gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות המים (כללים לרחיצת רכב ולשטיפת משטחים מרוצפים במים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המים (כללים לרחיצת רכב ולשטיפת משטחים מרוצפים במים), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״א, 994|תקנות המים (כללים לרחיצת רכב ולשטיפת משטחים מרוצפים במים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6119.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 21|סעיפים 21}} {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 159|ו־159}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, התשי״ט–1959}}, לאחר התייעצות עם מועצת המים, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 48(א) לחוק־יסוד: הממשלה}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (להלן – חוק העונשין), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב“ – רכב מנועי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משטח מרוצף“ – מדרכה או רחבה, ציבורית או פרטית, שאינה מקורה.

{{ח:סעיף|2|רחיצת רכב}}
{{ח:ת}} לא ישתמש אדם במים זורמים מרשת המים לשם רחיצה וניקוי של רכב.

{{ח:סעיף|3|מיחזור מי שטיפה ושימוש חוזר במים}}
{{ח:תת|(א)}} בעל מיתקן לרחיצת מכוניות או מחזיקו, לא יפעיל כל מכשיר או אבזר לרחיצה וניקוי של רכב במים, ולא ירשה שישתמשו בכל מכשיר או אבזר כאמור, אלא אם כן הותקנה בו מערכת למיחזור מי השטיפה של הרכב לשם שימוש חוזר בהם לאותה מטרה (להלן – מערכת מיחזור).
{{ח:תת|(ב)}} נציב המים רשאי לאשר שימוש במכשיר או באבזר כאמור בתקנת משנה (א), גם אם לא הותקנה בו מערכת מיחזור, אם הוכח לו, להנחת דעתו, כי המכשיר או האבזר כאמור יעיל וחסכוני, ומאפשר רחיצת רכב אחד בכמות מים, שאינה עולה על 40 ליטרים.

{{ח:סעיף|4|שטיפת משטחים מרוצפים במים}}
{{ח:ת}} לא ישתמש אדם במים זורמים מרשת המים, או במים בלחץ, לשם שטיפת משטחים מרוצפים.

{{ח:סעיף|5|עונשין}}
{{ח:תת|(א)}} העובר על {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ב)}} העובר על {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}} דינו קנס בשיעור רבע הקנס האמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|6|ביטול}}
{{ח:ת}} כללי המים (השימוש במים לרחיצת כלי רכב במוסכים ובתחנות שירות), התשכ״ו–1966 – בטלים.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5(א)}}, תשעים ימים מיום פרסומן, אם לא דחה שר התשתיות את התחילה, בהודעה ברשומות, ב־60 ימים נוספים.

{{ח:חתימות|ט״ז באב התשס״א (5 באוגוסט 2001)}}
* '''אביגדור ליברמן'''
שר התשתיות הלאומיות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המים (מניעת זיהום מים באגם הכנרת על ידי בעלי חיים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המים (מניעת זיהום מים באגם הכנרת על ידי בעלי חיים), תשל״ג–1973}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מניעת זיהום מים באגם הכנרת על ידי בעלי־חיים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ג, 1490|תקנות המים (מניעת זיהום מים באגם הכנרת על ידי בעלי חיים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3020.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 90|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3769.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 20ד|סעיפים 20ד(א)}} {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 159|ו־159}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, תשי״ט–1959}}, ולאחר התייעצות עם מועצת המים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”בעלי חיים“ – בקר לסוגיו, צאן לסוגיו, חזירים, מריאים, גמלים, סוסים, פרדים, חמורים, כלבים, עופות לסוגיהם וכיוצא באלה.

{{ח:סעיף|2|איסור הכנסת בעלי־חיים לאגם הכנרת}}
{{ח:ת}} לא יביא אדם בעל־חיים לאגם הכנרת ולא יניח להם להיכנס למי האגם, לשתות ממימיו, להתרחץ בהם או לזהמם בכל דרך אחרת.

{{ח:סעיף|2א|איסור הבאת בעלי חיים למקורות מים בקרבת אגם הכנרת|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} לא יביא אדם בעלי חיים למקורות מים שבסביבת אגם הכנרת או למקורות מים המתנקזים לאגם הכנרת, בין שהמים נובעים או זורמים או עומדים בהם תמיד או לפרקים; לא יניח אדם לבעלי חיים כאמור להכנס למקורות מים אלה, לשתות מהם, להתרחץ בהם או לזהמם בכל דרך שהיא.

{{ח:סעיף|3|השקיה ורחיצה של בעלי־חיים במקומות מיועדים}}
{{ח:ת}} השקיה ורחיצה של בעלי־חיים באגם הכנרת, מותרת אך ורק במקומות בקרבתו שייעד לכך נציב המים מראש ושסומנו בשלטים שהוצבו בהם, המודיעים על יעוד זה.

{{ח:סעיף|4|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המים (מניעת זיהום מים באגם הכנרת על ידי בעלי חיים), תשל״ג–1973“.

{{ח:חתימות|כ״ט באייר תשל״ג (31 במאי 1973)}}
* '''חיים גבתי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המים (קביעת מטרות החדרה נוספות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המים (קביעת מטרות החדרה נוספות), תשכ״ח–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר קביעת מטרות החדרה נוספות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 2166|תקנות המים (קביעת מטרות החדרה נוספות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2272.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 44ג|סעיפים 44ג(3)}} {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 159|ו־159}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, תשי״ט–1959}}, לאחר התייעצות במועצת המים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרות החדרה נוספות}}
{{ח:ת}} אלה הן מטרות החדרה נוספות:
{{ח:תת|(1)}} מיהול מים במי תהום, כדי לשפר את טיב המים המוחדרים;
{{ח:תת|(2)}} מיהול מים במי תהום, כדי לשפר את טיב מי התהום;
{{ח:תת|(3)}} סילוק מים המכילים תמלחות, שפכים רעילים, שפכי תעשיה או שפכים אחרים שקבע שר החקלאות בצו;
{{ח:תת|(4)}} סינון מים, לרבות מי שטפונות ומי שופכין, כדי לאפשר ניצולם החוזר;
{{ח:תת|(5)}} הכוונה ושיפור של המצב ההידרולוגי, כדי להגיע למשטר זרימה מתוכנן ולמפלסי מים מתוכננים;
{{ח:תת|(6)}} החלפתם של נפחי מים, כדי להגביר את אפשרויות ההפקה והניצול;
{{ח:תת|(7)}} פעולות מחקר וניסוי לפיתוח שיטות החדרה וללימוד אפני ההתנהגות של המים המוחדרים בתת־קרקע.

{{ח:סעיף|2|מניעת מטרדים תברואיים}}
{{ח:ת}} לא יתן נציב המים רשיון החדרה לשום מטרת החדרה, אלא אם שוכנע כי המחדיר נקט בכל האמצעים למניעת מטרדים תברואיים ולמניעת פגיעה במקורות המים הראויים לניצול, לרבות מקורות מים המשמשים לשתיה; בכל הנוגע למי שתיה ולמניעת מטרדים תברואיים, יקבל נציב המים, בטרם יתן רשיון החדרה, חוות דעת מאת מי שהסמיך לכך שר הבריאות.

