חוק איגודי ערים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק איגודי ערים, תשט״ו–1955}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000059}} {{ח:תיבה|ס״ח תשט״ו, 48|חוק איגודי ערים|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_207903.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 36|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_207902.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 57|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_207901.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 42|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 1997)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211373.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 125|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 487|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300829.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 217|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 47|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316718.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 65|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366409.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1111|תיקון מס׳ 151 לפקודת העיריות|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_650390.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: איגוד ערים}}

{{ח:פנימי|פרק א1|פרק א׳1: אשכול רשויות מקומיות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: איגוד ערים למים או לביוב}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: איגוד ערים|תיקון: תשס״ט}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ז, תשס״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק א|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עיריה או מועצה מקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד ערים“ – איגוד רשויות מקומיות סמוכות זו לזו, אף אם אינן גובלות זו בזו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחום האיגוד“ – שטחן של כל הרשויות המקומיות המאוגדות באיגוד ערים, אלא אם הוגדר אחרת בצו המקים את האיגוד.

{{ח:סעיף|2|הקמת איגוד ערים|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים, לאחר התייעצות עם שר האוצר, רשאי להקים, בצו שיפורסם ברשומות (בחוק זה – הצו המקים), איגוד ערים.
{{ח:תת|(ב)}} לא יעשה שר הפנים שימוש בסמכותו האמורה בסעיף קטן (א) אלא לאחר שציווה על עריכת חקירה בדבר הקמת איגוד ערים על ידי ועדה שלפחות אחד מחבריה אינו עובד המדינה (בסעיף זה – ועדת החקירה) ולאחר שעיין בתזכיר שהוגש על ידה; ועדת החקירה תיתן אפשרות לכל רשות מקומית הנוגעת בדבר, בין שהיא אמורה להיכלל ובין שאינה אמורה להיכלל בתחום האיגוד, להשמיע את טענותיה בפניה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו הצווים הבאים להקמת איגודי ערים: {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (איגודן – תשתיות איכות סביבה)|איגודן – תשתיות איכות סביבה}} {{מוקטן|(ק״ת תשט״ז, 955)}}; איגוד ערים (אזור העמק) (אשפוז וטיפול רפואי) {{מוקטן|(ק״ת תשי״ח, 1595; תשל״ח, 426)}} {{מוקטן|'''(פורק)'''}}; איגוד ערים (אזור הנגב) (אשפוז וטיפול רפואי) {{מוקטן|(ק״ת תשי״ט, 889; תש״ל, 1733)}} {{מוקטן|'''(פורק)'''}}; איגוד ערים (אזור חדרה) (בתי חולים) {{מוקטן|(ק״ת תשי״ט, 1079; תשל״ה, 2059)}} {{מוקטן|'''(פורק)'''}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אזור חיפה) (ביוב)|איגוד ערים אזור חיפה (ביוב)}} {{מוקטן|(ק״ת תשי״ט, 1182)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אזור שומרון) (הקמת מוסדות חינוך על-יסודיים, ניהולם והחזקתם)|איגוד ערים אזור שומרון (מוסדות חינוך על־יסודיים)}} {{מוקטן|(ק״ת תשי״ט, 1841)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אזור השומרון) (בתי מטבחיים ופיקוח וטרינרי)|איגוד ערים אזור שומרון (בתי מטבחיים ופיקוח וטרינרי)}} {{מוקטן|(ק״ת תש״ך, 1124)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (הגליל המערבי) (בתי חולים)|איגוד ערים לגליל המערבי (בתי־חולים)}} {{מוקטן|(ק״ת תשכ״א, 2581)}}; איגוד ערים לאזור ירושלים (שירות שדה, השקייה ומלחמה במזיקים) {{מוקטן|(ק״ת תשכ״ב, 390; תש״ל, 614)}} {{מוקטן|'''(פורק)'''}}; איגוד ערים אזור נפת צפת (בתי מטבחיים ופיקוח וטרינרי) {{מוקטן|(ק״ת תשכ״ב, 158; תשל״ו, 1785)}} {{מוקטן|'''(פורק)'''}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אזור רמת-גן, בני-ברק וגבעתיים) (בתי מטבחיים, בתי שחיטה ופיקוח וטרינרי)|איגוד ערים אזור רמת־גן, בני־ברק וגבעתיים (בתי מטבחיים, בתי שחיטה ופיקוח וטרינרי)}} {{מוקטן|(ק״ת תשכ״ב, 396)}}; איגוד ערים אזור עמק־זבולון (בתי מטבחיים ופיקוח וטרינרי) {{מוקטן|(ק״ת תשכ״ב, 1830; תשל״ו, 1038)}} {{מוקטן|'''(פורק)'''}}; איגוד ערים לאזור צפת (בתי חולים) {{מוקטן|(ק״ת תשכ״ג, 1124; תשכ״ט, 973)}} {{מוקטן|'''(פורק)'''}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אזור תל-אביב-יפו-חולון) (בתי מטבחיים)|איגוד ערים אזור תל־אביב־יפו–חולון (בתי מטבחיים)}} {{מוקטן|(ק״ת תשכ״ה, 199)}}; איגוד ערים רמלה–לוד (מוסדות חינוך על־יסודיים) {{מוקטן|(ק״ת תשכ״ה, 2753; תשס״ח, 922)}} {{מוקטן|'''(פורק)'''}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים אזור דן (תברואה וסילוק אשפה)|איגוד ערים אזור דן (תברואה וסילוק אשפה)}} {{מוקטן|(ק״ת תשכ״ו, 2521)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים אזור אילון (ביוב, ביעור יתושים וסילוק אשפה)|איגוד ערים אזור אילון (ביוב, ביעור יתושים וסילוק אשפה)}} {{מוקטן|(ק״ת תש״ל, 913)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים אזורי שפיר-לכיש-יואב (פיתוח מרכז בינאזורי)|איגוד ערים שפיר–לכיש–יואב (מרכז בינאזורי)}} {{מוקטן|(ק״ת