gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תשלום דמי ביטוח בריאות לגבי עובד במשק בית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תשלום דמי ביטוח בריאות לגבי עובד במשק בית), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 559|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תשלום דמי ביטוח בריאות לגבי עובד במשק בית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5652.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 14|סעיפים 14(ט)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 60|ו־60(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), בהסכמת שר הבריאות ובאישור שר האוצר וועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שיעור דמי ביטוח בריאות לעובד במשק בית}}
{{ח:ת}} במקום שיעור דמי ביטוח בריאות האמור {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 14|בסעיף 14(ב)(1) לחוק}}, ישלם מעביד למוסד בעד עובד במשק בית דמי ביטוח בריאות בשיעור 1% מההכנסה שנקבעה לענין עובד כאמור {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)#סעיף 8|בתקנות 8}} {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)#סעיף 8א|ו־8א לתקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח), התשל״א–1971}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|החוק}}.

{{ח:חתימות|א׳ בשבט התשנ״ה (2 בינואר 1995)}}
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תשלומים לחברת הדואר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תשלומים לחברת הדואר), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 331|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (תשלומים לבנק הדואר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5875.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 776|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6481.pdf}}, {{ח:תיבה|1178|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6517.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 4א|סעיף 4א}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ושרת התקשורת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק הדואר“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה לרישום“, ”הודעה על מעבר“ ו”הודעת ביטול“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים ונוהלי מעבר)|בתקנות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקנות“ – {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים ונוהלי מעבר)|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים ונוהלי מעבר), התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת הדואר“ – החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה שירותים כספיים מטעם החברה הבת כמשמעה {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יא|בסעיף 88יא לחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבקש“ – אדם המגיש בקשה לרישום, הודעה על מעבר או הודעת ביטול.

{{ח:סעיף|2|תשלום בעד רישום ומעבר והודעות ביטול|תיקון: תשס״ו, תשס״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} חברת הדואר תגבה ממבקש 13.7 שקלים חדשים בעד בקשה לרישום, הודעה על מעבר או הודעת ביטול שהגיש. לענין זה, יראו בקשה או הודעה כאמור, המתייחסת לאדם וילדיו הקטינים כבקשה או הודעה אחת.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייגבה ממבקש תשלום בעד הגשה חוזרת של בקשה או הודעה כאמור בתקנת משנה (א) אם הגשתה לראשונה לא נקלטה במוסד כאמור {{ח:חיצוני|תקנות ביטוח בריאות ממלכתי (רישום בקופת חולים ונוהלי מעבר)#סעיף 8|בתקנה 8(ג) לתקנות}}.

{{ח:סעיף|3|הצמדה}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)}} יעודכן ב־1 בינואר וב־1 ביולי של כל שנה (להלן – יום העדכון) לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם, ולענין יום העדכון הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה – לעומת המדד שפורסם בחודש דצמבר 1997.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שעודכן כאמור בתקנת משנה (א) יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של עשר אגורות.

{{ח:סעיף|4|תוקף התקנות}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יהיו בתוקף כל עוד לא קבע שר הבריאות גוף אחר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 4א|בסעיף 4א לחוק}}.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ג׳ בטבת התשנ״ח (1 בינואר 1998).

{{ח:חתימות|ט׳ בטבת התשנ״ח (7 בינואר 1998)}}
* '''יהושע מצא'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת, הסדרים לתקופת מעבר והוראות לענין אבנר) (העברת סכומים מאבנר לקרנית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת, הסדרים לתקופת מעבר והוראות לענין אבנר) (העברת סכומים מאבנר לקרנית), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 872|תקנות ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת, הסדרים לתקופת מעבר והוראות לענין אבנר) (העברת סכומים מאבנר לקרנית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6252.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת, הסדרים לתקופת מעבר והוראות לענין אבנר)#סעיף 10ה|סעיף 10ה(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת, הסדרים לתקופת מעבר והוראות לענין אבנר)#סעיף 13|ו־13(א)}} {{ח:חיצוני|חוק ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת, הסדרים לתקופת מעבר והוראות לענין אבנר)|לחוק ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת, הסדרים לתקופת מעבר והוראות לענין אבנר), התשנ״ז–1997}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|העברת סכומים מאבנר לקרנית}}
{{ח:ת}} כל עוד מתקיימים התנאים {{ח:חיצוני|חוק ביטוח רכב מנועי (ביטוח בתנאי תחרות מבוקרת, הסדרים לתקופת מעבר והוראות לענין אבנר)#סעיף 10ה|שבסעיף 10ה(ה) לחוק}}, יעביר אבנר לקרנית מדי חודש, עד היום העשירי בו, סכום קבוע של 13 מיליון שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ו׳ בחשון התשס״ד (1 בנובמבר 2003).

{{ח:חתימות|י׳ בתמוז התשס״ג (10 ביולי 2003)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (שיעור הפיצויים בעד מקרקעין שהופקעו מהמחזיק בהם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (שיעור הפיצויים בעד מקרקעין שהופקעו מהמחזיק בהם), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1502|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (שיעור הפיצויים בעד מקרקעין שהופקעו מהמחזיק בהם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4631.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי {{ח:חיצוני|חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום#סעיף 37|סעיף 37(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום|לחוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אנו מתקינים תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שיעור הפיצויים למחזיק שהוא בעל מקרקעין}}
{{ח:ת}} שיעור הפיצויים בעד מקרקעין שהופקעו מהמחזיק בהם, שהוא בעלם, יהיה בהתאם לאמור {{ח:חיצוני|חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום#סעיף 37|בסעיף 37(ב) לחוק}}, בניכויים המתחייבים לפי {{ח:חיצוני|חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום|החוק}}.

{{ח:סעיף|2|שיעור הפיצויים למחזיק שאינו בעל מקרקעין}}
{{ח:ת}} שיעור הפיצויים בעד מקרקעין שהופקעו מהמחזיק בהם, שאינו בעלם, יהיה בהתאם לשווי זכותו במקרקעין כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|בפקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943}}.

