חוק בתי המשפט

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000140}} '''חוקים מוחלפים:''' ''חוק השופטים:'' {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ג, 149|חוק השופטים|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_211793.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ט, 134|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209665.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 140|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209664.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 98|חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208178.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 22|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209663.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 186|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209662.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 6|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209661.pdf}}, {{ח:תיבה|272|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209660.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 196|תיקון מס׳ 15 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_208130.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 82|חוק השפיטה (הוראות מעבר)|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210153.pdf}}, {{ח:תיבה|153|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210232.pdf}}. ''חוק בתי המשפט:'' {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ז, 148|חוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208115.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ב, 24|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208145.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 66|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208113.pdf}}, {{ח:תיבה|91|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208114.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 132|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208116.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 120|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208117.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 237|תיקון מס׳ 2 לפקודת הראיות|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209378.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 106|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208121.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 320|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208122.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 11|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208123.pdf}}, {{ח:תיבה|93|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208125.pdf}}, {{ח:תיבה|94|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208124.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 138|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208126.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 125|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208127.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 84|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208128.pdf}}, {{ח:תיבה|273|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208129.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 192|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_208130.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 18|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_ec_317278.pdf}}, {{ח:תיבה|130|תיקון מס׳ 18 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209749.pdf}}, {{ח:תיבה|149|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209743.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 82|חוק השפיטה (הוראות מעבר)|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210153.pdf}}, {{ח:תיבה|145|חוק שמירת הניקיון|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210225.pdf}}, {{ח:תיבה|150|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210227.pdf}}. ''חוק שיפוט בתביעות קטנות:'' {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ו, 247|חוק שיפוט בתביעות קטנות|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209657.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 4|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317788.pdf}}, {{ח:תיבה|143|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209656.pdf}}, {{ח:תיבה|XVI|ת״ט}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 36|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209655.pdf}}. ''פקודת הרשמים:'' {{ח:תיבה|ע״ר 1936, תוס׳ 1, 233|פקודת הרושמים|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563989.pdf}}; {{ח:תיבה|1943, תוס׳ 1, 28|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561922.pdf}}; {{ח:תיבה|1946, תוס׳ 1, 226|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562419.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשט״ז, 23|חוק נוטריונים למסמכים יוצאי חוץ (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_210269.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ז, 155|חוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208115.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 122|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209515.pdf}}. ''פקודת הרשמים [נוסח חדש]:'' {{ח:תיבה|דמ״י תשל״א, 436|פקודת הרשמים [נוסח חדש]|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_vn_525732.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ה, 16|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209514.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 203|חוק הנוטריונים|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_210261.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 155|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210221.pdf}}.

'''נוסח משולב:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ד, 198|חוק בתי המשפט [נוסח משולב]|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_311021.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 12|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317279.pdf}}, {{ח:תיבה|138|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210420.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 36|חוק העבירות המינהליות|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210460.pdf}}, {{ח:תיבה|39|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317280.pdf}}, {{ח:תיבה|216|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210507.pdf}}, {{ח:תיבה|221|חוק חג המצות (איסורי חמץ)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210517.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 45|חוק הרשויות המקומיות (שימוש ארעי במגרשים ריקים)|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210544.pdf}}, {{ח:תיבה|120|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317385.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 67|תיקון מס׳ 23 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210563.pdf}}, {{ח:תיבה|186|תיקון מס׳ 24 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210677.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 48|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210741.pdf}}, {{ח:תיבה|56|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_ec_317281.pdf}}, {{ח:תיבה|87|תיקון מס׳ 3 לפקודת הסמים המסוכנים|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210676.pdf}}, {{ח:תיבה|101|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_ec_317834.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 6|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210714.pdf}}, {{ח:תיבה|12|תיקון מס׳ 26 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211672.pdf}}, {{ח:תיבה|45|תיקון מס׳ 28 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210770.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 54|תיקון מס׳ 9 לפקודת הראיות|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211676.pdf}}, {{ח:תיבה|116|חוק ממלאי תפקידים שיפוטיים (סייג למינוי) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211709.pdf}}, {{ח:תיבה|178|תיקון מס׳ 33 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211744.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 68|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211794.pdf}}, {{ח:תיבה|143|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210923.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 118|חוק איסוף ופינוי פסולת למיחזור|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_210815.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 49|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211692.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 152|תיקון מס׳ 2 לחוק לסדרי הדין (חקירת עדים)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211148.pdf}}, {{ח:תיבה|168|תיקון מס׳ 19 לחוק סדר הדין הפלילי|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211601.pdf}}, {{ח:תיבה|396|חוק בית המשפט לעניני משפחה|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211216.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 108|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211236.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 17|תיקון מס׳ 3 לחוק למניעת אלימות במשפחה|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211454.pdf}}, {{ח:תיבה|170|חוק למניעת הטרדה מינית|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211481.pdf}}, {{ח:תיבה|182|תיקון מס׳ 4 לחוק הכנסת|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211499.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 150|חוק עוולות מסחריות|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211634.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 194|חוק בתי משפט לענינים מינהליים|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300273.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 198|תיקון מס׳ 28|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300346.pdf}}, {{ח:תיבה|198|תיקון מס׳ 29|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300347.pdf}}, {{ח:תיבה|498|תיקון מס׳ 30|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300402.pdf}}, {{ח:תיבה|502|חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס׳ 33) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300403.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 244|תיקון מס׳ 32|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300468.pdf}}, {{ח:תיבה|417|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300492.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 202|תיקון מס׳ 33|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300608.pdf}}, {{ח:תיבה|507|חוק מאבק בארגוני פשיעה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299781.pdf}}, {{ח:תיבה|514|תיקון מס׳ 35|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299784.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 8|תיקון מס׳ 36|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299796.pdf}}, {{ח:תיבה|306|תיקון מס׳ 59 לפקודת התעבורה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299758.pdf}}, {{ח:תיבה|320|חוק נושאי משרה שיפוטית (מניעה מלשבת בדין) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299863.pdf}}, {{ח:תיבה|329|חוק נושאי משרה שיפוטית (שיקול דעת של חברי ועדה לבחירת נושאי משרה שיפוטית) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299772.pdf}}, {{ח:תיבה|490|חוק סדר הפלילי (תיקון מס׳ 33) (הוראת שעה) (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299798.pdf}}, {{ח:תיבה|506|תיקון מס׳ 40|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300983.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 52|חוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299662.pdf}}, {{ח:תיבה|284|תיקון מס׳ 42 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_579102.pdf}}, {{ח:תיבה|385|תיקון מס׳ 43|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300144.pdf}}, {{ח:תיבה|394|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300039.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 6|חוק איסור סחר בבני אדם (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300035.pdf}}, {{ח:תיבה|28|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2073.pdf}}, {{ח:תיבה|382|תיקון מס׳ 45|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300746.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 48ג|חוק זכות יוצרים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300007.pdf}}, {{ח:תיבה|82|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2122.pdf}}, {{ח:תיבה|173|תיקון מס׳ 47|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300766.pdf}}, {{ח:תיבה|180|תיקון מס׳ 48|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300057.pdf}}, {{ח:תיבה|248|תיקון מס׳ 49|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300811.pdf}}, {{ח:תיבה|252|תיקון מס׳ 42 והוראת שעה (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300775.pdf}}, {{ח:תיבה|537|חוק הרשויות המקומיות (אכיפה סביבתית – סמכויות פקחים)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300698.pdf}}, {{ח:תיבה|664|תיקון מס׳ 51|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300110.pdf}}, {{ח:תיבה|668|תיקון מס׳ 52|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300810.pdf}}, {{ח:תיבה|717|תיקון מס׳ 14 לחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300115.pdf}}, {{ח:תיבה|784|חוק אוויר נקי|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_299971.pdf}}, {{ח:תיבה|813|תיקון מס׳ 55|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300686.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 66|תיקון מס׳ 29 לחוק ההוצאה לפועל|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300665.pdf}}, {{ח:תיבה|115|חוק להגנה על עדים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300899.pdf}}, {{ח:תיבה|146|תיקון מס׳ 2 לחוק הרשויות המקומיות (אכיפה סביבתית – סמכויות פקחים)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301058.pdf}}, {{ח:תיבה|287|תיקון מס׳ 42 והוראת שעה (תיקון מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300957.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 310|תיקון מס׳ 60 לחוק סדר הדין הפלילי|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301109.pdf}}, {{ח:תיבה|612|תיקון מס׳ 59|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301175.pdf}}, {{ח:תיבה|652|תיקון מס׳ 60|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300929.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 14|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301124.pdf}}, {{ח:תיבה|272|חוק ייעול הליכי האכיפה ברשות ניירות ערך (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301186.pdf}}, {{ח:תיבה|928|תיקון מס׳ 62|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301266.pdf}}, {{ח:תיבה|932|תיקון מס׳ 33 לחוק ההוצאה לפועל|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301265.pdf}}, {{ח:תיבה|1142|תיקון מס׳ 20 לחוק הנוער (טיפול והשגחה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301048.pdf}}, {{ח:תיבה|1169|תיקון מס׳ 3 לחוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301156.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 2|תיקון מס׳ 101 לפקודת התעבורה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301173.pdf}}, {{ח:תיבה|98|תיקון מס׳ 67|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301339.pdf}}, {{ח:תיבה|98|תיקון מס׳ 68|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301080.pdf}}, {{ח:תיבה|124|תיקון מס׳ 69|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301239.pdf}}, {{ח:תיבה|192|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2342.pdf}}, {{ח:תיבה|507|תיקון מס׳ 19 לחוק החברות|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301358.pdf}}, {{ח:תיבה|523|תיקון מס׳ 71|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301362.pdf}}, {{ח:תיבה|744|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301466.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 137|חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301496.pdf}}, {{ח:תיבה|274|תיקון מס׳ 74|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301561.pdf}}, {{ח:תיבה|326|תיקון מס׳ 75|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301441.pdf}}, {{ח:תיבה|594|תיקון מס׳ 76|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303817.pdf}}, {{ח:תיבה|662|תיקון מס׳ 77|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303838.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 180|תיקון מס׳ 5 לפקודת השותפויות|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306653.pdf}}, {{ח:תיבה|200|תיקון מס׳ 119 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_313581.pdf}}, {{ח:תיבה|241|תיקון מס׳ 113 לפקודת התעבורה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_313647.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 176|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316718.pdf}}, {{ח:תיבה|358|תיקון מס׳ 82|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_320777.pdf}}, {{ח:תיבה|886|תיקון מס׳ 83|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_343173.pdf}}, {{ח:תיבה|926|חוק המאבק בטרור|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_343902.pdf}}, {{ח:תיבה|1139|תיקון מס׳ 71 לחוק השיפוט הצבאי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348253.pdf}}, {{ח:תיבה|1216|חוק לייעול הפיקוח והאכיפה העירוניים ברשויות המקומיות (תעבורה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_349196.pdf}}, {{ח:תיבה|1223|חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_349197.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 9|חוק שירות הציבור (הצהרת הון)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_362655.pdf}}, {{ח:תיבה|674|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_ls_fr_382430.pdf}}, {{ח:תיבה|695|תיקון מס׳ 63 לחוק ניירות ערך|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382526.pdf}}, {{ח:תיבה|1200|חוק העיצובים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390481.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 52|תיקון מס׳ 26 והוראת שעה לחוק איסור הלבנת הון|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528395.pdf}}, {{ח:תיבה|169|תיקון מס׳ 92|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491140.pdf}}, {{ח:תיבה|412|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491934.pdf}}, {{ח:תיבה|660|תיקון מס׳ 94|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_499588.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 68|תיקון מס׳ 4 לחוק הבוררות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_525594.pdf}}, {{ח:תיבה|84|תיקון מס׳ 96|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_527183.pdf}}, {{ח:תיבה|86|חוק להסדרת הבטחון בגופים ציבוריים (הוראת שעה) (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528208.pdf}}, {{ח:תיבה|230|תיקון מס׳ 137 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528388.pdf}}, {{ח:תיבה|246|תיקון מס׳ 21 לחוק ההגבלים העסקיים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528392.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 873|תיקון לתקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – הגבלת פעילות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8414.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ף, 96|חוק לתיקון ולקיום תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – אכיפה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_573941.pdf}}, {{ח:תיבה|287, 288|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_577860.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 700|תיקון מס׳ 100|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_616717.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 524|חוק הבוררות המסחרית הבין–לאומית|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4150197.pdf}}, {{ח:תיבה|1036|תיקון מס׳ 8 והוראת שעה לחוק קידום התחרות בענף המזון|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4642909.pdf}}, {{ח:תיבה|1100|תיקון מס׳ 103|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4712398.pdf}}, {{ח:תיבה|1346|חוק הפרות תעבורה מינהליות|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4765655.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 438|תיקון מס׳ 105|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6165552.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 32|תיקון מס׳ 106|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_10065761.pdf}}.

''שינוי התוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 1238|שינוי התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5051.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 920|שינוי התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6057.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 1266|שינוי התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6193.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 566|שינוי התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6229.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 346|שינוי התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6346.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 774|שינוי התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7090.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 158|הגדלת סכום תביעות אזרחיות בבית משפט שלום}}, {{ח:תיבה|1376|שינוי סכום התביעה בתביעות קטנות}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 265|שינוי סכום התביעה בתביעות קטנות}}, {{ח:תיבה|266|הגדלת סכום תביעות אזרחיות בבית משפט שלום}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 1262|הגדלת סכום תביעות אזרחיות בבית משפט שלום}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 719|הגדלת סכום תביעות אזרחיות בבית משפט שלום (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 1386|שינוי סכום התביעה בתביעות קטנות}}, {{ח:תיבה|1386|הגדלת סכום תביעות אזרחיות בבית משפט שלום}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1194|שינוי סכום התביעה בתביעות קטנות}}, {{ח:תיבה|1578|הגדלת סכום תביעות אזרחיות בבית משפט שלום}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 554|שינוי סכום התביעה בתביעות קטנות}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 1228|שינוי סכום התביעה בתביעות קטנות}}, {{ח:תיבה|1424|ת״ט}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 552|ת״ט}}; {{ח:תיבה|י״פ תשס״ט, 1584|הודעה}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1186|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1976|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1779|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 2121|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 2830|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 2763|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1911|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 3796|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 6185|הודעה}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 2631|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 3097|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2547|הודעה}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2940|הודעה בדבר סכום תביעה בתביעות קטנות|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11043.pdf}}, {{ח:תיבה|2964|הודעה בדבר סכום תביעה בתביעות קטנות|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11043.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 2338|הודעה בדבר סכום תביעה בתביעות קטנות|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-11949.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 3137|הודעה בדבר סכום תביעה בתביעות קטנות|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-13025.pdf}}. ''הארכת הוראת שעה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 1966|החלטה בדבר הארכת תוקפו של חוק לתיקון ולקיום תוקפן של תקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש – אכיפה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8688.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
הנוסח המשולב בא במקום חוק השופטים, התשי״ג–1953, חוק בתי המשפט, התשי״ז–1957, חוק שיפוט בתביעות קטנות, התשל״ו–1976 ופקודת הרשמים [נוסח חדש], התשל״א–1971. סעיפי הנוסח הישן ניתנים בשוליים בצירוף אות המסמנת את החוק לפי הרשימה הבאה: האות '''ש''' – מציינת את חוק השופטים, התשי״ג–1953; האות '''ב''' – חוק בתי המשפט, התשי״ז–1957; האות '''ת''' – חוק שיפוט בתביעות קטנות, התשל״ו–1976; האות '''ר''' – פקודת הרשמים [נוסח חדש], התשל״א–1971.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: השופטים}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן א|סימן א׳: תחולה}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ב|סימן ב׳: כשירות}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ג|סימן ג׳: מינוי}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ד|סימן ד׳: כהונה}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ה|סימן ה׳: אתיקה ושיפוט משמעתי}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ה1|סימן ה׳1: הצהרת הון}}

{{ח:פנימי|פרק א סימן ו|סימן ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: בתי המשפט}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן א|סימן א׳: בית המשפט העליון}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: בתי משפט מחוזיים}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ב1|סימן ב׳1: מחלקה כלכלית}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: בתי משפט שלום}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: בתי משפט לענינים מקומיים}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: בתי משפט לתביעות קטנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ו|סימן ו׳: פומביות הדיון}}

{{ח:פנימי|פרק ב סימן ז|סימן ז׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: רשמים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן א|סימן א׳: מינוי}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: סמכויות רשמים}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: סמכויות אחרות}}

{{ח:פנימי|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1: משמר בתי המשפט}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: השופטים}}
{{ח:קטע3|פרק א סימן א|סימן א׳: תחולה}}

{{ח:סעיף|1|נושא הפרק|אחר=[ש/1]}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק א|פרק זה}} דן בשופטים של –
{{ח:תת|(1)}} בית המשפט העליון;
{{ח:תת|(2)}} בתי המשפט המחוזיים;
{{ח:תת|(3)}} בתי משפט השלום.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ב|סימן ב׳: כשירות}}

{{ח:סעיף|2|כשירותם של שופטי בית המשפט העליון|אחר=[ש/2]}}
{{ח:ת}} אלה כשירים להתמנות לשופטי בית המשפט העליון:
{{ח:תת|(1)}} מי שכיהן במשך תקופה של חמש שנים כשופט בית משפט מחוזי;
{{ח:תת|(2)}} מי שרשום, ומי שזכאי להיות רשום, בפנקס חברי לשכת עורכי הדין ועסק, ברציפות או לסירוגין, לא פחות מעשר שנים, מהן לפחות חמש שנים בארץ, באחד או באחדים מן הדברים האלה:
{{ח:תתת|(א)}} עריכת דין;
{{ח:תתת|(ב)}} שפיטה או תפקיד משפטי אחר בשירות מדינת ישראל או בשירות אחר שנקבעו בתקנות לענין זה;
{{ח:תתת|(ג)}} הוראת משפטים באוניברסיטה או בבית ספר גבוה למשפט שנקבעו בתקנות לענין זה;
{{ח:תת|(3)}} משפטאי מובהק.

{{ח:סעיף|2א|תקופת צינון למינוי שופט עליון|תיקון: תשס״ד־6, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} לא יתמנה לשופט בית המשפט העליון מי שכיהן בתפקיד היועץ המשפטי לממשלה או פרקליט המדינה, אלא אם כן עברה תקופה של שמונה עשר חודשים מיום סיום כהונתו.

{{ח:סעיף|2א|תנאים למינוי שופט בית המשפט העליון|תיקון: תשס״ד־6, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתמנה לשופט בית המשפט העליון מי שכיהן בתפקיד היועץ המשפטי לממשלה או פרקליט המדינה, אלא אם כן עברה תקופה של שמונה עשר חודשים מיום סיום כהונתו.
{{ח:תת|(ב)}} בחירה של הוועדה לבחירת שופטים בשופט לבית המשפט העליון שטרם מלאו לו 55 שנים תהיה בהחלטה שהתקבלה על דעת כל החברים המכהנים בוועדה.

{{ח:סעיף|3|כשירותם של שופטי בית משפט מחוזי|תיקון: תשנ״ב|אחר=[ש/3]}}
{{ח:ת}} אלה כשירים להתמנות לשופטי בית משפט מחוזי:
{{ח:תת|(1)}} מי שכיהן במשך תקופה של ארבע שנים כשופט של בית משפט שלום;
{{ח:תת|(2)}} מי שרשום, ומי שזכאי להיות רשום, בפנקס חברי לשכת עורכי הדין, ועסק, ברציפות או לסירוגין, לא פחות משבע שנים, מהן לפחות שלוש שנים בארץ, באחד או באחדים מן הדברים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(2)}}.

{{ח:סעיף|4|כשירותם של שופטי בית משפט שלום|תיקון: תשנ״ב, תשס״ח|אחר=[ש/4]}}
{{ח:ת}} כשירים להתמנות לשופטי בית משפט שלום, מי שרשום ומי שזכאי להיות רשום בפנקס חברי לשכת עורכי הדין, ועסק ברציפות או לסירוגין, לא פחות מחמש שנים, מהן לפחות שנתיים בארץ, באחד או באחדים מן הדברים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(2)}}.

{{ח:סעיף|5|אזרחות|אחר=[ש/4א]}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתמנה לשופט מי שאינו אזרח ישראלי.
{{ח:תת|(ב)}} היה המועמד למינוי גם בעל אזרחות שאינה ישראלית ודיני המדינה שהוא אזרח בה מאפשרים את שחרורו מאזרחות זו, לא יתמנה אלא לאחר שעשה את כל הדרוש מצדו לשם שחרורו ממנה.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ג|סימן ג׳: מינוי}}

{{ח:סעיף|6|הועדה לבחירת שופטים|תיקון: תשנ״ח־3, תשע״ד־2, תשפ״ה|אחר=[ש/6]}}
{{ח:ת}} הוראות אלה יחולו לענין הועדה לבחירת שופטים שלפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 4|סעיף 4 לחוק־יסוד: השפיטה}} (להלן – הועדה):
{{ח:תת|(1)}} הכנסת תבחר בבחירה חשאית את שני חברי הכנסת שיכהנו כחברי הועדה; הם יכהנו כל עוד הם חברי הכנסת, ואם תמה כהונת הכנסת – עד שהכנסת החדשה תבחר חברים אחרים במקומם והכל בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק הכנסת|חוק הכנסת, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} חברי הכנסת יבחרו בבחירה חשאית בכנסת את שני חברי הכנסת שיכהנו כחברי הוועדה; אחד מהם חבר בסיעות הקואליציה שיבחרו חברי הכנסת מאותן סיעות ואחד מהם חבר בסיעות האופוזיציה שיבחרו חברי הכנסת מאותן סיעות; חברי הכנסת יכהנו כחברי הוועדה כל עוד הם חברי הכנסת, ואם תמה כהונת הכנסת – עד שהכנסת החדשה תבחר חברים אחרים במקומם, והכול בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק הכנסת|חוק הכנסת, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תת|(2)}} המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין תבחר את נציגיה בבחירה חשאית; הם יכהנו תקופה של שלוש שנים;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} חברי הכנסת יבחרו בבחירה חשאית בכנסת את שני נציגי הציבור שיכהנו כחברי הוועדה; אחד מהם ייבחר בידי חברי הכנסת מסיעות הקואליציה ואחד מהם ייבחר בידי חברי הכנסת מסיעות האופוזיציה, ואם התקיימו הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 4|סעיף 4(ו) לחוק־יסוד: השפיטה}} – ייבחרו שני נציגי הציבור בידי הכנסת; נציגי הציבור יכהנו כחברי הוועדה כל עוד מכהנת הכנסת שבה נבחרו, ואם תמה כהונת הכנסת – עד שהכנסת החדשה תבחר חברים אחרים במקומם;
{{ח:תת|(3)}} שני שופטי בית המשפט העליון יכהנו תקופה של שלוש שנים;
{{ח:תת|(3א)}} לפחות אחד מנציגי שופטי בית המשפט העליון בוועדה, לפחות אחד מנציגי הממשלה בוועדה, לפחות אחד מנציגי הכנסת בוועדה ולפחות אחד מנציגי לשכת עורכי הדין בוועדה יהיו נשים;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} לפחות אחד מנציגי שופטי בית המשפט העליון בוועדה ולפחות אחד מנציגי הממשלה בוועדה יהיו נשים;
{{ח:תת|(3ב)}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} לפחות אחד מחברי הוועדה שיבחרו חברי הכנסת מסיעות הקואליציה ולפחות אחד מחברי הוועדה שיבחרו חברי הכנסת מסיעות האופוזיציה – יהיו נשים, ואם התקיימו הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 4|סעיף 4(ו) לחוק־יסוד: השפיטה}}, לא יחולו הוראות פסקה זו, אולם לפחות אחד מנציגי הציבור שתבחר הכנסת – יהיה אישה;
{{ח:תת|(4)}} הרכב הועדה יפורסם ברשומות;
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סיעות הקואליציה“ – {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} הסיעות בכנסת שהן צדדים להסכמים המחייבים תמיכה בממשלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סיעות האופוזיציה“ – {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} הסיעות בכנסת שאינן צדדים להסכמים המחייבים תמיכה בממשלה.

{{ח:סעיף|6א|הצבעה בועדה|תיקון: תשס״ד־4}}
{{ח:ת}} חבר הועדה יצביע על פי שיקול דעתו, ולא יהיה מחויב להחלטות הגוף שמטעמו הוא חבר בועדה.

{{ח:סעיף|6ב|שינויים בהרכב הוועדה לבחירת שופטים במהלך כהונת הכנסת|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}}
{{ח:תת|(א)}} עם כינון ממשלה חדשה בתקופת כהונתה של אותה כנסת או אם מספר חברי הכנסת הנמנים עם סיעות הקואליציה פחת ל־80 או למטה מזה או עלה על 80, ייבחרו לוועדה לבחירת שופטים חברים במקום החברים המנויים {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 4|בסעיף 4(ב)(1)(ב) עד (ד) לחוק־יסוד: השפיטה}}.
{{ח:תת|(ב)}} חל שינוי בהשתייכותו לסיעות הקואליציה או לסיעות האופוזיציה של חבר הכנסת החבר בוועדה, ייבחר לוועדה חבר אחר במקומו.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} חל שינוי בהשתייכותה של סיעה לסיעות הקואליציה או לסיעות האופוזיציה, רשאים שני שלישים מחברי הכנסת הנמנים עם סיעות הקואליציה או עם סיעות האופוזיציה להודיע כי ייבחר חבר כנסת אחר במקום חבר הכנסת שבחרו לוועדה.
{{ח:תת|(2)}} הודיעה ועדת הכנסת, לפי {{ח:חיצוני|חוק הכנסת#סעיף 61|סעיף 61 לחוק הכנסת, התשנ״ד–1994}}, על פרישתו של חבר הכנסת המכהן בוועדה לבחירת שופטים מסיעתו, רשאים שני שלישים מחברי הכנסת הנמנים עם הסיעות שבחרו בו להודיע כי ייבחר חבר אחר במקומו.
{{ח:תת|(ד)}} בחירה לפי סעיף זה תתקיים בתוך 30 ימים ממועד היווצרות העילה לבחירה; פרטים ייקבעו {{ח:חיצוני|תקנון הכנסת|בתקנון הכנסת}}.

{{ח:סעיף|6ג|נציגי הציבור בוועדה לבחירת שופטים|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}}
{{ח:תת|(א)}} כשיר להיבחר כנציג הציבור בוועדה מי שכשיר להתמנות לשופט בית המשפט העליון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הכנסת#סעיף 6|סעיף 6 לחוק הכנסת, התשנ״ד–1994}}, יחולו לעניין נציגי הציבור בוועדה.
{{ח:תת|(ג)}} הכנסת רשאית, בתקנונה, לקבוע את סדרי הבחירה של נציגי הציבור.
{{ח:תת|(ד)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תשלום גמול לנציגי הציבור;
{{ח:תתת|(2)}} מניעת ניגוד עניינים של נציגי הציבור.

{{ח:סעיף|7|סדרי עבודת הועדה|תיקון: תשס״ח־10, תשפ״ה|אחר=[ש/7]}}
{{ח:תת|(א)}} ראה שר המשפטים שיש למנות שופט, יודיע על כך ברשומות ויכנס את הועדה.
{{ח:תת|(ב)}} אלה רשאים להציע מועמדים:
{{ח:תתת|(1)}} שר המשפטים;
{{ח:תתת|(2)}} נשיא בית המשפט העליון;
{{ח:תתת|(3)}} שלושה חברי הועדה כאחד.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} שני חברי הועדה כאחד.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(יבוטל ביום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}}
{{ח:תתת|(1)}} הצעת הועדה על מינויו של שופט תהיה על דעת רוב חבריה שהשתתפו בהצבעה.
{{ח:תתת|(2)}} על אף הוראות פסקה (1), הצעת הוועדה על מינוי של שופט לבית המשפט העליון תהיה על דעת שבעה מחברי הוועדה; פחת מספר המשתתפים בהצבעה מתשעה תהיה ההצבעה על דעת רוב המשתתפים שלא יפחת ממספר המשתתפים בהחסיר שניים.
{{ח:תת|(ד)}} הועדה תקבע את שאר סדרי דיוניה ועבודתה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי השפיטה (סדרי העבודה של הועדה לבחירת שופטים)|כללי השפיטה (סדרי העבודה של הועדה לבחירת שופטים), התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי השפיטה (סדרי העבודה בענין סיום כהונת שופט לפי החלטה של הועדה לבחירת שופטים)|כללי השפיטה (סדרי העבודה בענין סיום כהונת שופט לפי החלטה של הועדה לבחירת שופטים), התשמ״ז–1986}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי השפיטה (סדרי העבודה של הועדה לבחירת שופטים – שופט תעבורה)|כללי השפיטה (סדרי העבודה של הועדה לבחירת שופטים – שופט תעבורה), התשמ״ז–1986}}.}}

{{ח:סעיף|7א|סייג למינוי שופט|תיקון: תשנ״א־2}}
{{ח:ת}} הועדה לא תציע מינוי של שופט, אם המועמד הורשע בעבירה פלילית שיש בה, בנסיבות הענין, משום קלון.