תשל״א, 74)}}; איגוד ערים מרחבים–עזתה (מרכז בינאזורי) {{מוקטן|(ק״ת תשל״א, 167; תשנ״ה, 298)}} {{מוקטן|'''(פורק)'''}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים אזור השרון הדרומי (מים)|איגוד ערים אזור השרון הדרומי (מים)}} {{מוקטן|(ק״ת תשל״ו, 301)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים אזור השרון לתברואה (הדברת יתושים)|איגוד ערים אזור השרון לתברואה (הדברת יתושים)}} {{מוקטן|(ק״ת תשל״ו, 611)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (אזור מפרץ חיפה – הגנת הסביבה)|איגוד ערים (אזור מפרץ חיפה – הגנת הסביבה)}} {{מוקטן|(ק״ת תשל״ט, 418)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (נפת אשקלון) (שמירה על איכות הסביבה)|איגוד ערים נפת אשקלון (שמירה על איכות הסביבה)}} {{מוקטן|(ק״ת תשל״ט, 456)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים לשמירת איכות הסביבה (שרון-כרמל)|איגוד ערים לאיכות הסביבה (תחנת הכוח חדרה)}} {{מוקטן|[כיום: איגוד ערים לשמירת איכות הסביבה (שרון־כרמל)]}} {{מוקטן|(ק״ת תשל״ט, 1345)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים השרון הצפוני (תברואה)|איגוד ערים השרון הצפוני (תברואה)}} {{מוקטן|(ק״ת תש״ם, 2191)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים שאגור (חינוך על יסודי)|איגוד ערים שאגור (חינוך על יסודי)}} {{מוקטן|(ק״ת תשמ״א, 1478)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים משהד-ריינה (חינוך על-יסודי)|איגוד ערים משהד–ריינה (חינוך על־יסודי)}} {{מוקטן|(ק״ת תשמ״ב, 331)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים לאיכות הסביבה (גליל מערבי)|איגוד ערים לאיכות הסביבה (גליל מערבי)}} {{מוקטן|(ק״ת תשמ״ג, 1210)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים לאיכות הסביבה (אזור אשדוד-יבנה)|איגוד ערים לאיכות הסביבה (אזור אשדוד–יבנה)}} {{מוקטן|[כיום: איגוד ערים לאיכות הסביבה (אשדוד–חבל יבנה)]}} {{מוקטן|(ק״ת תשמ״ו, 62)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים לחינוך על יסודי (גדרה, גדרות ומזכרת-בתיה)|איגוד ערים לחינוך על יסודי (גדרה, גדרות ומזכרת־בתיה)}} {{מוקטן|(ק״ת תשמ״ז, 123)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים למלחמה בסמים (חדרה-עתלית)|איגוד ערים למלחמה בסמים (חדרה–עתלית)}} {{מוקטן|(ק״ת תשנ״א, 868)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים לשמירה על איכות הסביבה, "דרום יהודה"|איגוד ערים לשמירה על איכות הסביבה – ”דרום יהודה“}} {{מוקטן|(ק״ת תשנ״ג, 1094)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אזור שדרות שער הנגב) (ביוב)#חלק|איגוד ערים אזור שדרות שער הנגב (ביוב)}} {{מוקטן|(ק״ת תשנ״ו, 175)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים לאיכות הסביבה (אזור אגן בית נטופה)|איגוד ערים לאיכות הסביבה (אזור אגן בית נטופה)}} {{מוקטן|(ק״ת תשנ״ו, 905)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אזור כרמיאל) (ביוב)|איגוד ערים לעניני ביוב (אזור כרמיאל)}} {{מוקטן|(ק״ת תשנ״ז, 1104)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (אזור באר שבע) (מים וביוב)|איגוד ערים (אזור באר שבע) (מים וביוב)}} {{מוקטן|(ק״ת תשנ״ט, 502)}}; {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (שפלת יהודה) (ביוב)|איגוד ערים שפלת יהודה (ביוב)}} {{מוקטן|(ק״ת תשנ״ט, 870)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אזור גליל מזרחי וגולן) (פסולת מוצקה)|איגוד ערים אזור גליל מזרחי וגולן (פסולת מוצקה)}} {{מוקטן|(ק״ת תשנ״ט, 878)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (דרום השרון המזרחי) (ביוב)|איגוד ערים (דרום השרון המזרחי) (ביוב)}} {{מוקטן|(ק״ת תשס״א, 486)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (איגוד ערים לאיכות הסביבה – אזור המשולש הדרומי)|איגוד ערים לאיכות הסביבה (אזור המשולש הדרומי)}} {{מוקטן|(ק״ת תשס״ח, 1111)}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו הצווים הבאים להקמת איגודי ערים מסוג אשכול רשויות מקומיות: {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אשכול רשויות שורק דרומי)|אשכול רשויות שורק דרומי}} {{מוקטן|(ק״ת תשע״ח, 2474)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אשכול רשויות השרון)|אשכול רשויות השרון}} {{מוקטן|(ק״ת תשע״ח, 2475)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אשכול רשויות המפרץ)|אשכול רשויות המפרץ}} {{מוקטן|(ק״ת תשע״ח, 2476)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אשכול רשויות הכנרת והעמקים)|אשכול רשויות הכנרת והעמקים}} {{מוקטן|(ק״ת תשע״ח, 2478)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אשכול רשויות בית הכרם הגלילי)|אשכול רשויות בית הכרם הגלילי}} {{מוקטן|(ק״ת תשע״ח, 2479)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אשכול רשויות גליל מערבי)|אשכול רשויות גליל מערבי}} {{מוקטן|(ק״ת תשע״ח, 2481)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אשכול רשויות הגליל והעמקים)|אשכול רשויות הגליל והעמקים}} {{מוקטן|(ק״ת תשע״ח, 2483)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אשכול רשויות נגב מערבי)|אשכול רשויות נגב מערבי}} {{מוקטן|(ק״ת תשע״ח, 2663)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אשכול רשויות גליל מזרחי)|אשכול רשויות גליל מזרחי}} {{מוקטן|(ק״ת תשע״ח, 2743)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אשכול רשויות נגב מזרחי)|אשכול רשויות נגב מזרחי}} {{מוקטן|(ק״ת תשע״ט, 1949)}}; {{ח:חיצוני|צו איגודי ערים (אשכול רשויות מישור החוף)|אשכול רשויות מישור החוף}} {{מוקטן|(ק״ת תשפ״ב, 3258)}}.}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|6|איגוד ערים – תאגיד}}
{{ח:ת}} איגוד ערים הוא תאגיד ובמסגרת סמכויותיו הוא רשאי להתקשר בחוזים, לרכוש נכסים, להחזיק בהם ולהעבירם, לתבוע ולהיתבע ולעשות כל פעולה הדרושה למילוי תפקידיו.

