תקנות החשמל (התקנת רשתות חשמל עיליות במתח עד 1000 וולט)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החשמל (התקנת רשתות חשמל עיליות במתח עד 1000 וולט), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 618|תקנות החשמל (התקנת רשתות חשמל עיליות במתח עד 1000 וולט)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5656.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החשמל#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק החשמל|לחוק החשמל, התשי״ד–1954}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: מוליך והתקנתו}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: אבזרי רשת והתקנתם}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הצטלבות, מקבילות פיזית או התקרבות בין רשתות}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הצטלבות או התקרבות בין רשת לבין קווי בזק או אנטנה}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: התקרבות של מוליך רשת לעץ}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הצטלבות או התקרבות בין רשת לבין מבנה}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הארקות והגנות בפני חישמול ברשת}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה: {{מוקטן|תילים שזורים מפלדה, מצופים באבץ, המיועדים לעוגנים}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנות אלה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנטנה“ – מיתקן המיועד לקליטה או לשידור של גלים אלקטרו־מגנטיים לרבות התרנים והעוגנים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גשר“ – מוליך המחבר, חשמלית, בין שני מוליכים נפרדים המותקנים על אותו סמך;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דרך“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 1|בפקודת הדרכים ומסילות הברזל (הגנה ופיתוח), 1943}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”זיז“ – סמך אנכי המותקן על מבנה לשם הגבהת רשת חשמל מעל אותו מבנה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”זרוע“ – מסבך (קונסטרוקציה), אופקי בעיקרו, המשמש לנשיאת רשת חשמל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חצר“ – שטח שאינו ברשות הרבים, בין שהוא צמוד למבנה או מגודר ובין שאינו כך;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כבל עילי“ – כבל התלוי על תיל נושא או הכולל בתוכו את התיל הנושא;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כבל תת־קרקעי“ – כבל שמבנהו מתאים להתקנה תת־קרקעית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבדד“ – אבזר העשוי מחומר בידוד הנועד לחיזוק ונשיאה מכניים של רשת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוליך רשת ללא בידוד“ – מוליך המתאים להתקנה ברשת עילית, עשוי מתילים שזורים ללא בידוד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוליך רשת מבודד“ – מוליך המיועד להתקנה ברשת עילית, עשוי מתילי אלומיניום או סגסוגת אלומיניום שזורים, בעל בידוד מוגבר של פוליאתילן מוצלב (XLPE), שאינו מיועד להתקנה תת־קרקעית במישרין ללא מוביל ואשר יותקן כחלק מצרור בלבד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחבר“ – אבזר הנועד לחיבור חשמלי ומיכני בין שני קטעי מוליך;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיפתח“ – המרחק, בקו ישר אופקי, בין סמכים עוקבים ברשת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מיתלה“ – המרחק האנכי בין אמצע הקו הישר הדמיוני שבין נקודות החיזוק הסמוכות של מוליך רשת ללא בידוד, כבל או צרור, לבין המוליך, הכבל או הצרור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משען“ – אבזר המוכנס למבדד לשם קביעתו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סמך“ – עמוד, מבנה או מסבך הנושאים רשת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עוגן“ – התקן המיועד לקזז, על ידי משיכה, מומנט כפיפה הפועל על סמך של רשת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צרור“ – מספר מוליכי רשת אווירית מבודדים, מפותלים ביניהם ומיועדים להתקנה משותפת; יכול שבאותו צרור יהיו מוליכים השייכים לקווים או למעגלים שונים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשת אווירית מבודדת“ – רשת המורכבת מצרור ומערכת אבזרים מבודדים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשת חשמל“ או ”רשת“ – מערכת מוליכים המותקנים על מבדדים, או כבל עילי, שחלקו יכול להיות תת־קרקעי או צרור ואבזרים הקשורים בפעולתם, לרבות החיבור למבנה עד להדקי הכניסה למבטח שבכניסה למבנה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תיל קשירה“ – תיל המיועד לחיזוק מוליך רשת ללא בידוד למבדד ועשוי חומר רך לפי תקן ישראלי ת״י 65 למוליכי נחושת, או לפי תקן ישראלי ת״י 618 למוליכי אלומיניום;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תמוכה“ – התקן המיועד לקזז, על ידי תמיכה, מומנט כפיפה הפועל על סמך.
{{ח:תת|(ב)}} מונחים אחרים בתקנות אלה יפורשו כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק החשמל|בחוק}} ובתקנות אחרות שלפיו.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: מוליך והתקנתו}}

{{ח:סעיף|2|התקנת רשת חשמל}}
{{ח:תת|(א)}} רשת חשמל תתוכנן, תותקן, תיבדק ותתוחזק בידי חשמלאי בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) רשאי אדם שאינו חשמלאי להתקין עמודים ולבצע עבודות מיכניות ברשת חשמל, ובלבד שהוא פועל לפי הוראותיו של חשמלאי ובפיקוחו הצמוד.
{{ח:תת|(ג)}} לא תותקן רשת חשמל אלא בהתאם לתקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|תכונות חשמליות ומכניות של אבזרי רשת}}
{{ח:ת}} התכונות החשמליות והמיכניות של כל אבזר מאבזרי הרשת יתאימו למתח הנומינלי ולזרם המתוכנן של הרשת ולדרישות הנקובות בתקנות אלה; אבזרי הרשת יתאימו לדרישות התקן החל עליהם.

{{ח:סעיף|4|חומר מוליך ברשת}}
{{ח:תת|(א)}} כל מוליך ברשת יהיה מאלומיניום, סגסוגת אלומיניום, נחושת או סגסוגת נחושת.
{{ח:תת|(ב)}} המוליך יהיה עמיד מפני השפעה מזיקה של הסביבה האופפת אותו או יוגן מפניה.