{{ח:סעיף|8|נשיא בית המשפט העליון והמשנה לנשיא|תיקון: תשס״ז־3, תשע״ב־2, תשפ״ה|אחר=[ש/8]}}
{{ח:תת|(א)}} נשיא בית המשפט העליון והמשנה לנשיא בית המשפט העליון יתמנו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 4|סעיף 4(א) לחוק־יסוד: השפיטה}} מקרב שופטי בית המשפט העליון.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} נשיא בית המשפט העליון והמשנה לנשיא בית המשפט העליון יתמנו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 4|סעיף 4(א) ו־(ד) לחוק־יסוד: השפיטה}} מקרב שופטי בית המשפט העליון.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת כהונתם של נשיא בית המשפט העליון והמשנה לנשיא בית המשפט העליון תהיה שבע שנים מיום המינוי, ולא ניתן לשוב ולמנותם לתקופת כהונה נוספת באותו תפקיד.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9|נשיאים וסגני נשיאים של בתי משפט אחרים|תיקון: תשמ״ט, תשמ״ט־2, תשנ״ב, תשס״ז־3|אחר=[ש/9]}}
{{ח:תת|(א)}} נשיאים וסגני־נשיאים של בתי משפט מחוזיים ושל בתי משפט שלום יתמנו בידי שר המשפטים בהסכמת נשיא בית המשפט העליון, איש איש מקרב השופטים של בתי המשפט שבדרגה הנידונה.
{{ח:תת|(ב)}} תקופת כהונתם של נשיאים וסגני נשיאים של בתי משפט מחוזיים ושל בתי משפט שלום תהיה שבע שנים מיום המינוי, ולא ניתן לשוב ולמנותם לתקופת כהונה נוספת באותו תפקיד בבית משפט שדרגתו זהה לדרגת בית המשפט שבו כיהנו בתפקיד זה.
{{ח:תת|(ג)}} לא יתמנה לנשיא או לסגן נשיא של בית משפט מחוזי או של בית משפט שלום מי שלא יוכל לכהן בתפקיד זה במשך שלוש שנים לפחות, עקב יציאתו לקצבה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(א)(1)}}.

{{ח:סעיף|9א|המשך כהונה של נשיא|תיקון: תשמ״ט, תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} נשיא של בית משפט שלום שנתמנה לשופט בית משפט מחוזי, רשאי, בהסכמתו, להמשיך ולכהן כנשיא של בית משפט שלום אם החליט על כך שר המשפטים, בהסכמת נשיא בית המשפט העליון, ואולם בעת כהונתו כנשיא בית משפט שלום הוא ידון בענינים הנתונים לסמכות בית משפט שלום בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראת סעיף זה כדי לפגוע בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}.

{{ח:סעיף|10|מינוי לכהונה בפועל|תיקון: תשמ״ה־2, תשמ״ו־3, תשנ״ב, תשס״ד־2, תשנ״ב|אחר=[ש/10]}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי למנות, לכהונה בפועל, בהסכמת המועמד ובהסכמת נשיא בית המשפט העליון –
{{ח:תתת|(1)}} שופט בית המשפט העליון – לנשיא או לשופט בית משפט מחוזי;
{{ח:תתת|(2)}} שופט בית משפט מחוזי – לשופט בית המשפט העליון, לנשיא בית משפט מחוזי, לנשיא בית משפט שלום או לשופט בית משפט שלום;
{{ח:תתת|(3)}} שופט בית משפט שלום – לשופט בית משפט מחוזי או לנשיא בית משפט שלום;
{{ח:תתת|(4)}} שופט תעבורה – לשופט בית משפט שלום.
{{ח:תת|(ב)}} כהונה בפועל לפי סעיף זה, ברציפות או לסירוגין, לא תהיה יותר משנה אחת מתוך תקופה של שלוש שנים, ולענין שופט שהוא רשם, שנתמנה לכהונה בפועל כשופט בבית המשפט שבו הוא משמש כרשם – לא יותר מארבע שנים מתוך תקופה של חמש שנים, ובלבד שבאה על כך הסכמת נשיא בית המשפט העליון.
{{ח:תת|(ג)}} מי שנתמנה לכהונה בפועל לפי סעיף זה רשאי לדון גם בענין הנתון לסמכות בית המשפט שבו הוא מכהן דרך קבע, ובלבד שלא ידון באותו ענין בשתי ערכאות.

{{ח:סעיף|10א|שופט עמית|תיקון: תשס״ו־2, תשס״ח־6, תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ונשיא בית המשפט העליון כאחד, רשאים למנות שופט בית משפט מחוזי או שופט בית משפט שלום שיצא לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(א)(1), (ב) או (ג)}} לתפקיד של שופט עמית, ואם יצא לקצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ב)(3)}} – אם הנסיבות שבשלן יצא לקצבה אינן מונעות ממנו לכהן כשופט עמית (בחוק זה – שופט עמית).
{{ח:תת|(ב)}} לא ימונה שופט כשופט עמית אלא אם כן חלפו 45 ימים מיום ששר המשפטים ונשיא בית המשפט העליון הודיעו לוועדה על הכוונה למנותו ושום חבר ועדה לא הגיש הסתייגות למינוי; הוגשה הסתייגות בתקופה האמורה, תדון בה הוועדה ותחליט אם לאשר את המינוי.
{{ח:תת|(ג)}} שופט עמית ימונה לתקופה שלא תעלה על ארבע שנים, ושר המשפטים ונשיא בית המשפט העליון רשאים, לפי בחירת הוועדה, להאריך את מינויו לתקופה אחת נוספת שלא תעלה על שנתיים, והכול ובלבד שלא יכהן כשופט עמית מי שגילו עולה על 75.
{{ח:תת|(ד)}} שופט עמית יכהן כשופט בבית משפט שדרגתו אינה גבוהה מדרגת בית המשפט שבו כיהן ערב יציאתו לקצבה.
{{ח:תת|(ה)}} שופט עמית יראו אותו כשופט לכל דבר ועניין, ואולם יכול שיכהן במשרה חלקית.
{{ח:תת|(ו)}} מספר השופטים העמיתים שיכהנו לא יעלה על 15 אחוזים ממספר התקנים המאוישים של שופטים בבתי משפט השלום או בבתי המשפט המחוזיים, לפי העניין.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ד|סימן ד׳: כהונה}}

{{ח:סעיף|11|כוחו של מינוי|אחר=[ש/12]}}
{{ח:ת}} שופט שמינויו פורסם ברשומות, אין עוררין על מינויו.

{{ח:סעיף|12|התפטרות|אחר=[ש/16]}}
{{ח:ת}} שופט רשאי להתפטר מכהונתו בהגשת כתב התפטרות לשר המשפטים; כהונתו תיפסק בתום שלושה חדשים מהגשת כתב ההתפטרות אם לא הסכים שר המשפטים למועד קצר יותר.

{{ח:סעיף|13|יציאה לקיצבה|תיקון: תשמ״ה־2|אחר=[ש/17]}}
{{ח:תת|(א)}} שופט יצא לקיצבה –
{{ח:תתת|(1)}} בהגיעו לגיל שבעים;
{{ח:תתת|(2)}} משקבעה הועדה, על יסוד חוות דעת רפואית לפי כללים שהיא קבעה, שמחמת מצב בריאותו נבצר ממנו להמשיך במילוי תפקידו.
{{ח:תת|(ב)}} שופט רשאי לצאת לקיצבה –
{{ח:תתת|(1)}} לאחר שכיהן עשרים שנים, אם הגיע לגיל ששים;
{{ח:תתת|(2)}} לאחר שכיהן חמש עשרה שנים, אם הגיע לגיל ששים וחמש;
{{ח:תתת|(3)}} אם ביקש זאת והועדה אישרה את בקשתו; הועדה רשאית להתנות הסכמתה בקביעת שיעור גימלה הנמוך מן המתחייב על פי דין.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב) רשאי שופט של בית משפט שלום לצאת לקיצבה לאחר שכיהן עשרים שנים אם הגיע לגיל חמישים או לאחר שכיהן חמש עשרה שנים אם הגיע לגיל חמישים וחמש, ובלבד שהודיע על כך לשר המשפטים שנה לפני מועד היציאה לקיצבה.
{{ח:תת|(ד)}} בחישוב תקופת כהונתו של שופט לענין סעיף קטן (ב) תצורף לתקופת כהונתו כשופט כל תקופת שירותו במדינה או במוסד אחר שועדת הכספים של הכנסת אישרה לענין זה, או מקצתה של תקופה זו, הכל לפי כללים שקבעה ועדת הכספים.

{{ח:סעיף|14|סיום כהונה לפי החלטת הועדה|תיקון: תשנ״ב|אחר=[ש/16א]}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה לועדה הצעה לסיים את כהונתו של שופט לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 7|סעיף 7(4) לחוק־יסוד: השפיטה}}, רשאית היא למנות מבין חבריה, ועדת משנה שתדון בהצעה ותגיש את מימצאיה ומסקנותיה לועדה.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה וכן ועדת המשנה, אם נתמנתה, יאפשרו לשופט לעיין בחומר שלפניהן ויתנו לו הזדמנות לטעון טענותיו.
{{ח:תת|(ג)}} החליטה הועדה על סיום כהונתו של שופט, תקבע בהחלטתה את המועד לסיום הכהונה, וכן, לפי שיקול דעתה, את שיעור הגימלה שיקבל, ובלבד ששיעור הגימלה לא יעלה על השיעור שהיה זכאי לו אילו המשיך לכהן עד הגיעו לגיל שבעים.

{{ח:סעיף|15|סמכות שופט לסיים דיון|תיקון: תשס״ד־2, תש״ע־2|אחר=[ש/18]}}
{{ח:תת|(א)}} שופט שהחל בדיון ויצא לקיצבה או פרש, יהיה מוסמך לסיים את הדיון תוך שלושה חדשים מיום היציאה לקיצבה או הפרישה.
{{ח:תת|(ב)}} שופט שהחל בדיון ותקופת מינויו לכהונה נסתיימה מחמת מינוי לערכאה אחרת, או משום שנסתיימה תקופת כהונה בפועל או משום שנסתיימה תקופת כהונתו כשופט בית המשפט לעניינים מינהליים או כשופט המחלקה הכלכלית לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ד|סעיף 42ד}}, יהיה מוסמך לסיים את הדיון שהחל בו.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|16|מינוי שופט לשעבר|אחר=[ש/17א]}}
{{ח:ת}} מי שהוסמך בחיקוק למנות שופט או מי שכשיר להיות שופט, ליושב ראש של ועדה או של גוף אחר, רשאי, בהתייעצות עם נשיא בית המשפט העליון ובהסכמת המועמד, למנות לכך, לתקופה שיקבע, מי שהיה שופט כמפורש בחיקוק ויצא לקיצבה או פרש, ורשאי למנות כאמור, בהסכמת המועמד, מי שהיה שופט של ערכאה גבוהה מזו שפורשה בחיקוק.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ה|סימן ה׳: אתיקה ושיפוט משמעתי|תיקון: תשס״ו־3}}

{{ח:סעיף|16א|כללי אתיקה לשופטים|תיקון: תשס״ו־3}}
{{ח:ת}} נשיא בית המשפט העליון, בהסכמת חבר שופטי בית המשפט העליון ולאחר התייעצות עם שר המשפטים, רשאי לקבוע כללי אתיקה לשופטים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי אתיקה לשופטים|כללי אתיקה לשופטים, התשס״ז–2007}}.}}

{{ח:סעיף|16ב|ועדת אתיקה|תיקון: תשס״ו־3, תשס״ז־2}}
{{ח:תת|(א)}} נשיא בית המשפט העליון, לאחר התייעצות עם שר המשפטים, ימנה ועדת אתיקה בת שלושה חברים, והם: שופט של בית המשפט העליון, והוא יהיה היושב ראש, ושני שופטים של בתי המשפט האחרים.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת האתיקה תיתן חוות דעת מקדימה בעניני אתיקה של שופטים, לפי פניה של שופט או רשם שכללי האתיקה לשופטים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 16א|סעיף 16א}} חלים עליו – בענין הנוגע אליו.
{{ח:תת|(ג)}} חבר ועדת האתיקה ימונה לתקופה אחת של שש שנים.
{{ח:תת|(ד)}} ועדת האתיקה תפרסם חוות דעת מקדימה שנתנה, בלא ציון שמו של מי שלגביו ניתנה חוות הדעת ופרטים מזהים אחרים, אלא אם כן החליטה אחרת.
{{ח:תת|(ה)}} ועדת האתיקה תקבע את נוהלי עבודתה וסדרי דיוניה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|17|הרכב בית הדין המשמעתי|אחר=[ש/21]}}
{{ח:תת|(א)}} בית הדין המשמעתי לשופטים (להלן – בית הדין) יהיה של חמישה – ובהם שלושה שופטי בית המשפט העליון, או של שלושה – ובהם שני שופטי בית המשפט העליון, הכל כפי שנשיא בית המשפט העליון יקבע לכל ענין.
{{ח:תת|(ב)}} חברי בית הדין יתמנו לכל ענין בידי נשיא בית המשפט העליון על פי החלטה של חבר שופטיו.
{{ח:תת|(ג)}} אב בית הדין יהיה נשיא בית המשפט העליון או המשנה לנשיא בית המשפט העליון או הותיק שבין שאר שופטי בית המשפט העליון, הכל לפי ההרכב, ומבין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה, ”שופט“ – גם שופט שיצא לקיצבה במשמע.

{{ח:סעיף|18|קובלנה על שופט|תיקון: תשס״ו־3|אחר=[ש/22]}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי להגיש לבית הדין קובלנה על שופט על יסוד אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} השופט נהג שלא כהלכה במילוי תפקידו;
{{ח:תתת|(2)}} השופט התנהג באופן שאינו הולם את מעמדו של שופט בישראל;
{{ח:תתת|(3)}} השופט הורשע בעבירה שבנסיבות הענין יש בה משום קלון;
{{ח:תתת|(4)}} הועדה מצאה שהשופט השיג את מינויו שלא כדין;
{{ח:תתת|(5)}} השופט הפר כלל מכללי האתיקה לשופטים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 16א|סעיף 16א}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים רשאי להיות מיוצג לפני בית הדין על ידי בא כוחו.
{{ח:תת|(ג)}} בבירור הקובלנה יהיו לבית הדין כל הסמכויות שיש לבית משפט מחוזי בענין פלילי.

{{ח:סעיף|19|אמצעי משמעת|אחר=[ש/22א]}}
{{ח:ת}} אמצעי המשמעת שבית הדין מוסמך להטיל הם:
{{ח:תת|(1)}} הערה;
{{ח:תת|(2)}} התראה;
{{ח:תת|(3)}} נזיפה;
{{ח:תת|(4)}} העברה למקום כהונה אחר;
{{ח:תת|(5)}} העברה מן הכהונה, בין בתשלום קיצבה ובין בשלילתה, כולה או מקצתה.

{{ח:סעיף|20|מסירת החלטות לשר המשפטים|אחר=[ש/23]}}
{{ח:ת}} בית הדין ימסור את החלטותיו, לזכות או לחובה, לשר המשפטים.

{{ח:סעיף|21|סדרי דין|אחר=[ש/28 סיפה]}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות לסדרי הדין בבית הדין המשמעתי.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ה1|סימן ה׳1: הצהרת הון|תיקון: תשע״ז}}

{{ח:סעיף|21א|הגדרות|תיקון: תשע״ז, תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק א סימן ה1|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הצהרת הון“ – דין וחשבון מפורט שהוגש לפי {{ח:פנימי|סעיף 21ב|סעיף 21ב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הצהרת הון“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הצהרת הון)|חוק שירות הציבור (הצהרת הון), התשע״ז–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות המדינה (מינויים)“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח“ – נציב תלונות הציבור על שופטים, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק נציב תלונות הציבור על שופטים|בחוק נציב תלונות הציבור על שופטים, התשס״ב–2002}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שופט“ – לרבות רשם כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 84|בסעיף 84(ג)}}, ולמעט שופט עמית.

{{ח:סעיף|21ב|הגשת הצהרת הון|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} שופט יגיש למפקח הצהרת הון על הנכסים והחובות שלו ושל בן זוגו החי עמו וילדיו הסמוכים על שולחנו.
{{ח:תת|(ב)}} הצהרת ההון תהיה ערוכה לפי הטופס {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הצהרת הון)#תוספת 2|שבתוספת השנייה לחוק הצהרת הון}}.

{{ח:סעיף|21ג|מועדים להגשת הצהרת הון|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} שופט יגיש הצהרת הון למפקח כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בתוך 90 ימים מיום סיום ניתוק היחסים הכספיים של השופט כאמור {{ח:חיצוני|כללי אתיקה לשופטים#סעיף 38ד|בסעיף 38ד לכללי אתיקה לשופטים, התשס״ז–2007}};
{{ח:תתת|(2)}} בתום כל שש שנים ממועד הגשת הצהרת הון קודמת; ואולם שופט רשאי להגיש עדכון להצהרתו אם חל שינוי בתוכנה, גם אם טרם חלפו שש שנים כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} בתוך 90 ימים מתום כהונתו כשופט, אלא אם כן עבר לכהונה או לתפקיד אחר שבו חלה עליו חובה להגיש הצהרת הון לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הצהרת הון)|חוק הצהרת הון}}, לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים)}} או לפי אחד מחוקי נושאי משרה שיפוטית.
{{ח:תת|(ב)}} הצהרת ההון תהיה מעודכנת למועד סיום ניתוק היחסים הכספיים של השופט כאמור בסעיף קטן (א)(1), לתום שש שנים מהגשת ההצהרה הקודמת או למועד תום הכהונה כשופט, לפי העניין, אלא אם כן נקבע אחרת בטופס {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הצהרת הון)#תוספת 2|שבתוספת השנייה לחוק הצהרת הון}}, ואם לא ניתן לעשות כן – בסמוך ככל האפשר לאותו מועד.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (א)(1) ו־(2), שופט רשאי להגיש עותק של הצהרת הון קודמת שהגיש, ואולם אין באמור כדי לפטור שופט מהגשת הצהרה לפי סעיף קטן (א)(2) אלא לתקופה של שש שנים מהמועד שבו הוגשה ההצהרה הקודמת.
{{ח:תתת|(2)}} הגיש שופט עותק של הצהרה כאמור בפסקה (2) להגדרה ”הצהרה קודמת“, יצרף הצהרה שלו ולפיה לא חל שינוי משמעותי בתוכן ההצהרה הקודמת.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), המפקח רשאי להאריך את המועד להגשת הצהרת הון לתקופה שלא תעלה על 90 ימים, אם סבר כי נסיבות העניין מצדיקות זאת; ואולם אם השופט אמור לסיים את תפקידו ולהגיש הצהרת הון לפי סעיף קטן (א)(3) בתוך שנה – רשאי המפקח להאריך את המועד להגשת הצהרת ההון לפי סעיף קטן (א)(2) עד למועד הצפוי להגשת הצהרת ההון לפי סעיף קטן (א)(3).
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הצהרה קודמת“ – הצהרה כמפורט להלן שהוגשה בשש השנים שקדמו למועד שבו התקיימו נסיבות שבשלהן שופט נדרש להגיש הצהרת הון כאמור בסעיף קטן (א):
{{ח:תתתת|(1)}} הצהרת הון לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הצהרת הון)|חוק הצהרת הון}}, לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים)}}, או לפי אחד מחוקי נושאי משרה שיפוטית;
{{ח:תתתת|(2)}} הצהרה לרשות המסים בישראל לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 135|סעיף 135(1) לפקודת מס הכנסה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוקי נושאי משרה שיפוטית“ – חוק זה, {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|חוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}, {{ח:חיצוני|חוק הדיינים|חוק הדיינים, התשט״ו–1955}}, {{ח:חיצוני|חוק הקאדים|חוק הקאדים, התשכ״א–1961}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, התשכ״ג–1962}}, {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|וחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שינוי משמעותי“ – גידול של יותר ממיליון שקלים חדשים מסך ההון הכולל שעליו הצהיר שופט בהצהרת ההון הקודמת; הסכום האמור יתעדכן ב־1 בינואר של כל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ביום העדכון של השנה הקודמת ויעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; השר יפרסם ברשומות הודעה על הסכום המעודכן.

{{ח:סעיף|21ד|הודעה על חובת הגשת הצהרת הון|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} האגף האחראי על משאבי אנוש, או גורם אחר שהשר, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, הסמיכו לכך, יודיע לשופט על חובתו להגיש הצהרת הון עם מינויו וכן, לכל המאוחר 60 ימים לפני המועד שבו עליו להגיש הצהרת הון.

{{ח:סעיף|21ה|תפקידי המפקח וסמכויותיו|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח ינהל רישום בדבר הצהרות ההון שיש חובה להגישן ושהוגשו לפי חוק זה, ישמור אותן בנפרד מכל מידע אחר באופן שיש בו כדי להגן עליהן מפני חדירה או מפני כניסה למקום שמירתן בלא הרשאה, ויבער אותן כפי שיקבע השר.
{{ח:תת|(ב)}} הפר שופט את חובתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 21ב|סעיף 21ב}}, ידווח על כך המפקח לנשיא בית המשפט העליון, כדי שישקול אם לפעול בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 21ז|לסעיף 21ז}}.
{{ח:תת|(ג)}} לשם מילוי תפקידו ופיקוח על ביצוע ההוראות לפי חוק זה רשאי המפקח –
{{ח:תתת|(1)}} לעיין בהצהרות ההון שהוגשו;
{{ח:תתת|(2)}} לדרוש משופט לצרף להצהרת ההון כל מסמך הנדרש לשם מילוי הצהרת ההון; בפסקה זו, ”מסמך“ – לרבות פלט, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תתת|(3)}} לערוך בדיקות מדגמיות בדבר השלמת הפרטים והמסמכים הנדרשים בהצהרות ההון שהוגשו לפי חוק זה ועמידתן בהוראות החוק.

{{ח:סעיף|21ו|שמירת סודיות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח ישמור בסוד את הצהרות ההון, לא יגלה כל פרט מהן ולא יעשה בהן כל שימוש, אלא בהסכמתו או לפי בקשתו של השופט ובהסכמת מי שהמידע הוא עליו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} בית המשפט רשאי להורות על גילוי פרטים מתוך הצהרת הון, אם התעורר חשד לעבירה פלילית, ולאחר ששקל את מידת הפגיעה בפרטיות הכרוכה בגילוי המידע;
{{ח:תתת|(2)}} נשיא בית המשפט העליון רשאי להורות על גילוי פרטים מתוך הצהרת הון בהליך בירור לפי {{ח:פנימי|סעיף 21ז|סעיף 21ז}} ולצורך אותו הליך.

{{ח:סעיף|21ז|הליכים בשל הפרת החובה להגיש הצהרת הון|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} נשיא בית המשפט העליון רשאי להטיל על שופט המפר את חובתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 21ב|סעיף 21ב}} אמצעים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(1) עד (3)}}, וכן רשאי הוא להמליץ לשר על הגשת קובלנה נגד שופט כאמור לבית הדין.

{{ח:סעיף|21ח|תקנות – {{ח:פנימי|פרק א סימן ה1|סימן ה׳1}}|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} השר, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצוע {{ח:פנימי|פרק א סימן ה1|סימן זה}}.

{{ח:קטע3|פרק א סימן ו|סימן ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|22|פרסום ברשומות|אחר=[ש/25]}}
{{ח:ת}} הודעה על מינויו של שופט ועל גמר כהונתו תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|23|שיפוט פלילי|תיקון: תשמ״ו־2|אחר=[ש/26]}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 12|סעיף 12 לחוק־יסוד: השפיטה}} לא יחולו על עבירה שנקבעה כעבירת קנס לפי כל חיקוק ועל עבירה מינהלית שדינה קנס מינהלי קצוב.

{{ח:סעיף|24|שופט שהוא צד בהליך אזרחי|אחר=[ש/26א]}}
{{ח:ת}} שופט שהוא בעל דין בהליך אזרחי, יקבע נשיא בית המשפט העליון את בית המשפט אשר ידון בהליך.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: בתי המשפט}}
{{ח:קטע3|פרק ב סימן א|סימן א׳: בית המשפט העליון}}

{{ח:סעיף|25|מספר השופטים|תיקון: תשפ״ה|אחר=[ב/2]}}
{{ח:תת|(א)}} בבית המשפט העליון יהיו שופטים במספר שקבעה הכנסת בהחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} שני שלישים לפחות מהשופטים בבית המשפט העליון יהיו שופטים שכיהנו בבית משפט מחוזי במשך תקופה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(1)}}.

{{ח:סעיף|26|ההרכב|תיקון: תשמ״ה־2, תשנ״ב, תשס״ח־9|אחר=[ב/3]}}
{{ח:ת}} בית המשפט העליון ידון בשלושה, אולם –
{{ח:תת|(1)}} נשיא בית המשפט העליון או המשנה לנשיא רשאי להורות, לפני תחילת הדיון בענין מסויים, שהדיון בו יהיה לפני מספר בלתי זוגי גדול יותר של שופטים;
{{ח:תת|(2)}} מותב שהחל לדון בענין מסויים רשאי להורות שהמשך הדיון בו יהיה לפני מספר בלתי זוגי גדול יותר של שופטים, ובהם השופטים שהחלו בדיון;
{{ח:תת|(3)}} בבקשות לצווי ביניים, לצווים זמניים ולהחלטות ביניים אחרות, וכן בבקשות לצווים על תנאי, מוסמך לדון שופט אחד, אך שופט אחד לא יהיה מוסמך לסרב למתן צו על תנאי או לתתו על מקצת עילותיו בלבד;
{{ח:תת|(4)}} בערעור על החלטת ביניים של בית משפט מחוזי, או על פסק דין של דן יחיד בבית משפט מחוזי שדן בערעור, על פסק דין או על החלטה של בית משפט שלום, למעט בערעור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 37|בסעיף 37(ב)(9) ו־(10)}}, מוסמך לדון שופט אחד;
{{ח:תת|(5)}} בדיון מקדמי בערעור מוסמך לדון שופט אחד.

{{ח:סעיף|27|קביעת מותבים ומועדים|תיקון: תשמ״ה|אחר=[ב/4]}}
{{ח:תת|(א)}} השופט או השופטים אשר ידונו בענין פלוני ייקבעו בידי נשיא בית המשפט העליון.
{{ח:תת|(ב)}} המועד אשר בו יתחיל בית המשפט העליון לדון בענין פלוני ייקבע בידי נשיא בית המשפט העליון.

{{ח:סעיף|28|אב־בית־הדין|תיקון: תשס״ז־3|אחר=[ב/5א]}}
{{ח:תת|(א)}} אב בית הדין בבית המשפט העליון יהיה מי שיושב בדין, שהוא הראשון מבין אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נשיא בית המשפט העליון;
{{ח:תתת|(2)}} המשנה לנשיא בית המשפט העליון;
{{ח:תתת|(3)}} נשיא לשעבר של בית המשפט העליון, ואם כמה נשיאים לשעבר יושבים בדין – הוותיק שבהם, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם;
{{ח:תתת|(4)}} המשנה לשעבר לנשיא בית המשפט העליון, ואם כמה משנים לשעבר יושבים בדין – הוותיק שבהם, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם;
{{ח:תתת|(5)}} הוותיק שבשופטים, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה, רואים את הותק לפי תאריך מינויו של השופט לבית המשפט העליון.

{{ח:סעיף|29|ממלא מקום נשיא בית המשפט העליון|אחר=[ב/5]}}
{{ח:תת|(א)}} נתפנה מקומו של נשיא בית המשפט העליון וכל עוד הנשיא החדש לא התחיל לכהן, או נעדר הנשיא מן הארץ או שנבצר ממנו זמנית למלא תפקידו, ימלא המשנה לנשיא את התפקידים המוטלים על הנשיא וישתמש בסמכויות הנתונות לו לפי כל חיקוק.
{{ח:תת|(ב)}} נבצר מנשיא בית המשפט העליון ומהמשנה לנשיא למלא את תפקידיהם, יכהן כממלא מקום הנשיא הותיק שבשופטי בית המשפט העליון, ומבין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם.
{{ח:תת|(ג)}} נשיא בית המשפט העליון רשאי לאצול מסמכויותיו למשנה לנשיא.