{{ח:סעיף|7|איגוד ערים – גוף מבוקר}}
{{ח:ת}} איגוד ערים יהיה גוף מבוקר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 9|בסעיף 7 לחוק מבקר המדינה, תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|8|מועצת איגוד ערים|תיקון: תשכ״ו, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} איגוד ערים יתנהל על ידי מועצת איגוד ערים (להלן – המועצה).
{{ח:תת|(ב)}} כל רשות מקומית שבתחום איגוד ערים זכאית להיות מיוצגת במועצה על־ידי נציג אחד לפחות; משנקבעו רוב חברי המועצה, רשאית היא לפעול.
{{ח:תת|(ב1)}} הרשות המקומית תמנה לפחות מחצית מבין נציגיה במועצה מקרב עובדי הרשות המקומית; ואולם רשאי שר הפנים להתיר לרשות מקומית הזכאית להיות מיוצגת במועצה על ידי נציג אחד בלבד, למנות את נציגה במועצה שלא מקרב עובדי הרשות המקומית, ובלבד שלפחות מחצית מחברי המועצה יהיו מקרב עובדי הרשויות המקומיות שבתחום איגוד הערים.
{{ח:תת|(ג)}} הסמכות למנות נציג של רשות מקומית למועצת האיגוד היא בידי המועצה של אותה רשות מקומית; היא חייבת למנות נציג תוך ששה חדשים לאחר הנבחרה, ורשאית בכל עת, על אף האמור בצו המקים, לבטל מינויו של נציגה ולמנות אחר במקומו, וכל עוד לא נתמנה נציג חדש יוסיף הנציג הקודם לכהן בתפקידו.
{{ח:תת|(ד)}} חובת האמון שחבים חברי המועצה לאיגוד הערים, תהיה עדיפה על חובתם כלפי הרשות המקומית שמינתה אותם.

{{ח:סעיף|8א|מנהל כללי|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה תמנה מנהל כללי לאיגוד ערים.
{{ח:תת|(ב)}} שר הפנים רשאי לפטור איגוד ערים מחובת מינוי מנהל כללי אם ראה שבנסיבות הענין אין הצדקה לעשות כן.

{{ח:סעיף|9|סמכויות איגוד ערים}}
{{ח:ת}} אין להעניק לאיגוד ערים אלא סמכויות ותפקידים שהוענקו, או שמותר להעניק, על פי כל חיקוק לרשות מקומית שבתחומו, ובלבד –
{{ח:תת|(1)}} שלא תוענק לאיגוד ערים הסמכות להטיל ארנונות;
{{ח:תת|(2)}} ששר הפנים לא יעניק לאיגוד ערים סמכות או תפקיד שהוענק לרשות מקומית על פי חיקוק שביצועו בידי שר אחר, אלא לאחר התיעצות באותו שר;
{{ח:תת|(3)}} שלא תוענק לאיגוד ערים הסמכות לבצע בתחום ישוב שיתופי, פעולות המנוגדות לתקנון אותו ישוב; בפסקה זו, ישוב שיתופי – ישוב הנמצא בתחום שיפוטה של מועצה אזורית ורוב תושביו, שהם בני 18 שנה ומעלה, מואגדים באגודה שיתופית להתישבות.

{{ח:סעיף|10|ייחוד סמכויות ותפקידים|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} לאיגוד ערים יהיו כל הסמכויות והתפקידים של כל אחת מהרשויות המקומיות שבתחומו בענינים הקשורים לסמכויותיו ולתפקידיו, וכל אחת מהרשויות המקומיות האמורות תהיה משוחררת מחובותיה לגבי כל אחד מהענינים האמורים ולא יהיו נתונות לה הסמכויות והתפקידים שהיו בידה, על פי כל דין, בענינים אלה, אלא אם כן נקבע במפורש אחרת בצו המקים.

