תקנות הנמלים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנמלים, תשל״א–1971}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 306|תקנות הנמלים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2650.pdf}}, {{ח:תיבה|878|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2688.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 1371|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2867.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 14|תיקון – תקנות בדבר אגרות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2909.pdf}}, {{ח:תיבה|235|תיקון מס׳ 2 – תקנות בדבר אגרות גלנוע|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2929.pdf}}, {{ח:תיבה|469|תיקון מס׳ 3 – תקנות בדבר אגרות החסנה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2946.pdf}}, {{ח:תיבה|521|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2949.pdf}}, {{ח:תיבה|838|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2974.pdf}}, {{ח:תיבה|914|תיקון מס׳ 6 – תקנות בדבר אגרות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2980.pdf}}, {{ח:תיבה|1096|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2991.pdf}}, {{ח:תיבה|1105|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2991.pdf}}, {{ח:תיבה|1105|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2991.pdf}}, {{ח:תיבה|1838|תיקון מס׳ 10|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3050.pdf}}, {{ח:תיבה|1921|תיקון מס׳ 11|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3055.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 270|תיקון – תקנות בדבר אגרות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3085.pdf}}, {{ח:תיבה|481|תיקון מס׳ 2 – תקנות בדבר אגרות קשירת כלי שיט לכונסאות עגינה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3110.pdf}}, {{ח:תיבה|543|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3113.pdf}}, {{ח:תיבה|896|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3154.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 1156|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3309.pdf}}, {{ח:תיבה|1157|אגרת החסנה – הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3309.pdf}}, {{ח:תיבה|1251|אגרות החסנה בנמל אילת – הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3314.pdf}}, {{ח:תיבה|1253|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3314.pdf}}, {{ח:תיבה|1329|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3318.pdf}}, {{ח:תיבה|1658|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3334.pdf}}, {{ח:תיבה|1813|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3343.pdf}}, {{ח:תיבה|2090|תקנות הנמלים (אגרות שנתיות לספינות דיג)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3361.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 147|תקנות־שעת־חירום (הסדרים בעקבות שינוי שער המטבע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3406.pdf}}, {{ח:תיבה|380|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3426.pdf}}, {{ח:תיבה|590|תיקון מס׳ 5 – תקנות בדבר אגרות הוצאת אשפה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3440.pdf}}, {{ח:תיבה|686|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3447.pdf}}, {{ח:תיבה|1331|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3505.pdf}}, {{ח:תיבה|2482|תיקון מס׳ 8 [צ״ל: מס׳ 7] – תקנות בדבר אגרות הנמלים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3581.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 533|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3635.pdf}}, {{ח:תיבה|644|תיקון מס׳ 9|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3644.pdf}}, {{ח:תיבה|1031|תיקון מס׳ 11|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3669.pdf}}, {{ח:תיבה|1215|תיקון מס׳ 12|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3680.pdf}}, {{ח:תיבה|1308|תיקון מס׳ 13|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3687.pdf}}, {{ח:תיבה|2232|תיקון מס׳ 13|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3741.pdf}}, {{ח:תיבה|2454|תיקון מס׳ 15|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3753.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 622|תיקון מס׳ 2 [צ״ל: תיקון]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3810.pdf}}, {{ח:תיבה|1020|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3833.pdf}}, {{ח:תיבה|1717|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3869.pdf}}, {{ח:תיבה|1791|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3873.pdf}}, {{ח:תיבה|1951|תיקון מס׳ 3 [צ״ל: מס׳ 5]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3881.pdf}}, {{ח:תיבה|2091|תיקון מס׳ 4 [צ״ל: מס׳ 6]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3890.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 28|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3899.pdf}}, {{ח:תיבה|478|תיקון [צ״ל: מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3933.pdf}}, {{ח:תיבה|675|תיקון מס׳ 2 [צ״ל: מס׳ 3]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3943.pdf}}, {{ח:תיבה|1214|תיקון מס׳ 3 [צ״ל: מס׳ 4]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3984.pdf}}, {{ח:תיבה|1478|תיקון מס׳ 4 [צ״ל: מס׳ 5]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3998.pdf}}, {{ח:תיבה|1867|תיקון מס׳ 5 [צ״ל: מס׳ 6]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4025.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 84|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4036.pdf}}, {{ח:תיבה|779|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4078.pdf}}, {{ח:תיבה|1159|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4100.pdf}}, {{ח:תיבה|1226|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4104.pdf}}, {{ח:תיבה|1271|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4107.pdf}}, {{ח:תיבה|1271|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4107.pdf}}, {{ח:תיבה|1458|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4116.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 74|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4172.pdf}}, {{ח:תיבה|198|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4183.pdf}}, {{ח:תיבה|956|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4231.pdf}}, {{ח:תיבה|1045|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4238.pdf}}, {{ח:תיבה|1275|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4257.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 722|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4323.pdf}}, {{ח:תיבה|1159|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4360.pdf}}, {{ח:תיבה|1344|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4382.pdf}}, {{ח:תיבה|1472|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4393.pdf}}, {{ח:תיבה|1571|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4398.pdf}}, {{ח:תיבה|1616|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4402.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 1392|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4496.pdf}}, {{ח:תיבה|1626|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4508.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 790|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4581.pdf}}, {{ח:תיבה|1303|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4618.pdf}}, {{ח:תיבה|1444|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4628.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 1254|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4802.pdf}}, {{ח:תיבה|1430|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4628.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 699|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4915.pdf}}, {{ח:תיבה|1353|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4963.pdf}}, {{ח:תיבה|1353|צו יציבות מחירים במצרכים ובשירותים (הוראת שעה) (הפחתת אגרות נמלים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4963.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 203|אגרות אחסנה במסוף רכוב – הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5150.pdf}}, {{ח:תיבה|204|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5150.pdf}}, {{ח:תיבה|698|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5180.pdf}}, {{ח:תיבה|911|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5190.pdf}}, {{ח:תיבה|1018|תיקון מס׳ 7|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5196.pdf}}, {{ח:תיבה|1172|תיקון מס׳ 8|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5206.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 240|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5390.pdf}}, {{ח:תיבה|458|פטור מאגרות החסנה – הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5400.pdf}}, {{ח:תיבה|1167|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5451.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 276|אגרות אחסנה במסוף רכוב – הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5491.pdf}}, {{ח:תיבה|289|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5492.pdf}}, {{ח:תיבה|327|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5496.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 232|אגרת רציף לדלק – הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5564.pdf}}, {{ח:תיבה|634|פטור מאגרות החסנה – הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5580.pdf}}, {{ח:תיבה|1010|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5607.pdf}}, {{ח:תיבה|1113|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5611.pdf}}, {{ח:תיבה|1114|אגרות אחסנה במסוף רכוב – הוראת שעה (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5611.pdf}}, {{ח:תיבה|1290|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5619.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 428|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5646.pdf}}, {{ח:תיבה|600|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5655.pdf}}, {{ח:תיבה|1726|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5697.pdf}}, {{ח:תיבה|1727|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5697.pdf}}, {{ח:תיבה|1887|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5703.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 68|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5711.pdf}}, {{ח:תיבה|1001|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5760.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 446|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5814.pdf}}, {{ח:תיבה|701|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5831.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 254|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5871.pdf}}, {{ח:תיבה|405|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5880.pdf}}, {{ח:תיבה|597|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5889.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 26|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5931.pdf}}, {{ח:תיבה|186|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5942.pdf}}, {{ח:תיבה|297|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5948.pdf}}, {{ח:תיבה|374|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5953.pdf}}, {{ח:תיבה|375|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5953.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 401|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6025.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 194|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6071.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 445|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6153.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 443|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6222.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 712|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6475.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 569|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6651.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 813|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6769.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1095|צו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (שירותי נמל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6891.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 173|תיקון לצו פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים (שירותי נמל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6942.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 218|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7886.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 1424|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11803.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 32|הסעיפים 20(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 32|ו־21(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|לחוק רשות הנמלים, תשכ״א–1961}} (להלן – החוק), {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 60|וסעיף 60}} {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים|לפקודת הנמלים [נוסח חדש], תשל״א–1971}} (להלן – הפקודה), ובאישור הממשלה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: הוראות סדר כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן א|סימן א׳: שעות העבודה}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן ב|סימן ב׳: כניסה ויציאה}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן ג|סימן ג׳: רכב}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן ד|סימן ד׳: השימוש בשטחי הנמל ומיתקניו}}

{{ח:פנימי|פרק 2 סימן ה|סימן ה׳: התנהגות אנשים בנמל}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: רישוי להפעלת כלי שיט בנמלים}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: גווה (HULK) וספינת אספקה (STORE SHIP)}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: אכיפת ביצוע הוראות}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק ששי: ניתוב}}

{{ח:פנימי|פרק 7|פרק שביעי: סדרי כניסה והפלגה}}

{{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני: כלי שיט בנמלים}}

{{ח:פנימי|פרק 9|פרק תשיעי: ציוד}}

{{ח:פנימי|פרק 10|פרק עשירי: מטענים}}

{{ח:פנימי|פרק 10 סימן א|סימן א׳: מסמכי המטענים וסימונם}}

{{ח:פנימי|פרק 10 סימן ב|סימן ב׳: מטענים ברציפים}}

{{ח:פנימי|פרק 10 סימן ג|סימן ג׳: פריקה וטעינה}}

{{ח:פנימי|פרק 10 סימן ד|סימן ד׳: סבלות {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 11|פרק אחד־עשר: טובין ללא תובעים}}

{{ח:פנימי|פרק 12|פרק שנים־עשר: בטיחות}}

{{ח:פנימי|פרק 12 סימן א|סימן א׳: אמצעי בטיחות}}

{{ח:פנימי|פרק 12 סימן ב|סימן ב׳: מניעת דליקות בנמל וכיבוין}}

{{ח:פנימי|פרק 12 סימן ג|סימן ג׳: מניעת דליקות בכלי שיט וכיבוין}}

{{ח:פנימי|פרק 12 סימן ד|סימן ד׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק 13|פרק שלושה־עשר: טעינת חמרי נפץ ופריקתם}}

{{ח:פנימי|פרק 14|פרק ארבעה עשר: חמרים מסוכנים}}

{{ח:פנימי|פרק 14 סימן א|סימן א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק 14 סימן ב|סימן ב׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק 14 סימן ג|סימן ג׳: חמרים מסוכנים בצובר}}

{{ח:פנימי|פרק 14 סימן ד|סימן ד׳: חמרים מסוכנים נוזלים בצובר}}

{{ח:פנימי|פרק 14 סימן ה|סימן ה׳: חמרים מסוכנים מוצקים בצובר}}

{{ח:פנימי|פרק 14 סימן ו|סימן ו׳: חמרים מסוכנים ארוזים}}

{{ח:פנימי|פרק 15|פרק חמישה־עשר: מניעת זיהום, סילוק אשפה וטובין מקולקלים}}

{{ח:פנימי|פרק 15 סימן א|סימן א׳: מניעת זיהום}}

{{ח:פנימי|פרק 15 סימן ב|סימן ב׳: מי שיפוליים}}

{{ח:פנימי|פרק 15 סימן ג|סימן ג׳: פסולת וטובין מקולקלים}}

{{ח:פנימי|פרק 16|פרק ששה־עשר: אניות טרופות}}

{{ח:פנימי|פרק 17|פרק שבעה־עשר: אגרות}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן ב|סימן ב׳: אגרות כלי שיט {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן ג|סימן ג׳: אגרת הוצאות אשפה {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן ד|סימן ד׳: אגרות סבלות {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן ה|סימן ה׳: אגרות רציף {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן ו|סימן ו׳: אגרות החסנה}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן ז|סימן ז׳: אגרות למטען אחוד ולכלי רכב במעבר בין־נמלי דרך ישראל {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן ח|סימן ח׳: אגרות לשירותים מסויימים}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן ט|סימן ט׳: אגרות למשגור קטן}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן י|סימן י׳: אגרת שימוש במירצף {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן יא|סימן י״א: אגרות ניטול ואחסנת תבואות {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן יב|סימן י״ב: פריקת פחם ברציף 9 בנמל אשדוד {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן יג|סימן י״ג: אגרה בעד העברת דלק בין־נמלית {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן יד|סימן י״ד: אגרות נוסעים וחפציהם {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן טו|סימן ט״ו: אגרות מלתחה}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן טז|סימן ט״ז: אגרות שימוש בציוד}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן יז|סימן י״ז: אגרות לרשיונות כניסה לנמל}}

