חוק להסדרת הבטחון בגופים ציבוריים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק להסדרת הבטחון בגופים ציבוריים, התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000740}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ח, 348|חוק להסדרת הבטחון בגופים ציבוריים|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211559.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 194|חוק בתי משפט לענינים מינהליים|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300273.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 204|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300980.pdf}}, {{ח:תיבה|428|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-1998.pdf}}, {{ח:תיבה|750|תיקון מס׳ 15 לחוק בתי משפט לענינים מינהליים|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299627.pdf}}, {{ח:תיבה|763|חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299871.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 328|תיקון מס׳ 7 לחוק מינהל מקרקעי ישראל|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301074.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 815|חוק השידור הציבורי|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303857.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 292|תיקון מס׳ 2 לחוק השידור הציבורי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_313946.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1219|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_349197.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 18|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-2584.pdf}}, {{ח:תיבה|494|חוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_381800.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 935|תיקון מס׳ 16 והוראת שעה לחוק משק החשמל|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504275.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 86|הוראת שעה (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528208.pdf}}, {{ח:תיבה|182|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528383.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 6|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_608417.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 23|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783627.pdf}}, {{ח:תיבה|123|חוק סמכויות לאיסוף ואבחון של נתוני נוסעים הנכנסים לישראל או היוצאים ממנה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2168823.pdf}}, {{ח:תיבה|198|חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו־2024)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_2620741.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1322|תיקון מס׳ 4 לחוק רכבת תחתית (מטרו)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4758425.pdf}}.

''תיקון התוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 681|שינוי התוספת השניה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6235.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 98|שינוי התוספת הראשונה והשניה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6523.pdf}}, {{ח:תיבה|376|שינוי התוספת השניה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6544.pdf}}, {{ח:תיבה|950|שינוי התוספות לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6592.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 932|שינוי התוספת הרביעית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6676.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 618|שינוי התוספת השניה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6855.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 22|שינוי התוספת הרביעית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6928.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 199|שינוי התוספת הרביעית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7053.pdf}}, {{ח:תיבה|1501|שינוי התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7144.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1670|שינוי התוספת השניה והרביעית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7412.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 838|שינוי התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7489.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1424|שינוי התוספת השלישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7673.pdf}}, {{ח:תיבה|2227|שינוי התוספת השלישית והחמישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7711.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1170|שינוי התוספות השנייה והחמישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7821.pdf}}, {{ח:תיבה|1170|שינוי התוספות השנייה והחמישית לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7821.pdf}}, {{ח:תיבה|1171|שינוי התוספת הרביעית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7821.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 2360|שינוי התוספת החמישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8035.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2658|שינוי התוספות השנייה, השלישית והחמישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10112.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1856|שינוי התוספת החמישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11890.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 170|שינוי התוספת החמישית לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12084.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ה, תשע״ו, תשע״ט, תשע״ט־2, תשפ״ג־3}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האזור הימי“ – רצועת מימי החופין של ישראל, וכן המדף היבשתי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הספנות (עבירות נגד ביטחון השיט הבין-לאומי ומיתקנים ימיים)|בחוק הספנות (עבירות נגד ביטחון השיט הבין־לאומי ומיתקנים ימיים), התשס״ח–2008}}, ורצועת הים שמעליו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בריכת נמל“ – השטח הימי התחום והסגור על ידי קצוות שוברי הגלים שבתחומי הנמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף ציבורי“ – כל גוף המנוי בתוספות, ולגבי משרד ממשלתי המנוי בתוספות – לרבות יחידות הסמך שלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועדה“ – ועדת הערר לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה המייעצת“ – ועדה מייעצת שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 11א|סעיף 11א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התאמה ביטחונית“ ו”סיווג ביטחוני“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|בחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק משק הגז הטבעי“ – {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|חוק משק הגז הטבעי, התשס״ב–2002}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הנפט“ – {{ח:חיצוני|חוק הנפט|חוק הנפט, התשי״ב–1952}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק רשות הספנות והנמלים“ – {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|חוק רשות הספנות והנמלים, התשס״ד–2004}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאבטח“ – אדם שהתמנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}}, לשם ביצוע פעולות אבטחה בגוף ציבורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן ימי“ – מיתקן הנמצא באזור הימי, לרבות כלי שיט כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)|בחוק הספנות (כלי שיט), התש״ך–1960}}, המשמש לביצוע סקר לגילוי נפט או לקידוח, להפקה, להולכה, להנזלה או לגיזוז של נפט, או לטיפול בנפט, לאגירתו או להובלתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממונה בטחון“ – מי שמונה על פי חוק זה להיות אחראי על ארגון פעולות אבטחה ועל הפיקוח עליהן, בגופים המפורטים בתוספות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערך הסייבר הלאומי“ – מערך הסייבר הלאומי שהוקם על פי החלטת הממשלה ופועל בהתאם להחלטותיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נפט“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הנפט|בחוק הנפט}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציג מערך הסייבר הלאומי“ – ראש מערך הסייבר הלאומי או עובד המערך שהוא מינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציג צה״ל“ – מי שמונה על ידי ראש המטה הכללי בצבא הגנה לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציג השב״כ“ – מי שמונה על ידי ראש שירות הביטחון הכללי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכות ממוחשבות חיוניות“ – מערכות ממוחשבות שנקבעו כחיוניות על ידי הגוף שהסמיכה לכך הממשלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג פעולות אבטחה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} פעולות אבטחה פיזית;
{{ח:תתת|(2)}} פעולות לאבטחת מידע;
{{ח:תתת|(3)}} פעולות לאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות;
{{ח:תתת|(4)}} פעולות אבטחה ימית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עלות תקציבית“ – 6,575,995 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2023)}}, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17(ג)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעולות אבטחה“ –
{{ח:תתת|(1)}} לענין הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספות הראשונה}}, {{ח:פנימי|תוספת 2|השניה}} {{ח:פנימי|תוספת 3|והשלישית}} – פעולות אבטחה פיזית, ולענין הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספות הראשונה}} {{ח:פנימי|תוספת 2|והשניה}} גם פעולות לאבטחת מידע;
{{ח:תתת|(2)}} לענין הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספות הרביעית}} {{ח:פנימי|תוספת 5|והחמישית}} – פעולות לאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין גופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}} – פעולות אבטחה ימית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעולות אבטחה ימית“ – פעולות הדרושות לשם שמירה על ביטחונו של אדם או שמירה על רכוש, במבנה או במקום של גוף ציבורי הנמצא באזור הימי, וכן פעולות למניעת פגיעה בכל אחד מאלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעולות אבטחה פיזית“ – פעולות הדרושות לשם שמירה על ביטחונו של אדם או שמירה על רכוש, במבנה או במקום של גוף ציבורי שאינו נמצא באזור הימי, וכן פעולות למניעת פגיעה בכל אחד מאלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעולות לאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות“ – פעולות הדרושות לשם שמירה על מערכות ממוחשבות, שגוף שהסמיכה הממשלה קבע שהן מערכות ממוחשבות חיוניות, על מידע האגור במערכות אלה ועל מידע מסווג הקשור למערכות אלה, וכן פעולות למניעת פגיעה במערכות או במידע כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פעולות לאבטחת מידע“ – פעולות הדרושות לשם שמירה על מידע מסווג של גוף ציבורי או מידע כאמור המצוי אצלו, וכן פעולות למניעת פגיעה בכל אחד מאלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין מוסמך“ –
{{ח:תתת|(1)}} לענין הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} – נציג השב״כ;
{{ח:תתת|(2)}} לענין הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}} –
{{ח:תתתת|(א)}} לגבי פעולות אבטחה פיזית – קצין משטרה;
{{ח:תתתת|(ב)}} לגבי התאמה ביטחונית – נציג השב״כ;
{{ח:תתתת|(ב1)}} לגבי פעולות לאבטחת מידע –
{{ח:תתתתת|(1)}} לגבי גופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} אך אינם מנויים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} – נציג השב״כ;
{{ח:תתתתת|(2)}} לגבי גופים המנויים גם {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} וגם {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} – נציג מערך הסייבר הלאומי, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 22ב|סעיף 22ב}};
{{ח:תתתת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(3)}} לענין הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} – קצין משטרה;
{{ח:תתת|(4)}} לענין הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}} – נציג השב״כ;
{{ח:תתת|(5)}} לעניין הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} – נציג מערך הסייבר הלאומי;
{{ח:תתת|(6)}} לעניין הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}}, לגבי פעולות אבטחה ימית – נציג צה״ל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין משטרה“ – קצין משטרה בדרגת סגן ניצב ומעלה, שמינה המפקח הכללי של המשטרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות האסדרה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק עקרונות האסדרה#סעיף 4|בסעיף 4 לחוק עקרונות האסדרה, התשפ״ב–2021}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – השר לבטחון הפנים.

{{ח:סעיף|2|חובת מינוי ממונה בטחון|תיקון: תשע״ו, תשע״ט, תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} גוף ציבורי ימנה ממונה בטחון שיהיה כפוף במישרין למנהל הגוף הציבורי או לסגנו.
{{ח:תת|(ב)}} השר רשאי לפטור גוף ציבורי המנוי {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} מן החובה למנות ממונה בטחון, ומשעשה כן – לא יחולו על הגוף הציבורי הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} מי שמונה כממונה בטחון רשאי למלא תפקיד נוסף בגוף הציבורי ובלבד שאין בכך, לדעת הקצין המוסמך, כדי לפגוע בתפקידו כממונה בטחון.
{{ח:תתת|(2)}} על החלטת הקצין המוסמך לפי פסקה (1) רשאי הגוף הציבורי לערור בפני הועדה.
{{ח:תת|(ד)}} פועל גוף ציבורי בכמה אתרים, רשאי קצין מוסמך לקבוע כי ימונה בו נוסף על ממונה הבטחון גם ממונה בטחון שיהיה אחראי באתרים שבהם פועל הגוף הציבורי (להלן – ממונה בטחון מקומי); ממונה בטחון מקומי יהיה כפוף לממונה הבטחון.
{{ח:תת|(ה)}} היה הגוף הציבורי מנוי {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, רשאי הקצין המוסמך לקבוע כאמור בסעיפים קטנים (ג) ו־(ד) בהסכמת נציג השב״כ, ואם היה מנוי גם {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} – גם בהסכמת נציג מערך הסייבר הלאומי.
{{ח:תת|(ו)}} היה הגוף הציבורי מנוי הן {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}} והן בתוספת אחרת לחוק זה, תיעשה הקביעה לפי סעיפים קטנים (ג) ו־(ד) בידי כל הקצינים המוסמכים הנוגעים לאותו גוף, יחד.