{{ח:סעיף|11|אומדן ותקציבים|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לא יחליט איגוד ערים על ביצוע מפעל מסויים אלא אם ערך לפני כן אומדן הכנסותיו והוצאותיו של המפעל והאומדן אושר על ידי שר הפנים.
{{ח:תת|(ב)}} איגוד ערים יערוך בכל שנה, במועד ובצורה שייקבעו בתקנות, הצעת תקציב המראה אומדן הכנסותיו והוצאותיו; הצעת התקציב תוגש לשר הפנים לאישור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איגודי ערים (עריכת תקציבים וניהול חשבונות)|תקנות איגודי ערים (עריכת תקציבים וניהול חשבונות), תשל״ב–1972}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} שר הפנים רשאי לסרב לאשר כל פרט שבהצעת התקציב; אולם לא יסרב שר הפנים לאשר פרט כאמור לפני שניתנה לאיגוד ערים הזדמנות להשמיע דברו.
{{ח:תת|(ד)}} התקציב שאושר כאמור יהיה תקציב האיגוד לאותה שנה ולא ישולם סכום מכספי האיגוד אלא על פי התקציב הזה ולא יתחייב האיגוד בשום התחייבות אלא לפיו או לפי החלטת האיגוד שנתקבלה כדין ואושרה על ידי שר הפנים.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#פרק 11 סימן ב|סימן ב׳ בפרק 11 לפקודת העיריות}} יחולו על איגוד ערים, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|11א|התקשרות בין איגוד ערים לרשות מקומית|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} התקשרות בחוזה למכירת טובין מרשות מקומית החברה באיגוד ערים לאיגוד, לצורך מילוי תפקידיו, אינה טעונה מכרז, ובלבד שמועצת האיגוד ברוב חבריה החליטה על כך, לאחר שהונחה בפניה חוות דעת גזבר האיגוד שלפיה התמורה המשולמת בעבור הטובין אינה חורגת מהתמורה המקובלת לטובין כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} שר הפנים רשאי לקבוע כללים לעניין סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|12|הטלת מכסות על רשויות מקומיות}}
{{ח:ת}} בכפוף לכל הגבלה שבצו המקים, ובאישור שר הפנים, רשאי איגוד ערים להטיל על הרשויות המקומיות שבתחומו תשלומי כסף למימון תקציבו, לפי מכסות שיקבע.

{{ח:סעיף|13|הלוואות}}
{{ח:ת}} בכפוף לכל הגבלה שבצו המקים, ובאישור שר הפנים, רשאי איגוד ערים ללוות כספים לביצוע תפקידיו ולשעבד לשם כך את הכנסותיו ואת נכסיו, כולם או מקצתם; מטרת ההלוואה תפורש בהחלטת האיגוד ובאישור שר הפנים.

{{ח:סעיף|14|חוקי עזר}}
{{ח:ת}} איגוד ערים רשאי, באישור שר הפנים, להתקין חוקי עזר לביצוע תפקידיו של האיגוד או לשימוש בסמכויותיו; הוראות {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 250|סעיף 99 לפקודת העיריות, 1934}}, יחולו, בשינויים המחוייבים לפי הענין, על חוקי עזר כאמור, ובלבד שלא יטיל האיגוד אגרות והיטלים אלא לכיסוי הוצאות הקמתו של מפעל שהקמתו היא מתפקידי האיגוד, או לשם החזקתו של מפעל כאמור כל עוד ובמידה שהאיגוד מחזיק בו.

{{ח:סעיף|15|דברים שיש לפרשם בצו המקים|תיקון: תשכ״ו}}
{{ח:ת}} הצו המקים יפרש –
{{ח:תת|(1)}} הרשויות המקומיות המתאגדות;
{{ח:תת|(2)}} תחום האיגוד;
{{ח:תת|(3)}} תפקידיו וסמכויותיו של האיגוד;
{{ח:תת|(4)}} מספר נציגיה של כל רשות מקומית במועצה;
{{ח:תת|(5)}} תקופת כהונתה של המועצה ותקופת כהונתם של חבריה;
{{ח:תת|(6)}} תפקידיהם וסמכויותיהם של המועצה וחבריה ושל מוסדות האיגוד האחרים;
{{ח:תת|(7)}} דרכי הקניית רכוש והטלת חוב, במקום שמילוי תפקידיו של האיגוד מחייב, לרגל הקמתו, להקנות לאיגוד רכוש של רשות מקומית מתאגדת או להטיל עליו חוב מחובותיה, או גם זה וגם זה.

{{ח:סעיף|16|דברים שמותר לפרשם בצו המקים|תיקון: תשכ״ו}}
{{ח:ת}} רשאי שר הפנים לקבוע בצו המקים הוראות בדבר –
{{ח:תת|(1)}} תקופת קיומו של איגוד הערים;
{{ח:תת|(2)}} דרכי הקמתן של ועדות המועצה;
{{ח:תת|(3)}} דרכי הבירור של חילוקי דעות בין הרשויות המקומיות לבין עצמן, וביניהן לבין האיגוד;
{{ח:תת|(4)}} דרכי צירופה של רשות מקומית לאיגוד ופרישתה ממנו, ובקשר לכך – הקניית רכוש, הטלת חובות, תיאום חשבונות וחלוקת חובות בין הרשויות הנוגעות בדבר לבין עצמן, וביניהן לבין האיגוד, הכל בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}, ובמידה שלא נקבעו הוראות כאמור בתקנות;
{{ח:תת|(5)}} דרכי מינוים של עובדי האיגוד ופיטוריהם, תנאי עבודתם, תפקידיהם וסמכויותיהם;
{{ח:תת|(6)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(7)}} שאר הוראות הנראות לו דרושות לביצוע הצו וכל ענין הנדון בו.

{{ח:סעיף|16א|תיקון הצו המקים|תיקון: תשכ״ו, תשס״ד}}
{{ח:ת}} שר הפנים רשאי, בצו, לתקן את הוראות הצו המקים בכל ענין המפורט {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיפים 15}} {{ח:פנימי|סעיף 16|ו־16}}, לאחר שניתנה לרשויות המקומיות שבתחום האיגוד או לרשויות המקומיות המיועדות לצירוף לאותו איגוד או לפרישה ממנו, לפי הענין, הזדמנות להשמיע את טענותיהן; ואולם לא יפעיל שר הפנים את סמכותו לפי סעיף זה בענין מהענינים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15(1) עד (3)}} {{ח:פנימי|סעיף 16|ובסעיף 16(1)}}, אלא לאחר התייעצות עם שר האוצר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות איגודי ערים (הדרך והמועד להגשת נימוקי התנגדות לתיקון צו מקים)|תקנות איגודי ערים (הדרך והמועד להגשת נימוקי התנגדות לתיקון צו מקים), תשכ״ו–1966}}.}}

