gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות שירות המדינה (מינויים) (הצהרת אמונים) (עובדי משרד מבקר המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (מינויים) (הצהרת אמונים) (עובדי משרד מבקר המדינה), תש״ל–1969}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הצהרת אמונים של עובדי משרד מבקר המדינה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 178|תקנות שירות המדינה (מינויים) (הצהרת אמונים) (עובדי משרד מבקר המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2462.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 34|סעיפים 34}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 41|41(3)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 55|ו־55}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מי מוסמך לקבל הצהרת אמונים}}
{{ח:ת}} עובד משרד מבקר המדינה שדרגתו אחת הדרגות שלהלן, מוסמך לקבל הצהרה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 34|סעיף 34 לחוק}} מאת עובד אחר שבמשרד:
{{ח:תת|(1)}} דרגות ט״ז עד כ׳ של הדירוג האחיד;
{{ח:תת|(2)}} דרגות ג׳ עד א׳ של דירוג השירות המשפטי;
{{ח:תת|(3)}} דרגות ג׳ עד א׳++ של הדירוג המקצועי לעובדי ביקורת המדינה ושל דירוגי המהנדסים והאקדמאים למדעי החברה והרוח.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות שירות המדינה (מינויים) (הצהרת אמונים) (עובדי משרד מבקר המדינה), תשכ״ב–1962 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא "תקנות שירות המדינה (מינויים) (הצהרת אמונים) (עובדי משרד מבקר המדינה), תש״ל–1969.

{{ח:חתימות|ו׳ באלול תשכ״ט (20 באוגוסט 1969)}}
* '''י׳ א׳ נבנצל'''
מבקר המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (מינויים) (הצעת תקן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (מינויים) (הצעת תקן), תש״ך–1959}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הצעת תקן}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 94|תקנות שירות המדינה (מינויים) (הצעת תקן)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0954.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 2787|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1777.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 2757|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1925.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 13|סעיפים 13}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 55|ו־55}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מועד להגשת הצעת תקן|תיקון: תשכ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הצעה להוספת משרה לתקן, תוגש לנציב השירות לא יאוחר מן ה־15 בספטמבר של השנה שלפני שנת הכספים שאליה מתייחסת ההצעה; הצעת תקן אחרת, תוגש לנציב השירות לא יאוחר מן ה־1 בדצמבר של השנה שלפני שנת הכספים שאליה מתייחסת ההצעה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות תקנת משנה (א) לא יחולו על הצעת תקן המוגשת על פי חיקוק או החלטת הממשלה אם לא ניתן להגישה לפי תקנת משנה (א), הצעת התקן תוגש לפני התאריך המוצע לתחילתו.

{{ח:סעיף|2|נוסח|תיקון: תשכ״ה}}
{{ח:ת}} הצעת תקן תיערך לפי הנוסח שבטפסים שיקבעו מזמן לזמן על ידי נציב השירות.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות המדינה (מינויים) (הצעת תקן), תש״ך–1959“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשכ״ה}}

{{ח:חתימות|כ״ג בתשרי תש״ך (25 באוקטובר 1959)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד) (עובדי הכנסת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד) (עובדי הכנסת), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר חוזה מיוחד להעסקת עובד בכנסת}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 82|תקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד) (עובדי הכנסת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1499.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|סעיפים 40}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 41|41(2)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 55|ו־55}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, על פי המלצת ועדת הכספים של הכנסת ובהתייעצות עם ועדת העבודה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חוזה מיוחד}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|סעיף 40 לחוק}} יחולו על העסקתם של סוגי בני אדם בכנסת המפורשים להלן, ובלבד שאינם מועסקים כבר על ידי המדינה במשרה שלמה:
{{ח:תת|(1)}} אדם שגילו מעל ל־50 שנה, אם נתמלאו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|החוק}};
{{ח:תת|(2)}} אדם שיועסק בעבודה שלפי טיבה אינה צמיתה;
{{ח:תת|(3)}} עובד אשר יושב ראש הכנסת קבע לגביו כי עבודתו חיונית, וכי אין אפשרות מעשית להעסקתו במסגרת תנאי העבודה או השכר המקובלים בשרות המדינה;
{{ח:תת|(4)}} אדם שאינו אזרח ישראל, אם נתמלאו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|החוק}}, למעט הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 16|הסעיפים 16}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 34|ו־34 לחוק}};
{{ח:תת|(5)}} אדם שיתקבל למשרה פלונית תוך שנה מיום בו הוכרז על המשרה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 19|סעיף 19 לחוק}} ולא נמצא בבחינה אדם כשיר לאותה משרה, אם נתמלאו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|החוק}}, למעט הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 19|סעיף 19 לחוק}};
{{ח:תת|(6)}} אדם שיועסק במשרה חלקית שהיא פחות מחצי משרה, אם נתמלאו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|החוק}}, למעט הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 15|הסעיפים 15}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 19|ו־19 לחוק}};
{{ח:תת|(7)}} אדם שיועסק כמזכיר אישי ליושב ראש הכנסת או כנהג יושב ראש הכנסת, אם נתמלאו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|החוק}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 19|סעיף 19 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תקופת חוזה מיוחד}}
{{ח:ת}} תקופת העסקה שתיקבע בחוזה מיוחד עם אדם כאמור בטור א׳ לא תעלה על התקופה שלצדו בטור ב׳, והיא ניתנת להארכה לתקופה שלא תעלה על התקופה כאמור בטור ג׳:
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}