{{ח:סעיף|3|תכולת כלורידים}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכולת כלורידים במים“ – שיעור יון כלוריד (cl) במים, מבוטא במיליגרמים לליטר מים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזור ההחדרה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 44ד|בסעיף 44ד(א)(3) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא תורשה החדרת מים, לשום מטרה, באיכות העלולה לגרום לשינוי תכולת הכלורידים במי התהום, מעל לשיעורים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} היו באזור ההחדרה מים בתכולת כלורידים שאינה עולה על 170 מיליגרם לליטר – עד 170 מיליגרם לליטר;
{{ח:תתת|(2)}} היו באזור ההחדרה מים בתכולת כלורידים העולה על 170 מיליגרם לליטר אך אינה עולה על 250 מיליגרם לליטר – עד 250 מיליגרם לליטר.
{{ח:תת|(ג)}} האמור בתקנת משנה (ב) לא יחול על החדרת מים המבוצעת בתחום מוגבל ומוגדר מראש שבתת־קרקע, ובלבד ששוכנע נציב המים שהמים המוחדרים כאמור לא יחרגו מן התחום המוגבל ולא יסופקו לכל שימוש שהוא לפני שהוכשרו והותאמו לשימוש אשר לו נועדו.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המים (קביעת מטרות החדרה נוספות), תשכ״ח–1968“.

{{ח:חתימות|ו׳ באב תשכ״ח (31 ביולי 1968)}}
* '''חיים גבתי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המים (שלטים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המים (שלטים), תשכ״ג–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שלטים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ג, 1427|תקנות המים (שלטים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1444.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 159|סעיף 159}} {{ח:חיצוני|חוק המים|לחוק המים, תשי״ט–1959}}, ולאחר התייעצות עם מועצת המים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציבות“ – נציבות המים, הקריה, תל־אביב־יפו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שלט“ – שלט שעליו המלים ”מדינת ישראל – מפקד המים“ והמספר הארצי שניתן לבאר או למכון מים על ידי נציב המים.

{{ח:סעיף|2|חובת התקנה}}
{{ח:ת}} מפיק מים מבאר או ממכון מים, יתקין על הקיר החיצוני של בית הבאר או מכון המים שלט שאפשר לקבלו בנציבות, ללא תשלום, ויבטיח שהשלט יישאר קבוע במקומו כשהוא תקין וקריא. באין מבנה להתקנת שלט כאמור, יש להתקינו כאמור על מיתקן השאיבה במקום בולט לעין.

{{ח:סעיף|3|מועד התקנה}}
{{ח:ת}} מי שהתחיל להפיק מים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} לפני יום פרסום תקנות אלה ברשומות (להלן – יום הפרסום), יתקין כאמור שלט תוך 15 יום מיום הפרסום. מי שהתחיל להפיק מים כאמור אחרי יום הפרסום, יתקין כאמור שלט תוך 15 יום מיום התחלת ההפקה.

{{ח:סעיף|4|אבדן שלט}}
{{ח:ת}} אבד שלט או התקלקל, יתקין מפיק כאמור שלט חדש שאפשר לקבלו בנציבות תמורת תשלום של 5.- לירות תוך 15 יום מיום בו אבד השלט או התקלקל.

{{ח:סעיף|5|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על הוראה מהוראות תקנות אלה, דינו – קנס 100 לירות.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המים (שלטים), תשכ״ג–1963“.

{{ח:חתימות|כ״ג בניסן תשכ״ג (17 באפריל 1963)}}
* '''משה דיין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המכס (הערכת טובין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המכס (הערכת טובין), תשל״א–1970}}
{{ח:קטע3||תקנות לצורך הערכת טובין}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 117|תקנות המכס (הערכת טובין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2630.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 1590|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4505.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 1529|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4823.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 1260|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5052.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 236|תקנות המכס (חישוב ערכם של טובין שיובאו לשימוש עצמי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6074.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 134|סעיף 134}} {{ח:חיצוני|פקודת המכס|לפקודת המכס}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגשת הצהרה}}
{{ח:תת|(א)}} בעל טובין אשר כולם או מקצתם חבי מכס, לפי ערך, ימסור לגובה המכס עם הרשימון הצהרה, בטופס שהורה המנהל, בדבר אותם טובין, אלא אם הורה המנהל אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} בעל טובין כאמור, לרבות כל אדם הקשור ביבוא הטובין לישראל (להלן – היבואן), ימסור לגובה המכס, במועד ובאופן שיורה, כל פנקס חשבונות או תעודה אחרת המתייחסים לקניית הטובין, לייבואם או למכירתם (להלן – מסמך), לרבות כל ידיעה המתייחסת כאמור.

{{ח:סעיף|2|שמירת מסמכים והחלת דינים}}
{{ח:תת|(א)}} יבואן ישמור במקום עסקו על כל מסמך לפחות חמש שנים מתאריך הגשת הרשימון על הטובין.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|תקנות מס קניה (רישומים ומסמכים)#סעיף 4|תקנות 4}} {{ח:חיצוני|תקנות מס קניה (רישומים ומסמכים)#סעיף 5|ו־5 לתקנות מס קניה (רישומים ומסמכים), תשכ״ט–1969}}, יחולו על מסמך כאילו היה ספר מוחזק כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מס קניה (רישומים ומסמכים)#סעיף 1|באותן תקנות}}.

{{ח:סעיף|2א||תיקון: תשמ״ג, תשמ״ז, תשס״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2ב||תיקון: תשמ״ה, תשס״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3|שמירת סמכויות}}
{{ח:ת}} אין בתקנות אלה כדי לגרוע מכל סמכות הנתונה לגובה המכס על פי דין אחר.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות מסי היבוא (הערכת סחורות), 1941 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המכס (הערכת טובין), תשל״א–1970“.

