תקנות שעת חירום (הרחבת הסכם יציאה לחופשה על המגזר הציבורי הרחב בשל נגיף הקורונה החדש)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שעת חירום (הרחבת הסכם יציאה לחופשה על המגזר הציבורי הרחב בשל נגיף הקורונה החדש), התש״ף–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 840|תקנות שעת חירום (הרחבת הסכם יציאה לחופשה על המגזר הציבורי הרחב בשל נגיף הקורונה החדש)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8406.pdf}}, {{ח:תיבה|858|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8410.pdf}}, {{ח:תיבה|1106|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8487.pdf}}, {{ח:תיבה|1152|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8496.pdf}}, {{ח:תיבה|1262|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8526.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 39|סעיף 39}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה|לחוק־יסוד: הממשלה}}, מתקינה הממשלה תקנות שעת חירום אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תש״ף־2, תש״ף־3, תש״ף־4}}
{{ח:ת}} בתקנות שעת חירום אלה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם המצוי בבידוד“ – אחד מהמפורטים {{ח:חיצוני|צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה)#סעיף 1|בפסקאות (2) ו־(3) להגדרה ”אדם המצוי בבידוד“ שבסעיף 1 לצו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש״ף–2020}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסכם קיבוצי;
{{ח:תתת|(2)}} צו הרחבה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים}};
{{ח:תתת|(3)}} הסדר, קיבוצי או אישי, לרבות הסדר חד־צדדי;
{{ח:תתת|(4)}} נוהג;
{{ח:תתת|(5)}} הוראת מינהל;
{{ח:תתת|(6)}} חוזה עבודה אישי לרבות חוזה מיוחד לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 40|סעיף 40 לחוק המינויים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם קיבוצי“ – הסכם קיבוצי כללי או הסכם קיבוצי מיוחד, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם יציאה לחופשה“ – הסכם קיבוצי מיוחד כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים}}, שנחתם ביום כ״ב באדר התש״ף (18 במרס 2020), בין מדינת ישראל לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה, שנוסחו מובא {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, וכפי שהוארך תוקפו בהסכם הקיבוצי שנחתם ביום י״ט בניסן התש״ף (13 באפריל 2020), כנוסחו {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם המשך יציאה לחופשה“ – הסכם קיבוצי מיוחד כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים}} שנחתם ביום כ״ג בניסן התש״ף (17 באפריל 2020), בין מדינת ישראל לבין הסתדרות העובדים הכללית החדשה, שנוסחו מובא {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, וכפי שהוארך תוקפו בהסכם הקיבוצי שנחתם ביום ו׳ באייר התש״ף (30 באפריל 2020), כנוסחו {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הסכמים קיבוציים“ – {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|חוק הסכמים קיבוציים, התשי״ז–1957}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק חופשה שנתית“ – {{ח:חיצוני|חוק חופשה שנתית|חוק חופשה שנתית, התשי״א–1951}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק יסודות התקציב“ – {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המינויים“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כוחות הביטחון“ – משטרה, שירות בתי הסוהר, צבא ההגנה לישראל והמטה לביטחון לאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מוסד חינוך כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}};
{{ח:תתת|(2)}} בית ספר שחל עליו {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי ספר|חוק פיקוח על בתי ספר, התשכ״ט–1969}}, ומספק חינוך על־תיכוני שבמסגרתו הוא מכשיר את תלמידיו לקראת בחינות ממשלתיות או לקראת השכלה המוכרת על ידי משרד ממשלתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעסיק ציבורי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} גוף מתוקצב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב}} (להלן – גוף מתוקצב);
{{ח:תתת|(3)}} תאגיד בריאות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב}} (להלן – תאגיד בריאות);
{{ח:תתת|(4)}} גוף נתמך כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 32|בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב}} (להלן – גוף נתמך);
{{ח:תתת|(5)}} מוסד חינוך שהממשלה משתתפת בתקציבו, במישרין או בעקיפין;
{{ח:תתת|(6)}} מוסד מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, או מוסד שניתנה לו תעודת היתר מאת המועצה להשכלה גבוהה לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 21א|סעיף 21א לחוק האמור}}, שהממשלה משתתפת בתקציבו, במישרין או בעקיפין, ושסכום הממשלה בתקציבו בשנת 2019, עמד על 25% לפחות;
{{ח:תתת|(7)}} בעלים של פנימייה המפוקחת על ידי משרד החינוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} "מערכת בתי המשפט – בתי המשפט, בתי הדין לעבודה והנהלת בתי המשפט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי המדינה –
{{ח:תתתת|(א)}} המנהל הכללי של המשרד הממשלתי או יחידת הסמך, באישור נציב שירות המדינה;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי כוחות הביטחון – ראש הארגון;
{{ח:תתת|(2)}} ברשויות המקומיות – ראש הרשות המקומית או המנהל הכללי של הרשות המקומית או מזכיר הרשות המקומית, כפי שהסמיך לכך ראש הרשות המקומית, באישור המנהל הכללי של משרד הפנים;
{{ח:תתת|(3)}} במוסדות להשכלה גבוהה – המנהל הכללי של המוסד להשכלה גבוהה באישור יושב ראש הוועדה לתכנון ותקצוב;
{{ח:תתת|(4)}} במועצות הדתיות – יושב ראש המועצה הדתית באישור המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת;
{{ח:תתת|(5)}} במוסד לביטוח לאומי – המנהל הכללי של המוסד לביטוח לאומי באישור שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים;
{{ח:תתת|(6)}} בשירות התעסוקה – המנהל הכללי של שירות התעסוקה באישור שר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים;
{{ח:תתת|(7)}} בחברה ממשלתית – המנהל הכללי של החברה באישור מנהל רשות החברות הממשלתיות; לעניין זה, ”חברה ממשלתית“ – חברה ממשלתית וחברת בת ממשלתית, כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}};
{{ח:תתת|(8)}} בתאגיד שהוקם בחוק או על פיו, למעט שירות התעסוקה והמוסד לביטוח לאומי – המנהל הכללי או, אם אין מנהל כללי – נושא המשרה הבכירה ביותר בתאגיד, באישור הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר (להלן – הממונה על השכר);
{{ח:תתת|(9)}} במעסיק ציבורי אחר – המנהל הכללי או בעל תפקיד מקביל אצל אותו מעסיק אם אין מנהל כללי אצל אותו מעסיק, ואם אין מנהל כללי או בעל תפקיד מקביל אצל אותו מעסיק – בעל התפקיד הבכיר ביותר בהנהלת אותו מעסיק, באישור הגורם המאסדר הנוגע לעניין אותו גוף או השר האחראי על המשרד הנוגע לעניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – מי שמתקיימים יחסי עבודה בינו לבין מעסיק ציבורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד חיוני“ – עובד שהמנהל קבע לפי שיקול דעתו, ולעניין עובד המדינה – באישור נציב שירות המדינה ובכפוף להוראות הדין כי הוא נדרש לעבודה, או עובד שמחויב לעבוד מכוח הוראה שבדין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד רגיל“ – עובד שאינו עובד חיוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת הראשונה“ – התקופה שמיום כ״ו באדר התש״ף (22 במרס 2020) עד יום כ״ד בניסן התש״ף (18 באפריל 2020);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הקובעת השנייה“ – התקופה שמיום כ״ה בניסן התש״ף (19 באפריל 2020) עד יום ח׳ באייר התש״ף (2 במאי 2020).