{{ח:פנימי|פרק 17 סימן יח|סימן י״ח: אגרת רשיונות לכלי שיט {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 18|פרק שמונה־עשר: שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 6|תוספת ששית {{ח:הערה|(בוטלה)}}}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ג, תשל״ג־2, תשמ״ה, תשנ״ה־5, תשנ״ט, תשנ״ט־4, תשע״ח}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל כלי שיט“ – לרבות חוכר כלי השיט או סוכנו של כל אחד מהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראת מסירה“ – {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 14|כמשמעותו של ”צו מסירה“ בסעיף 14 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפלגה בין־לאומית“ – הפלגה במסע בין־לאומי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)|בתקנות הנמלים (בטיחות השיט), התשמ״ג–1982}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“ – רשות הנמלים והרכבות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זמן העבודה הרגיל“ – שעות העבודה בימי העבודה כפי שנקבעו לכל נמל {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ימי מנוחה“ – ימי המנוחה הקבועים {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, ויום העצמאות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק יום העצמאות|בחוק יום העצמאות, תש״ט–1949}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי שיט“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטען במעבר בין נמלי“ (Cargo in Transit Between Ports) – מטען במעבר דרך ישראל שנתקיימו לגביו תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא נפרק מכלי שיט באחד מנמלי רשות הנמלים בים התיכון ונטען לכלי שיט בנמל אילת, או נפרק מכלי שיט בנמל אילת ונטען לכלי שיט באחד מנמלי הרשות בים התיכון;
{{ח:תתת|(2)}} הוא הוצהר בנמל כמטען במעבר דרך ישראל, לפני פריקתו מכלי השיט;
{{ח:תתת|(3)}} הוא לא נארז מחדש מזמן פריקתו ועד להטענתו מחדש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטען במעבר יבשתי“ (Cargo in Transit) – מטען שנתקיימו לגביו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא נפרק מכלי שיט באחד מנמלי הרשות ומועבר ביבשה לארץ שכנה או מגיע ביבשה מארץ שכנה לטעינה בנמל מנמלי הרשות;
{{ח:תתת|(2)}} הוא הוצהר כמטען במעבר יבשתי דרך ישראל, לפני פריקתו מכלי השיט או לפני כניסתו לטעינה בנמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטען במעבר אווירי“ (Cargo in Sea-Air Transit) – מטען שנתקיימו לגביו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא נפרק מכלי שיט באחד מנמלי הרשות ומיוצא בדרך האוויר לחוץ לארץ או מגיע בדרך האוויר לארץ ומועבר לטעינה בנמל מנמלי הרשות;
{{ח:תתת|(2)}} הוא הוצהר כמטען במעבר אווירי לפני פריקתו מכלי השיט או לפני כניסתו לנמל לצורך טעינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטען יבוא מיוצא לחוץ לארץ“ – מטען יבוא שנפרק מכלי שיט בנמל מנמלי הרשות אך יוצא לחוץ לארץ, בין משטח הנמל ובין אם לאו ובלבד שרשות המכס הכירה בו כמטען בשטעון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל הנמל“ – לרבות מי שמנהל הנמל הסמיכו לענין תקנות אלה, כולן או מקצתן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסוך“ – {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 1|כמשמעות ”מחסן עבר“ {{ח:הערה|["מסוך מעבר"]}} או ”אזור סיוור“ בפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסירה ישירה“ – מסירת טובין במישרין מכלי שיט שליד הרציף לבעליהם, או מן הבעלים לכלי שיט שליד הרציף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסירה עקיפה“ – מסירת טובין שלא בדרך מסירה ישירה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעגן סגור“ – חלק הנמל המוגן בשובר גלים, לרבות צידו החיצון של שובר הגלים הקטן בנמלי חיפה ואשדוד, ובנמל אילת – חלק הנמל המהווה את הנמל הפנימי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משגור“ – כלל הטובין לפי מטען אחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן נמל ייעודי“ – מיתקן מתמחה המשמש לפריקה או לטעינה של מטען מסוג אחד בלבד, נוזל או בצובר וכן רציף המשמש לפריקה או טעינה של חומר נפץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נמל“ – נמל חיפה, נמל אשדוד, נמל אילת או נמל אשקלון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סימן עזר“ – סימן מיוחד למיונם של טובין, המשותף רק לחלק או לחלקים של המשגור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סימן עיקרי“ – הסימן המיוחד למיונם של טובין, המשותף לכל המשגור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספינת דיג“ – ספינה העוסקת בדיג ואין עליה מטען זולת דגה שאינה טעונה הצהרת מכס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקיד מוסמך“ – פקיד שבסמכותו או מתפקידו לדרוש עשיית הדבר הנידון או לעשותו בעצמו, לרבות מנהל הנמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קברניט“ – רב החובל של כלי השיט או מי שבידו הפיקוד החוקי על כלי השיט אותה שעה, למעט נתב ורב חובל נמל; ובכלי שיט שבבניה או בפירוק – הממונה על בניית כלי השיט או על פירוקו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רב חובל נמל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (ניהול התעבורה הימית)|בתקנות ניהול התעבורה הימית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיטעון“ (transshipment) – העברת מטענים מאניה לאניה בנמל אחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיטעון בין נמלי“ – העברת מטען מכלי שיט באחד מנמלי הרשות בים התיכון לכלי שיט בנמל אחר של הרשות בים התיכון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכולה“ (freight container) – יחידת ציוד לתובלה ושינוע מטענים שנתקיימו בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מבנה יציב בזוויות ישרות;
{{ח:תתת|(2)}} היא מתוכננת במיוחד לשימוש חוזר בתובלה ושינוע של יחידות מטען ללא צורך בפריקת יחידות אלה בשלבי הביניים של התובלה;
{{ח:תתת|(3)}} היא מצויידת באבזרים המאפשרים שינועה השוטף והעברתה מאמצעי תובלה אחד למשנהו במוט מירווח (spreader) ובציוד אחר הקיים בנמל להנחת דעתו של מנהל הנמל;
{{ח:תתת|(4)}} מידותיה אחידות כדלקמן:
{{ח:תתתת|(1)}} רחבה הוא 8 רגל;
{{ח:תתתת|(2)}} גבהה עד 9 רגל;
{{ח:תתתת|(3)}} ארכה הוא 20 רגל או 40 רגל;
{{ח:תתת|(5)}} הוצהרה כמכולה במסמכי המטענים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכולה שאינה רגילה“ – מכולה שארכה אינו 20 רגל או 40 רגל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המכלה“ – מילויין של יחידות מטען לתוך מכולה או ריקונן של יחידות מטען מתוך מכולה, לרבות מכולה שאינה רגילה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גלנוע“ (Roll-on/Roll-off) – שיטת ניטולם של כלי רכב על גבי גלגליהם או זחליהם או כל שיטת תנועה אחרת שאינה הנפה בעזרת מנוף חיצוני ממקום חנייתם בכלי השיט דרך פתח אחורי, צדדי או קדמי שבו אל מקום בנמל כפי שיורה מנהל הנמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי רכב מוביל“ – כלי רכב המשמש להובלת מטענים בשיטת גלנוע, לרבות גרור (trailer), גרור נתמך (semi-trailer) וגרור גל־נוע (roll-trailer); לענין זה, ”גרור גל־נוע“ (roll-trailer) – גרור המיועד להובלת מטענים באניות גל־נוע, ושאינו מורשה לנוע מחוץ לתחומי הנמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי רכב מובל“ – מכונית או טרקטור על גלגלים המנוטל בגלנוע והמהווה מטען יבוא, מטען יצוא או מטען בשטעון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סיור כלי רכב“ – פריקת יחידות טובין מתוך כלי רכב מוביל או טעינת יחידות טובין אל תוך כלי רכב מוביל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הספנות (ימאים)“ – {{ח:חיצוני|תקנות הספנות (ימאים)|תקנות הספנות (ימאים), התשס״ב–2002}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות ניהול התעבורה הימית“ – {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (ניהול התעבורה הימית)|תקנות הנמלים (ניהול התעבורה הימית), התשע״ז–2017}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תצפית נמל“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (ניהול התעבורה הימית)|בתקנות ניהול התעבורה הימית}}.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: הוראות סדר כלליות}}
{{ח:קטע3|פרק 2 סימן א|סימן א׳: שעות העבודה}}

{{ח:סעיף|2|עבודה מחוץ לזמן הרגיל}}
{{ח:ת}} לא תיעשה עבודה בנמל מחוץ לזמן העבודה הרגיל אלא ברשות מנהל הנמל.

{{ח:קטע3|פרק 2 סימן ב|סימן ב׳: כניסה ויציאה}}

{{ח:סעיף|3|תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 2 סימן ב|סימן זה}} יחולו באותו חלק של נמל אשר רשות הנמלים קבעה אותו כשטח מוגבל (להלן – השטח המוגבל).
{{ח:תת|(ב)}} תשריט שבו מסומנים גבולות השטח המוגבל יוצג בכניסה לנמל.

{{ח:סעיף|4|כניסה ברשיון|תיקון: תשנ״ה־5}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייכנס אדם לנמל אלא על פי רשיון כניסה או על פי רשיון עיסוק.
{{ח:תת|(ב)}} רשיון כניסה יהיה לתקופה שמנהל הנמל הורה, ובלבד שלא תעלה על חמש שנים.
{{ח:תת|(ג)}} לא ייכנס קטין עד גיל 12 שנה לנמל אלא בליווי בגיר.

{{ח:סעיף|5|מתן רשיון}}
{{ח:ת}} מנהל הנמל רשאי לתת רשיון כניסה, לסרב לתתו, להתלותו או לבטלו, לכלול בו תנאים, לרבות תנאים המגבילים את רשות הכניסה של בעל הרשיון לחלק מסויים של הנמל, ובכל עת לשנות את התנאים ולהוסיף עליהם.

{{ח:סעיף|6|המצאת רשיון}}
{{ח:ת}} השתמש מנהל הנמל בסמכותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5}} לבטל רשיון או לשנות את תנאיו או להוסיף עליהם, רשאי הוא לדרוש בהודעה בכתב מבעל הרשיון להמציא את הרשיון ובעל הרשיון חייב למלא אחרי הדרישה.

{{ח:סעיף|7|עיסוק}}
{{ח:ת}} לא ינהל אדם עסק בתחום הנמל אלא אם קיבל רשיון לכך מאת מנהל הנמל ובכפוף לתנאי הרשיון.

{{ח:סעיף|8|הגבלות נוספות}}
{{ח:ת}} מנהל הנמל רשאי להגביל או לאסור את כניסתם של בני אדם, בעלי־חיים ורכב לשטח הנמל או לכל חלק ממנו, אם לדעתו דרוש הדבר להחזקת הנמל, להפעלתו או לניהולו.

{{ח:סעיף|9|הצגת רשיון}}
{{ח:ת}} בעל רשיון הנמצא בנמל חייב להראות את רשיונו לכל פקיד מוסמך או שוטר, לפי דרישתו.

{{ח:קטע3|פרק 2 סימן ג|סימן ג׳: רכב}}

{{ח:סעיף|10|כניסת רכב לנמל}}
{{ח:ת}} לא יכניס אדם רכב לשטח המוגבל של הנמל אלא ברשות מנהל הנמל.

{{ח:סעיף|11|עצירת רכב להצגת מסמכי מטען}}
{{ח:ת}} הנוהג ברכב העומד להיכנס לנמל יעצור את הרכב לפי דרישת מנהל הנמל ויציג לו את המסמכים הנוגעים לטובין המובלים באותו רכב.

{{ח:סעיף|12|ציות האחראי או הנוהג ברכב להוראות}}
{{ח:ת}} אדם האחראי לרכב או הנוהג ברכב בתחומי הנמל יישמע להוראות מנהל הנמל בכל ענין הקשור בהסעתו, בנהיגתו, בעצירתו, בהעמדתו, בחנייתו ובהחנייתו של אותו רכב וכן בפריקת מטען, בטעינתו ובהובלתו ובהורדת נוסעים, בהעלאתם ובהסעתם.

{{ח:סעיף|13|הגבלת זמן חניה}}
{{ח:ת}} לא ישאיר אדם רכב בנמל, ולא ירשה להשאירו, לתקופת זמן רצופה העולה על 12 שעות, אלא אם קיבל רשות לכך מאת מנהל הנמל.

{{ח:קטע3|פרק 2 סימן ד|סימן ד׳: השימוש בשטחי הנמל ומיתקניו}}

{{ח:סעיף|14|הגבלות בשימוש}}
{{ח:ת}} מנהל הנמל רשאי לסגור כל שער, כביש, שובר גלים, רציף או מסוך או כל חלק מהם, וכן לאסור את השימוש בהם או להרשותו בתנאים שימצא לנכון להטיל.

{{ח:סעיף|15|איסור בניה ללא רשות מאת מנהל הנמל}}
{{ח:ת}} לא יקים אדם בנין, מבנה או מיתקן כלשהו בנמל, ולא יעשה כל שינוי או תיקון בהם, אלא אם קיבל מאת מנהל הנמל אישור שהדבר לא יפריע להפעלתו התקינה של הנמל.

{{ח:סעיף|16|איסור נטילת חול, אבנים וכו׳}}
{{ח:ת}} לא יטול אדם חול, אדמה, חצץ, אבנים או חמרים כיוצא באלה בתחום נמל, אלא אם קיבל רשות לכך מאת מנהל הנמל.

{{ח:קטע3|פרק 2 סימן ה|סימן ה׳: התנהגות אנשים בנמל}}

{{ח:סעיף|17|מילוי אחר תנאי הרשיון}}
{{ח:ת}} מי שנמצא בנמל חייב למלא אחרי תנאי רשיון הכניסה או העיסוק שבידו.

{{ח:סעיף|18|איסור הסרטה וצילום}}
{{ח:תת|(א)}} לא יסריט אדם בנמל אלא על פי רשיון בכתב מאת מנהל הנמל ובהתאם לתנאי הרשיון.
{{ח:תת|(ב)}} לא יצלם אדם בנמל אלא על פי היתר בכתב מאת מנהל הנמל.

{{ח:סעיף|19|הצבת מודעות רק ברשות}}
{{ח:ת}} לא יציב אדם כרזה, מודעה או כל פרסום ברציף, במסוך, באולם המתנה, במשרד או במקום אחר בנמל, אלא ברשות מנהל הנמל ובתנאים שהוא קבע.

{{ח:סעיף|20|כניסה למסוך}}
{{ח:ת}} לא ייכנס אדם למסוך שלא לשם סידור ענין בקשר לטובין הנמצאים שם, אלא ברשות מנהל הנמל, ולא יישאר בו לאחר שדרש ממנו מנהל הנמל לעזבו.

{{ח:סעיף|21|איסור דיג|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} לא ידוג אדם בחכה או באופן אחר במעגן הסגור ולא ישים רשת לדיג או ציוד דיג אחר במימי הנמל.

{{ח:סעיף|22|חובת מבוגר לשמור על ילד שבפיקוחו}}
{{ח:ת}} לא ירשה אדם לקטין עד גיל 12 שנמצא בפיקוחו להימצא בנמל שלא בליווי בגיר.

{{ח:סעיף|23|איסור רחצה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} לא יטבול אדם בנמל ולא יכניס בעל־חיים למימי הנמל אלא ברשות רב חובל הנמל.

{{ח:סעיף|24|הפגנות והתקהלויות}}
{{ח:תת|(א)}} לא יערוך אדם הפגנה בנמל אלא ברשות מנהל הנמל ולא ישתתף אדם בהפגנה הנערכת ללא רשות כאמור; לא יגרום אדם להתקהלות אנשים בנמל ולא ישתתף בכל התקהלות אלא אם אישר אותה מנהל הנמל.
{{ח:תת|(ב)}} כל התקהלות אנשים בנמל תתפזר והאנשים שהתקהלו יעזבו את המקום מיד כשידרוש מהם מנהל הנמל לעשות כך.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות תקנה זו באות להוסיף על כל דין אחר.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: רישוי להפעלת כלי שיט בנמלים}}

{{ח:סעיף|25|הגדרות|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 3|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל הנמל“ – מנהל הנמל שבו רשום כלי השיט או שבו הוא מופעל באופן קבוע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשיון“ – רשיון שמנהל נמל מוציאו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 9|סעיף 9 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|26|סירוב לתת רשיונות}}
{{ח:ת}} מנהל נמל רשאי לסרב ליתן רשיון לכלי שיט הפועל בתחומי הנמל אם נתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} כלי השיט אינו מתאים, לדעת מנהל הנמל, למתן השירות אשר בעדו נדרש הרשיון;
{{ח:תת|(2)}} מבקש הרשיון הפר בעבר תנאי של רשיון שניתן לו בהתאם לתקנות אלה או הפר הוראות דין, נוהל או נוהג המחייבים בנמל;
{{ח:תת|(3)}} כלי השיט חייב ברשיון שיט לפי {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)|תקנות הנמלים (בטיחות השיט), תשכ״ה–1965}}, ואין לו רשיון שיט או היתר שיט תקף לפיהן, או הוא אינו כשיר לשיט, לדעתו של מנהל הנמל;
{{ח:תת|(4)}} השירות שמבקשים לתתו באמצעות כלי השיט שבעדו נדרש הרשיון אינו דרוש לשם סיפוק צרכיו של הנמל.

{{ח:סעיף|27|תוקף רשיון}}
{{ח:ת}} תוקף הרשיון יהיה לשנה מיום נתינתו, אולם מנהל הנמל רשאי לקבוע לגבי רשיון מסויים תקופה קצרה יותר.

{{ח:סעיף|28|תנאים לרשיונות}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הנמל רשאי לכלול ברשיון תנאים המגבילים את השימוש בכלי השיט לחלק ממימי הנמל או לצורך עיסוק מסויים.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הנמל יציין ברשיון את מספר האנשים ומשקל הטובין שמותר להוביל בכלי השיט; ההוראה שבתקנת משנה זו לא תגרע {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)|מתקנות הנמלים (בטיחות השיט), תשכ״ה–1965}}.

{{ח:סעיף|29|הצגת רשיון}}
{{ח:ת}} הקברניט או הבעל של כלי שיט חייב להראות את הרשיון בכל עת שידרוש ממנו פקיד מוסמך או שוטר לעשות כן.

{{ח:סעיף|30|הצגת פרטים במקום בולט}}
{{ח:ת}} הקברניט או הבעל של כלי השיט יציין את הפרטים לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|תקנה 28(ב)}} באותיות ברורות במקום בולט לעין בכלי השיט.

{{ח:סעיף|31|שמירה}}
{{ח:ת}} לא יעזוב קברניטו או בעלו של כלי שיט את כלי השיט ללא השגחה נאותה אלא בהיתר מאת מנהל הנמל או פקיד מוסמך אחר.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: גווה (HULK) וספינת אספקה (STORE SHIP)}}

{{ח:סעיף|32|רתיקת גווה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} הקברניט של גווה או ספינת אספקה בנמל ירתק אותן כשהן בנמל לרתוקות (moorings) מתאימות לשביעת רצונו של רב חובל הנמל.