{{ח:סעיף|2א|אחראי על אבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות|תיקון: תשס״ה, תשע״ו, תשע״ט, תשפ״ג־3}}
{{ח:ת}} גוף ציבורי המנוי {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}} או {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} ימנה, באישור הקצין המוסמך ובהתאם לתנאי הכשירות וההכשרה שקבע, אחראי על ארגון וביצוע פעולות לאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות והפיקוח עליהן (בחוק זה – אחראי על אבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות); היה ממונה הביטחון של אותו גוף ציבורי בעל תנאי כשירות והכשרה כאמור בסעיף זה, רשאי הגוף הציבורי למנותו כאמור להיות אחראי על אבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות; ואולם לעניין גוף ציבורי המנוי {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, מינוי כאמור טעון אישור של נציג מערך הסייבר הלאומי; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיפים 6 עד 9}} יחולו, בשינויים המחויבים, על אחראי מערכות ממוחשבות חיוניות ועל מועמד לתפקיד זה, לפי העניין.

{{ח:סעיף|3|סמכויות ממונה ביטחון|תיקון: תשס״ה־4}}
{{ח:תת|(א)}} לשם ביצוע פעולות אבטחה יהיו לממונה ביטחון בגוף ציבורי הסמכויות המפורטות בפסקאות (1) עד (5) –
{{ח:תתת|(1)}} לערוך חיפוש ולתפוס חפץ לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור#סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור#סעיף 4|ו־4(2) לחוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור, התשס״ה–2005}} (בחוק זה – חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור);
{{ח:תתת|(2)}} לדרוש מאדם הנכנס למקום שבו פועל הגוף הציבורי, או מאדם הנמצא בו או בסביבתו הקרובה, למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המעידה על זהותו, שהוא חייב בהחזקתה על פי כל דין;
{{ח:תתת|(3)}} סירב אדם לדרישת הזדהות, לחיפוש או לתפיסה, יהיו לממונה ביטחון הסמכויות המפורטות {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור}};
{{ח:תתת|(4)}} היה לממונה ביטחון חשד סביר שאדם נושא שלא כדין נשק או עומד לעשות שימוש שלא כדין בנשק, או שהוא עומד לבצע עבירה העלולה לסכן את ביטחונו של אדם, את ביטחון הציבור או את ביטחון המדינה, יהיו לו סמכויות עיכוב כנגד אותו אדם לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור#סעיף 6|סעיף 6 לחוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור}};
{{ח:תתת|(5)|(א)}} נאסרה לפי כל דין הכנסת נשק או נשיאתו במקום שבו פועל גוף ציבורי, רשאי ממונה ביטחון לדרוש מאדם הנכנס לאותו מקום כי יפקיד בעת שהייתו במקום את הנשק שהוא נושא, או למנוע ממנו את הכניסה עם נשק כאמור, אף תוך שימוש בכוח סביר – אם סירב להישמע להוראותיו;
{{ח:תתתת|(ב)}} הפקדת נשק לפי סעיף זה תהיה בדרך שנקבעה לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור#סעיף 10|סעיף 10(ג) לחוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור}};
{{ח:תתת|(6)}} בסעיף קטן זה, ”נשק“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור}}.
{{ח:תת|(ב)}} בגופים ציבוריים שיקבע השר בצו, יהיו לממונה ביטחון הסמכויות האמורות בסעיף זה בשינויים המחויבים גם כשהוא מבצע פעולות אבטחה בעת ליווי כלי רכב או אנשים מחוץ למקום שבו פועל הגוף הציבורי.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|הגופים הציבוריים להלן נקבעו כגופים ציבוריים שלממונה ביטחון שבהם יהיו הסמכויות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3 לחוק}} בשינויים המחויבים, גם כשהוא מבצע פעולות אבטחה בעת ליווי כלי רכב או אנשים מחוץ למקומות שבהם פועל הגוף הציבורי: המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ומשרד ראש הממשלה (ק״ת תשס״ו, 588); שירות הביטחון הכללי (ק״ת תשס״ו, 711); משרדי ממשלה שאינם מנויים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה לחוק}}, בנק ישראל, מקורות חברת המים לישראל, חברת החשמל לישראל בע״מ, בזק החברה הישראלית לתקשורת בע״מ, חברת פלאפון תקשורת בע״מ, חברת סלקום ישראל בע״מ, חברת פרטנר תקשורת בע״מ, חברת מירס תקשורת בע״מ, רשות הדואר, חברת רכבת ישראל בע״מ, מינהל מקרקעי ישראל, המוסד לביטוח לאומי, רשות העתיקות (ק״ת תשס״ו, 770); משרד הביטחון, מפעלי מערכת הביטחון {{ח:פנימי|סעיף 20|כמשמעותם בחוק}} (ק״ת תשס״ו, 830); משרד החוץ ולשכת נשיא המדינה (ק״ת תשע״ב, 778); רשויות ציבוריות לעניין אבטחת ”אישיות מאוימת“ לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 341א|סעיף 341א לפקודת העיריות}} כאמור {{ח:פנימי|תוספת 3 פרט 6|בתוספת השלישית לחוק}} (ק״ת תשע״ה, 1108); משרד מבקר המדינה (ק״ת תשע״ט, 3354).}}

{{ח:סעיף|4|תנאים לקבלת אישור למינוי ממונה בטחון|תיקון: תשס״ה, תשע״ו, תשע״ט, תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} לא ימונה אדם לממונה ביטחון, אלא אם כן נמצא כשיר לכך על ידי הקצין המוסמך.
{{ח:תתת|(2)}} לעניין מינוי בגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} ואינם מנויים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, מינוי ממונה ביטחון טעון אישור של קצין משטרה ונציג השב״כ.
{{ח:תתת|(3)}} לעניין מינוי בגופים המנויים גם {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} וגם {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, מינוי ממונה ביטחון טעון אישור של קצין משטרה, נציג השב״כ ונציג מערך הסייבר הלאומי.
{{ח:תת|(א1)|(1)}} היה הגוף הציבורי מנוי הן {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השישית}} והן בתוספת אחרת לחוק זה, יינתן האישור לכשירותו של מועמד לשמש כממונה ביטחון, לפי סעיף קטן (א), בידי כל הקצינים המוסמכים הנוגעים לאותו גוף, יחד.
{{ח:תתת|(2)}} היה הגוף הציבורי מנוי הן {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השישית}} והן בתוספת אחרת לחוק זה, יינתן האישור לכשירותו של מועמד לשמש כממונה ביטחון, לפי סעיף קטן (א), בידי כל הקצינים המוסמכים הנוגעים לאותו גוף, יחד, למעט נציג צה״ל.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לאישור כשירותו של מועמד לשמש כממונה בטחון (להלן – מועמד) תוגש בכתב על ידי הגוף הציבורי לקצין המוסמך.
{{ח:תת|(ג)}} הקצין המוסמך יאשר את כשירותו של מועמד אם התקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא אזרח ישראלי או תושב קבע בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} מלאו לו 25 שנים;
{{ח:תתת|(3)}} הוא בוגר קורס פיקודי בצבא הגנה לישראל, במשטרת ישראל, בשירות הבטחון הכללי, בשירות בתי הסוהר או ביחידת הממונה על הביטחון במערכת הביטחון, או שהוא בעל ניסיון של שלוש שנים רצופות לפחות, במהלך חמש השנים שקדמו להגשת הבקשה, בעיסוק בתחום הבטחון או האבטחה, המכשיר אותו, לדעת הקצין המוסמך, לשמש כממונה בטחון;
{{ח:תתת|(4)}} הוא בעל תואר אקדמי;
{{ח:תתת|(5)}} הוא בעל רשיון לנשיאת כלי יריה לפי {{ח:חיצוני|חוק כלי יריה|חוק כלי יריה, התש״ט–1949}} (להלן – חוק כלי יריה), או שמנהל משרד הבריאות או מי שהוסמך על ידו אישר שאין בידו מידע בנוגע למועמד כאמור {{ח:חיצוני|חוק כלי יריה#סעיף 11א|בסעיפים 11א}} {{ח:חיצוני|חוק כלי יריה#סעיף 11ב|או 11ב לחוק כלי יריה}}, אשר בשלו היה ממליץ שלא לתת רשיון לנשיאת כלי יריה לאותו מועמד;
{{ח:תתת|(6)}} הוא המציא אישור מאת רופא מורשה בדבר כשירותו הרפואית כפי שיקבע השר בתקנות, בהתייעצות עם שר הבריאות;
{{ח:תתת|(7)}} אין מניעה, לדעת הקצין המוסמך, לאשר את כשירותו של המועמד מטעמים של שלום הציבור או בטחון המדינה, לרבות לענין עברו הפלילי;
{{ח:תתת|(8)}} נקבעה התאמתו הביטחונית מקום שלמשרתו נקבע סיווג ביטחוני.
{{ח:תת|(ד)}} הקצין המוסמך רשאי –
{{ח:תתת|(1)}} בגוף ציבורי המנוי {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספות הראשונה}}, {{ח:פנימי|תוספת 2|השנייה}}, {{ח:פנימי|תוספת 4|הרביעית}}, {{ח:פנימי|תוספת 5|החמישית}} {{ח:פנימי|תוספת 6|והשישית}} – לקבוע תנאים נוספים להשכלתו, לניסיונו ולהתאמתו לשמש כממונה ביטחון של המועמד; היה הגוף הציבורי מנוי ביותר מתוספת אחת, ייקבעו התנאים האמורים בידי כל הקצינים המוסמכים הנוגעים לאותו גוף, יחד, ואולם לעניין גוף המנוי {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השישית}} – למעט נציג צה״ל;
{{ח:תתת|(2)}} בגוף ציבורי המנוי {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספות הראשונה}}, {{ח:פנימי|תוספת 2|השנייה}}, {{ח:פנימי|תוספת 3|השלישית}} {{ח:פנימי|תוספת 6|והשישית}} – לפטור מועמד מהתנאי האמור בסעיף קטן (ג)(4) וזאת מטעמים מיוחדים שיירשמו, ובלבד שהוכח להנחת דעתו של הקצין המוסמך, כי לאור ניסיונו, הכשרתו או השכלתו, הוא מתאים למלא את התפקיד אף שלא התקיים לגביו התנאי האמור;
{{ח:תתת|(3)}} בגוף ציבורי המנוי {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} – לפטור מועמד לממונה ביטחון מקומי, נוסף על האמור בפסקה (2), מהתנאי האמור בסעיף קטן (ג)(3).