{{ח:סעיף|2|יציאה לחופשה|תיקון: תש״ף, תש״ף־3}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופה הקובעת הראשונה יחול על עובד רגיל ועל מעסיקו הציבורי הסכם יציאה לחופשה, ובתקופה הקובעת השנייה יחול על עובד רגיל ועל מעסיקו הציבורי הסכם המשך יציאה לחופשה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), המנהל רשאי להחליף עובד חיוני נעדר בעובד אחר, הכשיר להחליפו, למשך התקופה שבה נעדר העובד החיוני, ויראו את העובד האחר כעובד חיוני לתקופת ההיעדרות; לענייין זה, ”עובד חיוני נעדר“ – עובד חיוני שמתקיים בו או לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא אדם המצוי בבידוד, והוא אינו יכול לבצע את תפקידו בשל כך;
{{ח:תתת|(2)}} הוא נעדר מעבודתו עקב מחלה, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה|בחוק דמי מחלה, התשל״ו–1976}};
{{ח:תתת|(3)}} הוא נעדר מעבודתו מכוח זכותו להיעדרות בשל ימי אבל, לפי כל דין או לפי הסכם החל לגביו;
{{ח:תתת|(4)}} הוא נקרא לשירות מילואים לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים#סעיף 8|סעיף 8 לחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}}, ולא מתקיים לגביו האמור {{ח:חיצוני|חוק שירות עבודה בשעת-חירום#סעיף 16|בסעיף 16 לחוק שירות עבודה בשעת־חירום, התשכ״ז–1967}}, כנוסחו {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (שירות עבודה בשעת חירום)|בתקנות שעת חירום (שירות עבודה בשעת חירום), התש״ף–2020}};
{{ח:תתת|(5)}} עובד שיצא לתקופת לידה והורות לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|חוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), הסכם יציאה לחופשה לא יחול על עובד רגיל ועל מעסיק ציבורי שהוא גוף מתוקצב או גוף נתמך, אם אישר זאת הממונה על השכר, ובלבד שמתקיים בגוף אחד התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} לגוף יש קושי כלכלי ממשי לעמוד בהוראות ההסכם;
{{ח:תתת|(2)}} חלק ניכר מן העובדים בגוף זכאים לחופשה שנתית לפי {{ח:חיצוני|חוק חופשה שנתית|חוק חופשה שנתית}} בלבד.
{{ח:תת|(ג1)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), הסכם המשך יציאה לחופשה לא יחול על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עובד רגיל ומעסיקו הציבורי שהוא גוף מתוקצב, גוף נתמך או תאגיד בריאות – אם אישר זאת הממונה על השכר;
{{ח:תתת|(2)}} עובד רגיל ומעסיקו הציבורי המנוי בפסקאות (5), (6) או (7) להגדרת ”מעסיק ציבורי“ – אם אישר זאת המנהל הכללי של משרד החינוך;
{{ח:תת}} ובלבד שמתקיים בגוף אחד התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} לגוף יש קושי כלכלי ממשי לעמוד בהוראות ההסכם;
{{ח:תתת|(2)}} חלק ניכר מן העובדים בגוף זכאים לחופשה שנתית לפי {{ח:חיצוני|חוק חופשה שנתית|חוק חופשה שנתית}} בלבד.
{{ח:תת|(ג2)}} אישור שניתן לפי תקנת משנה (ג) יהווה אישור לעניין תקנת משנה (ג1), אלא אם כן הגוף ביקש מפורשות אחרת והממונה על השכר אישר זאת.
{{ח:תת|(ד)}} על הגופים המפורטים להלן יחולו תקנות שעת חירום אלה בהתאמות הנדרשות לעניין התקופה הקובעת הראשונה או התקופה הקובעת השנייה, ובלבד שהגורם המוסמך בכל גוף, לפי העניין, החליט להחיל את {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש)|תקנות שעת חירום (הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש), התש״ף–2020}} (להלן – תקנות הגבלת עובדים) לעניין התקופה הקובעת הראשונה או התקופה הקובעת השנייה, לפי העניין, בשינויים שהוא קבע:
{{ח:תתת|(1)}} הכנסת – יושב ראש הכנסת;
{{ח:תתת|(2)}} לשכת נשיא המדינה – מנהל הלשכה;
{{ח:תתת|(3)}} משרד מבקר המדינה – מבקר המדינה;
{{ח:תתת|(4)}} ועדת הבחירות המרכזית לכנסת – יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|החלטת שעת חירום (החלת תקנות שעת חירום בעניין נגיף הקורונה החדש על ועדת הבחירות המרכזית לכנסת)|החלטת שעת חירום (החלת תקנות שעת חירום בעניין נגיף הקורונה החדש על ועדת הבחירות המרכזית לכנסת), התש״ף–2020}} (ק״ת תש״ף, 854).}}
{{ח:תתת|(5)}} מערכת בתי המשפט – מנהל בתי המשפט;
{{ח:תתת|(6)}} בתי הדין הדתיים – מנהל בית הדין הדתי, הנוגע לעניין.
{{ח:תת|(ה)}} אין בקביעת התאמות של גורם הקבוע בתקנת משנה (ד) לפי העניין, כדי להעניק סמכות להתגבר על הוראות דין שתקנות שעת חירום אלה אינן מתגברות עליהן או להעניק סמכות להתגבר על הוראות דין שתקנות אלה מתגברות עליהן במידה העולה על הקבוע בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ו)}} תקנת משנה (א) לא תחול בתקופה הקובעת הראשונה לגבי עובד רגיל ומעסיקו הציבורי שחל עליהם הסכם קיבוצי אחר לתקופה הקובעת הראשונה, שנחתם מיום כ״ב באדר התש״ף (18 במרס 2020) עד יום כ״ה באדר התש״ף (21 במרס 2020) או במהלך תקופת תוקפן של תקנות שעת חירום אלה ושאושר בידי הממונה על השכר, ובלבד שהסכם זה לא יגרע מזכויות עובד הקבועות בחוק, מעבר לנובע מהסכם היציאה לחופשה (להלן – הסכם אחר).
{{ח:תת|(ז)}} תקנת משנה (א) לא תחול בתקופה הקובעת השנייה לגבי עובד רגיל ומעסיקו הציבורי, המפורט להלן, ובלבד שחל עליהם הסכם קיבוצי אחר לגבי התקופה הקובעת השנייה, שנחתם מיום כ״ב באדר התש״ף (18 במרס 2020) עד יום כ״ה באדר התש״ף (21 במרס 2020), או במהלך תקופת תוקפן של תקנות שעת חירום (הרחבת הסכם יציאה לחופשה על המגזר הציבורי הרחב בשל נגיף הקורונה החדש) (תיקון מס׳ 2), התש״ף–2020, ושאושר בידי הגורם המפורט להלן לצדו של המעסיק הציבורי, ובלבד שהסכם זה לא יגרע מזכויות עובד הקבועות בחוק, מעבר לנובע מהסכם המשך יציאה לחופשה (להלן – הסכם אחר לתקופה הקובעת השנייה):
{{ח:תתת|(1)}} מעסיק ציבורי שהוא גוף מתוקצב, גוף נתמך או תאגיד בריאות – הממונה על השכר;
{{ח:תתת|(2)}} מעסיק ציבורי המנוי בפסקאות (5), (6) או (7) להגדרת ”מעסיק ציבורי“ – המנהל הכללי של משרד החינוך.

{{ח:סעיף|3|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בהוראות תקנות שעת חירום אלה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 29|סעיפים 29 עד 29ב לחוק יסודות התקציב}}.

{{ח:סעיף|4|עליונות|תיקון: תש״ף־3}}
{{ח:תת|(א)}} הסכם יציאה לחופשה או הסכם אחר לתקופה הקובעת הראשונה יחול, בתקופה הקובעת הראשונה, על אף האמור בכל דין או הסכם, למעט במקרים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ג)}} ולגבי גוף המפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ד)}} שלא להחיל את {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש)|תקנות הגבלת עובדים}}.
{{ח:תת|(ב)}} הסכם המשך יציאה לחופשה או הסכם אחר לתקופה הקובעת השנייה יחול, בתקופה הקובעת השנייה, על אף האמור בכל דין או הסכם, למעט במקרים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ג1)}}, ולגבי גוף המפורט {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ד)}} שהגורם המוסמך בו החליט שלא להחיל את {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (הגבלת מספר העובדים במקום עבודה לשם צמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש)|תקנות הגבלת עובדים}}.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תש״ף־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 – ”הגדרת הסכם יציאה לחופשה“}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|הסכם קיבוצי}} {{ש}} {{מוקטן|שנחתם ביום 18 במרס 2020}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''בין'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ממשלת ישראל, בשם מדינת ישראל, המיוצגת על־ידי הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר, מר קובי בר־נתן, ו/או נציב שירות המדינה פרופ׳ דניאל הרשקוביץ; ולגבי עובדים במפעלים המשרתים את מערכת הביטחון (להלן: ”מפעלים ביטחוניים“) אשר חל עליהם האמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 2|בסעיף 2(6) לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1969}}, על ידי הגורמים המוסמכים לייצג את המפעלים הביטחוניים בחתימה על הסכמים קיבוציים;
{{ח:ת}} מרכז השלטון המקומי בישראל, בשם כל הרשויות המקומיות, למעט שלוש הערים הגדולות, המיוצג על־ידי מר חיים ביבס, יו״ר מרכז השלטון המקומי וראש עיריית מודיעין, על־ידי מר שלמה דולברג, מנכ״ל מרכז השלטון המקומי ועל־ידי גב׳ חגית מגן, הממונה על הסכמי עבודה ושכר במרכז השלטון המקומי;
{{ח:ת}} שלוש הערים הגדולות (ירושלים, תל אביב וחיפה), המיוצגות על ידי מר אברהם פרץ, סמנכ״ל משאבי אנוש ומינהל בעיריית תל אביב;
{{ח:ת}} מרכז המועצות האזוריות בשם המועצות האזוריות החברות בו, המיוצג על־ידי מר שי חג׳ג׳ – ראש מועצה אזורית מרחבים, יו״ר מרכז המועצות האזוריות ומר יצחק אשכנזי, מנכ״ל מרכז המועצות האזוריות;
{{ח:ת}} חבר המועצות הדתיות בישראל המיוצג על־ידי מר שלמה תנעמי, יו״ר חבר המועצות הדתיות;
{{ח:ת}} המוסד לביטוח לאומי, המיוצג על־ידי מנכ״ל המוסד לביטוח לאומי, מר מאיר שפיגלר;
{{ח:ת}} שירות התעסוקה, המיוצג על־ידי מנכ״ל שירות התעסוקה, מר רמי גראור;
{{ח:ת}} האוניברסיטה העברית בירושלים, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת בר־אילן, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת בן גוריון בנגב, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת חיפה, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת תל־אביב, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל, המיוצג על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} מכון ויצמן למדע, המיוצג על ידי ______________________________;
{{ח:ת}} {{שמאל|'''(להלן – ”המעסיקים“) {{ש}} מצד אחד'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''לבין'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הסתדרות העובדים הכללית החדשה, המיוצגת על־ידי יו״ר ההסתדרות ויו״ר האגף לאיגוד מקצועי, מר ארנון בר־דוד;
{{ח:ת}} {{שמאל|'''(להלן – ”ההסתדרות“) {{ש}} מצד אחד''' {{ח:הערה|[צ״ל: מצד שני]}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: וההתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה במדינת ישראל הצריכה מתן הוראות מיוחדות אשר הן בעלות השפעה על כלל המשק ובכלל זה על עובדי המגזר הציבורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: ובמסגרת הוראות מיוחדות אלו הוטלו הגבלות משמעותיות, בין היתר, על פתיחת מקומות עבודה וכן על התייצבות של עובדים במקומות עבודתם, לצורך צמצום ההדבקה והתפשטות הנגיף, והגבלות אלה שחלות, בין השאר, על המדינה ועל מעסיקים ציבוריים אחרים, לא מאפשרות לקיים שגרת עבודה רגילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: ולנוכח הנסיבות החריגות שנוצרו ביקשו הצדדים למצוא פתרונות לעובדים שנאסר עליהם להגיע לעבודה ואינם יכולים להמשיך לעבוד במתכונת עבודתם הרגילה לאור המגבלות האמורות שהוטלו עליהם ועל מעסיקיהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: והצדדים מכירים בחשיבות הצורך לשמור על בריאות הציבור ובכלל זה על בריאות העובדים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: ולנוכח הנסיבות החריגות האמורות, חלף השעיה של החוזים האמורים נדרשו הצדדים לגבש בדחיפות הסדר זמני שייתן מענה לצרכי השעה, ישמור על רציפות העסקתם של העובדים ויגביר את הוודאות של העובדים והמעסיקים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: והצדדים מעוניינים לעגן את ההסכמות אליהן הגיעו במשא ומתן כאמור בהסכם קיבוצי זה;