{{ח:סעיף|33|המצאת רתוקות על־ידי הקברניט|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הקברניט של גווה או ספינת אספקה בנמל ימציא בעדן רתוקות מתאימות לשביעת רצונו של רב חובל הנמל.
{{ח:תת|(ב)}} הקברניט של גווה או ספינת אספקה בנמל ינקוט בכל האמצעים הדרושים לשמירתן כפי שיורה רב חובל הנמל.

{{ח:סעיף|34|ניקוי רתוקות, תיקונן והחלפתן|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} בזמנים שקבע רב חובל הנמל יובאו הרתוקות של כל גווה או ספינת אספקה לחוף, ינוקו, ישומנו או יוחלפו ויוחזרו למקומן לשביעת רצונו של רב חובל הנמל ועל חשבון הבעל או הקברניט של הגווה או הספינה.

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: אכיפת ביצוע הוראות}}

{{ח:סעיף|35|סמכות מנהל הנמל או רב חובל הנמל לאכוף ביצוע הוראותיו|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} לא ביצע קברניט כלי שיט הוראה מהוראות מנהל הנמל או רב חובל הנמל שניתנו לפי תקנות אלה לקברניט כלי השיט, יהיה מנהל הנמל או רב חובל הנמל רשאי –
{{ח:תת|(1)}} להוציא את כלי השיט ממקומו ולהעגינו או לרתקו, להעבירו למקום אחר ולעשות את כל הדברים הקשורים בפעולות אלה, והקברניט של כלי השיט יסייע בפעולות האמורות למנהל הנמל או לרב חובל הנמל ולאנשים הפועלים מטעמו וכן ישא בהוצאות שנגרמו בשל כך למנהל הנמל או לרב חובל הנמל;
{{ח:תת|(2)}} לבצע את ההוראה בעצמו או על ידי אנשים שייראו לו ובאופן שייראה לו.

{{ח:סעיף|36|פיקוח על הנפת דגלי שיט}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הנמל רשאי, בהודעה בכתב שתישלח לקברניט של כלי שיט בנמל, לאסור על הנפתו או הצגתו של כל דגל או סמל על כלי השיט שעה שהוא נמצא שם, מלבד דגלו הלאומי, הדגל הישראלי, דגלי איתות או דגל ימי רשמי או דיפלומטי.
{{ח:תת|(ב)}} נשלחה הודעה כאמור לקברניט והקברניט לא מילא אחריה, רשאי מנהל הנמל, בלי לפגוע בכל תביעה שתוגש לאחר מכן נגד הקברניט, להוריד כל דגל או סמל המתנופף בניגוד להודעה.

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק ששי: ניתוב}}

{{ח:סעיף|37|הגדרות|תיקון: תשל״ב, תשנ״ט, תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 6|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת רישוי נתבים“, ”הועדה“ – ועדה ליד מנהל רשות הספנות והנמלים במשרד התחבורה (להלן – המנהל), המורכבת מהמנהל או נציגו ושני חברים נוספים שאחד מהם נציג רשות הספנות והנמלים והשני נציג המעסיק שיעסיק את המועמד לקבלת רשיון נתב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המעסיק“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} רב חובל הנמל שבו המועמד לקבלת רישיון ניתוב עתיד להיות מועסק – בנמל המפורט {{ח:פנימי|סעיף 289|בתקנה 289 לתקנות אלה}} למעט במיקשר הימי בנמל אשדוד – בבקשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|תקנה 42(1) עד (3)}};
{{ח:תתת|(2)}} נתב העוסק בפועל בניתוב – במיקשר הימי בנמל אשדוד – בבקשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|תקנה 42(1) עד (3)}};
{{ח:תתת|(3)}} רב חובל נמל שהממונה על הנמלים מינה אותו להשתתף בדין בבקשות לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|תקנה 42(4) ו־(5)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נתב“ – בעל רשיון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשיון“ – רשיון לשמש נתב שהוצא מכוח {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 13|סעיף 13 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוררת“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות הספנות (ימאים) (ציוות אניות וגוררות בצוות ישראלי)|בתקנות הנמלים (ימאים), תשל״ב–1971}}.

{{ח:סעיף|38|סוגי רשיונות}}
{{ח:תת|(א)}} רשיון יהיה זמני או קבוע.
{{ח:תת|(ב)}} תקפו של רשיון זמני הוא לשנתיים מיום הוצאתו.

{{ח:סעיף|39|הגשת בקשה לרשיון}}
{{ח:ת}} בקשה למתן רשיון תוגש לשר התחבורה (להלן {{ח:פנימי|פרק 6|בפרק זה}} – השר) באמצעות הועדה, על גבי טופס שהיא קבעה.

{{ח:סעיף|39א|תנאי כשירות כללית|תיקון: תשע״ח, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} תנאי הכשירות הכללית לתפקיד נתב הם:
{{ח:תת|(1)}} הוא בעל תעודת הסמכה מוכרת ותקפה לרב חובל, לפי {{ח:חיצוני|תקנות הספנות (ימאים)#סעיף 20|תקנה 20(1)(א)}} {{ח:חיצוני|תקנות הספנות (ימאים)#פרק ד|ופרק ד׳ לתקנות הספנות (ימאים)}};
{{ח:תת|(2)}} שירת באנייה בתפקיד קברניט כלי שיט, שתפוסתו ברוטו עולה על 5,000 טון ועסק בהפלגות בין־לאומיות במשך 18 חודשים לפחות או שירת בתפקיד קברניט בכלי שיט כאמור במשך 15 חודשים לפחות ונוסף על כך שירת במשך 24 חודשים לפחות בתפקיד קברניט גוררת;
{{ח:תת|(3)}} הוא בעל תעודה רפואית תקפה מאת רופא מורשה או מוסד רפואי מוסמך, המעידה על כושר גופני מתאים של המבקש לשמש בתפקיד נתב; לעניין זה, ”מוסד רפואי מוסמך“ ו”רופא מורשה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות הספנות (ימאים)#סעיף 52|בתקנה 52 לתקנות הספנות (ימאים)}}.

{{ח:סעיף|40|בקשה לרשיון זמני|תיקון: תשל״ב, תשע״ח}}
{{ח:ת}} לבקשה למתן רשיון זמני יצרף המבקש –
{{ח:תת|(1)}} מסמכים המעידים על עמידתו של המבקש בתנאי הכשירות הכללית כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 39א|בתקנה 39א}};
{{ח:תת|(2)}} אישור מאת המעסיק כי המבקש עבר במשך חדשיים התמחות בניתוב בנמל כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים|בפקודה}} או אישור מאת המנהל שהמבקש עבר התמחות בניתוב בנמל מחוץ לישראל בתנאים שאישרה ועדת רישוי נתבים;
{{ח:תת|(3)}} אישור המעסיק על נכונותו להעסיק את המבקש לתקופת נסיון או לתקופה אחרת בתפקיד נתב;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|41|בקשה לרשיון קבוע|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לבקשה למתן רשיון קבוע יצרף המבקש –
{{ח:תתת|(1)}} רשיון זמני תקף של המבקש;
{{ח:תתת|(2)}} אישור המעסיק כי המבקש עבד כנתב באחד מנמלי המעסיק שמונה עשר חדשים רצופים לפחות לפני הגשת הבקשה;
{{ח:תתת|(3)}} תעודה רפואית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 39א|בתקנה 39א(3)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) רשאי השר לפטור מבקש רשיון קבוע, שניתן לו בעבר רשיון קבוע, מהוראות תקנת משנה (א)(1) ו־(2).

{{ח:סעיף|42|סמכויות הועדה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} אלה סמכויות הועדה:
{{ח:תת|(1)}} לבדוק כל בקשה שהוגשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 39|תקנה 39}} ואת המסמכים המצורפים לה; מצאה הועדה בהם חסר או פגם, תודיע על כך למבקש ותקבע לו זמן לתיקונם;
{{ח:תת|(2)}} לבחון, באופן שייראה לה, את רמת הידיעות ואת הכושר המקצועי של המבקש;
{{ח:תת|(3)}} להעביר את הבקשה על מסמכיה לשר, בצירוף המלצותיה;
{{ח:תת|(4)}} לייעץ לשר בדבר קביעת תנאי הכשירות הכלליים הנדרשים לתפקיד נתב;
{{ח:תת|(5)}} לייעץ לשר בדבר הצורך בהשתלמויות מקצועיות.

{{ח:סעיף|42א|המלצה של מנהל רשות הספנות והנמלים|תיקון: תשל״ב, תשע״ח, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 39א|בתקנה 39א(2)}} רשאי מנהל רשות הספנות והנמלים במשרד התחבורה, לפי שיקול דעתו, להמליץ בפני השר על מתן רשיון, בתנאים או ללא תנאים, למבקש שהגיש מסמכים המעידים כי שירת בתפקיד קברניט בכלי שיט שתפוסתו ברוטו עולה על 5,000 טון ועסק בהפלגות בין־לאומיות במשך 9 חודשים לפחות, או שירת בתפקיד קברניט בכלי שיט כאמור במשך 12 חודשים לפחות ונוסף על כך שירת במשך 18 חודשים לפחות בתפקיד קברניט גוררת {{ח:הערה|[במקור: לפחות]}}, או שהגיש מסמכים המעידים כי שירת כקברניט בכלי שיט כאמור שנה אחת לפחות ונוסף על כך שירת במשך שנתיים רצופות לפחות כקברניט בגוררת.
{{ח:תת|(ב)}} המלצת מנהל רשות הספנות והנמלים על מתן רשיון לפי תקנת משנה (א), דינה כהמלצת הועדה לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|תקנה 42(3)}}.

{{ח:סעיף|43|מתן רשיון}}
{{ח:ת}} השר רשאי לתת את הרשיון המבוקש או לסרב לתתו, וכן לקבוע בו תנאים.

{{ח:סעיף|44|חקירות הוועדה}}
{{ח:ת}} הועדה רשאית –
{{ח:תת|(1)}} להחליט על עריכת חקירה בדבר התנהגותו המקצועית של נתב וכן בדבר התנהגות שלדעתה אינה הולמת את מקצועו או מעמדו; החליטה הועדה כאמור, רשאית היא לערוך חקירה או למנות לכך ועדה מיוחדת הן מבין חבריה והן שלא מבין חבריה כפי שתקבע בכל מקרה;
{{ח:תת|(2)}} לדרוש מנתב מפעם לפעם שייבדק על ידי רופא או על ידי ועדה רפואית, כפי שהיא תורה, כדי לקבוע אם כשרו הגופני עדיין מתאים למילוי תפקידו כנתב;
{{ח:תת|(3)}} להעביר לשר את תוצאות החקירה שערכה, או את קביעת הרופא או הועדה הרפואית, בצירוף המלצותיה.

{{ח:סעיף|45|סירוב לתת רישיון, התלייתו או ביטולו|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} רשאי השר, לאחר שהועברו אליו המלצות הועדה, לסרב לתת רישיון או לבטל רשיון של נתב או להתלותו לתקופה מסויימת בכל אחד מהמקרים האלה:
{{ח:תת|(1)}} הנתב הורשע בעבירה שעבר בקשר עם תפקידיו כנתב או בעבירה פלילית שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לעסוק בניתוב, או אם הוגש נגדו כתב אישום בעבירה פלילית כאמור וטרם ניתן פסק דין סופי בעניינו, ובלבד שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו;
{{ח:תת|(2)}} השר שוכנע כי הנתב התנהג שלא כשורה מבחינה מקצועית או עשה מעשה שאינו הולם את מקצועו או מעמדו;
{{ח:תת|(3)}} השר שוכנע כי מצב בריאותו של הנתב התערער עד כדי כך שאין באפשרותו לבצע את תפקידו כנתב.

{{ח:סעיף|45א|התליה לאלתר|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} אם יש לשר יסוד סביר להניח, לאחר שהועברה אליו חוות דעת של הממונה על הנמלים בעניין, כי הנתב ביצע מעשה שמפאת מהותו, חומרתו או נסיבותיו הקשורות לבטיחות השיט, אין הוא ראוי לעסוק בניתוב או, לאחר שקיבל תעודה רפואית מאת רופא מורשה או מוסד רפואי כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 39א|בתקנה 39א}}, כי מצב בריאותו של הנתב אינו מאפשר לו לבצע את תפקידו כנתב, והוא שוכנע כי יש צורך דחוף בהתליית רישיונו לשם הגנה מיידית על בטיחות השיט, רשאי הוא להתלות את הרישיון לאלתר, לתקופה שלא תעלה על 30 ימים, בתנאים או בלא תנאים, עוד בטרם נמסרו לו המלצות הוועדה, ובלבד שייתן לנתב הזדמנות לטעון את טענותיו בהקדם האפשרי לאחר ההתליה, ולא יאוחר מתום 30 ימים ממועד ההתליה.

{{ח:סעיף|46|פקיעת רשיון}}
{{ח:ת}} הרשיון יפקע בכל אחד מהמקרים האלה:
{{ח:תת|(1)}} נשללה מהנתב תעודת הסמכתו כרב־חובל;
{{ח:תת|(2)}} הנתב לא עסק חמש שנים רצופות בניתוב בישראל.

{{ח:סעיף|47||תיקון: תשל״ג־8, תשס״ט, תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|48||תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|49||תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק 7|פרק שביעי: סדרי כניסה והפלגה}}

{{ח:סעיף|50|הודעה על בואו של כלי שיט}}
{{ח:ת}} לפחות 36 שעות לפני הגיע כלי שיט לנמל, יודיע על כך הקברניט או הבעל של כלי השיט למנהל הנמל; הוראות תקנה זו לא יחולו על כלי שיט כאמור {{ח:פנימי|סעיף 48|בתקנה 48}} שאינו זקוק לשירותים בנמל.

{{ח:סעיף|51|מסירת מיצהר היבוא}}
{{ח:תת|(א)}} לפחות 36 שעות לפני הגיע כלי שיט לנמל ימציא בעליו למנהל הנמל –
{{ח:תתת|(1)}} העתק של מיצהר היבוא של המטען המציין בין היתר את המידות, המשקלות וסוגי האריזה של המטען שלפיהם חושבו דמי הובלה, וכן תכנית סיוור (stowage plan) של כלי השיט; ולגבי מטען אחוד כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 218|בתקנה 218}} – תיאור היחידה המאוחדת, משקלה, מידותיה, סימונה, ואם היא נעה אם לאו;
{{ח:תתת|(2)}} רשימה מיוחדת של המטענים המסוכנים, המציינת את מהותם ואריזתם;
{{ח:תתת|(3)}} רשימת שמותיהם של שולחי הטובין ומקבליהם, במידה שפרטים אלה לא נכללו במיצהר;
{{ח:תתת|(4)}} רשימת הנוסעים היורדים אל החוף.
{{ח:תת|(ב)}} הקברניט יאשר על גבי המסמכים המפורטים בתקנת משנה (א), לפי הצורך ולפני הגשתם למנהל הנמל, כי הם זהים למקור.
{{ח:תת|(ג)}} לא הוגשו המסמכים במועד האמור בתקנת משנה (א), רשאי מנהל הנמל, לצורך קביעת תורו של כלי השיט לפריקת מטענו, לראות כאילו הגיע כלי השיט לנמל 36 שעות אחרי הגשת המסמכים כאמור.

{{ח:סעיף|52|סילוק אגרות ותשלומים לפני ההפלגה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפליג כלי שיט מנמל ללא אישור להפלגה מאת מנהל הנמל.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הנמל יתן אישור הפלגה לכלי שיט אם שוכנע ששולמו אגרות הנמל, מכס, דמי הסגר ושאר תשלומים המגיעים בשל כלי השיט או שהופקדה בידו ערובה לשילומם, להנחת דעתו.

