תקנות בריאות העם (הפריה חוץ-גופית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בריאות העם (הפריה חוץ־גופית), התשמ״ז–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 978|תקנות בריאות העם (הפריה חוץ־גופית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5035.pdf}}; {{ח:תיבה|בג״ץ 5087/94|ביטול תקנה 11}}; {{ח:תיבה|בג״ץ 2078/96|ביטול תקנה 8(ב)|http://www.lgbtlaw.tau.ac.il/sites/default/files/field/judgment/file/2078-96.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 277|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6143.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 51|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6931.pdf}}, {{ח:תיבה|272|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6951.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 3960|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10311.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף הסמכות לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 33|סעיף 33}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|לפקודת בריאות העם, 1940}} (להלן – הפקודה), שנטלתי לעצמי לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 34|סעיף 32 לחוק־יסוד: הממשלה}}, ולפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 65ג|סעיף 65ג לפקודה}}, ולאחר התייעצות עם ההסתדרות הרפואית בישראל, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהוא הסמיכו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפריה חוץ־גופית“ – הפריית ביצית של אשה בזרע מחוץ לגוף אשה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקפאת ביצית“ – שמירת ביצית בטמפרטורה נמוכה לעצירת כל התהליכים הביולוגיים בה, ובביצית מופרית – לרבות עצירת חלוקת התאים בה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השתלת ביצית מופרית“ – החדרת ביצית מופרית לרחמה של אשה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלקה מוכרת“ – מחלקה בבית חולים, לרבות בבית חולים ממשלתי או במרפאה, שהכיר בהן המנהל, בהודעה ברשומות, לצורך ביצוע פעולות הקשורות בהפריה חוץ־גופית, כולן או מקצתן, ובתנאים שקבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נטילת ביצית“ – הוצאת ביצית משחלותיה של אשה לשם הפרייתה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תרומת ביצית“ – נטילת ביצית מאשה, הפרייתה והשתלתה באשה אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרבת משפחה“ – הורים, הוריהם והורי הוריהם, ילדים, אחים ואחיות, דודים ודודות וצאצאיהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא אחראי“ – מנהל מחלקה מוכרת, סגנו וכל רופא מומחה ביילוד ובגיניקולוגיה העובד במחלקה מוכרת שהסמיך מנהל המחלקה המוכרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא מומחה“ – רופא בעל תואר מומחה שניתן לו לפי {{ח:חיצוני|תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות)|תקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות), התשל״ג–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תורמת“ – אשה שמגופה ניטלה ביצית, בהסכמתה, כדי להשתילה באשה אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תורם“ – גבר שזרעו נועד, בהסכמתו, להפרות ביצית של אשה שאינה אשתו ושזהותה אינה ידועה לו.

{{ח:סעיף|2|הפריה במחלקה מוכרת בלבד}}
{{ח:תת|(א)}} לא יטול אדם ביצית מגופה של אשה, לא יפרה אותה, לא יקפיא ולא ישתיל ביצית מופרית בגופה של אשה, אלא במחלקה מוכרת ובהתאם להוראות תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי לקבוע טפסים שיש למלא לענין תקנות אלה.

