תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (הוראות בדבר מימוש נכסים בהוראת המשקם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (הוראות בדבר מימוש נכסים בהוראת המשקם), התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 426|תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (הוראות בדבר מימוש נכסים בהוראת המשקם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5882.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 568|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5963.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 20|סעיפים 20(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 35|ו־35(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי|לחוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי, התשנ״ב–1992}} (להלן – החוק) ובתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 88|סעיף 88}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|לחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}}, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זוכה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שניתן לזכותו פסק משקם;
{{ח:תתת|(2)}} כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|בחוק ההוצאה לפועל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המינהלה“ – המינהלה שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 6|סעיף 6 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ההוצאה לפועל“ – {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|חוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות חלוקת התמורות“ – תקנות שיותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 24|סעיף 24(ב) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תוקף פסק משקם}}
{{ח:ת}} ניתן פסק משקם, בין חלקי ובין מלא, הקובע כי על גורם חקלאי לשלם לזוכה או לזוכים שנקבעו בפסק, סכום כסף שנקבע כאמור, ולא הוגשה במועד בקשה לביטולו של פסק המשקם לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 28|סעיף 28 לחוק}}, או הוגשה בקשה כאמור ונדחתה, יראו אותו לענין מימוש נכסים לפי תקנות אלה כאילו היה פסק דין של בית משפט.

{{ח:סעיף|3|עיקול}}
{{ח:תת|(א)}} בפסק משקם המסדיר את חובותיו של גורם חקלאי, רשאי המשקם להטיל עיקול על נכסיו של החייב, לרבות נכסים הנמצאים בידי צד שלישי, לשם מימושם, וכן רשאי הוא לקבוע כי עיקול שהוטל לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 13|סעיף 13(ג) לחוק}} הוא עיקול שנועד למימוש הנכסים בהתאם לפסק, והכל בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי|החוק}} ולהוראות {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 22|סעיף 22 לחוק ההוצאה לפועל}}; על עיקול לפי תקנה זו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#פרק ב|פרקים ב׳ עד ד׳ לחוק ההוצאה לפועל}}, בשינויים המחויבים, ובמקום ”ראש ההוצאה לפועל“ יראו כאילו נאמר ”המשקם“.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך ביצוע העיקולים שהוטלו לפי תקנת משנה (א), תפעל המינהלה כלשכת הוצאה לפועל וביצוע העיקול ייעשה בידי מי שיקבע המשקם בפסק, ובלבד שאותו אדם הוא בעל תפקיד כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 5|בסעיף 5(ג) לחוק ההוצאה לפועל}} שאושר לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 5א|סעיף 5א לחוק האמור}}; היה המעוקל מיטלטלין יהיו נתונות לאותו אדם לשם כך, הסמכויות שיש למוציא לפועל לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 21|סעיף 21(א) לחוק ההוצאה לפועל}}; החסנת הנכס המעוקל ומכירתו ייעשו כאילו עוקל הנכס לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|חוק ההוצאה לפועל}}, בדרך שבה מאוחסנים ונמכרים מיטלטלין לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|חוק ההוצאה לפועל}}, ובידי מי שהורשה לעשות כן לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|אותו חוק}}; היה המעוקל מקרקעין או זכות במקרקעין, ינהגו במעוקל כפי שיורה המשקם, ולצורך זה יהיו נתונות לו הסמכויות שיש לראש ההוצאה לפועל לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 34|סעיפים 34(א) ו־(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 36|36}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 37|ו־37 לחוק ההוצאה לפועל}}.
{{ח:תת|(ג)}} כספי המכירה יופקדו בחשבון מיוחד שתנהל המינהלה אצל תאגיד בנקאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}} (להלן – קופת המינהלה), ובכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10}}, הם יחולקו בהתאם לקבוע בתקנות חלוקת התמורות.
{{ח:תת|(ד)}} המינהלה תמציא את כל ההודעות שיש להמציא לענין עיקול ומכירה של נכסים לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|חוק ההוצאה לפועל}} והתקנות שהותקנו לפיו, לרבות הודעות למחזיק בנכס שעוקל, ואם מתנהל רישום על פי דין, לגבי נכס מסוים – לרשות שבה מתנהל הרישום; לענין זה יהיו בידי המשקם הסמכויות הנתונות לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|חוק ההוצאה לפועל}} בידי ראש ההוצאה לפועל; על המחזיק בנכס שעוקל יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|חוק ההוצאה לפועל}} והתקנות שהותקנו על פיו בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ה)}} המינהלה תנהל ותשמור במשרדיה את כל המסמכים הנוגעים לפעולות העיקול ומימוש הנכסים לפי תקנות אלה.
{{ח:תת|(ו)}} על משלוח הודעות לפי תקנת משנה (ד), על שמירת המסמכים לפי תקנת משנה (ה) ועל העיון בהם, יחולו ההוראות החלות לענין זה על לשכת ההוצאה לפועל, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|4|מינוי כונס נכסים למימוש נכס|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} קבע משקם כי יש לממש נכסים של חייב, לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 20|סעיף 20}} או {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 23|סעיף 23 לחוק}}, רשאי הוא להורות כי מימוש נכסים מסוימים של החייב, כפי שיקבע, יבוצע בידי כונס נכסים שימונה לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 53|סעיף 53 לחוק ההוצאה לפועל}}; החלטת המשקם המפרטת את פרטי הנכסים ושמו של מי שהוא ממליץ למנותו כונס נכסים, תועבר ללשכת ההוצאה לפועל בתל אביב.
{{ח:תת|(ב)}} ראש ההוצאה לפועל ימנה, תוך 30 ימים מיום קבלת החלטת המשקם, כונס נכסים לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|חוק ההוצאה לפועל}}, ורשאי הוא לענין {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 54|סעיף 54(ב) לחוק האמור}}, להורות כי המשקם יתן הוראות לכונס.
{{ח:תת|(ג)}} מונה כונס נכסים לפי תקנה זו, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#פרק ה|פרק ה׳ לחוק ההוצאה לפועל}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|5|מימוש בדרך של ניהול הנכס}}
{{ח:תת|(א)}} הוכח להנחת דעתו של המשקם כי עודף ההכנסות על ההוצאות מניהולו של נכס בידי החייב במשך תקופה שיקבע המשקם יגיע לפחות לסכום שוויו של הנכס במכירה ממוכר מרצון לקונה מרצון, רשאי הוא, לאחר ששקל את עמדת הנושים העלולים להיפגע, להורות כי הנכס ינוהל בידי החייב, בדרך שיורה המשקם, ובלבד שהחייב יפרע תשלום עתי קבוע על חשבון החוב לפרעון, לקופת המנהלה או למי שיורה המשקם, בהתאם לשווי הנכס ותקופת ניהולו.
{{ח:תת|(ב)}} להבטחת פרעונם של התשלומים העתיים שעל החייב לשלמם כאמור בתקנת משנה (א), יורה המשקם כי נכס כאמור ימושכן לזכות הנושים, או – אם ביקש זאת החייב – רשאי הוא להורות על הפקדת ערובה אחרת להנחת דעתו, והכל בשים לב לשוויו של הנכס.
{{ח:תת|(ג)}} המשקם רשאי להורות כי נכס כאמור יבוטח בידי החייב בתנאים שיקבע המשקם, וזכויות החייב על פי פוליסת הביטוח ימושכנו לטובת הנושים.
{{ח:תת|(ד)}} ראה המשקם כי החייב לא קיים הוראות לפי תקנות משנה (א), (ב) או (ג) או לא עמד בפרעון תשלומים שנקבעו לו, רשאי הוא, בכל עת, להורות כי הנכס ימומש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}}, וכן כי תמומש הערובה שניתנה לפי תקנת משנה (ב) וזאת מבלי לגרוע מזכויות אחרות של הנושים לפי כל דין.