{{ח:סעיף|5|תכונות פיזיקליות של חומר מוליך}}
{{ח:תת|(א)}} מוליכים ברשת יהיו בעלי חתך מזערי כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} מוליכי רשת ללא בידוד: נחושת – 16 ממ״ר; אלומיניום – 25 ממ״ר;
{{ח:תתת|(2)}} צרור מוליכי אלומיניום או סגסוגת אלומיניום – 16 ממ״ר;
{{ח:תתת|(3)}} מוליכים בכבל: נחושת – 4 ממ״ר; אלומיניום – 16 ממ״ר.
{{ח:תת|(ב)}} תכונות מיכניות של מוליכי רשת ללא בידוד, לצרכי תכנון הרשת, יהיו בהתאם לטבלה שלהלן:
{{ח:תת}}

חומר המוליך	מספר התיילים במוליך	מקדם התפשטות תרמית למעלה צלזיוס	מודול האלסטיות ניוטון לממ״ר	חוזק מזערי למשיכה ניוטון לממ״ר	מאמץ מרבי מותר ניוטון לממ״ר

אלומיניום	7	2.3×10−5	600	1.7	0.7

19	570

37	550

נחושת	7	1.7×10−5	1130	4.0	1.75

19	1050

37	1050

{{ח:תת|(ג)}} מוליכים בעלי תכונות מיכניות השונות מהמפורט בטבלה או מוליכים מחומרים אחרים מותרים בשימוש, אם הם בהתאם לתקן שאישר המנהל.
{{ח:תת|(ד)}} התכונות המיכניות של מוליכי רשת בצרור לצרכי התכנון יהיו בהתאם לתקן החל על הצרור.

{{ח:סעיף|6|מיפתח מרבי}}
{{ח:תת|(א)}} המיפתח המרבי בין סמכי רשת לא יעלה על 60 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} מיפתח גדול מן האמור בתקנת משנה (א) מותר רק אם הדבר נדרש עקב תנאי שטח חריגים.

{{ח:סעיף|7|חתך מזערי של מוליך אפס (N) או מוליך PEN}}
{{ח:תת|(א)}} חתך מזערי של מוליך אפס (N) או מוליך PEN ברשת עילית העשויה ממוליכי רשת ללא בידוד יהיה כמפורט בטבלה שלהלן:
{{ח:תת}}

חתך מוליך המופע, בממ״ר	נחושת בממ״ר	אלומיניום בממ״ר

{{ח:תת|(1)}} רשת חד־מופעית
שווה למוליך המופע	שווה למוליך המופע

{{ח:תת|(2)}} רשת תלת־מופעית

16	16	–

25	25	25

35	35	35

50	35	50

70	50	70

95	50	95

120	70	95

150	95	120

{{ח:תת|(ב)}} חתך מזערי של מוליך אפס (N) או מוליך PEN ברשת עילית העשויה מצרור יהיה כמפורט בטבלה שלהלן:
{{ח:תת}}

חתך מוליך המופע, אלומיניום בממ״ר	אלומיניום בממ״ר	סגסוגת אלומיניום בממ״ר

{{ח:תת|(1)}} רשת חד־מופעית
שווה לחתך מוליך המופע

{{ח:תת|(2)}} רשת תלת־מופעית:

16	16

25	25

70	54.6

150	70

{{ח:תת|(ג)}} חתך מזערי של מוליך אפס (N) או מוליך PEN ברשת עילית העשויה מכבל יהיה בהתאם לתקן החל על הכבל.

{{ח:סעיף|8|מיתלה של מוליך ללא בידוד, צרור או כבל}}
{{ח:תת|(א)}} המיתלה של מוליך רשת ללא בידוד יחושב כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} המאמץ למתיחה בו, בטמפרטורה אופפת של 0°C, בלחץ סגולי של הרוח כמפורט בטבלה {{ח:פנימי|סעיף 23|שבתקנה 23(א)(3)}}, לא יעלה על המאמצים המרביים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5(ב)}};
{{ח:תתת|(2)}} בטמפרטורה מזערית צפויה השונה מ־0°C ייעשה החישוב בהתאם לטמפרטורה הצפויה;
{{ח:תתת|(3)}} בגובה העולה על 900 מטרים מעל פני הים יש להביא בחשבון גם שכבת קרח בעובי של 15 מ״מ לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} המיתלה של צרור יחושב כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} המאמץ למתיחה בו, בטמפרטורה אופפת של 0°C, בלחץ, בלחץ סגולי של הרוח כמפורט בטבלה {{ח:פנימי|סעיף 23|שבתקנה 23(א)(3)}}, לא יעלה על המאמצים המרביים המפורטים בתקן החל על הצרור;
{{ח:תתת|(2)}} בטמפרטורה מזערית צפויה השונה מ־0°C ייעשה החישוב בהתאם לטמפרטורה הצפויה;
{{ח:תתת|(3)}} בגובה העולה על 900 מטרים מעל פני הים יש להביא בחשבון גם שכבת קרח בעובי של 15 מ״מ לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} מיתלה של כבל עילי יחושב כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת כבלים במתח שאינו עולה על מתח נמוך)|בתקנות החשמל (התקנת כבלים), התשכ״ז–1966}}.
{{ח:תת|(ד)}} בשעת התקנת מוליך, צרור או כבל ייקבע המיתלה בהתאמה לטמפרטורה האופפת בזמן ההתקנה.

{{ח:סעיף|9|גובה מוליך}}
{{ח:ת}} הגובה המזערי מעל פני הקרקע של כל מוליך רשת במתלהו הצפוי בטמפרטורה של 60°C, לא יפחת מהמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} 6.0 מטרים מעל דרך שרוחבה המוכרז עולה על 30 מטרים;
{{ח:תת|(2)}} 5.5 מטרים מעל דרך שרוחבה המוכרז עד 30 מטרים;
{{ח:תת|(3)}} 5.0 מטרים מעל מקום עביר לכלי רכב שאינו דרך;
{{ח:תת|(4)}} 4.5 מטרים במקום שאינו עביר לכלי רכב.

{{ח:סעיף|10|רשת מעל מגרשי ספורט}}
{{ח:ת}} מעל מגרשי ספורט המיועדים למשחקים הכרוכים בקפיצה או בזריקה לגובה, תותקן רשת בכבלים או בצרור בלבד; הגובה המזערי מעל פני הקרקע יהיה 4.5 מטרים.