{{ח:סעיף|2א|ביצית שניטלה ושהופרתה מחוץ לישראל|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}} רשאי אדם להשתיל ביצית שניטלה ושהופרתה מחוץ לישראל, בגופה של אישה בישראל, אם התקיימו התנאים כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} בביצית שניטלה מתורמת –
{{ח:תתת|(א)}} השתלת הביצית המופרית תיעשה במחלקה מוכרת;
{{ח:תתת|(ב)}} הוצגו למנהל ולרופא המטפל מסמכים רפואיים המעידים על התאמת הביצית המופרית להשתלה, לאחר שבוצעו בתורמת, בדיקות אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} בדיקה לטיי־זקס;
{{ח:תתתת|(2)}} ספירת דם ותפקודי כבד וכליה;
{{ח:תתתת|(3)}} בדיקות שתן לכללית ותרבית;
{{ח:תתתת|(4)}} בדיקות סרולוגיות – HbsAg‏, HCV‏, HIV‏, VDRL;
{{ח:תתתת|(5)}} בדיקת סוג דם ו־Rh;
{{ח:תתת|(ג)}} הוצגו למנהל ולרופא המטפל מסמכים רפואיים המעידים, להנחת דעתו, כי ננקטו כל האמצעים הדרושים להגנה על בריאותה של הנתרמת והתורמת, ובכלל אלה –
{{ח:תתתת|(1)}} נערכו לתורמת בדיקות גופניות, בדיקות שד ובדיקות גינקולוגיות מתאימות טרם שאיבת הביציות;
{{ח:תתתת|(2)}} התורמת עברה טיפול מתון ומבוקר להשראת ביוץ, ובטיפול ראשון לא עלה המינון היומי על 225 יחידות FSH;
{{ח:תתת|(ד)}} הוצג למנהל ולרופא המטפל כתב הסכמה של התורמת לתרומת הביצית;
{{ח:תתת|(ה)}} הוצג למנהל ולרופא המטפל כתב הסכמה של התורמת לבצע כל בדיקה גנטית שתידרש ממנה בעתיד, או לשימור דגימת דם לצורך ביצוע בדיקה גנטית בעתיד;
{{ח:תתת|(ו)}} הרופא המטפל יידע את האישה מקבלת התרומה, בטרם הוחל הטיפול בה, כי עליה לקבל, במידת האפשר, תרומה של שלוש ביציות לפחות, לצורכי הפריה, וזאת כדי להגדיל את סיכויי הקליטה של ביצית מופרית;
{{ח:תת|(2)}} בביצית שניטלה מהאישה שבה מיועדת להתבצע השתלת הביצית המופרית –
{{ח:תתת|(א)}} השתלת הביצית המופרית תיעשה במחלקה מוכרת;
{{ח:תתת|(ב)}} הוצגו לרופא המטפל מסמכים המעידים כי השאיבה וההפריה נעשו במוסד מורשה לפי דיני מדינת החוץ שבה נעשו;
{{ח:תתת|(ג)}} הוצגו לרופא המטפל מסמכים רפואיים המעידים כי הביצית המופרית אכן נשאבה מאותה אישה שבה מיועדת להתבצע השתלת הביצית המופרית.

{{ח:סעיף|3|ייחוד של מטרת נטילת הביצית}}
{{ח:ת}} נטילת ביצית תיעשה רק למטרה של הפריה חוץ־גופית והשתלתה לאחר הפרייתה.

{{ח:סעיף|4|הגבלה לנטילת ביצית|תיקון: תשע״א, תשע״א־2, תשפ״ב}}
{{ח:ת}} נטילת ביצית תיעשה רק מאישה שהתקיים בה אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} היא נמצאת בטיפולי פוריות ורופא אחראי קבע כי יש בנטילת הביציות משום קידום הטיפול בה;
{{ח:תת|(2)}} היא אינה נמצאת בטיפולי פוריות, אך מעוניינת בשימור פוריות, מפאת גילה, ובלבד שנתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} מלאו לה 30 אך טרם מלאו לה 41;
{{ח:תתת|(ב)}} יבוצעו בה לכל היותר ארבע פעולות שאיבה ובלבד שסך הביציות שנשאבו בפעולות שאיבה קודמות לא יעלה על המפורט להלן:
{{ח:תתתת|(1)}} מי שבעת שאיבת הביציות הקודמת מלאו לה 30 אך טרם מלאו לה 36 – עד 25 ביציות;
{{ח:תתתת|(2)}} מי שבעת שאיבת הביציות הקודמת מלאו לה 36 אך טרם מלאו לה 41 – עד 35 ביציות;
{{ח:תתת}} אם הושג מספר הביציות המרבי כאמור בשאיבה הראשונה, ניתן לאפשר שאיבה אחת נוספת.