{{ח:תת|(1)}} אדם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(1)}}
10 שנים או עד הגיעו לגיל 65, הכל לפי התקופה הקצרה	5 שנים בכל פעם

{{ח:תת|(2)}} אדם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(2), (3), (6) ו־(7)}}
5 שנים	5 שנים בכל פעם

{{ח:תת|(3)}} אדם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(4)}}
שנה מתאריך העסקתו לפי חוזה מיוחד או 3 שנים מיום שהגיע לישראל, הכל לפי התקופה הארוכה	–

{{ח:תת|(4)}} אדם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(5)}}
שנה אחת	–

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד) (עובדי הכנסת), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|כ׳ באלול תשכ״ג (9 בספטמבר 1963)}}
* '''קדיש לוז'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד) (עובדי לשכת נשיא המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד) (עובדי לשכת נשיא המדינה), תשכ״ד–1964}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר חוזה מיוחד להעסקת עובד בלשכת נשיא המדינה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 1353|תקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד) (עובדי לשכת נשיא המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1587.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 867|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4776.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|סעיפים 40}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 41|41(1)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 55|ו־55}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, על פי המלצת ועדת הכספים של הכנסת ובהתייעצות עם ועדת העבודה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חוזה מיוחד|תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|סעיף 40 לחוק}} יחולו על העסקתם של סוגי בני־אדם, המפורטים להלן, בלשכת נשיא המדינה, ובלבד שאינם מועסקים כבר על ידי המדינה במשרה שלמה:
{{ח:תת|(1)}} אדם שגילו מעל ל־50 שנה, אם נתמלאו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|החוק}};
{{ח:תת|(2)}} אדם שיועסק בעבודה שלפי טיבה אינה צמיתה;
{{ח:תת|(3)}} עובד אשר מנהל לשכת נשיא המדינה קבע לגביו כי עבודתו חיונית וכי אין אפשרות מעשית להעסקתו במסגרת תנאי העבודה או השכר המקובלים בשירות המדינה;
{{ח:תת|(4)}} אדם שביום תחילת תקנות אלה היה מועסק על ידי לשכת נשיא המדינה על פי חוזה, אם תקופת העסקתו על פי חוזה, לאחר תחילת תקנות אלה, היו רצופות;
{{ח:תת|(5)}} אדם שיתקבל למשרה פלונית תוך שנה מיום בו תוכרז על המשרה, לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 19|סעיף 19 לחוק}}, ולא נמצא בבחינה אדם כשיר לאותה משרה, אם נתמלאו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|החוק}}, למעט הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 19|סעיף 19 לחוק}};
{{ח:תת|(6)}} אדם שיועסק במשרה חלקית שהיא פחות מחצי משרה, אם נתמלאו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|החוק}}, למעט הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 15|הסעיפים 15}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 19|ו־19 לחוק}};
{{ח:תת|(7)}} אדם שיועסק כמזכיר, כעוזר, כיועץ, כדובר או כנהג לנשיא המדינה, או כמזכיר או כעוזר לרעיית נשיא המדינה, או כמזכיר או כנהג לנשיא לשעבר, או כנהג לאלמנת נשיא או לאלמנת נשיא לשעבר, אם נתמלאו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|החוק}}, למעט הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 19|סעיף 19 לחוק}};
{{ח:תת|(8)}} אדם שיועסק במשק הבית בדירת נשיא המדינה במשכן נשיאי ישראל, או במשק הבית בדירת נשיא לשעבר או אלמנת נשיא או אלמנת נשיא לשעבר, אם נתמלאו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|החוק}}, למעט הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 19|סעיף 19 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תקופת חוזה מיוחד}}
{{ח:ת}} תקופת ההעסקה שתיקבע בחוזה מיוחד עם אדם לא תעלה על שנתיים, והיא ניתנת להארכה לתקופה שלא תעלה על שנתיים בכל פעם.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות המדינה (מינויים) (חוזה מיוחד) (עובדי לשכת נשיא המדינה), תשכ״ד–1964“.

{{ח:חתימות|י״א בסיון תשכ״ד (22 במאי 1964)}}
* '''דוד ברטוב'''
מנהל לשכת נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (מינויים) (עובדים זמניים בוועדת הבחירות המרכזית לכנסת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (מינויים) (עובדים זמניים בוועדת הבחירות המרכזית לכנסת), התשע״ז–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ז, 403|תקנות שירות המדינה (מינויים) (עובדים זמניים בוועדת הבחירות המרכזית לכנסת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7748.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 37|סעיפים 37}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 41|41(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 55|ו־55}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|{{ח:הערה|ל}}חוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}} (להלן – החוק), אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת כהונה של עובדים זמניים}}
{{ח:ת}} תקופת הכהונה של עובדים זמניים העובדים בוועדת הבחירות המרכזית לכנסת או בוועדות הבחירות האזוריות היא תקופה שתחילתה 120 ימים לפני יום הבחירות לכנסת מסוימת וסיומה 60 ימים מיום הבחירות לאותה כנסת.

{{ח:סעיף|2|אי־תחולת {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|החוק}}}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 15|סעיפים 15}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 19|19}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 29|29}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 35|ו־35 לחוק}} לא יחולו על עובדים זמניים העובדים בוועדת הבחירות המרכזית לכנסת או בוועדות הבחירות האזוריות המכהנים בתקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}.