{{ח:סעיף|5|מסלול הכשרה לממונה בטחון|תיקון: תשס״ה, תשס״ה־4, תשע״ו, תשע״ט, תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} אישר הקצין המוסמך את כשירותו של מועמד לשמש כממונה בטחון בגוף ציבורי, ימסור הודעה על כך לגוף הציבורי.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} לא ימונה מועמד שאושר כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר שעמד בהצלחה במסלול הכשרה מקצועית שאושר לפי סעיף קטן (ג) בתחום האבטחה ובתחום הסמכויות המסורות לו על פי חוק זה.
{{ח:תתת|(2)}} על אישור הכשרה מקצועית כאמור בסעיף קטן זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור#סעיף 8|סעיף 8(7)(ב) לחוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור}}.
{{ח:תת|(ג)}} מסלול ההכשרה המקצועית יאושר –
{{ח:תתת|(1)}} לענין הגופים {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}} – על ידי נציג השב״כ;
{{ח:תתת|(2)|(א)}} לעניין הגופים {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת השנייה}} ואינם {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} – על ידי קצין המשטרה, באישור נציג השב״כ;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעניין הגופים {{ח:פנימי|תוספת 2|שבתוספת השנייה}} {{ח:פנימי|תוספת 5|ובתוספת החמישית}} – על ידי קצין המשטרה, באישור נציג השב״כ ונציג מערך הסייבר הלאומי;
{{ח:תתת|(3)}} לענין הגופים {{ח:פנימי|תוספת 3|שבתוספת השלישית}} – על ידי קצין המשטרה;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין הגופים {{ח:פנימי|תוספת 6|שבתוספת השישית}} – על ידי נציג צה״ל, לעניין גוף המנוי הן {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השישית}} והן בתוספת אחרת לחוק זה – על ידי כל הקצינים המוסמכים הנוגעים לאותו גוף, יחד, ולעניין גוף המנוי הן {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השישית}} והן בתוספת אחרת לחוק זה – על ידי כל הקצינים המוסמכים כאמור, יחד, למעט נציג צה״ל.
{{ח:תת|(ד)}} הקצין המוסמך רשאי לפטור את המועמד ממילוי התנאי לפי סעיף זה, כולו או חלקו, בהתחשב בהכשרותיו הקודמות של המועמד.
{{ח:תת|(ה)}} מונה ממונה בטחון, ימסור הגוף הציבורי הודעה על כך לקצין המוסמך, ותחילת מילוי תפקידו כממונה בטחון תהיה עם קבלת תעודה מאת הקצין המוסמך, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14}}.

{{ח:סעיף|6|הודעה בדבר פסילת מועמד שלא מחמת אי־התאמה ביטחונית|תיקון: תשס״ה, תשע״ו, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} הוחלט שלא לאשר כשירותו של מועמד, למעט מחמת אי־התאמה ביטחונית, יודיע על כך הקצין המוסמך בכתב לגוף הציבורי.
{{ח:תת|(ב)}} הקצין המוסמך יפרט בכתב את נימוקי החלטתו בפני המועמד אם נתבקש על ידו לעשות כן, למעט נימוקים שיש חשש סביר כי גילוים עלול לפגוע בשלומו של אדם, או בבטחון המדינה, או לחשוף דרכי פעולה של רשויות חקירה ומודיעין.

{{ח:סעיף|7|מינוי ועדת ערר|תיקון: תשס״ה, תשע״ו, תשע״ט, תשע״ט־2}}
{{ח:ת}} השר ימנה ועדת ערר שתורכב מאלה:
{{ח:תת|(1)}} יושב ראש הועדה – עובד המדינה או עובד המדינה לשעבר הכשיר לשמש שופט בית משפט מחוזי, בהסכמת שר המשפטים;
{{ח:תת|(2)}} נציג של משטרת ישראל שהוא – קצין בדרגת ניצב משנה ומעלה ושעיסוקו בתחום המבצעים או השיטור, שיקבע המפקח הכללי;
{{ח:תת|(3)|(א)}} נציג שירות הביטחון הכללי, שיקבע ראש שירות הביטחון הכללי – לעניין החלטות הנוגעות לגופים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, לגופים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} ושאינם מפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} ולגופים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}};
{{ח:תתת|(ב)}} נציג ציבור בעל ניסיון בתחום האבטחה או הביטחון – לעניין החלטות הנוגעות לגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}};
{{ח:תתת|(ג)}} עובד מערך הסייבר הלאומי שמינה לעניין זה ראש המערך – לעניין החלטות הנוגעות לגופים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}};
{{ח:תת|(4)}} נציג צה״ל, שיקבע ראש המטה הכללי בצה״ל – לעניין החלטות הנוגעות לגופים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השישית}}, בנושא אבטחה ימית.

{{ח:סעיף|8|ערר על פסילת מועמד שלא מחמת אי־התאמה ביטחונית|תיקון: תשס״ה, תשע״ו, תשע״ט, תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} על החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א)}} שלא לאשר כשירות של מועמד, לרבות החלטה שלא לגלות נימוקים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ב)}}, רשאי הגוף הציבורי או המועמד להגיש ערר בפני הועדה; הערר יהיה מנומק ויוגש בכתב, בתוך שלושים ימים ממועד קבלת ההודעה על ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה רשאית, לאחר שנתנה הזדמנות לגורמים המוסמכים לאשר כשירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, לגוף הציבורי ולמועמד, להשמיע את טענותיהם לפניה, לקבל את הערר או לדחותו, לשנות את החלטת הקצין המוסמך או להחזיר לו את הענין עם הוראות; קיבלה ועדת הערר את הערר, יינתן האישור המבוקש.
{{ח:תת|(ג)}} נוסף על האמור בסעיף קטן (א), מוסמכת הועדה, לבקשת גורם מהגורמים המוסמכים לאשר כשירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, ולאחר שנתנה הזדמנות לממונה הבטחון ולגוף הציבורי להשמיע את טענותיהם בפניה, לבטל או להתלות אישור שניתן, אם מצאה שלא התקיים עוד בממונה הבטחון תנאי מהתנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}, או אם ממונה הבטחון לא מילא אחר ההנחיות המקצועיות שניתנו לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}; ואולם לא תדון הועדה בבקשה לבטל או להתלות אישור שניתן עקב אי מילוי הנחיות מקצועיות שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}} כל עוד תלויה ועומדת בענין זה בקשה לעיון חוזר.
{{ח:תת|(ד)}} היה הערר על החלטה לפסילת מועמד או לביטול או להתליית אישור שניתן לממונה ביטחון שהתבססה בין השאר על טעמים רפואיים, לא תחליט הועדה בערר אלא לאחר קבלת חוות דעת של רופא מורשה בעל תואר מומחה כפי שתקבע; סירוב מועמד להיבדק לצורך עריכת חוות הדעת, יהווה עילה לדחיית הערר.
{{ח:תת|(ה)}} הועדה תודיע את החלטתה בכתב לקצין המוסמך, לגוף הציבורי, למועמד או לממונה הבטחון, לפי הענין, בתוך שלושים ימים ממועד סיום שמיעת הערר; הועדה תפרט את נימוקיה, ואולם רשאית היא שלא לפרט נימוקים שיש חשש סביר כי גילוים עלול לפגוע בשלומו של אדם או בבטחון המדינה, או לחשוף דרכי פעולה של רשויות חקירה ומודיעין.
{{ח:תת|(ו)}} על החלטת הוועדה ניתן לערער בתוך 30 ימים לפני בית משפט לענינים מינהליים.

{{ח:סעיף|8א|פסילת מועמד מחמת אי־התאמה ביטחונית|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} על פסילה של מועמד מחמת אי־התאמה ביטחונית יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 15|סעיף 15 לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}}.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”מועמד“ – לרבות מועמד לשמש כמאבטח.