{{ח:סעיף|5|זרע להפריית ביצית}}
{{ח:ת}} לא ישתמש רופא להפריית ביצית שניטלה אלא בזרע שיועד מראש להפריה ושהתקבל, בהתאם להנחיות המנהל, מתורם או מבעלה של האשה שממנה ניטלה הביצית, או מבנק זרע שהכיר בו המנהל כאמור {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (בנק זרע)|בתקנות בריאות העם (בנק זרע), התשל״ט–1979}}.

{{ח:סעיף|6|הסכמה להפרייה בזרעו של תורם}}
{{ח:ת}} ביצית שניטלה מאשה נשואה לשם השתלתה בה לא תופרה בזרע של תורם או בזרע שהתקבל מבנק הזרע אלא אם כן התקבלה הסכמה, בכתב ומראש, הן מהאשה שממנה ניטלה הביצית והן מבעלה.

{{ח:סעיף|7|הגבלה להפריית ביצית}}
{{ח:ת}} ביצית של תורמת לא תופרה בזרע של בעלה של האשה בה תושתל הביצית לכשתופרה, אלא אם כן התקבלה הסכמה, בכתב ומראש, הן מהאשה והן מבעלה, והביצית ניטלה מתורמת שהתקיימו בה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}}.

{{ח:סעיף|8|השתלת ביצית|תיקון: תשס״ב, בג״ץ 2078/96}}
{{ח:תת|(א)}} לא תושתל ביצית מופרית באשה נשואה, אלא אם כן הביצית היא שלה או של תורמת, והופרתה בהתאם לתקנות אלה ובביצית שהופרתה מחוץ לישראל – התקיימו התנאים לפי {{ח:פנימי|סעיף 2א|תקנה 2א}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(תקנת משנה (ב) בוטלה החל מיום 11.8.1997 בפסק דין בג״ץ 2078/96 ורד ויץ נ׳ שר הבריאות; על אף זאת, למקרא העתירה נראה שכוונת בג״ץ היתה לביטול תקנת משנה (ב)(1) בלבד).}}
{{ח:תת}} על אף האמור בתקנת משנה (א) –
{{ח:תתת|(1)}} היתה האשה שבה מתכוונים להשתיל את הביצית המופרית רווקה, לא תושתל בה ביצית מופרית אלא אם כן הביצית היא שלה ואלא אם כן התקבל דין וחשבון מעובד סוציאלי של המחלקה המוכרת התומך בבקשת האשה; הדין וחשבון ייערך לפי הנחיות המנהל;
{{ח:תתת|(2)}} התאלמנה בעלת הביצית המופרית טרם השתלתה, לא תושתל בה הביצית המופרית, אלא אם כן עברה שנה לפחות ממועד נטילת הביצית והפרייתה והתקבל דין וחשבון מעובד סוציאלי כאמור בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} היתה האשה שבה מתכוונים להשתיל את הביצית גרושה, והביצית הופרתה בזרעו של בעלה טרם גירושיה – תושתל בה הביצית רק לאחר קבלת הסכמת בעלה לשעבר.

{{ח:סעיף|9|הקפאת ביצית וביצית מופרית}}
{{ח:תת|(א)}} ביצית, לרבות ביצית מופרית, תוקפא לתקופה שלא תעלה על חמש שנים.
{{ח:תת|(ב)}} נתקבלה בקשה בכתב להארכת תקופת ההקפאה, חתומה ביד האשה שמגופה ניטלה ובעלה, ומאושרת בחתימתו של הרופא האחראי, רשאי בית החולים להאריך את תקופת ההקפאה בחמש שנים נוספות.

{{ח:סעיף|10|ביציות של נפטרות}}
{{ח:תת|(א)}} בביצית שניטלה מאשה נשואה שנפטרה לא ייעשה שימוש.
{{ח:תת|(ב)}} ביצית שניטלה מאשה נשואה שבעלה נפטר תיתרם בהסכמתה.
{{ח:תת|(ג)}} בביצית מופרית שנוצרה מביצית וזרע של זוג נשוי שנפטר אחד מהם ינהגו כדלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} נפטר הבעל – יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|תקנה 8(ב)(2)}};
{{ח:תתת|(2)}} נפטרה האשה – לא ייעשה שימוש בביצית המופרית.
{{ח:תת|(ד)}} ביצית, לרבות ביצית מופרית שניטלה מאשה פנויה שנפטרה, לא תישתל באשה אחרת אלא אם כן, טרם פטירתה, נתנה התורמת הסכמה לתרומת הביצית.