{{ח:סעיף|6|מכירה בידי חייב}}
{{ח:ת}} המשקם רשאי לקבוע כי מימוש נכס של חייב לשם פרעון חובותיו ייעשה בדרך של מכירה בידי החייב עצמו, ובלבד שהמשקם יקבע מראש את תנאי המכירה ואת המחיר שבו יימכר הנכס; כספי המכירה יופקדו על־ידי הקונה בקופת המינהלה או יועברו למי שהורה המשקם.

{{ח:סעיף|7|עיכוב הליכי מימוש}}
{{ח:ת}} הובא לידיעת המשקם, כי הוגשה לבית משפט בקשה בענין הנוגע לבעלות החייב על נכס מקרקעין או מיטלטלין, רשאי הוא להורות על עיכוב מימוש הנכס שלגביו הוגשה בקשה כאמור, וכן רשאי הוא להורות על עיכוב הליכי מימוש אם הוחל בהם, עד למתן פסק דין בבקשה.

{{ח:סעיף|8|מימוש זכות במקרקעי ישראל}}
{{ח:ת}} זכות במקרקעי ישראל, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: מקרקעי ישראל#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק־יסוד: מקרקעי ישראל}}, תמומש בכפוף להסכמת מינהל מקרקעי ישראל, ואם החוכר או השוכר של המקרקעין הוא הסוכנות היהודית לארץ ישראל או ההסתדרות הציונית – בכפוף להסכמת כל אחד מהם, אם הדבר נדרש מכוח הסכם או זכות אחרת בדין.

{{ח:סעיף|9|מימוש באמצעות לשכת הוצאה לפועל}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל המשקם עיקול על נכס של החייב שעיקל מקודם בית משפט או ראש ההוצאה לפועל לשם גביית חוב {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי|שהחוק}} אינו חל עליו, ייעשה מימוש אותו נכס באמצעות לשכת ההוצאה לפועל, ויראו נכס זה כנכס שהוטלו עליו מספר עיקולים לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|חוק ההוצאה לפועל}}.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראת תקנת משנה (א) כדי לפגוע בעיקול שהטיל המשקם על נכס למימוש זכותו של נושה אשר ניתן לו שעבוד כדין על אותו נכס להבטחת פרעון חוב {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי|שהחוק}} חל עליו, לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי|החוק}}.