{{ח:סעיף|53|מסירת מיצהר היצוא בהפליג כלי השיט}}
{{ח:ת}} כל כלי שיט, בטרם יינתן לו אישור הפלגה, חייב קברניטו למסור לפקיד המוסמך רשימת הנוסעים העומדים להפליג וכן מיצהר היצוא של המטען המציין בין היתר את המידות והמשקלות של כל משגור; אולם אם יש לכלי השיט סוכן בנמל, די בכך שהוא ימסור את הרשימה או המיצהר לפקיד המוסמך תוך 24 שעות מעת קבלת אישור ההפלגה.

{{ח:קטע2|פרק 8|פרק שמיני: כלי שיט בנמלים}}

{{ח:סעיף|54|תנועת כלי שיט בנמל}}
{{ח:ת}} לא יניע ולא יתמרן אדם כלי שיט בנמל באופן העלול לסכן חיי אדם או לגרום נזק לכלי שיט, למיתקני נמל או לכל רכוש אחר שבנמל.

{{ח:סעיף|54א|אמצעי קשר בכלי שיט|תיקון: תשל״ה־7}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישיט קברניט כלי שיט שתפוסתו ברוטו עולה על 450 טונות לנמל ולא יעגינו בתחום נמל אלא אם היה כלי השיט מצוייד במכשיר קשר תג״מ (V.H.F) תקין ובמצב שמיש.
{{ח:תת|(ב)}} בכל עת השיוט והעגינה בתחום נמל, תקויים אפשרות קשר רצוף באמצעות מכשיר הקשר האמור בין כלי השיט ותחנת הקשר בנמל.

{{ח:סעיף|55|מצופי עוגנים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} רב חובל הנמל רשאי להורות לקברניט של כלי שיט העוגן בנמל לגרום לכך כי מקום הימצאם של העוגנים יובלט באמצעות מצופים.

{{ח:סעיף|56|הפעלת צופר|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} לא יפעיל אדם צופר בכלי שיט הקשור לרציף או לשובר הגלים מבלי שקיבל תחילה רשות מאת רב חובל הנמל, פרט למקרה חירום או לצורך ניסוי מערכות לפני הפלגה (Testing Gear).

{{ח:סעיף|57|כוח ההנעה של כלי השיט|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} הקברניט של כלי שיט המונע בכוח מכני חייב לוודא את כשירותו ותקינותו המלאה של כוח ההנעה העיקרי בכלי השיט כל עוד כלי השיט נמצא בנמל, אלא אם כן קיבל רשות בכתב מאת רב חובל הנמל או מי שהוא מינה לכך לשינוי כוח ההנעה העיקרי של כלי השיט, ובלבד שסוכן האנייה הציג לו אישור של המנהל הכללי של התאגיד המפעיל את הרציף שלידו עוגן כלי השיט לאותו שינוי.

{{ח:סעיף|58|נוכחות אנשי צוות|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} הקברניט של כלי שיט העוגן או הרתוק בנמל יבטיח כי מספר מספיק של אנשי צוות יהיו נוכחים על כלי השיט לצורך שמירה על בטיחותו ואפשרות תמרונו, זולת אם רב חובל הנמל הסכים מראש אחרת; רב חובל הנמל יתייעץ עם המנהל הכללי של התאגיד המפעיל את הרציף שלידו עוגן כלי השיט הנוגע בדבר או מי שהוא מינה לעניין זה.

{{ח:סעיף|59|אמצעי ריתוק}}
{{ח:ת}} הקברניט של כלי שיט הרתוק בנמל יבטיח כי אמצעי הריתוק של כלי השיט יהיו במספר הדרוש ובמצב תקין.

{{ח:סעיף|60|סוככי מגן|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} קברניטו של כלי שיט הנכנס לנמל יבטיח כי כלי השיט יהיה מצוייד בסוככי מגן במספר ובגודל מתאימים לכלי השיט והשימוש בהם ייעשה לפי הצורך ולפי הוראות רב חובל הנמל.

{{ח:סעיף|61|קשירת כבלים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} רב חובל הנמל רשאי ליתן הוראה לקברניט לקשור כבלים או ציוד קשירה לכלי השיט תוך מועד שיורה; אם אין לקברניט כבלים או ציוד קשירה כאמור, יספקם רב חובל הנמל ויחייב את הקברניט בהוצאות.
{{ח:תת|(ב)}} לא קויימה הוראת תקנת משנה (א), כולה או מקצתה, רשאי רב חובל הנמל לבצע את הקשירה בעצמו בכלים שלו, ולחייב את הקברניט בהוצאות העבודה בנוסף להוצאות הכלים וציוד הקשירה.

{{ח:סעיף|62|הפעלת מדחף על יד רציף|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} בכלי שיט העוגן על יד רציף לא יופעל המדחף בלי רשות לכך מאת רב חובל הנמל אלא אם –
{{ח:תת|(1)}} הפעלתו דרושה כאמצעי למקרה חירום; או
{{ח:תת|(2)}} הפעלתו הכרחית כדי למנוע סכנה מידית לרכוש או לנפש.

{{ח:סעיף|63|איסור חסימת נתיבי שיט וגישות|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעגון כלי שיט בנתיב שיט, בתעלה או במקום המפריע לגישה לכל רציף, מזח או מיתקן אחר של הנמל, אלא לפי היתר מראש מאת רב חובל הנמל, לתקופת ההיתר ובהתאם לתנאיו.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוריד קברניט סירה מכלי שיט למימי הנמל, ולא יתיר הורדתה, בלי שקיבל קודם לכך רשות מרב חובל הנמל, פרט למקרה חירום.

{{ח:סעיף|64|עגינה וריתוק|תיקון: תשנ״ח, תשנ״ט־4, תשס״ו, תשס״ח, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הרשות“, ”חברת נמל“ ו”תאגיד מורשה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|בחוק רשות הספנות והנמלים, התשס״ד–2004}} (להלן – החוק);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רציף מסחרי“ – רציף שהרשות הורתה לגביו, לפי תקנת משנה (א1)(2), כי הקצאתו לכלי שיט תהיה לפי הסכם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל“, לגבי כל רציף – חברת הנמל או התאגיד המורשה שהוסמכו לתת בו שירותי נמל לציבור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”צוות תפעול“ – קבוצת עובדים מוגדרת, העובדת בשיתוף פעולה לביצוע תהליך ניטול המטען והכוללת עובדים במספר ובתפקידים המתאימים, להלכה, להשלמת התהליך האמור במלואו.
{{ח:תת|(א1)}} לשם הגברת התפוקה של הנמל בשינוע מטענים ובתנועת נוסעים, ולשם הגברת התחרות בין מפעילים, רשאית הרשות –
{{ח:תתת|(1)}} לקבוע בכללים לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 32|סעיף 32(ב) לחוק}}, ובהליך הקבוע בתקנות משנה (א4) עד (ה), סדרי קדימה בהקצאת רציפי הנמל לכלי שיט ובסדרי הכניסה למעגן הסגור והיציאה ממנו (להלן – נוהל התור התפעולי); נוהל התור התפעולי ייקבע לפי סוגי כלי השיט, סוגי המטענים ורציפי הנמל ומשאביו, ואולם הרשות רשאית לקבוע בנוהל התור התפעולי מתן קדימה לאניית נוסעים נכנסת שהגעתה תואמה עם מנכ״ל המפעיל הנוגע בדבר, לכלי שיט נכנס הנושא מטען חיוני לביטחון מדינת ישראל, לגבי אותו מטען אם פריקתו דחופה לפי אישור המנהל הכללי של משרד הבטחון או מי שהוא הסמיך לעניין זה, וכן לכלי שיט במצוקה שעגינתו ליד רציף או הרחקתו ממנו נחוצה לדעת מנהל הנמל;
{{ח:תתת|(2)}} להורות במסגרת נוהל התור התפעולי כי הקצאת רציף מסוים לכלי שיט, וקדימות כלי שיט הפוקד רציף כאמור בכניסה למעגן הסגור וביציאה ממנו יהיו לפי הסכם שירות בין המפעיל הנוגע בדבר ובין בעל כלי השיט (להלן – אניית הסכם) שהתקשרות בו מותנית בקיום כל התנאים שלהלן, לפני חתימתו או בעת ביצועו, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(א)}} הסכם השירות נכרת בעקבות הליך שוויוני לקבלת הצעות להתקשרות בהסכם כאמור שקיים המפעיל הנוגע בדבר;
{{ח:תתתת|(ב)}} הסכם השירות יכלול התחייבות של המפעיל לרמות שירות אשר לא יפחתו מרמות השירות השנתיות הממוצעות שמדדה הרשות למפעיל לגבי השנה שקדמה לכריתת ההסכם, לפי סוג המטען הנוגע בדבר, לזמן שהיית אניה בנמל, בתוספת חמישה אחוזים; לא נמדדו רמות שירות למפעיל מסוים, לא תפחת ההתחייבות לרמות שירות, בהסכם השירות, מהמקובל בתחום זה למפעילים בעלי מאפיינים דומים; בפסקת משנה זו, ”זמן שהיית אניה בנמל“ – פרק הזמן, בשעות, מתחילת המשמרת שלגביה הזמין סוכן האניה את תחילת העבודה של כלי השיט עד המועד שבו הנתב ירד מכלי השיט בהפלגתו אל מחוץ לנמל;
{{ח:תתתת|(ג)}} ברציף שאינו רציף מסחרי שבהפעלת אותו מפעיל, הוא יספק לכל כלי שיט, צוותי תפעול כמפורט להלן לפחות, אלא אם כן אישר מנכ״ל המפעיל, בנסיבות מיוחדות או בלתי צפויות שיירשמו, ובהסכמת בעל כלי השיט, בכתב ומראש, הפחתה של מספר צוותי התפעיל –
{{ח:תתתתת|(1)}} בימים ראשון עד חמישי, בכל יממה – שני צוותי תפעול בשתי משמרות וצוות תפעול אחד במשמרת אחת;
{{ח:תתתתת|(2)}} ביום שישי – שלושה צוותי תפעול;
{{ח:תתתת|(ד)}} המפעיל העמיד לרשות הציבור מידע כמפורט להלן לגבי כל הסכם שירות שנכרת לפי תקנת משנה זו:
{{ח:תתתתת|(1)}} בעל כלי השיט שעמו נכרת הסכם השירות;
{{ח:תתתתת|(2)}} המועדים שבהם התחייב המפעיל להקצות רציף לכלי השיט שעליהם חל הסכם השירות;
{{ח:תתתתת|(3)}} להורות על מספר המנופים המרבי ברציף מסחרי שניתן להעמיד לשימוש אניית הסכם; בהוראה כאמור יכול שיכללו תנאים שונים לפי משמרות, ימי השבוע או כל אמת מידה עניינית אחרת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי רשות הספנות והנמלים (נוהל התור התפעולי בנמלי חיפה, אשדוד ואילת)|כללי רשות הספנות והנמלים (נוהל התור התפעולי בנמלי חיפה, אשדוד ואילת), התשס״ח–2008}}.}}
{{ח:תת|(א2)}} בכל זמן שבו רציף מסחרי אינו משמש בפועל אניית הסכם או שאין בנמל אניית הסכם שממתינה להיכנס אליו, הוא יעמוד לשימוש כלי השיט שאינם אניות הסכם לפי נוהל התור התפעולי, לרבות לצורך עבודה חלקית; הוראה זו לא תחול על פרק זמן הקטן מארבע שעות.
{{ח:תת|(א3)}} על אף האמור בכל הסכם שירות, אניית הסכם שהגיעה לנמל באיחור העולה על ארבע שעות מהמועד שהוסכם עמה להקצאת רציף על פי הסכם השירות, לא תהיה זכאית לקדימה בהקצאת רציף, בכניסה למעגן הסגור או ביציאה ממנו על פי הסכם השירות, אלא יחולו עליה הוראות נוהל התור התפעולי.
{{ח:תת|(א4)}} קביעת נוהל התור התפעולי תיעשה בהתייעצות עם המפעילים שעל הרציפים המסורים להפעלתם הוא חל.
{{ח:תת|(א5)}} נוהל התור התפעולי יופקד במשרד מנהל הרשות, והודעה על הפקדתו כאמור תפורסם בעיתון יומי, על לוח המודעות בנמל ובאתר האינטרנט של הרשות.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ג)}} השגה על נוהל התור התפעולי, על שינויו או על החלפתו, תוגש לרשות בכתב, בתוך 30 ימים מיום פרסום ההודעה לפי תקנת משנה (א5), בפירוט הנמקות ובליווי תצהיר המאמת את העובדות שעליהן היא מסתמכת.
{{ח:תת|(ד)}} הרשות תחליט אם לקבל את ההשגות שהוגשו לה לגבי נוהל התור התפעולי שהופקד כאמור או לדחותן; משעשתה כן תאשר את נוהל התור התפעולי ותקבע את מועד תחילתו (להלן – הנוהל המאושר). הנוהל המאושר כאמור יעמוד לרשות הציבור במשרדי הנמל ובאמצעות אתר האינטרנט של הרשות; הודעה על כך תפרסם הרשות בעיתון יומי ועל לוח המודעות בנמל.
{{ח:תת|(ה)}} מועד התחילה של הנוהל המאושר שתקבע הרשות, שינויו או החלפתו לא יקדם מתום שלושה חודשים מיום פרסום ההודעה לפי תקנת משנה (ד).
{{ח:תת|(ו)}} על אף האמור בתקנות משנה (א1) עד (ד) רשאי מנהל הנמל, בנסיבות מיוחדות או בלתי צפויות, לחרוג מהוראות נוהל התור התפעולי שנקבע; החריגה ונימוקיה יתועדו ברשומות הנמל.
{{ח:תת|(ז)}} לא יעגון כלי שיט בנמל ולא ירותק לרציף או למקום אחר בנמל, אלא לפי היתר מוקדם לכך מאת רב חובל הנמל, לתקופת ההיתר ובהתאם לתנאיו.
{{ח:תת|(ח)}} היה למנהל הרשות יסוד סביר להניח כי מפעיל אינו מקיים את התנאי הקבוע בתקנת משנה (א1)(2)(ג) כלפי כלי שיט פלוני, רשאי הוא להטיל עליו עיצום כספי כאמור {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 42|בסעיף 42(ג)(3) לחוק}}, בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 43|סעיפים 43 עד 46}} {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 48|ו־48 לחוק}}.

{{ח:סעיף|65|היתר ריתוק}}
{{ח:ת}} אין לראות בקבלת אגרות מינגש או כל אגרות אחרות בלבד משום מתן היתר לכלי שיט להירתק לרציף או לעגון במקום אחר בנמל כל עוד לא נתקבל היתר לכך.

{{ח:סעיף|66|פריקת מטענים וטעינתם}}
{{ח:ת}} לא יתחילו בפריקת מטענים או בהורדת אנשים מכלי שיט או בטעינת מטענים או העלאת אנשים עליו, אלא במקום ובזמן שנקבע לכך בהיתר שקיבל הקברניט מאת מנהל הנמל.

{{ח:סעיף|67|הגבלות בשירותי הנמל}}
{{ח:ת}} מנהל הנמל רשאי להגביל או לאסור טעינתם או פריקתם של טובין ועלייתם או ירידתם של אנשים מכלי שיט כל אימת שהוא סבור כי מזג האוויר או גורם אחר עלול להפריע למהלך התקין של העבודה או לגרום נזק לנמל או לרכוש או לאנשים שבתוכו.

{{ח:סעיף|68|עיכוב פריקה וטעינה}}
{{ח:תת|(א)}} כלי שיט שלא פרק מטען או לא טענו במהירות הסבירה לדעת מנהל הנמל, והוא תופס מקום ריתוק הדרוש לכלי שיט אחר, רשאי מנהל הנמל להורות להעתיקו ממקום ריתוקו או להעתיקו בעצמו ולהטיל עליו את ההוצאות הכרוכות בכך.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הנמל רשאי בכל עת להפסיק או לצמצם טעינה, פריקה, שיטעון, קבלה או מסירה של טובין בנמל וכן להורות על מסירה ישירה באישור גובה המכס, אם לדעתו עשוי הדבר למנוע צפיפות יתרה.

