פקודת הפרשנות

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת הפרשנות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000916}} '''נוסח ישן:''' ''פקודת הפירושים, 1929:'' {{ח:תיבה|חא״י כרך ב׳ פרק ס״ט, עמ׳ 750|פקודת הפירושים|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563387.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1937, תוס׳ 1, 71|פקודת ההוצאה המתוקנת של החוקים (תקונים)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561094.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1939, תוס׳ 1, 28|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561417.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1943, תוס׳ 1, 39|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561940.pdf}}. ''פקודת הפירושים, 1945:'' {{ח:תיבה|ע״ר 1945, תוס׳ 1, 36|פקודת הפירושים, 1945|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562114.pdf}}, {{ח:תיבה|152|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562204.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1946, תוס׳ 1, 42|פקודת משטרה ובתי־סוהר (קביעות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562230.pdf}}, {{ח:תיבה|194|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562378.pdf}}.

'''נוסח חדש:''' {{ח:תיבה|דמ״י תשי״ד, 2|פקודת הפרשנות|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_vn_525666.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ד, 238|חוק לתיקון דיני העונשין (דרכי ענישה)|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_203726.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ז, 2|חוק מימי חופין|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_210201.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 18|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_209362.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 84|תיקון מס׳ 5 לחוק לתיקון דיני העונשין (דרכי ענישה)|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209216.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 140|תיקון מס׳ 2 לחוק השופטים|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209664.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 183|חוק סדר הדין הפלילי|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_211740.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 64|תיקון מס׳ 28 לפקודת החוק הפלילי|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_209285.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 232|חוק הממשלה (הוראות מעבר)|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_210197.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 280|חוק המקרקעין|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208977.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 186|חוק המיטלטלין|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210195.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 61|תיקון מס׳ 9 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209184.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 306|חוק הפרשנות|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209361.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 172|תיקון מס׳ 14 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209180.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 82|חוק השפיטה (הוראות מעבר)|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210153.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 90|תיקון לחוק מימי חופין|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210794.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 30|חוק שנת הכספים|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211706.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 358, 358|תיקון מס׳ 39 לחוק העונשין (חלק מקדמי וחלק כללי)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_203772.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|פקודת הפרשנות בוטלה והוחלפה ברובה על ידי {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|חוק הפרשנות, התשמ״א–1981}} (להלן – חוק הפרשנות); לפי {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות#סעיף 1|סעיפים 1}} {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות#סעיף 3|ו־3 לחוק הפרשנות}} {{ח:חיצוני|חוק מימי חופין#סעיף 1|וסעיף 1(ב) לחוק מימי חופין, תשי״ז–1956}}, {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|חוק הפרשנות}} יחול לגבי כל חיקוק והוראת מינהל, אף אם ניתנו לפני תחילתו, אם אין הוראה אחרת לענין הנדון ואם אין בענין הנדון או בהקשרו דבר שאינו מתיישב עם {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|חוק הפרשנות}}; אולם על מלים וביטויים – למעט ”חטא“, ”עוון“, ”פשע“, ”מימי חופין“ ו”שנת כספים“ – שבחיקוקים והוראות מינהל שניתנו לפני תחילת {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|חוק הפרשנות}} (ביום 1 באוקטובר 1981) לא יחול {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות#סעיף 3|סעיף 3 לחוק}} אלא יוסיפו לחול ההגדרות {{ח:פנימי|סעיף 1|שבסעיף 1 לפקודת הפרשנות}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: עקרונות כלליים {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: שמם ותחילת תקפם של חיקוקים {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: ביטולים {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: תקנות {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: סמכויות {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק ששי: עבירות ועונשין {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 7|פרק שביעי: שונות {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: עקרונות כלליים {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״א}}