{{ח:סעיף|3|הארכת תקופת כהונה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, רשאי המנהל הכללי של ועדת הבחירות המרכזית לכנסת להאריך את תקופת הכהונה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} של עובד זמני מסוים לתקופה שיורה, ובלבד שלא תעלה על שנה מיום הבחירות לכנסת שחלו בתקופה שבה כיהן.

{{ח:חתימות|ו׳ בכסלו התשע״ז (6 בדצמבר 2016)}}
* '''אסתר חיות'''
שופטת בית המשפט העליון
יושבת ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ה־21
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (מינויים) (תקופת כהונה של עובדים זמניים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (מינויים) (תקופת כהונה של עובדים זמניים), תש״ך–1960}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת כהונה של עובדים זמניים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 926|תקנות שירות המדינה (מינויים) (תקופת כהונה של עובדים זמניים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1001.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 37|סעיפים 37}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 55|ו־55}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת כהונה של עובדים זמניים}}
{{ח:ת}} תקופת כהונתו של עובד זמני תסתיים לא יאוחר מתום שנת הכספים בה מלאו שתי שנים לתקופת כהונתו כעובד זמני.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות המדינה (מינויים) (תקופת כהונה של עובדים זמניים), תש״ך–1960“.

{{ח:חתימות|כ׳ בשבט תש״ך (18 בפברואר 1960)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (מינויים) (תקופת כהונה של עובדים זמניים) (עובדי משרד מבקר המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (מינויים) (תקופת כהונה של עובדים זמניים) (עובדי משרד מבקר המדינה), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תקופת כהונה של עובדים זמניים במשרד מבקר המדינה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 1699|תקנות שירות המדינה (מינויים) (תקופת כהונה של עובדים זמניים) (עובדי משרד מבקר המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1294.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 37|הסעיפים 37}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 41|41(3)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 55|ו־55}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|לחוק שירות המדינה (מינויים), תשי״ט–1959}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת כהונה של עובדים זמניים}}
{{ח:ת}} תקופת כהונתו של עובד זמני במשרד מבקר המדינה תסתיים לא יאוחר מתום שנת הכספים בה מלאו שתי שנים לתקופת כהונתו כעובד זמני.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות המדינה (מינויים) (תקופת כהונה של עובדים זמניים) (עובדי משרד מבקר המדינה), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|א׳ בטבת תשכ״ב (8 בדצמבר 1961)}}
* '''ז. מוזס'''
מבקר המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות ועדת משמעת ובית הדין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות ועדת משמעת ובית הדין), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ביצוע החלטות ועדת משמעת ובית הדין}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 116|תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות ועדת משמעת ובית הדין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1502.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 1306|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1680.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 52|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1782.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 1076|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1975.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 440|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2150.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 30|הסעיפים 30}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 40|40(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 78|ו־78}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|לחוק שירות המדינה (משמעת), תשכ״ג–1963}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשכ״ה, תשכ״ו}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציב השירות“ – לרבות מי שהוסמך על ידיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל הכללי“ – לרבות מי שהוסמך על ידיו{{ח:הערה|,}} ולגבי –
{{ח:תתת|(1)}} עובד שירות התעסוקה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|בחוק שירות התעסוקה, תשי״ט–1959}} – מנהל שירות התעסוקה או מי שהוסמך על ידיו;
{{ח:תתת|(2)}} עובד המוסד לביטוח לאומי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}} – המנהל הכללי של המוסד לביטוח לאומי או מי שהוסמך על ידיו;
{{ח:תתת|(3)}} עובד המוסד לבטיחות ולגיהות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|בחוק ארגון הפיקוח על העבודה, תשי״ד–1954}} – מי שהוסמך על ידי שר העבודה.

{{ח:סעיף|2|ביצוע החלטת ועדת משמעת|תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:ת}} החלטת ועדת המשמעת תבוצע על ידי המנהל הכללי{{ח:הערה|,}} ולגבי עובדי בתי המשפט, משרדי ההוצאה לפועל והנוטריון הציבורי – על ידי מנהל בתי המשפט שנתמנה על פי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 82|סעיף 14 לחוק השופטים, תשי״ג–1953}}, לרבות מי שהוסמך על ידיו.

{{ח:סעיף|3|ביצוע החלטת בית הדין|תיקון: תשכ״ז, תשכ״ח}}
{{ח:ת}} החלטת בית הדין, למעט החלטות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 34|סעיף 34(10) לחוק}} ולגבי עובד שפרש מן השירות, תבוצע על ידי המנהל הכללי ולגבי עובדי בתי המשפט, משרדי ההוצאה לפועל והנוטריון הציבורי – על ידי מנהל בתי המשפט שנתמנה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, על פי הוראת נציב השירות.

{{ח:סעיף|4|ביצוע על ידי נציב השירות|תיקון: תשכ״ח}}
{{ח:ת}} החלטות בית־הדין לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 34|סעיף 34(10) לחוק}} ולגבי עובד שפרש מן השירות יבוצעו על ידי נציב השירות.

{{ח:סעיף|5|השם|תיקון: תשכ״ח}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות ועדת משמעת ובית הדין), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|כ״ה בתשרי תשכ״ד (13 באוקטובר 1963)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות שופט בערעור לפי סעיף 43 לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות שופט בערעור לפי סעיף 43 לחוק), תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ביצוע החלטות שופט בערעור לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 43|סעיף 43 לחוק}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 1274|תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות שופט בערעור לפי סעיף 43 לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2211.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 78|סעיף 78}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|לחוק שירות המדינה (משמעת), תשכ״ד–1963}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|בתקנות אלה:}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציב השירות“ ו”המנהל הכללי“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות ועדת משמעת ובית הדין)|בתקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות ועדת משמעת ובית הדין), תשכ״ד–1963}}.