{{ח:סעיף|69|מניעת נזק ממיתקני הנמל}}
{{ח:ת}} קברניט כלי שיט ימנע כל נזק העלול להיגרם לרציף או למיתקן אחר בנמל עקב ניתוב, עגינה או רתיקה של כלי השיט או בשעת פריקה או טעינה.

{{ח:סעיף|70|הודעה על גרימת נזק}}
{{ח:ת}} קברניט כלי שיט יודיע מיד למנהל הנמל על כל נזק שגרם כלי השיט לרציף או למיתקן אחר בנמל.

{{ח:סעיף|71|איסור כניסת כלי שיט שאינם מבוטחים}}
{{ח:ת}} מנהל הנמל רשאי לאסור כניסתו של כלי שיט לנמל אם לא הוכיח בעל כלי השיט או קברניטו כי כלי השיט מבוטח להנחת דעתו של מנהל הנמל מפני כל נזק שהוא אחראי לו ואשר עלול להיגרם על־ידי כלי השיט בנמל.

{{ח:סעיף|72|הרחקת כלי שיט|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} נוכח רב חובל הנמל שיש הכרח בהרחקה מידית של כלי שיט ממקום עגינתו בנמל או בביצוע כל תמרון אחר בו כדי למנוע מכשול או כדי למנוע או להפחית סכנה לחיים או נזק לכלי השיט, לכלי שיט אחר, למיתקני נמל או לכל רכוש אחר בנמל, רשאי הוא בתיאום, ככל האפשר, עם מנהל הנמל, לעשות בעצמו כל פעולה כאמור לגבי כלי השיט ועל חשבון בעליו, אם קברניט כלי השיט לא היה מסוגל לעשות פעולה כאמור מיד לאחר קבלת ההוראה.

{{ח:קטע2|פרק 9|פרק תשיעי: ציוד}}

{{ח:סעיף|73|עגורני חוף}}
{{ח:ת}} מנהל הנמל רשאי להורות כי פריקת מטענים, כולם או מקצתם, מכלי שיט הרתוק לרציף בנמל, או טעינתם עליו, תיעשה בעזרת עגורני חוף, אם לדעתו הפריקה או הטעינה בעזרת עגורני כלי השיט עלולה לסכן את המטען או המטפלים בו או לגרום לצפיפות יתרה או להפריע בסדרי העבודה בנמל.

{{ח:סעיף|74|חובת שימוש בעגורני חוף}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 73|בתקנה 73}} יהא השימוש בעגורני חוף או במיתקני חוף חובה לשם פריקת מטענים בצובר שעליהם הורה מנהל הנמל, או טעינתם לכלי שיט הרתוק לרציף, כל אימת שבנמל מצויים עגורנים או מיתקני חוף שאפשר להשתמש בהם.

{{ח:קטע2|פרק 10|פרק עשירי: מטענים}}
{{ח:קטע3|פרק 10 סימן א|סימן א׳: מסמכי המטענים וסימונם}}

{{ח:סעיף|75|טובין שלא נפדו וגורמים לצפיפות}}
{{ח:ת}} נפרקו טובין מכלי שיט בנמל ועברו חמישה ימים מן היום שבו השלים כלי השיט שייבא את הטובין את פריקת מטענו בנמל, רשאי מנהל הנמל, אם לדעתו אי העתקת הטובין גורמת לצפיפות בו, לצוות על העתקתם למקום שאישר לכך גובה המכס, וההוצאות הכרוכות בכך ישולמו על ידי היבואן או בעל הטובין, או על ידי סוכנו של כל אחד מהם, בטרם יוצאו הטובין מפיקוחה של רשות הנמלים.

{{ח:סעיף|76|רשימת טובין ליצוא}}
{{ח:ת}} לא יביא אדם לנמל טובין שאינם חפצי נוסעים (להלן {{ח:פנימי|פרק 10|בפרק זה}} – טובין) לשם הטענתם על כלי שיט, אלא אם המציא קודם לכן למנהל הנמל רשימה של הטובין האלה ובה תיאורם, משקלם, מידותיהם, סימונם, אריזתם, שמות שולחיהם ומקבליהם וציון הטובין המסוכנים שביניהם.

{{ח:סעיף|77|סימון משקל טובין מיוצאים}}
{{ח:ת}} הבעל של כל יחידת טובין המיוצאת דרך הנמל, שמשקלה ברוטו אלף קילוגרמים או יותר, יבטיח שהמשקל יצויין על אריזת המשגור באופן ברור ובולט לעין בכתב בר־קיימא.

{{ח:סעיף|78|המצאת רשימת טובין בשיטעון}}
{{ח:ת}} אם מועברים טובין מכלי שיט אחד בנמל למשנהו, רשאי מנהל הנמל לדרוש מהקברניטים של שני כלי השיט רשימה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 76|בתקנה 76}} לענין הטובין שבשיטעון.

{{ח:סעיף|79|הוראת מסירה|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} טובין שנפרקו בנמל לשם יבוא או כמטען במעבר, יגישו מקבלי הטובין או סוכניהם למנהל הנמל הוראת מסירה מטעם סוכן כלי השיט שבו יובאו הטובין בטופס שנקבע על פי {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 14|סעיף 14 לפקודה}}.

{{ח:סעיף|80|תעודת יצוא}}
{{ח:ת}} יצואן של טובין או סוכנו יגישו למנהל הנמל תעודת יצוא, שבה נקובים הפרטים הבאים לענין הטובין:
{{ח:תת|(1)}} שם כלי השיט שבו יוצאו הטובין;
{{ח:תת|(2)}} שם המקבל;
{{ח:תת|(3)}} משקלם של הטובין ונפחם;
{{ח:תת|(4)}} סימני הטובין ומספריהם וכן תיאור ומספר של אריזותיהם ותכולתן;
{{ח:תת|(5)}} נמל היעוד.

{{ח:סעיף|81|אי אחריות להטענת טובין}}
{{ח:ת}} רשות הנמלים אינה חייבת להטעין טובין שעליהם הוגשה תעודת יצוא, כולם או מקצתם, על כלי שיט ששמו צויין בתעודת יצוא.

{{ח:סעיף|82|פיקוח בעת פריקה וטעינה}}
{{ח:ת}} בעת פריקה או טעינה על כלי שיט בנמל, יימצא עליו קברניטו ויפקח על הפעולות האמורות.

{{ח:קטע3|פרק 10 סימן ב|סימן ב׳: מטענים ברציפים}}

{{ח:סעיף|83|הנחת טובין בנמל}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישים אדם טובין במקום כלשהו בשטח הנמל אלא ברשות פקיד מוסמך.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הנמל רשאי להוציא מהנמל או להעביר למקום אחר בנמל כל טובין אשר הונחו בו שלא בהתאם להוראותיו, על חשבון בעליהם.

{{ח:סעיף|84|אריזת טובין}}
{{ח:ת}} לא יארוז אדם טובין, לא יפתח אריזתם ולא ירכיב מכוניות, מכונות או טובין אחרים בשטח הנמל, אלא ברשות הפקיד המוסמך.

{{ח:סעיף|85|איסור הנחת טובין וציוד בקרבת מיתקני הנמל|תיקון: תשל״ג־5}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישים אדם כל טובין או ציוד ולא יחזיקם ברציף בקרבה יתרה לרתוקות, לזקפים (bollards), לטבעות קשירה, לעמודים, לחיבורי מים או חשמל, למסילות ברזל או למסילת עגורנים.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו, ”מסילת ברזל“ – השטח שבין פסי מסילת הברזל, לרבות רצועת קרקע ברוחב של 1.60 מטר מכל פס.

{{ח:סעיף|86|איסור הנחת טובין באופן העלול לגרום נזק}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישים אדם ברציף, במסוך או במקום אחר בנמל טובין אשר לדעת פקיד מוסמך עלולים לגרום נזק לרציף, למסוך או למקום אחר או לטובין אחרים בקרבתם.
{{ח:תת|(ב)}} לא ישים אדם כל טובין ברציף, במסוך או במקום אחר בנמל באופן המפריע לגישה לטובין אחרים או להוצאת טובין אחרים.

{{ח:סעיף|87|בעלי־חיים בנמל}}
{{ח:ת}} מי שבפיקוחו נמצאים בעלי־חיים בנמל או המביא בעלי־חיים לנמל או המוציא אותם משם, ינקוט בכל הצעדים הדרושים למניעת בריחתם או תעייתם.

{{ח:קטע3|פרק 10 סימן ג|סימן ג׳: פריקה וטעינה}}

{{ח:סעיף|88|מתיחת רשתות בעת פריקה וטעינה}}
{{ח:ת}} הקברניט של כלי שיט יגרום לכך כי לפני פריקת טובין או טעינתם ובזמן הפריקה או הטעינה יימתחו רשתות וקולטי מפולת בין כלי השיט והרציף.

{{ח:סעיף|89|הוראות לקברניט}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הנמל רשאי לתת מפעם לפעם הוראות בענין פריקה וטעינה וכל הכרוך בכך לקברניט של כלי שיט ולכל אדם הממונה על פריקת כלי שיט או טעינתו, לרבות הוראות בענינים כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} פיקוח, עגינת כלי שיט, ריתוקו או הצבתו, הזמן שבו יורשה להישאר באותו מקום והזמן שבו יעזוב את המקום;
{{ח:תתת|(2)}} השימוש בארבות, בסירות, בעגורנים צפים ובציוד דומה אחר בפריקת כלי שיט או טעינתו, בין אם כלי השיט מוצב על יד רציף ובין אם רותק או עוגן במקום אחר;
{{ח:תתת|(3)}} הרשאה לטפל במטענים מחוץ לזמן העבודה הרגיל ואיסור לטפל במטענים בזמן העבודה הרגיל;
{{ח:תתת|(4)}} שימוש בעגורנים קבועים או ניידים, בכלי הרמה אחרים, בטרקטורים ובכלי רכב אחר ובכל ציוד אחר לשינוע מטענים וחלוקת הציוד האמור בין הרציפים, מקומות הפריקה ומסוכים שונים בנמל;
{{ח:תתת|(5)}} האופן והקצב של שינוע מטענים, בין בדרך כלל ובין במקרים מיוחדים.

{{ח:סעיף|90|מסירת טובין במסירה עקיפה לפי שטרי מטען}}
{{ח:תת|(א)}} במסירה עקיפה, ימסור הקברניט או הבעל של כלי שיט למנהל הנמל את הטובין כשהם מסודרים לפי שטרי מטען.
{{ח:תת|(ב)}} לא מילא הקברניט או הבעל של כלי שיט אחר הוראות תקנת משנה (א), רשאי מנהל הנמל למיין ולסדר את הטובין הנפרקים לפי שטרי מטען ולגבות את הוצאות הסידור והמיון מהקברניט.

{{ח:סעיף|91|רשימות טובין בפריקה}}
{{ח:ת}} ערך קברניט או הבעל של כלי שיט רשימות של טובין שנפרקו מכלי השיט, רשאי מנהל הנמל לדרוש העתק מהרשימות האמורות.

{{ח:סעיף|91א|כיסוי מטענים בגלנוע|תיקון: תשל״ז־2}}
{{ח:ת}} כלי רכב מוביל שהוא טעון מטען יבוא או מטען ייצוא יימסר לנמל כשהוא מכוסה להגנת המטען מפני גשם.

{{ח:קטע3|פרק 10 סימן ד|סימן ד׳: סבלות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תש״ע}}

{{ח:סעיף|92||תיקון: תשל״ג, תשל״ג־2, תשל״ט־2, תשנ״ה־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|93||תיקון: תשל״ט־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|94|מסירה ישירה טעונה אישור}}
{{ח:ת}} לא תיעשה מסירה ישירה בטובין מיובאים או מיוצאים, אלא באישורם המוקדם בכתב של גובה המכס ומנהל הנמל.

{{ח:סעיף|95|סמכות לסרב מסירה עקיפה|תיקון: תשמ״ג}}
{{ח:ת}} מנהל הנמל רשאי לסרב להרשות מסירה עקיפה בעת פריקת טובין או טעינתם, אם לדעתו מסירה כאמור עלולה לגרום לצפיפות יתרה, סכנת דליקה, התפוצצות, לכלוך, זיהום אויר, הפרעה לסדרי העבודה בנמל וכיוצא באלה, או אם הדבר דרוש, לדעתו, להגנתם, שמירתם או בטיחותם של הטובין המשונעים או של טובין אחרים שבקרבתם.

{{ח:קטע2|פרק 11|פרק אחד־עשר: טובין ללא תובעים}}

{{ח:סעיף|96|דמי מכירת טובין ללא תובעים|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} נמכרו טובין בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 21|סעיף 21}} {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 22|או 22 לפקודה}}, ינוכו מדמי המכר שנתקבלו במכירתם מסי המכס ויתר המסים, ההיטלים והאגרות החלים עליהם, ההוצאות הקשורות בטיפול בהם לצורך מכירתם והוצאות מכירתם.
{{ח:תת|(ב)}} העודף שנותר לאחר הניכויים לפי תקנת משנה (א) ישולם לבעל הטובין אם הוגשה בקשתו לרשות הנמלים תוך שנה מיום המכירה.
{{ח:תת|(ג)}} ניתנה הוראה בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 21|לסעיף 21}} {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 22|או 22 לפקודה}} למכור טובין שלא נתבעו, ואי אפשר למכרם בסכום המספיק לתשלום מסי המכס, אגרות הנמל ושאר הוצאות – יימסרו הטובין לאגף המכס והבלו ומותר להשמידם או לעשות בהם ככל שיורה מנהל אגף המכס והבלו; הוראות תקנת משנה זו יחולו לענין טובין מיובאים אף אם היתה ההוראה למכרם בתנאי שייוצאו בדרך הים.
{{ח:תת|(ד)}} טובין שנמכרו כאמור בתקנה זו, יסלקם הקונה מהנמל תוך שבעה ימים מיום קנייתם זולת אם הורתה רשות הנמלים אחרת; לא סולקו הטובין כאמור, ייעשה בהם כפי שיורה מנהל הנמל.
{{ח:תת|(ה)}} רשות הנמלים רשאית לגבות את הוצאות ההשמדה של טובין ללא תובעים כאמור בתקנת משנה (ג) מבעל כלי השיט שבו יובאו, כל אימת שלא ניתנה הוראת מסירה מאת הקברניט או מבעל כלי השיט; ניתנה הוראת מסירה – רשאית רשות הנמלים לגבות את הוצאות ההשמדה כאמור מבעל הטובין ששמו נקוב בהוראת המסירה.

{{ח:סעיף|97|הודעה על מכירת טובין ללא תובעים|תיקון: תשל״ה־5}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה על מכירה של טובין כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 21|בסעיף 21(א) לפקודת הנמלים [נוסח חדש], תשל״א–1971}}, תפורסם בידי מנהל הנמל שבו הטובין עומדים להימכר, בתחילת החודש שבו הטובין יוצאו למכירה.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה כאמור בתקנת משנה (א) תפורסם לא יאוחר מ־15 יום לפני מועד מכירת הטובין בהדבקתה על לוח המודעות של הנמל שבו תתקיים המכירה, וכן בשני עתונים יומיים.
{{ח:תת|(ג)}} טובין יימכרו במיכרז, במכירה פומבית או בדרך אחרת, לפי שיקול דעתו של מנהל הנמל.
{{ח:תת|(ד)}} אין חובה ליתן כל הודעה אחרת לבעל הטובין.

