב דעות חבריה; לא התקבלה החלטה ברוב דעות, תמונה ועדה חדשה של שלושה חברים בדרך האמורה {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}} או {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}}, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} בועדה המורכבת משני חברים תינתן החלטת הועדה פה אחד; נחלקו הדעות בועדה, ימונה חבר שלישי שמקצועו שונה ממקצועות שני החברים האחרים.
{{ח:תת|(ג)}} דיוני הועדה והחלטתה בצירוף נימוקיה, יירשמו בפרוטוקול אשר ייחתם בידי חברי הועדה בציון שמותיהם ותאריהם המקצועיים.
{{ח:תת|(ד)}} הועדה רשאית לתקן טעות סופר בפרוטוקול.

{{ח:סעיף|14|הודעה על החלטה בערר|תיקון: תשע״ו, תש״ף, תשפ״ב, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה לעשר שנים מיום 1.5.2016):}} המזכיר יודיע למגיש הערר, בכתב, את החלטת הועדה, ולבקשתו ימציא לו המזכיר גם העתק של ההחלטה, של נימוקיה ושל חוות דעת שנתן מומחה שמונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}}, ואולם אם החליטה הועדה שאין להביא לידיעת מגיש הערר את ההחלטה או את נימוקיה או את חוות דעת המומחה כאמור, יובאו ההחלטה, הנימוקים או חוות הדעת, לפי הענין, לידיעת בא כוחו של מגיש הערר או אדם אחר המייצג אותו, לדעת המזכיר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הנוסח הקבוע):}} המוסד יודיע למגיש הערר, בכתב, את החלטת הועדה, ולבקשתו ימציא לו המזכיר גם העתק של ההחלטה, של נימוקיה ושל חוות דעת שנתן מומחה שמונה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}}, ואולם אם החליטה הועדה שאין להביא לידיעת מגיש הערר את ההחלטה או את נימוקיה או את חוות דעת המומחה כאמור, יובאו ההחלטה, הנימוקים או חוות הדעת, לפי הענין, לידיעת בא כוחו של מגיש הערר או אדם אחר המייצג אותו, לדעת המוסד.

{{ח:סעיף|15|סודיות}}
{{ח:ת}} המסמכים הרפואיים אשר בידי הועדה הם סודיים, אך מותר להביאם לידי אדם אשר נזקקים לשירותו לצורך קבלת החלטה בערר ובלבד שחובת הסודיות כאמור תחול גם על מקבל המסמכים לפי תקנה זו.

{{ח:חתימות|ה׳ בתמוז התשנ״ה (3 ביולי 1995)}}
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]