{{ח:חתימות|ו׳ בניסן התשמ״ד (8 באפריל 1984)}}
* '''יגאל כהן־אורגד'''
שר האוצר
* '''דוד לוי'''
שר הבינוי והשיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (תקופת הסתייגות מהחלטת ועדה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (תקופת הסתייגות מהחלטת ועדה), תשכ״ז–1966}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר קביעת תקופה להסתייגות חבר מהחלטה של הועדה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ו, 415|תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (תקופת הסתייגות מהחלטת ועדה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1960.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום#סעיף 8|סעיפים 8}} {{ח:חיצוני|חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום#סעיף 63|ו־63(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום|לחוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום, תשכ״ה–1965}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופת הסתייגות}}
{{ח:ת}} התקופה שבה רשאי חבר ועדה להסתייג מהחלטה של הועדה שנתקבלה בניגוד לדעתו ולבקש מהרשות עיון שנית בהחלטה כאמור {{ח:חיצוני|חוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום#סעיף 8|בסעיף 8(ב) לחוק}} תהיה 15 יום מהיום בו נתקבלה ההחלטה על־ידי הועדה.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות בינוי ופינוי של אזורי שיקום (תקופת הסתייגות מהחלטת ועדה), תשכ״ז–1966“.

{{ח:חתימות|י״ח בחשון תשכ״ז (1 בנובמבר 1966)}}
* '''מרדכי בנטוב'''
שר השיכון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בית דין לעבודה (המצאת מסמך בשטחים המוחזקים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בית דין לעבודה (המצאת מסמך בשטחים המוחזקים), תש״ל–1969}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר המצאת מסמכים של בית הדין לעבודה בשטחים המוחזקים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 460|תקנות בית דין לעבודה (המצאת מסמך בשטחים המוחזקים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2482.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 43|סעיף 43(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|לחוק בתי הדין לעבודה, תשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם שר העבודה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית הדין“ – בית דין אזורי או בית דין ארצי, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|בחוק}}, לרבות שופט בבית הדין כשהוא דן לבדו ורשם בית הדין כשהוא פוסק בתובענות על שכר מולן כאמור {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 27|בסעיף 27(ב) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסמך“ – כתב בי־דין, לרבות הזמנת עד או מסמך אחר, שהוציא בית הדין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור“ – כל אחד מן השטחים המוחזקים בידי צבא־הגנה לישראל.

{{ח:סעיף|2|תחולת {{ח:חיצוני|תקנות סדרי דין (המצאת מסמכים לשטחים המוחזקים)|תקנות סדרי דין}}}}
{{ח:ת}} לענין המצאת מסמך באזור יחולו על בית הדין, בשינויים המחוייבים, הוראות {{ח:חיצוני|תקנות סדרי דין (המצאת מסמכים לשטחים המוחזקים)|תקנות סדרי דין (המצאת מסמכים לשטחים המוחזקים), תש״ל–1969}}.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות בית דין לעבודה (המצאת מסמך בשטחים המוחזקים), תש״ל–1969“.

{{ח:חתימות|א׳ בכסלו תש״ל (11 בנובמבר 1969)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בית הדין לעבודה (סדר הדין בענין שביתה חלקית בלתי מוגנת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בית הדין לעבודה (סדר הדין בענין שביתה חלקית בלתי מוגנת), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדר הדין בענין שביתה חלקית בלתי מוגנת}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 772|תקנות בית הדין לעבודה (סדר הדין בענין שביתה חלקית בלתי מוגנת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3654.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 43|סעיף 43}} {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|לחוק בית הדין לעבודה, תשכ״ט–1969}}, ולאחר התייעצות עם שר העבודה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בקשה לקביעת קיום שביתה חלקית}}
{{ח:ת}} בקשת מעביד לקבוע שבמקום עבודה פלוני מקיימים עובדים או כמה מהם שביתה בלתי־מוגנת שאיננה הפסקת עבודה מלאה, ומי העובדים שאינם זכאים אלא לשכר חלקי בלבד, כאמור {{ח:חיצוני|חוק יישוב סכסוכי עבודה#סעיף 37ג|בסעיף 37ג(א) לחוק יישוב סכסוכי עבודה, תשי״ז–1957}}, יחולו עליה, בשינויים המחוייבים, הוראות {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (סדר הדין בסכסוך קיבוצי)|תקנות בית הדין לעבודה (סדר הדין בסכסוך קיבוצי), תשכ״ט–1969}}.

{{ח:סעיף|2|בקשה לקביעת שיעור שכר}}
{{ח:ת}} בקשת מעביד או עובד לקביעת שיעור השכר החלקי המגיע לעובד לפי {{ח:חיצוני|חוק יישוב סכסוכי עבודה#סעיף 37ג|סעיף 37ג(א) לחוק האמור}}, יחולו עליה, בשינויים המחוייבים, {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין)|תקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין), תשכ״ט–1969}}.

{{ח:סעיף|3|קדימת החלטות}}
{{ח:ת}} בית הדין לא ידון בבקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} הנוגעת לעובד פלוני לפני שהחליט בבקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} הנוגעת לאותו עובד.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות בית הדין לעבודה (סדר הדין בענין שביתה חלקית בלתי מוגנת), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|כ״ו בטבת תשל״ז (16 בינואר 1977)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין במצב חירום מיוחד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין במצב חירום מיוחד), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 447|תקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין במצב חירום מיוחד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5324.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 760|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8386.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 458|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10885.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 43|סעיף 43(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|לחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}, ושאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, ולאחר התייעצות עם שר העבודה והרווחה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תש״ף}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית דין“ – בית הדין הארצי לעבודה ובית דין איזורי לעבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצב חירום מיוחד“ – מצב שבו נשתבשו סדרי החיים התקינים במדינה או בחלק ממנה מחמת מצב הבטחון, מחמת חשש ממשי לפגיעה חמורה בבריאות הציבור או מחמת פגע טבע.

{{ח:סעיף|2|החלת התקנות|תיקון: תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3 עד 5}}, כולן או מקצתן, יחולו על בתי דין, כולם או מקצתם, אם פרסם שר המשפטים הודעה על כך בשל מצב חירום מיוחד (להלן בתקנות אלה – ההודעה).
{{ח:תת|(ב)}} תחולתן של התקנות כאמור בתקנת משנה (א) תהיה מן המועד שנקבע בהודעה, אף אם קדם לפרסומה, ועד למועד שייקבע.
{{ח:תת|(ג)}} פרסום הודעה כאמור בתקנת משנה (א) ייעשה, סמוך ככל האפשר למועד חתימתה, באתר האינטרנט של הרשות השופטת, וכן בשידורי רדיו או טלויזיה הניתנים לציבור או בשני עיתונים יומיים וכמו כן ייעשה ברשומות; הנוסח שפורסם ברשומות הוא המחייב אף אם קדם לו פרסום בדרך אחרת.