{{ח:סעיף|1|פירושם של מונחים רווחים|תיקון: [1945], [1946], תשי״ז, תשכ״ג, תשכ״ד, תשכ״ו, תשכ״ט, תשל״א, תשמ״א, תשמ״ד, תש״ן, תשנ״א, תשנ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|בהתאם {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות#סעיף 1|לסעיפים 1}} {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות#סעיף 3|ו־3 לחוק הפרשנות}} {{ח:חיצוני|חוק מימי חופין#סעיף 1|וסעיף 1(ב) לחוק מימי חופין, תשי״ז–1956}}, ההגדרות להלן חלות על מלים וביטויים – למעט ”חטא“, ”עוון“, ”פשע“, ”שנת כספים“, ו”מימי חופין“ – שבחיקוקים ובהוראות מינהל שניתנו לפני תחילת {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|חוק הפרשנות}}.}}
{{ח:ת}} בפקודה זו, ובכל חיקוק שהוא בר־תוקף כיום, ובכל חיקוק שיינתן מכאן ואילך, יתפרשו כל מלה וניב שבסעיף זה כאמור בצדם להלן:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם“ – לרבות חברה או התאחדות או חבר בני אדם, בין שהם מואגדים ובין שאינם מואגדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אניה“ או ”ספינה“ – כל כלי המשמש בשיט ואינו מונע במשוטים או במשוטי־דחף בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בא כוח, או נציג, של היועץ המשפטי לממשלה“ – פרקליט המדינה, משנהו או סגניו, פרקליטי מחוז או סגניהם, פרקליטי נפה וכל מי שהיועץ המשפטי הסמיכו להיות בא כוחו או נציגו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביטול“, של דין – לרבות ביטולו של חלק ממנו, ולרבות הוראה שעל פיה או מכוחה חדל הדין או חלק ממנו להיות בר־תוקף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית“ – לרבות כל בית, חלק מבית, וכל בנין או מבנה אחר, שאנוש דר בהם או תופש אותם, בזכות עצמו או בדרך אחרת, אם ביום ואם בלילה, או שנועדו לדירה או לתפישה כגון זו, ובין שכולם מעל לפני הקרקע ובין שכולם או מקצתם מתחת לפני הקרקע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט“ – כל בית משפט בן־סמך לשפוט בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט לערעורים אזרחיים“ – בית המשפט העליון כשהוא יושב כבית משפט לערעורים אזרחיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט לערעורים פליליים“ – בית המשפט העליון כשהוא יושב בדין כבית משפט לערעורים פליליים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בכתב“ – לרבות בדפוס, בליתוגרפיה, במכונת כתיבה, בצילום ובכל דרך אחרת של הצגת מלים או ספרות, או העתקתן, בצורה הנראית לעין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דין“ – לרבות כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חיקוק;
{{ח:תתת|(2)}} אקט של הפרלמנט הבריטי או חלק ממנו, ודבר־המלך־במועצה או חלק ממנו, בין שניתנו לפני תחילת תקפה של פקודה זו ובין שניתנו לאחריה, וכפי תקפם בארץ ישראל לפני הקמת המדינה או כפי תקפם במדינה;
{{ח:תתת|(3)}} צווים, תקנות, כללים, חוקי עזר, מנשרים, הוראות, הודעות וכל מסמך אחר, שניתנו מכוח ”דין“ כמשמעותו בפסקה (2) של הגדרה זו, בין לפני תחילת תקפה של פקודה זו ובין לאחריה, ואינם בגדר חיקוקים, וכפי תקפם בארץ ישראל לפני הקמת המדינה או כפי תקפם במדינה;
{{ח:תתת|(4)}} דינים עותומניים, דינים דתיים בין שבכתב ובין שבעל־פה, דיני המשפט המקובל ועקרוני היושר של אנגליה, כפי תקפם בארץ ישראל לפני הקמת המדינה או כפי תקפם במדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הצהרה בשבועה“ – לרבות מסמך שבאו עליו הן־צדק או הצהרה מפי אדם שהותרו לו, על פי דין, הן־צדק או הצהרה במקום שבועה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק“ – דבר חקיקה של הכנסת ולרבות כל פקודה; אולם מקום שהמלה ”חוק“ באה בחיקוק שניתן לפני פרסום הנוסח החדש לפקודה זו, תהא משמעותה כמשמעות שהיתה נודעת לה אלמלא הנוסח החדש;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ההגדרה החלה על חיקוק שניתן לפני פרסום הנוסח החדש לפקודה זו היא ההגדרה ”דין“ בנוסח החדש לפקודה זו;}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חטא“ – {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות#סעיף 1|סעיף 1 לחוק הפרשנות}}, ההגדרה שלהלן תחול גם על חיקוקים והוראות מינהל שניתנו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|חוק הפרשנות}}: ”חטא“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העונשין|בחוק העונשין, התשל״ז–1977}};}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיקוק“ – כל חוק וכל תקנה בין שניתנו לפני תחילת תקפה של פקודה זו ובין שניתנו לאחריה; אולם מקום שהמלה ”חיקוק“ באה בפקודה או בתקנה שניתנו לפני תחילת תקפה של פקודה זו, תהא משמעותה כמשמעות שהיתה נודעת לה אלמלא פקודה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חתימה“, באדם שאינו יכול לכתוב שמו – לרבות ”סימן“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייבוא“ – הבאה או גרם הבאה לישראל, בים, ביבשה או באויר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יורד ים“ – לרבות כל אדם העובד בספינה או המועסק בה בכל תפקיד שהוא, חוץ מקברניט ומנווט וחוץ מחניך הקשור בחוזה ורשום כראוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייצוא“ – הוצאה או גרם הוצאה מישראל, בים, ביבשה או באויר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישראל“ או ”המדינה“ – לרבות מימי חופין שלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי טיס“ – כל מכונת טיס, דאון, ספינת־אויר או כדור פורח, בין מחובר ובין שאינו מחובר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי שיט“ – אניה, ספינה, סירה, אסדה וכל כלי אחר העשוי לשוט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לירה“ – לירה ישראלית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדפיס ממשלתי“ – המדפיס הממשלתי של ישראל, ולענין חיקוק או לענין מסמך של המדינה – אף כל מדפיס אחר שהממשלה הרשתה אותו, דרך כלל או במיוחד, להדפיס אותו חיקוק או מסמך, וכל חיקוק או מסמך כאמור הנחזה כנדפס על ידי המדפיס הממשלתי או על ידי מדפיס אחר שהורשה לכך כאמור, יראוהו כאילו נדפס כך אם לא הוכח היפוכו של דבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזכיר הממשלה“ – הפקיד שנתמנה על ידי הממשלה להיות מזכיר הממשלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מודעה לרבים“ – הודעה של הממשלה, או מטעמה, שאינה בת־פעל תחיקתי ונתפרסמה ברשומות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחוז“ – אחד המחוזות המינהליים ששטח המדינה מחולק להם על פי חיקוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיטלטלין“ או ”טובין“ – נכסים מוחשיים, חוץ ממקרקעין; אולם מקום שהמלה ”מיטלטלין“ או ”טובין“ באה בחיקוק שניתן לפני תחילת {{ח:חיצוני|חוק המיטלטלין|חוק המיטלטלין, תשל״א–1971}}, תהא משמעותה כמשמעות שהיתה נודעת לה אילולא {{ח:חיצוני|חוק המיטלטלין|החוק האמור}};
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ההגדרה החלה על חיקוק שניתן לפני תחילת {{ח:חיצוני|חוק המיטלטלין|חוק המיטלטלין, תשל״א–1971}}: ”מיטלטלין“ או ”טובין“ – כל נכס למינהו, חוץ ממקרקעין;}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מימי חופין“ – {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק מימי חופין#סעיף 1|סעיף 1(ב) לחוק מימי חופין, תשי״ז–1956}}, ההגדרה שלהלן תחול גם על חיקוקים והוראות מינהל שניתנו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|חוק הפרשנות}}: ”מימי חופין“ – רצועת ים פתוח לאורך חופי המדינה, ברוחב שנים עשר מילים מנקודת שפל המים שבחוף;}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מֶכֶר“ – לרבות חליפין, מַיִר, הצעה למכירה או הצגה למכירה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנדט“ – המנדט על ארץ־ישראל שמועצת חבר הלאומים אישרה אותו והגדירה תנאיו ביום עשרים וארבעה ביולי 1922;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנשר“ או ”אכרזה“ – מנשר או אכרזה שניתנו מאת הממשלה או על פיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסירה לדין“ – החלטה להעמיד לדין על פי כתב