חוק הרשויות המקומיות (תרנים לאנטנות טלוויזיה ורדיו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הרשויות המקומיות (תרנים לאנטנות טלוויזיה ורדיו), תשל״ו–1975}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000567}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ו, 14|חוק הרשויות המקומיות (תרנים לאנטנות טלוויזיה ורדיו)|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209503.pdf}}, {{ח:תיבה|82|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317370.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 235|תיקון מס׳ 4 לחוק הבזק|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210520.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית“, ”בית משותף“, ”דירה“ ו”רכוש משותף“ – כמשמעותם לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין#סעיף 52|סעיף 52 לחוק המקרקעין, תשכ״ט–1969}} (להלן – חוק המקרקעין);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל תורן“ – מי שתורן משמש את מקלט הרדיו או הטלוויזיה שלו.

{{ח:סעיף|2|הגבלת תרנים}}
{{ח:ת}} רשות מקומית רשאית להחליט שבתחומה, או בחלק ממנו, לא יהיה יותר מתורן אחד עם אנטנות לטלוויזיה או רדיו (להלן – תורן) לכל חדר מדרגות שבבית, ורשאית היא בהחלטתה לקבוע בתים מסויימים או סוג של בתים, ולהורות לגבי אלה, שלא יהיה בהם יותר מתורן אחד אפילו יש בהם יותר מחדר מדרגות אחד.

{{ח:סעיף|3|פרסום הצעת החלטה}}
{{ח:ת}} לא תחליט רשות מקומית בהצעת החלטה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} אלא לאחר שפורסמה ההצעה ברשומות והודבקה על לוחות המודעות שבתחום הרשות המקומית שלושה חדשים לפחות לפני קבלת ההחלטה; הוצעה ההחלטה לגבי חלק מתחום הרשות המקומית בלבד, יפורטו בפרסום הן מספרי הגושים והחלקות והן השכונות והרחובות ומספרי הבתים, לפי הענין, שעליהם תחול.

{{ח:סעיף|4|התנגדות}}
{{ח:ת}} פורסמה הצעת החלטה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, רשאי כל מי שההחלטה עלולה לפגוע בו להגיש לרשות המקומית התנגדות בכתב להצעה תוך המועד שנקבע בתקנות; הרשות המקומית תחליט בהתנגדות לאחר שנתנה למתנגד הזדמנות להשמיע את טענותיו, בכתב או בעל פה, בפניה או בפני מי שמינתה לכך, הכל כפי שיפורט בתקנות.

{{ח:סעיף|5|הודעה על ביצוע החלטה}}
{{ח:תת|(א)}} תם המועד להגשת התנגדויות והחליטה הרשות המקומית בהתנגדויות שהוגשו, רשאית הרשות המקומית לקבל את ההצעה, עם או בלי שינויים, או לדחותה; אך לא תחליט הרשות המקומית בשלב זה להרחיב את החלק מתחומה שעליו תחול החלטתה מעבר למפורט בהצעה כפי שפורסמה.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה הרשות המקומית לקבל את ההצעה, עם או בלי שינויים, יפרסם ראש הרשות המקומית או מי שהוסמך לכך מטעמו הודעה על כך בדרך שפורסמה הצעת ההחלטה, וימציא לכל בעל תורן המחוייב לפי ההחלטה בהסרתו הודעה אישית הדורשת להסיר את התורן תוך שלושה חדשים מיום המצאת ההודעה.
{{ח:תת|(ג)}} באין לזהות את בעל התורן, תומצא ההודעה לנציגות הבית בבית משותף ולכל דיירי הבית בבתים אחרים, וניתן גם להמציא את ההודעה על ידי הדבקה במקום בולט על חזית הבית או בחדר המדרגות של הבית.
{{ח:תת|(ד)}} לא היה באזור תורן אזורי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}}, תדרוש הרשות המקומית בהודעה לפי סעיף זה הקמתו של תורן מרכזי אחד לבית או תורן מרכזי לכל חדר מדרגות שבבית, הכל בהתאם להחלטתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}; תקן התורן המרכזי יהיה לפי האמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)|בתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), תש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף|6|הסרת תורן בידי הרשות המקומית}}
{{ח:תת|(א)}} מי שהומצאה לו הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} ולא הסיר את התורן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(ב)}}, רשאית הרשות המקומית להסיר את התורן על ידי עובדיה, ובלבד שנתמלאו יתר התנאים המפורטים בסעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} מקום שיש חובה להסיר את התורן מכוח חוק זה, רשאית הרשות המקומית, במקרה הצורך, גם להקים תורן מרכזי.
{{ח:תת|(ג)}} רשות מקומית לא תסיר תורן לפי סעיף זה אלא אם נתקיימה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} קיים באותו בית תורן מרכזי שניתן עליו היתר על פי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, או שקיים באותו אזור תורן אזורי, וניתן לחבר לתורן מרכזי או אזורי כאמור את האנטנות שעל התרנים שהוחלט להסירם, או הוקם תורן כאמור בידי הרשות המקומית;
{{ח:תתת|(2)}} כל אחד מבעלי התורן או כל מי שמקלטו מחובר לתורן הודיע, בדרך שנקבעה בתקנות, כי אינו מעונין בהמשך חיבורו לתורן מרכזי או אחר;
{{ח:תתת|(3)}} הבית הוא כולו בית משותף ונקבע בתקנונו שלא יהיו תרנים על הגג.
{{ח:תת|(ד)}} להסרת התרנים כאמור יהיו לעובדי הרשות המקומית שנתמנו לענין חוק זה סמכויות אלה ולא יזדקקו לביצוען להחלטת בית משפט:
{{ח:תתת|(1)}} כניסה לבית – למעט דירה;
{{ח:תתת|(2)}} הקמת תרנים מרכזיים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} שימוש בכוח סביר.