{{ח:חתימות|ב׳ בחשון תשל״א (1 בנובמבר 1970)}}
* '''דוד פלד'''
מנהל אגף המכס והבלו
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המכס (חישוב ערכם של טובין שיובאו לשימוש עצמי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המכס (חישוב ערכם של טובין שיובאו לשימוש עצמי), התשס״ז–2006}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 97|תקנות המכס (חישוב ערכם של טובין שיובאו לשימוש עצמי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6523.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1674|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11149.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 134א|סעיף 134א}} {{ח:חיצוני|פקודת המכס|לפקודת המכס}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקיד“ – פקיד מכס שהסמיכו המנהל לצורך הערכת טובין שיובאו לשימוש עצמי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב“ – כהגדרת רכב מנועי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת ערך טובין}}
{{ח:תת|(א)}} ערכם של טובין שיובאו לשימוש עצמי לצורך חישוב המסים החלים עליהם, יהיה ערך העסקה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 132|בסעיף 132 לפקודה}}, אם הוכיח זאת מייבא הטובין להנחת דעתו של המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי לדרוש מסמכים להוכחת ערך הטובין; היו הטובין רכב מנועי רשאי המנהל לדרוש, בין השאר, חשבון מכר והסכם שבו יפורטו הפרטים שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} המקום שבו הוכן המסמך ותאריך החתימה עליו;
{{ח:תתת|(2)}} השם והמען של המוכר ושל הקונה;
{{ח:תתת|(3)}} תיאור הרכב, לרבות שם יצרן הרכב, דגם הרכב ומספר השלדה של הרכב;
{{ח:תתת|(4)}} תיאור הנסיבות העשויות להשפיע על ערך הרכב;
{{ח:תתת|(5)}} מחיר הרכב תוך פירוט הנחות, אם ניתנו;
{{ח:תתת|(6)}} מד אוץ של הרכב.
{{ח:תת|(ג)}} בהעדר אפשרות לקבוע את ערך הטובין כאמור בתקנת משנה (א) יקבע הפקיד את ערכם, תוך שימוש באמצעים סבירים העולים בקנה אחד עם העקרונות וההוראות שנקבעו בהסכם גאט״ט משנת 1994 ובהסכם בדבר יישום סעיף VII להסכם גאט״ט משנת 1994, כפי שבאו לידי ביטוי {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 129|בסעיפים 129 עד 133ט לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|שימוע בקביעת ערך טובין}}
{{ח:ת}} בטרם יקבע הפקיד ערכם של טובין, שאינם מטען לוואי כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 30|בסעיף 30 לפקודה}}, לצורך חישוב המסים החלים עליהם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ג)}}, תינתן למייבא הטובין הזדמנות נאותה להעלות את טענותיו בכתב.

{{ח:סעיף|4|ערר לגבי טובין שאינם רכב}}
{{ח:ת}} על החלטת הפקיד לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ג)}}, לגבי טובין שאינם רכב, יוכל מייבא הטובין לערור בכתב לפני גובה מכס בתוך 30 ימים מהמועד שהודע למייבא הטובין על ההחלטה כאמור.

{{ח:סעיף|5|ערר לגבי רכב}}
{{ח:ת}} על החלטת הפקיד לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ג)}} לגבי רכב ניתן לערור בכתב לפני ועדה של שלושה חברים שהם עובדי רשות המסים בישראל (להלן – הרשות) ובהם היועץ המשפטי לרשות או נציגו, בתוך 30 ימים מהמועד שהודע למייבא הרכב על החלטה כאמור.

{{ח:סעיף|5א||תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|6|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות המכס (חישוב ערכם של טובין שיובאו לשימוש עצמי), התשס״א–2001 – בטלות.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״א בטבת התשס״ז (1 בינואר 2007).

{{ח:חתימות|י״ח באלול התשס״ו (11 בספטמבר 2006)}}
* '''אברהם הירשזון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המכס (סדרי הדין בערעור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המכס (סדרי הדין בערעור), תשל״ב–1972}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי דין בערעור על קנס מנהלי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 1295|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2861.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 231ב|סעיף 231ב}} {{ח:חיצוני|פקודת המכס|לפקודת המכס}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|תקנות אלה בוטלו מכללא עם ביטול {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 231א|סעיפים 231א}} {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 231ב|ו־231ב לפקודה}}, לפי {{ח:חיצוני|חוק העבירות המינהליות#סעיף 33|סעיף 33 לחוק העבירות המינהליות, התשמ״ו–1985}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגשת ערעור}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטת המנהל לפי {{ח:חיצוני|פקודת המכס#סעיף 231ב|סעיף 231א לפקודת המכס}}, יהא בהגשת הודעת ערעור לבית משפט השלום שלפניו מערערים.

{{ח:סעיף|2|הודעת הערעור}}
{{ח:תת|(א)}} הודעת הערעור תכיל –
{{ח:תתת|(1)}} שם בית המשפט שאליו היא מוגשת;
{{ח:תתת|(2)}} שמו ומענו של המערער ומען להמצאת מסמכים;
{{ח:תתת|(3)}} התאריך שבו נמסרה למערער החלטת המנהל שעליה מוגש הערעור;
{{ח:תתת|(4)}} נימוקי הערעור, כל נימוק בנפרד.
{{ח:תת|(ב)}} הודעת הערעור תיחתם ביד המערער או בא כוחו.
{{ח:תת|(ג)}} להודעת הערעור יצרף המערער את החלטת המנהל שעליה הוא מערער, וכן העתק של כל מסמך שעליו הוא מסתמך בערעורו.

{{ח:סעיף|3|תחולת {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|חוק סדר הדין הפלילי, תשכ״ה}}}}
{{ח:ת}} על הודעת הערעור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 204|סעיפים 185}}, {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 206|187}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 207|ו־188 לחוק סדר הדין הפלילי, תשכ״ה–1965}}, ובכפוף לכך יחולו על הדיון בבית משפט הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|החוק האמור}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין הפלילי|ותקנות סדר הדין הפלילי, תשכ״ו–1966}}, כאילו הוגש כתב אישום נגד המערער.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המכס (סדרי הדין בערעור), תשל״ב–1972“.

{{ח:חתימות|י״ח בסיון תשל״ב (31 במאי 1972)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (דרכי הוכחה בדבר השלמת בנייתה של דירה ומסירת חזקה בדירה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (דרכי הוכחה בדבר השלמת בנייתה של דירה ומסירת חזקה בדירה), התשפ״א–2021}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 2410|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (דרכי הוכחה בדבר השלמת בנייתה של דירה ומסירת חזקה בדירה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9242.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 6|סעיף 6}} {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)|לחוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות), התשל״ה–1974}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור אכלוס“ – אישור להספקת חשמל, מים או חיבור טלפון לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון)#סעיף 5|תקנה 5 לתקנות התכנון והבנייה (אישורים למתן שירותי חשמל, מים וטלפון), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת גמר“ – תעודת גמר כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה)#חלק ט|בחלק ט׳ לתקנות התכנון והבנייה (רישוי ובנייה), התשע״ו–2016}}.