{{ח:סעיף|2|ביצוע החלטת שופט עליון בערעור}}
{{ח:ת}} החלטות שופט בית המשפט העליון בערעור לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 43|סעיף 43 לחוק}}, למעט החלטות לגבי עובד שפרש מן השירות והחלטות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 34|סעיף 34(10) לחוק}}, יבוצעו על פי הוראות נציב השירות על ידי המנהל הכללי, ולגבי עובדי בתי המשפט, משרדי ההוצאה לפועל והנוטריון הציבורי – על ידי מנהל בתי המשפט שנתמנה על פי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 82|סעיף 14 לחוק השופטים, תשי״ג–1953}}, לרבות מי שהוסמך על ידיו.

{{ח:סעיף|3|ביצוע החלטות שופט עליון על ידי נציב השירות}}
{{ח:ת}} החלטות שופט בית המשפט העליון בערעור לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 43|סעיף 43 לחוק}} לגבי עובד שפרש מן השירות והחלטות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 34|סעיף 34(10) לחוק}} יבוצעו על ידי נציב השירות.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות שופט בערעור לפי סעיף 43 לחוק), תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|כ״ו באדר תשכ״ח (26 במרס 1968)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות שופט בערעור לפי סעיף 43 לחוק)/שירותים חשאיים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות שופט בערעור לפי סעיף 43 לחוק), תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ביצוע החלטות שופט בערעור לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שירותים חשאיים#סעיף 43|סעיף 43 לחוק}}}}
{{ח:קטע3||'''התאמות לפי {{ח:חיצוני|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים)|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים), תשל״ט–1979}}'''}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 1274|תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות שופט בערעור לפי סעיף 43 לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2211.pdf}}.

'''{{ח:חיצוני|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים)|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים), תשל״ט–1979}}:''' {{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 1750|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4018.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שירותים חשאיים#סעיף 78|סעיף 78}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שירותים חשאיים|לחוק שירות המדינה (משמעת), תשכ״ד–1963}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
נוסח זה של {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות שופט בערעור לפי סעיף 43 לחוק)|תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות שופט בערעור לפי סעיף 43 לחוק), תשכ״ח–1968}} כולל שינויים ותיאומים לפי {{ח:חיצוני|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים)|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים), תשל״ט–1979}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|בתקנות אלה:}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציב השירות“ ו”המנהל הכללי“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות ועדת משמעת ובית הדין)/שירותים חשאיים|בתקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות ועדת משמעת ובית הדין), תשכ״ד–1963}}.

{{ח:סעיף|2|ביצוע בידי ראש היחידה|תיקון: '''ק״ת תשל״ט'''}}
{{ח:ת}} החלטות שופט בערעור לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שירותים חשאיים#סעיף 43|סעיף 43 לחוק}}, למעט החלטות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שירותים חשאיים#סעיף 34|סעיף 34(10) לחוק}}, יבוצעו בידי ראש היחידה.

{{ח:סעיף|3|ביצוע בידי נציב השירות|תיקון: '''ק״ת תשל״ט'''}}
{{ח:ת}} אמצעי משמעת כאמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שירותים חשאיים#סעיף 34|בסעיף 34(10) לחוק}} שהחליט עליהם שופט בערעור לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שירותים חשאיים#סעיף 43|סעיף 43 לחוק}} יבוצעו בידי נציב השירות.

{{ח:סעיף|3א|הודעה לנציב השירות|תיקון: '''ק״ת תשל״ט'''}}
{{ח:ת}} ראש היחידה ישלח לנציב השירות הודעה בדבר אמצעי המשמעת שהחליט שופט בערעור לנקוט בהם נגד העובד.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות המדינה (משמעת) (ביצוע החלטות שופט בערעור לפי סעיף 43 לחוק), תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|כ״ו באדר תשכ״ח (26 במרס 1968)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הודעה על התכרויות בתקופת השעיה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 116|תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1502.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 1307|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1680.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 52|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1782.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 50|הסעיפים 50}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 78|ו־78}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|לחוק שירות המדינה (משמעת), תשכ״ג–1963}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מועד ודרך מסירת הודעת השתכרות|תיקון: תשכ״ה, תשכ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על השתכרויות בתקופת השעיה, לכל חודש, תימסר בשני עותקים לנציב השירות באמצעות חשב המשרד או חשב יחידת הסמך בו מועסק העובד, תוך חמישה ימים מתום החודש עבורו נמסרת ההודעה ולפי טופס שייקבע על ידי נציב השירות.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משרד“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי עובד שירות התעסוקה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|בחוק שירות התעסוקה, תשי״ט–1959}} – שירות התעסוקה;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי עובד המוסד לביטוח לאומי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}} – המוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תתתת|(3)}} לגבי עובד המוסד לבטיחות ולגיהות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|בחוק ארגון הפיקוח על העבודה, תשי״ד–1954}} – המוסד לבטיחות ולגיהות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחידת סמך“ – יחידה שהוכרה על ידי ועדת השירות כיחידת סמך.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|כ״ה בתשרי תשכ״ד (13 באוקטובר 1963)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה)/שיפוט משמעתי

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הודעה על התכרויות בתקופת השעיה}}
{{ח:קטע3||'''התאמות לפי {{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי)|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי), התשמ״ט–1988}}'''}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 116|תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1502.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 1307|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1680.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 52|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1782.pdf}}.