{{ח:סעיף|9|מינוי ממונה בטחון זמני|תיקון: תשע״ו, תשע״ט, תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} בוטל או הותלה אישור של ממונה בטחון על פי סעיף זה, ימנה הגוף הציבורי ממונה בטחון זמני שאושר לענין זה על ידי הגורמים המוסמכים לאשר כשירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}.
{{ח:תת|(ב)}} הגורמים המוסמכים לאשר כשירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}} רשאים לאשר מינוי ממונה בטחון זמני גם אם לא עמד בכל דרישות חוק זה, ובלבד שנתקיימו לגביו התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(ג)(1), (2) ו־(7)}}.
{{ח:תת|(ג)}} מינוי ממונה בטחון זמני יהיה לפרק זמן שלא יעלה על שישה חודשים, ואולם רשאים הגורמים המוסמכים לאשר כשירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}} לאשר את העסקתו לתקופה נוספת, אם מצאו כי העיכוב במינוי ממונה בטחון נבע מסיבות שאינן תלויות בגוף הציבורי.
{{ח:תת|(ד)}} נוסף על האמור בסעיף זה יפעל הגוף הציבורי באופן מידי למינוי ממונה בטחון בהתאם להוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|10|סמכות קצין מוסמך לתת הנחיות מקצועיות|תיקון: תשס״ה, תשע״ט־2, תשפ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} קצין מוסמך או מי שהוא הסמיך לכך רשאי לתת הנחיות מקצועיות לגוף ציבורי, לממונה ביטחון או לאחראי על אבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות, בכל הנוגע לפעולות אבטחה, לרבות הנחיות בענין בקרה ודיווח (בחוק זה – הנחיות מקצועיות); השר, בהתייעצות עם השר הממונה, רשאי לקבוע כי הנחיות מקצועיות לגוף ציבורי יימסרו באמצעות ממונה ביטחון של גוף ציבורי אחר; לענין זה, ”השר הממונה“ – השר הממונה על גוף ציבורי או שר הממונה על ביצוע חוק המסדיר את פעולותיו של גוף ציבורי או שפעילותו של הגוף הציבורי היא בתחום אחריותו, לפי הענין.
{{ח:תת|(א1)}} הנחיות מקצועיות לפי סעיף קטן (א) לעניין פעולות אבטחה ימית של גוף המנוי {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 1|בפרט 1 בחלק א׳ לתוספת השישית}} יינתנו לאחר התייעצות עם מנהל רשות הגז הטבעי שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|חוק משק הגז הטבעי}}, לעניין הנחיות כאמור של גוף המנוי {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 2|בפרט 2 בחלק א׳ לתוספת השישית}} – לאחר התייעצות עם הממונה על ענייני נפט שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנפט|חוק הנפט}}, ולעניין הנחיות כאמור של גוף המנוי {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השישית}} – לאחר התייעצות עם מנהל רשות הספנות והנמלים שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|חוק רשות הספנות והנמלים}}.
{{ח:תת|(א2)|(1)}} קצין מוסמך או מי שהוא הסמיך לכך לא ייתן לגוף ציבורי הנחיות מקצועיות מהסוגים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 11א|בסעיף 11א(ה)}} אלא לאחר ששקל שיקולים כלכליים ותקציביים ובחן את ההשפעות המשקיות האפשריות של ההנחיות המקצועיות, ולאחר שהביא לפני הוועדה המייעצת את ההנחיות ושקל את המלצותיה, אם ניתנו, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 11א|סעיף 11א}}; בחוק זה, ”השפעות משקיות“ – לרבות השפעות על פעילות הגוף והשלכותיהן על הציבור, לרבות עלויות, והשפעות על השירות שהגוף הציבורי נותן לציבור.
{{ח:תתת|(2)}} לשם ביצוע הבחינה האמורה בפסקה (1), רשאי הקצין המוסמך או מי שהוא הסמיך לכך לפנות לגוף הציבורי לשם קבלת הערכת עלויות של יישום ההנחיות המקצועיות וכן סקירה של ההשפעות המשקיות האפשריות; הגוף הציבורי ימסור לקצין המוסמך את הערכת העלויות והסקירה בתוך 15 ימים ממועד פניית הקצין המוסמך.
{{ח:תת|(א3)}} הנחיה מקצועית שעלות יישומה עולה על העלות התקציבית תעמוד בתוקפה לתקופה שלא תעלה על חמש שנים; ואולם, אין בכך כדי לגרוע מסמכותו של הקצין המוסמך, לאחר שפעל כאמור בסעיף קטן (א2), לחדש את ההנחיה המקצועית לתקופות נוספות.
{{ח:תת|(ב)}} גוף ציבורי, ממונה ביטחון ואחראי על אבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות, ימלאו אחר הנחיות מקצועיות שניתנו לפי הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} הקצינים המוסמכים יקבעו בנוהל כללים לתיאום הנחיות מקצועיות וליישוב מחלוקות ביניהם.
{{ח:תת|(ד)}} הקצין המוסמך יתעד באופן מרוכז את ההנחיות המקצועיות שנתן לגופים הציבוריים שהוא מנחה.
{{ח:תת|(ה)}} הקצין המוסמך יידע בכתב את הגוף הציבורי, בעת מתן ההנחיות המקצועיות או שינוין, כי יש אפשרות לעיון חוזר בהנחיות המקצועיות לפי {{ח:פנימי|סעיף 10א|סעיף 10א}}, ולהגשת ערר על החלטה שניתנה בבקשה לעיון חוזר לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}.

{{ח:סעיף|10א|עיון חוזר בהנחיות מקצועיות|תיקון: תשס״ה, תשע״ו, תשע״ט, תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} גוף ציבורי, ממונה ביטחון ואחראי על אבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות רשאים לפנות בבקשה לעיון חוזר בהנחיות מקצועיות לאחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לענין הנחיות מקצועיות שנתן נציג השב״כ – לפני ראש אגף בשב״כ שקבע לענין זה ראש השב״כ;
{{ח:תתת|(2)}} לענין הנחיות מקצועיות שנתן קצין משטרה – לפני ראש אגף במשטרת ישראל הממונה על חטיבת האבטחה או סגנו;
{{ח:תתת|(3)}} לעניין הנחיות מקצועיות שנתן נציג מערך הסייבר הלאומי – לפני ראש מערך הסייבר הלאומי או עובד בכיר מבין עובדי המערך שהוא מינה לכך;
{{ח:תתת|(4)}} לעניין הנחיות מקצועיות שנתן נציג צה״ל – לפני מפקד חיל הים או קצין אחר בדרגת תת־אלוף שמפקד חיל הים מינה לכך.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לעיון חוזר כאמור בסעיף קטן (א) תוגש בתוך 30 ימים ממועד קבלת ההנחיות המקצועיות; ההחלטה בעיון החוזר תינתן בתוך 30 ימים מיום הגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} הגורם שדן בבקשה לעיון החוזר רשאי בהחלטתו לאשר את ההנחיות המקצועיות שנתן הקצין המוסמך, לשנותן או לקבוע הנחיות חדשות.
{{ח:תת|(ד)}} אין בבקשה לעיון חוזר כאמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב) כדי לגרוע מן החובה למלא אחר הנחיות מקצועיות שניתנו.

{{ח:סעיף|11|ועדת ערר לענין הנחיות מקצועיות|תיקון: תשס״ה, תשס״ה־3, תשע״ו, תשע״ט, תשע״ט־2, תשפ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} תמונה ועדת ערר ובה שלושה חברים, ואלה יהיו חבריה:
{{ח:תתת|(1)}} נציג הגוף שהקצין המוסמך הנותן את ההנחיה שעליה עוררים משתייך אליו, שימנה ראש הממשלה, השר או שר הביטחון, לפי העניין, והוא יהיה יושב הראש;
{{ח:תתת|(2)}} נציג ציבור בעל כישורים, ניסיון והכשרה בתחום הביטחון והאבטחה, שימנה ראש הממשלה, השר או שר הביטחון, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} נציג ציבור בעל כישורים, ניסיון והכשרה בתחום הניהול והכלכלה, שימנה שר האוצר יחד עם ראש הממשלה, השר או שר הביטחון, לפי העניין.
{{ח:תת|(א1)}} בוועדת ערר לעניין הנחיות מקצועיות לגבי אבטחת מידע בסיווג גבוה מרמת ”שמור“, בגוף המנוי גם {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} וגם {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, תמנה ועדת הערר גם נציג של שירות הביטחון הכללי נוסף על הנציגים כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ב)}} גוף ציבורי רשאי לערור על החלטה שניתנה בבקשה לעיון חוזר לפי {{ח:פנימי|סעיף 10א|סעיף 10א}} לפני ועדת ערר לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} ערר יוגש בתוך 30 ימים מיום מתן ההחלטה בבקשה לעיון חוזר.
{{ח:תת|(ד)}} ועדת ערר לפי סעיף זה רשאית, לאחר שנתנה הזדמנות, לעורר ולכל מי שמצאה לנכון, להשמיע את טענותיהם לפניה, לקבל את הערר או לדחותו, לשנות את ההחלטה בבקשה לעיון חוזר או להחזיר את הענין לגוף שנתן את ההנחיה המקצועית, ולתת, לענין החלטתה, הוראות ככל שתמצא לנכון.
{{ח:תת|(ה)}} ההחלטה בערר תינתן בתוך 30 ימים מיום הגשת הערר, אלא אם כן קבע יושב ראש הוועדה, מטעמים מיוחדים שיירשמו, כי ההחלטה תינתן במועד מאוחר יותר; החלטת ועדת הערר תהיה מנומקת.
{{ח:תת|(ו)}} אין בהגשת ערר על פי סעיף זה כדי לגרוע מהחובה למלא אחר ההנחיות המקצועיות שעליהן הוגש הערר, אלא אם כן הורתה ועדת הערר אחרת.