{{ח:סעיף|16ב|הוראות אחידות|תיקון: תשל״ז, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים רשאי לקבוע בצו הוראות לענין {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(5) עד (7)}} ולענין {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}} שיחולו על כל איגוד ערים שיוקם לאחר התקנתן אם אין הוראה אחרת בצו המקים.
{{ח:תת|(ב)}} שר הפנים רשאי להחיל את ההוראות שנקבעו בצו לפי סעיף קטן (א) כולן או חלקן, אף על איגוד ערים שהיה קיים ביום התקנתן, ובלבד שניתנה הודעה על כך שלושים יום מראש לרשויות המקומיות שבתחום האיגוד וניתנה להן הזדמנות להשמיע את טענותיהן.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו איגוד ערים (הוראות אחידות)|צו איגוד ערים (הוראות אחידות), תשל״ז–1977}}.}}

{{ח:סעיף|16ג|מינוי ועדת חקירה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים רשאי למנות ועדת חקירה לבדיקת הצורך במינוי ועדה למילוי תפקידי מועצת איגוד ערים (להלן – ועדה קרואה), אם לדעתו קיים חשש שאיגוד הערים אינו ממלא או עשוי שלא למלא את תפקידיו כראוי.
{{ח:תת|(ב)}} מספר חברי ועדת החקירה לא יפחת משלושה ולא יעלה על חמישה, ובלבד שבין חבריה יהיו:
{{ח:תתת|(1)}} מי שאינו עובד המדינה, והוא יהיה היושב ראש, ואם מונה יותר מחבר אחד לפי פסקה זו, ימנה שר הפנים מביניהם את היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} היועץ המשפטי של משרד הפנים או נציגו;
{{ח:תתת|(3)}} אדם בעל ניסיון או מומחיות בתחומים הנוגעים לניהולו או בתחום פעילותו העיקרית של איגוד הערים.

{{ח:סעיף|16ד|דוח ועדת החקירה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} דוח ועדת החקירה יתייחס בין השאר לעניינים אלה:
{{ח:תת|(1)}} המצב הכספי והתפקודי של איגוד הערים והגורמים שהביאו לדעת הוועדה למצב זה;
{{ח:תת|(2)}} אופן ניהול איגוד הערים בידי יושב ראש המועצה, המועצה וממלאי תפקידים בו בשנתיים שקדמו למינויה;
{{ח:תת|(3)}} האמצעים שלדעת הוועדה ראוי לנקוט כדי שאיגוד הערים יוכל למלא את תפקידיו כנדרש, ולפעול על פי הוראות הדין וסדרי מנהל תקינים.

{{ח:סעיף|16ה|מינוי ועדה קרואה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} ראה שר הפנים, על פי המלצת ועדת החקירה, שאיגוד הערים אינו ממלא או עשוי שלא למלא את תפקידיו כראוי מחמת אופן ניהולו על ידי יושב ראש המועצה או המועצה, רשאי הוא להורות על פיזור המועצה ולמנות ועדה קרואה.

{{ח:סעיף|16ו|הרכב ועדה קרואה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הוועדה הקרואה תהיה בת חמישה חברים ובלבד שבין חבריה יהיו:
{{ח:תתת|(1)}} יושב ראש שימנה שר הפנים;
{{ח:תתת|(2)}} לפחות שני נציגים שאינם עובדי המדינה בעלי ניסיון או מומחיות בתחומים הנוגעים לניהולו או בתחום פעילותו העיקרית של איגוד הערים.
{{ח:תת|(ב)}} כשיר לכהן כחבר הוועדה הקרואה מי שנתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא בעל תואר מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}} (להלן – תואר אקדמי);
{{ח:תתת|(2)}} הוא בעל ניסיון של שבע שנים בתחומים הנוגעים לניהולו או בתחום פעילותו העיקרית של איגוד הערים.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), רשאי שר הפנים למנות לוועדה הקרואה אדם אף אם לא מתקיים בו התנאי האמור בסעיף קטן (ב)(1), ובלבד שהוא בעל ניסיון של עשר שנים בתחום כאמור בסעיף קטן (ב)(2).
{{ח:תת|(ד)}} לא ימנה שר הפנים לוועדה הקרואה –
{{ח:תתת|(1)}} מי שהורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש חבר הוועדה הקרואה או מי שתלוי ועומד נגדו כתב אישום בעבירה כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} מי שיש ניגוד עניינים בין עיסוקו ובין חברותו בוועדה הקרואה.

{{ח:סעיף|16ז|סמכויות ועדה קרואה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} לוועדה הקרואה וליושב ראש הוועדה יהיו כל הסמכויות והתפקידים הנתונים למועצת איגוד הערים או ליושב ראש המועצה לפי כל דין.

{{ח:סעיף|16ח|גמול ליושב ראש הוועדה הקרואה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} יושב ראש הוועדה הקרואה זכאי לקבל גמול בעבור השתתפותו בישיבות הוועדה הקרואה מקופת איגוד הערים, באישור שר הפנים ובשיעור שיקבע.

{{ח:סעיף|16ט|תקופת כהונה של ועדה קרואה|תיקון: תשס״ח}}
{{ח:ת}} תקופת הכהונה של ועדה קרואה תהא ארבע שנים; שר הפנים, רשאי, בהתייעצות עם ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, לקצר את תקופת הכהונה בתקופה שלא תעלה על שנתיים, מטעמים מיוחדים או להאריכה בתקופה שלא תעלה על שנה אחת.