'''{{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי)|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי), התשמ״ט–1989}}:''' {{ח:תיבה|תשע״ט, 2985|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8186.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שיפוט משמעתי#סעיף 50|הסעיפים 50}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שיפוט משמעתי#סעיף 78|ו־78}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שיפוט משמעתי|לחוק שירות המדינה (משמעת), תשכ״ג–1963}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
נוסח זה של {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה)|תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה), תשכ״ד–1963}} כולל שינויים ותיאומים לפי {{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי)|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי), התשמ״ט–1989}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מועד ודרך מסירת הודעת השתכרות|תיקון: '''תשע״ט'''; תשכ״ה, תשכ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על השתכרויות בתקופת השעיה, לכל חודש, תימסר בשני עותקים לנציב השירות באמצעות חשב המשרד או חשב הגוף המתוקצב או הגוף הנתמך או חשב יחידת הסמך בו מועסק העובד, תוך חמישה ימים מתום החודש עבורו נמסרת ההודעה ולפי טופס שייקבע על ידי נציב השירות.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משרד“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (משמעת) (סדרי הדין של בית הדין)/שיפוט משמעתי#סעיף 92א|בתקנה 18(12) לתקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי), התשמ״ט–1988}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחידת סמך“ – יחידה שהוכרה על ידי ועדת השירות כיחידת סמך.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|כ״ה בתשרי תשכ״ד (13 באוקטובר 1963)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה)/שירותים חשאיים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הודעה על התכרויות בתקופת השעיה}}
{{ח:קטע3||'''התאמות לפי {{ח:חיצוני|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים)|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים), תשל״ט–1979}}'''}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 116|תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1502.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 1307|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1680.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 52|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1782.pdf}}.

'''{{ח:חיצוני|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים)|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים), תשל״ט–1979}}:''' {{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 1750|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4018.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שירותים חשאיים#סעיף 50|הסעיפים 50}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שירותים חשאיים#סעיף 78|ו־78}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שירותים חשאיים|לחוק שירות המדינה (משמעת), תשכ״ג–1963}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
נוסח זה של {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה)|תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה), תשכ״ד–1963}} כולל שינויים ותיאומים לפי {{ח:חיצוני|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים)|צו שירות המדינה (משמעת) (שירות הבטחון הכללי והמוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים), תשל״ט–1979}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מועד ודרך מסירת הודעת השתכרות|תיקון: תשכ״ה, תשכ״ו; '''ק״ת תשל״ט'''}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על השתכרויות בתקופת השעיה, לכל חודש, תימסר בשני עתקים לראש היחידה באמצעות חשב היחידה, תוך חמישה ימים מתום החודש ועל פי טופס המקובל בשירות המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משרד“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי עובד שירות התעסוקה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה|בחוק שירות התעסוקה, תשי״ט–1959}} – שירות התעסוקה;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי עובד המוסד לביטוח לאומי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}} – המוסד לביטוח לאומי;
{{ח:תתתת|(3)}} לגבי עובד המוסד לבטיחות ולגיהות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ארגון הפיקוח על העבודה|בחוק ארגון הפיקוח על העבודה, תשי״ד–1954}} – המוסד לבטיחות ולגיהות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחידת סמך“ – יחידה שהוכרה על ידי ועדת השירות כיחידת סמך.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|כ״ה בתשרי תשכ״ד (13 באוקטובר 1963)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המדינה (משמעת) (עבירות משמעת לענין סעיף 19 לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המדינה (משמעת) (עבירות משמעת לענין סעיף 19 לחוק), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||עבירות משמעת לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 19|סעיף 19}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 115|תקנות שירות המדינה (משמעת) (עבירות משמעת לענין סעיף 19 לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1502.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 19|הסעיפים 19}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 78|ו־78}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|לחוק שירות המדינה (משמעת), תשכ״ג–1963}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק נכסי המדינה, תשי״א–1951}}.

{{ח:סעיף|2|עבירות משמעת}}
{{ח:ת}} העבירות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} הן עבירות משמעת לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 19|סעיף 19 לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות המדינה (משמעת) (עבירות משמעת לענין סעיף 19 לחוק), תשכ״ד–1963“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|א||עוגן=תוספת פרט א}}
{{ח:ת}} עשיית מעשה או התנהגות באופן הפוגע במשמעת שירות המדינה על ידי אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} רשלנות במילוי תפקיד או התחמקות ממילויו;
{{ח:תת|(2)}} העדר מהעבודה ללא קבלת רשות מאדם המוסמך לכך;
{{ח:תת|(3)}} איחור לעבודה;
{{ח:תת|(4)}} הפרעת העבודה, הקמת רעש, גרימת קטטה או הפרה אחרת של הסדר במקום העבודה או בשעת ביצוע העבודה;
{{ח:תת|(5)}} השמדה, איבוד או גרימת נזק אחר, ביודעין או ברשלנות, של נכס המדינה שערכו אינו עולה על 100 לירות;
{{ח:תת|(6)}} שימוש בנכס של המדינה שלא כדין;
{{ח:תת|(7)}} שימוש בלשון גסה או התנהגות בלתי אדיבה או בלתי מנומסת, במקום העבודה או בשעת ביצוע העבודה, כלפי הציבור או כלפי עובד מדינה אחר.