{{ח:סעיף|30|דיון נוסף|אחר=[ב/8(א)–(ג)]}}
{{ח:תת|(א)}} ענין שפסק בו בית המשפט העליון בשלושה, רשאי הוא להחליט, עם מתן פסק דינו, שבית המשפט העליון ידון בו דיון נוסף בחמישה או יותר.
{{ח:תת|(ב)}} לא החליט בית המשפט העליון כאמור בסעיף קטן (א), רשאי כל בעל דין לבקש דיון נוסף כאמור; נשיא בית המשפט העליון או שופט אחר או שופטים שיקבע לכך, רשאים להיענות לבקשה אם ההלכה שנפסקה בבית המשפט העליון עומדת בסתירה להלכה קודמת של בית המשפט העליון, או שמפאת חשיבותה, קשיותה או חידושה של הלכה שנפסקה בענין, יש, לדעתם, מקום לדיון נוסף.
{{ח:תת|(ג)}} בהחלטה שניתנה לפי סעיף קטן (א) או (ב) רשאי בית המשפט או השופט לקבוע את הבעיה שתעמוד לדיון נוסף, ומשעשה כן, לא יקויים הדיון הנוסף אלא באותה בעיה.

{{ח:סעיף|31|משפט חוזר|תיקון: תשמ״ו־3, תשנ״ו, תשס״א|אחר=[ב/9(א)–(ג)]}}
{{ח:תת|(א)}} נשיא בית המשפט העליון או המשנה לנשיא או שופט אחר של בית המשפט העליון שקבע לכך הנשיא רשאי להורות כי בית המשפט העליון או בית משפט מחוזי שיקבע לכך, יקיים משפט חוזר בענין פלילי שנפסק בו סופית, אם ראה כי נתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בית משפט פסק כי ראיה מהראיות שהובאו באותו ענין יסודה היה בשקר או בזיוף, ויש יסוד להניח כי אילולא ראיה זאת היה בכך כדי לשנות את תוצאות המשפט לטובת הנידון;
{{ח:תתת|(2)}} הוצגו עובדות או ראיות, העשויות, לבדן או ביחד עם החומר שהיה בפני בית המשפט בראשונה, לשנות את תוצאות המשפט לטובת הנידון;
{{ח:תתת|(3)}} אדם אחר הורשע בינתיים בביצוע אותו מעשה העבירה, ומהנסיבות שנתגלו במשפטו של אותו אדם אחר נראה כי מי שהורשע לראשונה בעבירה לא ביצע אותה;
{{ח:תתת|(4)}} נתעורר חשש של ממש כי בהרשעה נגרם לנידון עיוות דין.
{{ח:תת|(ב)}} הרשות לבקש משפט חוזר נתונה לנידון וליועץ המשפטי לממשלה; מת הנידון – תהיה הרשות האמורה גם לבן־זוגו ולכל אחד מצאצאיו, הוריו, אחיו או אחיותיו.
{{ח:תת|(ג)}} במשפט חוזר יהיו לבית המשפט העליון או לבית משפט מחוזי כל הסמכויות הנתונות לבית משפט מחוזי במשפט פלילי והנתונות לבית המשפט העליון בערעור פלילי, פרט לסמכות להחמיר בעונש; בית המשפט רשאי לתת כל צו הנראה בעיניו כדי לפצות נידון שנשא ענשו או חלק ממנו ושהרשעתו בוטלה כתוצאה מן המשפט החוזר, או לתת כל סעד אחר; מת הנידון – רשאי בית המשפט לתת צו כאמור לטובת אדם אחר.
{{ח:תת|(ד)}} נשיא בית המשפט העליון או המשנה לנשיא או שופט אחר של בית המשפט העליון שקבע לכך הנשיא או הרכב כאמור, רשאי, בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה, להורות על זיכויו של נידון אם נוכח כי נתקיימה אחת העילות למשפט חוזר כאמור בסעיף קטן (א), אך לאור נסיבות הענין אין תועלת בקיומו של משפט חוזר.

{{ח:סעיף|32|העמדת שאלה בידי שר המשפטים|אחר=[ב/10]}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשה לנשיא המדינה למתן חנינה או להפחתת עונש, והתעוררה שאלה אשר לדעת שר המשפטים ראויה לדיון בבית המשפט העליון ואשר אינה יכולה לשמש עילה למשפט חוזר לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}}, רשאי שר המשפטים להעמיד את השאלה לבית המשפט העליון.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט העליון יחליט אם לדון בשאלה שהועמדה לפניו לפי סעיף קטן (א); החליט לדון, ידון בה כאילו הורה נשיא בית המשפט העליון על משפט חוזר לפי {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31}}.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב|סימן ב׳: בתי משפט מחוזיים}}

{{ח:סעיף|33|מקום מושב ואזור שיפוט|תיקון: תשס״ח־5|אחר=[ב/11]}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי, בצו, להקים בתי משפט מחוזיים ולקבוע מקום מושבם ואזור שיפוטם.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|צו בתי משפט (הוראות מעבר) (אזורי השיפוט של בתי המשפט המחוזיים)|צו בתי משפט (הוראות מעבר) (אזורי השיפוט של בתי המשפט המחוזיים), תשי״ד–1954}}, {{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי באר שבע)|צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי באר שבע), התשכ״ה–1965}}, {{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי נצרת)|צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי נצרת), תשכ״ט–1968}} ו{{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי מרכז-לוד)|צו בתי המשפט (הקמת בית משפט מחוזי מרכז–לוד), התשס״ז–2007}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} הוקם בית משפט מחוזי חדש לפי הוראות סעיף קטן (א) (בסעיף זה – בית המשפט החדש), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שר המשפטים רשאי, לאחר התייעצות עם נשיא בית המשפט העליון, לקבוע הוראות מעבר שלפיהן סוגי עניינים שיקבע לא יידונו בבית המשפט החדש אלא בבית המשפט שבו היו נדונים אלמלא הוקם בית המשפט החדש (בסעיף זה – בית המשפט המקורי);
{{ח:תתת|(2)|(א)}} הליך שהוגש לבית המשפט המקורי יידון עד לסיומו באותו בית משפט;
{{ח:תתתת|(ב)}} על אף האמור בפסקת משנה (א), רשאי מנהל בתי המשפט להורות כי בסוגי הליכים שיקבע מבין העניינים שבסמכותו של בית המשפט החדש, יועברו הליכים שהוגשו לבית המשפט המקורי וטרם החל הדיון בהם לבית המשפט החדש, ויידונו בו;
{{ח:תתתת|(ג)}} הודעה על הליכים שהועברו לפי פסקת משנה (ב) תימסר לצדדים להליך וכן תפורסם במזכירויות בתי המשפט הנוגעים בדבר ובאתר האינטרנט של הנהלת בתי המשפט; הודעה על סוגי הליכים שהועברו תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} תוקפן של הוראות לפי סעיף קטן (ב) יהיה לתקופה שקבע שר המשפטים, שלא תעלה על שלוש שנים ממועד הקמתו של בית המשפט החדש; סמכות שהוקנתה לבית משפט לדון בהליך מכוח ההוראות כאמור תעמוד בעינה עד לסיום ההליך; לעניין זה, ”מועד הקמתו של בית המשפט החדש“ – מועד ההקמה כפי שקבע שר המשפטים בצו, מכוח סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות לפי סעיף קטן (ב) כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 78|סעיף 78}}.

{{ח:סעיף|34|מקום ישיבת בית המשפט|אחר=[ב/12]}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט מחוזי ישב במקום מושבו.
{{ח:תת|(ב)}} בית משפט מחוזי רשאי לשבת לדין בענין מסויים, כולו או מקצתו, במקום שאינו מקום מושבו, אם ראה לעשות כן למען הצדק או למען יעילות הדיון, ובלבד שלא ישב במקום שמחוץ לאזור שיפוטו אלא בהסכמת נשיא בית המשפט המחוזי שהמקום האחר נמצא באזור שיפוטו.

{{ח:סעיף|35|השופטים|אחר=[ב/13]}}
{{ח:תת|(א)}} בבית משפט מחוזי יהיו שופטים במספר שיקבע שר המשפטים בהודעה ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} בכל בית משפט מחוזי יהיה נשיא ויכול שיהיו סגן נשיא אחד או יותר; ואולם יכול נשיא אחד לכהן כנשיא בשני בתי משפט מחוזיים.

{{ח:סעיף|36|ישיבת שופט מחוץ למקום מינויו|אחר=[ב/14]}}
{{ח:ת}} נתמנה שופט פלוני לבית משפט מחוזי אחד, אין בכך כדי למנעו מלשבת בבית משפט מחוזי אחר; ואולם לא ישב שופט בבית משפט מחוזי אחר אלא בהסכמת נשיאי שני בתי המשפט המחוזיים הנוגעים בדבר.

{{ח:סעיף|37|ההרכב|תיקון: תשמ״ה־2, תש״ן, תשנ״ב, תשנ״ה־3, תשנ״ח, תשס״ו־2, תשס״ח־9, תשס״ט, תש״ע־3, תשע״ח־3, תשפ״ד־4|אחר=[ב/15]}}
{{ח:תת|(א)}} בענינים אלה ידון בית משפט מחוזי בשלושה:
{{ח:תתת|(1)}} משפטים בשל עבירה שענשה מוות או מאסר עשר שנים או יותר;
{{ח:תתת|(2)}} ערעורים על פסקי דין של בתי משפט שלום;
{{ח:תתת|(3)}} כל ענין שהנשיא של בית המשפט המחוזי או סגנו הורה שידונו בו שלושה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בענינים הבאים ידון בית משפט מחוזי בשופט אחד, אם לא הורה נשיא בית המשפט או סגנו, לבקשת בעל דין ולאחר שנתן לבעלי הדין הזדמנות לטעון את טענותיהם לעניין זה, או ביוזמתו, לעניין מסוים, כי יידון בשלושה:
{{ח:תתת|(1)}} עבירות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק א|בחלק א׳ של התוספת הראשונה}};
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} דיון מקדמי בערעור;
{{ח:תתת|(4)}} ערעורים על פסקי דין של בתי משפט שלום ושל שופטי תעבורה, לענין העבירות המפורטות {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 25|בסעיף 25(א) לפקודת התעבורה [נוסח חדש]}}, שאינן פשעים, ולמעט לענין עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 64|סעיף 64 לפקודה האמורה}};
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|(החל מיום 8.2.2026):}} ערעורים על פסקי דין של בתי משפט שלום ושל שופטי תעבורה, לענין העבירות המפורטות {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 25|בסעיף 25(א) לפקודת התעבורה [נוסח חדש]}}, שאינן פשעים או לעניין הפרות תעבורה מינהליות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 25|באותו סעיף}}, ולמעט לענין עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 64|סעיף 64 לפקודה האמורה}};
{{ח:תתת|(5)}} ערעורים בעניינים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק ב|בחלק ב׳ של התוספת הראשונה}} שיקבעם שר המשפטים בצו, בהסכמת נשיא בית המשפט העליון ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת;
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(7)}} ערעורים על פסקי דין והחלטות אחרות לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה|חוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ״א–1991}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק מניעת הטרדה מאיימת|חוק מניעת הטרדה מאיימת, התשס״ב–2001}};
{{ח:תתת|(8)}} ערעורים על פסקי דין בענינים שבית משפט לענינים מקומיים מוסמך לדון בהם לפי {{ח:פנימי|סעיף 55|סעיף 55}};
{{ח:תתת|(9)}} ערעורים על פסקי דין של בתי משפט שלום בדן יחיד בתביעות שסכומן או ששווי נושאן, ביום הגשת התובענה, אינו עולה על 300,000 שקלים חדשים, והוא אף אם עלה הסכום או השווי לאחר מכן מחמת שערוך, הצמדה, ריבית, הוצאות משפט ושכר טרחת עורך דין, למעט בתביעות כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} תביעות לפיצויים בשל נזקי גוף או תביעות לשיפוי או לפיצוי על תשלומי פנסיה, תגמולים וכל הוצאה אחרת ששולמו או שישולמו בשל נזקי גוף, לרבות תביעות שעילתן {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|בחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל״ה–1975}};
{{ח:תתתת|(ב)}} תביעות בענייני משפחה כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה|בחוק בית המשפט לענייני משפחה, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תתתת|(ג)}} תביעות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51(א)(3)}};
{{ח:תתת|(10)}} ערעורים על פסקי דין של בתי דין מינהליים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים|בחוק בתי דין מינהליים, התשנ״ב–1992}}, זולת אם נקבע אחרת בחוק;
{{ח:תתת|(11)}} בקשות לצווי ביניים, לצווים זמניים ולהחלטות ביניים אחרות, במסגרת ערעורים;
{{ח:תתת|(12)}} ערעורים על פסקי דין והחלטות אחרות לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע״ח–2018}}.
{{ח:תת|(ג)}} בכל ענין שאינו מוזכר בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) ידון בית משפט מחוזי בשופט אחד.

{{ח:סעיף|38|קביעת מותבים ומועדים|אחר=[ב/16]}}
{{ח:תת|(א)}} השופט או השופטים אשר ידונו בענין פלוני ייקבעו בידי נשיא בית המשפט המחוזי או סגניו, ובאין קביעה כאמור – לפי סדר שקבע מזמן לזמן נשיא בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} המועד אשר בו יתחיל בית המשפט המחוזי לדון בענין פלוני ייקבע בידי השופט או השופטים אשר ידונו בו, בהתאם לכללים שקבע נשיא בית המשפט, ואם טרם נקבע המותב שידון בו – בידי נשיא בית המשפט או סגנו.

{{ח:סעיף|39|אב־בית־הדין|תיקון: תשס״ו־2, תשס״ז־3, תשע״ד־3|אחר=[ב/17]}}
{{ח:תת|(א)}} אב בית הדין בבית משפט מחוזי הדן בשלושה יהיה מי שיושב בדין, שהוא הראשון מבין אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נשיא בית משפט מחוזי;
{{ח:תתת|(2)}} סגן נשיא בית משפט מחוזי, ואם כמה סגני נשיא יושבים בדין – הוותיק שבהם, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם;
{{ח:תתת|(3)}} נשיא לשעבר של בית משפט מחוזי, ואם כמה נשיאים לשעבר יושבים בדין – הוותיק שבהם, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם;
{{ח:תתת|(4)}} סגן לשעבר לנשיא בית משפט מחוזי, ואם כמה סגנים לשעבר יושבים בדין – הוותיק שבהם, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם;
{{ח:תתת|(5)}} הוותיק שבשופטים, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה, רואים את הותק לפי תאריך מינויו של השופט לבית משפט מחוזי.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שופט עמית לא יהיה אב בית הדין, אלא אם כן קבע נשיא בית המשפט אחרת לעניין הרכב מסוים.

{{ח:סעיף|40|הסמכות|תיקון: תשנ״ב־2, תשנ״ה־3, תש״ס, תשס״ד, תשס״ח, תש״ע־2, תשע״ז־4, תשע״ח־2|אחר=[ב/18]}}
{{ח:ת}} בית משפט מחוזי ידון באלה:
{{ח:תת|(1)}} כל עניין אזרחי או פלילי שאיננו בסמכותו של בית משפט שלום; בתביעה שכנגד אזרחית מוסמך לדון בית משפט מחוזי אף אם אותו עניין או אותה תביעה הם בסמכותו של בית משפט שלום, ואם התביעה שכנגד היא באותו הנושא או נובעת מאותן נסיבות – אף אם העניין או התביעה הם בסמכות המחלקה הכלכלית לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ה|סעיף 42ה}}; ואולם –
{{ח:תתת|(א)}} היתה התביעה שכנגד בסמכותו של בית משפט לענייני משפחה, רשאי ביתה משפט להעביר את התביעות לבית המשפט לענייני משפחה שבאזור שיפוטו היתה מוגשת התביעה שכנגד, יהיה שווייה אשר יהא, אם לדעתו הצדק והתועלת בהעברה עולים על הפגיעה בעניינו של אדם אחר שהוא צד לתובענה;
{{ח:תתת|(ב)}} היתה התביעה שכנגד בסמכות המחלקה הכלכלית כאמור, רשאי בית המשפט להעביר אליה את התביעות, אם ראה כי חלקו של העניין הכלכלי בתביעות הוא משמעותי;
{{ח:תת|(1א)}} עתירה מינהלית, ערעור מינהלי, תובענה מינהלית, עניין מינהלי ועניין אחר, לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לענינים מינהליים#סעיף 5|סעיף 5 לחוק בתי משפט לענינים מינהליים, התש״ס–2000}};
{{ח:תת|(2)}} כל ענין שאיננו בסמכותו הייחודית של בית דין אחר; בענין הנתון לסמכותו המקבילה של בית דין אחר, יהיה בית המשפט המחוזי מוסמך לדון כל עוד אין אותו בית דין דן בו ואם הענין אינו נתון בסמכותו של בית משפט שלום;
{{ח:תת|(3)}} ערעורים על פסקי דין ועל החלטות אחרות של בתי משפט השלום;
{{ח:תת|(4)}} תביעה בעניני קנין רוחני, הכרוכה בתביעה בעניני קנין רוחני שהיא בסמכות בית המשפט המחוזי לפי פסקה (1), אף אם סכום התביעה או שווי נושא התביעה אינו עולה על הסכום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיף 51(א)(2)}}; בפסקה זו, ”תביעה בעניני קנין רוחני“ – תביעה אזרחית לפי אחד או יותר מהחוקים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק זכות יוצרים|חוק זכות יוצרים, התשס״ח–2007}};
{{ח:תתת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(ג)}} {{ח:חיצוני|פקודת הפטנטים והמדגמים|פקודת הפטנטים והמדגמים}};
{{ח:תתת|(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת כינויי מקור וציונים גיאוגרפיים|חוק הגנת כינויי מקור וציונים גיאוגרפיים, התשכ״ה–1965}};
{{ח:תתת|(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק הפטנטים|חוק הפטנטים, התשכ״ז–1967}};
{{ח:תתת|(ו)}} {{ח:חיצוני|פקודת סימני מסחר|פקודת סימני מסחר [נוסח חדש], התשל״ב–1972}};
{{ח:תתת|(ז)}} {{ח:חיצוני|חוק זכות מטפחים של זני צמחים|חוק זכות מטפחים של זני צמחים, התשל״ג–1973}};
{{ח:תתת|(ח)}} {{ח:חיצוני|חוק זכויות מבצעים ומשדרים|חוק זכויות מבצעים ומשדרים, התשמ״ד–1984}};
{{ח:תתת|(ט)}} {{ח:חיצוני|חוק עוולות מסחריות|חוק עוולות מסחריות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:תתת|(י)}} {{ח:חיצוני|חוק העיצובים|חוק העיצובים, התשע״ז–2017}};
{{ח:תת|(5)}} עניין אזרחי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}}, למעט תביעה אזרחית שבית המשפט לענייני משפחה מוסמך לדון בה, עניין אזרחי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 6|סעיפים 6}}, {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 7|7}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 353א|ו־353א לחוק האמור}} שיידון בבית המשפט שלו הסמכות לדון בתובענה ועניין אזרחי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 354|סעיפים 354(ב1)(5)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 359|ו־359 לחוק האמור}};
{{ח:תת|(6)}} עניין כלכלי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 42א|בסעיף 42א}}.

{{ח:סעיף|41|ערעור|תיקון: תשס״ח־9, תש״ע־2|אחר=[ב/19]}}
{{ח:תת|(א)}} פסק דין של בית משפט מחוזי בערכאה ראשונה ניתן לערעור לפני בית המשפט העליון.
{{ח:תת|(ב)}} החלטה אחרת של בית משפט מחוזי בענין אזרחי, ופסק דין של בית משפט מחוזי בערעור, ניתנים לערעור לפני בית המשפט העליון, אם ניתנה רשות לכך מאת נשיא בית המשפט העליון או מאת שופט אחר של בית המשפט העליון שנשיאו קבע לכך, או מאת בית המשפט העליון, ובפסק דין – גם אם ניתנה רשות לכך בגוף פסק הדין. רשות כאמור בסעיף קטן זה לגבי החלטה אחרת תינתן אם שוכנע בית המשפט כי אם הערעור על ההחלטה יידון במסגרת הערעור על פסק הדין ולא באופן מיידי, יהיה בכך כדי להשפיע באופן ממשי על זכויות הצדדים או שעלול להיגרם לצד להליך נזק של ממש, או שעלול להתנהל הליך מיותר או בדרך שגויה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), לא תינתן רשות ערעור –
{{ח:תתת|(1)}} על סוגי החלטות ששר המשפטים קבע, בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת; נקבע סוג החלטה בצו כאמור, יחול הצו על החלטה שהתקבלה לאחר תחילתו;
{{ח:תתת|(2)}} על החלטת בית משפט מחוזי בשאלה אם עניין מסוים או עניין כלכלי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 42ב|בסעיף 42ב}} או עניין כלכלי–מינהלי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 42ג|בסעיף 42ג}}, אם לאו, ואולם תינתן רשות ערעור על החלטת בית המשפט כי עניין מסוים אינו עניין כלכלי אם תוצאת ההחלטה היא שבית המשפט המוסמך הוא בית משפט שלום.
{{ח:תת|(ד)}} אין באמור בסעיף קטן (ג) כדי לגרוע מזכותו על פי דין של בעל דין לערער על החלטה כאמור באותו סעיף קטן במסגרת ערעור על פסק הדין.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב) {{ח:חיצוני|חוק תובענות ייצוגיות#סעיף 8|ובסעיף 8(ד) לחוק תובענות ייצוגיות, התשס״ו–2006}}, לא תינתן רשות ערעור על החלטת בית משפט מחוזי לאשר תובענה ייצוגית לפי {{ח:חיצוני|חוק תובענות ייצוגיות#תוספת 2 פרט 5|פרט 5 לתוספת השנייה לחוק האמור}} או לאשר תביעה נגזרת לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 198|סעיף 198 לחוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:תתת|(2)}} לבקשת בעל דין, יקיים בית המשפט דיון חוזר בהחלטה כאמור בפסקה (1) בהרכב של שלושה שופטים; מצא ההרכב כי בקשה לדיון חוזר מעלה עניין שיש בו חשיבות, רגישות או חידוש מיוחדים, רשאי הוא להורות על העברת הדיון בו לבית המשפט העליון אשר ידון בבקשה לדיון חוזר כאילו היתה ערעור על ההחלטה; על החלטת ההרכב לפי פסקה זו לא תינתן רשות ערעור;
{{ח:תתת|(3)}} אין באמור בסעיף קטן זה כדי לגרוע מזכותו על פי דין של בעל דין לערער על החלטה כאמור בפסקה (1) במסגרת ערעור על פסק הדין.

{{ח:סעיף|42|סמכות שופטים|תיקון: תשמ״ו־3|אחר=[ב/20]}}
{{ח:ת}} סמכות שיפוטית שנתייחדה בדין למעט בחוק זה לנשיא או לסגן נשיא של בית משפט מחוזי, נתונה לכל שופט של אותו בית משפט; סמכות אחרת שנתייחדה לנשיא בית משפט מחוזי רשאי הוא לאצול, כולה או מקצתה, לסגן נשיא.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ב1|סימן ב׳1: מחלקה כלכלית|תיקון: תש״ע־2}}

{{ח:סעיף|42א|הגדרות|תיקון: תש״ע־2, תשע״א־2, תשע״ה, תשע״ח־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ב סימן ב1|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החלטה של רשות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי המשפט לעניינים מינהליים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבוררות“ – {{ח:חיצוני|חוק הבוררות|חוק הבוררות, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק בתי המשפט לעניינים מינהליים“ – {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט לעניינים מינהליים|חוק בתי המשפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ההשקעות“ – {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|חוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק החברות“ – {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות, התשנ״ט–1999}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הייעוץ“ – {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ניירות ערך“ – {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק תובענות ייצוגיות“ – {{ח:חיצוני|חוק תובענות ייצוגיות|חוק תובענות ייצוגיות, התשס״ו–2006}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עניין כלכלי“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 42ב|בסעיף 42ב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עניין כלכלי–מינהלי“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 42ג|בסעיף 42ג}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת השותפויות“ – {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|פקודת השותפויות [נוסח חדש], התשל״ה–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות“ – לרבות בורסה לניירות ערך כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}} ומותב כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 52מה|בסעיף 52מה לחוק ניירות ערך}}.

{{ח:סעיף|42ב|עניין כלכלי|תיקון: תש״ע־2, תשע״א, תשע״א־2, תשע״ב־6, תשע״ד, תשע״ה, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} עניין כלכלי הוא כל אחד מהעניינים המפורטים להלן, למעט תביעה אזרחית שבית המשפט לענייני משפחה מוסמך לדון בה –
{{ח:תתת|(1)}} עניין אזרחי לפי כל אחד מהחוקים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך}}, למעט הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56א|סעיפים 56א(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56א1|56א1(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ב|56ב(ב)(1), (ז), (ח) ו־(ט)}}, {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ב1|56ב1(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 56ג1|ו־56ג1 לחוק האמור}};
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|חוק ההשקעות}}, למעט הוראות הסעיפים כאמור בפסקת משנה (א) כפי שהוחלו {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק ההשקעות}};
{{ח:תתתת|(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|חוק הייעוץ}}, למעט הוראות הסעיפים כאמור בפסקת משנה (א) כפי שהוחלו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|בחוק הייעוץ}};
{{ח:תתתת|(ד)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}} המנויות {{ח:פנימי|סעיף 40|בסעיף 40(5)}}, למעט עניין אזרחי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 9 פרק 1א|פרק ראשון א׳ לחלק התשיעי}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 362|וסעיף 362 לחוק האמור}} ועניין אזרחי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 9 פרק 3|הפרק השלישי לחלק התשיעי לחוק האמור}} בהליך פשרה או הסדר שמטרתו הבראת חברה;
{{ח:תתתת|(ה)}} {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 63|סעיף 63 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, בעילה של הפרת חובה לפי אחד החוקים כמפורט בפסקאות משנה (א) עד (ד);
{{ח:תתתת|(ו)}} {{ח:חיצוני|חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות#פרק ג|פרק ג׳ לחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע״ד–2013}};
{{ח:תתתת|(ז)}} {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות#פרק ו1|פרק ו׳1 לפקודת השותפויות}};
{{ח:תתת|(2)}} תביעה נגזרת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות}} וכן תביעה נגזרת כאמור {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות#סעיף 65מא|בסעיף 65מא לפקודת השותפויות}};
{{ח:תתת|(3)}} עניין אזרחי בקשר לזכויות או לחובות של בעלי מניות בחברה ככאלה, המוסדרים בתקנון החברה או בחוזה אחר;
{{ח:תתת|(3א)}} עניין אזרחי בקשר לזכויות או לחובות של מחזיקי יחידות השתתפות ככאלה, המוסדרים בתקנות השותפות או בחוזה אחר; לעניין זה, ”מחזיקי יחידות השתתפות“ ו”תקנות השותפות“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות|בפקודת השותפויות}};
{{ח:תתת|(4)}} בקשה לאישור תובענה ייצוגית ותובענה ייצוגית, לפי {{ח:חיצוני|חוק תובענות ייצוגיות#תוספת 2 פרט 5|פרט 5 שבתוספת השנייה לחוק תובענות ייצוגיות}};
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(6)}} עניין אזרחי שהוא בסמכות בית משפט שלום לפי {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51(א)(2) או (3)}} או בסמכות בית המשפט המחוזי לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40}}, הכרוך בעניין כלכלי כאמור בפסקאות (1) עד (5), ובלבד שנושאם אחד או שהם נובעים מאותן נסיבות ושחלקו של העניין הכלכלי הוא משמעותי; לא היה חלקו של העניין הכלכלי משמעותי, רשאי בית המשפט להעביר גם את העניין הכלכלי לבית המשפט המוסמך לדון בעניין האזרחי כדי שידון בהם יחדיו, אם לדעתו הנזק מפיצול הדיון עולה על התועלת מקיום הדיון בפניו; בית המשפט שאליו הועברה תובענה לפי סעיף זה לא יעבירנה עוד;
{{ח:תתת|(7)}} תביעה שכנגד לתביעה שהיא עניין כלכלי כאמור בפסקאות (1) עד (6), ובלבד שנושאן אחד או שהן נובעות מאותן נסיבות; לא היה חלקו של העניין הכלכלי בתביעות משמעותי, רשאי בית המשפט להעבירן לבית המשפט שהיה מוסמך לדון בהן אלמלא היתה התביעה המקורית עניין כלכלי, כדי שידון בהן יחדיו, אם לדעתו הנזק מפיצול הדיון עולה על התועלת מקיום הדיון בפניו; בית המשפט שאליו הועברו תביעות לפי סעיף זה לא יעבירן עוד;
{{ח:תתת|(8)}} אישום הכולל עבירת ניירות ערך כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך}}, עבירה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 29|בסעיף 29(א) לחוק הייעוץ}} או עבירה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות#סעיף 97א|בסעיף 97א(א) לחוק ההשקעות}}, אלא אם כן החליט פרקליט המדינה או פרקליט המחוז להעמיד עליהן אדם לדין לפני בית משפט שלום.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים, רשאי בצו, בהסכמת נשיא בית המשפט העליון ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת לקבוע עניינים נוספים כעניין כלכלי.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (הוספת עניינים כלכליים)|צו בתי המשפט (הוספת עניינים כלכליים), התשפ״ב–2021}}.}}

{{ח:סעיף|42ג|עניין כלכלי–מינהלי|תיקון: תש״ע־2, תשע״א־2, תשע״ד, תשע״ה, תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} עניין כלכלי–מינהלי הוא עתירה נגד החלטה של רשות לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך}} למעט החלטות הבורסה בשיפוט משמעתי כאמור {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 47|בסעיף 47(א) לחוק האמור}}, {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|חוק ההשקעות}}, {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות|חוק הייעוץ}}, {{ח:חיצוני|חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות#סעיף 41|סעיף 41 לחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע״ד–2013}}, {{ח:חיצוני|פקודת השותפויות#פרק ו1|פרק ו׳1 לפקודת השותפויות}} {{ח:חיצוני|חוק החברות|וחוק החברות}} למעט החלטה של רשם החברות או רשם ההקדשות הנוגעת לחברה לתועלת הציבור כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק האמור}}, והכל למעט –
{{ח:תתת|(1)}} החלטה שחלות לגביה הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 64|סעיף 64(א)(1) לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}};
{{ח:תתת|(2)}} עתירה שהסעד העיקרי המבוקש בה עניינו התקנת תקנות, לרבות ביטול תקנות, הכרזה על בטלותן או מתן צו להתקין תקנות;
{{ח:תתת|(3)}} החלטה לפי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 46|סעיף 46 לחוק ניירות ערך}} שעניינה קביעת תקנון הבורסה או הנחיות, לרבות החלטה על שינוים או על ביטולם.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים, רשאי בצו, בהסכמת נשיא בית המשפט העליון ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת לקבוע חוקים נוספים שעתירה על החלטת רשות לפיהם היא עניין כלכלי–מינהלי.