{{ח:קטע2|פרק 12|פרק שנים־עשר: בטיחות}}
{{ח:קטע3|פרק 12 סימן א|סימן א׳: אמצעי בטיחות}}

{{ח:סעיף|98|אמצעי גישה לכלי שיט}}
{{ח:תת|(א)}} הקברניט של כלי שיט שרותק לרציף יקבע ויחזיק כבש מתאים לגישה בטוחה מהרציף לכלי השיט.
{{ח:תת|(ב)}} הכבש יהיה מואר באור מתאים משקיעת החמה ועד זריחתה.
{{ח:תת|(ג)}} הקברניט ימלא כל הוראה שנתן לו מנהל הנמל בענין מצבם, גדלם וסוגם של הכבש והאור כאמור בתקנות משנה (א) ו־(ב).
{{ח:תת|(ד)}} מנהל הנמל רשאי לחייב קברניט לקבוע ולהחזיק כבש לגישה מהרציף לכלי השיט, נוסף לכבש שקבע הקברניט או במקומו.

{{ח:סעיף|99|עליה וירידה מכלי שיט באמצעות כבש}}
{{ח:ת}} לא יעלה אדם על כלי שיט מהחוף ולא ירד ממנו לחוף אלא באמצעות כבש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 98|בתקנה 98}}.

{{ח:סעיף|100|כלי שיט בתנועה}}
{{ח:ת}} לא יעלה אדם על כלי שיט מהחוף ולא ירד מכלי שיט לחוף כל עוד כלי השיט נמצא בתנועה.

{{ח:סעיף|101|איסור לטפס}}
{{ח:ת}} לא יטפס אדם על שובר גלים, על רציף או מתחתיו, או על כל מבנה, עגורן או מטען בנמל, אלא אם הורשה לכך מאת מנהל הנמל.

{{ח:סעיף|102|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 12 סימן א|סימן זה}} אינן באות לגרוע {{ח:חיצוני|כללי הבטיחות בעבודה (נמלים ואניות בנמלים)|מכללי הבטיחות בעבודה (נמלים ואניות בנמלים), 1947}}.

{{ח:קטע3|פרק 12 סימן ב|סימן ב׳: מניעת דליקות בנמל וכיבוין}}

{{ח:סעיף|103|איסור עישון בנמל}}
{{ח:ת}} לא יעשן אדם ולא ישתמש במאור חשוף או באש מסוג כלשהו בנמל במקומות שהעישון או השימוש כאמור נאסר על ידי מנהל הנמל.

{{ח:סעיף|104|איסור ביצוע עבודת בעירה בנמל}}
{{ח:ת}} לא יבצע אדם עבודות הלחמה, ריתוך או חיתוך באש ברציף, במסוך או בכל מקום אחר בנמל, אלא ברשות מאת מנהל הנמל.

{{ח:סעיף|105|כיבוי דליקות בנמל}}
{{ח:ת}} מנהל הנמל רשאי לנקוט בכל הצעדים הנראים לו לכיבויה או לצמצומה של דליקה בכל רציף, מסוך או מקום אחר בנמל.

{{ח:סעיף|106|הרחקת טובין ממקום דליקה}}
{{ח:ת}} פרצה דליקה בנמל, במקום שבו מוחסנים טובין או בקרבתו, או בכלי שיט בקרבת מקום כאמור, רשאי מנהל הנמל להרחיק בזמן הדליקה או כיבויה את הטובין למקום אחר בנמל או מחוצה לו ולגבות מאת בעל הטובין את ההוצאות שהוצאו או נגרמו בקשר להרחקתם, הגנתם, שמירתם ושימורם, החל מפרוץ הדליקה ועד שהבעל קיבלם להחזקתו, עד כדי ערך הטובין.

{{ח:קטע3|פרק 12 סימן ג|סימן ג׳: מניעת דליקות בכלי שיט וכיבוין}}

{{ח:סעיף|107|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 12 סימן ג|בסימן זה}}, ”הבערת אש“ – כל פעולה הגורמת בעירת אש או המלווה בה.

{{ח:סעיף|108|איסור הבערת אש}}
{{ח:תת|(א)}} לא יבעיר אדם אש בכלי שיט –
{{ח:תתת|(1)}} בתוך הספנות, בקרבת כוות פתוחות ועל הסיפונים, כאשר נמצא בהם מטען או כל חומר לקיח;
{{ח:תתת|(2)}} בכל מקום שהבערת אש נאסרה מאת הקברניט;
{{ח:תתת|(3)}} בשעת תדלוקו של כלי השיט.
{{ח:תת|(ב)}} תקנת משנה (א) תחול גם על פעולות הצתה ועישון של סיגריות, סיגרים, מקטרות וכיוצא באלה, ובלבד שהוראות פסקה (3) לא יחולו על הפעולות האמורות לגבי המקומות שבהם התיר הקברניט לעשותן.

{{ח:סעיף|109|הבערת אש}}
{{ח:ת}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 108|בתקנה 108}} מותר להבעיר אש בכלי שיט לצורך פעולות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בישול מים וחימומם, ובלבד שהבעירה תהיה באח בנוי ומותקן במקום המופרד מן הספנות במחיצות אטומות, והאש, האפר והפסולת הלוהטת יימצאו בהשגחתו המתמדת של מבעיר האש;
{{ח:תת|(2)}} הארה, ובלבד שהבעירה תהיה בתוך פנסים בעלי מכלי דלק מתכתיים, מקובעים וסגורים;
{{ח:תת|(3)}} חימום זפת, ובלבד שהבעירה תהיה על סיפוני מתכת גלויים או על טבלות מתכת המותקנות על סיפונים גלויים.

{{ח:סעיף|110|ריתוך אסור}}
{{ח:ת}} לא יבצע אדם בכלי שיט פעולות הלחמה, ריתוך, חיתוך מתכות, חימום מסמרות ופעולות כיוצא באלה (להלן {{ח:פנימי|פרק 12 סימן ג|בסימן זה}} – פעולות ריתוך) –
{{ח:תת|(1)}} בתוך הספנות ועל הסיפונים כאשר נמצא בהם או עליהם חומר לקיח;
{{ח:תת|(2)}} בקרבת כוות פתוחות על כלי שיט, ובכוות שדרכן או בקרבתן משנעים חמרים לקיחים;
{{ח:תת|(3)}} בתוך מדורים המכילים חמרים מסוכנים או בקרבת מדורים כאמור כשהם פתוחים.

{{ח:סעיף|111|פעולות ריתוך מותרות}}
{{ח:ת}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 110|בתקנה 110}} מותר לבצע פעולות ריתוך בכלי שיט במקומות ובתנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} בחדרי המכונות, בפתחים, בתעלות החימום והאיוורור, בספנות ובמחיצות של כלי השיט, אם ניתן היתר לכך בכתב מאת מנהל הנמל;
{{ח:תת|(2)}} במקום שלא פורט בפסקה (1), אם קיבל מנהל הנמל הודעה חתומה ביד הקברניט לפחות שעתיים לפני התחלת ביצוע פעולות הריתוך.

{{ח:סעיף|112|אמצעי זהירות לפני פעולת ריתוך}}
{{ח:ת}} המבצע פעולת ריתוך בכלי שיט לא יתחיל בריתוך ולא ירשה לאחר להתחיל בביצוע הפעולה אלא אם נקט תחילה באמצעי הזהירות הדרושים למילוי התנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} כל כלי העבודה שבהם משתמשים לצורך פעולת הריתוך ואבזריהם נמצאים במצב תקין;
{{ח:תת|(2)}} במקום ביצוע פעולת הריתוך נמצא מטפה מתאים; ואם פעולת הריתוך מתבצעת בכלי שיט שיש בו רשת כיבוי מרכזית, נמצאים בקרבת מקום מטפה מתאים וזרנוק לכיבוי דליקה המחובר לברז ומוכן לפעולה;
{{ח:תת|(3)}} במקום ביצוע פעולת הריתוך הוצב אדם המנוסה בכיבוי דליקות והמצוייד במכשירי כיבוי דליקה יעילים;
{{ח:תת|(4)}} אם פעולת הריתוך מתבצעת בצינור החודר דרך סיפונים או מחיצות – נבדקו הצינור והמדורים שדרכם הוא חודר, מבפנים ומבחוץ, וכל החמרים הלקיחים או הנפיצים סולקו מהצינור ומקרבתו;
{{ח:תת|(5)}} אם פעולת הריתוך מתבצעת במחיצה – הוצב משמר מיוחד נגד דליקה, מעבר למחיצה;
{{ח:תת|(6)}} אם לצורך ביצוע פעולת הריתוך משתמשים בגז – מכלי הגז נמצאים במקום מאוורר.

{{ח:סעיף|113|אמצעי זהירות בשעת פעולת ריתוך}}
{{ח:ת}} המבצע פעולת ריתוך בכלי שיט ינקוט באמצעי בטיחות למניעת הדברים האלה:
{{ח:תת|(1)}} הצתת חמרים או גזים לקיחים על ידי גיצים או גיצי ריתוך;
{{ח:תת|(2)}} חדירת להבות, גיצים או חלקיקי מתכת לוהטים דרך פתחים לתוך מדורים שיש בהם חמרים או גזים דליקים;
{{ח:תת|(3)}} הצתה או התפוצצות של חמרים או גזים בחפץ שבו או עליו מתבצעת פעולת הריתוך, דרך חפץ כאמור או באמצעותו;
{{ח:תת|(4)}} חימום עד להיווצרות אפשרות של דליקה או התפוצצות במבנים או בחלקי כלי שיט אחרים מאלה שבהם מתבצעת פעולת הריתוך.

{{ח:סעיף|114|אמצעי זהירות בגמר פעולת ריתוך}}
{{ח:ת}} המבצע פעולת ריתוך או משתתף בביצועה לא יעזוב את מקום ביצוע הפעולה אלא אם נתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} המבערים וצינורותיהם הוצאו ממקומות סגורים ונותקו ממכלי הגז;
{{ח:תת|(2)}} מקום ביצוע פעולת הריתוך וסביבתו נבדקו בקפדנות, ובמיוחד מקומות נסתרים חלולים ומקומות חיבור וסדקים, ונמצא כי אין בהם חמרים בוערים או לוהטים;
{{ח:תת|(3)}} הובטח כי משמר נגד דליקה יבצע בדיקה חוזרת כאמור בפסקה (2) כדי לוודא מניעת התלקחות דליקה כתוצאה מפעולת הריתוך.

{{ח:סעיף|115|סמכויות מנהל הנמל}}
{{ח:ת}} מנהל הנמל רשאי לאסור ביצוע פעולת ריתוך או להתנות את ביצועה בכך שהמבצע ינקוט באמצעי בטיחות נוספים על אלה המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 112|בתקנות 112}}, {{ח:פנימי|סעיף 113|113}} {{ח:פנימי|סעיף 114|ו־114}}, אם לדעתו דרוש הדבר מטעמי בטיחות.

{{ח:סעיף|116|הודעה על דליקה בכלי שיט|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} פרצה דליקה בכלי שיט, יודיע הקברניט על כך במהירות האפשרית ובאמצעים היעילים ביותר העומדים לרשותו, לרב חובל הנמל; רב חובל הנמל יודיע למנהל הנמל ולרשות הכבאות לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}}.
{{ח:תת|(ב)}} חובת ההודעה כאמור תחול על הקברניט אף אם הדליקה כובתה.

{{ח:סעיף|117|הרחקת טובין מכלי שיט}}
{{ח:ת}} מנהל הנמל רשאי להרחיק טובין מכלי שיט שפרצה בו דליקה ומסביבתו.

{{ח:סעיף|118|הרחקת כלי שיט מתחום הנמל|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} רב חובל הנמל, בתיאום, ככל האפשר, עם מנהל הנמל, רשאי להרחיק מתחום הנמל כלי שיט שפרצה בו דליקה.

{{ח:סעיף|119|הגשת עזרה למנהל נמל או לרב חובל הנמל|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(במקור סומנה בטעות כתקנה 119א).}}
{{ח:ת}} קברניט כלי שיט שפרצה בו דליקה יגיש למנהל הנמל או לרב חובל הנמל, לפי העניין, כל עזרה אפשרית הדרושה לצורך הפעלת הסמכויות הנתונות להם לפי {{ח:פנימי|סעיף 117|תקנות 117}} {{ח:פנימי|סעיף 118|או 118}}.

{{ח:סעיף|120|שימוש במלגזה לצורך שינוע}}
{{ח:תת|(א)}} לא יתדלק אדם מלגזה כשהיא בתוך כלי שיט.
{{ח:תת|(ב)}} לא ישתמש אדם במלגזה לצורך שינוע מטענים בספנות כלי שיט, אלא אם המלגזה ממונעת במנוע דיזל שמפלטו מופנה כלפי מעלה ועליו מורכב עוצר גיצים, או בכוח חשמל מסוללות.
{{ח:תת|(ג)}} בתום השימוש במלגזה לצורך שינוע מטענים כאמור, חייב המשתמש בה לסלקה מהספנה.

{{ח:קטע3|פרק 12 סימן ד|סימן ד׳: כללי}}

{{ח:סעיף|121|אחריות מעביד}}
{{ח:ת}} חובה המוטלת על פי {{ח:פנימי|פרק 12|פרק זה}} תחול על הקברניט, על המבצע ועל מעבידו של המבצע.

{{ח:סעיף|122|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 12|פרק זה}} יחולו על כלי שיט הנמצאים בתחום נמל.

{{ח:קטע2|פרק 13|פרק שלושה־עשר: טעינת חמרי נפץ ופריקתם|תיקון: תשמ״ד־3}}

{{ח:סעיף|123|הגדרות|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק 13|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזור מוגבל“ – אזור בתחום הכרזת נמל, המגודר בגדר הנמל ואשר למנהל הנמל שליטה בו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזור מניעה“ – אזור בנמל בתחום המעגל ברדיוס של 50 מטרים מהמקום שבו מבוצעות, או נעשות הכנות לביצוע, כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} טעינה או פריקה של חמרי נפץ;
{{ח:תתתת|(2)}} עגינה, קשירה, עיתוק, ניתוק או הפלגת אנית חמרי נפץ;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזור סכנה א׳“ – שטח שבו צפויים, במקרה של התפוצצות חמרי הנפץ המיועדים לטעינה או לפריקה, התמוטטות או נזק חמורים לרכוש ופגיעה קטלנית בנפש שלא ניתן למנעם על ידי מיגון או מחסה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזור סכנה ב׳“ – השטח שבו צפויים במקרה של התפוצצות חמרי הנפץ המיועדים לטעינה או לפריקה, נזקים לרכוש ופגיעה בנפש מרסיסים, הדף, גופים מעופפים וכיוצא באלה ואשר ניתן למנעם או להפחיתם על ידי מיגון או מחסה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אנית חמרי נפץ“ – כלי שיט הנושא עמו בהכנסו לנמל, או בהמצאו בנמל, כמות כלשהי של חמרי נפץ, למעט אותה כמות של חמרי נפץ שכלי שיט כאמור נושא עמו דרך קבע לשימושו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל“ – הקברניט, הבעל או החוכר של אנית חמרי נפץ או הבעל של מטען חמרי נפץ או סוכנם או נציגם או שליחם של כל אחד מאלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חמרי נפץ“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק חמרי נפץ|בחוק חמרי נפץ, התשי״ד–1954}}, לרבות חמרי נפץ ופריטי תחמושת המפורטים בקבוצה הראשונה (1 Class) של הקודקס;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אימ״ו“ – הארגון הבינלאומי לעניני ספנות International Maritime Organization שישראל חברה בו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הקודקס“ – הקודקס הבינלאומי הימי של אימ״ו לענין טובין מסוכנים (I.M.D.G. Code).
{{ח:תת|(ב)}} הוראה, אישור או היתר של מנהל הנמל יהיו בכתב חתום בידו.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 13|פרק זה}} באות להוסיף על האמור בכל תקנה אחרת.