{{ח:סעיף*|ב||עוגן=תוספת פרט ב}}
{{ח:ת}} מעשה או מחדל, שיש בהם משום אי קיום דבר המוטל על העובד כעובד המדינה, על פי נוהג או הוראה כללית או מיוחדת שניתנו לו כדין, או התרשלות בקיום המוטל עליו כאמור, למעט –
{{ח:תת|(1)}} תעמולת בחירות לכנסת ולרשויות מקומיות בין כתלי מוסדות המדינה;
{{ח:תת|(2)}} הצגת מודעות, כרוזים ופרסומים אחרים בעלי אופי מפלגתי, או עריכת תעמולה מפלגתית בדרך אחרת בין כתלי מוסדות המדינה;
{{ח:תת|(3)}} עבירה על הוראות בדבר סייגים והגבלות לפעילות עסקית, לחברות בתאגידים ולמתן רישוי.
{{ח:ת}} בפסקה זו{{ח:הערה|,}} ”רישוי“ – סמכות למתן היתר, רשיון, פטור או שחרור מכל סייג, תנאי או הגבלה המוטלים על פי דין, או סמכות להעניק טובת הנאה שאינה ניתנת כדין לכל דורש.

{{ח:חתימות|כ״ה בתשרי תשכ״ד (13 באוקטובר 1963)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המילואים (התנדבות לשירות מילואים) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המילואים (התנדבות לשירות מילואים) (הוראת שעה), התשפ״א–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 2|תקנות שירות המילואים (התנדבות לשירות מילואים) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8772.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 14|סעיפים 14(ז)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 31|ו־31}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|לחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכרזה“ – הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|בחוק סמכויות מיוחדות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק סמכויות מיוחדות“ – {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף–2020}}.

{{ח:סעיף|2|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|תקנות שירות ביטחון (התנדבות לשירות ביטחון)#סעיף 9א|בתקנה 9א לתקנות שירות ביטחון (התנדבות לשירות ביטחון), התשל״ד–1974}}, בתקופת תוקפה של ההכרזה, רשאי ראש אגף כוח אדם בצבא הגנה לישראל להתיר קריאת מתנדב לשירות מילואים גם לתקופה העולה על 180 ימים בשנת כספים אחת, אם הדבר נדרש לצורך ביצוע פעולות הנוגעות להתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה ובלבד שהתקופה לא תחול לאחר תום תוקפה של ההכרזה.

{{ח:סעיף|3|תוקף}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יעמדו בתוקפן למשך תקופת תוקפו של {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|חוק סמכויות מיוחדות}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|תקופת תוקפו של {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף–2020}} עד יום 30.6.2021.}}

{{ח:חתימות|כ״ט באלול התש״ף (18 בספטמבר 2020)}}
* '''בנימין גנץ'''
ראש הממשלה החליפי ושר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות המילואים (תשלום תגמול נוסף)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות המילואים (תשלום תגמול נוסף), התשס״ט–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 663|תקנות שירות המילואים (תשלום תגמול נוסף)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6767.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 19|סעיף 19(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|לחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}} (להלן – החוק), ובהסכמת שר האוצר, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”השנה המזכה“ – השנה שבשלה משתלם התגמול הנוסף.

{{ח:סעיף|2|רשימת הזכאים לתגמול הנוסף}}
{{ח:תת|(א)}} צבא הגנה לישראל (להלן – צה״ל) יערוך מדי שנה רשימה של הזכאים לתגמול נוסף בהתאם לתנאי הזכאות שנקבעו בפקודות הצבא.
{{ח:תת|(ב)}} רשימת הזכאים לתגמול הנוסף תועבר על ידי צה״ל לרשות המסים בישראל (להלן – רשות המסים) אחת לשנה; ההעברה תיעשה בצורה ממוכנת על פי הנחיות מנהל רשות המסים, וזאת עד ליום 15 באפריל שלאחר השנה המזכה.

{{ח:סעיף|3|מועד תשלום התגמול הנוסף}}
{{ח:ת}} רשות המסים תשלם את התגמול הנוסף לזכאים עד 1 במאי בשנה שלאחר השנה המזכה.

{{ח:סעיף|4|דרך תשלום התגמול הנוסף}}
{{ח:ת}} התגמול הנוסף יופקד בחשבונות הבנק של הזכאים, כפי שהם מופיעים ברישומי צה״ל; צה״ל יעביר את פרטי חשבונות הבנק לידי רשות המסים יחד עם רשימת הזכאים.

{{ח:סעיף|5|הודעה על תשלום התגמול}}
{{ח:ת}} עם ביצוע התשלום, תודיע רשות המסים לזכאים על כך; בהודעתה תציין את סכום התשלום שהועבר.

{{ח:חתימות|י״ב באדר התשס״ט (8 במרס 2009)}}
* '''אהוד ברק'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה משירות במימשל הצבאי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה משירות במימשל הצבאי), תשל״ד–1973}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הגבלות לאחר פרישה משירות במימשל צבאי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 210|תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה משירות במימשל הצבאי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3084.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 5|ו־5}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)|לחוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), תשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם שר הבטחון ועם שר המשטרה לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 4|סעיף 4 לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – כל אחד מן השטחים המוחזקים על־ידי צבא־הגנה לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מימשל צבאי“ – יחידה של צבא־הגנה לישראל או של משטרת ישראל, המוצבת באזור, לרבות מפקדת אותו אזור והמינהל האזרחי של האזור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקד“ – מפקד כוחות צה״ל באזור או מפקד אזור מטעם צה״ל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחיקת בטחון“ – מנשר, צו, הודעה, מודעה, דרישה, רשיון, מינוי או כל מסמך אחר שניתנו מאת מפקד.