{{ח:סעיף|42ד|מחלקה כלכלית בבתי המשפט המחוזיים בתל־אביב–יפו ובחיפה|תיקון: תש״ע־2, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} בבית המשפט המחוזי בתל־אביב–יפו ובבית המשפט המחוזי בחיפה, תוקם מחלקה כלכלית.
{{ח:תת|(ב)}} נשיא בית המשפט העליון, בהתייעצות עם נשיאי בתי המשפט המחוזיים הנוגעים בדבר יקבע שופטים של בית משפט מחוזי שהם בעלי ידע וניסיון מקצועי בתחום, למחלקה הכלכלית.
{{ח:תת|(ג)}} תקופת הכהונה של שופט המחלקה הכלכלית תהיה ארבע שנים וניתן להאריכה לתקופות כהונה הוספות של ארבע שנים כל אחת, ואולם ניתן לקבוע תקופת כהונה קצרה יותר בהתאם לצורכי בית המשפט.
{{ח:תת|(ד)}} שר המשפטים, בהסכמת נשיא בית המשפט העליון, יקבע בצו את המספר המרבי של השופטים במחלקה הכלכלית.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (מספר מרבי של שופטים במחלקה הכלכלית)|צו בתי המשפט (מספר מרבי של שופטים במחלקה הכלכלית), התשע״א–2010}}.}}

{{ח:סעיף|42ה|סמכות המחלקה הכלכלית|תיקון: תש״ע־2, תשע״ד, תשע״ח־2, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} עניין כלכלי שבסמכות בית משפט מחוזי יידון לפני שופטי בית המשפט המחוזי שלו נתונה הסמכות המקומית לדון בו; היה העניין הכלכלי בסמכות בית המשפט המחוזי בתל־אביב–יפו או בסמכות בית המשפט המחוזי בחיפה, יידון לפני שופטי המחלקה הכלכלית באחד מבתי המשפט האמורים, לפי העניין; ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} עניין כלכלי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 42ב|בסעיף 42ב(א)(1)(ו)}} יידון לפני שופטי המחלקה הכלכלית בבית המשפט המחוזי בתל־אביב–יפו או בבית המשפט המחוזי בחיפה, אף אם הוא בסמכות בית משפט מחוזי אחר;
{{ח:תתת|(2)}} עניין כלכלי שקבע שר המשפטים לפי סעיף קטן (ד) יידון בבתי המשפט כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} אם הסמכות המקומית לדון בו נתונה לבית המשפט המחוזי בתל־אביב–יפו, בית המשפט המחוזי מרכז–לוד, בית המשפט המחוזי בירושלים או בית המשפט המחוזי בבאר שבע – לפני שופטי המחלקה הכלכלית בבית המשפט המחוזי בתל־אביב–יפו;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם הסמכות המקומית לדון בו נתונה לבית המשפט המחוזי בחיפה או לבית המשפט המחוזי בנצרת – לפני שופטי המחלקה הכלכלית בבית המשפט המחוזי בחיפה.
{{ח:תת|(א1)}} עניין כלכלי–מינהלי יידון לפני שופטי המחלקה הכלכלית בבית המשפט המחוזי בתל־אביב–יפו.
{{ח:תת|(ב)}} המחלקה הכלכלית בבית המשפט המחוזי בתל־אביב–יפו תדון בעניין כלכלי–מינהלי כאמור לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים}}.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} רשם או שופט של בית משפט מחוזי מוסמך לדון בעניינים שבסמכות רשם לפי חוק, אף אם הסמכות לדון בתובענה נתונה למחלקה הכלכלית לפי סעיף קטן (א) או (א1).
{{ח:תתת|(2)}} ערעור על החלטה אחרת של רשם כאמור בסעיף קטן זה יידון לפני שופט המחלקה הכלכלית.
{{ח:תת|(ד)}} שר המשפטים רשאי, בצו, בהסכמת נשיא בית המשפט העליון ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, לקבוע עניינים כלכליים שיידונו בהתאם להוראות סעיף קטן (א)(2).

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ג|סימן ג׳: בתי משפט שלום}}

{{ח:סעיף|43|מקום מושב ואזור שיפוט|תיקון: תשס״ח־5|אחר=[ב/21]}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי, בצו, להקים בתי משפט שלום ולקבוע מקום מושבם ואזור שיפוטם.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (הקמת בתי משפט שלום ואזור שיפוטם)|צו בתי המשפט (הקמת בתי משפט שלום ואזור שיפוטם), תש״ך–1960}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} הוקם בית משפט שלום חדש לפי הוראות סעיף קטן (א) (בסעיף זה – בית המשפט החדש), יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שר המשפטים רשאי, לאחר התייעצות עם נשיא בית המשפט העליון, לקבוע הוראות מעבר שלפיהן סוגי עניינים שיקבע לא יידונו בבית המשפט החדש;
{{ח:תתת|(2)|(א)}} מנהל בתי המשפט רשאי להורות כי בסוגי הליכים שיקבע מבין העניינים שבסמכותו של בית המשפט החדש, יועברו הליכים שהוגשו לבית המשפט שבו היו נדונים אלמלא הוקם בית המשפט החדש וטרם החל הדיון בהם, לבית המשפט החדש, ויידונו בו;
{{ח:תתתת|(ב)}} הודעה על הליכים שהועברו לפי פסקת משנה (א) תימסר לצדדים להליך, וכן תפורסם במזכירויות בתי המשפט הנוגעים בדבר ובאתר האינטרנט של הנהלת בתי המשפט; הודעה על סוגי הליכים שהועברו תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} תוקפן של הוראות לפי סעיף קטן (ב) יהיה לתקופה שקבע שר המשפטים, שלא תעלה על שלוש שנים ממועד הקמתו של בית המשפט החדש; סמכות שהוקנתה לבית משפט לדון בהליך מכוח ההוראות כאמור תעמוד בעינה עד לסיום ההליך; לעניין זה{{ח:הערה|,}} ”מועד הקמתו של בית המשפט החדש“ – מועד ההקמה כפי שקבע שר המשפטים בצו, מכוח סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות לפי סעיף קטן (ב) כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיפים 49}} {{ח:פנימי|סעיף 78|או 78}}.

{{ח:סעיף|44|מקום ישיבת בית המשפט|אחר=[ב/22]}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט שלום ישב במקום מושבו.
{{ח:תת|(ב)}} בית משפט שלום רשאי לשבת לדין בענין מסויים, כולו או מקצתו, במקום שאינו מקום מושבו, אם ראה לעשות כן למען הצדק או למען יעילות הדיון, ובלבד שלא ישב במקום שמחוץ לאזור שיפוטו אלא בהסכמת נשיא בית המשפט המחוזי שהמקום האחר נמצא באזור שיפוטו.

{{ח:סעיף|45|השופטים|אחר=[ב/23]}}
{{ח:תת|(א)}} בבית משפט שלום יהיו שופטים במספר שקבע שר המשפטים בהודעה ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} בכל אזור שיפוט יהיה נשיא אחד של בית משפט שלום, ויכול שיהיו בו סגן נשיא אחד או יותר; ואולם יכול נשיא אחד לכהן כנשיא באזורי שיפוט אחדים.

{{ח:סעיף|46|ישיבת שופט מחוץ למקום מינויו|אחר=[ב/24]}}
{{ח:ת}} נתמנה שופט פלוני לבית משפט שלום אחד, אין בכך כדי למנעו מלשבת בבית משפט שלום אחר; ואולם לא ישב שופט בבית משפט שלום אחר אלא בהסכמת נשיאי בתי משפט השלום הנוגעים בדבר.

{{ח:סעיף|47|ההרכב|תיקון: תש״ע־3|אחר=[ב/25]}}
{{ח:ת}} בית משפט שלום ידון בשופט אחד, ואולם רשאי נשיא בית משפט השלום, לבקשת השופט היושב לדין, לבקשת בעל דין ולאחר שנתן לבעלי הדין הזדמנות לטעון את טענותיהם לעניין זה, או ביוזמתו להורות שהדיון בענין פלוני יהיה לפני שלושה שופטים; נשיא בית משפט השלום יקבע את השופטים שמהם יורכב בית המשפט.

{{ח:סעיף|48|קביעת מותבים ומועדים|אחר=[ב/26]}}
{{ח:תת|(א)}} השופט אשר ידון בענין פלוני ייקבע בידי נשיא בית משפט השלום או סגנו, ובאין קביעה כאמור – לפי סדר שקבע מזמן לזמן נשיא בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} המועד אשר בו יתחיל בית משפט השלום לדון בענין פלוני ייקבע בידי השופט או השופטים אשר ידונו בו, בהתאם לכללים שקבע נשיא בית המשפט, ואם טרם נקבע המותב שידון בו – בידי נשיא בית המשפט או סגנו.

{{ח:סעיף|49|העברת ענין מבית משפט שלום אחד למשנהו|תיקון: תשמ״ה־2, תשע״ב־3|אחר=[ב/26א]}}
{{ח:תת|(א)}} נשיא בית משפט השלום רשאי להורות שהליך מסוים שהובא או שיש להביאו לפני בית משפט שלום במקום פלוני וטרם החל הדיון בו או שענין שהוחלט בו על פסלות שופט, בין שהחל הדיון בו ובין שטרם החל הדיון בו, יהיה נידון בבית משפט אחר הנמצא באזור שיפוט שבו הוא מכהן כנשיא וכן רשאי הוא להורות כאמור לגבי סוג מסוים של הליכים אזרחיים והליכים בעבירות תעבורה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} בעל דין הרואה את עצמו נפגע מהחלטת נשיא בית משפט השלום כאמור בסעיף קטן (א), רשאי לבקש ממנו לעיין מחדש בהחלטה;
{{ח:תתת|(2)}} בהחלטה בבקשה לעיון מחדש לפי פסקה (1), ישקול נשיא בית משפט השלום את מידת הפגיעה הצפויה בבעלי הדין כתוצאה מההעברה, את המרחק בין בית המשפט שממנו הועבר ההליך לבין בית המשפט שאליו הועבר ואת הבטחת נגישותם של בעלי הדין לבית המשפט;
{{ח:תתת|(3)}} על החלטה כאמור בפסקה (2) ניתן לערער לפני נשיא בית משפט מחוזי.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט שאליו הועבר ענין כאמור, לא יעבירנו עוד.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”התחלת הדיון“ – לרבות קדם משפט;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הליכים בעבירות תעבורה“ – הליכים ששופט תעבורה מוסמך לדון בהם לפי כל דין, שאינם בטיפולו של פרקליט לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 60|סעיף 60 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}.

{{ח:סעיף|50|אב־בית־הדין|תיקון: תשס״ו־2, תשס״ז־3, תשע״ד־3|אחר=[ב/27]}}
{{ח:תת|(א)}} אב בית הדין בבית משפט שלום הדן בשלושה יהיה מי שיושב בדין, שהוא הראשון מבין אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נשיא בית משפט שלום;
{{ח:תתת|(2)}} סגן נשיא בית משפט שלום, ואם כמה סגני נשיא יושבים בדין – הוותיק שבהם, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם;
{{ח:תתת|(3)}} נשיא לשעבר לבית משפט שלום, ואם כמה נשיאים לשעבר יושבים בדין – הוותיק שבהם, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם;
{{ח:תתת|(4)}} סגן לשעבר של נשיא בית משפט שלום, ואם כמה סגנים לשעבר יושבים בדין – הוותיק שבהם, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם;
{{ח:תתת|(5)}} הוותיק שבשופטים, ובין בעלי ותק שווה – הקשיש שבהם.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה רואים את הותק לפי תאריך מינויו של השופט לבית משפט השלום.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שופט עמית לא יהיה אב בית הדין, אלא אם כן קבע נשיא בית המשפט אחרת לעניין הרכב מסוים.

{{ח:סעיף|51|הסמכות|תיקון: תשמ״ה, תשמ״ה־2, ק״ת תשמ״ו, ק״ת תשמ״ז, ק״ת תשמ״ט, ק״ת תשנ״א, ק״ת תשנ״ב, תשנ״ב־2, ק״ת תשנ״ג, תשנ״ד, ק״ת תשנ״ד, ק״ת תשנ״ה, תשנ״ה־3, ק״ת תשס״א, תשס״א־4, ק״ת תשס״ג, תשס״ג־2, תשס״ד־5, תשס״ח־3, תש״ע־2, תשע״א, תשע״ו־2, תשע״ט־4, תשפ״ד־2|אחר=[ב/28]}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט שלום ידון באלה:
{{ח:תתת|(1)|(א)}} עבירות שעונשן קנס בלבד או מאסר לתקופה שאינה עולה על שבע שנים; למעט עבירות שהן עניין כלכלי לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ב|סעיף 42ב(א)(8)}}, למעט העבירות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בחלק א׳ של התוספת השניה}}, שעונשן מאסר לתקופה של חמש שנים או יותר, אם החליט פרקליט מחוז להעמיד עליהן אדם לדין לפני בית משפט מחוזי, למעט עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק התחרות הכלכלית|חוק התחרות הכלכלית, התשמ״ח–1988}}, למעט עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם#פרק ב|פרק ב׳}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם#סעיף 55|סעיף 55 לחוק קידום התחרות בענפי המזון והפארם, התשע״ד–2014}} ולמעט עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מאבק בארגוני פשיעה#סעיף 3|סעיף 3 לחוק מאבק בארגוני פשיעה, התשס״ג–2003}};
{{ח:תתתת|(ב)}} עבירות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השניה}}, שעונשן מאסר לתקופה העולה על שבע שנים, ועבירות שהן עניין כלכלי לפי {{ח:פנימי|סעיף 42ב|סעיף 42ב(א)(8)}}, אם החליט פרקליט המדינה או פרקליט מחוז להעמיד עליהן אדם לדין לפני בית משפט שלום, ובלבד שלא יוטל עונש מאסר לתקופה העולה על שבע שנים;
{{ח:תתת|(2)}} תביעות אזרחיות – למעט תביעות הנוגעות למקרקעין – כשסכום התביעה או שווי הנושא אינו עולה על 2,500,000 שקלים חדשים ביום הגשת התובענה, והוא אף אם עלה הסכום או השווי לאחר מכן מחמת שערוך, הצמדה, ריבית, הוצאות משפט ושכר טרחת עורך דין;
{{ח:תתת|(3)}} תביעות בדבר חזקה או שימוש במקרקעין או בדבר חלוקתם או חלוקת השימוש בהם, לרבות תביעות הכרוכות בהן שענינן חזקה או שימוש במיטלטלין, יהיה שוויו של נושא התביעה אשר יהיה; אך בית משפט שלום לא ידון בתביעות בדבר חכירה לדורות ובתביעות אחרות הנוגעות למקרקעין;
{{ח:תתת|(3א)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(4)}} תביעה־שכנגד לתביעה אזרחית שנושאן אחד או שהן נובעות מאותן הנסיבות, יהיה שוויו של נושא התביעה־שכנגד אשר יהיה; היתה התביעה שכנגד עניין כלכלי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 42ב|בסעיף 42ב}}, רשאי בית המשפט להעביר את התביעות לבית המשפט שהיה מוסמך לדון בתביעה שכנגד אם ראה כי חלקו של העניין הכלכלי בתביעות משמעותי;
{{ח:תתת|(5)}} בעניני משפחה כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה|בחוק בית המשפט לעניני משפחה, התשנ״ה–1995}}, וזאת על אף האמור בפסקאות (2) ו־(3).
{{ח:תת|(א1)}} על אף הוראות סעיף קטן (א)(2) ו־(3), בית משפט שלום לא ידון בעניין כלכלי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 42ב|בסעיף 42ב}}, אלא בתביעה שכנגד לפי הוראת סעיף קטן (א)(4) או אם הועבר אליו מבית המשפט המחוזי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 42ב|סעיף 42ב(א)(6) או (7)}}; ואולם, בית משפט שלום בשבתו כבית משפט לתביעות קטנות מוסמך לדון בעניין כלכלי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 42ב|בסעיף 42ב(א)(1)(ג)}}, אם אותו עניין מצוי בסמכותו לפי הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים, בהתייעצות עם נשיא בית המשפט העליון ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי בצו להגדיל את הסכום הנקוב בסעיף קטן (א)(2); בצו כאמור ניתן לקבוע, לכלל בתי המשפט או לבית משפט מסויים, כי ענין שהגדלת סמכות כאמור הוסיפה לבית משפט השלום ושהוגש לפני תחילתו של הצו לבית משפט מחוזי יידון בבית משפט השלום, ובלבד שטרם הוחל בו בשמיעת עדים.
{{ח:תת|(ג)}} בענינים המפורטים בפסקה (5) בסעיף קטן (א) ידון בית משפט שהוסמך כאמור {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה|בחוק בית המשפט לעניני משפחה, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|52|ערעור|תיקון: תשס״ח־9, תש״ע־2|אחר=[ב/29]}}
{{ח:תת|(א)}} פסק דין של בית משפט שלום ניתן לערעור לפני בית משפט מחוזי.
{{ח:תת|(ב)}} החלטה אחרת של בית משפט שלום בענין אזרחי ניתנת לערעור לפני בית משפט מחוזי, אם ניתנה רשות לכך מאת שופט של בית המשפט המחוזי. רשות כאמור בסעיף קטן זה לגבי החלטה אחרת תינתן אם שוכנע בית המשפט כי אם הערעור על ההחלטה יידון במסגרת הערעור על פסק הדין ולא באופן מיידי, יהיה בכך כדי להשפיע באופן ממשי על זכויות הצדדים או שעלול להיגרם לצד להליך נזק של ממש, או שעלול להתנהל הליך מיותר או בדרך שגויה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), לא תינתן רשות ערעור –
{{ח:תתת|(1)}} על סוגי החלטות ששר המשפטים קבע, בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת; נקבע סוג החלטה בצו כאמור, יחול הצו על החלטה שהתקבלה לאחר תחילתו;
{{ח:תתת|(2)}} על החלטת בית משפט שלום בשאלה אם עניין מסוים הוא עניין כלכלי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 42ב|בסעיף 42ב}}, אם לאו, ואולם תינתן רשות ערעור על החלטת בית המשפט כי עניין מסוים אינו עניין כלכלי אם תוצאת ההחלטה היא שבית המשפט המוסמך הוא בית משפט שלום.
{{ח:תת|(ד)}} אין באמור בסעיף קטן (ג) כדי לגרוע מזכותו על פי דין של בעל דין לערער על החלטה כאמור באותו סעיף קטן במסגרת ערעור על פסק הדין.

{{ח:סעיף|53|סמכות שופטים|תיקון: תשמ״ו־3|אחר=[ב/29א]}}
{{ח:ת}} סמכות שיפוטית שנתייחדה בדין למעט בחוק זה לנשיא בית משפט שלום נתונה לכל שופט של אותו בית משפט; סמכות אחרת שנתייחדה לנשיא בית משפט שלום רשאי הוא לאצול, כולה או מקצתה, לסגן נשיא.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ד|סימן ד׳: בתי משפט לענינים מקומיים}}

{{ח:סעיף|54|מקום מושב ואזור שיפוט|אחר=[ב/29ב]}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי, בצו, לאחר התייעצות עם הרשות המקומית הנוגעת בדבר, להקים בית משפט לענינים מקומיים ולקבוע מקום מושבו ואזור שיפוטו, ורשאי הוא, בצו, כאמור, להסמיך בית משפט שלום לשבת כבית משפט לענינים מקומיים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (בתי משפט לעניינים מקומיים – הקמה והסמכה)|צו בתי המשפט (בתי משפט לעניינים מקומיים – הקמה והסמכה), התשמ״ג–1983}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} אזור שיפוטו של בית משפט לענינים מקומיים יכול שיהיה שונה מאזור שיפוטו של בית משפט השלום של אותו אזור ויכול שיכלול את תחומן של רשויות מקומיות אחדות; היה אזור שיפוטו של בית משפט לענינים מקומיים כולל שטחים שהם באזור השיפוט של יותר מבית משפט שלום אחד, ייקבע בצו, נשיאו של איזה בית משפט שלום מביניהם הוא בעל הסמכות לגביו.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי, לאחר התייעצות עם הרשות המקומית הנוגעת בדבר, לבטל צו לפי סעיף זה או לשנותו.

{{ח:סעיף|55|הסמכות|תיקון: תשפ״ד־4|אחר=[ב/29ג]}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט לענינים מקומיים ידון בעבירות לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|פקודת העיריות}}, {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|פקודת המועצות המקומיות}}, {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|וחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, ולפי תקנות, צווים וחוקי עזר על פיהם, וכן בעבירות לפי החיקוקים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, לרבות תקנות, צווים וחוקי עזר על פיהם.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(החל מיום 8.2.2026):}} בית משפט לעניינים מקומיים ידון בערעורים על החלטה סופית של בית דין לתעבורה, או על החלטה אחרת של בית דין כאמור אם ניתנה לכך רשות מאת שופט של בית משפט לעניינים מקומיים, בעניין קנס בשל הפרת תעבורה שהטיל מפקח שהוא פקח או עובד רשות מקומית, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הפרות תעבורה מינהליות#סעיף 24|בסעיף 24(ג) לחוק הפרות תעבורה מינהליות, התשפ״ד–2024}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לשנות בצו את {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}}.
{{ח:תת|(ג)}} כל חיקוק שבו ניתנה סמכות לבית משפט עירוני ייקרא כאילו הסמכות ניתנה לבית משפט לענינים מקומיים.

{{ח:סעיף|56|דין בית משפט לענינים מקומיים|תיקון: תשמ״ה|אחר=[ב/29ד]}}
{{ח:תת|(א)}} דין בית משפט לענינים מקומיים כדין בית משפט שלום, ויחולו עליו הוראות {{ח:פנימי|פרק ב סימן ג|סימן ג׳}} למעט {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51}} ככל שאין {{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|בסימן זה}} הוראה אחרת, ובשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ב)}} דין שופט בית משפט לענינים מקומיים כדין שופט בית משפט שלום לכל דבר וענין.

{{ח:סעיף|57|מינוי שופט|תיקון: תשס״ד־2, תשס״ד־3, תשס״ו־2, תשע״ד־3|אחר=[ב/29ה]}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים, בהסכמת נשיא בית המשפט העליון, רשאי למנות, לתקופה ובתנאים שיקבע, שופט שימלא תפקיד של שופט בית משפט לענינים מקומיים; בשבתו בדין יהיו סמכויותיו של שופט שנתמנה כאמור כסמכויות שופט בית משפט שלום.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה אינן באות לגרוע מסמכותו של שופט בית משפט שלום לדון בעבירות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 55|בסעיף 55}} ולכהן כשופט בית משפט לענינים מקומיים.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|58|שמירת סמכויות|אחר=[ב/29ו]}}
{{ח:ת}} אין הוראות {{ח:פנימי|פרק ב סימן ד|סימן זה}} באות לגרוע מסמכות בית משפט שלום לדון בעבירות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 55|בסעיף 55}}.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ה|סימן ה׳: בתי משפט לתביעות קטנות}}

{{ח:סעיף|59|הסמכת בתי משפט|אחר=[ת/1]}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי להסמיך בית משפט שלום פלוני לשבת כבית משפט לתביעות קטנות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (שיפוט בתביעות קטנות – הסמכת בתי משפט)|צו בתי המשפט (שיפוט בתביעות קטנות – הסמכת בתי משפט), התשמ״ג–1983}}.}}

{{ח:סעיף|60|הסמכות|תיקון: תשס״ב־2, תש״ע־2, תשע״א, ק״ת תשמ״ו, ק״ת תשמ״ט, ק״ת תשנ״ה, ק״ת תשנ״ח, ק״ת תשס״ח, ק״ת תש״ע, [י״פ הודעות]|אחר=[ת/2]}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט לתביעות קטנות ידון בתביעה אזרחית שהגיש יחיד –
{{ח:תתת|(1)}} לתשלום סכום שאינו עולה על 30,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לאוגוסט 2008;בשנת 2026, 39,900 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} למתן צו להחלפת מצרך או לתיקונו או לביטול עסקה, כששווי המצרך או התיקון או סכום העסקה, לפי הענין, אינו עולה על הסכום האמור בפסקה (1),
{{ח:תת}} ובתביעה־שכנגד לסכום או לצו כאמור, ובלבד שהתביעות אינן לפי זכות שהומחתה או שהוסבה ואינן בסמכותו הייחודית של בית משפט אחר.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי לא לדון בתביעה או בתביעה־שכנגד ולהעבירן לבית משפט שלום, או לבית המשפט המוסמך לדון בהן, לפי העניין, אם ראה שהדיון בבית משפט לתביעות קטנות אינו מתאים להן, או אם ראה שהתביעה הוגשה בידי תובע שכבר הגיש באותה שנה באותו בית משפט יותר מחמש תביעות.
{{ח:תת|(ג)}} שר המשפטים רשאי, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, לשנות את הסכום האמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|61|שמירת זכות|אחר=[ת/3]}}
{{ח:ת}} האמור {{ח:פנימי|סעיף 60|בסעיף 60}} אין בו כדי למנוע –
{{ח:תת|(1)}} בעל דין מהגיש תביעה כאמור בו לבית משפט אחר במקום להגישה לבית משפט לתביעות קטנות;
{{ח:תת|(2)}} נתבע שהגיש תביעה־שכנגד לבית משפט לתביעות קטנות – מהגיש תביעה נפרדת לעודף תביעתו, בין לבית משפט לתביעות קטנות ובין לבית משפט אחר.