{{ח:סעיף|11|איסור השתלה באשה שלא תהיה אם הילוד|תיקון: בג״ץ 5087/94}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תקנה זו בוטלה החל מיום 1.1.1996 בפסק דין בג״ץ 5087/94 מיכל זברו נ׳ שר הבריאות).}}
{{ח:ת}} לא תושתל ביצית מופרית אלא באשה שתהיה אם היילוד.

{{ח:סעיף|12|איסור השתלה בקרוב משפחה}}
{{ח:תת|(א)}} לא תושתל ביצית מופרית באשה הנמצאת בקרבת משפחה לתורמת הביצית.
{{ח:תת|(ב)}} ביצית שניטלה מאשה לתרומה תושתל באשה אחת זולתה אם ניתנה הסכמת התורמת לתרומה.

{{ח:סעיף|13|הגבלת השתלות מתורמת|תיקון: בג״ץ 5087/94}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(תקנה זו בוטלה החל מיום 1.1.1996 בפסק דין בג״ץ 5087/94 מיכל זברו נ׳ שר הבריאות).}}
{{ח:ת}} לא תושתל באשה ביצית שניטלה מתורמת אלא אם כן הופרתה בזרע בעלה של האשה.

{{ח:סעיף|14|מתן הסבר וקבלת הסכמה}}
{{ח:תת|(א)}} כל פעולה הכרוכה בהפריה חוץ־גופית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} תיעשה רק לאחר שהרופא האחראי הסביר לכל אחד מהנוגעים בדבר את משמעותה ואת התוצאות העשויות לנבוע ממנה, וקיבל הסכמה מודעת של כל אחד מהם בנפרד.
{{ח:תת|(ב)}} כל פעולה הכרוכה בהפריה חוץ־גופית של אשה נשואה תיעשה רק לאחר קבלת הסכמתו של בעלה.
{{ח:תת|(ג)}} הסכמה לפי תקנות אלה –
{{ח:תתת|(1)}} לא תינתן לאדם מסויים או לענין מסויים;
{{ח:תתת|(2)}} תינתן בכתב ובנוכחות רופא ובלבד שהסכמת בני זוג נשואים תינתן על גבי מסמך אחד.

{{ח:סעיף|15|איסור מסירת מידע}}
{{ח:תת|(א)}} מחלקה מוכרת המבצעת פעולות הפריה חוץ־גופית לא תמסור מידע הנוגע לזהות תורם זרע או תורמת ביצית.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל מחלקה מוכרת ינקוט בכל הפעולות הדרושות לביצועה היעיל של תקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|16|ביטול הכרה במחלקה מוכרת}}
{{ח:תת|(א)}} לא יבטל המנהל הכרתו במחלקה כמחלקה מוכרת אלא אם כן נתן הזדמנות נאותה למנהל המחלקה להשמיע טענותיו.
{{ח:תת|(ב)}} החליט המנהל לבטל הכרה במחלקה מוכרת, ימסור על כך הודעה למנהל בית החולים או המרפאה, לפי העניין, ויצרף להודעה הוראות הנוגעות למה שייעשה בביציות, במסמכים ובכל חומר מעבדתי או אחר הכרוך בפעולות הפריה חוץ־גופית שברשות המחלקה המוכרת האמורה.
{{ח:תת|(ג)}} התקבלה במחלקה שהיתה מוכרת הודעה כאמור בתקנת משנה (ב), ייפסקו בה כל הפעולות הכרוכות בהפריה חוץ־גופית, וינהגו לפי הוראות המנהל כאמור בתקנת משנה (ב).

{{ח:חתימות|כ״ח בניסן התשמ״ז (27 באפריל 1987)}}
* '''שושנה ארבלי־אלמוזלינו'''
שרת הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]