אישום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקד“, בכלי טיס – מי שבידו אותה שעה השליטה על כלי טיס או מי שממונה עליו אותה שעה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח כללי של המשטרה“ – לרבות סגן המפקח הכללי של המשטרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין“ – קרקע, כל הבנוי והנטוע עליה וכל דבר אחר המחובר אליה חיבור של קבע, זולת מחוברים הניתנים להפרדה; אולם מקום שהמלה ”מקרקעין“ באה בחיקוק שניתן לפני תחילת {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין, תשכ״ט–1969}}, תהא משמעותה כמשמעות שהיתה נודעת לה אלמלא {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|החוק האמור}};
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ההגדרה החלה על חיקוק שניתן לפני תחילת {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין, תשכ״ט–1969}}: ”מקרקעין“ – קרקע מכל סוג ומכל צורת החזקה, וכל בנין, עץ או דבר אחר המחובר לקרקע, וכל חלק של ים, של חוף או של נהר, וכל זכות, טובת הנאה או שעבוד הנאה בקרקע או במים או מעליהם;}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציב בתי הסוהר“ – לרבות סגן נציב בתי הסוהר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקבע“ – נקבע בחוק שבו מצויה מלה זו או בתקנות שניתנו לפיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבור“ או ”הפר“, לענין דרישה או תנאי שנקבעו בחיקוק, או בכל היתר, רשיון או הרשאה אחרת, שניתנו לפי חיקוק – אף אי־קיום במשמע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבירה“ – מעשה, נסיון או מחדל, שדינם ענישה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד ציבורי“ או ”משרד ציבורי“ – לרבות כל עובד או משרד שהוטלו עליהם תפקידים בעלי אופי רשמי, או הממלאים תפקידים כאלה, בין שהם נתונים לפיקוחה הישיר של ממשלה ובין אם לאו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} עוון – {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות#סעיף 1|סעיף 1 לחוק הפרשנות}}, ההגדרה שלהלן תחול גם על חיקוקים והוראות מינהל שניתנו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|חוק הפרשנות}}: ”עוון“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העונשין|בחוק העונשין, התשל״ז–1977}};}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עונש“, לענין עבירה – קנס, מאסר או כל ענישה אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרק“ – פרק של החיקוק שבו מצויה מלה זו; הוא הדין לגבי ”חלק“ ”סימן“ ”סעיף“ ו”תוספת“, הכל לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סעיף קטן“ – סעיף קטן של הסעיף בו מצויה מלה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודה“ – כל פקודה שניתנה מאת מועצת המדינה הזמנית וכל פקודה שניתנה כדין בארץ ישראל לפני הקמת המדינה, ופקודה זו בכלל; אולם מקום שהמלה ”פקודה“ באה בחיקוק שניתן לפני תחילת תקפה של פקודה זו, תהא משמעותה כמשמעות שהיתה נודעת לה אלמלא פקודה זו;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ההגדרה החלה על חיקוק שניתן לפני תחילת תקפה של פקודה זו: ”פקודה“ – פירושה כל חוק מטעם המוסד המחוקק של ישראל, לרבות צוויים מאת הנציב העליון במועצה, צווים מאת הנציב העליון (מקור ההגדרה הוא מתקופת המנדט הבריטי) ותקנות או צווים שהוצאו עפ״י איזו פקודה, ופקודה שיש לה שם קצר אפשר לקרוא לה לכל דבר בשמה הקצר;}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} פשע – {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות#סעיף 1|סעיף 1 לחוק הפרשנות}}, ההגדרה שלהלן תחול גם על חיקוקים והוראות מינהל שניתנו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|חוק הפרשנות}}: ”פשע“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העונשין|בחוק העונשין, התשל״ז–1977}};}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צוואה“ – לרבות סמפון צוואה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צוות“ –
{{ח:תתת|(1)}} לענין כלי שיט – קברניט, חובל, נווט, מכונאי, מסיק, עובד הסיפון וכל העוסק בהשטת כלי השיט וכל המשרתו;
