חוק לפיצוי נפגעי עירוי דם (נגיף האיידס)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לפיצוי נפגעי עירוי דם (נגיף האיידס), התשנ״ג–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000789}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ג, 7|חוק לפיצוי נפגעי עירוי דם (נגיף האיידס)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211121.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 108|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211730.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 100|תיקון מס׳ 19 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211642.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ד, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנגיף“ – הנגיף הידוע כנגיף H.I.V.‎;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות רפואי ציבורי“ – בית חולים ציבורי, אגודת מגן דוד אדום, או מרפאה המופעלת בידי המדינה, רשות מקומית או קופת חולים, והכל בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דם“ – דם או מוצריו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד“ – לרבות ילד חורג וילד מאומץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הורה“ – לרבות הורה מאמץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שאירים“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ילדו של החולה שמתקיים בו אחד התנאים האמורים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 238|בפסקאות (1), (2) או (3) להגדרת {{ח:הערה|”}}ילד{{ח:הערה|“}} שבסעיף 238 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – חוק הביטוח הלאומי);
{{ח:תתת|(2)}} מי שהיה בן זוגו של החולה וגר עמו שנה אחת לפחות בתכוף לפני פטירתו או שעמו ילדו של החולה כמשמעותו בפסקה (1) וכל עוד הילד עמו;
{{ח:תתת|(3)}} הוריו של החולה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת מומחים“ – ועדת המומחים שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לססטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הבריאות.

{{ח:סעיף|2|חובת פיצוי|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} המדינה תפצה כל אדם שנושא בגופו את הנגיף עקב קבלת עירוי דם שסופק וניתן לחולה משירות רפואי ציבורי, וכן את בן זוגו או ילדו של מי שקיבל את עירוי הדם כאמור, והנושא את הנגיף עקב המגע עמו, ולרבות ילדו שנולד כשהוא נושא את הנגיף (להלן – החולה).

{{ח:סעיף|3|ועדת מומחים}}
{{ח:ת}} השר ימנה ועדת מומחים; חברי הועדה יהיו שופט שימונה בהתייעצות עם נשיא בית המשפט העליון, והוא יהיה היושב ראש, ושני רופאים בעלי תואר מומחה בתחומים הנוגעים לענין העומד לדיון.

{{ח:סעיף|4|קביעות הועדה}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה תביעה לפי חוק זה, תדון בה ועדת המומחים ותקבע אם קיים קשר סיבתי בין קבלת עירוי הדם לבין נשיאת הנגיף, וכן תקבע אם נתקיימו התנאים לקבלת פיצוי לפי הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} קביעות הועדה יהיו מנומקות.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת המומחים רשאית לקבוע את סדרי עבודתה ודיוניה ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|5|ערעור}}
{{ח:תת|(א)}} קביעת ועדת המומחים ניתנת לערעור לפני בית המשפט המחוזי.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות את המועד להגשת ערעור לפי סעיף קטן (א), את אופן הגשתו ואת סדרי הדין בו.

{{ח:סעיף|6|פיצוי חד־פעמי|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} המדינה תשלם לחולה פיצוי חד־פעמי בסך של מאתיים וחמישים אלף שקלים חדשים כשהם צמודים למדד מיום תחילתו של חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} נפטר החולה לפני שקיבל את הפיצוי כאמור בסעיף קטן (א), תשלם המדינה את הפיצוי לבן זוגו של החולה, לילדו ולהוריו, ובלבד שאם אחד הזכאים הוא בן זוגו של החולה, תשלם לו המדינה את מחצית הפיצוי ואת היתרה תשלם בחלקים שווים לזכאים האחרים; לענין זה ייחשבו הורי החולה כזכאי אחד; בסעיף קטן זה, ”בן זוג“ – למעט בן זוגו של החולה שחי בנפרד ממנו שנה אחת רצופה לפחות בתכוף לפני הפטירה.

{{ח:סעיף|6א|פיצוי חד־פעמי – איסור כפל תשלום|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} שולם פיצוי חד־פעמי לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} יהווה התשלום מילוי מלא של חובת המדינה לפי חוק זה כלפי האדם שקיבל את הפיצוי ואין נפקה מינה אם קיבלו כחולה או כשאיר.

{{ח:סעיף|6ב|סייג|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, קיבל בן זוג או ילדו של החולה כשאיר, רק חלק מפיצוי חד־פעמי, עם יתר השאירים והתברר לאחר מכן שהוא חולה, תשלם לו המדינה פיצוי חד־פעמי נוסף והוא ישולם לפי הוראת {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הזכאות לפיצוי חד־פעמי נוסף לפי סעיף זה הנה רק של החולה בעודו בחיים.