{{ח:סעיף|2|השלמת בניית דירה}}
{{ח:ת}} דירה שהוכח כי מתקיימים לגביה כל אלה, תיחשב דירה שבנייתה הושלמה לעניין {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 2א|סעיפים 2א}} {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 2ב|ו־2ב(א)(1) לחוק}}:
{{ח:תת|(1)}} הרשות המקומית הנפיקה לגבי דירה או לגבי בניין שהדירה היא חלק ממנו והדירה לא הוחרגה מההנפקה לבניין, אחד או יותר מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} תעודת גמר;
{{ח:תתת|(ב)}} אישור אכלוס;
{{ח:תת|(2)}} המוכר חיבר את הדירה לתשתית חשמל קבועה או זמנית, ואישור על כך התקבל מחברת החשמל או מהרשות המקומית שבתחומה נמצאת הדירה;
{{ח:תת|(3)}} המוכר חיבר את הדירה לתשתית מים קבועה או זמנית, ואישור על כך התקבל מתאגיד המים העירוני או מהרשות המקומית שבתחומם נמצאת הדירה.

{{ח:סעיף|3|אופן מסירת החזקה בדירה}}
{{ח:ת}} המוכר ימסור את החזקה בדירה כאשר המוכר והקונה או נציגיהם נמצאים יחדיו בדירה, אלא אם כן נקבע אחרת בחוזה ביניהם.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הוכחה בדבר השלמת בנייתה של דירה), התשל״ז–1976 – בטלות (להלן – התקנות המתבטלות).

{{ח:סעיף|5|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה), והן יחולו לגבי פרויקט בנייה שחוזי המכר לגבי כל הדירות הכלולות בו נכרתו ממועד התחילה ואילך.

{{ח:סעיף|6|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} דירה שחוזה המכר לגביה נכרת ערב תחילתן של תקנות אלה וטרם הושלמה בנייתה או נמסרה החזקה בה לפי תקנות אלה, יחולו עליה התקנות המתבטלות.

{{ח:חתימות|י״ז באדר התשפ״א (1 במרס 2021)}}
* '''יעקב ליצמן'''
שר הבינוי והשיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הודעה בדבר העדר ליווי פיננסי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הודעה בדבר העדר ליווי פיננסי), התשפ״ב–2021}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ב, 823|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הודעה בדבר העדר ליווי פיננסי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9711.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 2א1|סעיפים 2א1(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 6|ו־6}} {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)|לחוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות), התשל״ה–1974}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”הודעה בדבר העדר ליווי פיננסי“ – הודעה בכתב של המוכר לקונה על כך שהוא לא התקשר עם תאגיד בנקאי או מבטח בהסכם למתן ליווי פיננסי כאמור {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 2א1|בסעיף 2א1(ב)}}.

{{ח:סעיף|2|נוסח הודעה}}
{{ח:ת}} נוסח ההודעה בדבר העדר ליווי פיננסי יהיה כאמור {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|3|אופן ומועד מסירת ההודעה}}
{{ח:ת}} מוכר ימסור לקונה הודעה בדבר העדר ליווי פיננסי באחד מהאופנים האלה ולפי המועד המצוין לצידו:
{{ח:תת|(1)}} במסמך נפרד – עד מועד החתימה על חוזה המכר;
{{ח:תת|(2)}} כחלק מחוזה המכר – במעמד החתימה על החוזה.

{{ח:סעיף|4|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה), והן יחולו על חוזי מכר שייכרתו החל ממועד התחילה ואילך.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}
{{ח:קטע3||הודעה לרוכש דירה בדבר העדר ליווי פיננסי לפי {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות), התשל״ה–1974}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} לכבוד: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (להלן – הרוכש)

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 2א1|סעיפים 2א1(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 6|ו־6 לחוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות), התשל״ה–1974}} (להלן – החוק), ובקשר לחוזה המכר שבין . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . (להלן – המוכר) לבין הרוכש, להלן הודעתי על כך שלא התקשרתי עם תאגיד בנקאי או מבטח בהסכם למתן ליווי פיננסי.
{{ח:ת}} המוכר יסמן את האפשרות המתאימה בכל פסקה:
{{ח:תת|(1)}} ליווי פיננסי
{{ח:תתת|•}} הפרויקט אשר בו נכללת הדירה נשוא חוזה המכר אינו כולל ליווי פיננסי מתאגיד בנקאי או מבטח.
{{ח:תת}} או
{{ח:תתת|•}} נכון למועד חתימת חוזה המכר, טרם נחתם הסכם למתן ליווי פיננסי בנוגע לפרויקט שבו נכללת הדירה נשוא חוזה המכר; בכוונת המוכר להתקשר עם תאגיד בנקאי או מבטח בהסכם למתן ליווי פיננסי.
{{ח:תת|(2)}} הסדר שוברים
{{ח:תתת|•}} התשלומים בעבור הדירה לא ישולמו באמצעות שוברים לחשבון ליווי אצל תאגיד בנקאי או מבטח.
{{ח:תת}} או
{{ח:תתת|•}} התשלומים בעבור הדירה ישולמו באמצעות שוברים לחשבון אצל תאגיד בנקאי או מבטח, על אף העדר הליווי הפיננסי.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} חתימת המוכר . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

{{ח:חתימות|כ״ב בחשוון התשפ״ב (28 באוקטובר 2021)}}
* '''זאב אלקין'''
שר הבינוי והשיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הפחתה של העיצום הכספי בידי הממונה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הפחתה של העיצום הכספי בידי הממונה), התשע״א–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 1204|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הפחתה של העיצום הכספי בידי הממונה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7020.pdf}}, {{ח:תיבה|1315|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הפחתה של העיצום הכספי בידי הממונה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7027.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 4ח|סעיפים 4ח}} {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 6|ו־6}} {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)|לחוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות), התשל״ה–1974}} (להלן – החוק), ובהסכמת שר המשפטים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”הוראה“ – הוראה המפורטת {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 4ב|בסעיף 4ב(א) לחוק}} אשר בשל הפרתה מוסמך הממונה להטיל עיצום כספי.

{{ח:סעיף|2|הפחתת סכומי העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} מצא הממונה כי התקיימו נסיבות שלפיהן ניתן להטיל על אדם עיצום כספי לפי {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 4ב|סעיף 4ב לחוק}}, בשל הפרה שביצע, והתקיימו אחת או יותר מן הנסיבות המנויות להלן, יפחית לאותו אדם מסכום העיצום הכספי הקבוע בשל אותה הפרה את השיעור הנקוב לצד אותה נסיבה, ובהתקיים כמה נסיבות – בשיעור המצטבר של השיעורים המנויים לצדן:
{{ח:תת|(1)}} המפר לא הפר בשלוש השנים הקודמות למועד ביצוע ההפרה את אותה הוראה – 50%;
{{ח:תת|(2)}} המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו ודיווח עליה לממונה – 25%;
{{ח:תת|(3)}} המפר נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה ולהקטנת הנזק, להנחת דעתו של הממונה – 25%.

{{ח:סעיף|3|הפחתה בשל הפרה שבוצעה בתקופת מעבר}}
{{ח:ת}} מצא הממונה כי הופרה הוראת {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 4ב|סעיף 4ב(א)(1) לחוק}} בתוך 18 חודשים מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 4ב|הסעיף האמור}}, רשאי הוא להפחית למפר אותה הוראה את סכום העיצום הכספי בשיעור של 50%.