{{ח:סעיף|62|ראיות וסדרי דין|אחר=[ת/4]}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט לתביעות קטנות יהיה רשאי לקבל ראיה אף אם לא היתה קבילה בבית משפט אחר; אין בהוראה זו כדי לגרוע מדיני חסינות עדים וראיות חסויות.
{{ח:תת|(ב)}} בית משפט לתביעות קטנות אינו קשור בסדרי הדין הנוהגים בבית משפט אחר, ובכפוף לסדרי דין שהתקין שר המשפטים לענין {{ח:פנימי|פרק ב סימן ה|סימן זה}}, יפעל בדרך הנראית לו מועילה ביותר להכרעה צודקת ומהירה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שיפוט בתביעות קטנות (סדרי דין)|תקנות שיפוט בתביעות קטנות (סדרי דין), תשל״ז–1976}}.}}

{{ח:סעיף|63|ייצוג|תיקון: תשס״א־2|אחר=[ת/6]}}
{{ח:תת|(א)}} ייצוג בעל דין בבית משפט לתביעות קטנות על ידי עורך דין יהיה רק ברשות בית המשפט ומטעמים מיוחדים שיירשמו; בעל דין רשאי, ברשות בית המשפט, להיות מיוצג על ידי ארגון שקבע לענין זה שר המשפטים, ובמקרה זה ירשה בית המשפט לבעל הדין שכנגד להיות מיוצג כפי שיורה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), יכול אדם, באישור בית המשפט לתביעות קטנות, לייצג בעל דין בבית משפט לתביעות קטנות, אם בעל הדין ייפה את כוחו לכך וייפוי הכוח הוגש לבית המשפט לתביעות קטנות; אין לייצג אדם לפי סעיף קטן זה –
{{ח:תתת|(1)}} אם המייצג עוסק בייצוג בדרך קבע;
{{ח:תתת|(2)}} אם הייצוג נעשה במהלך הרגיל של עסקיו של המייצג;
{{ח:תתת|(3)}} אם הייצוג נעשה בתמורה.

{{ח:סעיף|64|ערעור|אחר=[ת/7]}}
{{ח:ת}} פסק דין של בית משפט לתביעות קטנות ניתן לערעור לפני בית משפט מחוזי אם ניתנה רשות לכך מאת שופט של בית המשפט המחוזי; בית המשפט המחוזי ידון בערעור בשופט אחד.

{{ח:סעיף|65|בוררות|אחר=[ת/8]}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה תביעה לבית משפט לתביעות קטנות, רשאי שופט בית המשפט, בהסכמת בעלי הדין, לדון בתביעה כבורר או להעבירה לבורר אחר שהסכים לדון בה בלי לקבל שכר מן הצדדים.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבוררות|חוק הבוררות, התשכ״ח–1968}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק הבוררות#סעיף 23|סעיפים 23 עד 29}} {{ח:חיצוני|חוק הבוררות#סעיף 31|ו־31 עד 35}}, יחולו על בוררות לפי סעיף זה, ככל שהן נוגעות לענין, אולם –
{{ח:תתת|(1)}} כל מקום שנאמר בו ”בית המשפט“ ייקרא כאילו נאמר בו ”שופט בית משפט לתביעות קטנות“;
{{ח:תתת|(2)}} דין פסק בורר לפי סעיף זה, פרט לערעור, כדין פסק דין של בית משפט לתביעות קטנות.
{{ח:תת|(ג)}} אין סעיף זה גורע מהסכם בוררות שבין הצדדים.

{{ח:סעיף|66||תיקון: תשס״ו־2, תשע״ד־3|אחר=[ת/9]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|67|מקום שיפוט|אחר=[ת/5]}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות מקום שיפוט לתביעות קטנות שיהיה מקום השיפוט על אף האמור בכל הסכם שבין בעלי הדין.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ו|סימן ו׳: פומביות הדיון}}

{{ח:סעיף|68|פומביות הדיון|תיקון: תשמ״ה, תש״ן־2, תשנ״ה־3, תשנ״ח־2, תשנ״ט, תשס״ו, תשס״ז, תשס״ח־10, תשס״ט־2, תשע״א־6, תשע״ב־4, תשע״ב־5, תשע״ב־7, תשע״ו־4|אחר=[ב/38]}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט ידון בפומבי.
{{ח:תת|(ב)}} בית משפט רשאי לדון בענין מסויים, כולו או מקצתו, בדלתיים סגורות, אם ראה צורך בכך באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לשם שמירה על בטחון המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} לשם מניעת פגיעה ביחסי החוץ של המדינה;
{{ח:תתת|(3)}} לשם הגנה על המוסר;
{{ח:תתת|(4)}} לשם הגנה על עניינו של קטין או חסר ישע כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 368א|בסעיף 368א לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} וכן אדם עם מוגבלות שכלית או אדם עם מוגבלות נפשית, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית)|בחוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית), התשס״ו–2005}} (בחוק זה – חוק הליכי חקירה והעדה של אנשים עם מוגבלות);
{{ח:תתת|(5)}} לשם הגנה על ענינו של מתלונן או נאשם בעבירת מין או בעבירה על פי {{ח:חיצוני|חוק למניעת הטרדה מינית|החוק למניעת הטרדה מינית, התשנ״ח–1998}};
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תתת|(7)}} הדיון הפומבי עלול להרתיע עד מלהעיד עדות חפשית או מלהעיד בכלל;
{{ח:תתת|(8)}} לשם הגנה על סוד מסחרי;
{{ח:תתת|(9)}} לשם הגנה על ענינו של מתלונן או ניזוק בעבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 377א|סעיף 377א לחוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:תתת|(10)}} לשם הגנה על עד מוגן או על מידע חסוי בעניין עד מוגן, תכנית הגנה, הרשות להגנה על עדים, או עד מאוים, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק להגנה על עדים|בחוק להגנה על עדים, התשס״ט–2008}};
{{ח:תתת|(11)}} לשם הגנה על עניינו של נפגע עבירה או של עבריין מין, בהליך לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין|חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין, התשס״ו–2006}};
{{ח:תתת|(12)}} לשם הגנה על עניינו של חשוד בדיון בבקשה לאסור את פרסום שמו לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(ה1)}};
{{ח:תתת|(13)}} לשם הגנה על עניינו של מתלונן או נאשם בעבירת אלימות כלפי בן משפחה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק למניעת אלימות במשפחה|בחוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ״א–1991}}.
{{ח:תת|(ג)}} בבקשות לצווי ביניים, לצווים זמניים ולהחלטות ביניים אחרות, רשאי בית משפט לדון בדלתיים סגורות.
{{ח:תת|(ג1)}} בעת דיון בבקשה לדיון בדלתיים סגורות, רשאי בית המשפט, לבקשת בא כוח היועץ המשפטי לממשלה, לסטות מדיני הראיות מטעמים שיירשמו, ולקבל ראיה אף שלא בנוכחות צד לדיון או בא כוחו או בלי לגלותה להם, אם שוכנע כי גילוי הראיה עלול לפגוע בביטחון המדינה, ביחסי החוץ שלה, בשלום הציבור או בביטחונו, או לחשוף שיטות עבודה חסויות, וכי אי־גילויה עדיף על פני גילויה לשם עשיית צדק; בית המשפט רשאי, בטרם יקבל החלטה לפי סעיף קטן זה, לעיין בראיה ולשמוע הסברים שלא בנוכחות המשיב ובא כוחו.
{{ח:תת|(ג2)}} בית המשפט ידון בדלתיים סגורות בעת מתן עדותו של עד שזהותו חסויה על פי תעודת חיסיון שהוצאה מכוח {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 44|סעיפים 44}} {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 45|או 45 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, או על פי הוראת כל דין אחר; ואולם בית המשפט רשאי, מטעמים שיירשמו, לדון בעניין, כולו או מקצתו, בפומבי.
{{ח:תת|(ד)}} החליט בית משפט על עריכת דיון בדלתיים סגורות, רשאי הוא להרשות לאדם או לסוגי בני אדם להיות נוכחים בעת הדיון כולו או מקצתו ורשאי הוא להורות כאמור גם בדיון לפי סעיף קטן (ג2), מטעמים שיירשמו.
{{ח:תת|(ה)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיף 68(א)}} –
{{ח:תתת|(1)}} עניני משפחה, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה|בחוק בית המשפט לעניני משפחה, התשנ״ה–1995}}, למעט תובענות לפי {{ח:חיצוני|חוק הירושה|חוק הירושה, התשכ״ה–1965}}, שעילתן אינה סכסוך בתוך המשפחה ותובענות לפי {{ח:חיצוני|חוק השמות|חוק השמות, התשט״ו–1956}}, ולפי {{ח:חיצוני|חוק קביעת גיל|חוק קביעת גיל, התשכ״ד–1963}} – יידונו בדלתיים סגורות, אלא אם כן הורה בית המשפט לדון בענין, כולו או מקצתו, בפומבי;
{{ח:תתת|(2)}} בית המשפט העליון הדן בערעור על החלטה או פסק דין של בית משפט לנוער כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)|בחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), התשל״א–1971}}, וכן בית משפט הדן במעצרו של קטין, ידונו בדלתיים סגורות; ואולם רשאים בתי המשפט כאמור להרשות לאדם או לסוגי בני אדם, לרבות לנפגע העבירה הנדונה, להיות נוכחים בשעת הדיון, כולו או מקצתו; לעניין זה, ”נפגע עבירה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק זכויות נפגעי עבירה|בחוק זכויות נפגעי עבירה, התשס״א–2001}}.

{{ח:סעיף|68א|ניהול פרוטוקול|תיקון: תשס״ח־8}}
{{ח:תת|(א)}} בדיון בבית משפט ינוהל פרוטוקול שישקף את כל הנאמר והמתרחב בדיון והנוגע למשפט, לרבות שאלות והערות בית המשפט, ואולם בקדם משפט, בישיבה מקדמית או בדיון מקדמי אחר רשאי בית המשפט, בהסכמת בעלי הדין, לכלול בפרוטוקול את עיקרי הדברים שבדיון; בית המשפט יקבע את דרך רישום הפרוטוקול; בסעיף זה, ”דיון מקדמי“ – לרבות דיון שאין בו שמיעת ראיות בעל פה או שמיעת טענות בעלי הדין ושנועד לבחון את האפשרות לסיים את ההליך בהסדר מוסכם בין בעלי הדין.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי להורות שלא יירשמו בפרוטוקול דברי גידוף, נאצה, השמצה או ביזוי, ובלבד ששוכנע כי אין טעם המצדיק את רישומם בפרוטוקול.
{{ח:תת|(ג)}} בעל דין זכאי לקבל, בתום הדיון או בסמוך לאחר מכן, עותק של הפרוטוקול.
{{ח:תת|(ד)}} בית משפט רשאי, לפי בקשת בעל דין ולאחר שנתן לשאר בעלי הדין הזדמנות לטעון את טענותיהם, לתקן רישום בפרוטוקול כדי להעמידו על דיוקו; בעל דין רשאי להגיש בקשה לתקן רישום בפרוטוקול בתוך עשרה ימים מיום שהומצא לו הפרוטוקול.
{{ח:תת|(ה)}} כתבי טענות וכל תעודה או מסמך שהוגשו בדיון ושבית המשפט קיבל אותם, יצורפו לפרוטוקול ויהיו חלק ממנו, למעט לעניין סעיפים קטנים (ב) עד (ד).
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף זה יחולו על כל דיון בבית משפט, לרבות בבית המשפט העליון, אלא אם כן נקבעה בחיקוק הוראה מפורשת אחרת באותו עניין.

{{ח:סעיף|68ב|הקלטת דיון|תיקון: תשס״ח־8}}
{{ח:תת|(א)}} ביקש בעל דין שדיון יוקלט על חשבונו, יאפשר זאת בית המשפט, אלא אם כן מצא שאין לעשות כן מטעמים מיוחדים, ובלבד שהדיון מתועד בדרך אמינה ומדויקת אחרת; החלטה שלא להיענות לבקשת בעל דין כאמור תהיה מנומקת בכתב.
{{ח:תת|(ב)}} הורה בית המשפט על הקלטת הדיון לבקשת בעל דין, תישמר ההקלטה בידי בית המשפט, וכל בעל דין יהיה רשאי להאזין לה.
{{ח:תת|(ג)}} הקלטה של הדיון לפי סעיף זה לא תיחשב פרוטוקול הדיון.

{{ח:סעיף|69|הרחקה מבית המשפט|אחר=[ב/39]}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט רשאי לאסור על קטין להימצא בבית המשפט בעת הדיון ולצוות על הרחקתו.
{{ח:תת|(ב)}} בית משפט רשאי להרחיק אדם, שאינו בעל דין, מאולם בית המשפט בעת דיון, אם מצא, מטעמים שיירשמו, שנוכחות אותו אדם באולם תרתיע עד מלהעיד עדות חפשית או מלהעיד בכלל.

{{ח:סעיף|70|איסור פרסומים|תיקון: תשמ״ה־2, תשס״ג, תשס״ו, תשס״ז, תשע״א־5, תשע״ב־4, תשע״ד־5, תשע״ו־5, תשפ״ו|אחר=[ב/40]}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפרסם אדם דבר על דיון שהתנהל בבית משפט בדלתיים סגורות אלא ברשות בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} לא יצלם אדם באולם בית משפט ולא יפרסם תצלום כזה אלא ברשות בית המשפט.
{{ח:תתת|(2)}} לא תינתן רשות כאמור בפסקה (1) בעניינו של חשוד המוחזק במעצר לפני הגשת כתב אישום, אלא מטעמים מיוחדים שיירשמו ואם שוכנע בית המשפט שיש בכך עניין ציבורי של ממש העולה על הפגיעה בכבוד החשוד.
{{ח:תת|(ב1)}} לא יפרסם אדם צילום שיש בו כדי לזהות חשוד המוחזק במעצר לפני הגשת כתב אישום, שצולם בין כותלי בית המשפט, למעט באולם בית המשפט, אלא אם כן החשוד נתן את הסכמתו לכך בכתב או אם שוכנע בית המשפט שיש בפרסום עניין ציבורי של ממש העולה על הפגיעה בכבוד החשוד.
{{ח:תת|(ג)}} לא יפרסם אדם בלי רשות בית המשפט פרסום בעניינו של קטין כאמור {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)#סעיף 24|בסעיף 24(א)(1) לחוק הנוער (טיפול והשגחה), התש״ך–1960}}.
{{ח:תת|(ג1)}} לא יפרסם אדם שם או מספר זהות של בעל דין התובע פיצויים בשל נזקי גוף, למעט פיצויים בשל עוגמת נפש, אלא אם כן ניתנה הסכמתו של אותו בעל דין לפני הפרסום או ברשות בית המשפט.
{{ח:תת|(ד)}} בית משפט רשאי לאסור כל פרסום בקשר לדיוני בית המשפט, במידה שהוא רואה צורך בכך לשם הגנה על בטחונו של בעל דין, עד או אדם אחר ששמו הוזכר בדיון או לשם מניעת פגיעה חמורה בפרטיות של אחד מהם, לשם מניעת פגיעה בפרטיות של אדם בשל חשיפת מידע רפואי עליו או לשם מניעת פגיעה בפרטיותו של אדם עם מוגבלות שכלית או של אדם עם מוגבלות נפשית, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הליכי חקירה והעדה (התאמה לאנשים עם מוגבלות שכלית או נפשית)|בחוק הליכי חקירה והעדה של אנשים עם מוגבלות}}, של אחד מהם.
{{ח:תת|(ד1)|(1)}} לא יפרסם אדם שמו של חשוד שטרם הוגש נגדו כתב אישום, עד תום 48 שעות מהמועד שבו התייצב החשוד לחקירה או שהיה עליו להתייצב לחקירה, או עד סיומו של הדיון הראשון שהתקיים לפני שופט בעניינו, לפי המוקדם מביניהם; לעניין זה לא יובאו שבתות ומועדים במניין השעות;
{{ח:תתת|(2)}} על אף הוראות פסקה (1), לא יחול איסור פרסום שמו של חשוד בכל אחד מהמקרים המפורטים להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} בית המשפט התיר את פרסום שמו של החשוד בשל העניין הציבורי שבפרסום, ובלבד שניתנה לחשוד הזדמנות להשמיע את טענותיו בעניין;
{{ח:תתתת|(ב)}} רשות חוקרת פרסמה או ביקשה לפרסם את שם החשוד, לאחר שקצין בדרגת ניצב משנה ומעלה מאגף חקירות ומודיעין במשטרת ישראל, או עובד ציבור האחראי על תחום חקירות ומודיעין ברשות חוקרת אחרת, לפי העניין, אישר כי בנסיבות העניין, מטעמים מיוחדים שנרשמו, התקיימו שני אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} הפרסום נדרש לצורך איתור חשוד או עד, תפיסת עבריין נמלט, אזהרת הציבור מפני אדם העלול לסכנו או לצורך חיוני אחר;
{{ח:תתתתת|(2)}} עיכוב הפרסום שייגרם מהצורך בקבלת אישור בית המשפט לפי פסקת משנה (א), עלול לסכל את מטרת הפרסום האמורה בפסקת משנה (1);
{{ח:תתתת|(ג)}} החשוד ביקש לפרסם את שמו או הסכים לפרסום שמו, ובלבד שהבקשה או ההסכמה ניתנו בידי החשוד עצמו או על ידי בא כוחו, בכתב.
{{ח:תת|(ה)}} בית משפט רשאי לאסור פרסום שמו של חשוד שטרם הוגש נגדו כתב אישום, או פרט אחר מפרטי החקירה, אם הדבר עלול לפגוע בחקירה שעל פי דין; אסר בית המשפט כאמור, יפקע האיסור עם הגשת כתב האישום נגד החשוד, אלא אם כן קבע בית המשפט אחרת.
{{ח:תת|(ה1)|(1)}} בית משפט רשאי לאסור פרסום שמו של חשוד שטרם הוגש נגדו כתב אישום או פרט אחר מפרטי החקירה, אם ראה כי הדבר עלול לגרום לחשוד נזק חמור ובית המשפט סבר כי יש להעדיף את מניעת הנזק על פני הענין הציבורי שבפרסום; הורה בית המשפט על איסור פרסום שמו של חשוד שטרם הוגש נגדו כתב אישום, יפקע האיסור עם הגשת כתב האישום נגד החשוד, אלא אם כן קבע בית המשפט אחרת;
{{ח:תתת|(2)}} הרשות החוקרת תיידע חשוד שהוא עצור ואינו מיוצג בדבר זכותו לבקש מבית המשפט לאסור את פרסום שמו לפי הוראות סעיף זה וכן תאפשר לו להגיש בקשה לאיסור פרסום שמו באמצעותה, לפי הטופס {{ח:פנימי|תוספת 4|שבתוספת הרביעית}}, ותיידע את החשוד בדבר אפשרות זו לא יאוחר מ־24 שעות מעת מעצרו או לפני שהובא לפני שופט – המוקדם מביניהם; לעניין זה לא יובאו שבתות ומועדים במניין השעות;
{{ח:תתת|(3)}} שר המשפטים, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לביצוע פסקה (2).
{{ח:תת|(ה2)}} לענין סעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חשוד“ – מי שנפתחה נגדו חקירה פלילית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשות חוקרת“ – משטרת ישראל או רשות חוקרת אחרת המוסמכת לחקור על פי דין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שם של חשוד“ – לרבות כל פרט אחר שיש בו כדי לזהות את החשוד.
{{ח:תת|(ה3)|(1)}} לא יפרסם אדם שם של חשוד או שם של נאשם, לרבות כל פרט אחר שיש בו כדי לזהותו, שהתקיימו בעניינו הנסיבות כאמור {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 325|בסעיף 325(ו3) לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, והוא שוטר משמר הגבול, שוטר אחר – לעניין פעילות מבצעית למניעת פעילות חבלנית עוינת בלבד, או אדם שעבר עבירה בהיותו חייל כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|והחוק האמור}} חדל לחול עליו לגבי אותה עבירה.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות סעיף קטן (ד1)(2) יחולו לעניין סעיף קטן זה, בשינויים המחויבים, ובשינוי זה: הוראות סעיף קטן (ד1)(2)(ב) יחולו לעניין חשוד בלבד.
{{ח:תתת|(3)}} איסור פרסום לפי סעיף קטן זה לא יחול על גורם שהיועץ המשפטי לממשלה הסמיך לכך או על אדם מטעם אותו גורם, המעביר שם של חשוד או שם של נאשם לרשות שלטונית זרה או לרשות שיפוטית זרה; העברת שם של חשוד או שם של נאשם כאמור תהיה בהסכמת הרשות החוקרת או הפרקליט הצבאי הראשי, לפי העניין.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (ציון שם חשוד או נאשם מכוח סעיף 70(ה3) לחוק)|תקנות בתי המשפט (ציון שם חשוד או נאשם מכוח סעיף 70(ה3) לחוק), התשע״ז–2017}}.}}
{{ח:תת|(ו)}} העובר על הוראה מהוראות סעיף זה למעט סעיף קטן (ג), דינו – מאסר ששה חדשים; העובר על הוראות סעיף קטן (ג), דינו כדין מי שפרסם פרסום לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)#סעיף 24|סעיף 24(א)(1) לחוק הנוער (טיפול והשגחה), התש״ך–1960}}.

{{ח:סעיף|70א|בקשה בעניין פרסום שם חשוד|תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לאסור פרסום שם חשוד לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(ה) או (ה1)}} או להתיר פרסום שם חשוד לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(ד1)(2)}} ({{ח:פנימי|פרק ב סימן ו|בסימן זה}} – בקשה בעניין פרסום שם חשוד) תוגש לבית משפט שלום כמפורט להלן, לפי העניין, ותידון לפני דן יחיד:
{{ח:תתת|(1)}} בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(ה)}} – לבית משפט השלום שבאזור שיפוטו נעברה לפי החשד העבירה שבקשר אליה מוגשת הבקשה, כולה או חלקה, או נמצאת היחידה הממונה על חקירת העבירה ברשות החוקרת;
{{ח:תתת|(2)}} בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(ד1)(2)(א) או (ה1)}} – לבית משפט השלום שבאזור שיפוטו נמצא מקום מגורי החשוד.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), בקשה כאמור באותו סעיף קטן המוגשת לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(ד1)(2)(א) או (ה1)}} בעניין חשוד המוחזק במעצר, תוגש לבית המשפט שדן במעצר; טרם התקיים דיון במעצר – תוגש הבקשה לבית משפט המוסמך לדון במעצר לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 3|סעיף 3(א) לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף זה, שר המשפטים רשאי, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, לקבוע הוראות מיוחדות לעניין בית המשפט שתהא נתונה לו הסמכות המקומית לדון בבקשה בעניין פרסום שם חשוד לאחר שעות העבודה הרגילות של בתי המשפט.

{{ח:סעיף|70ב|צדדים לבקשה בעניין פרסום שם חשוד|תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:תת|(א)}} משיבים בבקשות בעניין פרסום שם חשוד המפורטות בפסקאות שלהלן, יהיו כמפורט לצדן:
{{ח:תתת|(1)}} בבקשה להתיר פרסום שם חשוד לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(ד1)(2)(א)}} – החשוד;
{{ח:תתת|(2)}} בבקשה לביטול איסור פרסום שם חשוד לפי {{ח:פנימי|סעיף 70ג|סעיף 70ג}} – החשוד וכל גורם אחר שהיה צד לדיון בבקשה לאסור את פרסום שמו של החשוד לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(ה) או (ה1)}}.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף קטן (א) כדי למנוע את צירופם של משיבים או מבקשים נוספים בבקשות המפורטות באותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ג)}} רשות חוקרת לא תהיה צד לדיון בבקשה של חשוד לאסור את פרסום שמו לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(ה1)}}, אלא אם כן ביקשה זאת.

{{ח:סעיף|70ג|בקשה לביטול איסור פרסום|תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:תת|(א)}} ציווה בית המשפט על איסור פרסום לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(ד), (ה) או (ה1)}}, רשאי מי שמעוניין בביטול האיסור, לרבות כלי תקשורת, להגיש לבית המשפט שנתן את הצו בקשה לביטולו; בקשת הביטול תידון לפני דן יחיד.
{{ח:תת|(ב)}} היה מבקש הביטול כאמור בסעיף קטן (א) צד לבקשה לאיסור הפרסום, עליו להראות נסיבות חדשות המצדיקות את בקשת הביטול; לעניין זה, ”נסיבות חדשות“ – לרבות הזמן שחלף ממועד מתן צו איסור הפרסום.

{{ח:סעיף|70ד|ערעור על החלטה בעניין פרסום|תיקון: תשע״ב־4, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} ההחלטות המפורטות להלן ניתנו לערעור בתוך שבעה ימים, ובית המשפט שלערעור ידון בערעור בדן יחיד:
{{ח:תתת|(1)}} איסור פרסום לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(ד), (ה) או (ה1)}};
{{ח:תתת|(2)}} התרת פרסום לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(א), (ב), (ב1), (ג) או (ד1)(2)(א)}} או התרת צילום לפי {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70(ב)}};
{{ח:תתת|(3)}} ביטול איסור פרסום לפי {{ח:פנימי|סעיף 70ג|סעיף 70ג}}.
{{ח:תת|(ב)}} החלטת בית משפט מחוזי בערעור על החלטה כאמור בפסקאות (1) עד (3) שבסעיף קטן (א), ניתנת לערעור ברשות לבית המשפט העליון בתוך שבעה ימים; בית המשפט העליון ידון בבקשת רשות הערעור בדן יחיד והוא רשאי לדחותה על הסף בלא דיון בנוכחות הצדדים; ניתנה רשות הערעור, ידון בית המשפט העליון בערעור בדן יחיד.
{{ח:תת|(ג)}} בית משפט שנתן החלטה כאמור בפסקאות (1) עד (3) שבסעיף קטן (א) או בית משפט שדן בערעור או בבקשת רשות ערעור כאמור בסעיף קטן (א) או (ב), רשאי להורות על עיכוב ביצועה של ההחלטה שעליה מערער אדם או מבקש לערער, לפרק זמן שיקבע ובתנאים שייראו לו.

{{ח:סעיף|70ה|תקנות לעניין איסור פרסום|תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, לקבוע את אופן הגשת הבקשה לבית המשפט לאסור או להתיר את פרסום שמו של חשוד לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 70|סעיפים 70 עד 70ד}}, ואת דרכי הדיון בבקשה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (סדרי דין בבקשה לאסור פרסום שם חשוד)|תקנות בתי המשפט (סדרי דין בבקשה לאסור פרסום שם חשוד), התשע״ד–2014}}.}}

{{ח:סעיף|71|מניעת פגיעה בהליך פלילי|תיקון: תשס״ב|אחר=[ב/41]}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפרסם אדם דבר על ענין פלילי התלוי ועומד בבית משפט במטרה להשפיע על מהלך המשפט או על תוצאותיו, וראייה מראש את ההשפעה האמורה כאפשרות קרובה לודאי כמוה כמטרה להשפיע, והכל אם יש בפרסום כדי להשפיע כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה, ”ענין פלילי התלוי ועומד בבית משפט“ – משעה שהוגשה לבית המשפט באותו ענין בקשה למתן צו מעצר או משעה שהוגש לו כתב אישום, לפי המוקדם, עד שהחליט התובע שלא להגיש כתב אישום, ואם הוגש כתב אישום – עד סיום ההליכים.
{{ח:תת|(ג)}} איסור הפרסום אינו חל על פרסום ידיעה בתום לב על דבר שנאמר או שאירע בישיבה פומבית של בית משפט.
{{ח:תת|(ד)}} העובר על הוראות סעיף זה, דינו – מאסר שנה אחת.

{{ח:סעיף|72|איסור הפרעה|תיקון: תשס״ד־3|אחר=[ב/42]}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שבעת דיוני בית משפט עושה באולם בית המשפט, בלשכתו של שופט או סמוך למקום הדיון, אחד המעשים שלהלן, רשאי בית המשפט לצוות על הרחקתו, ורשאי הוא, לאחר שהתרה באדם שיימנע מהפרעה והוא לא שעה להתראה, להענישו על אתר במאסר עד שלושה חדשים או בקנס:
{{ח:תתת|(1)}} מתנהג בדרך של אלימות או איומים או בדרך פרועה או מבישה;
{{ח:תתת|(2)}} מקים רעש כדי להביע הסכמה או אי־הסכמה לפעולה משפטית או להחלטה של בית משפט;
{{ח:תתת|(3)}} מאיים על פקיד בית המשפט או מפריע לו בצורה אחרת למלא תפקידו;
{{ח:תתת|(4)}} מפריע בדרך אחרת לדיוני בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} על עונש שהוטל לפי סעיף קטן (א) יתן בית המשפט מיד הודעה בכתב לנשיא בית המשפט העליון; הנשיא, או שופט אחר של בית המשפט העליון שהנשיא קבע לכך, רשאי, לאחר שזימן את הנידון אם ביקש זאת, לבטל את העונש או לשנותו לקולה.
{{ח:תת|(ג)}} סעיף זה לא יחול על מי שנתון באותו ענין לשיפוט משמעתי על פי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|חוק לשכת עורכי הדין}}, והוא נמצא באולם בית המשפט לרגל תפקידו.