{{ח:סעיף|3|ענינים שבהם יקויימו הליכים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופת תקפה של ההודעה יקויימו דיונים רק בענינים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} סוגי ענינים שהודיע עליהם נשיא בית הדין הארצי בדרך האמורה {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(ג)}};
{{ח:תתת|(2)}} הליך מסויים אחר שהחליט עליו נשיא בית הדין הארצי או שופט ראשי של בית דין אזורי, או שופט אחר שהם קבעו לכך, אם ראה לעשות כן מטעמים שיירשמו;
{{ח:תתת|(3)}} סכסוך קיבוצי ובין־ארגוני דחוף;
{{ח:תתת|(4)}} ערעור דחוף על החלטה שניתנה בבתי הדין לעבודה;
{{ח:תתת|(5)}} בקשה דחופה לסעד זמני או צו ביניים;
{{ח:תתת|(6)}} בקשה דחופה לגביית עדות מוקדמת;
{{ח:תתת|(7)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תתת|(8)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}
{{ח:תת|(א1)}} הדחיפות לעניין תקנת משנה (א)(3) עד (6) תהיה לפי החלטת נשיא בית הדין.
{{ח:תת|(ב)}} מועד דיון בענין שאינו מן הענינים המפורטים בתקנת משנה (א) שנקבע לתקופת תקפה של ההודעה – בטל; מועד דיון לענין כאמור ייקבע מחדש לאחר תום תקופת תקפה של ההודעה.

{{ח:סעיף|4|הארכת מועדים}}
{{ח:ת}} תקופת תקפה של ההודעה לא תבוא במנין הימים לעשיית דבר שבסדרי דין או בנוהג שנקבע בחיקוק או שקבע בית דין או רשם.

{{ח:סעיף|5|אגרה}}
{{ח:ת}} אגרה שיש לשלמה, לפני תחילת הליך, לפי {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (אגרות)|תקנות בית הדין לעבודה (אגרות), התשכ״ט–1969}}, יידחה תשלומה עד לאחר תום תקופת תקפה של ההודעה, אלא אם כן קבע בית הדין או הרשם אחרת.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום א׳ בשבט התשנ״א (16 בינואר 1991).

{{ח:חתימות|ח׳ בשבט התשנ״א (23 בינואר 1991)}}
* '''דן מרידור'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בית הדין לעבודה (סמכויות שניתן להעבירן לרשם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בית הדין לעבודה (סמכויות שניתן להעבירן לרשם), תשל״ה–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סמכויות שניתן להעבירן לרשם}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 1152|תקנות בית הדין לעבודה (סמכויות שניתן להעבירן לרשם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3308.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית-הדין לעבודה#סעיף 27|סעיף 27(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק בית-הדין לעבודה|לחוק בית־הדין לעבודה, תשכ״ט–1969}}, ולאחר התייעצות עם שר העבודה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סמכויות שניתן להעבירן לרשם}}
{{ח:ת}} אלה הסמכויות ששופט בית־דין אזורי יהיה רשאי להעביר לרשם בתובענות כאמור {{ח:חיצוני|חוק בית-הדין לעבודה#סעיף 24|בסעיף 24(א)(1), (3) ו־(5) לחוק}}:
{{ח:תת|(1)}} לבדוק אם כתבי הטענות ערוכים כדין;
{{ח:תת|(2)}} להתיר תיקון כתבי טענות או להורות על כך;
{{ח:תת|(3)}} לערוך רשימת הפלוגתות;
{{ח:תת|(4)}} להורות כל הוראה לענין סדר הדין שיש בה כדי לפשט את הדיון או להקל עליו.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום העשירי לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות בית הדין לעבודה (סמכויות שניתן להעבירן לרשם), תשל״ה–1975“.

{{ח:חתימות|כ״ח באדר תשל״ה (11 במרס 1975)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בית הדין לעבודה (פגרות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בית הדין לעבודה (פגרות), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1936|תקנות בית הדין לעבודה (פגרת בית הדין והטיפול בענינים בימי פגרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4664.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 658|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5096.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 591|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5265.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 22|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6127.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 1040|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6603.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 95|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6936.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 776|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7090.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 970|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7498.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 2614|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8055.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 1504|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8590.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 22|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8779.pdf}}, {{ח:תיבה|104|הוראת שעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8809.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 43|סעיף 43(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|לחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}} (להלן – החוק), ובהתייעצות עם שר העבודה והרווחה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תקופות פגרה|תיקון: תשמ״ח, תשס״ב, תשס״ז, תשע״א, תשע״ב, תשע״ה, תשע״ח, תש״ף, תשפ״א, תשפ״א־2}}
{{ח:ת}} תקופות הפגרה בבית הדין הארצי ובבתי הדין האזוריים יהיו מדי שנה כדלקמן:
{{ח:תת|(1)}} פגרת סוכות – מיום י״ד בתשרי עד יום כ״ב בתשרי;
{{ח:תת|(2)}} פגרת הפסח – מיום י״ד בניסן עד יום כ״א בניסן;
{{ח:תת|(3)}} פגרת הקיץ – מיום 21 ביולי עד יום 5 בספטמבר.

{{ח:סעיף|2|דיון בתקופת הפגרה|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} במשך הפגרה –
{{ח:תתת|(1)}} ידון בית הדין הארצי בסכסוך קיבוצי ובכל ענין אחר אשר לגביו החליט נשיאו או שופט שהוא מינה לכך, שהענין אינו סובל דחיה;
{{ח:תתת|(2)}} ידון בית דין אזורי בסכסוך קיבוצי, בבקשות לסעד ביניים, בתובענות על שכר עבודה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|בחוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}, אם השכר אינו עולה על הסכום שנקבע לענין {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 27|סעיף 27(ב) לחוק}}, ובכל ענין אחר אשר לגביו החליט שופט שהענין אינו סובל דחיה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) יתקיים דיון כרגיל, במסגרת תורנויות השופטים, אם אין עורך דין המייצג צד, מתנגד לכך.

{{ח:סעיף|3|יום ו׳ כפגרה|תיקון: תש״ן}}
{{ח:ת}} במנין ימי תקופה שנקבעה בחיקוק, או שנקבעה בידי בית דין או בידי רשם, יראו את יום ו׳ בשבוע כיום פגרה, אם הוא היום האחרון לפתיחת הליך או לביצועה של פעולה במהלך הליך בבית דין.

{{ח:חתימות|ה׳ בתמוז התשמ״ד (5 ביולי 1984)}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בית המשפט (עבירות לפי חוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בית המשפט (עבירות לפי חוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם), תשי״א–1950}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי הדיון בעבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם|חוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״א, 226|תקנות בית המשפט (עבירות לפי חוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0129.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 22}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לפקודת בתי המשפט, 1940}}, {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 244|סעיף 28}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|לפקודת הפרוצדורה הפלילית (שפיטה על־פי כתב אשמה)}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 107|וסעיף 10 לפקודת בתי משפט (הוראות מעבר), תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|טענת פגם בכתב אשמה}}
{{ח:ת}} כתב אשמה שהוגש במשפט על עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם|חוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם, תש״י–1950}}, אין לפסלו מסיבה זו בלבד שהוא לקה בכפל אשמה או בחוסר ודאות.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות בית המשפט (עבירות לפי חוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם), תשי״א–1950“.