{{ח:סעיף|11|זרם מתמיד במוליך}}
{{ח:תת|(א)}} הורם המתמיד במוליך רשת, בתנאים המפורטים להלן, לא יעלה על הנקוב בטבלאות שבתקנות משנה (ב) או (ג) לפי הענין:
{{ח:תתת|(1)}} טמפרטורה מרבית של האוויר האופף – 40°C;
{{ח:תתת|(2)}} טמפרטורה מרבית של המוליך –
{{ח:תתת}} נחושת ללא בידוד – 70°C;
{{ח:תתת}} אלומיניום ללא בידוד – 80°C;
{{ח:תתת}} אלומיניום בצרור, בידוד XLPE‏ – 90°C;
{{ח:תתת|(3)}} מהירות מזערית של הרוח – 0.6 מטר לשניה;
{{ח:תתת|(4)}} חשיפה – המוליך חשוף לקרני השמש.
{{ח:תת|(ב)}} מוליכי רשת ללא בידוד –
{{ח:תת}}

חתך מוליך הרשת ממ״ר	הזרם המתמיד המרבי, אמפרים

נחושת	אלומיניום

16	115	–

25	150	120

35	185	150

50	230	185

70	280	225

95	355	275

120	410	340

150	475	380

{{ח:תת|(ג)}} מוליכי רשת מאלומיניום בצרור, בידוד XLPE –
{{ח:תת}}

חתך מוליך הרשת, ממ״ר	הזרם המתמיד המרבי, אמפרים

16	72

25	98

70	194

150	300

{{ח:סעיף|12|קביעת מוליך}}
{{ח:תת|(א)}} מוליך ללא בידוד ייקשר למבדד בקשירה בת־קיימא ובאופן שחוזקו של המוליך לא ייפגע; תיל הקשירה יהיה מחומר שלא יגרום לשיתוך במוליך; הקשירה למבדד תהיה כך שאם היא משתחררת, ייפול המוליך על המשען של המבדד או על הזרוע שעליה מותקן המבדד, אלא אם כן התנאים הטכניים אינם מאפשרים קשירה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} חיזוקו של צרור ייעשה באמצעות אבזרים מתאימים בלבד, המיועדים לכך, ואין להשתמש בתיל לקשירה.
{{ח:תת|(ג)}} חיזוקו של כבל עילי יהיה כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת כבלים במתח שאינו עולה על מתח נמוך)|בתקנות החשמל (התקנת כבלים), התשכ״ז–1966}}.

{{ח:סעיף|13|חיבורים בין מוליכים}}
{{ח:תת|(א)}} מוליכים ברשת יחוברו ביניהם באמצעות מחברים שנועדו למטרה זו, המתאימים לחומר ולחתך של המוליכים.
{{ח:תת|(ב)}} החוזק המכני של חיבור הנתון למתיחה יהיה בשיעור של 85 אחוזים לפחות מהחוזק המכני של המוליכים השלמים.
{{ח:תת|(ג)}} חיבור בין מוליכים מבודדים יהיה אף הוא מבודד ויבטיח את שלמות הבידוד.
{{ח:תת|(ד)}} ההתנגדות בין שני קצות המחבר לא תעלה ביותר מאשר 5 אחוזים על התנגדות מוליך בעל אותו האורך.

{{ח:סעיף|14|התקנת גשר}}
{{ח:תת|(א)}} גשר יהיה בר־קיימא, יתאים לחומר המוליכים ולא יפגע בחוזקם.
{{ח:תת|(ב)}} חתך הגשר יהיה שווה או גדול מחתך המוליך הקטן ביותר שאליו הוא מחובר.

{{ח:סעיף|15|מיקום מוליך ללא בידוד ברשת}}
{{ח:תת|(א)}} מיקום מוליך ללא בידוד על סמכים ברשת יהיה אחיד, לפי ייעודו לכל אורך הרשת, פרט למקרים שבהם נדרש שינוי מיקום המוליכים לפי שיקולים טכניים של המתכנן.
{{ח:תת|(ב)}} מוליך אפס (N) או מוליך PEN ללא בידוד, על סמכים ברשת, יהיה הנמוך שבין מוליכי הרשת או בגובה מוליך המופע התחתון, אולם מוליך מופע המשמש לתאורת רחוב יכול שיהיה ממוקם נמוך ממוליך האפס (N) או ממוליך PEN.
{{ח:תת|(ג)}} מוליך הארקה (PE) ללא בידוד, על סמכים ברשת, ימוקם מעל יתר המוליכים או מתחתיהם.

{{ח:סעיף|16|מרחק מזערי בין מוליכים ללא בידוד}}
{{ח:תת|(א)}} המרחק המזערי בין מוליכים ללא בידוד הנמדד ליד המבדדים יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} במיפתחים עד 45 מטרים כאשר המיתלה 1.0 מטר או פחות – 30 ס״מ;
{{ח:תתת|(2)}} במיפתחים מעל 45 מטרים ועד 60 מטרים כאשר המיתלה עד 1.5 מטר – 55 ס״מ;
{{ח:תתת|(3)}} במקרים שהמיפתח או המיתלה חורגים מהערכים הנקובים בפסקאות (1) או (2), יחושב המרחק האמור בהתאם לשיקולים הטכניים של המתכנן.
{{ח:תת|(ב)}} מותקנים במיפתח מוליכים, ללא בידוד מחומר שונה או שצפויות בהם טמפרטורות עבודה שונות כתוצאה מתנאי העמסה שונים בהם, יחושבו המרחקים בין המוליכים כך שהוראות תקנות אלה יקוימו גם בהבדלי טמפרטורה מרביים צפויים, והמרחק המזערי האנכי ביניהם לא יפחת מ־10 ס״מ.

{{ח:סעיף|17|מרחק בין מוליך ללא בידוד לבין סמך}}
{{ח:ת}} המרחק המזערי בין מוליך ללא בידוד לבין סמך הנושא אותו יהיה 3 ס״מ.