{{ח:סעיף|73|כפיית ציות ועונש בשל אי ציות|תיקון: תשמ״ה־2|אחר=[ב/42א]}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהוזמן להעיד ולא התייצב, או נצטווה להמציא מסמך ולא המציאו, רשאי בית המשפט או הרשם –
{{ח:תתת|(1)}} לצוות על הבאתו לפני בית המשפט; על צו כזה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 73א|סעיף 73א}};
{{ח:תתת|(2)}} להטיל עליו, אף שלא בפניו, מחצית הקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 40|בסעיף 40(2) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, ואם הוזמן או נצטווה פעם נוספת ולא התייצב או לא המציא את המסמך – מאסר שלא יעלה על חודש ימים או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 40|בסעיף 40(2) לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהוטל עליו מאסר או קנס לפי סעיף קטן (א) שלא בפניו, רשאי בית המשפט או הרשם, לבקשתו, לעיין שנית במאסר או בקנס שהטיל, להקל בהם או לבטלם, והוא יבטלם אם שוכנע שהמבקש לא התייצב או לא המציא את המסמך מסיבות שלא היתה לו שליטה עליהן.
{{ח:תת|(ג)}} על החלטה להטיל מאסר או קנס לפי סעיף קטן (א) ועל החלטה לפי סעיף קטן (ב) יתן מיד בית המשפט או הרשם הודעה בכתב לנשיא בית המשפט שלערעור, ורשאי הנשיא או שופט אחר של בית המשפט שלערעור לבטל את הצו או לשנותו לקולה.
{{ח:תת|(ד)}} היה לבית המשפט יסוד להניח כי מי שהוזמן להעיד או נצטווה להמציא מסמך לא יתייצב או לא ימציא את המסמך, רשאי בית המשפט או הרשם –
{{ח:תתת|(1)}} לחייבו במתן ערובה, ואם לא נתן ערובה – לצוות על מעצרו; שר המשפטים יקבע בתקנות, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, הוראות שיחולו על החיוב בערובה, תנאיו ותוצאותיו;
{{ח:תתת|(2)}} לתת כל צו שימצא לנכון לשם הבטחת ההתייצבות או המצאת המסמך, לרבות הפקדת דרכון ואיסור יציאה מן הארץ.

{{ח:סעיף|73א|צו הבאה|תיקון: תשמ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} ציווה בית המשפט או הרשם לפי {{ח:פנימי|סעיף 73|סעיף 73(א)(1)}} על הבאת אדם לפניו, ייערך צו ההבאה בכתב, ויפורטו בו שמו של האדם שצווה על הבאתו (להלן – המובא) ותמצית העובדות המהוות יסוד למתן הצו.
{{ח:תת|(ב)}} בצו הבאה רשאי בית המשפט או הרשם להורות לקצין משטרה לשחרר את המובא בערובה, כפי שיפורש בצו; כתב ערובה שניתן בפני הקצין יועבר לבית המשפט או הרשם שנתן את הצו; על הערובה יחולו התקנות שהותקנו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 73|בסעיף 73(ד)(1)}}.
{{ח:תת|(ג)}} צו הבאה יבוצע בידי שוטר או בידי מי שנקב בית המשפט או הרשם בצו, ומותר לבצעו בכל מקום ובכל עת.
{{ח:תת|(ד)}} המבצע צו הבאה יודיע למובא בה בשעה על הצו וימסור לו העתק ממנו, וכן הזמנה לעד או העתק ממנה או צו להמצאת מסמכים או העתק ממנו, לפי הענין.
{{ח:תת|(ה)}} המבצע צו הבאה רשאי, כשהצו בידו –
{{ח:תתת|(1)}} להיכנס לכל מקום שיש לו יסוד סביר להניח שהמובא נמצא בו;
{{ח:תתת|(2)}} להשתמש בכוח סביר נגד אדם או רכוש במידה הדרושה לביצוע הצו.
{{ח:תת|(ו)}} מי שנעצר על פי צו הבאה ולא שוחרר לפי סעיף קטן (ב), יובא לפני בית המשפט או הרשם, והוא יצווה על מעצרו או ישחררו בערובה.

{{ח:סעיף|73ב|עיון חוזר וערר|תיקון: תשמ״ה־2, תשמ״ו־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} ניתנה החלטה בעניין מעצר לפי {{ח:פנימי|סעיף 73|סעיפים 73(ד)}} {{ח:פנימי|סעיף 73א|או 73א(ו)}}, רשאים הצדדים –
{{ח:תתת|(1)}} לפנות לבית המשפט, ואם צו המעצר ניתן מאת רשם – לרשם, בבקשה לעיון חוזר בהחלטה שנתן, לרבות בהחלטה לפי פסקה זו, אם נתגלו עובדות חדשות או נשתנו נסיבות והדבר עשוי לשנות את ההחלטה הקודמת;
{{ח:תתת|(2)}} לערור על החלטה בבקשה לעיון חוזר, לפני בית המשפט שלערעור שידון בערר בשופט אחד.

{{ח:סעיף|74|סופיותן של החלטות|אחר=[ב/43]}}
{{ח:ת}} בלי למעט מן האמור {{ח:פנימי|סעיף 72|בסעיף 72(ב)}}, החלטות בית משפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיפים 68}}, {{ח:פנימי|סעיף 69|69}} {{ח:פנימי|סעיף 72|ו־72}} אין אחריהן ולא כלום.

{{ח:קטע3|פרק ב סימן ז|סימן ז׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|75|סמכות כללית לתת סעד|אחר=[ב/34]}}
{{ח:ת}} כל בית משפט הדן בענין אזרחי מוסמך לתת פסק דין הצהרתי, צו עשה, צו לא־תעשה, צו ביצוע בעין וכל סעד אחר, ככל שיראה לנכון בנסיבות שלפניו.

{{ח:סעיף|76|סמכות נגררת|אחר=[ב/35]}}
{{ח:ת}} הובא ענין כדין לפני בית משפט והתעוררה בו דרך אגב שאלה שהכרעתה דרושה לבירור הענין, רשאי בית המשפט להכריע בה לצורך אותו ענין אף אם הענין שבשאלה הוא בסמכותו הייחודית של בית משפט אחר או של בית דין אחר.

{{ח:סעיף|77|סמכות אזרחית נגררת לפלילית|אחר=[ב/35א]}}
{{ח:תת|(א)}} הורשע אדם בבית משפט שלום או בבית משפט מחוזי והוגשה נגדו – ונגדו בלבד – תביעה אזרחית בשל העובדות המהוות את העבירה שבה הורשע, מוסמך השופט או המותב שהרשיעו, לאחר שפסק הדין בפלילים הפך לחלוט, לדון בתביעה האזרחית, אם ביקש זאת מגיש התביעה; לענין זה מוסמך בית משפט מחוזי לדון גם אם התביעה לפי שוויה היא בתחום סמכותו של בית משפט שלום.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים יקבע בתקנות את סדרי הדין בתביעה האזרחית, לרבות הוראות בדבר המועד והדרך להגשת התביעה וההליכים בערעור.

{{ח:סעיף|77א|עילות פסלות|תיקון: תשנ״ב, תשס״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} שופט לא ישב בדין אם מצא, מיזמתו או לבקשת בעל דין, כי קיימות נסיבות שיש בהן כדי ליצור חשש ממשי למשוא פנים בניהול המשפט.
{{ח:תת|(א1)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), שופט לא ישב בדין בידעו שמתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} צד להליך, בא כוחו או עד מרכזי, הוא בן משפחה של השופט או שקיימת ביניהם קרבה ממשית אחרת;
{{ח:תתת|(2)}} יש לשופט ענין כספי ממשי או ענין אישי ממשי בהליך או בתוצאותיו, בצד להליך, בבא כוחו או בעד מרכזי, או שלבן משפחה מדרגה ראשונה של השופט יש ענין כספי ממשי או ענין אישי ממשי בהליך או בתוצאותיו, בצד להליך או בבא כוחו;
{{ח:תתת|(3)}} בטרם התמנה לשופט היה השופט מעורב באותו ענין הנדון בהליך שלפניו כבא כוח, כבורר, כמגשר, כעד, כיועץ מקצועי, כמומחה, או בדרך דומה אחרת;
{{ח:תת}} לענין סעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – בן זוג, הורה, הורה של בן זוג, ילד, אח, סב, נכד וכן ילד או בן זוג של כל אחד מאלה ולרבות מי שהיה אפוטרופוס או מי ששימש משפחה אומנת של השופט או שהשופט היה אפוטרופסו או שימש משפחה אומנת שלו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה מדרגה ראשונה“ – בן זוג, הורה, ילד, אח וכן ילד או בן זוג של כל אחד מאלה ולרבות מי שהיה אפוטרופוס או מי ששימש משפחה אומנת של השופט או שהשופט היה אפוטרופסו או שימש משפחה אומנת שלו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עד מרכזי“ – עד שנדרשת הערכת מהימנותו לצורך הכרעה בהליך.
{{ח:תת|(א2)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(א1) שופט רשאי לשבת בדין אם מפאת דחיפות הענין לא ניתן לקיים את ההליך לפני שופט אחר ועלול להיגרם נזק חמור או עיוות דין אם לא ידון בענין.
{{ח:תת|(א3)}} על אף האמור בסעיף קטן (א1)(2), שופט רשאי לשבת בדין אם העברת הענין לכל שופט אחר לא תשנה את עילת הפסלות.
{{ח:תת|(ב)}} נטענה טענת פסלות נגד שופט, יחליט בה אותו שופט לאלתר ולפני שיתן כל החלטה אחרת.
{{ח:תת|(ב1)}} התקיימה עילת פסלות לפי סעיף קטן (א1)(1) או (2), הנוגעת לעורך דין או לבא כוח אחר, שהתקיימו בו נסיבות המחייבות קבלת היתר לייצוג כאמור {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 53ב|בסעיף 53ב לחוק לשכת עורכי הדין}}, רשאי בית המשפט להתיר את הייצוג, לבקשת עורך הדין או בא הכוח, אם מצא כי הנזק שייגרם לצד להליך אם לא יתיר את הייצוג עולה על הנזק שייגרם לצד להליך או לאינטרס הציבורי בשל הפסקת הדיון או החלפת שופט; התיר בית המשפט את הייצוג כאמור, לא ישב בדין השופט שלגביו התקיימה עילת הפסלות.
{{ח:תת|(ג)}} החלטת שופט או בית משפט לפי סעיף זה תהיה מנומקת, ורשאי בעל דין לערער עליה לפני בית המשפט העליון; בערעור ידון נשיא בית המשפט העליון, או מותב של שופטי בית המשפט העליון, או שופט אחד, הכל כפי שיקבע הנשיא.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/BlobFolder/news/spokemanmessage07092020/he/מסמך אמות מידה לגיבוש רשימת מניעויות.pdf|אמות מידה לגיבוש רשימת מניעויות לשופטים ורשמים}}, באתר הרשות השופטת.}}

{{ח:סעיף|78|העברת ענין למקום אחר|תיקון: תשע״ב־3|אחר=[ב/36]}}
{{ח:תת|(א)}} הליך מסוים שהובא או שיש להביאו לפני בית משפט מחוזי או בית משפט שלום במקום אחד, רשאי נשיא בית המשפט העליון או שופט אחר של בית המשפט העליון שהוא הסמיכו לכך להורות שיהיה נידון בבית משפט של אותה דרגה במקום אחר; ובלבד שלא תינתן הוראה לפי סעיף זה לאחר התחלת הדיון אלא בהסכמת השופט שהחל לדון בו.
{{ח:תת|(ב)}} בהחלטה לפי סעיף קטן (א) ישקול נשיא בית המשפט העליון או שופט אחר של בית המשפט העליון שהוא הסמיכו לכך, לפי העניין, את מידת הפגיעה הצפויה בבעלי הדין כתוצאה מההעברה, את המרחק בין בית המשפט שממנו הועבר ההליך לבין בית המשפט שאליו הועבר ואת הבטחת נגישותם של בעלי הדין לבית המשפט.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט שאליו הועבר עניין כאמור, לא יעבירנו עוד.

{{ח:סעיף|78א|העברת הליכים אזרחיים והליכים בעבירות תעבורה למקום אחר|תיקון: תשע״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל בתי המשפט רשאי להעביר הליכים אזרחיים והליכים בעבירות תעבורה שהוגשו לבית משפט מסוים וטרם החל הדיון בהם, לבית משפט אחר של אותה דרגה, בין באותו אזור שיפוט ובין באזור שיפוט סמוך, כדי לאזן את חלוקת עומס הדיונים בין בתי המשפט, ובלבד שהמרחק בין בתי המשפט אינו עולה על 60 קילומטרים; החלטת מנהל בתי המשפט להעביר את אותם הליכים טעונה הסמכה של נשיא בית המשפט העליון שאושרה בידי שר המשפטים, ולעניין הליכים בעבירות תעבורה – גם התייעצות עם המפקח הכללי של המשטרה או מי שהוא הסמיכו לכך.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל בתי המשפט יפרסם הודעה ברשומות ובאתר האינטרנט של הנהלת בתי המשפט בדבר העברת הליכים כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)|(1)}} בעל דין הרואה את עצמו נפגע מהחלטת מנהל בתי המשפט כאמור בסעיף קטן (א), רשאי לבקש ממנו לעיין מחדש בהחלטה;
{{ח:תתת|(2)}} בהחלטה בבקשה לעיון מחדש לפי פסקה (1), ישקול מנהל בתי המשפט את מידת הפגיעה בצפויה בבעלי הדין כתוצאה מההעברה ואת הבטחת נגישותם של בעלי הדין לבית המשפט;
{{ח:תתת|(3)}} על החלטה כאמור בפסקה (2) ניתן לערער לפני נשיא בית המשפט העליון או שופט אחר של בית המשפט העליון שהוא הסמיכו לכך.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} תיק שהועבר לפי {{ח:פנימי|סעיף 49|סעיפים 49}}, {{ח:פנימי|סעיף 78|78}} {{ח:פנימי|סעיף 79|או 79}}, מנהל בתי המשפט לא יעבירנו עוד;
{{ח:תתת|(2)}} תיק שהועבר לפי סעיף זה, מנהל בתי המשפט או בית המשפט שאליו הועבר, לא יעבירנו עוד.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”התחלת הדיון“ ו”הליכים בעבירות תעבורה“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 49|בסעיף 49(ד)}}.

{{ח:סעיף|79|סעד בשל חוסר סמכות|אחר=[ב/37]}}
{{ח:תת|(א)}} מצא בית משפט שאין הוא יכול לדון בענין שלפניו מחמת שאינו בסמכותו המקומית או הענינית, והוא בסמכותו של בית משפט או של בית דין אחר, רשאי הוא להעבירו לבית המשפט או לבית הדין האחר, והלה ידון בו כאילו הובא לפניו מלכתחילה, ורשאי הוא לדון בו מן השלב שאליו הגיע בית המשפט הקודם.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט או בית הדין שאליו הועבר ענין כאמור, לא יעבירנו עוד.

{{ח:סעיף|79א|פשרה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט הדן בענין אזרחי רשאי, בהסכמת בעלי הדין, לפסוק בענין שלפניו, כולו או מקצתו, בדרך של פשרה.
{{ח:תת|(ב)}} אין באמור בסעיף קטן (א) כדי לגרוע מסמכותו של בית המשפט להציע לבעלי הדין הסדר פשרה או לתת, לבקשת בעלי הדין, תוקף של פסק דין להסדר פשרה שעשו ביניהם.

{{ח:סעיף|79ב|בוררות|תיקון: תשנ״ב, תשע״ט, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט הדן בענין אזרחי רשאי, בהסכמת בעלי הדין, להעביר ענין שלפניו, כולו או מקצתו, לבוררות, וכן רשאי הוא, בהסכמתם, להגדיר תנאי הבוררות.
{{ח:תת|(ב)}} בעלי הדין, באישור בית המשפט, ימנו את הבורר; לא באו בעלי הדין לידי הסכמה על הבורר, רשאי בית המשפט למנותו מתוך רשימה שהגישו לו בעלי הדין, או לפי בחירתו – באין רשימה כזו.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבוררות|חוק הבוררות, התשכ״ח–1968}}, יחולו על בוררות לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיפים {{ח:הערה|קטנים}} (ב) ו־(ג), התקיימו התנאים לתחולה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבוררות המסחרית הבין-לאומית#סעיף 3|סעיף 3 לחוק הבוררות המסחרית הבין־לאומית, התשפ״ד–2024}}, יחולו על הבוררות הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבוררות המסחרית הבין-לאומית|החוק האמור}}.

{{ח:סעיף|79ג|גישור|תיקון: תשנ״ב, תשס״א־3, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה,
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גישור“ – הליך שבו נועד מגשר עם בעלי הדין, כדי להביאם לידי הסכמה ליישוב הסכסוך, מבלי שיש בידו סמכות להכריע בו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אמנת סינגפור“ – אמנת סינגפור בדבר הסדרי גישור בין־לאומיים שנחתמה ביום ו׳ באב התשע״ט (7 באוגוסט 2019);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הסדר גישור“ – הסכם בין בעלי הדין על יישוב סכסוך שביניהם שהושג בסיומו של הליך גישור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מגשר“ – מי שתפקידו לסייע בידי בעלי הדין להגיע להסכמה על יישוב סכסוך שביניהם בהליך גישור בדרך של ניהול משא ומתן חופשי.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי, בהסכמת בעלי הדין, להעביר תובענה לגישור.
{{ח:תת|(ג)}} בהליך הגישור רשאי מגשר להיוועד עם בעלי הדין, יחד או לחוד, ועם כל מי שקשור לסכסוך; ורשאי הוא להיפגש עם בעל דין, בהסכמתו, בלי עורך דינו.
{{ח:תת|(ד)}} דברים שנמסרו במסגרת הליך גישור, לא ישמשו ראיה בהליך משפטי אזרחי.
{{ח:תת|(ה)}} העביר בית המשפט ענין לגישור, יעכב את ההליכים שלפניו לתקופה שיקבע, ורשאי הוא להאריך את התקופה בהסכמת בעלי הדין.
{{ח:תת|(ו)}} לא הגיעו בעלי הדין להסדר גישור עד תום התקופה האמורה בסעיף קטן (ה), יחודשו ההליכים בבית המשפט; אולם רשאי בית המשפט, על־פי בקשה של המגשר או של בעל דין, לחדשם בכל עת לפני תום התקופה האמורה.
{{ח:תת|(ז)}} הגיעו בעלי הדין להסדר גישור, יודיע על כך המגשר לבית המשפט, ובית המשפט יהיה רשאי ליתן להסדר תוקף של פסק דין.
{{ח:תת|(ח)}} הגיע צדדים לסכסוך להסכמה על יישוב הסכסוך שביניהם בגישור שנערך לפי חוק זה, רשאי בית המשפט המוסמך לדון בתובענה נושא הסכסוך לתת להסדר הגישור שהושג ביניהם תוקף של פסק דין, אף אם לא הוגשה תובענה באותו סכסוך.
{{ח:תת|(ט)}} בקשה לתת תוקף של פסק דין להסדר גישור שחלה עליו אמנת סינגפור או בקשה להכיר בהסדר כאמור כטענת הגנה בהליך לפני בית משפט תוגש ותידון בהתאם להוראות האמנה האמורה, ובלבד שהצדדים להסדר הגישור הסכימו על החלת האמנה; בקשה לתת תוקף של פסק דין להסדר כאמור תוגש לבית המשפט המוסמך לדון בתובענה נושא ההסדר.

{{ח:סעיף|79ד|תקנות לענין בוררות וגישור|תיקון: תשנ״ב, תשס״א־3, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי להסדיר בתקנות –
{{ח:תתת|(1)}} סדרי מינוי בורר או מגשר;
{{ח:תתת|(2)}} סדרים וכללים בהליך גישור וניהולו;
{{ח:תתת|(2א)}} הכשירות, הכישורים והניסיון הנדרשים ממגשר המבקש להיכלל ברשימת המגשרים כאמור בפסקה (2ב), לרבות השכלה והכשרה בגישור;
{{ח:תתת|(2ב)}} רשימת מגשרים שתעמוד לרשות בתי המשפט ובה פרטים לענין המגשר, לרבות הנושאים שבהם הוא מתמחה והערכת מיומנותו;
{{ח:תתת|(3)}} התעריף המקסימלי לשכר טרחה שישולם לבורר או למגשר על ידי בעלי הדין;
{{ח:תתת|(4)}} הטלת הוצאות בהליכי בוררות וגישור, והערכתן;
{{ח:תתת|(5)}} אגרות לענין רישום ברשימת המגשרים והערכת מיומנות כאמור בפסקה (2ב);
{{ח:תתת|(6)}} סדרי דין והוראות לשם ביצוע אמנת סינגפור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 79ג|בסעיף 79ג(ט)}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (גישור)|תקנות בתי המשפט (גישור), התשנ״ג–1993}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (רשימת מגשרים)|תקנות בתי המשפט (רשימת מגשרים), התשע״ח–2017}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (יישום אמנת סינגפור בדבר הסדרי גישור בין-לאומיים)|תקנות בתי המשפט (יישום אמנת סינגפור בדבר הסדרי גישור בין־לאומיים), התשפ״ה–2025}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי סעיף קטן (א)(2א), (3), (5) ו־(6) טעונות אישורה של ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

{{ח:סעיף|80|בית משפט שנחלקו בו הדעות|תיקון: תשנ״ב|אחר=[ב/32]}}
{{ח:תת|(א)}} בית משפט הדן במותב ונחלקו דעות השופטים, תכריע דעת הרוב.
{{ח:תת|(ב)}} באין רוב לדעה אחת בענין אזרחי, תכריע דעת אב־בית־הדין.
{{ח:תת|(ג)}} באין רוב לדעה אחת בענין פלילי –
{{ח:תתת|(1)}} יראה בית המשפט אם יש רוב דעות לגבי כל ממצא עובדתי, יסוד מיסודות העבירה או נושא אחר, המחייבים הכרעה לחיוב או לזיכוי, ויכריע בהתאם;
{{ח:תתת|(2)}} לא היתה דעת רוב לענין סוג העונש או מידתו, תצורף הדעה המחמירה יותר לדעה המקילה הקרובה אליה; נחלקו הדעות לגבי החומרה של סוג העונש או מידתו, תכריע דעת אב־בית־הדין.

{{ח:סעיף|81|תיקון טעות בפסק דין|אחר=[ב/37א]}}
{{ח:תת|(א)}} מצא בית משפט כי נפלה טעות בפסק דין או בהחלטה אחרת שנתן, רשאי הוא, תוך עשרים ואחד ימים מיום נתינתם, לתקנם בהחלטה מנומקת, ורשאי הוא לשמוע טענות בעלי הדין לענין זה; לענין זה, ”טעות“ – טעות לשון, טעות בחישוב, פליטת קולמוס, השמטה מקרית, הוספת דבר באקראי וכיוצא באלה.
{{ח:תת|(ב)}} בהסכמת בעלי הדין רשאי בית המשפט להחליט בכל עת על כל תיקון בפסק דין או בהחלטה אחרת שנתן.
{{ח:תת|(ג)}} תוקנו פסק דין או החלטה אחרת כאמור בסעיף קטן (א) יראו, לענין ערעור, את מועד החלטת התיקון כמועד מתן פסק הדין או ההחלטה האחרת.
{{ח:תת|(ד)}} החלטה לפי סעיף קטן (א) אינה ניתנת לערעור אלא בערעור על פסק הדין או ההחלטה האחרת.

{{ח:סעיף|82|סדרי מינהל|תיקון: תשנ״ב|אחר=[ש/14]}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים יקבע את סדרי המינהל של בתי המשפט, וימנה בהסכמת נשיא בית המשפט העליון את מנהל בתי המשפט, בין שהוא שופט ובין שאינו שופט.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט ובתי הדין לעבודה (עיון בתיקים)|תקנות בתי המשפט ובתי הדין לעבודה (עיון בתיקים), התשס״ג–2003}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (משמרת שניה)|תקנות בתי המשפט (משמרת שניה), התשס״ד–2004}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (מזכירות בבתי משפט ובבתי דין לעבודה)|תקנות בתי המשפט (מזכירות בבתי משפט ובבתי דין לעבודה), התשס״ה–2004}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (הנהלת בתי המשפט)|תקנות בתי המשפט (הנהלת בתי המשפט), התשס״ח–2008}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} מנהל בתי המשפט יהיה אחראי בפני השר על ביצועם של סדרי המינהל.

{{ח:סעיף|82א|מחלקה לניתוב תיקים|תיקון: תשס״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים, בהתייעצות עם נשיא בית המשפט העליון, יקים, בצו, בבתי המשפט מחלקות לניתוב תיקים (להלן – מנ״ת).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (הקמת מחלקות לניתוב תיקים)|צו בתי המשפט (הקמת מחלקות לניתוב תיקים), התשס״ג–2003}} ו{{ח:חיצוני|צו בתי המשפט (הקמת מחלקות לניתוב תיקים בבתי הדין לעבודה)|צו בתי המשפט (הקמת מחלקות לניתוב תיקים בבתי הדין לעבודה), התשס״ד–2004}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים יקבע –
{{ח:תתת|(1)}} את הכשירויות הנדרשות מעובדים במנ״ת;
{{ח:תתת|(2)}} הוראות בסדרי דין שעובדי המנ״ת מוסמכים לתת;
{{ח:תתת|(3)}} את הכללים שעל פיהם יפעל המנ״ת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (מחלקה לניתוב תיקים בבתי המשפט ובבתי הדין לעבודה)|תקנות בתי המשפט (מחלקה לניתוב תיקים בבתי המשפט ובבתי הדין לעבודה), התשס״ב–2002}}.}}

{{ח:סעיף|83|תקנות|אחר=[ב/47 סיפה]}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי להסדיר בתקנות –
{{ח:תתת|(1)}} ימי הישיבות והפגרות של בתי משפט ולשכות ההוצאה לפועל והטיפול בענינים בימי פגרה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סדרי דין (סעד מידי בימי מנוחה ומחוץ לשעות העבודה הרגילות בבתי המשפט)|תקנות סדרי דין (סעד מידי בימי מנוחה ומחוץ לשעות העבודה הרגילות בבתי המשפט), תשל״א–1971}}.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (פגרות)|תקנות בתי המשפט (פגרות), התשמ״ג–1983}}.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט ולשכות ההוצאה לפועל (סדרי דין במצב חירום מיוחד)|תקנות בתי המשפט ולשכות ההוצאה לפועל (סדרי דין במצב חירום מיוחד), התשנ״א–1991}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} פרסום פסקי דין של בתי משפט;
{{ח:תתת|(3)}} אגרות שיש לשלם בבתי משפט ובמשרדי ההוצאה לפועל והפטור מהן;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (אגרות)|תקנות בתי המשפט (אגרות), התשס״ז–2007}}.}}
{{ח:תתת|(4)}} דמי נסיעה ולינה ושכר בטלה של עדים שהוזמנו להעיד בבתי משפט.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי סעיף קטן (א)(3) טעונות אישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: רשמים}}
{{ח:קטע3|פרק ג סימן א|סימן א׳: מינוי}}

{{ח:סעיף|84|מינוי|תיקון: תשמ״ו־3, תשע״א־3|אחר=[ב/30, ר/1]}}
{{ח:תת|(א)}} נשיא בית המשפט העליון רשאי, באישור שר המשפטים, למנות שופט או אדם הכשיר להתמנות שופט בית משפט שלום, לרשם של בית המשפט העליון, של בית משפט מחוזי או של בית משפט שלום.
{{ח:תת|(א1)}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 3|ו־3 לחוק־יסוד: השפיטה}}, יראו רשם כאילו היה שופט.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על המינוי תפורסם ברשומות ומשפורסמה אין עוררין על המינוי.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשם“ – מי שנתמנה רשם לפי סעיף זה ומי שהתמנה לרשם בכיר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשם בכיר“ – מי שהתמנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 84א|סעיף 84א}}.