{{ח:חתימות|י״ח בתשון תשי״א (29 באוקטובר 1950)}}
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בית המשפט לימאות (אגרות וסדרי הדין בערעורים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בית המשפט לימאות (אגרות וסדרי הדין בערעורים), תשי״ח–1958}}
{{ח:קטע3||תקנות סדרי דין ואגרות בעניני בית משפט לימאות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 1762|תקנות בית המשפט לימאות (אגרות וסדרי הדין בערעורים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0819.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לימאות#סעיף 8|סעיף 8}} {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לימאות|לחוק בתי המשפט לימאות, תשי״ב–1952}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}}, ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סדרי הדין בערעורים מבית משפט לימאות}}
{{ח:ת}} תקנות סדרי הדין החלות על ערעורים מבית המשפט המחוזי, בענינים אזרחיים, יחולו על ערעורים על החלטות בית המשפט לימאות לבית המשפט העליון, בשינויים המחוייבים לפי הענין.

{{ח:סעיף|2|אגרות}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (אגרות)|תקנות בית המשפט (אגרות), תשי״ז–1957}}, יחולו על תובענות והליכים בבית המשפט לימאות ועל ערעורים מבית המשפט לימאות לבית המשפט העליון, בשינויים המחוייבים לפי הענין.

{{ח:חתימות|כ״ב באב תשי״ח (8 באוגוסט 1958)}}
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בנינים ציבורים (מיתקן שתיה למים צוננים) (פטור מחובת התקנה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בנינים ציבוריים (מיתקן שתיה למים צוננים) (פטור מחובת התקנה), התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 1089|תקנות בנינים ציבוריים (מיתקן שתיה למים צוננים) (פטור מחובת התקנה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5130.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בנינים ציבוריים (מיתקני שתיה למים צוננים)#סעיף 8|סעיף 8(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק בנינים ציבוריים (מיתקני שתיה למים צוננים)|לחוק בנינים ציבוריים (מיתקני שתיה למים צוננים), התשמ״ז–1986}}, ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור}}
{{ח:ת}} בבנינים הציבוריים הנקובים להלן, לרבות קיימים, לא תחול חובת התקנה של מיתקן שתיה:
{{ח:תת|(1)}} בית דואר וסוכנות דואר ששטחו הכולל עד 150 מ״ר;
{{ח:תת|(2)}} בית כנסת, מסגד, כנסיה וכל מקום מקורה המשמש באופן קבוע לפולחן דתי, ששטחו עד 300 מ״ר;
{{ח:תת|(3)}} בית מרחץ;
{{ח:תת|(4)}} בנק ששטחו הכולל עד 150 מ״ר;
{{ח:תת|(5)}} גן ילדים ומעונות יום.

{{ח:חתימות|י״ח באב התשמ״ז (13 באוגוסט 1987)}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה ושר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בריאות העם (אופן נטילת דוגמאות ומסירתן לבדיקה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (אופן נטילת דוגמאות ומסירתן לבדיקה), תשי״ז–1957}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר נטילת דוגמאות ומסירתן לבדיקה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 1553|תקנות בריאות העם (אופן נטילת דוגמאות ומסירתן לבדיקה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0710.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|לפקודת בריאות העם (תקנות בענין צרכי מזון), 1935}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|שמה של פקודת בריאות העם (תקנות בענין צרכי מזון), 1935, שונה ({{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208093.pdf|בתיקון תשל״ט}}) לפקודת בריאות הציבור (מזון), 1935. פקודת בריאות הציבור (מזון), 1935 הוחלפה {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/10/SecondaryLaw/10_scl_ei_546683.pdf|בפקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}; לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 325|סעיף 325(ג) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}, תקנות שהותקנו לפי פקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש], התשמ״ג–1983, יעמדו בתוקפן ויראו כאילו הותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|החוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בקשה ליטול דוגמאות}}
{{ח:תת|(א)}} אדם הרוצה שצרכי מזון המוחזקים בבית עסק ייבדקו, ימציא לפקיד כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 246|בסעיף 4 לפקודה}} (להלן – פקיד) את השם ואת המען של בית העסק ויבקש את הפקיד ליטול מהם דוגמה ולמסרה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|לפקודה}} ובהתאם לתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} החליט פקיד להיענות לבקשה, יגש למקום שצויין בבקשה תוך 24 שעות מקבלתה, יטול דוגמה של צרכי המזון וימסרה לבדיקה המבוקשת.

{{ח:סעיף|2|נטילת דוגמאות}}
{{ח:ת}} פקיד הנוטל דוגמה של צרכי מזון יתן למחזיק בצרכי המזון שמהם ניטלה הדוגמה (להלן – המחזיק) קבלה בחתימת ידו שתכיל פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} השם והמען של המחזיק;
{{ח:תת|(2)}} מקור הדוגמה, טיבה וכמותה;
{{ח:תת|(3)}} תאריך נטילת הדוגמה;
{{ח:תת|(4)}} שמו, תארו, תפקידו וחתימתו של הפקיד נוטל הדוגמה.

{{ח:סעיף|3|מסירת דוגמאות לבדיקה}}
{{ח:ת}} פקיד המוסר דוגמה לבדיקה יגיש אותה בשלמותה כשהיא ארוזה ונחתמה על ידיו בחותמת המשרד שבשמו הוא פועל ועל אריזתה תווית המכילה פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} השם והמען של המחזיק;
{{ח:תת|(2)}} מקור הדוגמה, טיבה וכמותה;
{{ח:תת|(3)}} תאריך נטילת הדוגמה;
{{ח:תת|(4)}} סימני הזיהוי;
{{ח:תת|(5)}} הנימוק לדרישת הבדיקה;
{{ח:תת|(6)}} שמו, תארו, תפקידו וחתימתו של הפקיד נוטל הדוגמה.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות כלליות בנדון בריאות העם (אופן השגת דוגמאות ומסירתן לבדיקה), 1935 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות בריאות העם (אופן נטילת דוגמאות ומסירתן לבדיקה), תשי״ז–1957“.