{{ח:סעיף|17||תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|17א|פירוק איגוד ערים|תיקון: תשכ״ו, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים רשאי, בצו, לפרק איגוד ערים אם החליטה על כך מועצת האיגוד ברוב חבריה או אם ועדת חקירה, שמינה שר הפנים בהתייעצות עם שר המשפטים, המליצה על הפירוק, לאחר שמצאה שאין האיגוד ממלא את תפקידיו כראוי.
{{ח:תת|(ב)}} רוב חבריה של ועדת חקירה כאמור יהיו משאינם עובדי המדינה ולא יהיה בה חבר מועצת האיגוד או חבר במועצה של רשות מקומית המאוגדת באיגוד.
{{ח:תת|(ג)}} לא יוציא שר הפנים צו לפירוק איגוד ערים לפי סעיף קטן (א) לגבי איגוד ערים שהוקם לאחר יום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004) או שהרכב הרשויות המקומיות שבתחומו השתנה לאחר המועד האמור, אלא בהתייעצות עם שר האוצר.

{{ח:סעיף|17ב|הוראות בקשר עם פירוק|תיקון: תשכ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בצו המפרק איגוד ערים רשאי שר הפנים לכלול הוראות בדבר הקניית רכוש האיגוד לרשויות מקומיות שבתחומו ובדבר תיאום חשבונות וחלוקת חובות וזכויות ביניהן, וכן שאר הוראות הנראות לו דרושות לביצוע הפירוק.
{{ח:תת|(ב)}} בצו המפרק איגוד ערים רשאי שר הפנים גם למנות אדם או רשות לבצע את הפירוק; עשה כן, יקבע בצו את דרכי הערעור על החלטת המפרק.

{{ח:סעיף|17ב1|איגוד ערים המסרב למלא חובה מסוימת|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} סבר שר הפנים שאיגוד ערים נמנע ממילוי חובה או מביצוע עבודה שהוטלו עליו או שהוענקו לו לפי הוראות חוק זה, לרבות הגשת הצעת תקציב לאישור שר הפנים לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}, או לפי כל דין אחר, רשאי הוא לדרוש מאיגוד הערים, בצו, למלא את החובה או לבצע את העבודה, בתוך התקופה שיקבע בצו.
{{ח:תת|(ב)}} לא מילא איגוד הערים אחר הוראות הצו כאמור בסעיף קטן (א) בתוך התקופה הקבועה בו, רשאי השר למנות אדם מתאים למילוי החובה או לביצוע העבודה; מינה השר אדם מתאים, רשאי הוא לקבוע את השכר שישולם לו ולהורות שהשכר והוצאות העבודה ייפרעו מקופת איגוד הערים.

{{ח:סעיף|17ג|אצילת סמכויות|תיקון: תשכ״ו, תשס״ח}}
{{ח:ת}} שר הפנים רשאי לאצול מסמכויותיו לפי חוק זה, פרט לסמכותו להתקין תקנות ולסמכויותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 16ג|סעיפים 16ג עד 16ז}}, {{ח:פנימי|סעיף 16ט|16ט}} {{ח:פנימי|סעיף 17א|ו־17א}}.

{{ח:סעיף|17ד|החלת הוראות {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|מפקודת העיריות}}|תיקון: תשס״ד, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 142א|סעיפים 142א עד 142ג}}, {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 167|167(ה)}}, {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 167ב|167ב}}, {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 170|170(ב)}}, {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 170ג2|170ג2}}, {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 170ג3|170ג3}}, {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 171|171}}, {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 191|191}}, {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 192|192}}, {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 203|203}}, {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 210|210}}, {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 213|213}} {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 330א|ו־330א עד 330כח לפקודת העיריות}}, והוראות התקנות לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 167|סעיפים 167(ה)}} {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 170ג3|ו־170ג3(ד) לפקודה האמורה}} יחולו, בשינויים המחויבים, על איגוד ערים.

{{ח:קטע2|פרק א1|פרק א׳1: אשכול רשויות מקומיות|תיקון: תשע״ז}}

{{ח:סעיף|17ד1|איגוד ערים מסוג אשכול רשויות מקומיות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו גם על איגוד ערים שהוא אשכול רשויות מקומיות, המוקם כדי לעודד פיתוח אזורי וקידום שיתופי פעולה, בנושאים שונים, בין הרשויות המקומיות החברות בו ({{ח:פנימי|פרק א1|בפרק זה}} – אשכול), בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, לא יוקם אשכול אלא לבקשת הרשויות המקומיות האמורות להיכלל בתחומו;
{{ח:תת|(2)|(א)}} נוסף על תפקידיו וסמכויותיו של אשכול שנקבעו בצו המקים לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(3)}}, ובכפוף להוראות שנקבעו בו, רשות מקומית החברה באשכול רשאית, על פי הצעת ראש הרשות המקומית שאושרה בידי מועצת הרשות המקומית, לאצול לאשכול מסמכותה על פי כל חיקוק או להטיל עליו תפקיד שהוטל עליה על פי כל חיקוק;
{{ח:תתת|(ב)}} אצילת סמכות או הטלת תפקיד לפי פסקה זו טעונה החלטה של מועצת האשכול ברוב חבריה, לאחר שהשתכנעה שלא יהיה בכך כדי לפגוע ביכולתו של האשכול למלא את התפקידים והסמכויות שנקבעו בצו המקים; רשות מקומית החברה באשכול והרואה את עצמה נפגעת מהחלטת המועצה לפי פסקת משנה זו רשאית להגיש לשר הפנים ערר מנומק בכתב על ההחלטה בתוך 7 ימים מיום קבלת ההחלטה; הוגש ערר כאמור, רשאי שר הפנים לבטל את ההחלטה או לאשרה, בשינויים או בתנאים;
{{ח:תתת|(ג)}} הודעה על אצילת סמכות או הטלת תפקיד לפי פסקה זו תפורסם באתר האינטרנט של האשכול ובאתר האינטרנט של הרשות המקומית והיא תיכנס לתוקף בתום 7 ימים מיום קבלת ההחלטה כאמור בסעיף קטן (ב), ואם הוגש ערר כאמור באותו סעיף קטן – ביום החלטת שר הפנים בערר;
{{ח:תתת|(ד)}} על סמכויות שנאצלו ותפקידים שהוטלו לפי פסקה זו לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}};
{{ח:תת|(3)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 16א|בסעיף 16א}}, לא יפעיל שר הפנים את סמכותו {{ח:פנימי|סעיף 16א|באותו סעיף}} בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(א)}} צירוף רשות מקומית לאשכול, אלא בהסכמת מועצת האשכול ומועצת הרשות המקומית המיועדת לצירוף, זולת אם ראה מטעמים המצדיקים זאת להפעיל את סמכותו בהיעדר הסכמת מועצת האשכול כאמור; לא תובא הצעה לצירוף כאמור לאישור מועצת רשות מקומית, אלא על ידי ראש הרשות;
{{ח:תתת|(ב)}} פרישת רשות מקומית מאשכול, אלא אם כן התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מועצת הרשות המקומית המיועדת לפרישה ביקשה זאת; ביקשה מועצת הרשות המקומית כאמור – חייב שר הפנים לשנות את הצו המקים בהתאם;
{{ח:תתתת|(2)}} מועצת האשכול, ברוב של שני שלישים מחבריה, ביקשה זאת, ושר הפנים שוכנע כי הרשות המקומית המיועדת לפרישה פוגעת בניהולו התקין של האשכול;
{{ח:תתת|(ג)}} התפקידים והסמכויות של אשכול הקבועים בצו המקים לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(3)}}, אלא בהסכמת מועצת האשכול;
{{ח:תתת|(ד)}} הסדרים בקשר לצירופה של רשות מקומית לאשכול ופרישתה ממנו, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16(4)}}, אלא לפי הצעת הרשות המקומית הנוגעת בדבר ומועצת האשכול; ואולם, לא הושגה הסכמה בין הרשות המקומית לבין מועצת האשכול לעניין הסדרים כאמור – יקבע שר הפנים את ההסדרים ואת המועדים למימושם.