{{ח:חתימות|כ״ח בסיוון התשע״א (30 ביוני 2011)}}
* '''אריאל אטיאס'''
שר הבינוי והשיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הפחתה של העיצום הכספי לתאגיד בנקאי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הפחתה של העיצום הכספי לתאגיד בנקאי), התשע״ב–2011}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 96|תקנות המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות) (הפחתה של העיצום הכספי לתאגיד בנקאי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7047.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 4ח|סעיפים 4ח}} {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 6|ו־6}} {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)|לחוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות), התשל״ה–1974}} (להלן – החוק), ובהסכמת שר המשפטים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”הוראה“ – הוראה מן המפורטות {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 4ב|בסעיף 4ב(ב) לחוק}} אשר בשל הפרתה מוסמך המפקח על התאגיד הבנקאי (להלן – המפקח) להטיל עיצום כספי.

{{ח:סעיף|2|הפחתת סכומי העיצום הכספי בידי המפקח}}
{{ח:ת}} ראה המפקח כי יש להטיל על תאגיד בנקאי עיצום כספי לפי {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 4ב|סעיף 4ב(ב) לחוק}}, והתקיימו אחת או יותר מהנסיבות המנויות להלן, יפחית לתאגיד הבנקאי המפר מסכום העיצום הכספי הקבוע בשל אותה הפרה, בשיעור הנקוב לצד אותה נסיבה, ובהתקיים כמה נסיבות – בשיעור המצטבר של השיעורים המנויים לצדן, ובלבד ששיעור ההפחתה המצטבר לא יעלה על 85%:
{{ח:תת}} {{טורים שווים ממורכז | {{מוקטן|

הנסיבות

}} | {{מוקטן|

שיעור ההפחתה

}} }}
{{ח:תת|(1)}} {{טורים שווים | בחמש השנים שקדמו למועד ביצוע ההפרה המפר לא הפר את הוראות {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות) (הבטחת השקעות של רוכשי דירות)#סעיף 4ב|סעיף 4ב(ב) לחוק}} או הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|חוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}} | 35 אחוזים }}
{{ח:תת|(2)}} {{טורים שווים | המפר הפסיק את ההפרה ונקט פעולות לתיקון הליקויים ולמניעת הישנותם, הכל מיוזמתו ולהנחת דעתו של המפקח – | }}
{{ח:תת}} {{טורים שווים |
{{ח:תת|(א)}} לפני פניית המפקח אליו באותו עניין | 50 אחוזים}}
{{ח:תת}} {{טורים שווים |
{{ח:תת|(ב)}} לאחר פניית המפקח אליו באותו עניין | 25 אחוזים}}
{{ח:תת|(3)}} {{טורים שווים | קולת העובדות המהוות את ההפרה ונסיבות עובדתיות אחרות ובכלל זה היקף ההפרה, הרווח שהיה עשוי להיות מופק ממנה, ההפסד שהיה עשוי להימנע או הנזק שהיה עשוי להיגרם בעקבותיה | 50 אחוזים }}

{{ח:חתימות|ב׳ בחשוון התשע״ב (30 באוקטובר 2011)}}
* '''אריאל אטיאס'''
שר הבינוי והשיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המכר (דירות) (הגבלת גובה ההוצאות המשפטיות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המכר (דירות) (הגבלת גובה ההוצאות המשפטיות), התשע״ה–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 454|תקנות המכר (דירות) (הגבלת גובה ההוצאות המשפטיות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7461.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 1166|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7969.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 3540|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8254.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 466|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8335.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 2380|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9235.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2136|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10010.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 948|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10532.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1900|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11195.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 416|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11590.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות)#סעיף 6ג|סעיפים 6ג(ב)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות)#סעיף 13|ו־13}} {{ח:חיצוני|חוק המכר (דירות)|לחוק המכר (דירות), התשל״ג–1973}}, בהתייעצות עם שר האוצר ושר המשפטים, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מע״מ“ – מס ערך מוסף כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}.

{{ח:סעיף|2|הגבלת גובה ההוצאות המשפטיות|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} מוכר לא ידרוש מקונה השתתפות בהוצאות משפטיות בסכום העולה על הסכום הנמוך מבין אלה, לפני הוספת מע״מ:
{{ח:תת|(1)}} 5,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2015, בשנת 2025, 5,770.77 ש״ח)}};
{{ח:תת|(2)}} סכום השווה למחצית האחוז של תמורת הדירה, כפי שנקבעה בחוזה המכר.

{{ח:סעיף|3|הצמדה למדד}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(1)}} יתעדכן ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום העדכון), לפי שיעור שינוי המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם לו, לעומת המדד שפורסם בחודש נובמבר 2014.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבינוי יפרסם בהודעה ברשומות את הסכום המעודכן כפי שהשתנה עקב האמור בתקנה זו.

{{ח:סעיף|4|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} לא תחול על מכירה של דירה שסכום תמורתה עולה על 4,642,750 שקלים חדשים.

{{ח:חתימות|כ״ג בכסלו התשע״ה (15 בדצמבר 2014)}}
* '''אורי אריאל'''
שר הבינוי
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המפלגות (אגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המפלגות (אגרות), התשנ״ג–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ג, 730|תקנות המפלגות (אגרות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5514.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 622|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5579.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 206|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5719.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1256|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7023.pdf}}.

''הודעות:'' {{ח:הערה|להשלים..}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ג, 823|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10492.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1276|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11056.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 568|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11618.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 521|הודעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12159.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המפלגות#סעיף 33|סעיף 33}} {{ח:חיצוני|חוק המפלגות|לחוק המפלגות, התשנ״ב–1992}} (להלן – החוק), באישור שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39ב|סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרות}}
{{ח:ת}} בעד פעולות רישום ובעד שירותי הרשם לפי {{ח:חיצוני|חוק המפלגות|החוק}} ולפי {{ח:חיצוני|תקנות המפלגות (רישום ודיווח)|תקנות המפלגות (רישום ודיווח), התשנ״ג–1993}}, ישולמו האגרות כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, באמצעות בנק הדואר.