{{ח:חתימות|י״ט בסיון תשי״ז (18 ביוני 1957)}}
* '''ג. ג. מר'''
המנהל הכללי של משרד הבריאות
* נתאשר.
'''מרדכי בן־טוב'''
שר הפיתוח
ממלא מקום שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בריאות העם (איסור עישון בבתי חולים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (איסור עישון בבתי חולים), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 329|תקנות בריאות העם (איסור עישון בבתי חולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6299.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 33|סעיף 33}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}}, ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מינוי סדרנים}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל בית חולים ימנה סדרנים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים#סעיף 8|בסעיף 8 לחוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים, התשמ״ג–1983}} (להלן – החוק).
{{ח:תת|(ב)}} מספר הסדרנים ופריסתם בשטח בית החולים יהיו ככל הנדרש כדי להבטיח קיומן בבית החולים, של הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגבלת העישון במקומות ציבוריים|החוק}}.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות בריאות העם (איסור עישון בבתי חולים), התשמ״ב–1982 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שישים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ט״ו באדר התשס״ד (8 במרס 2004)}}
* '''אבי ישראלי'''
המנהל הכללי של משרד הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בריאות העם (אמות מידה לחלוקת סכום נוסף) (העסקת מתמחים ממשיכים בגריאטריה בשנים 2024-2025)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (אמות מידה לחלוקת סכום נוסף) (העסקת מתמחים ממשיכים בגריאטריה בשנים 2024–2025), התשפ״ה–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ה, 489|תקנות בריאות העם (אמות מידה לחלוקת סכום נוסף) (העסקת מתמחים ממשיכים בגריאטריה בשנים 2024–2025)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11604.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכות לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 33|סעיף 33}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}} (להלן – הפקודה), שנטלתי לעצמי לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 34|סעיף 34 לחוק־יסוד: הממשלה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתמחה ממשיך“ – רופא שנמצא במהלך תקופת ההתמחות והחל את התמחותו בבית החולים לפני פרסום תקנות אלה, והעסקתו מומנה לפי הסכם למיזם משותף בין משרד הבריאות לבין ארגון ג׳וינט ישראל, שתוקפו פקע ביום כ״א באדר ב׳ התשפ״ד (31 במרץ 2024);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ההתמחות“ – תקופת ההתמחות הבסיסית בתחום הגריאטריה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות)#תוספת פרט 32|פרט 32(א) לתוספת לתקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות), התשל״ג–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ההתמחות השיורית“ – התקופה שנותרה למתמחה להשלמת תקופת ההתמחות מיום תחילת תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות אמות מידה לחלוקה“ – {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (אמות מידה לחלוקת סכום נוסף)|תקנות בריאות העם (אמות מידה לחלוקת סכום נוסף), התשפ״ג–2022}}.

{{ח:סעיף|2|תחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (אמות מידה לחלוקת סכום נוסף)#פרק א|פרק א׳ לתקנות אמות מידה לחלוקה}} יחול על חלוקת סכום נוסף לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|תקצוב נוסף בעד העסקת מתמחים ממשיכים בגריאטריה}}
{{ח:תת|(א)}} סך כל התקצוב הנוסף שיחולק בעד העסקת מתמחים ממשיכים בגריאטריה יהיה 900,000 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} סכום התקצוב הנוסף שיחולק לבית חולים שהעסיק מתמחה יהיה 15,000 שקלים חדשים בעד כל חודש התמחות שיבוצע בפועל ממועד תחילת התקנות.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב), סך כל התקצוב שיינתן בעד כל מתמחה לא יעלה על מכפלת תקופת ההתמחות השיורית, בסכום החודשי בעד אותו מתמחה כאמור בתקנת משנה (ב).

{{ח:סעיף|4|דיווח}}
{{ח:תת|(א)}} בית החולים ידווח למשרד הבריאות באופן מיידי על כל מתמחה שהעסקתו הופסקה.
{{ח:תת|(ב)}} בית החולים ידווח למשרד הבריאות בסוף כל שנה, על המתמחים הממשיכים שהועסקו אצלו; הדיווח יכלול את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שם ותעודת זהות;
{{ח:תתת|(2)}} משך העסקה באותה שנה;
{{ח:תתת|(3)}} מועד תחילת ההתמחות;
{{ח:תתת|(4)}} מועד משוער של סיום ההתמחות;
{{ח:תתת|(5)}} מועד ביצוע בחינת שלב א׳, ואם המועד עבר – אם המתמחה עבר את הבחינה;
{{ח:תתת|(6)}} מועד ביצוע בחינת שלב ב׳, ואם המועד עבר – אם המתמחה עבר את הבחינה;
{{ח:תתת|(7)}} כל מידע נוסף שידרוש המשרד.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ב באדר ב׳ התשפ״ד (1 באפריל 2024).

{{ח:סעיף|6|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} בתקופה שמיום תחילת תקנות אלה ועד יום ל׳ בכסלו התשפ״ה (31 בדצמבר 2024), יראו כאילו {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(א)}}, במקום ”900,000“ בא ”675,000“.

{{ח:חתימות|י״ד בכסלו התשפ״ה (15 בדצמבר 2024)}}
* '''אוריאל בוסו'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בריאות העם (אשפוז בבית חולים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (אשפוז בבית חולים), התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 76|תקנות בריאות העם (אשפוז בבית חולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4172.pdf}}, {{ח:תיבה|1082|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4240.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 33|סעיף 33}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית חולים ציבורי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בית חולים ממשלתי;
{{ח:תתת|(2)}} בית חולים שתומכים בו, במישרין או בעקיפין בדרך הקצבה, ערבות וכיוצא באלה, הממשלה, מפעל או מוסד של המדינה, רשות מקומית, או כל מפעל, מוסד, קרן או גוף אחר שהממשלה משתתפת בהנהלתם או תומכת בהם, במישרין או בעקיפין בדרך הקצבה, ערבות וכיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חולה“ – לרבות הנזקק לטיפול רפואי או רפואי־סיעודי.

{{ח:סעיף|2|חובת בדיקה}}
{{ח:ת}} לא יסרב בית חולים ציבורי לבדוק חולה בחדר מיון שבו כדי לקבוע אם החולה זקוק לטיפול רפואי או רפואי־סיעודי, לרבות אשפוז, היכול להינתן באותו בית חולים לפי תנאי רישומו, ואם הוא בית חולים ממשלתי – לפי תנאי קיומו.

{{ח:סעיף|3|חובת אשפוז|תיקון: תשמ״א}}
{{ח:תת|(א)}} קבע רופא חדר מיון של בית חולים כי חולה זקוק לאשפוז, יורה לאשפזו באותו בית חולים, אלא אם היה צורך בטיפול רפואי שאינו יכול להינתן באותו בית חולים לפי תנאי רישומו, ואם הוא בית חולים ממשלתי – לפי תנאי קיומו.
{{ח:תת|(ב)}} היה החולה זקוק לטיפול רפואי מיוחד כאמור בתקנת משנה (א), יורה רופא חדר מיון להעבירו לבית חולים שבו ניתן לתת אותו טיפול.
{{ח:תת|(ג)}} בכפוף לאמור בתקנת משנה (א), לא יסרב בית חולים לאשפז חולה אם אין תפוסתו מלאה, בהתאם לקביעתו של מנהל בית החולים.
{{ח:תת|(ד)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} ותקנה זו, ”סירוב בית חולים“ – לרבות סירוב של כל עובד מעובדיו, לפי הענין.