{{ח:סעיף|17ד2|עריכת מכרז עבור רשויות מקומיות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} נוסף על התפקידים והסמכויות שנקבעו לאשכול בצו המקים לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(3)}}, או שהוענקו לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 17ד1|סעיף 17ד1(2)}}, רשאי אשכול לערוך ולפרסם מכרז להזמנת טובין או שירותים או לביצוע עבודות, כדי שהרשויות המקומיות החברות בו יוכלו להתקשר עם מי שזכה בו לצורך מילוי תפקידיהן.
{{ח:תת|(ב)}} על מכרז לפי סעיף קטן (א) יחולו הוראות המכרזים החלות על האשכול, והיקף ההתקשרות המרבי על פי המכרז ייכלל במסמכי המכרז.
{{ח:תת|(ג)}} רשות מקומית החברה באשכול רשאית להתקשר בחוזה להזמנת טובין או שירותים או לביצוע עבודות עם מי שזכה במכרז שפורסם לפי סעיף קטן (א), ובלבד שהיקף ההתקשרות המצטבר הכולל על פי המכרז לא יעלה על ההיקף שצוין במסמכי המכרז.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: איגוד ערים למים או לביוב|תיקון: תשס״ט}}

{{ח:סעיף|17ה|איגוד ערים למים או לביוב|תיקון: תשס״ט, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק ב|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”איגוד ערים למים או לביוב“ – איגוד ערים, שתפקידיו וסמכויותיו הם, בין השאר, בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק המים“ – {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים, התשי״ט–1959}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק תאגידי מים וביוב“ – {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|חוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועצת רשות המים והביוב“ – מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב, שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124טו|סעיף 124טו לחוק המים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מנהל רשות המים והביוב“ – מנהל הרשות הממשלתית למים ולביוב, שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124יט|סעיף 124יט לחוק המים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מערכת ביוב“ ו”שירותי ביוב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק תאגידי מים וביוב}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשות המים והביוב“ – הרשות הממשלתית למים ולביוב, שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124יא|סעיף 124יא לחוק המים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שפכים“ – מים לאחר שימוש, הטעונים טיהור או סילוק לפי דין.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות חוק זה יחולו לעניין איגוד ערים למים או לביוב, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסמכויות הנתונות לשר הפנים לפי חוק זה, למעט הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} ולרבות הסמכויות לפי הסעיפים {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות}} המוחלים על איגוד ערים למים או לביוב לפי {{ח:פנימי|סעיף 17ד|סעיף 17ד}}, יהיו נתונות, לעניין איגוד ערים למים או לביוב, למועצת רשות המים והביוב;
{{ח:תתת|(2)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, החל ביום כ״ג בתמוז התשס״ט (15 ביולי 2009) לא יוקם איגוד ערים למים או לביוב, ולא תצורף לאיגוד כאמור רשות מקומית, למעט רשות מקומית שהיא מועצה אזורית;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}} – לא יחול;
{{ח:תתת|(4)}} הסמכויות הנתונות לשר הפנים לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} יהיו נתונות למנהל רשות המים והביוב;
{{ח:תתת|(5)}} הסמכות להתקין חוקי עזר, לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}, לא תחול לעניין הטלת אגרות והיטלים;
{{ח:תתת|(6)}} {{ח:פנימי|סעיף 16ג|בסעיף 16ג(ב)(2)}}, במקום ”משרד הפנים“ יקראו ”רשות המים והביוב“;
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:פנימי|סעיף 17ג|סעיף 17ג}} – לא יחול.