{{ח:סעיף|84א|מינוי רשם בכיר|תיקון: תשע״א־3}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 84|בסעיף 84(א)}}, רשם בכיר יתמנה בידי שר המשפטים לפי בחירת הוועדה;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 5|סעיפים 5 עד 7}}, {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 9|9}}, {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 11|{{ח:הערה|ו־}}11 עד 14 לחוק־יסוד: השפיטה}}, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}}, {{ח:פנימי|סעיף 7א|7א}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12}}, {{ח:פנימי|סעיף 14|14}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|15}}, {{ח:פנימי|סעיף 16א|16א עד 24}} {{ח:פנימי|סעיף 46|ו־46}}, יראו רשם בכיר כאילו היה שופט.
{{ח:תת|(ב)}} מספר הרשמים הבכירים לא יעלה על 20 אחוזים ממספר התקנים של שופטים המכהנים בבתי משפט השלום; שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את המספר האמור.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ב|סימן ב׳: סמכויות רשמים|תיקון: תשע״א־3}}

{{ח:סעיף|85|סמכויות מיוחדות|תיקון: תשע״א־3|אחר=[ר/2]}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין בדבר סדרי דין ונוהג בבתי משפט אזרחיים ופליליים, יהיו לרשם הסמכויות המיוחדות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 85א|בסעיפים 85א עד 90}}.

{{ח:סעיף|85א|סמכות לדון בתובענות אזרחיות מסוימות|תיקון: תשע״א־3, תשע״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} רשם בכיר רשאי לדון ולהחליט בתובענה אזרחית שסכום התובענה או שווי הנושא במועד הגשת התובענה אינו עולה על 75,000 שקלים חדשים, והוא אף אם עלה הסכום או השווי לאחר מכן מחמת שערוך, הצמדה, ריבית, הוצאות משפט ושכר טרחת עורך דין.
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א), רשם בכיר לא יהיה רשאי לדון באלה:
{{ח:תתת|(1)}} תובענה לפיצויים בשל נזקי גוף או תובענה לשיפוי או לפיצוי על תשלומי פנסיה, תגמולים וכל הוצאה אחרת ששולמו או שישולמו בשל נזקי גוף, לרבות תובענה שעילתה {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|בחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל״ה–1975}};
{{ח:תתת|(2)}} תובענה שהוגשה בקשה לאשרה כתובענה ייצוגית לפי {{ח:חיצוני|חוק תובענות ייצוגיות|חוק תובענות ייצוגיות, התשס״ו–2006}};
{{ח:תתת|(3)}} תובענה אזרחית שבית משפט לענייני משפחה מוסמך לדון בה בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לענייני משפחה|חוק בית המשפט לענייני משפחה, התשנ״ה–1995}}.

{{ח:סעיף|86|פסק דין באין הגנה|אחר=[ר/3]}}
{{ח:ת}} בתובענה שנתבע אינו מתגונן בה, לרבות תביעה בסדר דין מקוצר שלא ניתנה בה רשות להתגונן, רשאי הרשם –
{{ח:תת|(1)}} לדרוש ראיה בכתב;
{{ח:תת|(2)}} ליתן פסק דין על פי צד אחד נגד אותו נתבע;
{{ח:תת|(3)}} לבטל פסק דין שנתן לפי פסקה (2).

{{ח:סעיף|87|פסק דין מוסכם|אחר=[ר/4]}}
{{ח:ת}} במשפטים, בין בערכאה ראשונה ובין בערעור, שבהם מסכימים בעלי הדין למתן פסק דין לפי נוסח מוסכם, רשאי רשם ליתן פסק דין; ורשאי רשם ליתן פסק דין כאמור אם הסכימו בעלי הדין לגופו של ענין ולא הסכימו על סכום הוצאות המשפט, והרשם ישום ויקבע בפסק הדין את ההוצאות האמורות.

{{ח:סעיף|88|מחיקת הליך|אחר=[ר/5]}}
{{ח:ת}} רשם רשאי, על פי בקשה או מיזמתו, להורות, בהתאם לתקנות סדר הדין, שתובענה או ערעור יימחקו מחמת חוסר מעש.

{{ח:סעיף|89|עיקול זמני|אחר=[ר/6]}}
{{ח:ת}} רשם רשאי ליתן צו עיקול זמני, ולצורך זה – צו לאיסור השימוש במעוקל ולשימורו, ורשאי הוא לבטל צווים כאמור.

{{ח:סעיף|90|בקשות שונות|תיקון: תשנ״ה־2, תשע״א־3|אחר=[ר/7]}}
{{ח:ת}} רשם רשאי לדון ולהחליט ולהורות ככל שיראה לנכון בבקשות בכל ענין הנוגע לניהולו של הליך, לרבות ענינים אלה, ובלבד שבעניין שההחלטה בו היא החלטה לפי פסקאות (6), (9) ו־(10), ידון ויחליט רשם בכיר בלבד:
{{ח:תת|(1)}} מתן ערובה לתשלום הוצאות המשפט, על־פי בקשה של תובע, נתבע, מערער או משיב, או של הבא מטעמם;
{{ח:תת|(2)}} מתן רשות לתבוע בחזקת עני, דחיית תשלומן של אגרות ופטור מהן;
{{ח:תת|(3)}} הארכת המועד להגשת ערעור או בקשה לרשות ערעור;
{{ח:תת|(4)}} החזרת אגרות בית משפט ששולמו בטעות או מחמת שומת־יתר או מסיבה אחרת;
{{ח:תת|(5)}} תשלום כסף מקופת בית המשפט;
{{ח:תת|(6)}} מינוי אפוטרופסים לדין;
{{ח:תת|(7)}} הוראות בדבר המצאת כתבי בי־דין, לרבות תחליף המצאה;
{{ח:תת|(8)}} שומת שכר עדים והוצאותיהם והחיוב בהם;
{{ח:תת|(9)}} בקשות דחופות בנוגע לשמיעת תובענה, ערעור או הליך אחר, הכל בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 101|סעיף 101}};
{{ח:תת|(10)}} מינויו של מנהל חשבונות או רואה חשבון מומחים או של מומחה אחר, במקום שיש צורך בחוות דעת או בדין־וחשבון של מומחה קודם לבירורם של כל תובענה או הליך אחר, או לפני המשך בהם אם כבר התחיל הבירור בהם;
{{ח:תת|(11)}} ארכה לטעון, רשות לתקן כתב טענות, גילוי מסמכים והצגתם ומסירת שאלונים;
{{ח:תת|(12)}} קביעת מועד לחקירתו הפומבית של חייב לפי {{ח:חיצוני|חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי|פקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש״ם–1980}} (להלן – פקודת פשיטת הרגל).

{{ח:סעיף|91|סמכויות שהוענקו בתקנות|תיקון: תשע״א־3, תשע״א־4|אחר=[ר/10]}}
{{ח:ת}} בנוסף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 85|בסעיפים 85 עד 90}} רשאי רשם לעשות כל דבר שבסדרי דין ונוהג, שהוסמך בתקנות לעשותו; תקנות המסמיכות רשם לעשות כל דבר שבסדרי דין ונוהג, טעונות את אישורה של ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

{{ח:סעיף|92||תיקון: תשנ״ה־3|אחר=[ר/8]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|93||תיקון: תשנ״ה־3|אחר=[ר/8א]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|94||תיקון: תשע״ח־3|אחר=[ר/9]}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|95|החלטת רשם כהחלטת בית המשפט|אחר=[ר/11]}}
{{ח:ת}} פסק דין והחלטה אחרת של רשם – כמוהם כפסק דין או החלטה אחרת של בית המשפט שבו הוא משמש רשם, והכל בכפוף {{ח:פנימי|סעיף 96|לסעיף 96}}.

{{ח:סעיף|96|ערעור על החלטת רשם|תיקון: תשמ״ה־2, תשמ״ו־3, תשס״ח־9, תש״ע־2, תשע״א־3|אחר=[ר/12]}}
{{ח:תת|(א)}} פסק דין של רשם של בית משפט שלום או של בית משפט מחוזי דינו, לענין ערעור, כפסק דין של בית המשפט שבו הוא משמש רשם.
{{ח:תת|(א1)}} החלטה אחרת של רשם בכיר, דינה, לעניין ערעור, כדין החלטה אחרת של בית המשפט שבו הוא משמש רשם בכיר.
{{ח:תת|(ב)}} החלטה אחרת של רשם שאינו רשם בכיר ניתנת לערעור לפני בית המשפט שבו הוא משמש רשם, ורשאי בית המשפט לדון בו בשופט אחד.
{{ח:תת|(ב1)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), החלטת רשם בשאלה אם עניין מסוים הוא עניין כלכלי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 42ב|בסעיף 42ב}} או עניין כלכלי–מינהלי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 42ג|בסעיף 42ג}}, אם לאו, אינה ניתנת לערעור, ואולם החלטת רשם כי עניין מסוים אינו עניין כלכלי ניתנת לערעור אם תוצאת ההחלטה היא שבית המשפט המוסמך הוא בית משפט שלום; אין באמור בסעיף קטן זה כדי לגרוע מזכותו על פי דין של בעל דין לערער על החלטה כאמור במסגרת ערעור על פסק הדין.
{{ח:תת|(ג)}} החלטה של בית משפט שלום בערעור לפי סעיף קטן (ב), למעט בסוגי החלטות שנקבעו בצו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52(ג)}}, ניתנת לערעור לפני בית המשפט המחוזי, אם ניתנה רשות לכך בגוף ההחלטה או מאת בית המשפט המחוזי או אחד משופטיו.
{{ח:תת|(ד)}} החלטה של בית משפט מחוזי בערעור לפי סעיפים קטנים (ב) או (ג) על החלטה אחרת של רשם, למעט בסוגי החלטות שנקבעו בצו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 41|סעיפים 41(ג)}} {{ח:פנימי|סעיף 52|או 52(ג)}}, ניתנת לערעור לפני בית המשפט העליון, אם ניתנה רשות לכך בגוף ההחלטה, או מאת נשיא בית המשפט העליון או שופט אחר של בית המשפט העליון שנשיאו קבע לכך, או מאת בית המשפט העליון.
{{ח:תת|(ה)}} פסק דין של רשם של בית המשפט העליון ניתן לערעור לפני בית המשפט העליון, שידון בו בשופט אחד.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ג|סימן ג׳: סמכויות אחרות}}

{{ח:סעיף|97|קביעת פלוגתות מוסכמות|אחר=[ר/13]}}
{{ח:ת}} רשם רשאי לקבוע פלוגתות מוסכמות להכרעת בית המשפט, והוא יציין בפרוטוקול את שמות בעלי הדין או עורכי הדין שהתייצבו לפניו ואת הפלוגתות המוסכמות כאמור, אך בלי לפגוע בסמכותו של בית המשפט לערוך את הפלוגתות מחדש בהתאם לכתבי הטענות.

{{ח:סעיף|98|שומת אגרות בית המשפט|אחר=[ר/14]}}
{{ח:ת}} כל שאלה בדבר שומת אגרת בית המשפט בתובענה, בענין או בהליך, תובא לפני הרשם.

{{ח:סעיף|99|שומת הוצאות|אחר=[ר/15]}}
{{ח:ת}} הרשם יהיה שמאי־הוצאות של בית המשפט שבו הוא משמש רשם.

{{ח:סעיף|100|חתימה על פסיקתות|אחר=[ר/16]}}
{{ח:ת}} רשם רשאי לחתום על פסיקתות של פסקי דין ושל החלטות אחרות של בית המשפט.

{{ח:סעיף|101|רשימת המשפטים והודעה על הדיון בהם|אחר=[ר/17]}}
{{ח:ת}} רשם יהיה אחראי לעריכת רשימת המשפטים שלפני בית המשפט ולפני שופטים בלשכותיהם, לפי הנחיות נשיא בית המשפט העליון או המשנה לנשיא, נשיא או סגן נשיא של בית משפט מחוזי או נשיא של בית משפט שלום, הכל לפי הענין, ורשאי הוא על פי בקשת תובע או מערער, או בהסכמת בעלי הדין או עורכי הדין שלהם, לקבוע ברשימה כל תובענה, הליך או ערעור לדיון ולהוציא לשם כך את ההודעות הדרושות.

{{ח:סעיף|102|השבעה וקבלת תצהיר|אחר=[ר/19]}}
{{ח:ת}} כל שבועה או תצהיר יכולים להינתן בפני רשם.

{{ח:סעיף|103|סמכות נוספת|אחר=[ר/20]}}
{{ח:ת}} כל מקום שנאמר בדין, כי מעשה פלוני או דבר פלוני אפשר שייעשה בידי פקיד שימנה לכך בית המשפט, רשאי הרשם לעשותו.

{{ח:קטע3|פרק ג סימן ד|סימן ד׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|104|תחולת הוראות|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ב־2, תשע״א־3|אחר=[ב/44]}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 68|סעיפים 68 עד 79ג}} {{ח:פנימי|סעיף 81|ו־81}} יחולו על רשם ועל הדיונים לפניו בהתאם לסמכויות הנתונות לו לפי כל דין; אך רשם שאינו שופט לא יהא מוסמך לשפיטה פלילית ולשפיטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 72|סעיף 72(א)}}.

{{ח:סעיף|105|הרשם יבוא במקום המזכיר הראשי|אחר=[ר/21]}}
{{ח:תת|(א)}} הרשם ישמש בכל סמכות שניתנה למזכיר הראשי של בית המשפט העליון, של בית משפט מחוזי ושל בית משפט שלום וימלא כל תפקיד שניתן להם.
{{ח:תת|(ב)}} כל מקום שנאמר בדין, כי מסמך פלוני יוגש למזכיר הראשי של בית המשפט, יוגש המסמך למשרד בית המשפט.

{{ח:סעיף|105א|אתיקה ומשמעת|תיקון: תשנ״ב, תשס״ו־3}}
{{ח:ת}} לענין אתיקה ושיפוט משמעתי של רשם עקב מילוי תפקידיו כרשם ולענין השעייתו מכהונת רשם, דין רשם שאינו שופט כדין שופט.

{{ח:סעיף|105ב|פסלות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} לענין טענת פסלות נגד רשם, דין רשם שאינו שופט כדין שופט, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 77א|סעיף 77א}} יחולו.

{{ח:סעיף|105ג|הודעה על גמר כהונה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} הודעה על גמר כהונתו של רשם תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|106|תקנות|אחר=[ר/22 סיפה]}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות סדרי דין לערעורים לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} – גם תקנות הקובעות את הסמכויות והתפקידים של הרשמים בכל הנוגע לסדרי דין ולנוהג של בתי המשפט.

{{ח:קטע2|פרק ג1|פרק ג׳1: משמר בתי המשפט|תיקון: תשע״ו־3}}

{{ח:סעיף|106א|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק ג׳1}}|תיקון: תשע״ו־3, תשע״ו־7, תשע״ט־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אנשי משמר בתי המשפט“ – ממונה הביטחון, הסגל הפיקודי ומאבטחי משמר בתי המשפט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק להסדרת הביטחון“ – {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים|חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המעצרים“ – {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק סמכויות שמירה“ – {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור|חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, התשס״ה–2005}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חפץ אסור“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} כלי ירייה – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק כלי הירייה|בחוק כלי הירייה, התש״ט–1949}};
{{ח:תתת|(2)}} חומר נפץ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק חומרי נפץ|בחוק חומרי נפץ, התשי״ד–1954}};
{{ח:תתת|(3)}} סכין או אולר – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 184|בסעיף 184 לחוק העונשין}}, וכל נשק קר אחר;
{{ח:תתת|(4)}} חומר מסוכן – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים|בחוק החומרים המסוכנים, התשנ״ג–1993}};
{{ח:תתת|(5)}} סם מסוכן – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|בפקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל״ג–1973}};
{{ח:תתת|(6)}} כל חפץ, לרבות בעל חיים, למעט כלב נחייה, אשר יש בו או בשימוש בו כדי לפגוע בשלום הציבור או בסדר בבית המשפט; בפסקה זו, ”כלב נחייה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק איסור הפליית עיוורים המלווים בכלבי נחייה|בחוק איסור הפליית עיוורים המלווים בכלבי נחייה, התשנ״ג–1993}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממונה הביטחון“ – מי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ג|סעיפים 106ג}} {{ח:פנימי|סעיף 106ו|ו־106ו}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נשק“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק סמכויות שמירה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סגל פיקודי“ – הסגל הפיקודי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ד|סעיפים 106ד}} {{ח:פנימי|סעיף 106ו|ו־106ו}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת החיפוש“ – {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין מוסמך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים#סעיף 1|בפסקאות (2)(א), (ב) ו־(ב1)(1) להגדרה ”קצין מוסמך“ שבחוק להסדרת הביטחון}}.

{{ח:סעיף|106ב|משמר בתי המשפט ותפקידיו|תיקון: תשע״ו־3}}
{{ח:ת}} תפקידי משמר בתי המשפט הם:
{{ח:תת|(1)}} להגן על השופטים, הרשמים ועובדי בתי המשפט, ובכלל זה לבצע כל פעולה הנדרשת לשם שמירה על ביטחונם, לרבות מחוץ לכותלי בית המשפט;
{{ח:תת|(2)}} לשמור על הסדר הציבורי ועל ביטחון הציבור בבית המשפט, בסביבתו הקרובה ובמשרדי הנהלת בתי המשפט.

{{ח:סעיף|106ג|ממונה הביטחון ותפקידיו|תיקון: תשע״ו־3}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל בתי המשפט, בהסכמת נשיא בית המשפט העליון ושר המשפטים, ימנה ממונה ביטחון ובלבד שלא ימונה לממונה ביטחון אלא מי שהקצין המוסמך אישר כי הוא עומד בתנאי הכשירות הקבועים {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים#סעיף 4|בסעיף 4(ג) לחוק להסדרת הביטחון}}.
{{ח:תת|(ב)}} ממונה הביטחון ישמש מפקד משמר בתי המשפט ויהיה אחראי לביצוע תפקידי משמר בתי המשפט לפי חוק זה, לאבטחת מידע מסווג המצוי ברשות בתי המשפט וכן לביצוע ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|106ד|סגל פיקודי|תיקון: תשע״ו־3}}
{{ח:ת}} למשמר בתי המשפט ימונה סגל פיקודי ובלבד שלא ימונה לסגל הפיקודי אלא מי שהקצין המוסמך אישר לגביו כי הוא עומד בתנאי הכשירות הקבועים {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים#סעיף 4|בסעיפים 4(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים#סעיף 5|ו־5(ב) עד (ד) לחוק להסדרת הביטחון}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|106ה|מאבטח משמר בתי המשפט|תיקון: תשע״ו־3}}
{{ח:ת}} ממונה הביטחון רשאי להסמיך אדם למאבטח משמר בתי המשפט, אם עמד בתנאי הכשירות הקבועים {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור#סעיף 8|בסעיף 8(1) עד (7) לחוק סמכויות שמירה}}.

{{ח:סעיף|106ו|אנשי משמר בתי המשפט – עובדי המדינה|תיקון: תשע״ו־3}}
{{ח:ת}} אנשי משמר בתי המשפט יהיו עובדי המדינה ועל מינוים יחולו, נוסף על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 106ג|סעיפים 106ג עד 106ה}}, הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}}.

{{ח:סעיף|106ז|סמכויות חיפוש ותפיסה וסמכויות נלוות|תיקון: תשע״ו־3}}
{{ח:תת|(א)}} לשם ביצוע תפקידי משמר בתי המשפט לפי חוק זה, יהיו לאיש משמר בתי המשפט הסמכויות האלה בבית המשפט ובסביבתו הקרובה:
{{ח:תתת|(1)}} לתת הוראות לכל אדם המפריע לסדר הציבורי או המתנהג באופן אלים או בניגוד להוראות הדין החלות בבית המשפט, או לכל אדם שיש חשש סביר לגביו שינהג כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} לדרוש מאדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
{{ח:תתת|(3)}} לערוך חיפוש בלא צו של שופט על גופם של באי בית המשפט, וכן בכלי רכב, במטען ובטובין אחרים בעת כניסה לבית המשפט אם הדבר דרוש לשם שמירה על ביטחון הציבור או לצורך קיום הוראות {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 256|סעיף 256 לחוק העונשין}}; בפסקה זו, ”חיפוש על גוף“ – חיפוש על פני גופו של אדם, בבגדיו או בכליו, שאינו חיפוש חיצוני או חיפוש פנימי כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי)|בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי), התשנ״ו–1996}};
{{ח:תתת|(4)}} לערוך חיפוש על גופו של האדם או בכלי הרכב גם שלא בעת כניסה לבית המשפט ובלבד שהתעורר חשד סביר שאדם נושא עמו שלא כדין נשק, עומד לעשות שימוש שלא כדין בנשק או שנשק המוחזק שלא כדין נמצא בכלי רכב;
{{ח:תתת|(5)}} לתפוס חפץ אסור שהתגלה אגב החיפוש לפי סעיף זה; חפץ שנתפס לפי פסקה זו יימסר בהקדם האפשרי למשטרת ישראל ויחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#פרק 4|הפרק הרביעי של פקודת החיפוש}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת|(6)}} לדרוש שחפץ, שאינו דרוש לנושאו אותה שעה, יופקד בבית המשפט כל עוד נושאו נמצא בבית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} חיפוש על גופו של אדם לפי סעיף זה, הכרוך במגע גופני ייערך על ידי בן מינו של האדם, אלא אם כן לא ניתן לעשות כן בנסיבות העניין ויש בדחיית החיפוש סיכון בלתי סביר לשלום הציבור, לרבות שלומו של אדם.
{{ח:תת|(ג)}} אין לדרוש מאדם לחשוף בפרהסיה חלקי גוף שבדרך כלל הם מוסתרים אלא כדי למנוע סכנה קרובה לוודאי לשלום הציבור.
{{ח:תת|(ד)}} סירב אדם להישמע להוראות איש משמר בתי המשפט לפי סעיף זה, רשאי איש משמר בתי המשפט לפעול בדרכים אלה, ואף להשתמש בכוח סביר לשם כך:
{{ח:תתת|(1)}} למנוע מאותו אדם כניסה לבית המשפט, למנוע הכנסה של מטען או של טובין אחרים לבית המשפט או למנוע כניסה של כלי רכב לבית המשפט;
{{ח:תתת|(2)}} להוציא מבית המשפט את האדם, את המטען, את הטובין האחרים או את כלי הרכב;
{{ח:תתת|(3)}} לעכב את אותו אדם עד לבואו של שוטר, אם יש חשש שאותו אדם יימלט או שזהותו אינה ידועה; על עיכוב לפי פסקה זו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 72|סעיפים 72 עד 74 לחוק המעצרים}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|106ח|סמכות עיכוב ומעצר|תיקון: תשע״ו־3}}
{{ח:תת|(א)}} היה לאיש משמר בתי המשפט חשד סביר שאדם נושא בבית המשפט או בסביבתו הקרובה נשק שלא כדין, עומד לעשות שימוש שלא כדין בנשק או שהוא עומד לבצע עבירה העלולה לסכן את ביטחונו של אדם, את ביטחון הציבור או את ביטחון המדינה, יהיו לו סמכויות עיכוב כנגד אותו אדם; על עיכוב לפי סעיף זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 67|סעיפים 67(א)}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 72|ו־72 עד 74 לחוק המעצרים}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ב)}} היה לאיש משמר בתי המשפט יסוד סביר לחשד שאדם עבר עבירה בת מעצר כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 23|בסעיף 23(א)(7) לחוק המעצרים}} בבית המשפט או בסביבתו הקרובה והתקיימו הנסיבות המנויות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 23|בסעיפים 23(א)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 23|או 23(א)(3)}} וכן בנסיבות לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 23|סעיף 23(ב) לחוק המעצרים}}, מוסמך הוא לעצור את אותו אדם ולמסור אותו לידי שוטר בהקדם האפשרי, אך לא יאוחר משש שעות לאחר שנעצר; על מעצר כאמור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 23|סעיפים 23(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 24|ו־24 לחוק המעצרים}} וכן {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 19|סעיף 19 לפקודת החיפוש}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} הורה בית המשפט על מעצרו של אדם לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 13|סעיפים 13}}, {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 17|17}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 21|ו־21 לחוק המעצרים}} או הורה בית המשפט על מאסרו המיידי של אדם עם מתן גזר הדין, מוסמך איש משמר בתי המשפט לבצע את המעצר ולמסור אותו לידי שוטר או סוהר, לפי העניין, בהקדם האפשרי ולא יאוחר משש שעות לאחר שנעצר.
{{ח:תת|(ד)}} לסגל הפיקודי, ובהעדרו – לאיש משמר בתי המשפט הממונה על הפעלת יחידת המשמר בבית המשפט בעת הפעלת הסמכות לפי סעיף זה, יהיו נתונות הסמכויות הנתונות לקצין הממונה לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 27|סעיף 27(א) ו־(ב) לחוק המעצרים}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|106ט|החלת סמכויות לגבי הנהלת בתי המשפט|תיקון: תשע״ו־3}}
{{ח:ת}} הסמכויות הנתונות לאיש משמר בתי המשפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 106ז|סעיפים 106ז}} {{ח:פנימי|סעיף 106ח|ו־106ח}} יהיו נתונות לו, בשינויים המחויבים, גם לגבי הנהלת בתי המשפט.

{{ח:סעיף|106י|פעולות אבטחה מחוץ לבית המשפט|תיקון: תשע״ו־3}}
{{ח:תת|(א)}} לשם הגנה על שופטים, רשמים ועובדי בית המשפט, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 106ב|בסעיף 106ב(1)}}, יהיו לאיש משמר בתי המשפט הסמכויות לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}, בשינויים המחויבים, גם כשהוא מבצע פעולות אבטחה שלהם מחוץ לבית המשפט, לרבות בעת ליווי כלי רכב.
{{ח:תת|(ב)}} הפעלת הסמכויות מחוץ לבית המשפט לפי סעיף זה תיעשה, ככל האפשר, בסביבתו הקרובה של האדם המאובטח ותוך התחשבות מרבית בצורך להגן על פרטיות הסובבים אותו.

{{ח:סעיף|106יא|זיהוי איש משמר בתי המשפט|תיקון: תשע״ו־3}}
{{ח:תת|(א)}} איש משמר בתי המשפט לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}}, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו ולובש מדי משמר בתי המשפט בצבע ובצורה שהורה ממונה הביטחון לעניין זה, ובלבד שהמדים כאמור אינם נחזים להיות מדי משטרה;
{{ח:תתת|(2)}} יש בידו תעודה החתומה בידי ממונה הביטחון, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה.
{{ח:תת|(ב)}} חובת ההזדהות לפי סעיף קטן (א) לא תחול אם קיומה עלול לגרום לאחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} סיכול ביצוע הסמכות בידי איש משמר בתי המשפט;
{{ח:תתת|(2)}} פגיעה בביטחון איש משמר בתי המשפט או בביטחון אדם אחר.
{{ח:תת|(ג)}} חלפה הנסיבה שבשלה לא קיים איש משמר בתי המשפט את חובת ההזדהות כאמור בסעיף קטן (ב), יקיים איש משמר בתי המשפט את חובתו כאמור, מוקדם ככל האפשר.

{{ח:סעיף|106יב|סמכות קצין מוסמך לתת הנחיות מקצועיות|תיקון: תשע״ו־3}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק ג1|פרק זה}} כדי לגרוע מסמכות הקצין המוסמך לתת הנחיות מקצועיות למשמר בתי המשפט בכל הנוגע לפעולות אבטחה פיזית כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים|בחוק להסדרת הביטחון}}, ולעניין זה יחולו {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים#סעיף 10|סעיפים 10 עד 11 לחוק האמור}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|107|העברת סמכויות|אחר=[ב/45]}}
{{ח:תת|(א)}} כל סמכות מינהלית וכל סמכות להתקין תקנות סדרי דין שהוענקו לזקן השופטים, נתונות לשר המשפטים.
{{ח:תת|(ב)}} כל סמכות שיפוטית שהוענקה לזקן השופטים נתונה לנשיא בית המשפט העליון ולמשנה לנשיא בית המשפט העליון.