{{ח:סעיף|4|אחריות מנהל בית החולים}}
{{ח:ת}} מנהל בית החולים אחראי לעשיית הסידורים המתאימים בבית החולים לביצוען היעיל והתקין של תקנות אלה, לרבות קביעת האחראים לכל תפקיד.

{{ח:סעיף|5|תורנויות}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לאשר תורנויות לבתי חולים שבאותו מחוז או למחלקות מסויימות שבהן, הן בתנאים והן בלעדיהם; אישר המנהל תורנות כאמור, לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3(א) ו־(ג)}} על בית חולים בעת שלא נכלל בתורנות, אלא אם בא החולה או הובא לבית החולים בנסיבות שלכאורה יש בהן פיקוח נפש או סכנה לנזק שאינו ניתן לתיקון לבריאותו אם לא יקבל טיפול רפואי על אתר.

{{ח:סעיף|6|שמירת הסדרים מנהליים}}
{{ח:ת}} אין בתקנות אלה כדי לפגוע בהסדרים מינהליים הנהוגים בכל בית חולים לענין קבלת חולה לאשפוז, לרבות גביית דמי אשפוז או התחייבות לשלמם.

{{ח:חתימות|ד׳ בחשון התשמ״א (14 באוקטובר 1980)}}
* '''ברוך מודן'''
המנהל הכללי של משרד הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא), תשל״ח–1978}}
{{ח:קטע3||תקנות בענין בדיקת מזון מיובא}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 802|תקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3822.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכות לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם (תקנות בענין צרכי מזון)#סעיף 3|סעיף 3}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם (תקנות בענין צרכי מזון)|לפקודת בריאות העם (תקנות בענין צרכי מזון), 1935}} (להלן – הפקודה), שנטלתי לעצמי לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 34|סעיף 32 לחוק־יסוד: הממשלה}}, ובתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 5|סעיפים 5}}, {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 15|15}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 43|ו־43}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|פקודת בריאות העם (תקנות בענין צרכי מזון), 1935 הפכה ({{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208093.pdf|בתיקון תשל״ט}}) לפקודת בריאות הציבור (מזון), 1935, והוחלפה {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/10/SecondaryLaw/10_scl_ei_546683.pdf|בפקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}; לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 325|סעיף 325(ב)(1) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}, תקנות אלו יעמדו בתוקפן ויראו כאילו הותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|החוק האמור}} בלבד.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעבדה מוכרת“ – מעבדה שהכיר בה המנהל לבדיקתו של מצרך מזון פלוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקה“ – בדיקה של דגימה שניטלה לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם (תקנות בענין צרכי מזון)#סעיף 66|סעיף 8 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהוא הסמיך לכך בכתב לענין תקנות אלה, כולן או חלקן.

{{ח:סעיף|2|ביצוע בדיקה}}
{{ח:ת}} בדיקה תיעשה במעבדה מוכרת, בהתאם להוראות המנהל.

{{ח:סעיף|3|תשלום הוצאות}}
{{ח:ת}} יבואן של מצרך מזון שממנו ניטלה הדגימה לבדיקה, ישא בהוצאות הבדיקה וישלמן במישרין למעבדה המוכרת.

{{ח:סעיף|4|פטור}}
{{ח:ת}} הציג יבואן לגבי מצרך מזון פלוני תעודת מעבדה להנחת דעתו של המנהל, רשאי המנהל לא לדרוש בדיקה או חלק ממנה לגבי אותו מצרך מזון.

{{ח:סעיף|5|שמירת תוקף}}
{{ח:ת}} תקנות אלה באות להוסיף על כל דין.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות בריאות העם (בדיקת מזון מיובא), תשל״ח–1978“.

{{ח:חתימות|ג׳ באדר א׳ תשל״ח (10 בפברואר 1978)}}
* '''אליעזר שוסטק'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בריאות העם (בנק זרע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (בנק זרע), תשל״ט–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ט, 1448|תקנות בריאות העם (בנק זרע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3996.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 298|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5156.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 881|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6870.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכות לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 33|סעיף 33}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}}, שנטלתי לעצמי לפי {{ח:חיצוני|חוק יסוד: הממשלה#סעיף 34|סעיף 32 לחוק יסוד: הממשלה}}, {{ח:חיצוני|חוק יסוד: הממשלה#סעיף 37|וסעיף 8 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהוא הסמיך לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית חולים“ – בית חולים הרשום בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 25|לסעיף 25 לפקודת בריאות העם, 1940}}, לרבות בית חולים ממשלתי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניהול בנק זרע“ – לרבות פתיחתו של בנק זרע או קיומו.

{{ח:סעיף|2|ניהול בנק זרע|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} לא ינהל אדם בנק זרע ולא יעסוק בו אלא אם הכיר המנהל באותו בנק זרע, ובהתאם לתנאי ההכרה (להלן – בנק הזרע); המנהל לא יכיר בבנק זרע אלא אם הוא מנוהל בבית חולים וכחלק ממנו.

{{ח:סעיף|3|הזרעה מלאכותית|תיקון: תשמ״ט}}
{{ח:ת}} הזרעה מלאכותית מתורם לא תבוצע אלא בבית חולים שיש בו בנק זרע ומזרע שהתקבל מבנק הזרע.

{{ח:חתימות|כ״ג בסיון תשל״ט (18 ביוני 1979)}}
* '''אליעזר שוסטק'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בריאות העם (הגשת מידע מיוחד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (הגשת מידע מיוחד), תשל״ה–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר פיקוח על בתי חולים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 148|תקנות בריאות העם (הגשת מידע מיוחד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3239.pdf}}, {{ח:תיבה|426|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3264.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 757|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3653.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 29א|סעיף 29א(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה|תיקון: תשל״ה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”מידע מיוחד“ – מידע המצוי בבית־חולים או בידי רופאיו, על פעולותיו של בית־החולים וסדריו ועל פעולת רופאיו במסגרת תפקידם, לרבות על תלונה נגד רופא העובד בבית־החולים, המתייחסת למעשה או למחדל הנוגעים לחולה אשר בו טיפל הרופא האמור או אשר אליו פנה החולה.