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|לפיכך הוצהר הותנה והוסכם בין הצדדים כדלקמן:}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}}

מבוא

{{ח:ת}} המבוא להסכם זה מהווה חלק בלתי נפרד ממנו.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}}

תחולת ההסכם

{{ח:תת|(א)}} הסכם זה יחול על כל עובד המועסק בשירות המעסיקים החתומים על הסכם זה, אשר מיוצג על ידי ההסתדרות.
{{ח:תת|(ב)}} הסכם זה יחול גם על עובד, אשר מועסק בשירות מעסיק ציבורי אחר (שאינו חתום על הסכם זה) אשר יחתום על כתב ההצטרפות להסכם זה בנוסח שבנספח א׳ להסכם זה.
{{ח:תת|(ג)}} ברשויות המקומיות, הסכם זה לא יחול על עובדים שעתיים, עובדים פרויקטאליים שטרם השלימו שלוש שנות עבודה באותה רשות מקומית ואשר תקציב הפרויקט בו הם מועסקים ממומן ב־50% ומעלה על־ידי מקור חיצוני, מדריכים שעתיים ומלווים בהסעות שעתיים.

{{ח:סעיף*|3||תיקון: 13.04.2020|עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}}

תקופת ההסכם

{{ח:ת}} הסכם זה הוא לתקופה שמיום 19 במרץ 2020 ועד ליום 18 באפריל 2020 ובכפוף לקבלת חקיקה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 8|בסעיף 8 להלן}} (להלן: ”תקופת ההסכם“).

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}}

הגדרות

{{ח:ת}} לעניין הסכם זה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד חיוני“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} עובד אשר המנהל קבע לפי שיקול דעתו ובכפוף להוראות הדין כי הוא נדרש לעבודה;
{{ח:תתת|(2)}} עובד שמחויב לעבוד מכוח הוראה שבדין.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“ –
{{ח:תתת|(1)}} בשירות המדינה – מנכ״ל המשרד הממשלתי או יחידת הסמך, באישור נציב שירות המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} ברשויות המקומיות – ראש הרשות המקומית או מנכ״ל הרשות המקומית או מזכיר הרשות המקומית, בהתאם להסמכה לכך על־ידי ראש הרשות המקומית, באישור משרד הפנים;
{{ח:תתת|(3)}} במוסדות להשכלה גבוהה – מנכ״ל המוסד להשכלה גבוהה באישור יו״ר ות״ת;
{{ח:תתת|(4)}} במועצות הדתיות – יו״ר המועצה הדתית באישור המשרד לשירותי דת;
{{ח:תתת|(5)}} במוסד לביטוח לאומי – מנכ״ל המוסד לביטוח לאומי באישור שר העבודה והרווחה;
{{ח:תתת|(6)}} בשירות התעסוקה – מנכ״ל שירות התעסוקה באישור שר העבודה והרווחה;
{{ח:תתת|(7)}} במעסיק ציבורי אחר – מנכ״ל או בעל תפקיד מקביל אצל אותו מעסיק אם אין מנכ״ל אצל אותו מעסיק ואם אין מנכ״ל או בעל תפקיד מקביל אצל אותו מעסיק, בעל התפקיד הבכיר ביותר בהנהלת אותו מעסיק. זאת באישור הגורם המאסדר הרלוונטי לגוף/השר האחראי על המשרד הרלוונטי.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעסיק ציבורי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} גוף מתוקצב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}} (להלן – חוק יסודות התקציב);
{{ח:תתת|(2)}} תאגיד בריאות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 21|בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב}};
{{ח:תתת|(3)}} גוף נתמך כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 32|בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב}};
{{ח:תתת|(4)}} מוסד חינוך שהממשלה משתתפת בתקציבו, במישרין או בעקיפין;
{{ח:תתת|(5)}} מוסד מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}, או מוסד שניתנה לו תעודת היתר מאת המועצה להשכלה גבוהה לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 21א|סעיף 21א לחוק האמור}}, שהממשלה משתתפת בתקציבו, במישרין או בעקיפין, ושסכום הממשלה בתקציבו בשנת 2019, עמד על 25% לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד רגיל“ – עובד שאינו עובד חיוני.

{{ח:סעיף*|5||תיקון: 13.04.2020|עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}}