{{ח:סעיף|2|הצמדה|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} סכומי האגרות {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}} ישתנו ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום השינוי) לפי שיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם בחודש נובמבר שקדם ליום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם בחודש נובמבר שלפני יום השינוי הקודם, ולענין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה – המדד שפורסם בחודש יוני 1993.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ד)}} סכום שהשתנה כאמור בתקנות משנה (א) עד (ג) יעוגל כלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם הוא נמוך מ־10 שקלים חדשים – לא יעוגל;
{{ח:תתת|(2)}} אם הוא גבוה מ־10 שקלים חדשים – יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב, וסכום של חצי שקל יעוגל כלפי מעלה.
{{ח:תת|(ה)}} הרשם יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח {{ח:פנימי|תוספת|התוספת}} כפי שהשתנה עקב האמור בתקנות משנה (א) עד (ד).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||תיקון: תשנ״ד, תשנ״ו|עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(כל הסכומים מעודכנים לשנת 2026)}}
{{ח:ת}} בעד –
{{ח:תת|(1)}} בקשה לרישום מפלגה או בקשה לשינוי רישום – 2,667 שקלים חדשים

{{ח:תת|(2)}} רישום שינוי על פי דיווח – 80 שקלים חדשים

{{ח:תת|(3)}} עיון בבקשה ובמסמכים שצורפו לה – 133 שקלים חדשים

{{ח:תת|(4)}} עיון בפנקס המפלגות – 80 שקלים חדשים

{{ח:תת|(4א)}} עיון בקובץ של הרשם – 380 שקלים חדשים

{{ח:תת|(5)}} קבלת מידע באמצעות –
{{ח:תתת|(א)}} דף מחשב עד 5 עמודים – 80 שקלים חדשים

{{ח:תתת}} לכל עמוד נוסף – 11 שקלים חדשים

{{ח:תתת|(ב)}} צילום, לכל עמוד – 2.66 שקלים חדשים

{{ח:תת|(6)}} אימות מסמך, לכל דף מחשב או עמוד צילום – 11 שקלים חדשים

{{ח:חתימות|ח׳ בניסן התשנ״ג (30 במרס 1993)}}
* '''דוד ליבאי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (קבלת מידע מאת רשות מס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (קבלת מידע מאת רשות מס), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 692|תקנות המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (קבלת מידע מאת רשות מס)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6238.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות#סעיף 11|סעיף 11(א) ו־(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|לחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}, (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המרכז“ – המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות שהוקם לפי {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מס“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות מס)|בחוק לתיקון דיני מסים (חילופי ידיעות בין רשויות מס), התשכ״ז–1967}}.

{{ח:סעיף|2|בקשה למסירת מידע}}
{{ח:תת|(א)}} סבר מנהל המרכז או עובד המרכז שהמנהל הסמיכו לכך כי הוא זקוק למידע המצוי בידי רשות מס לצורך גביית חוב או לצורך איתור נכסים, יגיש לרשות המס בקשה למסירת מידע על חייב.
{{ח:תת|(ב)}} בבקשה לפי תקנת משנה (א) יפורטו פרטי הזהות של החייב (שם פרטי, שם משפחה ומספר זהות, ובתאגיד – שם התאגיד ומספרו הרשום), מקור הסמכות לדרוש דרישה כאמור וסוג המידע המבוקש.

{{ח:סעיף|3|מסירת מידע}}
{{ח:ת}} הוגשה בקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, תמסור רשות המס למרכז את המידע המבוקש ובלבד שהוא אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} פרטים מתוך הצהרת החייב למנהל לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#פרק 7|הפרק השביעי לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}}, או לפי {{ח:חיצוני|חוק מס רכוש וקרן פיצויים#סעיף 17|סעיף 17 לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ״א–1961}}, והכל בנוגע למקרקעין שרכש החייב בשנתיים שקדמו למועד בקשת המידע;
{{ח:תת|(2)}} מקום עבודתו האחרון של החייב, לרבות מענו;
{{ח:תת|(3)}} השלמת פרטי זהות של החייב כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|בפסקה (4) להגדרה ”מידע“ בחוק}}, לפי שם ומספר הזהות של החייב שיימסרו על ידי המרכז;
{{ח:תת|(4)}} לענין חייב שהוא תאגיד, מועד הגשת הדוח האחרון של החייב לרשות המס, אם הוגש דוח;
{{ח:תת|(5)}} מספרי חשבון בנק ופרטי הבנק שמסר החייב לרשות מס לצורך החזר כספים.

{{ח:סעיף|4|דרכי העברת המידע}}
{{ח:תת|(א)}} העברת המידע מרשות מס למרכז תיעשה על גבי אמצעי מגנטי כפי שיקבעו מנהל המרכז ונציב מס הכנסה או מנהל אגף המכס ומע״מ, לפי הענין, ועל פי נהלים התואמים את הדרישות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|שבחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}, {{ח:חיצוני|תקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים)|ובתקנות הגנת הפרטיות (תנאי החזקת מידע ושמירתו וסדרי העברת מידע בין גופים ציבוריים), התשמ״ו–1986}}.
{{ח:תת|(ב)}} המידע יועבר למרכז כפי שהוא מצוי בידי רשות המס ואין רשות המס חייבת לעבד את המידע לצורכי המרכז; היה המידע ממוחשב, הוא יופק בעבור המרכז באמצעים המשמשים דרך קבע את רשות המס.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ארבעה חודשים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ח׳ בניסן התשס״ג (10 באפריל 2003)}}
* '''יוסף (טומי) לפיד'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (הרשעות ועונשים לפי פקודת המשטרה שאינם פרטי רישום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (הרשעות ועונשים לפי פקודת המשטרה שאינם פרטי רישום), התשמ״ד–1983}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 289|תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (הרשעות ועונשים לפי פקודת המשטרה שאינם פרטי רישום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4545.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים#סעיף 2|סעיף 2(5)}} {{ח:חיצוני|חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים|לחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ובהתייעצות עם שר המשפטים, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות)|חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות), התשס״ו–2006}} ביטל את {{ח:חיצוני|חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים#סעיף 2|סעיף 2(5) לחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ״א–1981}} ואין עוד תוקף לתקנות אלו.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”בית דין“ – בית דין למשמעת שהוקם לפי {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה|פקודת המשטרה [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.

{{ח:סעיף|2|הרשעה או עונש שאינם פרט רישום}}
{{ח:ת}} הרשעה או עונש של בית דין בעבירה המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} לא יהוו פרט רישום במרשם הפלילי.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} עבירות על סעיפים 1 עד 8, 11 עד 14, 16, 18 עד 25, 27 עד 40, 44, 46 עד 50, 53, 55 עד 59, 68, 71, 73 עד 75, 77, 83, 87, 88, בתוספת לתקנות המשטרה (הגדרת עבירות על המשמעת), התשט״ו–1955, (להלן – התוספת).

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} כל עבירה של נסיון או קשירת קשר לפי סעיפים 84 ו־85 לתוספת לגבי העבירות המנויות {{ח:פנימי|תוספת פרט 1|בפסקה (1)}}.