{{ח:תתת|(2)}} לענין כלי טיס – מפקד, טייס, נווט, מהנדס טיס וכל העוסק בהטסת כלי הטיס וכל המשרתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קונסול“ או ”נציג קונסולרי“ – קונסול כללי, קונסול, סגן קונסול וכל המוסמך אותה שעה למלא תפקידו של אחד מאלה, וכן סוכן קונסולרי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קברניט“ – מי שבידו השליטה על ספינה או על אניה, או מי שממונה עליה אותה שעה להוציא נווט ורב חובל־נמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא ממשלתי“ – רופא בשירות המדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא מוסמך“ – אדם הרשום בישראל כרופא לפי הדין הנוהג אותה שעה בענין רישום רופאים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רחוב“ או ”דרך“ – לרבות כביש, שדרה, סמטה, משעול לרוכבים או לרגלים, ככר, חצר, טיילת, מבוי, מפלש וכל מקום פתוח שהציבור משתמש בו או נוהג לעבור בו, או שהציבור נכנס אליו או רשאי להיכנס אליו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשום“, לענין מסמך – רשום לפי הדין החל על רישום אותו מסמך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עיריה, מועצה מקומית או רשות כיוצא באלה, שנתכוננו בכוח חוק בר־תוקף אותה שעה, הקובע הוראות בדבר הקמת רשויות של שלטון מקומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שבועה“ – לרבות הן־צדק והצהרה מפי אדם שהותרו לו, על פי דין, הן־צדק או הצהרה במקום שבועה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוטר“ – כל הנמנה עם חיל המשטרה; ו”קצין משטרה גבוה“ – כל קצין משטרה בדרגת עוזר מפקד מחוז ומעלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שופט“, לענין שופטי בית המשפט העליון – אף נשיא בית המשפט העליון במשמע; ולענין שופטי בתי המשפט המחוזיים – אף הנשיאים וסגני הנשיאים במשמע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שופט של בית משפט שלום“ – מי שבידו כתב מינוי להיות שופט של בית משפט שלום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכירות“ – לרבות שכירות משנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנה“ ו”חודש“ – למנין הלוח הגריגוריאני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת כספים“ – {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות#סעיף 3|סעיף 3 לחוק הפרשנות}}, ההגדרה שלהלן תחול גם על חיקוקים והוראות מינהל שניתנו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הפרשנות|חוק הפרשנות}}: ”שנת כספים“ – תקופה מאחד בינואר של שנה פלונית עד שלושים ואחד בדצמבר של אותה שנה;}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחילה“, לענין חיקוק – זמן תחילת תקפו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תפישה“, לענין מקרקעין – לרבות השימוש, הדירה, ההחזקה או ההנאה שלא כעובד וכפקיד בלבד ולשם השגחה או שמירה בלבד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנה“ – תקנה, כלל, חוק עזר, מנשר, אכרזה, צו, הוראה, הודעה, מודעה, או מסמך אחר, שניתנו מאת כל רשות בארץ ישראל או בישראל, בין לפני תחילת תקפה של פקודה זו ובין לאחריה, מכוח חוק, או מכוח אקט של הפרלמנט הבריטי או מכוח דבר־המלך־במועצה, לרבות צו, הוראה, הודעה, מודעה או מסמך אחר שניתנו על יסוד תקנה, כלל או חוק עזר כאמור; אולם מקום שהמלה ”תקנה“ באה בחיקוק שניתן לפני תחילת תקפה של פקודה זו, תהא משמעותה כמשמעות שהיתה נודעת לה אלמלא פקודה זו;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ההגדרה החלה על חיקוק שניתן לפני תחילת תקפה של פקודה זו: ”תקנות“ – כוללות תקנות וחוקי עזר;}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות סדרי הדין“, לענין כל בית משפט – כללים לנוהג ולסדרי הדין באותו בית משפט, שנקבעו על ידי רשות המוסמכת אותה שעה להתקין תקנות או ליתן צווים.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: שמם ותחילת תקפם של חיקוקים {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״א}}