{{ח:סעיף|18|התקנת הסתעפות}}
{{ח:תת|(א)}} התקנת הסתעפות ממוליך רשת ללא בידוד, מכבל או מצרור תיעשה בצמוד לסמך ולא בין סמכים.
{{ח:תת|(ב)}} כל הסתעפות מכבל או מצרור תהיה אף היא בכבל או בצרור לאורך מיפתח אחד לפחות; מקום ההסתעפות יהיה מוגן בפני מגע מקרי.

{{ח:סעיף|19|חיבור מרשת אל מבנה}}
{{ח:תת|(א)}} חיבור עילי מרשת אל מבנה ייעשה בכבל עילי או בצרור בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} חיבור למבנה ייעשה על ידי אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} כבל עילי, התלוי על תיל נושא נפרד שיוגן כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|בתקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט), התשנ״א–1991}} (להלן – תקנות הארקות);
{{ח:תתת|(2)}} כבל נושא עצמו, כשהתיל הנושא יבודד קרוב למקום חיזוקו למבנה;
{{ח:תתת|(3)}} צרור המחוזק באמצעות אבזרים מבודדים.
{{ח:תת|(ג)}} חיבור אל מבנה יסתיים בהדקי הכניסה למבטח.

{{ח:סעיף|20|חיבור כבל או צרור לרשת}}
{{ח:תת|(א)}} קצה כבל או צרור יוגן בפני חדירת רטיבות לתוך הכבל או הצרור.
{{ח:תת|(ב)}} כבל או צרור יוגן מיכנית מפני הקרקע עד גובה של 1.8 מטרים לפחות.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: אבזרי רשת והתקנתם}}

{{ח:סעיף|21|תכונות מיכניות של אבזר רשת}}
{{ח:ת}} כל אבזר ברשת יהיה עשוי מחומר בר־קיימא, בעל חוזק מיכני מספיק לעמידה בפני המאמצים הצפויים בו ועמיד מעיקרו בפני השפעה מזיקה של הסביבה שבה הוא מותקן או שיוגן בפני השפעה כאמור.

{{ח:סעיף|22|חומר הסמך}}
{{ח:תת|(א)}} עשוי סמך מפלדה תהיה הפלדה בעלת חוזק מזערי לקריעה של 370 ניוטון לסמ״ר והסמך יוגן בפני שיתוך.
{{ח:תת|(ב)}} עשוי סמך מעץ, יהיה העץ –
{{ח:תתת|(1)}} מוספג לכל אורכו, בחומר המבטיח עמידותו לאורך ימים;
{{ח:תתת|(2)}} בעל חוזק מיכני מזערי לכפיפה של 40 ניוטון לסמ״ר.
{{ח:תת|(ג)}} עשוי סמך מבטון, יהיה הבטון בעל חוזק מזערי לכבישה של 45 ניוטון לסמ״ר.
{{ח:תת|(ד)}} סמך מחומר אחד יהיה בעל מבנה ותכונות שאישר המנהל.

{{ח:סעיף|23|חישוב מיכני של הסמך}}
{{ח:תת|(א)}} ממדי הסמך יחושבו על פי הכוחות הפועלים עליו ובהתחשב בכל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} משקל הסמך וכן משקל הציוד, האבזרים והמוליכים המותקנים עליו;
{{ח:תתת|(2)}} כוח המשיכה השקול של המוליכים המחושב על פי התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8(א)}};
{{ח:תתת|(3)}} כוח הלחץ של הרוח הפועל בכיוון אופקי לסמך, לציוד, לאבזרים ולמוליכים המחוזקים אליו כמפורט להלן:
{{ח:תתת}}

צורתו של חלק ברשת בניצב לכיוון הרוח	לחץ סגולי של הרוח (ניוטון למ״ר)

חשוף לרוח	מחופה על ידי מבנים

גובה מעל פני הים עד 600 מ׳ או מרחק מעל 3 ק״מ משפת הים	גובה מעל פני הים מעל 600 מ׳ או מרחק עד 3 ק״מ משפת הים	גובה מעל פני הים עד 600 מ׳ או מרחק מעל 3 ק״מ משפת הים	גובה מעל פני הים מעל 600 מ׳ או מרחק עד 3 ק״מ משפת הים

חלק בעל פנים שטוחים	9.4	11.8	7.0	8.8

חלק בעל פנים עגולים – שטח ההיטל	4.7	5.9	3.5	4.4

{{ח:תת|(ב)}} השטח הנתון ללחץ הרוח יחושב כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} בעמודי מסבך (זויתנים ותעלות) יובא בחשבון שטח השווה לפחות ל־1.5 פעם של פני השטח החזיתי הניצב לכיוון הרוח;
{{ח:תתת|(2)}} מותקנים שני מוליכים ללא בידוד במקביל, יובא בחשבון סכום שטחי ההיטלים של שני המוליכים;
{{ח:תתת|(3)}} מותקנים צרורות במקביל יובא בחשבון סכום שטחי ההיטלים המרביים שלהם.
{{ח:תת|(ג)}} במקום בו צפוי לחץ סגולי של רוח העולה על 11.8 ניוטון למ״ר, כגון בואדיות, ייערך חישוב מיוחד.
{{ח:תת|(ד)}} מקדמי הביטחון יהיו לפחות אלה:
{{ח:תת}}

חומר הסמך	מקדם בטחון

פלדה	1.5*

בטון	2.5

עץ	2.5

{{ח:תת}} {{מוקטן|{{ח:הערה|*}} ערך זה מתייחס לגבול כניעה.}}
{{ח:תת}} מקדמי הביטחון לחומר אחר ייקבעו בידי המתכנן.

{{ח:סעיף|24|יציבותו של סמך}}
{{ח:תת|(א)}} סמך של רשת, על כל האבזרים המותקנים עליו, יתוכנן, יבוצע ויותקן כך, שבהשפעת הכוחות הפועלים עליו בתנאי שימוש רגילים, תימנע תזוזה העלולה לגרום לנזק או לסכנה.
{{ח:תת|(ב)}} יסוד של סמך יחושב עם מקדם ביטחון נגד הפיכה של 1.5 לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} העומק המזערי של עמוד עץ או בטון בקרקע יהיה:
{{ח:תת}}

אורך העמוד (מטרים)	עומק בקרקע (מטרים)

אדמה או חול	אדמה סלעית

8.0 עד 8.5	1.40	1.20

9	1.50	1.30

10	1.80	1.40

12 עד 16	2.00	1.60

{{ח:תת|(ד)}} תכנון וביצוע של יסוד עמוד פלדה יחושב בהתאם לסוג הקרקע.