{{ח:סעיף|2|חובה להגיש מידע מיוחד|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} מנהל בית־חולים ורופאיו חייבים להגיש לרופא ממשלתי שמינה שר הבריאות לענין {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 29א|סעיף 29א לפקודה}} כל מידע מיוחד שידרוש, תוך הזמן שנקוב בדרישה בכתב שנמסרה מאת הרופא הממשלתי למנהל בית־החולים או לרופא כאמור.

{{ח:סעיף|3|הודעה על מינוי|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} הודעה על מינוי רופא ממשלתי לענין {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 29א|סעיף 29א לפקודה}}, תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות בריאות העם (הגשת מידע מיוחד), תשל״ה–1974“.

{{ח:חתימות|ו׳ בחשון תשל״ה (22 באוקטובר 1974)}}
* '''ויקטור שם־טוב'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בריאות העם (הודעה על אי-התאוששות לאחר הרדמה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (הודעה על אי־התאוששות לאחר הרדמה), התשמ״א–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 186|תקנות בריאות העם (הודעה על אי־התאוששות לאחר הרדמה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4182.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 29|סעיף 29}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}} (להלן – הפקודה), וסמכות המנהל לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 33|סעיף 33 לפקודה}} שנטלתי לעצמי לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 34|סעיף 32 לחוק־יסוד: הממשלה}}, {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 37|וסעיף 8 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית חולים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 24|בסעיף 24 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל בית חולים“ – לרבות ממלא מקומו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל מחלקה“ – מנהל מחלקה בבית חולים, לרבות ממלא מקומו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 2|בסעיף 2 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|2|מתן הודעה בדבר אי־התאוששות}}
{{ח:תת|(א)}} לא התאושש אדם המאושפז בבית חולים ולא חזרה אליו הכרתו לאחר הרדמה שנעשתה לו, וזאת תוך עשרה ימים ממועד עשיית ההרדמה, יודיע על כך מיד מנהל המחלקה בה הוא מאושפז או מנהל בית החולים למנהל.
{{ח:תת|(ב)}} נפטר אדם בנסיבות המפורטות {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (הודעה על פטירה ורישומה)#סעיף 2|בתקנה 2(א)(4) לתקנות בריאות העם (הודעה על פטירה ורישומה), התש״ם–1980}}, ונמסרה הודעה בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (הודעה על פטירה ורישומה)#סעיף 2|לתקנה 2(ג) לאותן התקנות}}, פטורים מנהל המחלקה ומנהל בית החולים מהודעה כאמור בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ג)}} הודעה כאמור בתקנת משנה (א) שנעשתה בידי אחד החייבים בה או בידי עובד אחר מעובדי בית החולים שמנהל בית החולים מינה לענין זה, פוטרת את האחרים החייבים בה.

{{ח:סעיף|3|סידורים מינהליים}}
{{ח:ת}} מנהל בית החולים אחראי לסידורים המינהליים להבטחת מתן הודעה לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|4|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} תקנות אלה באות להוסיף על כל דין.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ׳ בתשרי התשמ״א (30 בספטמבר 1980)}}
* '''אליעזר שוסטק'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בריאות העם (הודעה על חשש אלימות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (הודעה על חשש אלימות), תשל״ו–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מתן הודעה על חשש אלימות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 299|תקנות בריאות העם (הודעה על חשש אלימות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3419.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 29ב|סעיף 29ב}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}}, והסמכות של המנהל לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 33|סעיף 33 לפקודה}} שנטלתי לעצמי לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 34|סעיף 32 לחוק־יסוד: הממשלה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל בית חולים“ – לרבות ממלא מקומו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אחראי על קבלת חולים“ – רופא או אחות המוסמכים אותה שעה, לפי הסידורים הקיימים בבית החולים, להחליט על קבלת חולים לטיפול, ללא הבדל אם לטיפול תוך כדי אישפוז או לטיפול אמבולטורי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעורב במעשה אלימות“ – אם כקורבן ואם בדרך אחרת.

{{ח:סעיף|2|חובת האחראי על קבלת חולים}}
{{ח:ת}} מתעורר אצל האחראי על קבלת חולים חשש סביר, שאדם פצוע, חסר הכרה או מת, שהגיע לבית החולים, היה מעורב במעשה אלימות, יודיע על כך מיד לתחנת המשטרה הקרובה.

{{ח:סעיף|3|צורת ההודעה ותכנה}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} תימסר טלפונית ותאושר מיד בכתב, ואם אי־אפשר למסרה בטלפון, תישלח מיד בדרך מתאימה לפי הנסיבות.
{{ח:תת|(ב)}} ההודעה תכלול, במידת האפשר, פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שם הנפגע, מספר תעודת הזהות שלו ומענו;
{{ח:תתת|(2)}} אופי הפגיעה;
{{ח:תתת|(3)}} המקום שבו ארעה הפגיעה;
{{ח:תתת|(4)}} שמות האנשים שהביאו את הנפגע, מספרי תעודות הזהות שלהם ומעניהם;
{{ח:תתת|(5)}} המספר של הרכב שבו הובא הנפגע, או פרטי זיהוי אחרים;
{{ח:תתת|(6)}} המקום שאליו הועבר או שוחרר הנפגע;
{{ח:תתת|(7)}} שמו ותפקידו של מוסר ההודעה.

{{ח:סעיף|4|חובת הודעה של מנהל בית־החולים}}
{{ח:ת}} מתעורר חשש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} אצל רופא המטפל בנפגע לאחר שנתקבל לטיפול, או באין רופא מטפל בו – אצל אחות, יודיעו על כך מיד למנהל בית החולים ואם טרם נמסרה הודעה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 2|לתקנה 2}}, ידאג מנהל בית החולים למסירתה מיד.

{{ח:סעיף|5|אחריות מנהל בית החולים}}
{{ח:ת}} מנהל בית החולים אחראי לעשיית הסידורים המינהליים להבטחת מתן הודעות בהתאם לתקנות אלה ולמסירתן למשטרה.

{{ח:סעיף|6|עונשין}}
{{ח:ת}} העובר על תקנות אלה, דינו – קנס 500 לירות.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ששים יום לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|8|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות בריאות העם (הודעה על חשש אלימות), תשל״ו–1975“.

{{ח:חתימות|ו׳ בניסן תשל״ה (18 במרס 1975)}}
* '''ויקטור שם־טוב'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בריאות העם (התקן תוך רחמי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (התקן תוך רחמי), התשמ״ב–1982}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ב, 1365|תקנות בריאות העם (התקן תוך רחמי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4384.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 1565|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4504.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 1485|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4821.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 65ב|סעיף 65ב(3)}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא“ – רופא מורשה כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|בפקודת הרופאים [נוסח חדש], התשל״ז–1976}} (להלן – פקודת הרופאים);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא נשים“ – רופא בעל תואר מומחה ביילוד ובגינקולוגיה שניתן לו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|פקודת הרופאים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא משפחה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא בריאות הציבור“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהוא הסמיכו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החדרת התקן תוך־רחמי“ – החדרת התקן תוך־רחמי לרחמה של אשה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקן תוך־רחמי“ – מכשיר רפואי המוחדר לרחמה של אשה לשם מניעת הריון.