יציאה לחופשה

{{ח:ת}} בתקופת ההסכם, כאמור, החל מיום 19 במרץ 2020 ועד יום 18 באפריל 2020, ישהה כל עובד רגיל בחופשה בהתאם לאמור להלן:
{{ח:תת|(א)}} כל עוד קיימת לעובד רגיל יתרה חיובית של ימי חופשת מנוחה – ולעניין זה יובא בחשבון כל סוג של חופשה שנתית יהא שמה אשר יהא כגון: חופשה מיוחדת, חופשה ארעית, למעט ימי בחירה ולמעט חופשה פנימית – תהיה החופשה האמורה על חשבון ימי חופשת המנוחה של העובד.
{{ח:תת|(ב)}} ככל שלא עומדת לזכות עובד רגיל יתרה חיובית של ימי חופשת מנוחה, ישהה גם הוא בחופשה כאמור כמקדמה על חשבון ימי חופשת המנוחה (שניתנים לצבירה בלבד), להם הוא עתיד להיות זכאי לאחר תום תקופת ההסכם.
{{ח:תת|(ג)}} לגבי עובדים בדירוג הסטודנטים מובהר כי ניצול ימי החופשה יהיה בכפוף לאמור בסעיף 6.2 להסכם הקיבוצי בעניין הסטודנטים מיום 18.4.2016.
{{ח:תת|(ד)}} אין באמור בהסכם זה כדי לשנות את הכללים הקיימים בדבר חיוב מאזן החופשה של העובד.
{{ח:תת|(ה)}} הצדדים מסכימים שהתחשבנות בגין שהייה בחופשה כאמור בסעיף קטן (ב) לעיל, תוכל להיעשות באמצעות קרן חופשה כהגדרתה {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 6|בסעיף 6 להלן}} ולפי הכללים שייקבעו.
{{ח:תת|(ו)}} כן מובהר, כי לגבי מקומות עבודה או קבוצות עובדים שלגביהם נהוגה חופשה מרוכזת שתחילתה בערב חג הפסח התש״ף (להלן: ”החופשה המרוכזת“) לא יחול שינוי מכוח הסכם זה בנוגע לחופשה המרוכזת, לרבות בנוגע לחיוב מאזן ימי חופשת המנוחה לפי הסדר החופשה המרוכזת.
{{ח:תת|(ז)}} לגבי עובד שבעניינו חל הסדר לפיו הוא עתיד להיעדר ממקום העבודה בתשלום במהלך החודשים יולי–אוגוסט 2020, המעסיק יהא רשאי לקרוא לעובד לעבודה בחודשים יולי אוגוסט 2020 (וככל שמקום העבודה של העובד יהיה סגור בחודשים יולי–אוגוסט 2020 בשל הנסיבות המתוארות במבוא להסכם זה, אזי – במועד אחר שיוסכם בין הצדדים) גם בתקופה בה היה אמור להיעדר בתשלום כאמור או בחלקה, לרבות בשל הארכת שנת הלימודים התש״ף במערכת החינוך, ובלבד שמספר הימים בהם ייקרא העובד לעבודה כאמור לא יעלה על מספר הימים שבהם שהה העובד בחופשה בתקופת ההסכם.
{{ח:תת}} הימים בהם ייקרא עובד לעבודה כאמור, יבואו חלף הפחתת ימי חופשה באותו מספר לפי {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 5|סעיף 5}} זה ובלבד שהדבר לא ייצור כפל תשלום שכר לעובד.
{{ח:תת|(ח)}} האמור בסעיף זה לא יחול לגבי עובד רגיל לגבי תקופה בה הוא שוהה בחופשה ללא תשלום שהחלה טרם תחילת תקופת ההסכם, או בשירות מילואים או בתקופת לידה והורות כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|בחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}}.
{{ח:תת}} ההסתדרות תוכל לפנות למעסיקים, לגבי עובדים שהוצאו לחל״ת בשבוע שלפני מועד תחילת הסכם זה, ולבקש שיחול הסכם זה על העובדים כולם או חלקם.
{{ח:תת|(ט)}} נוכח הנסיבות החריגות כמתואר במבוא להסכם זה, מוסכם כי עובד רגיל לא יהיה זכאי לדמי מחלה בגין תקופת ההסכם. על אף האמור, יוכרו תעודות מחלה שהונפקו לפני יום 15.3.2020 (לא כולל) ואשר חלות לגבי ימים שחלים בתקופת ההסכם, כמזכות בדמי מחלה, והן בלבד. על אף האמור, תעודות מחלה בגין אשפוז בבית חולים או מחלה קשה יידונו בוועדת מעקב כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 7|בסעיף 7 להלן}}.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}}

קרן ימי חופשה

{{ח:ת}} מתוך עיקרון של ערבות הדדית ובנוסף לפי הסכמות מול כל אחד מהמעסיקים מוקמת בזאת קרן ימי חופשה אצל כל אחד מהמעסיקים, אשר תפעל כדי לסייע לעובדים שאין ברשותם יתרת ימי חופשה מספקת לצורך ניצול ימי חופשה בתקופת ההסכם בהתאם לאמור בהסכם זה, והכל בהתאם לכללים שיעוגנו בהסכם קיבוצי.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 1 פרט 7}}
{{ח:ת}}

ועדת מעקב

{{ח:ת}} ועדת מעקב בהשתתפות הממונה על השכר ויו״ר האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות תמשיך לעקוב ולסייע בביצוע של הסכם זה ולהכריע בחילוקי דעות הנוגעים לו. החלטותיה של ועדת המעקב תהיינה סופיות ותחייבנה את הצדדים.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 1 פרט 8}}
{{ח:ת}}

יישום ההסכם

{{ח:ת}} הממשלה מודיעה על כוונתה לפעול לקידום הליכי חקיקה, לרבות חקיקת משנה, לשם יישום הסכם זה ועיגונו, לשם מניעת התנגשות בין הוראות הסכם זה לבין הוראות החוק, וזאת במסגרת האפשרויות העומדות לרשותה, נוכח המצב בו מצויה המדינה ובשל התפשטות נגיף הקורונה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''ולראיה באו הצדדים על החתום:'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(דף החתימות – הושמט)}}

{{ח:קטע3|תוספת 1 נספח א|נספח א׳}}
{{ח:קטע4||כתב הצטרפות להסכם קיבוצי מיום ___________}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} לכבוד {{ש}} הממונה הראשי על יחסי עבודה {{ש}} משרד העבודה והרווחה

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''הנדון: הצטרפות להסכם הקיבוצי מיום ______________'''}}
{{ח:ת}} הריני מודיע על רצון _______________ {{מוקטן|[שם המעסיק]}} להצטרף להסכם הקיבוצי מיום ____________ (להלן: ”ההסכם הקיבוצי“).

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טקסט תחתי|_________________________|תאריך}} {{טקסט תחתי|_________________________|חתימה {{מוקטן|[בשם המעסיק]}}}}

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה|תיקון: תש״ף־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 – הגדרת ”הסכם יציאה לחופשה“}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|הסכם קיבוצי}} {{ש}} {{מוקטן|שנחתם ביום 13 באפריל 2020}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''בין'''}}
{{ח:ת}} ממשלת ישראל, בשם מדינת ישראל, המיוצגת על־ידי הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר, מר קובי בר־נתן, ו/או נציב שירות המדינה פרופ׳ דניאל הרשקוביץ; ולגבי עובדים במפעלים המשרתים את מערכת הביטחון (להלן: ”מפעלים ביטחוניים“) אשר חל עליהם האמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 2|בסעיף 2(6) לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1969}}, על ידי הגורמים המוסמכים לייצג את המפעלים הביטחוניים בחתימה על הסכמים קיבוציים;
{{ח:ת}} מרכז השלטון המקומי בישראל, בשם כל הרשויות המקומיות, למעט שלוש הערים הגדולות, המיוצג על ידי מר חיים ביבס, יו״ר מרכז השלטון המקומי וראש עיריית מודיעין, על ידי מר שלמה דולברג, מנכ״ל מרכז השלטון המקומי ועל ידי גב׳ חגית מגן, הממונה על הסכמי עבודה ושכר במרכז השלטון המקומי;
{{ח:ת}} שלוש הערים הגדולות (ירושלים, תל אביב וחיפה), המיוצגות על־ידי מר אברהם פרץ, סמנכ״ל משאבי אנוש ומינהל בעיריית תל אביב;
{{ח:ת}} מרכז המועצות האזוריות בשם המועצות האזוריות החברות בו, המיוצג על־ידי מר שי חג׳ג׳ – ראש מועצה אזורית מרחבים, יו״ר מרכז המועצות האזוריות ומר יצחק אשכנזי, מנכ״ל מרכז המועצות האזוריות;
{{ח:ת}} חבר המועצות הדתיות בישראל המיוצג על ידי מר שלמה תנעמי, יו״ר חבר המועצות הדתיות;
{{ח:ת}} המוסד לביטוח לאומי, המיוצג על ידי מנכ״ל המוסד לביטוח לאומי, מר מאיר שפיגלר;
{{ח:ת}} שירות התעסוקה, המיוצג על־ידי מנכ״ל שירות התעסוקה, מר רמי גראור;
{{ח:ת}} האוניברסיטה העברית בירושלים, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת בר־אילן, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת בן גוריון בנגב, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת חיפה, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת תל־אביב, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל, המיוצג על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} מכון ויצמן למדע, המיוצג על ידי ______________________________;
{{ח:ת}} {{שמאל|'''(להלן – ”המעסיקים“) {{ש}} מצד אחד'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''לבין'''}}
{{ח:ת}} הסתדרות העובדים הכללית החדשה, המיוצגת על ידי יו״ר ההסתדרות ויו״ר האגף לאיגוד מקצועי, מר ארנון בר־דוד;
{{ח:ת}} {{שמאל|'''(להלן – ”ההסתדרות“) {{ש}} מצד שני'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''הואיל:''' וההתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה במדינת ישראל הצריכה מתן הוראות מיוחדות אשר הן בעלות השפעה על כלל המשק ובכלל זה על עובדי המגזר הציבורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' ובמסגרת הוראות מיוחדות אלו הוטלו הגבלות משמעותיות, בין היתר, על פתיחת מקומות עבודה וכן על התייצבות של עובדים במקומות עבודתם, לצורך צמצום ההדבקה והתפשטות הנגיף, והגבלות אלה שחלות, בין השאר, על המדינה ועל מעסיקים ציבוריים אחרים, לא מאפשרות לקיים שגרת עבודה רגילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' ולנוכח הנסיבות החריגות נחתם ביום 18.3.2020 הסכם קיבוצי בין המדינה ומעסיקים נוספים במגזר הציבורי ובין ההסתדרות שייתן מענה לצרכי השעה, ישמור על רציפות העסקתם של העובדים ויגביר את הוודאות של העובדים והמעסיקים, כמפורט שם (להלן: ”הסכם יציאה לחופשה“);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' וביום 20.3.2020 התקבלה {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec4910_2020|החלטת ממשלה שמספרה 4910 שעניינה היערכות המגזר הציבורי לעבודה במתכונת חירום בתקופת משבר נגיף הקורונה}} (אשר תוקנה {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec4927_2020|בהחלטה מספר 4927 מיום 25.03.2020}} {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec4947_2020|ובהחלטה מספר 4947 מיום 31.03.2020}});
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' וביום 22.3.2020 תוקנו תקנות שעת חירום (הרחבת הסכם יציאה לחופשה על המגזר הציבורי הרחב בשל נגיף הקורונה החדש), תש״ף–2020 אשר החילו את הוראות הסכם יציאה לחופשה על מעסיקים ציבוריים נוספים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' והסכם יציאה לחופשה נקבע לתקופה שעד ליום 16 באפריל 2020;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' וההגבלות המשמעותיות האמורות צפויות להיות מוארכות לפחות עד ליום 18.4.2020 (כולל);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' ולאור האמור, הוסכם בין הצדדים להאריך את הסכם יציאה לחופשה עד ליום 18.4.2020 (כולל), כפי שיפורט להלן;