{{ח:סעיף|124|הודעה על מטען|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} ארבעים ושמונה שעות לפחות לפני הגיע אנית חמרי נפץ לנמל או לפני הכנסת חמרי נפץ לתחום הנמל בדרך אחרת ימסור הבעל הודעה על כך למנהל הנמל, בהתאם {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 1|לטופס 1 שבתוספת השניה}}.
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה לפי תקנת משנה (א) יסווג הבעל את מטען חומר הנפץ המיועד לטעינה או לפריקה על פי קבוצות הסיווג שבקודקס או בקטלוג לסיווג חומרים מסוכנים של רשות הנמלים (להלן – הקטלוג) לפי כמויות ויציין את הרדיוסים של אזורי סכנה ”א“ ו־”ב“ התואמים, הכל לפי טבלאות הכמויות והרדיוסים של אזורי הסכנה {{ח:פנימי|תוספת 2 לוח א|שבלוחות א׳ עד ה׳ בתוספת השניה}}, לפי הענין.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל הנמל רשאי לדרוש מהבעל פרטים נוספים על אלה שנמסרו לפי תקנת משנה (א) בכל ענין שהוזכר {{ח:פנימי|פרק 13|בפרק זה}}, כתנאי מוקדם להבאת חומרי נפץ לנמל או הוצאתם ממנו.

{{ח:סעיף|125|סיווג בהעדר הודעה|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:ת}} לא נמסרה הודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 124|תקנה 124(א)}}, או לא נמסרה במועד, או נמסרה והאמור בה לא הניח דעתו של מנהל הנמל, יסווג מנהל הנמל את חמרי הנפץ בקבוצה 1.1 שבקודקס.

{{ח:סעיף|126|עגינה וקשירה של אנית חמרי נפץ|תיקון: תשמ״ד־3, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} אנית חמרי נפץ לא תיכנס, לא תעגון ולא תיקשר בנמל אלא בהיתר מאת מנהל הנמל ובמקום שנקבע בהיתר.
{{ח:תת|(ב)}} אנית חמרי נפץ תיקשר לרציף כשחרטומה מופנה לכיוון פתח היציאה מהנמל ובאמצעות חבלים בלבד, שאינם כבלי מתכת, זולת אם אישר רב חובל הנמל אחרת.

{{ח:סעיף|127|אמצעים לגרירה בשעת סכנה|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} הבעל יניח גרזנים בחרטום אנית חמרי נפץ השוהה בנמל וכן ליד חבלי הקשירה שבירכתיה, שיאפשרו ניתוק כלי השיט מן הרציף בשעת סכנה.
{{ח:תת|(ב)}} הבעל יקשור בחרטומה ובירכתיה של אנית חמרי נפץ השוהה בנמל כבל פלדה שקצהו, ובו לולאה, תלוי קרוב לגובה פני המים באופן המאפשר גרירתה בכל עת.

{{ח:סעיף|128|טעינת חמרי נפץ ופריקתם|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} אין לטעון חמרי נפץ על אנית חמרי נפץ או לפרקם ממנה אלא במקום ובאופן שהורה מנהל הנמל.
{{ח:תת|(ב)}} אין לטעון חמרי נפץ בספנה (Hold) של אנית חמרי נפץ או לפרקם מספנה כאמור, אלא לאחר ניתוק הזרם ממערכת החשמל של אותה ספנה.
{{ח:תת|(ג)}} לא ישתמש אדם בציוד שינוע של חמרי נפץ לטעינת חמרי נפץ או לפריקתם אלא לאחר שבודק מוסמך בדק ואישר בכתב, להנחת דעתו של מנהל הנמל, כי הוא מתאים לכך; בתקנת משנה זו, ”בודק מוסמך“ – כמשמעותו על פי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 1|סעיף 1 לפקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], התש״ל–1970}}.
{{ח:תת|(ד)}} לא יעוכב מטען חמרי נפץ בתחום הנמל אלא כנדרש לביצוע הפעולות השוטפות של הטעינה או הפריקה, ואם חלה הפרעה או תקלה כלשהי בתהליך השינוע יופסקו מיד כל הפעולות העלולות לגרום להצטברות חמרי נפץ על הרציף.

{{ח:סעיף|129|כמויות המותרות לשינוע ואישור חריגה|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} למטען חמרי נפץ המיועדים לטעינה על אנית חמרי נפץ או לפריקה ממנה, יקבעו אזורי סכנה ”א“ ו־”ב“ על ידי חישוב רדיוסים של איזורי הסכנה התואמים, על פי סיווג חמרי הנפץ בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה}}.
{{ח:תת|(ב)}} כמות חמרי הנפץ המירבית המותרת באנית חמרי נפץ הנמצאת בתחום הנמל תוגבל כך שאיזור סכנה ”א“ שנקבע לה, בהתאם לתקנת משנה (א) לא יחרוג מתחום האיזור המוגבל.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנת משנה (ב) – יתיר מנהל הנמל במקרה מסוים, טעינה או פריקה של חמרי נפץ בכמות גדולה יותר כשאיזור סכנה ”א“ התואם לה חורג מתחום האיזור המוגבל, ובלבד שנתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הבעל הגיש למנהל בקשה לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 2|טופס 2 בתוספת השניה}};
{{ח:תתת|(2)}} ניתן אישור בכתב מאת שר הבטחון, או ממי שהוא הסמיכו לכך בהתאם {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 2|לטופס 2 בתוספת השניה}}, כי שינוע חמרי הנפץ כאמור חיוני מטעמים שבבטחון המדינה או שלמדינה ענין בהם, וכי ננקטו כל הצעדים הנדרשים בנסיבות המקרה לטיפולם של צה״ל, משטרת ישראל ורשויות אחרות בכל פיגוע אפשרי מחוץ לאיזור המוגבל, במקרה של אסון בתחום איזור סכנה ”א“.

{{ח:סעיף|130|חובת זהירות|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא יבצע אדם ולא ירשה לאחר לבצע עבודות כלשהן באזור סכנה ”א“ שבתחום הנמל כל אימת שמתבצעת באיזור המניעה טעינה או פריקה של חמרי נפץ, זולת מי שקשור במישרין לשינועם, או איש צוות באנית חמרי נפץ, או מי שקיבל היתר לכך מאת מנהל הנמל.
{{ח:תת|(ב)}} אדם העוסק בטעינה או בפריקה של חמרי נפץ, או הבא במגע עם מטען חמרי נפץ באזור מניעה, או במקום אחר בתחום הנמל, ינקוט בכל אמצעי הזהירות למניעת אש או התפוצצות.

{{ח:סעיף|131|דגל ומאור|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:ת}} קברניט של אנית חמרי נפץ הנמצאת בתחום נמל חייב בשעות היום להניף דגל בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 3|טופס 3 בתוספת השניה}} ובשעות הלילה – לתלות ולהאיר מאור אדום בראש התורן ואם אין לכלי השיט תורן – באחת מכלונסאותיו, בגובה שלא יפחת מששה מטרים מעל לסיפון, והכל באופן שהאור יראה מכל עבר עד למרחק של לא פחות משלושה וחצי קילומטרים.

{{ח:סעיף|132|איסור שהיית כלי שיט ליד אנית חמרי נפץ|תיקון: תשמ״ד־3, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישיט אדם לעבר אנית חמרי נפץ כלי שיט שאינו נוטל חלק בטעינה או בפריקה של חמרי נפץ או קשור ישירות לקשירתה, לעיתוקה או לניתוקה של אנית חמרי נפץ.
{{ח:תת|(ב)}} גוררות, ארבות, ספקות מים, ספקות דלק וכל כלי שיט אחר לא יתקרבו לדופן אנית חמרי נפץ ולא ידופנו אליה כל אימת שמתבצעת טעינה או פריקה של חמרי נפץ, אלא על פי היתר מאת רב חובל הנמל.

{{ח:סעיף|133|מניעת דליקות והתפוצצויות|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} בהימצא אנית חמרי נפץ בתחום הנמל ינקוט הבעל כל אמצעי זהירות הדרושים למניעת אש או התפוצצות בכלי השיט.
{{ח:תת|(ב)}} מכשירי כיבוי אש ומשאבות הכיבוי של אנית חמרי נפץ יהיו במצב תקין וזרנוק אחד לפחות יהיה פרוש ומוכן להפעלה מיידית ליד כל ספנה שבה מתבצעת טעינה או פריקה של חמרי נפץ; משאבות הכיבוי יפעלו כל אימת שמבוצעות פעולות טעינה או פריקה כאמור ומים יזרמו בזרנוקים שנפרשו; על הרציף ייפרשו זרנוקים מחוברים לברז הכיבוי אשר יהיה פתוח ומזנק הכיבוי יהיה במצב סגור.
{{ח:תת|(ג)}} ציוד כיבוי אש הנמצא באזור מניעה יהיה במצב תקין ומוכן לפעולה במשך ביצוע הטעינה או הפריקה של חמרי נפץ.
{{ח:תת|(ד)}} מנהל הנמל יקבע אחראי לכוננות וכיבוי אש במשך הימצאות אנית חמרי נפץ ליד הרציף (להלן – האחראי), ויודיע על כך לכל העוסקים בטעינה ובפריקה באזור המניעה.
{{ח:תת|(ה)}} האחראי ידאג לתקינות ציוד כיבוי האש, אבטחת סידורי הכבאות והפעלתם בשעת הצורך, וימצא באזור הפריקה והטעינה עד לסיומם.
{{ח:תת|(ו)}} ראה האחראי כי התנאים למניעת שריפות וכיבויין אינם מתמלאים, רשאי הוא להורות על הפסקת פעולות הפריקה והטעינה.

{{ח:סעיף|134|{{ח:הערה|שילוט}}|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הנמל יסמן את אזור המניעה וגבולותיו בשילוט מתאים; לפני תחילת טעינה או פריקה של חמרי נפץ יוצגו שלטי אזהרה ליד כבש אנית חמרי הנפץ ובאזור המניעה בזו הלשון: ”'''אסור לעשן, להשתמש בלהבה גלויה ולהכניס גפרורים ומצתים; הגישה למבקרים אסורה ללא אישור מנהל הנמל'''“.

{{ח:סעיף|135|איסור הבערת אש, עישון והכנסת מכשירי הצתה|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא יבעיר אדם אש גלויה באזור מניעה או באנית חמרי נפץ השוהה בנמל, אלא אם כן ניתן על כך היתר מראש מאת מנהל הנמל.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו, ”אש גלויה“ – חמרים לוהטים, קשתות ריתוך חשמליות, מבערי הלחמה וחיתוך, מבערי חימום, תנורי פרימוס, מכשירי חשמל ניידים או מכשירי יד העלולים להתיז גצים, להבה גלויה ואש, למעט אש בדוודים ובמטבח האניה.
{{ח:תת|(ג)}} לא יעשן אדם באזור מניעה אלא במקום שהעישון בו הותר בידי מנהל הנמל, ובאנית חמרי נפץ אלא במקום שהעישון בו הותר בידי קברניטה.
{{ח:תת|(ד)}} לא יכניס אדם לאזור מניעה, או לאנית חמרי נפץ, גפרורים, מצתים אוטומטיים או מכשירי הצתה אחרים כלשהם אלא אם כן ניתן על כך היתר מאת מנהל הנמל או הקברניט, לפי הענין.
{{ח:תת|(ה)}} מנהל הנמל או מי שהוא הסמיך לכך, רשאי לערוך בדיקה בגופו ובכליו של כל אדם העומד להכנס לאזור המניעה או לאנית חמרי נפץ או הנמצא בהם להבטחת קיום הוראות תקנת משנה (ד).

{{ח:סעיף|136|איסור שימוש בכיבלי חשמל מסויימים|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:ת}} לא ישתמש אדם בכיבלי חשמל ניידים באנית חמרי נפץ ובאזור המניעה, לשם תאורה, אלא אם הם מסוג משוריין שאישר מנהל הנמל, וכשהם מחוברים אל כן המנורה בחיבור חשמלי רצוף ומנהל הנמל התיר את השימוש.

{{ח:סעיף|137|איסור פעולות המתיזות גצים|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:ת}} לא יעסוק אדם בניקור או בגירוד של חלקי פלדה או בכל מלאכה אחרת העלולה ליצור או להתיז גצים באנית חמרי נפץ השוהה בנמל; אולם אם היה צורך לבצע עבודת תיקונים דחופה באנית חמרי נפץ, העלולה ליצור או להתיז גצים, ניתן לבצעה אם ניתן היתר מראש מאת מנהל הנמל ובהתאם לתנאים שקבע.

{{ח:סעיף|138|כוננות האניה וצוותה|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:ת}} בזמן שהותה של אנית חמרי נפץ בנמל יהיו האניה וצוותה במצב כוננות המאפשר הוצאתה המיידית של האניה מן הנמל בכל עת.

{{ח:סעיף|139|איסור פירוק מנועי האניה|תיקון: תשמ״ד־3, תשע״ח}}
{{ח:ת}} הבעל לא יפרק את מנועי אנית חמרי הנפץ השוהה בנמל ויקיים את הכח המניע שלה במצב מוכן להפעלה מיידית, אלא בהיתר מראש מאת רב חובל הנמל ולפי תנאיו; ובלבד שסוכן האנייה הציג לפניו אישור מאת המנהל הכללי של התאגיד המפעיל את הרציף שלידו עוגנת האנייה לעניין פירוק המנוע ואי־קיום הכוח המניע של האנייה.

{{ח:סעיף|140|אמצעי בטיחות נוספים|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:ת}} בנסיבות מיוחדות רשאי מנהל הנמל להורות על נקיטת אמצעי בטיחות נוספים או הגבלות נוספות על האמור {{ח:פנימי|פרק 13|בפרק זה}}.

{{ח:סעיף|141|הרחקת חמרי נפץ|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} חומר נפץ ישונע, בתחום הנמל, במסירה ישירה ובתוואי שעליו יורה מנהל הנמל.
{{ח:תת|(ב)}} חומר נפץ מיובא, יוצא מיד עם שינועו מתחום הנמל.
{{ח:תת|(ג)}} חומר נפץ יובא או יוצא מתחום הנמל כשהוא מכוסה ביריעות חסינות אש, למעט מכולות.
{{ח:תת|(ד)}} בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 128|בתקנה 128}}, לא יוחל בפריקת חמרי נפץ מאנית חמרי נפץ אלא לאחר שהבעל הביא כלי תובלה מתאימים אל הרציף בסמוך לאנית חמרי הנפץ, במספר ובמועד שאישר מנהל הנמל.

{{ח:סעיף|142|אריזה וסימון|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} הבעל יוודא שאריזת חמרי הנפץ תהיה עמידה בפני סיכונים הקשורים בשינועם ובהובלתם בים, והסימון על פניהן ייעשה באופן בולט וברור לעין, לפני הבאתם לנמל.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות ודרישות הקודקס לענין סימון איכות ומהות אריזות טובין מסוכנים יהוו תקן לענין זה, אלא אם אישר שר הבטחון או מי שהוא הסמיכו לכך אחרת בכתב.

{{ח:סעיף|143|תקינות מכולות וכלי־רכב|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:ת}} הבעל של חמרי נפץ המיועדים ליבוא או ליצוא במכולה או המשגר כלי רכב טעונים חמרי נפץ לנמל לשם טעינתם יחד עם חמרי הנפץ על אנית חמרי נפץ או פריקתם ממנה כאמור, יוודא שהמכולה וכלי הרכב יהיו בעלי כל הנתונים לעמידה בתנאי השינוע וכי המכולה תענה על דרישות כל אמנה בינלאומית לענין שינוע והובלה שישראל הצטרפה אליה או על דרישות כל רשות מוסמכת לענין.