{{ח:סעיף|7|קיצבה חודשית|תיקון: תשנ״ד, תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בנוסף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}} תשלם המדינה לחולה, ולאחר פטירתו – לשאיריו, קיצבה חודשית בשיעורים, לפי כללים, תנאים ומבחנים ולתקופה שיקבע השר בתקנות, לאחר התייעצות בשר האוצר ובשר העבודה והרווחה ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} קיצבה חודשית לפי סעיף קטן (א) תשולם באמצעות המוסד לביטוח לאומי הפועל מכוח {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} (להלן – המוסד); המוסד רשאי למנות אדם כמקבל הקיצבה על פי הכללים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 304|שבסעיף 304 לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תת|(ג)}} אוצר המדינה יעביר למוסד, מדי חודש בחודשו, את כל הכספים הדרושים לו כדי לבצע את התשלומים לפי חוק זה לרבות ההוצאות המינהליות הנובעות מביצוע החוק.
{{ח:תת|(ד)}} שר העבודה והרווחה, לאחר התייעצות בשר, יקבע בתקנות הוראות בכל הנוגע לביצוע התפקידים המוטלים על המוסד לפי חוק זה, לא יאוחר מתום שישים ימים מיום תחילתו של חוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לפיצוי נפגעי עירוי דם (נגיף האיידס) (קיצבה חודשית)|תקנות לפיצוי נפגעי עירוי דם (נגיף האיידס) (קיצבה חודשית), התשנ״ג–1993}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות לפיצוי נפגעי עירוי דם (נגיף האיידס) (הגשת תביעה לקיצבה ותשלומה)|תקנות לפיצוי נפגעי עירוי דם (נגיף האיידס) (הגשת תביעה לקיצבה ותשלומה), התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|7א|ערעור|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} החלטת המוסד בדבר תשלום קיצבה לפי חוק זה ניתנת לערעור לפני בית הדין האזורי לעבודה. פסק דינו של בית הדין ניתן לערעור לפני בית הדין הארצי לעבודה, אם נתקבלה רשות לכך מאת נשיא בית הדין הארצי לעבודה או סגנו.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים בהתייעצות עם שר העבודה והרווחה, רשאי לקבוע בתקנות מועדים להגשת תובענות וערעורים לפני בית הדין לעבודה כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|8|ברירת תביעה}}
{{ח:ת}} הגיש אדם תביעה לפי חוק זה, לא יהיה רשאי להגיש תביעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, בשל אותה עילה, וכן להיפך.

{{ח:סעיף|8א|הוראות מיוחדות|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} תשלומים לפי חוק זה ישולמו למי שהוא תושב ישראל לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} וכל עוד הוא תושב כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} תשלומים המשתלמים לפי חוק זה לא ייחשבו כהכנסה:
{{ח:תתת|(1)}} לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}, או לענין תשלומי חובה או היטלים אחרים;
{{ח:תתת|(2)}} לענין גימלאות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תת|(ג)}} תשלום המשולם לפי חוק זה לחולה אינו ניתן להעברה, לערבות או לעיקול בכל דרך שהיא, אלא לשם תשלום מזונות לפי פסק דין של בית משפט או בית דין מוסמך.

{{ח:סעיף|9|תחולה|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} חוק זה יחול מיום תחילתו רק לגבי חולה שחלה עקב עירוי דם שניתן לו אחרי יום כ״ז בטבת התשמ״ב (31 בדצמבר 1981) ולפני יום ל׳ בכסלו התשמ״ז (1 בינואר 1987).
{{ח:תת|(ב)}} חולה שנפטר לפני תחילתו של חוק זה, וועדת המומחים קבעה שהיה זכאי לפיצוי לפי חוק זה אילולא נפטר לפני תחילתו, ישולמו הפיצוי לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ב)}} והקיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, לזכאים, כאילו נפטר החולה לאחר תחילתו של חוק זה ויחולו עליה הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 297א|סעיפים 297א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 297ב|ו־297ב לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תת|(ג)}} קיצבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} לא תשולם בשל תקופה שקדמה ליום תחילתו של חוק זה ויחולו עליה הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 297א|סעיפים 297א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 297ב|ו־297ב לחוק הביטוח הלאומי}}.

{{ח:סעיף|10|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|11|מועד להגשת תקנות}}
{{ח:ת}} השר יגיש לוועדת העבודה והרווחה של הכנסת תקנות כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}} לא יאוחר מתום תשעים ימים מיום תחילתו של חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ח בכסלו התשנ״ג (23 בדצמבר 1992).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''חיים רמון'''
שר הבריאות
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]