{{ח:סעיף|11א|ועדה מייעצת|תיקון: תשפ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} תוקם ועדה מייעצת שתפקידה לייעץ לקצין המוסמך בשאלות הנוגעות לתהליך קבלת ההחלטות וניהול הסיכונים באבטחה בגופים ציבוריים בשים לב להשפעות הכלכליות, התקציביות והמשקיות, אם יש כאלה, של הנחיות מקצועיות מהסוגים המפורטים בסעיף קטן (ה).
{{ח:תת|(ב)}} חוות דעתה של הוועדה המייעצת תכלול את מסקנותיה בדבר אופן הביצוע של תהליך בחינת ניהול הסיכונים בשים לב להשפעות הכלכליות, התקציביות והמשקיות של ההנחיות המקצועיות, ועשויה לכלול המלצות לטיוב התהליך האמור; חוות דעת הוועדה תהיה מייעצת, ואין בה כדי לגרוע מסמכותו של הקצין המוסמך לתת הנחיות מקצועיות לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(א)}}.
{{ח:תת|(ג)}} אלה חברי הוועדה המייעצת:
{{ח:תתת|(1)}} נציג רשות האסדרה שימנה יושב ראש רשות האסדרה, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} נציג הגוף שהקצין המוסמך משתייך אליו שימנה ראש הגוף כאמור, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} נציג אגף תקציבים במשרד האוצר שימנה הממונה על התקציבים במשרד האוצר;
{{ח:תתת|(4)}} נציג בעל מומחיות בתחום האבטחה, שימנה השר האחראי על הקצין המוסמך, לפי העניין, מקרב עובדי משרדו או מקרב הציבור;
{{ח:תתת|(5)}} לעניין הנחיות מקצועיות לגוף ציבורי שאינו משרד ממשלתי – נציג המשרד הממשלתי האחראי על הגוף הציבורי או על תחום הפעילות שלו, שימנה השר האחראי על אותו משרד.
{{ח:תת|(ד)}} על הוועדה המייעצת יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לא ימונה חבר ועדה אלא אם כן נקבעה לו התאמה ביטחונית למשרה בהתאם לסיווג הביטחוני הדרוש, כפי שיקבע הגוף שהקצין המוסמך משתייך אליו, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} מי שמוסמך למנות חבר ועדה מייעצת לפי סעיף זה רשאי למנות לו ממלא מקום, שעליו יחולו הכללים החלים על חבר הוועדה המייעצת;
{{ח:תתת|(3)}} קיום הוועדה המייעצת, סמכויותיה ותוקף החלטותיה לא ייפגעו מחמת שהתפנה מקומו של חבר בה או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו, ובלבד שמכהנים בה רוב חבריה;
{{ח:תתת|(4)}} בלי לגרוע מהוראות פסקה (3), מונה נציג הגוף שהקצין המוסמך משתייך אליו, יהיה המניין החוקי לישיבת הוועדה המייעצת רוב חבריה ובהם נציג הגוף האמור, אלא אם כן הוא נעדר מהישיבה בלא הודעה ליושב ראש הוועדה המייעצת או הודיע על הסכמתו לקיום הישיבה בהיעדרו;
{{ח:תתת|(5)}} דיוני הוועדה המייעצת יהיו חסויים, אולם לגבי עניינים שאינם מסווגים – הוועדה רשאית לקבוע אחרת בהסכמת נציג הגוף שהקצין המוסמך משתייך אליו; המלצות הוועדה המייעצת יימסרו לבעלי סיווג ביטחוני מתאים בלבד;
{{ח:תתת|(6)}} הוועדה המייעצת תקבע את סדרי עבודתה אם לא נקבעו לפי חוק זה, בכפוף לקביעת הגוף שהקצין המוסמך משתייך אליו לעניין סיווג ביטחוני ואבטחת מידע.
{{ח:תת|(ה)}} הנחיה מקצועית שתוגש לוועדה המייעצת (בסעיף זה – הנחיה מקצועית נבחנת), תהיה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הנחיה מקצועית ראשונה של הקצין המוסמך לגוף ציבורי שלא הונחה על ידו בעבר לעניין אותו סוג פעולות אבטחה, אם עלותה עולה על מחצית העלות התקציבית;
{{ח:תתת|(2)}} אחת לחמש שנים – בחינה כמכלול של כלל ההנחיות המקצועיות מאותו סוג פעולות אבטחה, שניתנו לגוף ציבורי, אם עלותן המצטברת עולה על פי שניים מהעלות התקציבית;
{{ח:תתת|(3)}} שינוי בהנחיות מקצועיות מאותו סוג פעולות אבטחה הניתנות לגוף ציבורי בשנה נתונה, שמתקיים לגביו אחד או יותר מהמאפיינים האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} עלות יישום השינוי בעבור הגוף הציבורי היא בסכום העלות התקציבית, לפחות;
{{ח:תתתת|(ב)}} העלות של יישום שינוי ההנחיה המקצועית עולה על 25% מעלות ההנחיה הקיימת, על בסיס הערכה תקציבית של הגוף הציבורי, ובלבד שהעלות של יישום שינוי ההנחיה לא פוחתת ממחצית העלות התקציבית;
{{ח:תתתת|(ג)}} שינוי ההנחיה חל על כמה גופים ציבוריים הכפופים להנחיית הקצין המוסמך, והעלות המצטברת של יישום שינוי ההנחיה עולה על פי שלושה מהעלות התקציבית;
{{ח:תתתת|(ד)}} הגוף הציבורי הניח לפני הקצין המוסמך ממצאים מבוססים המעלים חשש ממשי כי ההנחיה המקצועית הנבחנת תביא לפגיעה משמעותית ביוקר המחיה, בפריון, בתוצר או בשגרת החיים התקינה.
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(א2)}}, הוועדה המייעצת רשאית לפטור קצין מוסמך מהתייעצות עימה, בעניינים מסוימים או בהנחיות מקצועיות הניתנות לגופים ציבוריים מסוימים, אם מצאה כי לא מתקיימות התכליות שלשמן מבוצעת ההתייעצות לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ז)}} הוועדה המייעצת לא תדון בהנחיות מקצועיות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הנחיות של קצין מוסמך הניתנות לגוף שהוא משתייך אליו;
{{ח:תתת|(2)}} הנחיות של קצין מוסמך שחלה עליו לפי חוק זה חובת התייעצות עם גורם אחר, לפני מתן ההנחיות המקצועיות;
{{ח:תתת|(3)}} הנחיות בתחומים שלגביהם התקבלה החלטה בענייני אבטחה של הממשלה, של ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי או של ועדת השרים שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 5|סעיף 5 לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}}, ובלבד שהוסדר להם מקור תקציבי;
{{ח:תתת|(4)}} הנחיות שנציג הממונה על הביטחון במערכת הביטחון נותן למשרד הביטחון, ל”מפעלי מערכת הביטחון“ ולמפעלים המייצרים מוצרים בעבור מערכת הביטחון, כפי שהם מוגדרים בצו של שר הביטחון, בהתאם {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3|לפרט (3) לתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ח)}} לשם גיבוש חוות דעתה של הוועדה המייעצת, יעביר הקצין המוסמך לעיונה, עם העתק לגוף הציבורי, את טיוטת ההנחיות המקצועיות הנבחנות, בצירוף התייחסות הכוללת את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסבר בדבר הצורך האבטחתי שההנחיות המקצועיות הנבחנות מיועדות לענות עליו; הסבר כאמור יכול שייערך בידי הגוף הציבורי אם ההנחיות המקצועיות הנבחנות גובשו איתו, לפי שיקול דעתו של הקצין המוסמך;
{{ח:תתת|(2)}} הערכת עלויות של יישום ההנחיות המקצועיות הנבחנות וסקירת השפעות משקיות אפשריות של ההנחיות, על בסיס התייעצות עם גורמים שהקצין המוסמך ימצא לנכון; הקצין המוסמך רשאי להנחות את הגוף הציבורי לערוך ולהעביר הערכת עלויות וסקירה כאמור ישירות לוועדה המייעצת, עם העתק אליו;
{{ח:תתת|(3)}} התייחסות להיבטי ניהול סיכונים, בחירת תוכנית פעולה לטיפול בסיכונים וניתוח תוחלת הסיכון, שנשקלו בנוגע להנחיות המקצועיות, ואם אלה בידו – נתונים בדבר העלות של חלופות האבטחה האפשריות אל מול התועלת מהן.
{{ח:תת|(ט)}} הוועדה המייעצת רשאית לפטור את הקצין המוסמך מהעברת מסמכים או מהתייחסות לפרטים המפורטים בסעיף קטן (ח), כולם או חלקם, לפי שיקול דעתה.
{{ח:תת|(י)}} הוועדה המייעצת תפעל בהתאם למועדים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בתוך 15 ימים מיום שהעביר הקצין המוסמך את המסמכים כאמור בסעיף קטן (ח), רשאי הגוף הציבורי להעביר מיוזמתו לוועדה המייעצת, עם העתק לקצין המוסמך, הערכת עלויות של יישום ההנחיות המקצועיות הנבחנות וסקירת השפעות משקיות אפשריות של ההנחיות; נוסף על כך, רשאית הוועדה המייעצת לבקש מהגוף הציבורי סקירת השוואה בין־לאומית לגבי הנחיות מקצועיות הנהוגות בקרב מדינות מפותחות בעולם, בנוגע לצורכי אבטחה של גופים ציבוריים דומים;
{{ח:תתת|(2)}} הוועדה המייעצת תודיע לקצין המוסמך בכתב, בתוך 30 ימים מיום שקיבלה את המסמכים כאמור בסעיף קטן (ח), אם בכוונתה לייעץ לו בעניין ההנחיות המקצועיות הנבחנות;
{{ח:תתת|(3)}} הודיעה הוועדה המייעצת לקצין המוסמך על כוונתה לייעץ לו כאמור בפסקה (2), תמסור לו את חוות דעתה בעניין ההנחיות בתוך 90 ימים מיום שקיבלה את המסמכים כאמור בסעיף קטן (ח);
{{ח:תתת|(4)}} לא הודיעה הוועדה המייעצת לקצין המוסמך על כוונתה לייעץ לו או הודיעה שאין בכוונתה לייעץ כאמור, בתוך 30 ימים, או לא מסרה לו את חוות דעתה בתוך 90 ימים מיום קבלת המסמכים כאמור בסעיף קטן (ח), ייתן הקצין המוסמך את ההנחיות המקצועיות לגוף הציבורי ללא חוות דעתה של הוועדה המייעצת.
{{ח:תת|(יא)}} מצא הקצין המוסמך כי יש דחיפות ביטחונית במתן ההנחיות, רשאי הוא לתת הנחיות מקצועיות מהסוגים המפורטים בסעיף קטן (ה) אף ללא התייעצות עם הוועדה המייעצת, ובלבד שיגיש לוועדה המייעצת את ההנחיות בתוך 180 ימים ממתן ההנחיות, והוועדה תהיה רשאית למסור חוות דעת כאמור בסעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|12|גוף ציבורי שהוא עסק טעון רישוי}}
{{ח:ת}} היה הגוף הציבורי עסק טעון רישוי על פי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}, יראו את רשיון העסק כאילו הותנה גם בקיום הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|13|מינוי מאבטח בגוף ציבורי|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} גוף ציבורי ימנה מאבטח אחד או יותר, לפי דרישת קצין מוסמך ובאישורו; דרישה כאמור תינתן לאחר שהקצין המוסמך מצא כי לשם מילוי פעולות האבטחה בגוף הציבורי, נדרש מינוי מאבטח.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לאישור מינויו של מועמד לשמש מאבטח בגוף ציבורי תוגש בכתב לקצין המוסמך על ידי ממונה הביטחון של אותו גוף ציבורי.
{{ח:תת|(ג)}} הקצין המוסמך יאשר את כשירותו של מועמד לשמש כמאבטח אם התקיימו בו התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(ג)(1), (6) ו־(8)}} ואחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא בעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה#סעיף 18|סעיף 18(ב) לחוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה, התשל״ב–1972}} או בעל אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה#סעיף 19|סעיף 19(ב) לחוק האמור}};
{{ח:תתת|(2)}} הוא בעל רישיון או תעודת הרשאה לנשיאת כלי יריה כאמור {{ח:חיצוני|חוק כלי היריה#סעיף 4|בסעיף 4 בחוק כלי היריה, התש״ט–1949}}.
{{ח:תת|(ד)}} הקצין המוסמך ימסור הודעה על החלטתו לגבי כשירות מועמד כמאבטח בגוף ציבורי לממונה הביטחון באותו גוף ציבורי.
{{ח:תת|(ה)}} לא ימונה מועמד, שהקצין המוסמך אישר את כשירותו כאמור בסעיף קטן (ג), אלא לאחר שעבר הכשרה מקצועית בתחום האבטחה ובתחום הסמכויות המסורות לו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13א|בסעיף 13א}} ובלבד שלא חל שינוי בתנאי כשירותו כאמור בסעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ו)}} על אישור הכשרה מקצועית כאמור בסעיף קטן (ה) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב)(2)}}.

{{ח:סעיף|13א|סמכויות מאבטח|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} למאבטח יהיו סמכויות כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}} לצורך ביצוע פעולות אבטחה והוא יפעל על פי הנחיות ממונה הביטחון.