{{ח:סעיף|25|קוטר של עמוד עץ}}
{{ח:ת}} עמדו עץ ברשת יהיה בעל קוטר, על פי אורכו, כמפורט להלן:
{{ח:ת}}

אורך העמוד (מטרים)	עומק בקרקע (מטרים)

בקצה העליון (מזערי)	1.5 מטרים מהקצה התחתון (מזערי)

8.0 עד 8.5	14	18

9	15	20

10	17	22

12 רגיל	19	28

12 עבה	21	32

14	19	30

16	21	31

{{ח:סעיף|26|זיהוי של עמוד}}
{{ח:ת}} עמוד יישא מספר זיהוי נוח לקריאה ובר־קיימא.

{{ח:סעיף|27|התקנת עוגן או תמוכה לסמך}}
{{ח:ת}} עמידה של סמך בדרישות היציבות שבתקנות אלה יכול שתושג באמצעות התקנת עוגן או תמוכה; לענין זה סמך ועוגן או תמוכה שלו ייחשבו כיחידה אחת.

{{ח:סעיף|28|חיזוק עוגן או תמוכה לסמך}}
{{ח:ת}} עוגן או תמוכה לסמך יחוזקו לקרקע או למקום העיגון באופן יציב ובר־קיימא; דוגמאות להתקנת עוגנים לקרקע ולמבנים ונתונים טכניים ניתנים באיורים {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|29|תכונות העוגן}}
{{ח:תת|(א)}} עוגן של עמוד יהיה מפלדה עמידה מעיקרה בפני שיתוך או שתוגן, באופן יעיל, בפני השפעת הסביבה האופפת; פרטים של תילי פלדה אופייניים לעוגנים בחוזק של 7.0 ניוטון לממ״ר וגבול כניעה של 4.5 עד 5.5 ניוטון לממ״ר ניתנים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}.
{{ח:תת|(ב)}} יכול שישמש חומר אחר אם תנאי הסביבה מחייבים זאת ובלבד שייערך חישוב מידות העוגן שיבטיח תכונות מיכניות שוות ערך לעוגן מהפלדה האמורה.

{{ח:סעיף|30|חתך העוגן}}
{{ח:תת|(א)}} חלק העוגן העשוי פלדה שזורה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 29|בתקנה 29}}, יהיה בעל חתך של 25 ממ״ר לפחות והחלק העשוי מוט פלדה יהיה בקוטר 20 מ״מ לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} מקדם הביטחון של עוגן על כל חלקיו יהיה 2 לפחות.

{{ח:סעיף|31|הגנת עוגן בפני חישמול}}
{{ח:תת|(א)}} בעוגן יותקן מבדד מתאים למתח הרשת; כאשר סמך משמש לרשתות במתחים שונים יותקן בעוגן מבדד המתאים למתח הרשת הגבוה יותר.
{{ח:תת|(ב)}} מבדד עוגן ימוקם בגובה של 3 מטרים לפחות מעל פני הקרקע ולפחות מטר אחד נמוך ממקום חיזוקו של העוגן לעמוד; דוגמאות להתקנת מבדדים בעוגן ניתנות {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, באיורים 1, 2 ו־3.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות תקנה זו אינן חלות על עוגנים של סמכים המיועדים לצרורות בלבד.

{{ח:סעיף|32|כיסוי לעוגן}}
{{ח:תת|(א)}} כאשר עוגן מותקן במקום מעבר להולכי רגל או על יד דרך, יצויד העוגן בכיסוי כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} עמיד, מעץ או מחומר פלסטי;
{{ח:תתת|(2)}} באורך של 1.5 מטרים לפחות ומחוזק כך שקצהו התחתון יהיה סמוך לפני הקרקע;
{{ח:תתת|(3)}} בצבע או בצבעים בולטים לעין ובני קיימא.
{{ח:תת|(ב)}} דוגמאות לכיסויים והתקנתם ניתנות {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, איור 4.

{{ח:סעיף|33|מקדמי בטחון בחישוב של זרוע, זיז או משען}}
{{ח:תת|(א)}} זרוע, זיז או משען וחיזוקם יחושבו כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 23|בתקנה 23}}.
{{ח:תת|(ב)}} זרוע העשויה לשמש משענת של סולם או לעמידה של אדם, תחושב לעומס של 10 ניוטונים בנוסף על הכוחות המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 23|בתקנה 23}}.
{{ח:תת|(ג)}} עשויים זרוע, זיז או משען מפלדה היא תהיה מוגנת בפני שיתוך.

{{ח:סעיף|34|ממדי זיז וצורתו}}
{{ח:תת|(א)}} זיז שצורתו צינור יהיה מפלדה בקוטר 21⁄2″ לפחות בעובי דופן של 3.25 מ״מ לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} משמש הזיז גם כמוביל, יושחלו בו כבלים בלבד וקוטרו הפנימי יהיה כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (התקנת מובלים והתיול שבהם במתח שאינו עולה על מתח נמוך)|בתקנות החשמל (התקנת מובילים), התשכ״ו–1965}}, אך לא פחות מהנדרש בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ג)}} כבל כאמור יוגן בפני שחיקת בידודו בכניסה וביציאה מהזיז; הגנה זו לא תגרום להצטברות מים בזיז.

{{ח:סעיף|35|חיזוק זיז}}
{{ח:ת}} זיז יחוזק למבנה באופן יציב ובר־קיימא; נעשה חיזוק הזיז באמצעות חבקי פלדה, יותקנו שני חבקים לפחות והברגים יהיו בעלי קוטר ”5/8 או 16 מ“מ לפחות.