{{ח:סעיף|7|תוצאות הסרת התורן בידי הרשות המקומית}}
{{ח:תת|(א)}} תורן שהרשות המקומית הסירה אותו לפי חוק זה, לרבות אבזרי אנטנה המחוברים בו, יחולט ויעמוד לקנינה של הרשות המקומית, והוצאות ההסרה יחולו על בעל התורן.
{{ח:תת|(ב)}} הקימה הרשות המקומית תורן או תרנים מרכזיים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}, יחולו הוצאות ההקמה על דיירי הבית לפי היחס שבו עליהם להשתתף בהוצאות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}}.

{{ח:סעיף|8|הקמת תורן מרכזי|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:תת|(א)}} דרשה רשות מקומית להקים תורן מרכזי לפי חוק זה, ויש להקימו או הוקם בידי מי שקיבל הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב) או (ג)}} או בידי הרשות המקומית, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היה הבית כולו בית משותף, הרי באין הסכם אחר בין כלל בעלי דירות, יהיה התורן המרכזי רכוש משותף, והוראות {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין}} בדבר החזקת רכוש משותף יחולו גם על חובת הקמת התורן וגם על חלוקת הוצאות הקמתו והחזקתו;
{{ח:תתת|(2)}} בית שאינו כולו בית משותף תחול בו חובת ההקמה וחלוקת ההוצאות, באין הסכם אחר בין המחזיקים, על המחזיקים בדירות כאילו היו בעלי הדירות והבית כולו היה בית משותף;
{{ח:תתת}} לענין זה –
{{ח:תתתת|(א)}} באין נציגות לדיירים – יראו את כלל המחזיקים כנציגות הבית לצרכי הקמת התורן המרכזי והחזקתו;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוכח שמחזיק דירה אינו דייר שעל שכירותו או החזקתו חל {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|חוק הגנת הדייר [נוסח משולב], תשל״ב–1972}} (להלן – חוק הגנת הדייר), יבוא במקומו בעל הדירה לענין הזכויות והחובות לפי חוק זה;
{{ח:תתתת|(ג)}} התורן יהיה רכושם של הדיירים שהקימוהו, על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין}}, ואין בהצבתו על הגג כדי לחייב את בעל הגג בנזיקין כדין בעלים או להרשות לו לנהוג בתורן מנהג בעלים בלי הסכמת מחזיקי הדירות;
{{ח:תתתת|(ד)}} בעל הבית רשאי להסיר את התורן כדי לאפשר את ביצוען של עבודות בניה על הגג מכוח היתר בניה על פי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, והוא חייב להקימו מחדש עם גמר הבניה, עם הפסקתה שלא לשעה בלבד או כשלא הוחל בבניה תוך זמן סביר לאחר הסרת התורן; פסקה זו אינה גורעת מאיסורים וחיובים המוטלים בהסכם על בעל הבית;
{{ח:תתתת|(ה)}} אם הוציא מחזיק שעל שכירותו או החזקתו חל {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|חוק הגנת הדייר}} הוצאות על הקמת התורן המרכזי או על החזקתו, ינוכו הוצאות אלה בחלוקת דמי המפתח בשעת יציאתו או בשעת יציאת חליפו כאילו הוציאן על שינויים יסודיים במושכר;
{{ח:תתתת|(ו)}} הקמת התורן וכן הקמתו מחדש תהיה מותרת על אף התנגדותו של בעל הבית, ואין צורך בחתימתו על הבקשה להיתר הבניה לפי כל דין;
{{ח:תתתת|(ז)}} רשאי שר הפנים, בהסכמת שר המשפטים, להתקין תקנות לתיאום תחולת ההוראות של {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין}} בדבר בתים משותפים, על בתים שאינם משותפים.
{{ח:תת|(ב)}} היה מספר הדורשים הקמת תורן מרכזי בבית משותף פחות מ־25% מכלל בעלי הדירות שבו, רשאי המפקח שנתמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין}}, על פי בקשה של בעל דירה מעונין, לקבוע הסדרים מיוחדים בדבר מימון הקמתו בידי בעלי הדירות המעונינים בכך, לרבות זכותם לשיפוי חלק מהוצאותיהם אם אחד מבעלי הדירות האחרות ירצה לאחר מכן להתחבר אל התורן המרכזי שהקימו.