{{ח:סעיף|2|הסדרת השימוש בהתקן תוך רחמי}}
{{ח:ת}} החדרת התקן תוך־רחמי שלא בידי רופא נשים טעונה רשיון.

{{ח:סעיף|3|זכאות לקבלת רשיון|תיקון: תשמ״ג, תשמ״ה}}
{{ח:ת}} אלה הזכאים לקבלת רשיון להחדרת התקן תוך־רחמי, סוג הרשיון ותנאיו:
{{ח:תת|(1)}} רופא שעבר השתלמות מיוחדת – רשיון קבוע;
{{ח:תת}} לענין זה, ”השתלמות מיוחדת“ – השתלמות במרפאת נשים של בית חולים שהכיר בו המנהל, לפי תכנית השתלמות שערכה ועדה שמינה המנהל לענין זה ושאושרה על ידו;
{{ח:תת|(2)}} רופא העובר התמחות לקראת היותו רופא נשים – במחלקת נשים של בית חולים שהכיר בו המנהל – רשיון זמני, כל עוד הוא עובר השתלמות כאמור, ובפיקוחו של רופא נשים;
{{ח:תת|(3)}} רופא שהוכיח להנחת דעתו של המנהל שנתקיימו בו כל התנאים שלהלן – רשיון קבוע:
{{ח:תתת|(א)}} עסק בפועל ובהיקף של ממש בהחדרת התקנים תוך־רחמיים במשך חמש השנים שקדמו לתחילת תקנות אלה;
{{ח:תתת|(ב)}} עבר בהצלחה השתלמות במרפאת נשים של בית חולים שהכיר בו המנהל במשך תקופה ובתנאים שקבע.

{{ח:סעיף|4|בקשה לרשיון}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לרשיון קבוע או זמני תוגש למנהל.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה יצורפו:
{{ח:תתת|(1)}} הצהרה חתומה ביד המבקש המפרטת את זכאותו לקבלת סוג הרשיון המבוקש;
{{ח:תתת|(2)}} אישור ממנהל המחלקה שבה עבר המבקש השתלמות מיוחדת או שבה הוא מתמחה, לפי הענין.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|י״ז בסיון התשמ״ב (8 ביוני 1982)}}
* '''אליעזר שוסטק'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות בריאות העם (כללים לעניין המשך טיפול רפואי שלא במימון ציבורי לאחר טיפול רפואי במסגרת שירות מרפאה ציבורי או שירות מרפאה קהילתי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (כללים לעניין המשך טיפול רפואי שלא במימון ציבורי לאחר טיפול רפואי במסגרת שירות מרפאה ציבורי או שירות מרפאה קהילתי), התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ז, 1427|תקנות בריאות העם (כללים לעניין המשך טיפול רפואי שלא במימון ציבורי לאחר טיפול רפואי במסגרת שירות מרפאה ציבורי או שירות מרפאה קהילתי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7846.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 24ד|סעיף 24ד}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}}, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|איסור המשך טיפול רפואי שלא במימון ציבורי}}
{{ח:תת|(א)}} רופא, בין שכיר ובין עצמאי, שייעץ לאדם או טיפל בו, במסגרת שירות מרפאה ציבורי או שירות מרפאה קהילתי לא יטפל באותו אדם או ייעץ לו, שלא במימון ציבורי, במשך שישה חודשים מיום מתן הטיפול או הייעוץ האחרון במסגרת שירות מרפאה ציבורי או שירות מרפאה קהילתי.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בתקנת משנה (א) לא יחול על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} טיפול הפריה חוץ־גופית, סקירת מערכות מוקדמת או מאוחרת בהיריון, אם אינם כלולים {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#תוספת 2|בתוספת השנייה לחוק ביטוח בריאות ממלכתי}}, אף אם הם מתבצעים בידי רופא בתוך תקופה קצרה משישה חודשים מעת שנתן ייעוץ או טיפול, במימון ציבורי, לאותו אדם;
{{ח:תתת|(2)}} טיפול או ייעוץ בתחום התפתחות הילד, אף אם הם מתבצעים בידי רופא בתוך תקופה קצרה משישה חודשים מעת מתן ייעוץ או טיפול, במימון ציבורי, לאותו אדם;
{{ח:תתת|(3)}} טיפול פולשני, שהמנהל מצא כי שכיחות ביצועו בשנה הקודמת היתה נמוכה מ־1 ל־40,000 נפש ופרסם הודעה על כך ברשומות, אף אם הטיפול מתבצע בידי רופא, בתוך תקופה קצרה משישה חודשים מעת שנתן ייעוץ או טיפול במימון ציבורי, לאותו אדם; המנהל יעדכן את ההודעה האמורה עד 1 בינואר בכל שנה, לגבי השנה שקדמה לה, ולעניין הודעה שיפרסם עד יום י״ד בטבת התשע״ח (1 בינואר 2018) – לגבי שנת 2016.

{{ח:סעיף|2|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ב בחשוון התשע״ח (1 בנובמבר 2017) (להלן – יום התחילה), והן יחולו לגבי כל רופא שטיפל או ייעץ במסגרת שירות מרפאה ציבורי או שירות מרפאה קהילתי מיום התחילה ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), תקנות אלה לא יחולו –
{{ח:תתת|(1)}} על טיפול או ייעוץ, שלא במימון ציבורי, גם אם הטיפול או הייעוץ ניתנו בידי רופא בתוך תקופה קצרה משישה חודשים מעת טיפול או ייעוץ שהוא נתן לאותו אדם במסגרת שירות מרפאה ציבורי, בתקופה שמיום התחילה עד יום י״ג בטבת התשע״ח (31 בדצמבר 2017);
{{ח:תתת|(2)}} על ייעוץ, שלא במימון ציבורי, גם אם הייעוץ ניתן בידי רופא בתוך תקופה קצרה משישה חודשים מעת ייעוץ קודם שהוא נתן במסגרת שירות מרפאה ציבורי או שירות מרפאה קהילתי, לאותו אדם, בתקופה שמיום התחילה עד יום כ״ג בטבת התשע״ט (31 בדצמבר 2018).

{{ח:חתימות|ד׳ באב התשע״ז (27 ביולי 2017)}}
* '''יעקב ליצמן'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]