{{ח:סעיף|36|מבדד ומשענו}}
{{ח:תת|(א)}} מבדד רשת ומשענו ייבחרו בהתאם למתח הרשת, לכוחות הפועלים עליו ולחתך המוליך המחובר אליו.
{{ח:תת|(ב)}} החיבור בין מבדד ומשענו יתאים לכוחות הפועלים עליו.

{{ח:סעיף|37|חיזוק של מוליכי הסתעפות ללא בידוד}}
{{ח:תת|(א)}} מוליכי הסתעפות ללא בידוד המותקנים על סמך ברשת לא יחוזקו אל מבדדים הנושאים את מוליכי הרשת אלא אל מבדדים בלבדיים להם.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) מותר להשתמש באותו מבדד לחיזוק מוליך הרשת ומוליך ההסתעפות אם הוא בעל מבנה המאפשר חיזוק כל מוליך במגרעת נפרדת וחוזקו המכני מתאים, כגון מבדד מסוג משוורת (”שקל“).

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הצטלבות, מקבילות פיזית או התקרבות בין רשתות}}

{{ח:סעיף|38|מפלסים בין רשתות במתחים שונים על סמכים משותפים}}
{{ח:תת|(א)}} מותקנות רשתות על סמכים משותפים או מצטלבות רשתות על סמך משותף, תהיה הרשת בעלת המתח הגבוה יותר במפלס הגבוה יותר; המרחק המזערי האנכי בין מוליכי מתח נמוך לבין מוליכים במתח גבוה עד 52 קילווולט יהיה 2 מטרים; יכול שסמך לרשת למתח נמוך יימצא מתחת למוליכי רשת למתח גבוה, ובלבד שהמרחק המזערי האנכי בין מוליכי הרשת של המתח הגבוה לבין ראש הסמך של המתח הנמוך יהיה 2 מטרים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) יכול המנהל להרשות סטייה מדרישות תקנה זו כשהדבר דרוש מטעמים טכניים וננקטו אמצעי הזהירות הנדרשים.

{{ח:סעיף|39|רשתות שונות במתח עד 1000 וולט בבעלות אחת על סמכים משותפים}}
{{ח:תת|(א)}} יכול שרשתות שונות במתח עד 1000 וולט בבעלות אחת יותקנו על אותו סמך, ובלבד שהמרחק האנכי המזערי בין המוליכים הקרובים ביותר של שתי הרשתות יהיה:
{{ח:תתת|(1)}} בהצטלבות –
{{ח:תתתת|(א)}} 20 ס״מ כאשר מוליכי שתי הרשתות הם בלתי מבודדים;
{{ח:תתתת|(ב)}} 15 ס״מ כאשר מוליכי אחת הרשתות הם כבל או צרור;
{{ח:תתתת|(ג)}} ללא הגבלת מרחק כאשר מוליכי שתי הרשתות הם כבל או צרור;
{{ח:תתת|(2)}} במקבילות –
{{ח:תתתת|(א)}} 30 ס״מ כאשר מוליכי שתי הרשתות הם בלתי מבודדים;
{{ח:תתתת|(ב)}} 10 ס״מ כאשר מוליכי אחת הרשתות הם כבל או צרור;
{{ח:תתתת|(ג)}} ללא הגבלת מרחק כאשר מוליכי שתי הרשתות הם כבל או צרור;
{{ח:תתת}} המרחקים הנדרשים בפסקאות משנה (א) ו־(ב) יישמרו לאורך כל המיפתחים.
{{ח:תת|(ב)}} על כל סמך שעליו מותקנות רשתות שונות לפי תקנת משנה (א) יותקן שלט בר־קיימא ובו כתוב באותיות בולטות לעין: ”הרשת ניזונה מכיוונים שונים“; הוראה זו אינה חלה אם הרשת השניה מזינה מאור רחובות.
{{ח:תת|(ג)}} על כל סמך שעליו מותקנות מספר רשתות בכבלים או בצרורות, יסומן, באופן ברור ובר קיימא, זיהויה של כל רשת ויעודה.

{{ח:סעיף|40|רשתות שונות במתח עד 1000 וולט בבעלות שונה על סמכים משותפים}}
{{ח:תת|(א)}} יכול שרשתות שונות במתח עד 1000 וולט בבעלות שונה יותקנו על סמכים משותפים ובלבד שלא יותר מאחת מהן תהיה עשויה ממוליכי רשת ללא בידוד; על כך סמך כאמור יותקן שלט בר־קיימא ובו כתוב באותיות בולטות לעין: ”הרשת ניזונה ממקורות שונים“.
{{ח:תת|(ב)}} כל סמך שעליו מותקנות מספר רשתות בכבלים או בצרורות, יסומן, באופן ברור ובר קיימא, זהויה של כל רשת ויעודה.

{{ח:סעיף|41|הצטלבות בין רשת למתח נמוך לרשת למתח נמוך מאוד}}
{{ח:ת}} הצטלבות בין רשת עילית למתח נמוך לבין רשת עילית למתח נמוך מאד מותרת רק כאשר אחת מהן לפחות מותקנת בצרור, בכבל עילי או בכבל תת־קרקעי.

{{ח:סעיף|42|הצטלבות בין רשת למתח גבוה לבין רשת למתח נמוך מאוד}}
{{ח:ת}} הצטלבות בין רשת למתח גבוה לבין רשת למתח נמוך מאוד מותרת רק אם אחת מהן לפחות מותקנת בכבל תת קרקעי.

{{ח:סעיף|43|הצטלבות בין רשתות במתח נמוך שלא על סמך}}
{{ח:תת|(א)}} בהצטלבות שלא על סמך בין רשתות עיליות למתח נמוך שבבעלות אחת, יישמרו המרחקים המזעריים הבאים בין המוליכים הקרובים ביותר:
{{ח:תתת|(1)}} שתי הרשתות ללא בידוד – 1.0 מטר;
{{ח:תתת|(2)}} רשת אחת ללא בידוד ושניה בכבל או בצרור – 0.65 מטר;
{{ח:תתת|(3)}} שתי הרשתות בכבל או בצרור – 0.10 מטר.
{{ח:תת|(ב)}} בהצטלבות שלא על סמך בין רשתות עיליות למתח נמוך שבבעלות שונה יהיה המרחק המזערי ביניהן 65 ס״מ ולפחות אחת מהן תהיה בכבל או בצרור.