{{ח:סעיף|9|פיצויים}}
{{ח:תת|(א)}} תורן שהוסר לפי חוק זה לאחר שהוקם על פי היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, תפצה הרשות המקומית את בעל התורן.
{{ח:תת|(ב)}} שיעור הפיצוי לפי סעיף זה יהיה עלות הקמתו של התורן או דמי השתתפותו של בעל התורן בהקמתו או הוצאות החיבור לתורן אזורי, הכל לפי הסכום הגבוה יותר.
{{ח:תת|(ג)}} פיצויים לפי סעיף זה ניתנים לקיזוז כנגד חובו של הזכאי להם לרשות המקומית.
{{ח:תת|(ד)}} חובת תשלום הפיצויים במקרה כאמור בסעיף קטן (א) תפורט בהודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}.

{{ח:סעיף|10|שיעור יציב להוצאות}}
{{ח:ת}} הרשות המקומית רשאית לקבוע בחוק עזר שיעור יציב להוצאותיה בהסרת תורן ובהקמת תורן מרכזי במקומו; נקבע שיעור כאמור, יהיו הוצאות שהוצאו לפי שיעור זה ניתנות לגביה בדרך שגובים את הארנונה הכללית; סמכות זו אינה גורעת מזכותה של הרשות המקומית להיפרע את ההוצאות הממשיות בדרך תובענה לבית המשפט.

{{ח:סעיף|11|הארכת מועד}}
{{ח:ת}} הוכח להנחת דעתו של ראש הרשות המקומית, תוך תקופת שלושת החדשים שנקבעה בהודעתו לבעל תורן בבית פלוני, שנערך הסכם עם קבלן להקמת תורן מרכזי לאותו בית, יאריך את התקופה להסרת התורן לתקופה נוספת של שלושה חדשים או עד להתקנת התורן המרכזי, הכל לפי המוקדם.

{{ח:סעיף|12|תורן אזורי|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} רשות מקומית, באישור שר התקשורת, רשאית להקים תורן אזורי לאנטנות טלוויזיה או להתיר הקמתו.
{{ח:תת|(ב)}} שר התקשורת רשאי להתנות את אישורו בתנאים, לשנות את תנאיו של אישור שניתן או לא לאשר את הקמת התורן, בהתחשב, בין היתר, באפשרות שילובו של התורן בתחנת שידור שהוקמה או שמתוכננת להקמה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק הבזק#פרק ב1|לפרק ב׳1 לחוק הבזק, התשמ״ב–1982}}.
{{ח:תת|(ג)}} הוקם תורן אזורי, לא יינתנו עוד היתרים לפי כל דין להקמת תורן בתחום שהתורן משמש לו; חוק עזר יסדיר את הקמת התורן האזורי, ההתחברות אליו, החזקתו והאגרות או התשלומים האחרים בעד השימוש בתורן.
{{ח:תת|(ד)}} האמור בסעיף קטן (ג) אין בו כדי לגרוע מסמכויות הנתונות לשר התקשורת לפי {{ח:חיצוני|חוק הבזק|חוק הבזק, התשמ״ב–1982}}, ולפי {{ח:חיצוני|פקודת הטלגרף האלחוטי|פקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל״ב–1972}}, ככל שהן נוגעות לשידורים לפי {{ח:חיצוני|חוק הבזק#פרק ב1|פרק ב׳1 לחוק הבזק}}.

{{ח:סעיף|13|סייגים לחובת הסרת תרנים}}
{{ח:תת|(א)}} חובת ההסרה של תרנים אינה חלה לגבי אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תורן של אנטנה לקליטת שידורים שאינם מיועדים לציבור הרחב;
{{ח:תתת|(2)}} תורן של אנטנה המשמשת בעיקר לשידור.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה ברשומות לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}} תפרט את הפטורים המפורטים בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|14|עונשין}}
{{ח:ת}} בעל תורן הנדרש להסירו לפי חוק זה ואינו מקיים את המוטל עליו, דינו – קנס 1,000 לירות, ולכל יום של פיגור בקיום החובה – קנס 20 לירות; הקמת התורן בידי הרשות המקומית אין בה כדי לשחרר את בעל התורן כאמור מאחריותו לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|15|תקנות}}
{{ח:ת}} שר הפנים רשאי להתקין תקנות בכל דבר הנוגע לביצועו של חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ב׳ בכסלו תשל״ו (24 בנובמבר 1975).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]