{{ח:סעיף|10|סדר השימוש בכספים}}
{{ח:תת|(א)}} כספים שנתקבלו בלשכת הוצאה לפועל עקב מימוש נכס בשל עיקול שהוטל לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|תקנה 9}}, ישמשו תחילה לתשלום לפי {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 76|סעיף 76 לחוק ההוצאה לפועל}}, כולל האגרות ששילמו הזוכים וההוצאות שהוציאו לצורך המימוש לשכת ההוצאה לפועל או המנהלה, לפי הענין; יתרת הכספים תחולק לפי קביעת ראש ההוצאה לפועל, באופן יחסי בין הזוכים, ויראו את פסק המשקם, לענין חלוקת הכספים, כאילו ניתן לגבי זוכה אחד, והיתרה – אם נותרה – תשולם לחייב כאמור {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 77|בסעיף 77 לחוק ההוצאה לפועל}}.
{{ח:תת|(ב)}} כספים שהתקבלו בשל פסק משקם, יחולקו בידי המשקם, בהתאם לתקנות חלוקת התמורות.

{{ח:סעיף|11|אגרות והוצאות בהליכי הוצאה לפועל}}
{{ח:תת|(א)}} הורה המשקם, לפי האמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בתקנה 9}}, על עיקול נכס שעיקלה לשכת ההוצאה לפועל, רשאי הוא להורות מי מהזוכים יפעל לצורך זה בלשכת ההוצאה לפועל (להלן – הזוכה הפעיל), וכן יורה על אופן החלוקה בין הנושים של האגרות וההוצאות בשל המימוש; הכספים שהתקבלו בלשכת ההוצאה לפועל בשל פסק המשקם, יועברו לקופת המנהלה ויחול עליהם האמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10}}.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי כל פעולה בהוצאה לפועל ישלם הזוכה הפעיל אגרה, שכר והוצאות כמפורט לגבי אותה פעולה {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל (אגרות, שכר והוצאות)|בתקנות ההוצאה לפועל (אגרות, שכר והוצאות), התשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף|12|תחולת דינים}}
{{ח:ת}} על החלטות המשקם או ראש ההוצאה לפועל, וכן על פעולות של מי שנקבע כבעל תפקיד או כונס נכסים, הכל לפי תקנות אלה, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 80|סעיף 80 לחוק ההוצאה לפועל}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|13|תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} כל עוד לא הותקנו כללים למימוש נכסים חקלאיים לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 23|סעיף 23 לחוק}}, לא יחולו הוראות תקנות אלה על מימוש הנכסים המפורטים בתקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ב)}} ואלה הנכסים:
{{ח:תתת|(1)}} מקרקעין שעל פי תכנית שאושרה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, ייעודם חקלאי, והם מוחזקים בידי גורם חקלאי בבעלות או בחכירה או ברשיון לשימוש חקלאי, כל עוד לא שונה ייעודם על פי דין;
{{ח:תתת|(2)}} מקרקעין המשמשים להפקת הכנסה מחקלאות שהובאה בחשבון בחישוב כושר ההחזר של הגורם החקלאי בהתאם לקבוע {{ח:חיצוני|תקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (כללים לקביעת כושר ההחזר של גורם חקלאי)|בתקנות הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי (כללים לקביעת כושר ההחזר של גורם חקלאי), התשנ״ד–1994}}, כל עוד הם משמשים להפקת הכנסה כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} מיטלטלין בני פחת המצויים בבעלות של גורם חקלאי, או המשמשים אותו בהפקת הכנסה מחקלאות שהובאה בחשבון בחישוב כושר ההחזר האמור של אותו גורם חקלאי.
{{ח:תת|(ג)}} כל עוד לא הותקנו כללים למימוש נכסים חקלאיים לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי#סעיף 23|סעיף 23 לחוק}}, והמשקם קבע כי לגורם החקלאי אין כושר החזר לפרוע את כל חובותיו להסדר, ובין נכסיו של אותו גורם חקלאי היה נכס מקרקעין מהמנויים בתקנת משנה (ב)(1) או (2) –
{{ח:תתת|(1)}} יטיל המשקם עיקול על המקרקעין האמורים;
{{ח:תתת|(2)}} לא יתן המשקם פסק המסדיר את כל חובותיו של אותו גורם חקלאי, אלא בהסכמת נושיו שסכום חובותיו כלפיהם מהווה 75% מכלל חובותיו; ואולם אם היה הגורם החקלאי חבר באגודה חקלאית כמשמעותה בפסקה (1) להגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במגזר החקלאי המשפחתי|בחוק}}, יהיה המשקם רשאי ליתן פסק המסדיר את כל חובותיו והעיקול כאמור בפסקה (1) יישאר בתוקפו עד להסדרת חובות האגודה החקלאית שבה הוא חבר.

{{ח:סעיף|14|מתן תוקף}}
{{ח:ת}} כונס נכסים שמינה משקם לפני תחילתן של תקנות אלה, יראוהו כמי שמונה לפיהן.

{{ח:חתימות|ט״ו בשבט התשנ״ח (11 בפברואר 1998)}}
* '''צחי הנגבי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]