{{ח:סעיף|14|תעודת מינוי|תיקון: תשס״ה, תשע״ו, תשע״ט, תשע״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} ממונה בטחון או מאבטח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי חוק זה אלא אם כן בידו תעודה חתומה על ידי קצין מוסמך המאשר את מינויו כממונה בטחון או כמאבטח (בסעיף זה – תעודת מינוי); לענין הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, תיחתם תעודת מינוי של ממונה ביטחון בידי קצין משטרה ונציג השב״כ ותעודת מינוי של מאבטח – בידי קצין משטרה; לעניין הגופים המנויים גם {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} וגם {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, תיחתם תעודת מינוי של ממונה ביטחון גם בידי נציג מערך הסייבר הלאומי; לעניין גוף המנוי הן {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השישית}} והן בתוספת אחרת לחוק זה, תיחתם תעודת המינוי של ממונה ביטחון בידי כל הקצינים המוסמכים הנוגעים לאותו גוף, ולעניין גוף המנוי הן {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השישית}} והן בתוספת אחרת לחוק זה – על ידי כל הקצינים המוסמכים כאמור, יחד, למעט נציג צה״ל.
{{ח:תת|(א1)}} תוקפה של תעודת מינוי של ממונה ביטחון יהיה לשלוש שנים מיום הינתנה, ותוקפה של תעודת מינוי של מאבטח יהיה לשנה אחת מיום הינתנה, וזאת כל עוד מקבל התעודה משמש בתפקיד ממונה ביטחון או מאבטח באותו גוף ציבורי; ממונה הביטחון רשאי להאריך את תוקפה של תעודת מינוי של מאבטח באישור הקצין המוסמך, לתקופה נוספת שלא תעלה על שנה, וזאת כל עוד משמש המאבטח בתפקידו באותו גוף ציבורי.
{{ח:תת|(ב)}} בעת הפעלת סמכויות לפי חוק זה יענוד ממונה בטחון או מאבטח את תעודת המינוי שלו באופן גלוי לעין, ויציג אותה על פי דרישה.

{{ח:סעיף|15|סמכויות פיקוח|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} הקצין המוסמך, וכן שוטר או עובד המדינה שהסמיך אחד מהם, לפי הענין, רשאי להיכנס בכל עת לגוף ציבורי כדי לבדוק אם מולאו ביחס אליו ההוראות לפי חוק זה, וההנחיות שניתנו על פיו.

{{ח:סעיף|15א|תקיפת ממונה ביטחון או מאבטח|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} התוקף ממונה ביטחון או מאבטח – דינו כדין התוקף עובד הציבור לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 381|סעיף 381(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף|16|הוראות מעבר|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} מי שערב תחילתו של חוק זה הועסק בתפקיד של ממונה בטחון שלוש שנים רצופות לפחות במהלך חמש השנים לפני תחילת חוק זה, יראו אותו כאילו מתקיימות בו ההוראות הקבועות {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4(ג)(3) ו־(4)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, רשאי גוף ציבורי שהעסיק ערב תחילתו של חוק זה ממונה בטחון, להמשיך ולהעסיקו כממונה בטחון במשך 12 חודשים ממועד תחילתו של חוק זה, אף אם לא מולאו לגביו התנאים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5}}.

{{ח:סעיף|17|ביצוע ותקנות|תיקון: תשס״ה, תשפ״ב, תשפ״ג, תשפ״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, בהתייעצות עם ראש הממשלה ושר הבטחון ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), תקנות שענינן אבטחת מידע ואבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות יתקין ראש הממשלה, בהתייעצות עם השר ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת; הורה ראש הממשלה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}}, יותקנו תקנות לענין הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרטים 2}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3|ו־3 בתוספת הראשונה}}, גם בהסכמת שר הביטחון.
{{ח:תת|(ג)}} הסכום הנקוב {{ח:פנימי|סעיף 1|בהגדרה ”עלות תקציבית“}} יתעדכן ב־1 בינואר של כל שנה לפי שיעור השינוי במדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ולעניין זה יראו את עדכון הסכומים לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 3ג|סעיף 3ג(ה) לחוק־יסוד: משק המדינה}}, כאילו נעשה גם לעניין הגדרה זו כל עוד לא נקבע סכום אחר {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 3ג|בסעיף 3ג(ד) לחוק היסוד האמור}}.

{{ח:סעיף|18|שינוי התוספות וסייג לתחולה|תיקון: תשס״ה, תשע״ו, תשע״ט, תשע״ט־2, תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בהתייעצות עם השר הממונה, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10}}, ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, רשאי לשנות את התוספות, מטעמים של בטחון המדינה, שלום הציבור ובטחונו; שינוי כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספות הראשונה}}, {{ח:פנימי|תוספת 2|השנייה}}, {{ח:פנימי|תוספת 4|הרביעית}}, {{ח:פנימי|תוספת 5|החמישית}} {{ח:פנימי|תוספת 6|והשישית}} טעון גם אישור ראש הממשלה, {{ח:פנימי|תוספת 6|ובתוספת השישית}} – גם של שר הביטחון.
{{ח:תת|(א1)}} שינוי כאמור בסעיף קטן (א), לשם הנחיית גוף תקשורת לעניין אבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות, יהיה באמצעות שינוי {{ח:פנימי|תוספת 4|התוספת הרביעית}} בלבד; לעניין זה, ”גוף תקשורת“ – גוף המנוי {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}} או גוף אחר שהוא בעל רישיון כאמור {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 13|בסעיף 13(א) לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}, ושניתנו לגביו הוראות כאמור {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 13|בסעיף 13(ב) לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} ראש הממשלה, בהתייעצות עם השר, רשאי לקבוע, לגבי גופים ציבוריים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספות הראשונה}}, {{ח:פנימי|תוספת 2|השנייה}}, {{ח:פנימי|תוספת 4|הרביעית}} {{ח:פנימי|תוספת 5|והחמישית}}, תחומים מסוימים של פעולות אבטחה, שעליהם לא יחולו הוראות חוק זה, ולעניין גופים ציבוריים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת השישית}}, רשאי ראש הממשלה לקבוע כאמור לאחר התייעצות עם שר הביטחון.
{{ח:תת|(ג)}} לענין הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרטים 2}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3|ו־3 בתוספת הראשונה}} – הורה ראש הממשלה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}}, תהיה סמכות ראש הממשלה לפי סעיפים קטנים (א) ו־(ב), נתונה לשר הביטחון.

{{ח:סעיף|19|עדכון {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}}|תיקון: תשפ״ב, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} עד יום תחילתו של חוק זה, יביא השר לאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, רשימת גופים אשר ייכללו {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית לחוק זה}}.

{{ח:סעיף|20|מפעלי מערכת הבטחון|תיקון: תשפ״ג־3}}
{{ח:ת}} צו של שר הבטחון, המגדיר את רשימת ”מפעלי מערכת הבטחון“ כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3|בפרט (3) לתוספת הראשונה}}, אינו טעון פרסום, אולם למפעל תינתן הודעה על הכללתו בצו או על הסרתו ממנו, והודעה על כך תימסר גם לוועדת משנה של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת שישיבותיה חסויות.

{{ח:סעיף|21|שינוי הגדרת קצין מוסמך|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} רשאי ראש הממשלה, בהסכמת שר הבטחון, להורות כי קצין מוסמך לענין הגופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בסעיפים 2}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3|ו־3 לתוספת הראשונה}}, יהיה מי שמונה על ידי הממונה על הבטחון במערכת הבטחון (להלן – נציג מלמ״ב); הורה ראש הממשלה כאמור – בכל מקום שבו נאמר בחוק זה שירות הבטחון הכללי ייקרא ”נציג מלמ״ב“ לענין הגופים האמורים; הוראת ראש הממשלה לפי סעיף זה, יכול שתינתן לגבי חלק מסמכויות הקצין המוסמך.

{{ח:סעיף|21א|תחולת החוק על המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים|תיקון: תשס״ה, תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} חוק זה יחול על המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ראש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים או מי שהוא הסמיך לכך ישמש קצין מוסמך וימנה ממונה ביטחון ומאבטח במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים;
{{ח:תתת|(2)}} ממונה ביטחון במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים יהיה אחראי על ארגון וביצוע פעולות אבטחה פיזית, על פעולות לאבטחת מידע ועל פעולות לאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות, וכן על הפיקוח על פעולות אלה;
{{ח:תתת|(3)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ג)(3)}}, יוכר גם קורס פיקודי של המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים;
{{ח:תתת|(4)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ד)}}, יחולו הוראות פסקה (1) בלבד;
{{ח:תתת|(5)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיפים 8}}, {{ח:פנימי|סעיף 10א|10א}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|ו־15}} לא יחולו על המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים.
{{ח:תת|(ב)}} ראש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים יקבע נוהלי בקרה ופיקוח על הפעלת סמכויות בידי ממונה ביטחון ומאבטח שמונו לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|21ב|תחולת החוק על מערך הסייבר הלאומי|תיקון: תשע״ו, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} חוק זה יחול על מערך הסייבר הלאומי, בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ראש מערך הסייבר הלאומי או מי שהוא הסמיך לכך ישמש קצין מוסמך וימנה ממונה ביטחון ומאבטח במערך הסייבר הלאומי;
{{ח:תתת|(2)}} ממונה ביטחון במערך הסייבר הלאומי יהיה אחראי על ארגון וביצוע פעולות אבטחה פיזית, פעולות לאבטחת מידע ופעולות לאבטחת מערכות ממוחשבות חיוניות, וכן על הפיקוח על פעולות אלה;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 10א|סעיפים 10א}} {{ח:פנימי|סעיף 15|ו־15}} לא יחולו על מערך הסייבר הלאומי לעניין סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|22|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה|בחוק מבקר המדינה [נוסח משולב], התשי״ח–1958}}.}}

{{ח:סעיף|22א|גופים {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}} או {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} – הוראות מיוחדות|תיקון: תשס״ה, תשע״ו, תשע״ט}}
{{ח:ת}} חובת מינוי ממונה ביטחון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} וחובת מינוי מאבטחים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}} לא יחולו על גוף ציבורי המנוי {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}} בלבד או {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}} בלבד; מונו בגופים כאמור ממוני ביטחון או מאבטחים שלא מכוח הוראות חוק זה, לא יהיו נתונות להם הסמכויות לפי חוק זה ולא יחולו לגביהם ההוראות הנוגעות לממוני ביטחון ומאבטחים לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|22ב|הוראות לעניין גופים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} {{ח:פנימי|תוספת 5|ובתוספת החמישית}}|תיקון: תשע״ו, תשע״ט}}
{{ח:תת|(א)}} לעניין פעולות לאבטחת מידע בגוף המנוי גם {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} וגם {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין פעולות לאבטחת מידע ברמת סיווג עד ”שמור“, יהיה הקצין המוסמך נציג מערך הסייבר הלאומי, ואולם הוא יהיה אחראי להנחות גוף כאמור בהתאם לעקרונות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|חוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}} בעניין שמירה על מידע מסווג;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין פעולות לאבטחת מידע מסווג ברמת סיווג גבוהה מ”שמור“, יהיה הקצין המוסמך נציג מערך הסייבר הלאומי, ואולם הוא יהיה אחראי להנחות גוף כאמור בהתאם להוראות שירות הביטחון הכללי בעניין שמירה על מידע מסווג.