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|לפיכך הוצהר הותנה והוסכם בין הצדדים כדלקמן:}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}}

מבוא

{{ח:ת}} המבוא להסכם זה מהווה חלק בלתי נפרד ממנו.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}}

הארכת הסכם יציאה לחופשה

{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3|בסעיף 3 להסכם יציאה לחופשה}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 5|ובסעיף 5 להסכם יציאה לחופשה}}, במקום ”16 באפריל 2020“ יבוא ”18 באפריל 2020“.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}}

תוקף

{{ח:ת}} הסכם זה יכנס לתוקף בכפוף לקבלת חקיקה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 2 פרט 4|בסעיף 4 להלן}}.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 2 פרט 4}}
{{ח:ת}}

יישום ההסכם

{{ח:ת}} הממשלה מודיעה על כוונתה לפעול לקידום הליכי חקיקה, לרבות חקיקת משנה, לשם יישום הסכם זה ועיגונו, לשם מניעת התנגשות בין הוראות הסכם זה לבין הוראות החוק, וזאת במסגרת האפשרויות העומדות לרשותה, נוכח המצב בו מצויה המדינה ובשל התפשטות נגיף הקורונה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|ולראיה באו הצדדים על החתום:}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(דף החתימות – הושמט)}}

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תש״ף־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 – הגדרת ”הסכם המשך יציאה לחופשה“}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|הסכם קיבוצי}} {{ש}} {{מוקטן|שנחתם ביום 17 באפריל 2020}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''בין'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ממשלת ישראל, בשם מדינת ישראל, המיוצגת על ידי הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר, מר קובי בר־נתן, ו/או נציב שירות המדינה פרופ׳ דניאל הרשקוביץ; ולגבי עובדים במפעלים המשרתים את מערכת הביטחון (להלן: ”מפעלים ביטחוניים“) אשר חל עליהם האמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 2|בסעיף 2(6) לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1969}}, על ידי הגורמים המוסמכים לייצג את המפעלים הביטחוניים בחתימה על הסכמים קיבוציים;
{{ח:ת}} מרכז השלטון המקומי בישראל, בשם הרשויות המקומיות החברות בו, למעט שלוש הערים הגדולות, המיוצג על ידי מר חיים ביבס, יו״ר מרכז השלטון המקומי וראש עיריית מודיעין, על ידי מר שלמה דולברג, מנכ״ל מרכז השלטון המקומי ועל ידי גב׳ חגית מגן, הממונה על הסכמי עבודה ושכר במרכז השלטון המקומי;
{{ח:ת}} שלוש הערים הגדולות (ירושלים, תל־אביב וחיפה), המיוצגות על ידי מר אברהם פרץ, סמנכ״ל משאבי אנוש ומינהל בעיריית תל אביב;
{{ח:ת}} מרכז המועצות האזוריות בשם המועצות האזוריות החברות בו, המיוצג על ידי מר שי חג׳ג׳ – ראש מועצה אזורית מרחבים, יו״ר מרכז המועצות האזוריות ומר יצחק אשכנזי, מנכ״ל מרכז המועצות האזוריות;
{{ח:ת}} חבר המועצות הדתיות בישראל המיוצג על ידי מר שלמה תנעמי, יו״ר חבר המועצות הדתיות;
{{ח:ת}} המוסד לביטוח לאומי, המיוצג על ידי מנכ״ל המוסד לביטוח לאומי, מר מאיר שפיגלר;
{{ח:ת}} שירות התעסוקה, המיוצג על ידי מנכ״ל שירות התעסוקה, מר רמי גראור;
{{ח:ת}} האוניברסיטה העברית בירושלים, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת בר־אילן, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת בן גוריון בנגב, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת חיפה, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת תל־אביב, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל, המיוצג על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} מכון ויצמן למדע, המיוצג על ידי ______________________________;
{{ח:ת}} {{שמאל|'''(להלן – ”המעסיקים“) {{ש}} מצד אחד'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''לבין'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הסתדרות העובדים הכללית החדשה, המיוצגת על־ידי יו״ר ההסתדרות ויו״ר האגף לאיגוד מקצועי, מר ארנון בר־דוד;
{{ח:ת}} {{שמאל|'''(להלן – ”ההסתדרות“) {{ש}} מצד שני'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''הואיל:''' וההתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה במדינת ישראל הצריכה מתן הוראות מיוחדות אשר הן בעלות השפעה על כלל המשק ובכלל זה על עובדי המגזר הציבורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' ובמסגרת הוראות מיוחדות אלו הוטלו הגבלות משמעותיות, בין היתר, על פתיחת מקומות עבודה וכן על התייצבות של עובדים במקומות עבודתם, לצורך צמצום ההדבקה והתפשטות הנגיף, והגבלות אלה שחלות, בין השאר, על המדינה ועל מעסיקים ציבוריים אחרים, לא מאפשרות לקיים שגרת עבודה רגילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' ולנוכח הנסיבות החריגות נחתם ביום 18.3.2020 {{ח:פנימי|תוספת 1|הסכם קיבוצי בין המדינה ומעסיקים נוספים במגזר הציבורי ובין ההסתדרות}} שייתן מענה לצרכי השעה, ישמור על רציפות העסקתם של העובדים ויגביר את הוודאות של העובדים והמעסיקים, כמפורט שם (להלן: ”הסכם יציאה לחופשה“);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' וביום 20.3.2020 התקבלה {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec4910_2020|החלטת ממשלה שמספרה 4910}} שעניינה היערכות המגזר הציבורי לעבודה במתכונת חירום בתקופת משבר נגיף הקורונה (אשר תוקנה {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec4927_2020|בהחלטה מספר 4927 מיום 25.03.2020}} {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec4947_2020|ובהחלטה מספר 4947 מיום 31.03.2020}});
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' וביום 22.3.2020 תוקנו תקנות שעת חירום (הרחבת הסכם יציאה לחופשה על המגזר הציבורי הרחב בשל נגיף הקורונה החדש), התש״ף–2020 אשר החילו את הוראות הסכם יציאה לחופשה על המעסיקים הציבוריים, כהגדרתם שם (להלן: ”תקנות יציאה לחופשה“);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' וביום 13.4.2020 נחתם הסכם קיבוצי המאריך את תקופת הסכם יציאה לחופשה עד ליום 18.4.2020 (כולל), כמפורט שם (להלן: ”הסכם הארכה“);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' וביום 14.4.2020 תוקנו תקנות יציאה לחופשה, והוראות הסכם הארכה הוחלו על המעסיקים הציבוריים, כהגדרתם שם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' וההתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה במדינת ישראל אשר הצריכה מתן הוראות מיוחדות אשר הן בעלות השפעה על כלל המשק ובכלל זה על עובדי המגזר הציבורי, עדיין נמשכת;

{{ח:סעיף*|||תיקון: 30.04.2020}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' ולנוכח הנסיבות החריגות שנוצרו ביקשו הצדדים למצוא פתרונות לעובדים שנאסר עליהם להגיע לעבודה ולעובדים שאינם יכולים להמשיך לעבוד במתכונת עבודתם הרגילה לאור המגבלות האמורות שהוטלו עליהם ועל מעסיקיהם ולאור המצב במשק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' והצדדים מכירים בחשיבות הצורך לשמור על בריאות הציבור ובכלל זה על בריאות העובדים;
{{ח:תת}} ולנוכח הנסיבות החריגות האמורות, חלף השעיה של החוזים האמורים נדרשו הצדדים לגבש בדחיפות הסדר זמני שייתן מענה לצרכי השעה, ישמור על רציפות העסקתם של העובדים ויגביר את הוודאות של העובדים והמעסיקים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} '''והואיל:''' והצדדים מעוניינים לעגן את ההסכמות אליהן הגיעו במשא ומתן כאמור בהסכם קיבוצי זה;