{{ח:סעיף|10||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|11||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: ביטולים {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״א}}

{{ח:סעיף|12||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|13||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|14||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|15||תיקון: [1945], תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: תקנות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״א}}

{{ח:סעיף|16|התקנת תקנות|תיקון: תשכ״א, תש״ם, תשמ״א, תשמ״ב, תשנ״ד־2}}
{{ח:ת}} מקום שהחוק מעניק לרשות את הסמכות להתקין תקנות, יהיו ההוראות הבאות חלות לגבי התקנתן וכוח פעולתן של תקנות אלו, אם אין כוונה אחרת משתמעת –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(4)}} לא תהא תקנה סותרת הוראותיו של כל חוק;
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|17|תחילת תקפן של תקנות בנות־פעל תחיקתי}}
{{ח:ת}} תקנות בנות־פעל תחיקתי יפורסמו ברשומות, ותחילת תקפן ביום פרסומן, אם אין הוראה אחרת בענין זה.

{{ח:סעיף|18||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: סמכויות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״א}}

{{ח:סעיף|19|שימוש בסמכות בין נתינת חוק לתחילת תקפו}}
{{ח:ת}} חיקוק שאין תחילת תקפו עם נתינתו, והוא מעניק סמכות להתקין תקנות או לעשות מינוי או כל דבר למען מטרת החיקוק, אפשר להשתמש באותה סמכות – אם אין כוונה אחרת משתמעת – בכל שעה לאחר נתינתו של החיקוק, במידה שהדבר נראה דרוש או ראוי כדי להפעיל את החיקוק ביום תחילת תקפו; ואולם כל תקנה וכל מינוי וכל דבר שנעשו בכוח אותה סמכות לא יהיה להם תוקף עד יום תחילת תקפו של החיקוק, אלא אם היתה כוונה אחרת משתמעת מתוך החיקוק, או אם היו התקנה, המינוי או הדבר דרושים להפעלת החיקוק.

{{ח:סעיף|20||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|21||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|22||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|23||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|24||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|25||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|26||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|27||תיקון: תשכ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק ששי: עבירות ועונשין {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״א}}

{{ח:סעיף|28||תיקון: תשי״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|29||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|30||תיקון: תשי״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|31||תיקון: תשכ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 7|פרק שביעי: שונות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשמ״א}}

{{ח:סעיף|32||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|33||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|34||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|35||תיקון: תשכ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|36||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|37||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|38||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|39||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|40||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|41||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|42|זכויות המדינה שמורות}}
{{ח:ת}} אין חיקוק בא לגרוע מכל זכות של המדינה, או להטיל עליה חובה, אלא אם נאמר בו במפורש.

{{ח:סעיף|43||תיקון: תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:חתימות|כ״ו בטבת תשי״ד (1 בינואר 1954)}}
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]