{{ח:סעיף|23|תחולה באזור}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו גם על גופים ציבוריים הפועלים באזור כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית)|בחוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון וחבל עזה – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ״ח–1967}}.

{{ח:סעיף|24|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה בתום שנה מיום פרסומו.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} משרד ראש הממשלה.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} משרד הבטחון.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} ”מפעלי מערכת הבטחון“ ומפעלים המייצרים מוצרים עבור מערכת הבטחון, כפי שיוגדרו בצו על ידי שר הבטחון.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} לשכת נשיא המדינה.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} משרד החוץ.

{{ח:סעיף*|6||תיקון: תשס״ה, ק״ת תשס״ז, ק״ת תשס״ז־3, תשע״ט־2|עוגן=תוספת 1 פרט 6}}
{{ח:ת}} הגופים כדלקמן, למעט במקומות ובנושאים כפי שייקבע על ידי הממשלה:
{{ח:תת|(א)}} רשות שדות התעופה;
{{ח:תת|(ב)}} חברת נמל כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|בחוק רשות הספנות והנמלים}};
{{ח:תת|(ג)}} חברות תעופה;
{{ח:תת|(ד)}} חברות ספנות;
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(ו)}} גוף המפעיל מסוף מטענים מוטסים מישראל;
{{ח:תת|(ז)}} מינהלת המעברים שבמשרד הביטחון, ככל שנוגע לאבטחת המעברים, למעט אבטחת מידע, לפי החלטת ממשלה מיום י״ג בכסלו התשס״ו (14 בדצמבר 2005);
{{ח:תת|(ח)}} חברת אס.איי.פי.ג׳י. טרמינל בייפורט חברה בע״מ – בתחום השטח בנמל חיפה שבתפעולה בהתאם לכתב ההסמכה שניתן לה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|חוק רשות הספנות והנמלים}};
{{ח:תת|(ט)}} חברת הדרום קונטיינר בע״מ – בתחום השטח בנמל אשדוד שבתפעולה בהתאם לכתב ההסמכה שניתן לה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|חוק רשות הספנות והנמלים}}.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} משרדי ממשלה שאינם מנויים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} הסוכנות היהודית לארץ ישראל.

{{ח:סעיף*|3||תיקון: תשע״ד, תשע״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} תאגיד השידור הישראלי.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 2 פרט 4}}
{{ח:ת}} הרשות השניה לטלוויזיה ולרדיו.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 2 פרט 5}}
{{ח:ת}} בנק ישראל.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 2 פרט 6}}
{{ח:ת}} מקורות, חברת המים בע״מ.

{{ח:סעיף*|7||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 2 פרט 7}}
{{ח:ת}} חברת החשמל לישראל בע״מ וחברת ניהול המערכת בע״מ.

{{ח:סעיף*|8||תיקון: תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 8}}
{{ח:ת}} בזק, החברה הישראלית לתקשורת בע״מ, חברת פלאפון תקשורת בע״מ, חברת סלקום ישראל בע״מ, חברת פרטנר תקשורת בע״מ, בזק בינלאומי, ברק אי.טי.סי (1955), החברה לשירותי בזק בינלאומיים, קווי זהב שירותי תקשורת בינלאומיים בע״מ, חברת מירס תקשורת בע״מ, וכן בעל רישיון כאמור {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 13|בסעיף 13 לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}, אשר ניתנו לגביו הוראות כאמור {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 13|בסעיף 13(ב) לחוק האמור}}.

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 2 פרט 9}}
{{ח:ת}} (תיקון: תשס״ה, ק״ת תשס״ז־2) : חברת דואר ישראל בע״מ.

{{ח:סעיף*|10||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 10}}
{{ח:ת}} דלק פי גלילות – שותפות מוגבלת.

{{ח:סעיף*|11||תיקון: תשע״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 11}}
{{ח:ת}} חברת קו צינור אילת אשקלון בע״מ, וכן גורם מפעיל כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל|בחוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל, התשע״ז–2017}}.

{{ח:סעיף*|12||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 12}}
{{ח:ת}} תשתיות אנרגיה בע״מ.

{{ח:סעיף*|13||תיקון: ק״ת תשס״ז־3|עוגן=תוספת 2 פרט 13}}
{{ח:תת|א.}} חברת בתי זיקוק לנפט בע״מ;
{{ח:תת|ב.}} חברת פז בית זיקוק אשדוד בע״מ.

{{ח:סעיף*|14||תיקון: תשס״ה|עוגן=תוספת 2 פרט 14}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|15||תיקון: תשס״ה, ק״ת תשס״ז, ק״ת תשס״ז־3, תשע״ט־2|עוגן=תוספת 2 פרט 15}}
{{ח:ת}} הגופים כדלקמן, למעט במקומות ובנושאים כפי שייקבע על ידי הממשלה:
{{ח:תת|(א)}} רשות שדות התעופה;
{{ח:תת|(ב)}} חברת נמל כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|בחוק רשות הספנות והנמלים}};
{{ח:תת|(ג)}} חברות תעופה;
{{ח:תת|(ד)}} חברות ספנות;
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(ו)}} גוף המפעיל מסוף מטענים מוטסים מישראל ונמצא בשטח נמל התעופה בן־גוריון;
{{ח:תת|(ז)}} חברת נמלי ישראל – פיתוח ונכסים בע״מ;
{{ח:תת|(ח)}} מינהלת המעברים שבמשרד הביטחון, ככל שנוגע לאבטחת המעברים, למעט אבטחת מידע, לפי החלטת ממשלה מיום י״ג בכסלו התשס״ו (14 בדצמבר 2005);
{{ח:תת|(ט)}} חברת אס.איי.פי.ג׳י. טרמינל בייפורט חברה בע״מ – בתחום השטח בנמל חיפה שבתפעולה בהתאם לכתב ההסמכה שניתן לה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|חוק רשות הספנות והנמלים}};
{{ח:תת|(י)}} חברת הדרום קונטיינר בע״מ – בתחום השטח בנמל אשדוד שבתפעולה בהתאם לכתב ההסמכה שניתן לה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|חוק רשות הספנות והנמלים}}.

{{ח:סעיף*|16||תיקון: ק״ת תשס״ג|עוגן=תוספת 2 פרט 16}}
{{ח:ת}} המוסד לביטוח לאומי.

{{ח:סעיף*|17||תיקון: תשס״ה, תשס״ט|עוגן=תוספת 2 פרט 17}}
{{ח:ת}} רשות מקרקעי ישראל.

{{ח:סעיף*|18||תיקון: ק״ת תשס״ז־3|עוגן=תוספת 2 פרט 18}}
{{ח:ת}} המרכז למיפוי ישראל.

{{ח:סעיף*|19||תיקון: ק״ת תשס״ז־3|עוגן=תוספת 2 פרט 19}}
{{ח:ת}} חברת רכבת ישראל בע״מ.

{{ח:סעיף*|20||תיקון: ק״ת תש״ע|עוגן=תוספת 2 פרט 20}}
{{ח:ת}} חברת נתיבי הגז הטבעי לישראל בע״מ.

{{ח:סעיף*|21||תיקון: ק״ת תשע״ד|עוגן=תוספת 2 פרט 21}}
{{ח:ת}} מפעיל מיתקן יבשתי לעיבוד גז טבעי המתקבל מצנרת מהים או ממדינה זרה, מכוח רישיון או על פי דין.

{{ח:סעיף*|22||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 2 פרט 22}}
{{ח:ת}} רשות המסים בישראל.

{{ח:סעיף*|23||תיקון: ק״ת תשע״ז־2|עוגן=תוספת 2 פרט 23}}
{{ח:ת}} חברת תרכובות ברום בע״מ.

{{ח:סעיף*|24||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 2 פרט 24}}
{{ח:ת}} רשות ניירות ערך.

{{ח:סעיף*|25||תיקון: תשפ״ג־2|עוגן=תוספת 2 פרט 25}}
{{ח:ת}} המרכז הלאומי לאבחון נתוני נוסעים.

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 פרט 1}}
{{ח:ת}} הקרן הקיימת לישראל.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 פרט 2}}
{{ח:ת}} רשות העתיקות.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 3 פרט 3}}
{{ח:ת}} רשות לשמירת הטבע והגנים הלאומיים.

{{ח:סעיף*|4||תיקון: ק״ת תשס״ז|עוגן=תוספת 3 פרט 4}}
{{ח:תת|א.}} האוניברסיטה העברית;
{{ח:תת|ב.}} אוניברסיטת תל־אביב;
{{ח:תת|ג.}} אוניברסיטת חיפה;
{{ח:תת|ד.}} הטכניון;
{{ח:תת|ה.}} מכון וייצמן;
{{ח:תת|ו.}} אוניברסיטת בר־אילן;
{{ח:תת|ז.}} אוניברסיטת בן־גוריון.

{{ח:סעיף*|5||תיקון: ק״ת תשע״ב־2, ק״ת תשע״ו|עוגן=תוספת 3 פרט 5}}
{{ח:ת}} המרכז הארצי לפיתוח המקומות הקדושים.

{{ח:סעיף*|6||תיקון: ק״ת תשע״ה|עוגן=תוספת 3 פרט 6}}
{{ח:ת}} רשויות מקומיות לעניין ”אבטחת אישיות מאוימת“ לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 341א|סעיף 341א לפקודת העיריות}}.

{{ח:סעיף*|7||תיקון: ק״ת תשע״ו־2|עוגן=תוספת 3 פרט 7}}
{{ח:ת}} חברת נת״ע, נתיבי תחבורה עירוניים.

{{ח:סעיף*|8||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 3 פרט 8}}
{{ח:ת}} שירות התעסוקה.

{{ח:סעיף*|9||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 3 פרט 9}}
{{ח:ת}} עיריית ירושלים – לעניין יחידת הביטחון של הרכבת הקלה.

{{ח:סעיף*|10||תיקון: תשפ״ד|עוגן=תוספת 3 פרט 10}}
{{ח:ת}} חברה מבצעת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק רכבת תחתית (מטרו)|בחוק רכבת תחתית (מטרו), התשפ״ב–2021}}.

{{ח:סעיף*|11||תיקון: ק״ת תשפ״ו|עוגן=תוספת 3 פרט 11}}
{{ח:ת}} חברת נתיבי איילון בע״מ – לעניין מיתקני התשתיות של התחבורה הציבורית.

