תקנות מס הכנסה (קביעת שיעור ריבית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מס הכנסה (קביעת שיעור ריבית), התשמ״ה–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 1204|תקנות מס הכנסה (קביעת שיעור ריבית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4799.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 465|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5816.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 430|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6028.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 92|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7045.pdf}}.

''הודעות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 826|קביעת שיעור ריבית}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 409|קביעת שיעור ריבית}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 458|קביעת שיעור ריבית}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 576|קביעת שיעור ריבית}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 801|קביעת שיעור ריבית}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 475|קביעת שיעור ריבית}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 730|קביעת שיעור ריבית}}, {{ח:תיבה|850|ת״ט}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 1668|קביעת שיעור ריבית}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 327|קביעת שיעור ריבית}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 1478|קביעת שיעור ריבית}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1442|קביעת שיעור ריבית}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 922|קביעת שיעור ריבית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10522.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1684|קביעת שיעור ריבית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11152.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 652|קביעת שיעור ריבית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11640.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 490|קביעת שיעור ריבית|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12151.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ט|סעיף 3(ט)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה) ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפרש ריבית“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ט|בסעיף 3(ט) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יתרת קרן הלואה“ – לרבות ריבית שנצברה לחובת מקבל הלוואה על פי תנאי ההלוואה עד לתחילת תקופת זקיפה פלונית ולא נפרעה עד לאותו מועד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יתרת קרן מוסכמת“ – יתרת הקרן של הלוואה במועד פלוני, לפי המוסכם בין הלווה לבין המלווה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית“ – לרבות הפרשי הצמדה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד ביום פלוני“ – מדד המחירים לצרכן (להלן – המדד) שהתפרסם בחודש שבו חל אותו יום פלוני בתוספת ההפרש שבינו לבין המדד שהתפרסם אחריו כשההפרש מוכפל במספר כמספר היום בחודש ומחולק במספר הימים שבאותו חודש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור עליית המדד“, בתקופה פלונית – ההפרש בין המדד ביום סיום התקופה לבין המדד ביום תחילת התקופה מחולק במדד ביום תחילת התקופה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנת מס“ – לרבות תקופת שומה מיוחדת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת זקיפה“ –
{{ח:תתת|(א)}} אצל מי שהפרש הריבית הינו הכנסת עבודה – כל חודש בתקופה שבין יום קבלת ההלוואה לבין יום גמר פרעון יתרת קרן ההלוואה;
{{ח:תתת|(ב)}} אצל מי שהפרש הריבית הינו הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.4|או 2(4) לפקודה}} – כל שנת מס, או חלק ממנה, שבין יום קבלת ההלוואה לבין יום גמר פרעון יתרת קרן ההלוואה.