{{ח:חתימות|ג׳ באב התשמ״ג (13 ביולי 1983)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (פרטי רישום שלא יירשמו או שלא יימסר מידע עליהם ועבירות שהרשעה בהן לא תפסיק את תקופות ההתיישנות או המחיקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (פרטי רישום שלא יירשמו או שלא יימסר מידע עליהם ועבירות שהרשעה בהן לא תפסיק את תקופות ההתיישנות או המחיקה), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1012|תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (פרטי רישום שלא יירשמו או שלא יימסר מידע עליהם ועבירות שהרשעה בהן לא תפסיק את תקופות ההתיישנות או המחיקה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4598.pdf}}, {{ח:תיבה|1720|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4645.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 604|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5890.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 978|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7105.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים#סעיף 43|סעיף 25}} {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים|לחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר הפנים ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|תקנות אלה הותקנו מכח סמכות {{ח:חיצוני|חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים|חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ״א–1981}} שבוטל, אך שומרות על תוקפן בהתאם {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים#סעיף 57|לסעיף 57 לחוק המידע הפלילי ותקנת השבים, התשע״ט–2019}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|עוונות שלא יהוו פרט רישום|תיקון: תשמ״ד, תשנ״ח, תשע״ב}}
{{ח:ת}} אלה לא יהוו פרט רישום במרשם הפלילי:
{{ח:תת|(1)}} עבירות שנקבעו בחוק עזר לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|פקודת העיריות}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|פקודת המועצות המקומיות}};
{{ח:תת|(2)}} עבירה כאמור {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 404א|בסעיף 404א(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#תוספת 2|ובתוספת השנייה לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}};
{{ח:תת|(3)}} עבירות קנס, למעט עבירות קנס לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|פקודת התעבורה}}.

{{ח:סעיף|2|סייג למסירת מידע}}
{{ח:ת}} מידע מן המרשם לא יכלול את העבירות המפורטות להלן אלא אם כן היתה בקשה לכלול במידע עבירות אלה או לתת מידע על עבירות אלה בלבד:
{{ח:תת|(1)}} עבירת תעבורה כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}} (להלן – עבירת תעבורה), למעט עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 64|סעיפים 64}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 64א|או 64א לפקודה האמורה}};
{{ח:תת|(2)}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת ביטוח רכב מנועי|פקודת ביטוח רכב מנועי [נוסח חדש], התש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף|3|אי הפסקת תקופות}}
{{ח:ת}} הרשעה או קביעה כאמור {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים#סעיף 8|בסעיף 2 לחוק}} בשל עבירת תעבורה, אין בהם כדי להפסיק תקופת התיישנות או תקופת מחיקה אלא אם כן היו תקופות אלה לענין עבירת תעבורה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ח בשבט התשמ״ד (1 בפברואר 1984)}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המשטרה (הענקת שפות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המשטרה (הענקת שפות), תשי״ח–1957}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הענקת שפות לשוטרים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 490|תקנות המשטרה (הענקת שפות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0756.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 94|סעיף 50}} {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה|לפקודת המשטרה}} {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הענקת שפות}}
{{ח:ת}} הענקת שפות תשולם באישורו של המפקח הכללי לסמל ושוטר שיימצא ראוי לכך בהתאם לתקנות אלה.

{{ח:סעיף|2|מבחנים}}
{{ח:ת}} שוטר וסמל יהיה ראוי להענקת שפות לאחר שיעמוד בהצלחה במבחנים שייקבעו על ידי המפקח הכללי.

{{ח:סעיף|3|סמכות המפקח הכללי}}
{{ח:ת}} המפקח הכללי יקבע את –
{{ח:תת|(1)}} השפות עבורן תשולם הענקה;
{{ח:תת|(2)}} סדרי הבחינות בשפות ופרטיהן;
{{ח:תת|(3)}} התנאים המוקדמים לקבלת ההענקה;
{{ח:תת|(4)}} שיעור דמי ההענקה.

{{ח:סעיף|4|הפסקת תשלום}}
{{ח:ת}} הענקת שפות המשתלמת לשוטר או לסמל תופסק עם העלאתו לדרגת מפקח.

{{ח:סעיף|5|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות המשטרה (תוספת שפה ושכר התמחות), 1946 – בטלות.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המשטרה (הענקת שפות), תשי״ח–1957“.

{{ח:חתימות|י״ז בחשון תשי״ח (11 בנובמבר 1957)}}
* '''בכור שלום שטרית'''
שר המשטרה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המשטרה (חופשה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המשטרה (חופשה), תשל״א–1971}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר חופשה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 529|תקנות המשטרה (חופשה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2660.pdf}}, {{ח:תיבה|724|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2681.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 48|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5227.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 274|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5634.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 94|סעיף 50}} {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה|לפקודת המשטרה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוטר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה|בפקודה}} לרבות שוטר מוסף זמני, שוטר שלא מן המנין ושוטר חובה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוטר חובה“ – שוטר המשרת במשמר הגבול של חיל המשטרה לפי צו לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון#סעיף 24|סעיף 18א לחוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}.

{{ח:סעיף|2|חופשה שנתית|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} מכסת ימי החופשה השנתית במשכורת מלאה שזכאי לה שוטר, אופן חישובה והתנאים לצבירתה, יהיו כמפורט בפקודות המטה הארצי כמשמעותן {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 9א|בסעיף 9א(ב) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|3|היתר עבודה בימי החופשה|תיקון: תשל״א}}
{{ח:ת}} לא יעבוד שוטר בשכר בימי החופשה בכל עבודה שאינה משטרתית, אלא לפי היתר מאת המפקח הכללי.

{{ח:סעיף|4|מדים בימי חופשה}}
{{ח:ת}} לא ילבש שוטר מדים בתקופת חופשתו, אלא בהסכמתו של המפקח הכללי.

{{ח:סעיף|5|חופשה ללא תשלום}}
{{ח:ת}} המפקח הכללי רשאי, במקרים הנראים לו, להעניק לשוטר לפי בקשתו חופשה ללא תשלום.

{{ח:סעיף|6|חופשת מחלה}}
{{ח:ת}} שוטר שחלה ושמחלתו הוכחה בדרך שהורה המפקח הכללי, זכאי לחופשת מחלה בתשלום.

{{ח:סעיף|6א|יציאה מישראל בימי חופשה|תיקון: תש״ן}}
{{ח:ת}} לא יצא שוטר מישראל בחופשה שנתית, בחופשה ללא תשלום ובחופשת מחלה, אלא אם כן קיבל לכך היתר מאת המפקח הכללי ובהתאם לתנאי ההיתר.

{{ח:סעיף|7|מחלה באשמת החולה}}
{{ח:ת}} נגרמה מחלתו של שוטר על ידי התנהגות שלא כשורה או רשלנות של החולה, יורה המפקח הכללי בכל מקרה על אופן חישוב החופשה ועל המשכורת שתשולם לשוטר בתקופת מחלתו.

{{ח:סעיף|8|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2 עד 5}} לא יחולו על שוטר חובה.

{{ח:סעיף|9|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות המשטרה (חופשה), תשי״ח–1957 – בטלות.

{{ח:סעיף|10|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המשטרה (חופשה), תשל״א–1971“.