{{ח:סעיף|108|תקנות סדרי דין|תיקון: תשמ״ט, תשמ״ט־4|אחר=[ב/46, ב/8(ד), ב/9(ד)]}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים רשאי להסדיר בתקנות סדרי דין את סדרי הדין והנוהג לפני בתי משפט, רשמים ולשכות הוצאה לפועל, במידה שלא נקבעו בחוק, ובהם –
{{ח:תתת|(1)}} כל הנוגע לערעורים, לדיון נוסף ולמשפט חוזר לפי {{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳}}, לרבות סדרי הבקשות לדיון נוסף ולמשפט חוזר ומועדי הגשתן;
{{ח:תתת|(2)}} הארכת מועדים לעשיית דבר שבסדרי דין או בנוהג, אף אם נקבעו בחיקוק;
{{ח:תתת|(3)}} הטלת הוצאות משפט, הערכתן וקביעת תעריף לשכר טרחה של עורכי דין שבית משפט או רשם רשאי להקציב להם בעד פעולותיהם לפניו;
{{ח:תתת|(4)}} קביעת שיעורי התשלומים שרשאי בית משפט או רשם לחייב בהם בעל דין בהליך אזרחי עבור רישום פרוטוקול הדיון, בין ידנית ובין במכשיר הקלטה או באמצעים אחרים (להלן – התשלומים), לרבות –
{{ח:תתתת|(1)}} סוגי ההליכים בהם ניתן להטיל את התשלומים;
{{ח:תתתת|(2)}} דרכי גביית התשלומים;
{{ח:תתתת|(3)}} מועדי הטלתם של התשלומים, תוך מתן אפשרות להטילם לפני ההליך, במהלכו או עם סיומו וכן לשנות עם סיום ההליך החלטה שניתנה קודם לכן לענין זה;
{{ח:תתתת|(4)}} התחשבות ביכולתו הכספית של בעל הדין;
{{ח:תתת|(5)}} קביעת אגרה מיוחדת שתיועד למימון רישום פרוטוקולים כאמור בפסקה (4), שתשולם על־ידי בעל דין בהליך אזרחי בדרך שתיקבע בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי סעיף קטן (א)(4) ו־(5) טעונות אישורה של ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הצהרות מוות (סדרי הדין)|תקנות הצהרות מוות (סדרי הדין), תשי״ג–1952}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי משפט (ייצוג מטעם היועץ המשפטי)|תקנות בתי משפט (ייצוג מטעם היועץ המשפטי), תשי״ג–1953}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לביצוע אמנת האג (הפרוצדורה האזרחית)|תקנות לביצוע אמנת האג (הפרוצדורה האזרחית), תשי״ד–1954}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סדרי הדין (עדות מומחים)|תקנות סדרי הדין (עדות מומחים), תשט״ו–1954}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים)|תקנות לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים), תשט״ז–1956}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (סדרי דין במשפט חוזר)|תקנות בתי המשפט (סדרי דין במשפט חוזר), תשי״ז–1957}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נכי המלחמה בנאצים (ערעור בפני בית המשפט המחוזי)|תקנות נכי המלחמה בנאצים (ערעור בפני בית המשפט המחוזי), תשי״ז–1957}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (עיכוב יציאה)|תקנות בתי המשפט (עיכוב יציאה), תשי״ח–1957}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סדרי הדין הפלילי (חקירת סיבות מוות)|תקנות סדרי הדין הפלילי (חקירת סיבות מוות), תשי״ח–1958}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (משמעת) (סדרי הדין בערעור או בבקשה לשופט בית המשפט המחוזי)|תקנות שירות המדינה (משמעת) (סדרי הדין בערעור או בבקשה לשופט בית המשפט המחוזי), תשכ״ד–1963}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לביצוע אמנת האג 1954 (סדר הדין האזרחי)|תקנות לביצוע אמנת האג 1954 (סדר הדין האזרחי), תשכ״ט–1968}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סדרי הדין (עתירה לגילוי ראיה)|תקנות סדרי הדין (עתירה לגילוי ראיה), תשכ״ט–1969}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נכי רדיפות הנאצים (ערעור בפני בית המשפט המחוזי)|תקנות נכי רדיפות הנאצים (ערעור בפני בית המשפט המחוזי), תש״ל–1969}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סדרי דין (המצאת מסמכים לשטחים המוחזקים)|תקנות סדרי דין (המצאת מסמכים לשטחים המוחזקים), תש״ל–1969}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (סדרי הדין וביצוע)|תקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (סדרי הדין וביצוע), תש״ל–1970}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הסעד (טיפול במפגרים) (סדרי דין)|תקנות הסעד (טיפול במפגרים) (סדרי דין), התש״ל–1970}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הספנות (הגבלת אחריותם של בעלי כלי שיט) (סדרי דין)|תקנות הספנות (הגבלת אחריותם של בעלי כלי שיט) (סדרי דין), התש״ל–1970}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ההסגרה (סדרי דין וכללי ראיות בעתירות)|תקנות ההסגרה (סדרי דין וכללי ראיות בעתירות), תשל״א–1970}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (סדרי דין)|תקנות ניירות ערך (סדרי דין), התשל״א–1970}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין הפלילי|תקנות סדר הדין הפלילי, תשל״ד–1974}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המצאת מסמכים לפי אמנת האג 1965|תקנות המצאת מסמכים לפי אמנת האג 1965, תשל״ו–1975}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף ומס קניה (סדרי הדין בערעור)|תקנות מס ערך מוסף ומס קניה (סדרי הדין בערעור), תשל״ו–1976}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המתעסקים ברפואה (סדרי דין בדיון משמעתי)|תקנות המתעסקים ברפואה (סדרי דין בדיון משמעתי), תשל״ו–1976}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המתעסקים ברפואה (סדרי דיון בועדה רפואית)|תקנות המתעסקים ברפואה (סדרי דיון בועדה רפואית), תשל״ו–1976}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (סדרי דין בערעור)|תקנות התכנון והבניה (סדרי דין בערעור), תשל״ז–1976}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שיפוט בתביעות קטנות (סדרי דין)|תקנות שיפוט בתביעות קטנות (סדרי דין), תשל״ז–1976}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לביצוע אמנת האג 1970 (גביית ראיות)|תקנות לביצוע אמנת האג 1970 (גביית ראיות), תשל״ז–1977}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לביצוע אמנת האג (ביטול אימות מסמכי חוץ ציבוריים)|תקנות לביצוע אמנת האג (ביטול אימות מסמכי חוץ ציבוריים), תשל״ז–1977}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות רופאי השיניים (סדרי דיון בועדה רפואית)|תקנות רופאי השיניים (סדרי דיון בועדה רפואית), התשל״ז–1977}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות רופאי השיניים (סדרי דין בדיון משמעתי)|תקנות רופאי השיניים (סדרי דין בדיון משמעתי), התשל״ז–1977}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (המצאת צו לפי סעיף 239 לחוק)|תקנות התכנון והבניה (המצאת צו לפי סעיף 239 לחוק), תשל״ח–1978}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית משפט (ערעורים בעניני מס הכנסה)|תקנות בית משפט (ערעורים בעניני מס הכנסה), תשל״ט–1978}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל|תקנות ההוצאה לפועל, התש״ם–1979}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סדרי דין (עתירות אסירים)|תקנות סדרי דין (עתירות אסירים), תש״ם–1980}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי משפט והוצאה לפועל (החזרת פקדונות וקנסות)|תקנות בתי משפט והוצאה לפועל (החזרת פקדונות וקנסות), התשמ״א–1981}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הגנת הפרטיות (תנאים לעיון במידע וסדרי הדין בערעור על סירוב לבקשת עיון)|תקנות הגנת הפרטיות (תנאים לעיון במידע וסדרי הדין בערעור על סירוב לבקשת עיון), התשמ״א–1981}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט, בתי הדין לעבודה ולשכות ההוצאה לפועל (סדרי דין בתקופת שביתה או השבתה של עובדים)|תקנות בתי המשפט, בתי הדין לעבודה ולשכות ההוצאה לפועל (סדרי דין בתקופת שביתה או השבתה של עובדים), התשמ״א–1981}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עזרה משפטית למדינות חוץ (הסכם עם אוסטריה בדבר סדר הדין האזרחי)|תקנות עזרה משפטית למדינות חוץ (הסכם עם אוסטריה בדבר סדר הדין האזרחי), התשמ״ג–1982}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (סדרי דין לשחזור תיקים ומסמכים)|תקנות בתי המשפט (סדרי דין לשחזור תיקים ומסמכים), התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי הישנות|תקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין בבית המשפט הגבוה לצדק|תקנות סדר הדין בבית המשפט הגבוה לצדק, התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין בדיון נוסף|תקנות סדר הדין בדיון נוסף, התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סימני מסחר (ערעור לפני בית משפט מחוזי)|תקנות סימני מסחר (ערעור לפני בית משפט מחוזי), התשמ״ח–1987}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סדרי דין (עבודת שירות)|תקנות סדרי דין (עבודת שירות), התשמ״ח–1988}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (כללים בדבר קביעת שכר לאפוטרופסים)|תקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (כללים בדבר קביעת שכר לאפוטרופסים), התשמ״ט–1988}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי)|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי), התשמ״ט–1988}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (סדרי דין בערעור לבית המשפט העליון לפי חוק לשכת עורכי הדין)|תקנות בתי המשפט (סדרי דין בערעור לבית המשפט העליון לפי חוק לשכת עורכי הדין), התשמ״ט–1988}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (סדרי דין לדיון בבקשות לפי חוק ההגנה על חוסים)|תקנות בתי המשפט (סדרי דין לדיון בבקשות לפי חוק ההגנה על חוסים), התש״ן–1990}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות למניעת אלימות במשפחה (סדרי דין)|תקנות למניעת אלימות במשפחה (סדרי דין), התשנ״א–1991}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הרופאים הווטרינרים (סדרי דין בוועדה)|תקנות הרופאים הווטרינרים (סדרי דין בוועדה), התשנ״ב–1992}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית המשפט לעניני משפחה (אגרות)|תקנות בית המשפט לעניני משפחה (אגרות), התשנ״ו–1995}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הירושה|תקנות הירושה, התשנ״ח–1998}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עוולות מסחריות (סעדים וסדרי דין)|תקנות עוולות מסחריות (סעדים וסדרי דין), התש״ס–1999}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי משפט לענינים מינהליים (סדרי דין)|תקנות בתי משפט לענינים מינהליים (סדרי דין), התשס״א–2000}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל (שכר טרחת עורכי דין וכונסי נכסים)|תקנות ההוצאה לפועל (שכר טרחת עורכי דין וכונסי נכסים), התשס״ב–2002}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מידע גנטי (סדרי דין בהליך לאישור בדיקה גנטית בחסוי או בפסול דין)|תקנות מידע גנטי (סדרי דין בהליך לאישור בדיקה גנטית בחסוי או בפסול דין), התשס״ג–2002}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות שמאי מקרקעין (סדרי דין בדיון לפני ועדת משמעת)|תקנות שמאי מקרקעין (סדרי דין בדיון לפני ועדת משמעת), התשס״ה–2005}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (אגרות)|תקנות בתי המשפט (אגרות), התשס״ז–2007}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות תובענות ייצוגיות|תקנות תובענות ייצוגיות, התש״ע–2010}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (סדרי דין בבקשה לאסור פרסום שם חשוד)|תקנות בתי המשפט (סדרי דין בבקשה לאסור פרסום שם חשוד), התשע״ד–2014}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (ציון שם חשוד או נאשם מכוח סעיף 70(ה3) לחוק)|תקנות בתי המשפט (ציון שם חשוד או נאשם מכוח סעיף 70(ה3) לחוק), התשע״ז–2017}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, התשע״ט–2018}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית משפט לענייני משפחה (סדרי דין)|תקנות בית משפט לענייני משפחה (סדרי דין), התשפ״א–2020}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (רשימת מומחים מטעם בית המשפט)|תקנות בתי המשפט (רשימת מומחים מטעם בית המשפט), התשפ״ג–2022}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מניעת הטרדה מאיימת (סדרי דין)|תקנות מניעת הטרדה מאיימת (סדרי דין), התשפ״ד–2024}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית המשפט לימאות (סדרי דין מיוחדים בבקשה להחרמת ספינה) (חרבות ברזל) (הוראת שעה)|תקנות בית המשפט לימאות (סדרי דין מיוחדים בבקשה להחרמת ספינה) (חרבות ברזל) (הוראת שעה), התשפ״ה–2025}}.}}

{{ח:סעיף|108א|מינוי מומחה מטעם בית המשפט|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 108|סעיף 108}} רשאי שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, לקבוע הוראות בדבר מינוי מומחה מטעם בית המשפט לבקשת התובע, לשם מתן חוות דעת בכתב בעניין מצבו הרפואי של תובע בתביעה אזרחית בשל עבירת מין שהנתבע ביצע כלפיו והורשע בה.
{{ח:תת|(ב)}} מינה בית המשפט מומחה מטעמו בהתאם לתקנות לפי סעיף קטן (א), לא יהיה רשאי בעל דין להביא עדות נוספת של מומחה לעניין הנדון, אלא ברשות בית המשפט מטעמים מיוחדים שיירשמו.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עבירת מין“ – עבירה המנויה {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק י סימן ה|בסימן ה׳ בפרק י׳ לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, למעט עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 352|סעיף 352 לחוק האמור}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תביעה אזרחית“ – תביעה אזרחית הנגררת להרשעה בפלילים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 77|בסעיף 77}}, או משפט אזרחי שהוגש בו כראיה פסק דין חלוט במשפט פלילי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 42א|סעיף 42א לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.

{{ח:סעיף|109|ביצוע ותקנות|אחר=[ש/28 רישה, ב/47 רישה, ר/22 רישה, ת/10]}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (שופטים)|תקנות בתי המשפט (שופטים), התשל״ג–1973}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט, בתי הדין לעבודה ולשכות ההוצאה לפועל (סדרי דין בתקופת שביתה או השבתה של עובדים)|תקנות בתי המשפט, בתי הדין לעבודה ולשכות ההוצאה לפועל (סדרי דין בתקופת שביתה או השבתה של עובדים), התשמ״א–1981}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, התשע״ט–2018}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות בית משפט לענייני משפחה (סדרי דין)|תקנות בית משפט לענייני משפחה (סדרי דין), התשפ״א–2020}}.}}

{{ח:סעיף|110|שמירת חוקים|אחר=[ב/49]}}
{{ח:ת}} חוק זה אינו גורע מכל חוק אחר –
{{ח:תת|(1)}} הדן בבתי משפט אחרים או בבתי דין אחרים;
{{ח:תת|(2)}} המוציא ענינים מסויימים מסמכותם של בתי המשפט שחוק זה דן בהם, או מוסר לסמכותם ענינים נוספים;
{{ח:תת|(3)}} הקובע לבית משפט הרכב מסויים או סדרי דין מסויימים לדיון בענינים מסויימים;
{{ח:תת|(4)}} השולל זכות ערעור או מתנה לה תנאים.

{{ח:סעיף|111|הוראות מעבר|אחר=[ש/27(א), ב/50(ג)]}}
{{ח:תת|(א)}} מי שכיהן כשופט ערב תחילתו של חוק השופטים, התשי״ג–1953, רואים אותו כאילו נתמנה על פי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} רשם שכיהן ערב תחילתו של חוק בתי המשפט, התשי״ז–1957, רואים אותו כאילו נתמנה על פי חוק זה.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק א|חלק א׳|תיקון: תש״ן}}

{{ח:סעיף*|1||תיקון: תשמ״ח־2, תש״ן־2, תשנ״א, תשנ״ה, תשס״ח־4, תש״ע־3, תשע״ה־2, תשע״ח־4, תשע״ט־4|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} עבירות לפי הסעיפים הבאים של {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}}: {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 100|100}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 102|102}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 106|106}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 108|108}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 111|111}} למעט בנסיבות שבהן העונש הוא מאסר עולם; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 112|112}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 114|114}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 115|115}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 144|144}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 144ו|144ו}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 157|157}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 165|165}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 169|169}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 203|203}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 214|214(ב2)}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 245|245}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 246|ו־246}} בנסיבות המתוארות {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 249א|בסעיף 249א}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 259|259(1)}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 290|290}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 301ב|301ב(ג)}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 301ג|301ג}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 302|302}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 327|327}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 329|329}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 330|330 עד 332א}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 333|333}} בנסיבות המתוארות {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 335|בסעיף 335}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 336|336}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 348|348(ב)}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 369|369 עד 375}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 376ב|376ב}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 377א|377א(א)(5)}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 390|390}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 402|402 עד 404}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 406|406}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 407|ו־407}} בנסיבות המתוארות {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 408|בסעיף 408}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 413יא|413יא}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 448|448}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 450|450}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 454|454}}; {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 456|456}}.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תש״ע־3|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 117|סעיף 117(א) לחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ״ט–1969}}.

{{ח:סעיף*|3||תיקון: תש״ע־3|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 89|סעיף 89 לחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 209|סעיף 209 לפקודת המכס}}.

{{ח:סעיף*|5||תיקון: תשמ״ט־3|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|פקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל״ג–1973}}.

{{ח:סעיף*|6||תיקון: תשס״ג־2|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 6}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מאבק בארגוני פשיעה#סעיף 3|סעיף 3 לחוק מאבק בארגוני פשיעה, התשס״ג–2003}}.

{{ח:סעיף*|7||תיקון: תשס״ג־3, תש״ע־3|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 7}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 3|סעיף 3 לחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}.

{{ח:סעיף*|8||תיקון: תש״ע־3, תשע״ו־4|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 8}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|9||תיקון: תש״ע־3|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 9}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מניעת הסתננות (עבירות ושיפוט)#סעיף 4|סעיף 4 לחוק מניעת הסתננות (עבירות ושיפוט), התשי״ד–1954}}, למעט בנסיבות שבהן העונש הוא מאסר עולם, ועבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק מניעת הסתננות (עבירות ושיפוט)#סעיף 8|סעיף 8 לחוק האמור}}.

{{ח:סעיף*|10||תיקון: תש״ע־3, תשע״ו־4|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 10}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|11||תיקון: תש״ע־3, תשע״ו־4|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 11}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|12||תיקון: תש״ע־3|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 12}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק הספנות (ימאים)#סעיף 113|סעיף 113 לחוק הספנות (ימאים), התשל״ג–1973}}.

{{ח:סעיף*|13||תיקון: תשע״ב|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 13}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 64א|סעיף 64א(ג) לפקודת התעבורה}}.

{{ח:סעיף*|14||תיקון: תשע״ו־4, תשע״ח־4|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 14}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 21|סעיפים 21}}, {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 30|30}} {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 31|ו־31 לחוק המאבק בטרור, התשע״ו–2016}} ועבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 329|סעיפים 329}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 448|ו־448 לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, שהן מעשה טרור, שחלות עליהן הוראות {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 37|סעיף 37 לחוק המאבק בטרור, התשע״ו–2016}}.

{{ח:סעיף*|15||תיקון: תשע״ח־4|עוגן=תוספת 1 חלק א פרט 15}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר#סעיף 52|סעיף 52(ב)(3) לפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל״ב–1971}}.

{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק ב|חלק ב׳|תיקון: תשנ״ב־2}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} ערעורים לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 52|סעיפים 52(ב)}}, {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 55|55}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 60|ו־60 לפקודת התעבורה}}.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה|תיקון: תשנ״ב־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 51|סעיף 51}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*|1||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 2 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}}, הקבועות {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק ט סימן ה|בסימן ה׳ לפרק ט׳}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 392|ובסעיפים 392}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 393|393}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 415|415}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 423|423}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 424|ו־424}}.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 2 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 3|סעיף 3(ב)(1) לחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}}.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הסמים המסוכנים|פקודת הסמים המסוכנים [נוסח חדש], התשל״ג–1973}}.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 55|סעיף 55}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק יום הזכרון לחללי מערכות ישראל|חוק יום הזכרון לחללי מערכות ישראל, התשכ״ג–1963}}.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק יום הזכרון לשואה ולגבורה|חוק יום הזכרון לשואה ולגבורה, התשי״ט–1959}}.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 3 פרט 4}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק למניעת מפגעים|חוק למניעת מפגעים, התשכ״א–1961}}.

{{ח:סעיף*|4א||תיקון: תשס״ח־11|עוגן=תוספת 3 פרט 4א}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק אוויר נקי|חוק אוויר נקי, התשס״ח–2008}}.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 3 פרט 5}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם, 1940}}.

{{ח:סעיף*|6||תיקון: תשע״ו|עוגן=תוספת 3 פרט 6}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 3 פרט 7}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#פרק 3|הפרק השלישי לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}}.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 3 פרט 8}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת העיריות (אספקת מים)|פקודת העיריות (אספקת מים), 1936}}.

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת 3 פרט 9}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרת מקומות רחצה|חוק הסדרת מקומות רחצה, התשכ״ד–1964}}.

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת 3 פרט 10}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|חוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת 3 פרט 11}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הבטיחות במקומות ציבוריים|חוק הבטיחות במקומות ציבוריים, התשכ״ג–1963}}.

{{ח:סעיף*|12||עוגן=תוספת 3 פרט 12}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ביוב)|חוק הרשויות המקומיות (ביוב), התשכ״ב–1962}}.

{{ח:סעיף*|13||תיקון: תשע״ב־8|עוגן=תוספת 3 פרט 13}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|14||עוגן=תוספת 3 פרט 14}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת הכלבת|פקודת הכלבת}}.

{{ח:סעיף*|15||תיקון: ק״ת תשס״ג, תשס״ה|עוגן=תוספת 3 פרט 15}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 195|סעיפים 195}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 196|196}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 490|ו־490 לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 265|וסעיפים 265}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 266|ו־266 לחוק האמור}} – לגבי חותם שהוטבע מכוח {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף*|16||עוגן=תוספת 3 פרט 16}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים, התשמ״ג–1983}}.

{{ח:סעיף*|17||עוגן=תוספת 3 פרט 17}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת המכרות|פקודת המכרות}}.

{{ח:סעיף*|18||עוגן=תוספת 3 פרט 18}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שמירת הנקיון|חוק שמירת הנקיון, התשמ״ד–1984}}.

{{ח:סעיף*|19||עוגן=תוספת 3 פרט 19}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות שעת-חירום (אבטחת מוסדות חינוך)|תקנות שעת־חירום (אבטחת מוסדות חינוך), התשל״ד–1974}}.

{{ח:סעיף*|20||עוגן=תוספת 3 פרט 20}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות שימור חיפה (אגף הכרמל)|תקנות שימור חיפה (אגף הכרמל), 1943}}.

{{ח:סעיף*|21||עוגן=תוספת 3 פרט 21}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה (סדרי תנועה ושמירת הבטחון בכרמלית בחיפה)|תקנות התעבורה (סדרי תנועה ושמירת הבטחון בכרמלית בחיפה), התשכ״א–1961}}.

{{ח:סעיף*|22||עוגן=תוספת 3 פרט 22}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות)|תקנות מחלות בעלי חיים (שחיטת בהמות), התשכ״ד–1964}}.

{{ח:סעיף*|23||תיקון: תשמ״ה־2|עוגן=תוספת 3 פרט 23}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון)|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון), התשל״ו–1975}}.

{{ח:סעיף*|23א||תיקון: תשמ״ו־4, תשמ״ז־2, ק״ת תש״ס|עוגן=תוספת 3 פרט 23א}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק חג המצות (איסורי חמץ)|חוק חג המצות (איסורי חמץ), התשמ״ו–1986}}.

{{ח:סעיף*|24||תיקון: תשמ״ז|עוגן=תוספת 3 פרט 24}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (שימוש ארעי במגרשים ריקים)|חוק הרשויות המקומיות (שימוש ארעי במגרשים ריקים), התשמ״ז–1987}}.

{{ח:סעיף*|25||תיקון: ק״ת תשמ״ז|עוגן=תוספת 3 פרט 25}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק בנינים ציבוריים (מיתקני שתיה למים צוננים)|חוק בנינים ציבוריים (מיתקני שתיה למים צוננים), התשמ״ז–1986}}.

{{ח:סעיף*|26||תיקון: תשנ״ג|עוגן=תוספת 3 פרט 26}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק איסוף ופינוי פסולת למיחזור|חוק איסוף ופינוי פסולת למיחזור, התשנ״ג–1993}}.

{{ח:סעיף*|27||תיקון: ק״ת תש״ס|עוגן=תוספת 3 פרט 27}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות|חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות, התשכ״ט–1969}}.

{{ח:סעיף*|28||תיקון: ק״ת תשס״ב|עוגן=תוספת 3 פרט 28}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים, התשי״ט–1959}}.

{{ח:סעיף*|29||תיקון: ק״ת תשס״ה|עוגן=תוספת 3 פרט 29}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הפיקוח על כלבים|חוק להסדרת הפיקוח על כלבים, התשס״ג–2002}}.

{{ח:סעיף*|30||תיקון: ק״ת תשס״ה|עוגן=תוספת 3 פרט 30}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים|חוק איסור נהיגה ברכב בחוף הים, התשנ״ז–1997}}.

{{ח:סעיף*|31||תיקון: ק״ת תשס״ה|עוגן=תוספת 3 פרט 31}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי חיים (בתי שחיטה לעופות)|תקנות מחלות בעלי חיים (בתי שחיטה לעופות), התש״ך–1960}}.

{{ח:סעיף*|32||תיקון: תשס״ח־7, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 3 פרט 32}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הדרכים (שילוט)|חוק הדרכים (שילוט), התשכ״ו–1966}}.

{{ח:סעיף*|33||תיקון: תשס״ח־7, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 3 פרט 33}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים|חוק החומרים המסוכנים, התשנ״ג–1993}}, לעניין עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים#סעיף 15|סעיפים 15}} {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים#סעיף 16ב|ו־16ב}}.

{{ח:סעיף*|34||תיקון: תשס״ח־7, תשס״ט־3|עוגן=תוספת 3 פרט 34}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים)|חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ״ד–1994}}.

{{ח:סעיף*|35||תיקון: תשס״ח־7, תשס״ט־3, ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 3 פרט 35}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקדון על מכלי משקה|חוק הפיקדון על מכלי משקה, התשנ״ט–1999}}, לעניין עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקדון על מכלי משקה#סעיף 18|סעיף 18(א)(3)}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקדון על מכלי משקה#סעיף 19|סעיף 19}} לעניין העבירות האמורות בפרט זה.

{{ח:סעיף*|36||תיקון: תשס״ח־7, תשס״ט־3, ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 3 פרט 36}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק לסילוק ולמיחזור צמיגים|חוק לסילוק ולמיחזור צמיגים, התשס״ז–2007}}, לעניין עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק לסילוק ולמיחזור צמיגים#סעיף 15|סעיף 15(א)(1), (3) ו־(4)}}, לפי {{ח:חיצוני|חוק לסילוק ולמיחזור צמיגים#סעיף 15|סעיף 15(א)(5) לחוק האמור}} – לעניין רישום לפי {{ח:חיצוני|חוק לסילוק ולמיחזור צמיגים#סעיף 9|סעיף 9(ב)}}, ולפי {{ח:חיצוני|חוק לסילוק ולמיחזור צמיגים#סעיף 16|סעיף 16}} לעניין העבירות האמורות בפרט זה.

{{ח:סעיף*|37||תיקון: ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 3 פרט 37}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת היערות|פקודת היערות}}.

{{ח:סעיף*|38||תיקון: ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 3 פרט 38}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|חוק הגנת הצומח, התשט״ז–1956}}.

{{ח:סעיף*|39||תיקון: ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 3 פרט 39}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שמירת הסביבה החופית|חוק שמירת הסביבה החופית, התשס״ד–2004}}.

{{ח:סעיף*|40||תיקון: ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 3 פרט 40}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק הקרינה הבלתי מייננת|חוק הקרינה הבלתי מייננת, התשס״ו–2006}}.

{{ח:סעיף*|41||תיקון: ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 3 פרט 41}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הטיפול באריזות|חוק להסדרת הטיפול באריזות, התשע״א–2011}}, לעניין עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הטיפול באריזות#סעיף 31|סעיף 31(א)(1) או (2), (ב)(2) ו־(ג)(2)}} וכן עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק להסדרת הטיפול באריזות#סעיף 32|סעיף 32 לחוק האמור}} לעניין העבירות האמורות.

{{ח:סעיף*|42||תיקון: תשע״ה־3|עוגן=תוספת 3 פרט 42}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 27א1|סעיף 27א1 לפקודת התעבורה}}.

{{ח:סעיף*|43||תיקון: תשע״ו־6|עוגן=תוספת 3 פרט 43}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק לייעול הפיקוח והאכיפה העירוניים ברשויות המקומיות (תעבורה)|חוק לייעול הפיקוח והאכיפה העירוניים ברשויות המקומיות (תעבורה), התשע״ו–2016}}.

{{ח:סעיף*|44||תיקון: ק״ת תש״ף, תש״ף, תש״ף־3, ק״ת תש״ף־2|עוגן=תוספת 3 פרט 44}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף*|45||תיקון: ק״ת תש״ף|עוגן=תוספת 3 פרט 45}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף*|46||תיקון: תש״ף־2|עוגן=תוספת 3 פרט 46}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף–2020}}.

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשע״ב־4}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 70|סעיף 70}})}}}}
{{ח:קטע3||בקשה לאיסור פרסום שם של חשוד או פרטים אחרים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:חתימות|נקבע בועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת ביום ט״ו באב התשמ״ד (14 באוגוסט 1984).}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]