{{ח:סעיף|17ו|התקנת מערכת ביוב ומתן שירותי ביוב|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל רשות המים והביוב, באישור מועצת רשות המים והביוב, רשאי להורות לאיגוד ערים למים או לביוב, לשם ניצול מיטבי של תשתיות מים וביוב, השגת יעילות כלכלית, מניעת פגיעה סביבתית או בריאותית או לשם הסרת חסמי פיתוח, לעשות אחד או יותר מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} להתקין מערכת ביוב בתחומו, לשדרגה או להרחיבה לשם אספקת שירותי ביוב בעבור צרכנים שנמצאים בתחומו או לשם אספקת שירותי ביוב בעבור ספק שירותי ביוב אחר;
{{ח:תתת|(2)}} לספק שירותי ביוב באמצעות מערכת הביוב שלו לספק שירותי ביוב אחר;
{{ח:תתת|(3)}} להעביר דרך מערכת הביוב שלו שפכים בעבור ספק שירותי ביוב אחר.
{{ח:תת|(ב)}} לא תאשר מועצת רשות המים והביוב הוראה כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מועצת רשות המים והביוב שוכנעה שמתן הוראה או תנאיה לא יפגעו פגיעה משמעותית באיגוד הערים, ברשות מקומית שבתחומו או בצרכניו, ובשים לב ליכולתו של האיגוד למלא את חובותיו לפי כל דין וליכולתו הכלכלית וההנדסית לבצע את ההוראה;
{{ח:תתת|(2)}} מנהל רשות המים והביוב הודיע לאיגוד הערים ולספק שירותי הביוב האחר על כוונתו להביא לאישורה של מועצת רשות המים והביוב הוראה לפי סעיף זה, וניתנה להם הזדמנות סבירה להגיע להסכמה באותו עניין, לרבות לעניין התנאים והתמורה לכך, ובלבד שהסכמה כאמור תובא לאישור מועצת רשות המים והביוב;
{{ח:תתת|(3)}} ניתנה לאיגוד הערים ולספק שירותי הביוב האחר הזדמנות להשמיע את טענותיהם, לרבות לעניין התנאים והתמורה לביצוע הפעולות.
{{ח:תת|(ג)}} בהוראה לפי סעיף קטן (א) ייקבעו התנאים והתמורה לביצועה, ויכול שתינתן לתקופה קצובה, והכול בהתאם לכללים לפי סעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ד)}} מועצת רשות המים והביוב תקבע כללים בדבר אופן קביעת התנאים והתמורה לביצוע פעולות בהתאם להוראות לפי סעיף קטן (א), ככל שמועצת רשות המים והביוב לא קבעה בכללים אחרים לפי כל דין הסדרים בעניינים אלה.
{{ח:תת|(ה)}} איגוד ערים שניתנה לו הוראה לפי סעיף זה וספק שירותי הביוב האחר, רשאים לערור עליה, בתוך 30 ימים מיום שניתנה, לפני בית הדין לענייני מים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המים|בחוק המים}}.

{{ח:סעיף|17ז|אישור תכניות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} מנהל רשות המים והביוב רשאי לדרוש מאיגוד ערים למים או לביוב להגיש לאישורו, באופן ובמועד שידרוש, תכניות אב לביוב, ותכנית פיתוח שנתית או רב־שנתית, שלמה או בחלקים; מנהל רשות המים והביוב רשאי לאשר את התכניות בשינויים או בתנאים, ואולם טען איגוד הערים כי יש באמור משום פגיעה משמעותית בו, רשאי הוא לפנות למועצת רשות המים והביוב בבקשה שתבחן מחדש את החלטת המנהל.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: הוראות שונות|תיקון: תשס״ט}}

{{ח:סעיף|18|ביצוע ותקנות|תיקון: תשס״ד, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, למעט לעניין איגוד ערים למים או לביוב כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 17ה|בסעיף 17ה(א)}}, להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו לרבות תקנות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} דרכי פירוקו של איגוד ערים;
{{ח:תתת|(2)}} דרכי צירופה של רשות מקומית לאיגוד ערים ופרישתה ממנה, בין עם הקמת האיגוד ובין לאחר מכן, ובקשר לכך – הקניית רכוש, הטלת חובות, תיאום חשבונות וחלוקת חובות בין הרשויות המקומיות הנוגעות בדבר לבין עצמן, וביניהן לבין האיגוד.
{{ח:תתת|(3)}} תנאי בשירות ופסלות לכהונה לחברי מועצה ודרכי מינוים של חברי המועצה;
{{ח:תתת|(4)}} דרכי מינוים, תפקידיהם ותנאי העסקתם של עובדי איגוד ערים, ולענין המנהל הכללי – גם תנאי כשירות ופסלות לכהונה, ותקופת כהונה.
{{ח:תת|(ב)}} מועצת רשות המים והביוב, כהגדרתה {{ח:פנימי|סעיף 17ה|בסעיף 17ה(א)}}, רשאית לקבוע כללים לעניין איגוד ערים למים או לביוב כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 17ה|בסעיף האמור}}, לרבות כללים בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} העניינים המפורטים בסעיף קטן (א)(1) עד (4); כללים כאמור יותקנו בהתייעצות עם שר המשפטים;
{{ח:תתת|(2)}} אמות מידה והוראות בעניין הרמה, הטיב והאיכות של שירותים בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב שנותן האיגוד לצרכניו, והבטחתם ברציפות ולאורך זמן; נקבעו כללים לפי פסקה זו, יבצע איגוד ערים למים או לביוב כל פעולה שאותה הוא רשאי לבצע לפי כל דין בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב, בכפוף לכללים האמורים;
{{ח:תתת|(3)}} חישוב עלות ותעריפים לתשלומים בעד ביצוע פעולות בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב שנותן האיגוד לצרכניו; הוראות {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 101|סעיפים 101 עד 103 לחוק תאגידי מים וביוב}} יחולו לעניין קביעת כללים לפי פסקה זו, בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי איגודי ערים (תעריפים לשירותי ביוב שמספקים איגודי ערים לביוב)|כללי איגודי ערים (תעריפים לשירותי ביוב שמספקים איגודי ערים לביוב), התשע״ה–2014}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט׳ באדר תשט״ו (3 במרס 1955).}}
* '''משה שרת'''
ראש הממשלה
* '''ישראל רוקח'''
שר הפנים
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:שלטון מקומי]]

[[קטגוריה:בוט חוקים]]