{{ח:חתימות|ג׳ בשבט תשל״א (29 בינואר 1971)}}
* '''שלמה הלל'''
שר המשטרה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המשטרה (מקום המגורים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המשטרה (מקום המגורים), 1936}}
{{ח:קטע3||תקנות שהותקנו עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 94|סעיף 40(1)(ב)}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ע״ר 1936, תוס׳ 2, 60|תקנות המשטרה (מקום המגורים)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכויות המסורות לו עפ״י {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 94|סעיף 40(1)(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה|מפקודת המשטרה, 1926}}, התקין הנציב העליון את התקנות הבאות: –
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם}}
{{ח:ת}} תקנות אלה תקראנה {{ח:הערה|”}}תקנות המשטרה (מקום המגורים), 1936{{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|הרשות למפקח הכללי לדרוש מפקידים שיתגוררו במקום שייציין}}
{{ח:ת}} הרשות למפקח הכללי:
{{ח:תת|(א)}} לדרוש מכל איש מאנשי חיל המשטרה לגור בכל חלק מחלקי הארץ ובכל שכונה או אזור שבכל עיר או כפר;
{{ח:תת|(ב)}} לדרוש מכל איש מאנשי חיל המשטרה לגור באותו מרחק מן התחנה הראשית שלו, או מפלוגתו, או ממשרדו או ממשמרו, ככל אשר ימצא לנכון לקבוע;
{{ח:תת|(ג)}} לדרוש מכל שוטר נשוי לגור בכל בית ממשלתי מסויים המשמש מעון לשוטרים נשואים או בכל בנין שכור, ולשלם שכר דירה בעדו, ככל אשר תקבע הממשלה.

{{ח:חתימות|29 בינואר, 1936}}
* בפקודת הוד מעלתו
'''מקס ניורוק'''
סופר למועצות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המשטרה (שכר הצטיינות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המשטרה (שכר הצטיינות), תשי״ח–1957}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שכר הצטיינות לשוטרים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 492|תקנות המשטרה (שכר הצטיינות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0756.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה#סעיף 94|סעיף 50}} {{ח:חיצוני|פקודת המשטרה|לפקודת המשטרה}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שכר הצטינות}}
{{ח:ת}} שכר הצטיינות ישולם לשוטר ולסמל שיימצאו ראויים לכך בהתאם לתקנות אלה.

{{ח:סעיף|2|מבחנים}}
{{ח:ת}} שוטר וסמל יהיו ראויים לשכר הצטיינות כתום שנת שירות אחת לפחות, לאחר שעמדו בהצלחה במבחנים שייקבעו על ידי המפקח הכללי.

{{ח:סעיף|3|סמכות המפקח הכללי}}
{{ח:ת}} המפקח הכללי יקבע את –
{{ח:תת|(1)}} סדרי המבחנים ופרטיהם;
{{ח:תת|(2)}} התנאים המוקדמים לקבלת שכר הצטיינות;
{{ח:תת|(3)}} שיעור דמי שכר ההצטיינות.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המשטרה (שכר הצטיינות), תשי״ח–1957“.

{{ח:חתימות|ט״ו בכסלו תשי״ח (8 בדצמבר 1957)}}
* '''בכור שלום שטרית'''
שר המשטרה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המתווכים במקרקעין (פעולות שיווק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המתווכים במקרקעין (פעולות שיווק), התשס״ה–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 159|תקנות המתווכים במקרקעין (פעולות שיווק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6348.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המתווכים במקרקעין#סעיף 9|סעיף 9(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק המתווכים במקרקעין|לחוק המתווכים במקרקעין, התשנ״ו–1996}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פעולות שיווק}}
{{ח:תת|(א)}} ניתנה למתווך במקרקעין בלעדיות כאמור {{ח:חיצוני|חוק המתווכים במקרקעין#סעיף 9|בסעיף 9(ב) לחוק}}, יבצע המתווך שתי פעולות שיווק לפחות מבין הפעולות המנויות בפסקאות (1) עד (6), אלא אם כן סוכם שתבוצע פעולת שיווק כאמור בפסקה (7), יחד עם פעולה מהפעולות המנויות בפסקאות (1) עד (6) או בלעדיה, הכל כפי שיוסכם עם הלקוח:
{{ח:תתת|(1)}} פרסום באמצעות שילוט באחת או יותר מן הדרכים שלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} הצבת שלט על הנכס או בקרבתו;
{{ח:תתתת|(ב)}} הצבת שלט על גבי לוח מודעות ציבורי;
{{ח:תתתת|(ג)}} הצבת שלט במרכז קהילתי;
{{ח:תתתת|(ד)}} כל שלט אחר כפי שיוסכם בין המתווך ללקוח;
{{ח:תתת|(2)}} פרסום בקרב קהל לקוחות מסוים, המופיע במאגר של המתווך, באמצעי אלקטרוני, באמצעות דיוור ישיר או באמצעי אחר כפי שיסוכם, או פרסום מודעה באתר אינטרנט או באמצעי ממוחשב אחר אשר יועדו לשיווק נכסי מקרקעין;
{{ח:תתת|(3)}} פרסום בעיתון יומי נפוץ אחד לפחות;
{{ח:תתת|(4)}} פרסום בעיתון מקומי או בעיתון המיועד לקהל יעד מסוים בהתאם לבחירתו של הלקוח;
{{ח:תתת|(5)}} הזמנת רוכשים פוטנציאליים או מתווכים נוספים לבקר בנכס במועד שיוסכם עליו;
{{ח:תתת|(6)}} הזמנתם של חמישה מתווכים אחרים לפחות, הפעילים ביישוב שבו מצוי הנכס העומד למכירה, לשתף פעולה לשם מכירת הנכס;
{{ח:תתת|(7)}} כל פעולת שיווק שאינה מנויה בפסקאות (1) עד (6), כפי שתוסכם בין הצדדים.
{{ח:תת|(ב)}} המתווך יפרט בטופס, הנפרד מההזמנה לתיווך במקרקעין, את כל הפעולות הקבועות בתקנת משנה (א)(1) עד (6) וכן יציין כי המזמין רשאי להסכים עם המתווך על פעולות השיווק שיבצע המתווך; החליטו המתווך והלקוח על פעולת שיווק כאמור בתקנת משנה (א)(7), תצוין גם פעולה זו בנפרד וכן יצוין האם הוחלט כי המתווך יבצע פעולה זו יחד עם אחת הפעולות המנויות בפסקאות (1) עד (6) כאמור או בלעדיה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299856.pdf|חוק המתווכים במקרקעין (תיקון מס׳ 4), התשס״ד–2004}} (להלן – יום התחילה).

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על עסקאות תיווך שנכרתו לאחר יום התחילה.

{{ח:חתימות|י״ט בחשון התשס״ה (3 בנובמבר 2004)}}
* '''יוסף (טומי) לפיד'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]