{{ח:סעיף|2|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)|שבחוק}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 4|סעיף 4 לחוק}} יחול על מי שפרש משירות במימשל הצבאי שנמשך למעלה משלושה חדשים רצופים.

{{ח:סעיף|3|שמירת הוראות}}
{{ח:ת}} תקנות אלה אינן גורעות מהגבלות על־פי כל דין, תחיקת בטחון או הסכם.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ששים יום לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה משירות במימשל הצבאי), תשל״ד–1973“.

{{ח:חתימות|ה׳ בחשון תשל״ד (31 באוקטובר 1973)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (איסור ייצוג)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (איסור ייצוג), תשל״ו–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תחולת {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 3|סעיף 3 לחוק}} על סוגי עובדים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 130|תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (איסור ייצוג)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3404.pdf}}, {{ח:תיבה|378|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3425.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)|לחוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), תשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תחולת {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 3|סעיף 3}}|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 3|סעיף 3 לחוק}} יחול על מי שפרש משירות הציבור, ונתקיים בו אחד מן התנאים שבסעיף קטן (א) יחד עם אחד מן התנאים שבסעיף קטן (ב):
{{ח:תת|(א)|(1)}} הוא מדורג באחת מחמש הדרגות העליונות של הדירוג האחיד הנוהג בשירות הציבור, או של דירוג אחר הנוהג בו;
{{ח:תתת|(2)}} משכורתו אינה נמוכה מן הדרגה החמישית מבין הדרגות העליונות של הדירוג האחיד;
{{ח:תתת|(3)}} הוא חייל בשירות קבע בצבא־הגנה לישראל, שוטר במשטרת ישראל או סוהר בשירות בתי הסוהר, הנושא דרגת רב־סרן, רב־פקד או רב־כלאי, לפי הענין, או דרגה גבוהה מהן, או שהדרגה הקבועה בתקן לתפקיד שהוא ממלא היא אחת מן הדרגות האמורות, או גבוהה מהן;
{{ח:תת|(ב)|(1)}} היה מוסמך ליתן החלטה – לבדו או עם אדם אחר – בקשר לעיסקה, או ליתן רשיון, התר, פטור, מענק או זכות אחרת;
{{ח:תתת|(2)}} היה מוסמך ליתן המלצה או חוות־דעת – לבדו או עם אדם אחר – בקשר לדבר האמור בפיסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} היה ממונה על עובד בשירות הציבור המוסמך ליתן החלטה, המלצה, או חוות־דעת כאמור בפיסקה (1) או (2).

{{ח:סעיף|2|שמירת הוראות}}
{{ח:ת}} תקנות אלה אינן גורעות מהוראותיו של כל חיקוק אחר.

{{ח:סעיף|3|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה מן היום השלושים אחרי פרסומן.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (איסור ייצוג), תשל״ו–1975“.

{{ח:חתימות|י״ב בתשרי תשל״ו (17 בספטמבר 1975)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (תחולה על חיילים ושוטרים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (תחולה על חיילים ושוטרים), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תחולת {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 4|סעיף 4 לחוק}} על חיילים ושוטרים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 840|תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (תחולה על חיילים ושוטרים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3463.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 5|סעיף 5}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)|לחוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה), תשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם שר הבטחון ושר המשטרה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תחולת {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 4|סעיף 4}}}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה)#סעיף 4|סעיף 4 לחוק}} יחול על מי שפרש משירות כחייל בצבא־הגנה לישראל או כשוטר במשטרת ישראל, ונתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} היה מוסמך להחליט על־פי שיקול־דעת – לבדו, או עם חייל או שוטר אחר, או עם עובד אחר בשירות הציבור – על רכישתם של טובין או שירותים מגורם אזרחי או על הענקת זכות אחרת לגורם אזרחי;
{{ח:תתת|(2)}} היה מוסמך להמליץ – לבדו, או עם אדם אחר כמפורט בפסקה (1) – על רכישה או על הענקת זכות אחרת כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} היה ממונה על חייל או על שוטר המוסמך להחליט או להמליץ כאמור בפסקאות (1) או (2).
{{ח:תת|(ב)}} לענין תקנה זו, ”גורם אזרחי“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} יחיד שאיננו חייל, שוטר או עובד אחר בשירות הציבור;
{{ח:תתת|(2)}} חבר בני אדם, מואגד או שאינו מואגד, שהשליטה בו איננה בידי המדינה או בידי תאגיד שיש למדינה שליטה בו.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (תחולה על חיילים ושוטרים), תשל״א–1971 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים אחרי פרסומן.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות שירות הציבור (הגבלות לאחר פרישה) (תחולה על חיילים ושוטרים), תשל״ו–1976“.