{{ח:סעיף|44|הצטלבות בין רשת למתח נמוך לבין רשת למתח גבוה שלא על סמך}}
{{ח:ת}} הצטלבות בין רשת למתח נמוך לבין רשת למתח גבוה, שלא על סמך, תהיה כדלהלן:
{{ח:תת|(1)}} היתה הרשת למתח גבוה במתח עד 52 קילווולט, תותקן ההצטלבות באחד משני האופנים הבאים:
{{ח:תתת|(א)}} אחת הרשתות לפחות תהיה בכבל תת־קרקעי;
{{ח:תתת|(ב)}} היו שתי הרשתות עיליות, תהיה הרשת למתח גבוה בנויה כך:
{{ח:תתתת|(1)}} המרחק המזערי בין מוליכי שתי הרשתות במקום ההצטלבות, יהיה 2 מטרים, כשהרשת למתח הגבוה נמצאת במפלס הגבוה יותר;
{{ח:תתתת|(2)}} היה המיפתח עד 70 מטרים, יהיו מוליכי המופעים בחתך של 50/8 ממ״ר אלומיניום־פלדה או 35 ממ״ר נחושת לפחות; היה המיפתח מ־70 עד 100 מטרים, יהיו מוליכי המופעים בחתך של 95/15 ממ״ר אלומיניום־פלדה או 70 ממ״ר נחושת לפחות; בהצטלבות כאמור לא יותקן מיפתח העולה {{ח:הערה|על}} 100 מטרים;
{{ח:תתתת|(3)}} כל המוליכים יחוזקו לסמכים על ידי שני מבדדי משען, ניצבים לציר הקו, או על ידי שתי שרשראות מתיחה זהות;
{{ח:תתתת|(4)}} מוליכי מיפתח ההצטלבות יותקנו ללא מחברים, אולם לצורך תיקון אחד במוליך, מותר להתקין בו חיבור אחד.
{{ח:תת|(2)}} היתה הרשת למתח גבוה במתח העולה על 52 קילווולט תהיה אחת הרשתות לפחות בכבל תת־קרקעי.
{{ח:תת|(3)}} הוראות פסקת משנה (ב)(2) ו־(3) לא יחולו על הצטלבות בין רשת למתח נמוך לבין רשת למתח גבוה, אם הן בבעלות אחת.

{{ח:סעיף|45|התקרבות בין רשתות למתח נמוך המותקנות על סמכים נפרדים}}
{{ח:תת|(א)}} המרחק המזערי האופקי בין מוליכי רשת ללא בידוד הקרובים ביותר של שתי רשתות למתח נמוך, המקבילות פיזית והמותקנות על סמכים נפרדים יהיה 2 מטרים במצב ללא סטיית המוליכים.
{{ח:תת|(ב)}} המרחק המזערי האופקי בין מוליכי רשת ללא בידוד למתח נמוך, הקרובים ביותר לסמך, למתח גבוה עד 52 קילווולט, יהיה 2 מטרים.
{{ח:תת|(ג)}} המרחק המזערי האופקי בין סמך למתח נמוך לבין המוליך הקיצוני הקרוב לסמך של רשת למתח גבוה במצב ללא סטייה של המוליך יהיה:
{{ח:תת}} 4 מטרים – למתח גבוה עד 52 קילווולט;
{{ח:תת}} 5 מטרים – למתח גבוה מעל 52 קילווולט עד 100 קילווולט;
{{ח:תת}} 7 מטרים – למתח גבוה מעל 100 קילווולט עד 160 קילווולט;
{{ח:תת}} 10 מטרים – למתח גבוה מעל 160 קילווולט עד 400 קילווולט.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הצטלבות או התקרבות בין רשת לבין קווי בזק או אנטנה}}

{{ח:סעיף|46|הצטלבות או התקרבות בין רשת לבין קווי בזק}}
{{ח:ת}} רשת תותקן בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות הבזק והחשמל (התקרבויות והצטלבויות בין קווי בזק לבין קווי חשמל)|לתקנות הבזק והחשמל (התקרבויות והצטלבויות בין קווי בזק לבין קווי חשמל), התשמ״ו–1986}}.

{{ח:סעיף|47|הצטלבות או התקרבות בין רשת לבין אנטנה}}
{{ח:תת|(א)}} בהצטלבות רשת עם אנטנה אופקית תהיה הרשת בכבל או בצרור.
{{ח:תת|(ב)}} בהצטלבות בין רשת העשויה ממוליכי רשת ללא בידוד לבין עוגן של אנטנה יישמר מרחק מזערי של 2 מטרים בין העוגן לבין המוליך הקרוב ביותר; העוגן יהיה מתחת לרשת.
{{ח:תת|(ג)}} המרחק המזערי בין תורן אנכי של אנטנה או חלק ממנו לבין מוליך רשת ללא בידוד הקרוב ביותר יהיה 2 מטרים.
{{ח:תת|(ד)}} היתה הרשת בכבל או בצרור, יכול שהמרחק המזערי יהיה 0.65 מטרים, וכן יכול שעוגן יותקן מעל רשת כאמור.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: התקרבות של מוליך רשת לעץ}}

{{ח:סעיף|48|מרחק מרשת לעץ}}
{{ח:תת|(א)}} המרחק בין מוליך רשת ללא בידוד לבין עץ יהיה כזה שלא יווצר מגע ביניהם.
{{ח:תת|(ב)}} היתה הרשת בכבל עילי או בצרור, מותר שיהיה מגע בינם לבין עץ.