{{ח:סעיף*|12||תיקון: ק״ת תשפ״ו|עוגן=תוספת 3 פרט 12}}
{{ח:ת}} חברת חוצה ישראל בע״מ – לעניין תכנון, הקמה והפעלה של הרכבת הקלה ”נופית“.

{{ח:סעיף*|13||תיקון: ק״ת תשפ״ו|עוגן=תוספת 3 פרט 13}}
{{ח:ת}} משרד התחבורה – לעניין יחידת האבטחה לאוטובוסים הפועלים במסלולי קווי השירות ובמיתקני התשתית המשרתים אותם.

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשס״ה}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הגופים כדלקמן במקומות ובנושאים כפי שתקבע הממשלה:

{{ח:סעיף*|1||תיקון: ק״ת תשס״ז־3|עוגן=תוספת 4 פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|3||תיקון: תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 4 פרט 4}}
{{ח:ת}} בזק, החברה הישראלית לתקשורת בע״מ.

{{ח:סעיף*|5||תיקון: תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|6||תיקון: ק״ת תשס״ז־3, תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|7||תיקון: תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 7}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|8||תיקון: תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 8}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|9||תיקון: תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 9}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|10||תיקון: תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 10}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|11||תיקון: תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 11}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|12||תיקון: תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 12}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|13||תיקון: תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 13}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|14||תיקון: תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 14}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|15||תיקון: ק״ת תשס״ז־3|עוגן=תוספת 4 פרט 15}}
{{ח:ת}} חברת מדיטרניאן נאוטילוס (ישראל) בע״מ.

{{ח:סעיף*|16||תיקון: ק״ת תשס״ח, תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 16}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|17||תיקון: ק״ת תשע״א, תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 17}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|18||תיקון: ק״ת תשע״א, תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 18}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|19||תיקון: ק״ת תשע״א, תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 19}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|20||תיקון: ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 4 פרט 20}}
{{ח:ת}} פלאפון תקשורת בע״מ.

{{ח:סעיף*|21||תיקון: ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 4 פרט 21}}
{{ח:ת}} סלקום ישראל בע״מ.

{{ח:סעיף*|22||תיקון: ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 4 פרט 22}}
{{ח:ת}} פרטנר תקשורת בע״מ.

{{ח:סעיף*|23||תיקון: ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 4 פרט 23}}
{{ח:ת}} 012 סמייל טלקום בע״מ.

{{ח:סעיף*|24||תיקון: ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 4 פרט 24}}
{{ח:ת}} 013 נטוויז׳ן בע״מ.

{{ח:סעיף*|25||תיקון: ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 4 פרט 25}}
{{ח:ת}} בזק בינלאומי בע״מ.

{{ח:סעיף*|26||תיקון: ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 4 פרט 26}}
{{ח:ת}} הוט טלקום שותפות מוגבלת.

{{ח:סעיף*|27||תיקון: ק״ת תשע״ב|עוגן=תוספת 4 פרט 27}}
{{ח:ת}} מירס תקשורת בע״מ.

{{ח:סעיף*|28||תיקון: ק״ת תשע״ד, תשע״ו, תשע״ט|עוגן=תוספת 4 פרט 28}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק).}}

{{ח:סעיף*|29||תיקון: ק״ת תשע״ז־3|עוגן=תוספת 4 פרט 29}}
{{ח:ת}} חברת נט 4 פי.אייץ׳.איי. תאגיד מס׳ 515132728.

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית|תיקון: תשע״ו, תשע״ט}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הגופים כדלקמן במקומות ובנושאים כפי שתקבע הממשלה:

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 5 פרט 1}}
{{ח:ת}} משרד האוצר;

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 5 פרט 2}}
{{ח:ת}} רשות האוכלוסין וההגירה;

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 5 פרט 3}}
{{ח:ת}} הרשות לניהול המאגר הביומטרי;

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 5 פרט 4}}
{{ח:ת}} רשות התקשוב הממשלתי – מערך ממשל זמין;

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 5 פרט 5}}
{{ח:ת}} בנק ישראל;

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת 5 פרט 6}}
{{ח:ת}} חברת בתי זיקוק לנפט בע״מ;

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת 5 פרט 7}}
{{ח:ת}} חברת פז בית זיקוק אשדוד בע״מ;

{{ח:סעיף*|8||תיקון: תשע״ח|עוגן=תוספת 5 פרט 8}}
{{ח:ת}} חברת החשמל לישראל בע״מ וחברת ניהול המערכת בע״מ;

{{ח:סעיף*|9||תיקון: תשע״ז־2|עוגן=תוספת 5 פרט 9}}
{{ח:ת}} חברת קו צינור אילת אשקלון בע״מ וכן גורם מפעיל כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל|בחוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל, התשע״ז–2017}};

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת 5 פרט 10}}
{{ח:ת}} מגן דוד אדום;

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת 5 פרט 11}}
{{ח:ת}} מקורות חברת מים בע״מ;

{{ח:סעיף*|12||עוגן=תוספת 5 פרט 12}}
{{ח:ת}} נתיבי הגז הטבעי לישראל בע״מ;

{{ח:סעיף*|13||עוגן=תוספת 5 פרט 13}}
{{ח:ת}} רכבת ישראל בע״מ;

{{ח:סעיף*|14||עוגן=תוספת 5 פרט 14}}
{{ח:ת}} רשות שדות התעופה;

{{ח:סעיף*|15||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 5 פרט 15}}
{{ח:ת}} תשתיות אנרגיה בע״מ;

{{ח:סעיף*|16||עוגן=תוספת 5 פרט 16}}
{{ח:ת}} הבורסה לניירות ערך;

{{ח:סעיף*|17||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 5 פרט 17}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק);}}

{{ח:סעיף*|18||עוגן=תוספת 5 פרט 18}}
{{ח:ת}} דשנים וחומרים כימיים בע״מ;

{{ח:סעיף*|19||תיקון: ק״ת תשע״ו־2, ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 5 פרט 19}}
{{ח:ת}} בעלי החזקות כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הנפט|בחוק הנפט, התשי״ב–1952}}: I/10 ”אשקלון“, I/12 ”תמר“, I/13 ”דלית“, 7/I ”נועה“, I/14 ”לוויתן צפון“ ו־I/15 ”לוויתן דרום“ I/16, תנין ו־I/17 כריש, לעניין המערכות הממוחשבות החיוניות המופעלות בקשר לחזקות אלה;

{{ח:סעיף*|20||תיקון: ק״ת תשע״ו־2|עוגן=תוספת 5 פרט 20}}
{{ח:ת}} חברת נמל אשדוד וחברת נמל חיפה;

{{ח:סעיף*|21||תיקון: ק״ת תשע״ו־2|עוגן=תוספת 5 פרט 21}}
{{ח:ת}} הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;

{{ח:סעיף*|22||תיקון: ק״ת תשע״ו־2|עוגן=תוספת 5 פרט 22}}
{{ח:ת}} חברת נת״ע, נתיבי תחבורה עירוניים;

{{ח:סעיף*|23||תיקון: ק״ת תשע״ז, ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 5 פרט 23}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(נמחק);}}

{{ח:סעיף*|24||תיקון: ק״ת תשע״ז|עוגן=תוספת 5 פרט 24}}
{{ח:ת}} רשות המסים בישראל;

{{ח:סעיף*|25||תיקון: ק״ת תשע״ז־2|עוגן=תוספת 5 פרט 25}}
{{ח:ת}} חברת תרכובות ברום בע״מ;

{{ח:סעיף*|26||תיקון: ק״ת תשע״ח|עוגן=תוספת 5 פרט 26}}
{{ח:ת}} איגוד האינטרנט הישראלי;

{{ח:סעיף*|27||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 5 פרט 27}}
{{ח:ת}} חברת נמלי ישראל – פיתוח ונכסים בע״מ (חנ״י);

{{ח:סעיף*|28||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 5 פרט 28}}
{{ח:ת}} חברת קו מוצרי דלק בע״מ;

{{ח:סעיף*|29||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 5 פרט 29}}
{{ח:ת}} חברת שירותי בנק אוטומטיים בע״מ (שב״א);

{{ח:סעיף*|30||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 5 פרט 30}}
{{ח:ת}} חברת מרכז סליקה בנקאי בע״מ (מס״ב);

{{ח:סעיף*|31||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 5 פרט 31}}
{{ח:ת}} במרכז למיפוי ישראל (מפ״י);

{{ח:סעיף*|32||תיקון: תשפ״ג־2|עוגן=תוספת 5 פרט 32}}
{{ח:ת}} המרכז הלאומי לאבחון נתוני נוסעים;

{{ח:סעיף*|33||תיקון: תשפ״ד|עוגן=תוספת 5 פרט 33}}
{{ח:ת}} חברה מבצעת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק רכבת תחתית (מטרו)|בחוק רכבת תחתית (מטרו), התשפ״ב–2021}};

{{ח:סעיף*|34||תיקון: ק״ת תשפ״ה|עוגן=תוספת 5 פרט 34}}
{{ח:ת}} המוסד לביטוח לאומי.

{{ח:קטע2|תוספת 6|תוספת שישית|תיקון: תשע״ט־2}}
{{ח:קטע3|תוספת 6 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} בעל רישיון כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק משק הגז הטבעי|בחוק משק הגז הטבעי}} שבבעלותו מיתקן ימי או שהוא מפעיל מיתקן כאמור – לעניין אותו מיתקן ימי.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} בעל היתר מוקדם, רישיון או חזקה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הנפט|בחוק הנפט}}, שבבעלותו מיתקן ימי או שהוא מפעיל מיתקן כאמור – לעניין אותו מיתקן ימי.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} חברת החשמל לישראל בע״מ.

{{ח:קטע3|תוספת 6 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 6 חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} חברת נמל אשדוד וחברת נמל חיפה – בתחום בריכת הנמל שמפעילה כל אחת מהן, לעניין פעולות אבטחה ימית של בריכת הנמל.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 6 חלק ב פרט 2}}
{{ח:ת}} חברת נמלי ישראל – פיתוח ונכסים בע״מ – בתחום בריכות הנמל של נמל חיפה ונמל אשדוד שבאחריותה בהתאם לכתב ההסמכה שניתן לה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|חוק רשות הספנות והנמלים}}.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ה׳ באב התשנ״ח (28 ביולי 1998).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''אביגדור קהלני'''
השר לבטחון הפנים
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''דן תיכון'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]