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|לפיכך הוצהר הותנה והוסכם בין הצדדים כדלקמן:}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}}

מבוא

{{ח:תת|(א)}} המבוא להסכם זה מהווה חלק בלתי נפרד ממנו.
{{ח:תת|(ב)}} אין באיזכור הוראות התקשי״ר (או בהפניה למקורות מקבילים לו) כדי לשנות ממעמדם הנורמטיבי ו/או כדי להוות החלה של אותם הוראות על מעסיק שהוראות התקשי״ר (או המקורות המקבילים לו) אינם חלים עליו.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}}

תחולת ההסכם

{{ח:תת|(א)}} הסכם זה יחול על כל עובד המועסק בשירות המעסיקים החתומים על הסכם זה, אשר מיוצג על ידי ההסתדרות.
{{ח:תת|(ב)}} הסכם זה יחול גם על עובד, אשר מועסק בשירות מעסיק ציבורי אחר (שאינו חתום על הסכם זה) אשר יחתום על כתב ההצטרפות להסכם זה בנוסח שבנספח א׳ להסכם זה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור הסכם זה לא יחול על:
{{ח:תתת|(1)}} עובד אשר מתקיימים לגביו שני אלה במצטבר:
{{ח:תתתת|(א)}} שוהה בחופשה ללא תשלום שהחלה טרם תקופת הסכם זה;
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:פנימי|תוספת 1|הסכם יציאה לחופשה}} לא חל לגביו {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקופה הקובעת כהגדרתה בתקנות לשעת חירום (הרחבת הסכם יציאה לחופשה במגזר הציבורי הרחב בשל נגיף קורונה החדש), התש״ף–2020}} לפי אישור הממונה על השכר לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנת משנה 2(ג) או 2(ו) לתקנות האמורות}}.
{{ח:תתת|(2)}} עובד השוהה בחופשה ללא תשלום שהחלה טרם תקופת {{ח:פנימי|תוספת 1|הסכם יציאה לחופשה}} וזאת מבלי לגרוע מטענות ההסתדרות כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 5|בסיפא לסעיף 5(ח) להסכם יציאה לחופשה}};
{{ח:תתת|(3)}} עובד המועסק כעמ״י תעופה כהגדרתו להלן:
{{ח:תתת}} לעניין זה, ”עמ״י תעופה“ – עובד השוהה באורח זמני בחוץ לארץ ואשר נציגות ישראל בחוץ לארץ קיבלה אותו לעבודה במעמד של עובד מקומי ישראלי ומעסיקה אותו באבטחת תעופה לצורך אבטחת מערך התעופה הישראלית בחו״ל, בתנאים מיוחדים ועל פי חוזה מיוחד, לרבות עובד כאמור אשר שוהה בישראל בתקופת {{ח:פנימי|תוספת 1|הסכם יציאה}} לחופשה או בתקופת הסכם זה;
{{ח:תתת|(4)}} עובד המועסק במשרת סטודנט בשירות המדינה, בחברות ממשלתיות, באוניברסיטאות או ברשויות המקומיות. ואולם, מוסכם כי ככל שהעובד יקרא לעבודה לפני תום 30 ימי החל״ת יחול עליו הסכם זה רטרואקטיבית כאילו לא הוצא לחל״ת;
{{ח:תתת|(5)}} מדריכים שעתיים שמדריכים במוזיאונים, במוסדות תרבות, באתרי מורשת וחינוך ובאתרי טבע וגנים. ואולם, מוסכם כי ככל שהעובד יקרא לעבודה לפני תום 30 ימי החל״ת יחול עליו הסכם זה רטרואקטיבית כאילו לא הוצא לחל״ת;
{{ח:תתת|(6)}} ברשויות המקומיות, הסכם זה לא יחול גם על:
{{ח:תתתת|(א)}} עובדים שעתיים;
{{ח:תתתת|(ב)}} עובדים פרויקטאליים שטרם השלימו שלוש שנות עבודה באותה רשות מקומית ואשר תקציב הפרויקט בו הם מועסקים ממומן ב־50% ומעלה על ידי מקור חיצוני;
{{ח:תתתת|(ג)}} מדריכים שעתיים;
{{ח:תתתת|(ד)}} מלווים בהסעות שעתיים;
{{ח:תתתת|(ה)}} סייעות בצהרונים שהיקף משרתן הוא עד 50% (כולל); מוסכם כי ככל שסייעת בצהרונים תקרא לעבודה לפני תום 30 ימי החל״ת יחול עליה הסכם זה רטרואקטיבית כאילו לא הוצאה לחל״ת;
{{ח:תתתת|(ו)}} עובדים במעונות יום לגלאי 0–3 ברשויות שהוסכם לגביהן.

{{ח:סעיף*|3||תיקון: 30.04.2020|עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}}

תקופת ההסכם

{{ח:ת}} הסכם זה הוא לתקופה שמיום 19 באפריל 2020 ועד ליום 2 במאי 2020 ובכפוף לקבלת חקיקה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 13|בסעיף 13 להלן}} (להלן: ”תקופת ההסכם“).

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 3 פרט 4}}
{{ח:ת}}

הגדרות

{{ח:ת}} לעניין הסכם זה:
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד חיוני“, ”מנהל“, ”מעסיק ציבורי“ ו”עובד רגיל“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 4|בהסכם יציאה לחופשה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום עבודה“ – כל יום עבודה שחל בתקופת ההסכם (בהתאם לשבוע העבודה של העובד) למעט יום הזיכרון לשואה ולגבורה.