{{ח:סעיף|49|חובת שמירת מרחק}}
{{ח:ת}} חובת השמירה על האמור {{ח:פנימי|סעיף 48|בתקנה 48(א)}} מוטלת על בעל הרשת, מפעילה או מחזיקה, לפי הענין; בעל העץ חייב לאפשר את גיזומו לצורך מילוי תקנה זו.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הצטלבות או התקרבות בין רשת לבין מבנה}}

{{ח:סעיף|50|מרחק מזערי בין מוליך ללא בידוד לבין מבנה}}
{{ח:ת}} המרחק המזערי בין מוליך רשת ללא בידוד לבין מבנה יהיה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 4 פרט 1|באיור מס׳ 1 שבתוספת הרביעית}}; קיים חלק בולט על הגג יהיה המרחק המזערי בינו לבין מוליך הרשת 2 מטרים.

{{ח:סעיף|51|הגנה בפני מגע מקרי}}
{{ח:ת}} לא ניתן לקיים מרחק מזערי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 50|בתקנה 50}}, יהיה אמצעי ההגנה בפני מגע מקרי אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} התקנת הרשת בכבל או בצרור;
{{ח:תת|(2)}} התקנת מחיצה מבודדת מתאימה למתח הרשת ולמקום ההתקנה;
{{ח:תת|(3)}} התקנת מחיצה מתכתית מוארקת בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|לתקנות הארקות}}.

{{ח:סעיף|52|התקנת כבל או צרור על מבנה או בקרבתו}}
{{ח:תת|(א)}} כבל או צרור המותקן על קיר מבנה מלגו יהיה מוגן מעיקרו בפני פגיעות מיכניות הצפויות במקום התקנתו באופן התקנתו, או על ידי כיסויו בכיסוי מגן, העמיד בפני הפגיעות המיכניות הצפויות.
{{ח:תת|(ב)}} המרחק המזערי בין כבל או צרור הממוקם בקרבת מבנה לבין חלק המבנה הקרוב ביותר אליו יהיה כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 4 פרט 2|באיור מס׳ 2 שבתוספת הרביעית}}.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הארקות והגנות בפני חישמול ברשת}}

{{ח:סעיף|53|הגנה בפני חישמול של סמך מתכת או בטון}}
{{ח:תת|(א)}} סמך ממתכת או מבטון, לרבות אבזריו, יוגנו בפני חישמול בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|לתקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט), התשנ״א–1991}}.
{{ח:תת|(ב)}} כבל או צרור ייראו כציוד מסוג II.

{{ח:סעיף|54|סמך ממתכת כמוליך הארקה}}
{{ח:ת}} סמך ממתכת יכול לשמש כמוליך הארקה אם קוימו בו הדרישות החלות על מבנה המשמש כמוליך הארקה {{ח:חיצוני|תקנות החשמל (הארקות ואמצעי הגנה בפני חישמול במתח עד 1000 וולט)|שבתקנות הארקות}}.

{{ח:סעיף|55|הגנת מוליך הארקה על פני סמך}}
{{ח:ת}} מוליך הארקה המותקן על פני סמך יוגן בפני פגיעות מיכניות עד גובה של 2.30 מטרים לפחות מעל פני הקרקע.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|56|תחזוקת רשת}}
{{ח:תת|(א)}} רשת תתוחזק במצב תקין ויעיל; נתגלו ליקויים ברשת, יופסק המיתקן הלקוי או חלקו הלקוי עד לתיקון התקלה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) חובת ההפסקה אינה חלה כאשר התקלה אינה מהווה סכנה לנפש או לרכוש.

{{ח:סעיף|57|בדיקת רשת}}
{{ח:תת|(א)}} רשת חדשה תיבדק לפני הפעלתה וכן ייבדק כל שינוי יסודי ברשת לרבות השלכותיו האפשריות; לענין זה, ”שינוי יסודי“ – שינוי תוואי, הוספת סמכים וכן שינוי חומר המוליכים או משקלם.
{{ח:תת|(ב)}} בבדיקה יבוקר אם התקיימו ברשת הוראות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|58|תוצאות הבדיקה רישומן ושמירתן}}
{{ח:ת}} תוצאות הבדיקה של רשת יירשמו בידי חשמלאי בודק ויישמרו בידי בעל המיתקן או מחזיקו.

{{ח:סעיף|59|אחריות}}
{{ח:ת}} חובה המוטלת לפי תקנות אלה יראו אותה כמוטלת על מתכנן הרשת, על מתקינה, על בעלה, על מחזיקה או על מפעילה, הכל לפי הענין, והוא כאשר אין כוונה אחרת משתמעת.

{{ח:סעיף|60|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על –
{{ח:תת|(1)}} כל רשת אשר תותקן לאחר תחילתן;
{{ח:תת|(2)}} כל שינוי יסודי אשר ייעשה לאחר תחילתן ברשת שהותקנה לפני תחילתן.

{{ח:סעיף|61|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות החשמל (התקנת רשתות חשמל עיליות במתח עד 1000 וולט), התשמ״ט–1989 – בטלות.

{{ח:סעיף|62|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה ששה חודשים מיום פרסומן.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) מותר לפעול לפי תקנות אלה בלבד מיום פרסומן.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 28|תקנה 28}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(התוספת הושמטה)}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 29|תקנה 29(א)}})}}}}
{{ח:קטע3||תילים שזורים מפלדה, מצופים באבץ, המיועדים לעוגנים}}
{{ח:קטע3||מבנה ונתונים כלליים:}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

החתך ממ״ר	קוטר חיצוני של התיל במ״מ	מספר הגידים	קוטר הגיד במ״מ	משקל ק״ג/ק״מ

25	6.3	7	2.1	192

50	9.0	19	1.8	384

70	10.5	19	2.1	523

{{ח:ת}} לא יהיו ריתוכים בין הגידים.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 31|תקנות 31(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 32|ו־32(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(איורים הושמטו)}}

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 50|תקנות 50}} {{ח:פנימי|סעיף 52|ו־52(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} מרחקים מזעריים בין רשת עם מוליכים ללא בידוד לבין מבנה {{ח:הערה|(איור הושמט)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} מרחקים מזעריים בין רשת כבלים או צרור מוליכי רשת אוירית מבודדת לבין מבנה {{ח:הערה|(איור הושמט)}}

{{ח:חתימות|י״ט בכסלו התשנ״ד (22 בנובמבר. 1994)}}
* '''משה שחל'''
שר האנרגיה והתשתית
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]