{{ח:סעיף|2|קביעת שיעור הריבית|תיקון: תשנ״ז, תש״ס, תשע״ב, [הודעות]}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} שיעור הריבית לעניין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ט|סעיף 3(ט) לפקודה}} יהיה 5.24% {{ח:הערה|(בשנת 2026, 6.53%)}} המוכפלים במספר הימים בתקופת הזקיפה ומחולקים בשלוש מאות שישים וחמש.
{{ח:תתת|(2)}} היה שיעור העלות הכוללת הממוצעת לאשראי הלא צמוד הניתן לציבור על ידי הבנקים שמפרסם בנק ישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות#סעיף 5|ההגדרה ”שיעור עלות האשראי המרבי“ בסעיף 5 לחוק הסדרת הלוואות חוץ־בנקאיות, התשנ״ג–1993}}, שפורסם לאחרונה לפני חודש דצמבר בשנה פלונית שונה מ־5.24%, יהיה שיעור הריבית הקבוע בתקנת משנה זו לשנת המס הבאה שיעור הריבית שפורסם כאמור; הסכום המתקבל יעוגל למאית האחוז הקרובה.
{{ח:תתת|(3)}} שר האוצר יפרסם בהודעה ברשומות את שיעור הריבית המחושב לפי פסקה (2).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|שיעור הריבית הקבוע הוא כדלהלן: בשנת 2012, 6.24%; בשנת 2013, 5.47%; בשנת 2014, 4.31%; בשנת 2015, 4.07%; בשנת 2016, 3.41%; בשנת 2017, 3.41%; בשנת 2018, 3.48%; בשנת 2019, 3.41%; בשנת 2020, 3.49%; בשנת 2021, 3.26%; בשנת 2022, 3.23%; בשנת 2023, 3.87%; בשנת 2024, 6.91%; בשנת 2025, 6.69%; בשנת 2026, 6.53%.}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), שיעור הריבית לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ט|סעיף 3(ט) לפקודה}}, לגבי הלוואה שניתנה לעובד ממעביד שאינו חבר־בני־אדם שהעובד הוא בעל שליטה בו, יהא שיעור עליית המדד, ובלבד שסך יתרות קרן ההלוואות של העובד בתקופת הזקיפה אינה עולה על 5,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1997; בשנת 2022, 7,920 ש״ח; בשנת 2023, 8,400 ש״ח; בשנים 2024 עד 2027, 8,640 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ג)}} יראו את הסכום הנקוב בתקנת משנה (ב) כאילו הוא ”הנחה סוציאלית“ כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120א|בסעיף 120א לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|חישוב הפרש הריבית}}
{{ח:ת}} הפרש הריבית יהא ההפרש שבין סכום הריבית שנצבר לחובת הלווה על יתרת הקרן המוסכמת בתקופת זקיפה, לפי תנאי ההלוואה, לבין סכום הריבית שהיתה נצברת באותה תקופה על יתרת קרן ההלוואה, אילו הריבית על ההלוואה היתה בשיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}.

{{ח:סעיף|4|קביעת יתרת קרן ההלוואה}}
{{ח:תת|(א)}} בהלוואה שקיבל מי שהפרש הריבית בידו הוא הכנסת עבודה, יראו לענין קביעת יתרת קרן ההלוואה, בכל תשלום ששילם הלווה, פרעון סכום קרן בתוספת מלוא הריבית שנצברה בשלו לפי שיעור הריבית שנקבע בין הלווה למלווה.
{{ח:תת|(ב)}} בהלוואה שקיבל מי שהפרש הריבית בידו הוא הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.4|או (4) {{ח:הערה|לפקודה}}}} – יראו, לענין קביעת יתרת קרן ההלוואה, בכל תשלום ששילם הלווה, פרעון סכום קרן בתוספת מלוא הריבית שהיתה נצברת בשלו לפי השיעור האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}.
{{ח:תת|(ג)}} תקנת משנה (א) תחול גם לענין קביעת יתרת קרן מוסכמת של הלוואה המוחזרת בתשלומים כשלא נקבע בין הלווה למלווה איזה סכום מכל תשלום משולם לסילוק קרן ההלוואה.
{{ח:תת|(ד)}} סכום שבו עולה בסוף תקופת זקיפה יתרת קרן הלוואה על יתרת הקרן המוסכמת של אותה הלוואה בתוספת הריבית שנצברה עליה לפי תנאי ההלוואה ושטרם נפרעה, יווסף להפרש הריבית ויופחת מיתרת קרן ההלוואה לענין תקופת הזקיפה הבאה.

{{ח:סעיף|5|קביעת מועד לניכוי מהכנסת עבודה}}
{{ח:ת}} סכום המנוכה במקור מהכנסת עבודה של עובד כתשלום על חשבון הלוואה, יראוהו כמשולם ביום תשלום הכנסת העבודה לעובד או ביום האחרון של החודש שלגביו משולמת הכנסת העבודה – לפי המוקדם.

{{ח:סעיף|6|תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחולתן של תקנות אלה מיום י׳ בניסן התשמ״ה (1 באפריל 1985) (להלן – היום הקובע).
{{ח:תת|(ב)}} הלוואה שנתקבלה לפני היום הקובע, יראו את היום הקובע כיום תחילת תקופת זקיפה לגביה לענין יתרת קרן ההלוואה.

{{ח:סעיף|7|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות מס הכנסה (קביעת שיעור הריבית), התש״ם–1980 – בטלות.

{{ח:חתימות|ט׳ בניסן התשמ״ה (31 במרס 1985)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]