{{ח:סעיף*|5||תיקון: 30.04.2020|עוגן=תוספת 3 פרט 5}}
{{ח:ת}}

יציאה לחופשה

{{ח:ת}} בתקופת ההסכם, כאמור, החל מיום 19 באפריל 2020 ועד יום 2 במאי 2020, ישהה כל עובד רגיל בחופשה, וחיוב מאזן ימי החופשה שלו יהיה בהתאם לאמור להלן:
{{ח:תת|(א)}} כל יום עבודה שחל בתקופת ההסכם שבו ישהה עובד רגיל בחופשה, ייחשב כחצי יום חופשה על חשבון המעסיק וחצי יום חופשה על חשבון העובד למעט ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ולחללי פעולות איבה וטרור (להלן: ”יום הזיכרון“) (28.4.2020) שבגינו יחויב העובד רק ברבע יום חופשה ויתרת היום על חשבון המעסיק, והכל בהתאם למפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} כל עוד קיימת לעובד יתרה חיובית של ימי חופשת מנוחה שנתית (של ימי חופשה הניתנים לצבירה ולפדיון) – יחויב העובד בימי חופשת המנוחה השנתית. כאשר לא עומדת לעובד יתרה חיובית של חופשת מנוחה שנתית כאמור, אך עומדת לרשותו חופשה שנתית אחרת, כגון חופשה מיוחדת, חופשה ארעית, ולמעט ימי בחירה – חיוב העובד יהיה על חשבון היתרה החיובית של ימי החופשה השנתית האחרת כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} ככל שלא קיימת לעובד רגיל יתרה חיובית של ימי חופשת מנוחה, ישהה גם הוא בחופשה כאמור, ויופחתו מספר הימים לחיוב כמקדמה על חשבון ימי החופשה השנתית, להם הוא עתיד להיות זכאי לאחר תום תקופת ההסכם.
{{ח:תתת}} לגבי עובד אשר יסיים את העסקתו אצל המעסיק בטרם יהיה זכאי למכסת חופשה כאמור, תבוצע התחשבנות בגין ניצול החופשה כאמור במסגרת גמר חשבון.
{{ח:תתת|(3)}} האמור {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 5|בסעיף 5(א) רישא}} לעניין חיוב עובד רגיל ברבע יום חופשה ביום הזיכרון לא יחול על היעדרות מהעבודה ביום הזיכרון של קרוב משפחה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל#סעיף 4א|בסעיף 4א לחוק יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, התשכ״ג–1963}}, או של קרוב משפחה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 7ה|בסעיף 7ה לחוק התגמולים לנפגעי פעולות {{ח:הערה|ה}}איבה, התש״ל–1970}}. מובהר כי היעדרות כאמור לא תחשב כשהייה בחופשה לצורך הסכם זה ולא יחולו לגביה הוראות {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 6|סעיף 6 להלן}}.
{{ח:תתת|(4)}} למען הסר ספק יום 29.4.2020 (יום העצמאות) הוא יום שבתון.
{{ח:תת|(ב)}} ביום הזיכרון לשואה ולגבורה (21.4.2020) ישהה עובד רגיל אשר זכאי ליום בחירה, ביום בחירה אשר יופחת ממספר ימי הבחירה שעומדים לרשותו. לא היה זכאי ליום בחירה כאמור, ישהה ביום חופשה אשר יופחת ממכסת ימי החופשה השנתית שלו, בהתאם בהתאם לפסקאות (1) או (2) בסעיף 5(א) לעיל.
{{ח:תת}} לעניין זה – ”יום בחירה“ כמשמעותו בפרק משנה 32.4 לתקשי״ר או כמשמעותו בהסדר מקביל להסדר האמור אשר קיים אצל המעסיק או כמשמעותו בחוקת העבודה לעובדי הרשויות המקומיות (להלן – חוקת העבודה) לגבי הרשויות המקומיות שחוקת העבודה חלה עליהן.
{{ח:תת}} מובהר כי עובד רגיל אשר זכאי לחופשה ארעית כאמור בפסקה 33.126 לתקשי״ר ואינו זכאי ליום בחירה, יוכל לנצל יום חופשה ארעית מתוך ימי החופשה הארעית העומדים לרשותו. לא עמד לרשותו יום כאמור, ישהה ביום חופשה אשר יופחת ממכסת ימי החופשה השנתית שלו, בהתאם לפסקאות (1) או (2) בסעיף 5(א) לעיל.
{{ח:תת|(ג)}} לגבי עובד שבעניינו חל הסדר לפיו הוא עתיד להיעדר ממקום העבודה בתשלום במהלך החודשים יולי–אוגוסט 2020, המעסיק יהא רשאי לקרוא לעובד לעבודה בחודשים יולי אוגוסט 2020 (וככל שמקום העבודה של העובד יהיה סגור בחודשים יולי–אוגוסט 2020 בשל הנסיבות המתוארות במבוא להסכם זה, אזי – במועד אחר שיוסכם בין הצדדים) גם בתקופה בה היה אמור להיעדר בתשלום כאמור או בחלקה, לרבות בשל הארכת שנת הלימודים התש״ף במערכת החינוך, ובלבד שמספר הימים בהם ייקרא העובד לעבודה כאמור לא יעלה על מספר הימים שבהם שהה העובד בחופשה בתקופת ההסכם (לפי סעיף 5 זה) (ללא יום העצמאות), ולעניין זה יום הזיכרון ייחשב כחצי יום.
{{ח:תת}} הימים בהם ייקרא עובד לעבודה כאמור לפי סעיף זה, יבואו חלף חיוב ימי החופשה לפי סעיף 5 זה, ובלבד שהדבר לא ייצור כפל תשלום שכר לעובד.
{{ח:תת}} מובהר למען הסר ספק, כי היום האמור בסעיף קטן זה, הוא בנוסף לימים בהם רשאי המעסיק לקרוא לעובד לעבודה בחודשים יולי אוגוסט 2020 לפי הוראות {{ח:פנימי|תוספת 1|הסכם יציאה לחופשה}} (או במועד אחר שיסוכם בין הצדדים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 5|בסעיף 5(ז) להסכם יציאה לחופשה}}), ככל שיתעורר צורך שהעובד שעליו חל סעיף קטן זה, יעבוד לפי הנחיית המעסיק, ביום עבודה שחל בתקופת ההסכם, או בחלק ממנו, כי אז האמור לעיל לא יחול לגבי השעות שבהן עבד ביום עבודה כאמור.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 3 פרט 6}}
{{ח:ת}} האמור {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 5|בסעיף 5 להסכם זה}} לא יחול לגבי עובד רגיל לגבי תקופה בה הוא שוהה באחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} שירות מילואים;
{{ח:תת|(2)}} תקופת לידה והורות כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|בחוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}};
{{ח:תת|(3)}} מובהר כי האמור {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 5|בסעיפים 5 להסכם}} זה לא יחול לגבי עובד רגיל לגבי התקופה בה הוא שוהה בחופשה ללא תשלום מכוח {{ח:חיצוני|חוק עבודת נשים|חוק עבודת נשים, התשי״ד–1954}} (הבהרה זו רלוונטית גם {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 5|לסעיף 5(ח) להסכם יציאה לחופשה}}).

{{ח:סעיף*|7||תיקון: 30.04.2020|עוגן=תוספת 3 פרט 7}}
{{ח:ת}} נוכח הנסיבות החריגות כמתואר במבוא להסכם זה, מוסכם כי עובד רגיל, וכל עוד הוא עובד רגיל, לא יהיה זכאי לדמי מחלה בגין תקופת ההסכם. על אף האמור, יוכרו תעודות מחלה שהונפקו לפני יום 15.3.2020 (לא כולל) ואשר חלות לגבי ימים שחלים בתקופת ההסכם, כמזכות בדמי מחלה, והן בלבד. על אף האמור, תעודות מחלה בגין אשפוז בבית חולים או מחלה קשה יידונו בוועדת מעקב כאמור {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 11|בסעיף 11 להלן}}.

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת 3 פרט 8}}
{{ח:ת}}

קרן ימי חופשה לגבי תקופת הסכם יציאה לחופשה

{{ח:ת}} בהמשך לאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 6|בסעיף 6 להסכם יציאה לחופשה}}, מתוך עיקרון של ערבות הדדית, הצדדים ימשיכו לנהל משא ומתן לגבי סיוע לעובדים שאין ברשותם יתרת ימי חופשה מספקת לצורך ניצול ימי חופשה בתקופת הסכם יציאה לחופשה.
{{ח:ת}} מובהר כי האמור בסעיף זה יחול גם לגבי עובדים שהסכם יציאה לחופשה חל עליהם אך הוחרגו מהסכם זה.

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת 3 פרט 9}}
{{ח:ת}}

סיוע לעובדים לגבי תקופת הסכם זה

{{ח:ת}} ינוהל משא ומתן לגיבוש הסדר, מול כל אחד מהמעסיקים, שיעוגן בהסכם קיבוצי, שמטרתו לסייע לעובדים שאין ברשותם יתרת ימי חופשה מספקת לצורך ניצול בתקופת הסכם זה, ובלבד שההסדר האמור ייעשה במימון צד העובדים בלבד.

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת 3 פרט 10}}
{{ח:ת}}

אפשרות לנצל 14 ימי חופשה עד סוף שנת 2020

{{ח:ת}} עובד רגיל ששהה בחופשה בתקופת הסכם זה או בתקופת הסכם יציאה לחופשה, יהיה רשאי לנצל לפחות 14 ימי חופשת מנוחה שנתית (שניתנת לצבירה ופדיון) עד סוף שנת 2020 (כולל החופשה המרוכזת בחג סוכות, ימי חג וערבי חג שבהם מקום העבודה של העובד סגור), וזאת אף אם לא עומדת לרשותו יתרה מספקת של ימי חופשת מנוחה שנתית, ולשם כך יהיה זכאי להיכנס, במידת הצורך, ליתרה שלילית של ימי חופשה בשנת 2020 בכמות שתאפשר לו לנצל עד 14 ימים כאמור, ולגרור יתרה שלילית זו עד ליום 1 בינואר 2022.
{{ח:ת}} לגבי עובד אשר במועד סיום העסקתו אצל המעסיק יהיה עדיין ביתרה שלילית של ימי חופשה, תבוצע התחשבנות בגין ניצול החופשה כאמור במסגרת גמר חשבון.

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת 3 פרט 11}}
{{ח:ת}}

ועדת מעקב

{{ח:ת}} ועדת מעקב בהשתתפות הממונה על השכר ויו״ר האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות תמשיך לעקוב ולסייע בביצוע של הסכם זה ולהכריע בחילוקי דעות הנוגעים לו.
{{ח:ת}} החלטותיה של ועדת המעקב תהיינה סופיות ותחייבנה את הצדדים.

{{ח:סעיף*|12||עוגן=תוספת 3 פרט 12}}
{{ח:ת}}

הבהרה

{{ח:ת}} מובהר כי הסכם זה נחתם לאור הנסיבות החריגות והמיוחדות במפורט במבוא, והוא לא יהווה תקדים.

{{ח:סעיף*|13||עוגן=תוספת 3 פרט 13}}
{{ח:ת}}

יישום ההסכם

{{ח:ת}} הממשלה מודיעה על כוונתה לפעול לקידום הליכי חקיקה, לרבות חקיקת משנה, לשם יישום הסכם זה ועיגונו, לשם מניעת התנגשות בין הוראות הסכם זה לבין הוראות החוק, וזאת במסגרת האפשרויות העומדות לרשותה, נוכח המצב בו מצויה המדינה ובשל התפשטות נגיף הקורונה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''ולראיה באו הצדדים על החתום:'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(דף החתימות – הושמט)}}

{{ח:קטע3|תוספת 3 נספח א|נספח א׳}}
{{ח:קטע4||כתב הצטרפות להסכם קיבוצי מיום ___________________}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} לכבוד {{ש}} הממונה הראשי על יחסי עבודה {{ש}} משרד העבודה והרווחה

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''הנדון: הצטרפות להסכם הקיבוצי מיום ______________'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הריני מודיע על רצון _______________ {{מוקטן|[שם המעסיק]}} להצטרף להסכם הקיבוצי מיום ____________ (להלן: ”ההסכם הקיבוצי“).