{{ח:חתימות|כ״ו בטבת תשל״ו (30 בדצמבר 1975)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות) (תנאים להסכם מיוחד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות) (תנאים להסכם מיוחד), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 603|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות) (תנאים להסכם מיוחד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5738.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 40|סעיפים 40}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 69|ו־69}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות)|לחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תנאי הסכם}}
{{ח:ת}} מותר להתקשר עם מעביד בהסכם מיוחד לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 38|סעיף 38 לחוק}}, אם נתקיים באדם, ששמו נקוב בהסכם ושהגיש בקשה לממונה או למי שהוא הסמיכו לכך, בדבר שמירת רציפות זכויותיו לגימלה, בנוסף להסכמתו להסכם, אחד מן התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא שירת בשירות הקבע והתחייבותו לא הוארכה או הותרה ביוזמת הצבא או שהשתחרר מן השירות עקב צמצומים בצה״ל, ארגון מחדש, העברת היחידה למקום אחר, סיבות בריאות או אי השתלבות בתפקידו במסגרת היחידה בה שירת, או העתקת מקום מגוריו, לרגל נישואיו, לישוב אחר בישראל שבו גר בן זוגו;
{{ח:תת|(2)}} הוא עובר מעבודה אצל מעביד לשירות הקבע והרמטכ״ל או מי שהוא הסמיכו לכך, סבור כי שירותו של אותו אדם בשירות הקבע חיוני לצה״ל;
{{ח:תת|(3)}} האדם עובר מעבודה אצל מעביד לשירות הקבע והממונה סבור כי קיימות נסיבות מיוחדות, המצדיקות התקשרות בהסכם מיוחד עם מעביד ביחס לאותו אדם.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ו בשבט התשנ״ו (16 בפברואר 1996)}}
* '''שמעון פרס'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (חיילים המשרתים שירות בתנאי קבע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (חיילים המשרתים שירות בתנאי קבע), התשס״ו–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 180|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (חיילים המשרתים שירות בתנאי קבע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6444.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 67ט|סעיף 67ט}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|לחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תחולת {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#פרק ד1|פרק ד׳1 לחוק}} על חייל המשרת שירות בתנאי קבע}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#פרק ד1|פרק ד׳1 לחוק}} יראו חייל המשרת שירות בתנאי קבע אחרי המועד הקובע, כחייל חדש, ויחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#פרק ד1|פרק ד׳1 לחוק}}; ואולם ההודעה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 67ה|סעיף 67ה(ב) לחוק}} תימסר לחייל המשרת שירות בתנאי קבע לא יאוחר מיום תחילת השירות בתנאי קבע.

{{ח:סעיף|2|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} חייל ששירת שירות בתנאי קבע בין כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) לבין יום תחילתן של תקנות אלה (להלן – יום התחילה), ולאחר יום התחילה עודנו משרת בצבא הגנה לישראל, בשירות בתנאי קבע או כחייל חדש, יראוהו כחייל חדש ויחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#פרק ד1|פרק ד׳1 לחוק}} גם לגבי תקופת שירותו כאמור, לפני יום התחילה, אם נתן את הסכמתו לכך.

{{ח:חתימות|י״ג בכסלו התשס״ו (14 בדצמבר 2005)}}
* '''שאול מופז'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (רכיבים נוספים במשכורת מבוטחת של חייל חדש)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (רכיבים נוספים במשכורת מבוטחת של חייל חדש), התשס״ו–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ו, 116|תקנות שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) (רכיבים נוספים במשכורת מבוטחת של חייל חדש)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6439.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 803|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7786.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 67ד|סעיף 67ד(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות)|לחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}}, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|רכיבי המשכורת המבוטחת של חייל חדש|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} הרכיבים הנוספים במשכורת המבוטחת של חייל חדש הם אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תוספת פעילות;
{{ח:תתת|(2)}} תוספת ביטחון שוטף;
{{ח:תתת|(3)}} תוספת חוד;
{{ח:תתת|(4)}} תוספת קצין לוחם;
{{ח:תתת|(5)}} תוספת תמריץ לנגד;
{{ח:תתת|(6)}} מענק חד־פעמי לנגד.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זאת, ”תוספת פעילות“, ”תוספת ביטחון שוטף“ ו”תוספת חוד“, ”תוספת קצין לוחם“, ”תוספת תמריץ לנגד“ ו”מענק חד־פעמי לנגד“ {{ח:הערה|-}} כמשמעותן בסיכומים בין משרד האוצר וצבא הגנה לישראל ופקודות הצבא כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ז בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).

{{ח:חתימות|י״ג בתשרי התשס״ו (16 באוקטובר 2005)}}
* '''אהוד אולמרט'''
שר האוצר
* '''שאול מופז'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל (גימלאות) (דרך הבאת הסכם כללי לידיעה והודעה על בחירת זכויות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל (גימלאות) (דרך הבאת הסכם כללי לידיעה והודעה על בחירת זכויות), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק"תתשנ״ו, 604|תקנות שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל (גימלאות) (דרך הבאת הסכם כללי לידיעה והודעה על בחירת זכויות)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 39|סעיפים 39(ב)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות)#סעיף 69|ו־69}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות)|לחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הודעת הממונה}}
{{ח:ת}} הממונה יביא את ההסכם הכללי לידיעת אדם שעבר לעבוד אצל מעביד לאחר שפרש משירות קבע ואותה פרישה מהווה עילה לתשלום גימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות)|החוק}} על השירות שממנו פרש (להלן – הפורש), באמצעות משלוח אליו של עותק מן ההסכם בדואר רשום.

{{ח:סעיף|2|בחירה בזכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות)|החוק}}}}
{{ח:ת}} פורש, אשר קיבל את ההסכם הכללי בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 1|לתקנה 1}} ואשר זכאי לזכויות המוקנות בהסכם לפי התנאים הקבועים בו, רשאי להודיע לממונה, תוך 30 ימים ממועד קבלת ההסכם הכללי, בהודעה בדואר רשום, כי הוא בוחר בזכויותיו לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גימלאות)|החוק}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ו בשבט התשנ״ו (16 בפברואר 1996)}}
* '''שמעון פרס'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]