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{טקסט תחתי|_____________________________|תאריך}} {{טקסט תחתי|______________________________________ |חתימה {{מוקטן|[בשם המעסיק]}}}}

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תש״ף־4}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1 – הגדרת ”הסכם המשך יציאה לחופשה“}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|הסכם קיבוצי}} {{ש}} {{מוקטן|שנחתם ביום 30 באפריל 2020}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''בין'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ממשלת ישראל, בשם מדינת ישראל, המיוצגת על ידי הממונה על השכר והסכמי עבודה במשרד האוצר, מר קובי בר־נתן, ו/או נציב שירות המדינה פרופ׳ דניאל הרשקוביץ; ולגבי עובדים במפעלים המשרתים את מערכת הביטחון (להלן: ”מפעלים ביטחוניים“) אשר חל עליהם האמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)#סעיף 2|בסעיף 2(6) לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1969}}, על ידי הגורמים המוסמכים לייצג את המפעלים הביטחוניים בחתימה על הסכמים קיבוציים;
{{ח:ת}} מרכז השלטון המקומי בישראל, בשם כל הרשויות המקומיות, למעט שלוש הערים הגדולות, המיוצג על ידי מר חיים ביבס, יו״ר מרכז השלטון המקומי וראש עיריית מודיעין, על־ידי מר שלמה דולברג, מנכ״ל מרכז השלטון המקומי ועל ידי גב׳ חגית מגן, הממונה על הסכמי עבודה ושכר במרכז השלטון המקומי;
{{ח:ת}} שלוש הערים הגדולות (ירושלים, תל אביב וחיפה), המיוצגות על ידי מר אברהם פרץ, סמנכ״ל משאבי אנוש ומינהל בעיריית תל אביב;
{{ח:ת}} מרכז המועצות האזוריות בשם המועצות האזוריות החברות בו, המיוצג על ידי מר שי חג׳ג׳ – ראש מועצה אזורית מרחבים, יו״ר מרכז המועצות האזוריות ומר יצחק אשכנזי, מנכ״ל מרכז המועצות האזוריות;
{{ח:ת}} חבר המועצות הדתיות בישראל המיוצג על ידי מר שלמה תנעמי, יו״ר חבר המועצות הדתיות;
{{ח:ת}} המוסד לביטוח לאומי, המיוצג על ידי מנכ״ל המוסד לביטוח לאומי, מר מאיר שפיגלר;
{{ח:ת}} שירות התעסוקה, המיוצג על ידי מנכ״ל שירות התעסוקה, מר רמי גראור;
{{ח:ת}} האוניברסיטה העברית בירושלים, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת בר־אילן, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת בן גוריון בנגב, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת חיפה, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} אוניברסיטת תל־אביב, המיוצגת על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} הטכניון, מכון טכנולוגי לישראל, המיוצג על ידי ________________________________;
{{ח:ת}} מכון ויצמן למדע, המיוצג על ידי ______________________________;
{{ח:ת}} {{שמאל|'''(להלן – ”המעסיקים“) {{ש}} מצד אחד'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''לבין'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הסתדרות העובדים הכללית החדשה, המיוצגת על ידי יו״ר ההסתדרות ויו״ר האגף לאיגוד מקצועי, מר ארנון בר־דוד;
{{ח:ת}} {{שמאל|'''(להלן – ”ההסתדרות“) {{ש}} מצד שני'''}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} הואיל: וההתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה במדינת ישראל הצריכה מתן הוראות מיוחדות אשר הן בעלות השפעה על כלל המשק ובכלל זה על עובדי המגזר הציבורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: ובמסגרת הוראות מיוחדות אלו הוטלו הגבלות משמעותיות, בין היתר, על פתיחת מקומות עבודה וכן על התייצבות של עובדים במקומות עבודתם, לצורך צמצום ההדבקה והתפשטות הנגיף, והגבלות אלה שחלות, בין השאר, על המדינה ועל מעסיקים ציבוריים אחרים, לא מאפשרות לקיים שגרת עבודה רגילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: ולנוכח הנסיבות החריגות נחתם ביום 18.3.2020 הסכם קיבוצי בין המדינה ומעסיקים נוספים במגזר הציבורי ובין ההסתדרות שייתן מענה לצרכי השעה, ישמור על רציפות העסקתם של העובדים ויגביר את הוודאות של העובדים והמעסיקים, כמפורט שם (להלן: ”הסכם יציאה לחופשה“);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: וביום 20.3.2020 התקבלה {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec4910_2020|החלטת ממשלה שמספרה 4910}} שעניינה היערכות המגזר הציבורי לעבודה במתכונת חירום בתקופת משבר נגיף הקורונה (אשר תוקנה {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec4927_2020|בהחלטה מספר 4927 מיום 25.03.2020}}, {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec4947_2020|בהחלטה מספר 4947 מיום 31.03.2020}}, {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec4996_2020|בהחלטה 4996 מיום 19.4.2020}} {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/he/pages/dec5021_2020|ובהחלטה 5021 מיום 26.4.2020}});
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: וביום 22.3.2020 תוקנו תקנות שעת חירום (הרחבת הסכם יציאה לחופשה על המגזר הציבורי הרחב בשל נגיף הקורונה החדש), תש״ף–2020 אשר החילו את הוראות הסכם יציאה לחופשה על מעסיקים ציבוריים נוספים (להלן: ”תקנות שעת חירום“);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: וביום 13.4.2020 נחתם הסכם קיבוצי המאריך את תקופת הסכם יציאה לחופשה עד ליום 18.4.2020 (כולל), כמפורט שם (להלן: ”הסכם הארכה“), וביום 14.4.2020 תוקנו תקנות שעת החירום אשר החילו את הוראות הסכם ההארכה על מעסיקים ציבוריים נוספים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: וביום 17.4.2020 נחתם הסכם קיבוצי בין המדינה ומעסיקים נוספים במגזר הציבורי ובין ההסתדרות שייתן מענה לצרכי השעה, ישמור על רציפות העסקתם של העובדים ויגביר את הוודאות של העובדים והמעסיקים, כמפורט שם (להלן: ”הסכם המשך יציאה לחופשה“), וביום 19.4.2020 תוקנו תקנות שעת החירום אשר החילו את הוראות הסכם המשך יציאה לחופשה על מעסיקים ציבוריים נוספים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: והסכם המשך יציאה לחופשה נקבע לתקופה שעד ליום 30 באפריל 2020;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: וההגבלות המשמעותיות האמורות צפויות להיות מוארכות לפחות עד ליום 2.5.2020 (כולל);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: והוסכם בין הצדדים להאריך את הסכם המשך יציאה לחופשה עד ליום 2.5.2020 (כולל);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל: ולאור טעויות סופר שנפלו בהסכם המשך יציאה לחופשה, הצדדים מבקשים לתקנן במסגרת הסכם זה כפי שיפורט להלן;

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|לפיכך הוצהר הותנה והוסכם בין הצדדים כדלקמן:}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 4 פרט 1}}
{{ח:ת}}

מבוא

{{ח:ת}} המבוא להסכם זה מהווה חלק בלתי נפרד ממנו.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 4 פרט 2}}
{{ח:ת}}

הארכת הסכם המשך יציאה לחופשה

{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 3|בסעיף 3 להסכם המשך יציאה לחופשה}} {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 5|ובסעיף 5 להסכם המשך יציאה לחופשה}}, במקום ”30 באפריל 2020“ יבוא ”2 במאי 2020“.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 4 פרט 3}}
{{ח:ת}}

תוקף

{{ח:ת}} הסכם זה יכנס לתוקף בכפוף לקבלת חקיקה כאמור {{ח:פנימי|תוספת 4 פרט 5|בסעיף 5 להלן}}.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 4 פרט 4}}
{{ח:ת}}

תיקון טעויות סופר בהסכם המשך יציאה לחופשה

{{ח:ת}} נוכח טעויות סופר שנפלו בהסכם יציאה לחופשה מוסכם כדלקמן:
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:פנימי|תוספת 3|בהסכם המשך יציאה לחופשה}}.}}

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 4 פרט 5}}
{{ח:ת}}

יישום ההסכם

{{ח:ת}} הממשלה מודיעה על כוונתה לפעול לקידום הליכי חקיקה, לרבות חקיקת משנה, לשם יישום הסכם זה ועיגונו, לשם מניעת התנגשות בין הוראות הסכם זה לבין הוראות החוק, וזאת במסגרת האפשרויות העומדות לרשותה, נוכח המצב בו מצויה המדינה ובשל התפשטות נגיף הקורונה.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''ולראיה באו הצדדים על החתום:'''}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(דף החתימות – הושמט)}}

{{ח:חתימות|כ״ה באדר התש״ף (21 במרס 2020)}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי קורונה}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]