{{ח:סעיף|144|פיקוח על טעינה ופריקה|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} קברניט אנית חמרי נפץ, המפקח על הטעינה או הפריקה, יוודא שבידיו כל הפרטים הנוגעים לחמרי הנפץ המיועדים לשינוע, לרבות כמותם, אריזתם, שמותיהם, סיווגם, תכונותיהם, הסיכונים הטמונים בהם וכן אופן ושיטות הטיפול בהם בשעת סכנה או חירום.
{{ח:תת|(ב)}} בכל עת טעינה או פריקה של חמרי הנפץ, יהיה נוכח באזור המוגבל נציג מוסמך של הבעל, הבקי בכל פרטי חמרי הנפץ המיועדים לשינוע, וכל דבר אחר הנוגע לענין, כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|145|תנאי וזמני טעינה, פריקה והפלגה|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא תיעשה עבודה בחמרי נפץ בנמל, לרבות טעינתם על אנית חמרי נפץ או פריקתם ממנה בזמן סערת ברקים.
{{ח:תת|(ב)}} טעינת חמרי נפץ על אנית חמרי נפץ או פריקתם ממנה, לא תתבצע בשעות שבין שקיעת השמש לזריחתה אלא אם כן נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הותקנו אמצעי תאורה מיוחדים בספנות, על הסיפון ועל הרציף באופן המונע, לדעת מנהל הנמל, היווצרות ניצוצות שריפה והתחשמלות;
{{ח:תתת|(2)}} ננקטו כל הצעדים לאספקה מיידית של זרם חשמל חילופי במקרה של תקלה במערכת החשמל.
{{ח:תת|(ג)}} טעינת חמרי נפץ על אנית חמרי נפץ תבוצע ברציפות אך ורק לאחר סיום טעינת כל המטענים האחרים, לרבות צידת האניה.
{{ח:תת|(ד)}} פריקת חמרי נפץ מאנית חמרי נפץ תבוצע ברציפות, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק 13|פרק זה}}, מיד לאחר קשירתה לרציף ולפני פריקת כל מטען אחר מעליה.
{{ח:תת|(ה)}} אנית חמרי נפץ תפליג מהנמל אל מחוץ לתחומיו, בסמוך ככל האפשר לאחר גמר הטעינה ולא יאוחר מן השעה שנקבעה לכך בהוראות מנהל הנמל לקברניטה.

{{ח:סעיף|146|כיסוי חמרי נפץ|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} קברניט אנית חמרי נפץ יוודא שחמרי הנפץ שעליה יהיו מכוסים כל העת, למעט בזמן הטעינה או הפריקה.
{{ח:תת|(ב)}} בהימצא חומר הנפץ בספנה, יהיה פתח הספנה מכוסה במכסה או ביריעות ובכל מקום אחר, למעט מחסן מקורה שבאניה, יהיו חמרי הנפץ מכוסים ביריעות.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות תקנה זו לא יחולו על מכולה שנארזו בה חמרי נפץ.

{{ח:סעיף|147|איסור שימוש בכלי רכב ובציוד ממונע|תיקון: תשמ״ד־3, תשמ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא יכניס אדם ולא ירשה לאחר להכניס לאזור מניעה כל רכב, לרבות רכב תפעולי, המונע במנוע בנזין, פרט לרכב כיבוי אש ורכב הצלה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ישתמש אדם ולא ירשה לאחר להשתמש באזור מניעה, בעת טעינת חמרי נפץ על אנית חמרי נפץ או פריקתם מעליה במלגזות, בטרקטורים או בעגורנים אלא אם כן הם ממונעים במנוע דיזל שמפלטו מופנה כלפי מעלה ועליו מורכב קולט גצים, או מונעים בכוח חשמל מסוללות; הוראה זו לא תחול על שימוש בעגורני חוף, עגורני גשר ועגורני שער של הנמל וכן על שימוש בעגורני אנית חומרי נפץ.
{{ח:תת|(ג)}} לא תוכנס מלגזה לתוך ספנת אנית חמרי נפץ אלא אם היא מופעלת בכוח חשמלי מסוללות ומטיפוס ”Ex“ או ”EE“.
{{ח:תת|(ד)}} מלגזות המשמשות לשינוע חמרי נפץ על הרציף יהיו מטיפוס ”DS“ (דיזל) או ”EE“ (חשמל).

{{ח:סעיף|148|איסור כניסה|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:ת}} לא יכנס אדם לאזור מניעה או לאזור סכנה ”א“ שבתחום הנמל ולא ימצא בו בעת טעינת חמרי נפץ על אנית חמרי נפץ או פריקתם מעליה, למעט איש צוות של האניה, איש צוות כיבוי אש והצלה, נהג כלי תובלה המועסק בשינוע חמרי נפץ ואדם העוסק בטעינה, בפריקה או בפיקוח, אלא בהיתר מאת מנהל הנמל ובהתאם לתנאי ההיתר.

{{ח:סעיף|149|הודעה על תקלה|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:ת}} קברניט אנית חמרי נפץ יודיע מיד למנהל נמל על כל תקלה הנוגעת לחמרי נפץ שבה, העלולים לסכן את הנמל או כל אדם או רכוש שבתחומו או בסביבתו.

{{ח:סעיף|149א||תיקון: תשל״ח־3, תשמ״א־5, תשמ״ד־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק 14|פרק ארבעה עשר: חמרים מסוכנים|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:קטע3|פרק 14 סימן א|סימן א׳: הגדרות|תיקון: תשנ״ב}}

{{ח:סעיף|150|הגדרות|תיקון: תשמ״א־3, תשנ״ב, תשס״א}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 14|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור סכנה“ – מקום בתחום הנמל שבו מבוצעות פעולות שינוע, אחסנה או אריזה של חומר מסוכן והאזור הסמוך לו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אניית חמרים מסוכנים“ – כלי שיט המשנע, מאחסן או העומד לשנע או לאחסן חומר מסוכן, למעט חומר מסוכן בכמות הדרושה לתפעולו של כלי השיט עצמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אניית חמרים מסוכנים בצובר“ – אניית חמרים מסוכנים המשנעת, מאחסנת או העומדת לשנע או לאחסן חמרים מסוכנים בצובר, לרבות אניה כאמור אשר סיימה פריקת חומר מסוכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אניית חמרים מסוכנים מוצקים בצובר“ – אניית חמרים מסוכנים בצובר המשנעת, מאחסנת או המיועדת לשנע או לאחסן חמרים מסוכנים מוצקים בצובר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אניית חמרים מסוכנים נוזלים בצובר“ – אניית חמרים מסוכנים בצובר המשנעת, מאחסנת או המיועדת לשנע או לאחסן חמרים מסוכנים נוזלים בצובר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אימ״ו“ – הארגון הבינלאומי לספנות שישראל חברה בו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל“ – קברניטה, בעלה או חוכרה של אניית חמרים מסוכנים או הבעל של חמרים מסוכנים או סוכנו של כל אחד מהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גז“ – לרבות אדי חומר מסוכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנחיות אימ״ו“ – ההנחיות הכלולות בספר ”תובלה בטוחה, שינוע ואחסון של חמרים מסוכנים בתחום הנמל“, בהוצאת אימ״ו, שהעתקו נמצא לעיון הציבור במינהל הספנות והנמלים של משרד התחבורה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר לקיח“ – חומר, בכל מצב צבירה, שנקודת ההבזקה שלו בגביע סגור לפי שיטת האגודה האמריקאית לבחינת חמרים ASTM 93-D (לפי התקן האמריקאי לבחינת חומרים, כרך D תקן 93) היא טמפרטורה של 61 מעלות צלזיוס או פחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מסוכן“ – חומר מן החמרים המוגדרים בקודקס של אימ״ו, בכמות ובתנאים העולים על המינימום המפורט בו וכן חומר בעל תכונה או תכונות דומות, למעט חמרי נפץ כמשמעותם {{ח:פנימי|פרק 13|בפרק 13 לתקנות אלה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מסוכן ארוז“ – חומר מסוכן המשונע או מאוחסן באריזה לרבות אריזה אשר שימשה לאחסנת חומר מסוכן אלא אם כן נוקתה משאריות החומר המסוכן, אם תכונות החומר מאפשרות זאת בבטיחות, וכל תוויות הסימון הנוגעות לחומר המסוכן ששונע או שאוחסן בה הוסרו ממנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מסוכן בצובר“ – חומר מסוכן המשונע או המאוחסן ללא אריזת ביניים בכלי קיבול המהווה חלק מכלי שיט או המחובר חיבור של קבע למקרקעי הנמל, או המהווה חלק מהמערך התפעולי של הנמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חמרים מסוכנים מוצקים בצובר“ – חמרים מסוכנים בצובר הנמצאים במצב צבירה מוצק בעת שינועם או אחסנתם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חמרים מסוכנים נוזלים בצובר“ – חמרים מסוכנים בצובר הנמצאים במצב צבירה נוזלי בעת שינועם או אחסנתם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי קיבול“ – מכל, ספנת אניה, מכולה ואריזה אחרת מכל מין וסוג;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסן חמרים מסוכנים“ – אזור בנמל שמנהל הנמל אישרו כמקום אחסנה של חמרים מסוכנים ארוזים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מינגש“ – אזור בנמל, ליד רציף, בו עוגנת אניה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסוף“ – אזור בנמל שקבע מנהל הנמל המצוייד במתקנים לשינוע ואחסנה של חמרים מסוכנים נוזלים בצובר, לרבות המינגש המיוחד במסוף המיועד לביצוע שינוע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל מסוף“ – אדם שמנהל הנמל מינהו לניהול המסוף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מספר או״ם“ (UN Number) – מספר בן ארבע ספרות לזיהוי חומר מסוכן או קבוצת חמרים מסוכנים, שקבעה וועדת המומחים של האו״ם להובלת מטענים מסוכנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל מחסן“ – בעל מחסן חמרים מסוכנים מורשהו או חוכרו, או מי שמנהל הנמל מינה לניהול מחסן חמרים מסוכנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן“ – מערכת אמצעים לשינוע ולאחסון חמרים מסוכנים נוזלים בצובר במסוף או מחוצה לו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל מיתקן“ – בעל מיתקן, מורשהו או חוכרו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרה חירום“ – מקרה של תקלה באניית חמרים מסוכנים או תקלה בשינוע או באיחסון חומר מסוכן ובכלל זה דליפה, אש, התפוצצות או גלישת חומר מסוכן ממכלים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נוהלי חירום“ (EM'S) – ההנחיות הכלולות בספר ”נוהלי חירום לאניות המובילות מטענים מסוכנים“, בהוצאת אימ״ו, שהעתקו נמצא לעיון הציבור במינהל הספנות והנמלים של משרד התחבורה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד במיתקן“ – מי שמפעיל מיתקן מעסיקו במיתקן לרבות קבלן עצמאי ועובדיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רציף“ – אזור בנמל, למעט מסוף, שבו מתבצע שינוע של חמרים מסוכנים ארוזים או של חומרים מסוכנים מוצקים בצובר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפיל רציף“ – בעל של רציף, מורשהו או חוכרו, או מי שמנהל הנמל מינה לניהול הרציף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבוצת סיכון“ (UN Class) – מספר המונה ספרה אחת או שתיים לציון סוג הסיכון של החומר המסוכן שקבעה וועדת המומחים של האו״ם להובלת מטענים מסוכנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קודקס של אימ״ו“ (IMDG Code) – הקודקס הבינלאומי הימי לחמרים מסוכנים שבהוצאת אימ״ו שהעתקו נמצא לעיון הציבור במינהל הספנות והנמלים של משרד התחבורה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רמת סיכון“ – סיווג רמת הסיכון של החומר המסוכן (Packaging Group) כפי שמוגדר בקודקס של אימ״ו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שינוע“ – לרבות הובלה, פריקה או טעינה, העברה ממכל למכל, שטעון, נטילת דוגמאות של חומר מסוכן, מדידת כמות (Ullaging), טעינה או פריקה של מי זיבורית או פסולת, ניקוי או אוורור מכלים, שאיבת נוזל שיפוליים שהחומר המסוכן חדר אליהם וכיוצא באלה.

{{ח:קטע3|פרק 14 סימן ב|סימן ב׳: כללי|תיקון: תשנ״ב}}

{{ח:סעיף|151|הודעה על חמרים מסוכנים|תיקון: תשמ״א־3, תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בעל אניית חמרים מסוכנים ימסור בכתב למנהל הנמל או למי שהוא הסמיכו לכך, 24 שעות לפחות לפני הגעת אניית חמרים מסוכנים לנמל, הודעה על חמרים מסוכנים (להלן – ההודעה) בנוסח הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 3 טופס 1|בטופס 1 בתוספת השלישית}}; לגבי משך הפלגה קצר מ־24 שעות, תימסר ההודעה בכתב עם הפלגת האניה מנמל המוצא.
{{ח:תת|(ב)}} בעל חמרים מסוכנים או מפעיל מיתקן המיועד לשנע או לאחסן חומר מסוכן, יודיע למנהל הנמל, או למי שהוא הסמיכו לכך, 24 שעות לפחות לפני הכנסת כל חומר מסוכן לנמל את שם החומר המסוכן, מספר האו״ם שלו, כמותו, אריזתו, סיוורו, קבוצת הסיכון שלו, מספר הדף בקודקס של אימ״ו שבו הוא מופיע, רמת הסיכון שלו, כתובת ומספר טלפון של בעל המטען בארץ, סוג התובלה היבשתית שבה יגיע לנמל ושם כלי השיט שבו יישלח לחוץ לארץ.

{{ח:סעיף|151א||תיקון: תשמ״א־3, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|152|קשר האניה עם החוף|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} קברניט אניית חמרים מסוכנים יקיים קשר רדיו או טלפון רצוף בין האניה שבפיקודו ובין תצפית הנמל בכל עת שהאניה שוהה בתחום הנמל.

{{ח:סעיף|153|פעולה הקשורה בחומר מסוכן|תיקון: תשמ״א־3, תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} שינוע, אחסון או פעולה אחרת בנמל ובדרך אליו הקשורה בחומר מסוכן ייעשו בהתאם להנחיות אימ״ו והקודקס של אימ״ו אלא אם כן נקבע אחרת בתקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} מידע כמפורט להלן בקשר לחמרים מסוכנים יימצא בנמל בהישג יד של אדם או בני אדם שקבע מנהל הנמל:
{{ח:תתת|(1)}} שמו הטכני של החומר המסוכן, מספר האו״ם שלו, תיאור תכונותיו הפיזיקליות, הכימיות ותגובותיו;
{{ח:תתת|(2)}} מידע בכתב בדבר ציוד מיוחד הדרוש לשינוע החומר המסוכן, תהליכי שינועו וניטרולו, איוורור וניקוז של כלי הקיבול שלו מגז וכל פסולת אחרת;
{{ח:תתת|(3)}} נוהלי חירום.

{{ח:סעיף|154|פיקוח על שינוע|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} קברניט אניית חמרים מסוכנים יקבע איש מצוות האניה, בדרגת קצין, בעל ידע בזיהוי החומר המסוכן המשונע ובאמצעים שיש לנקוט בשעת חירום לפיקוח על שינוע החומר המסוכן (להלן – הקצין המפקח).
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הנמל יקבע עובד נמל בעל ידע בזיהוי החומר המסוכן המשונע ובאמצעים שיש לנקוט בשעת חירום, לפיקוח על שינוע החומר המסוכן בתחום הנמל.
{{ח:תת|(ג)}} הקברניט יבדוק, לפני התחלת השינוע של חומר מסוכן, כי בידי הקצין המפקח נמצא המידע על מקום הימצאם של אמצעי הקשר לאזעקה מיידית של מכבי האש ושירותי העזרה הראשונה וכי אמצעי הקשר האמורים תקינים ומוכנים להפעלה.

{{ח:סעיף|155|נקיטת אמצעי זהירות וכיבוי אש|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} קברניט אניית חמרים מסוכנים, מפעיל מיתקן, מפעיל רציף, מפעיל מחסן וכל אדם אחר הבא במגע עם חומר מסוכן בנמל, ינקוט כל אמצעי זהירות כדי למנוע התלקחות אש, התפוצצות, דליפה או כל נזק אחר העלול להיגרם בשל שינוע חומר מסוכן ואחסנתו.
{{ח:תת|(ב)}} קברניט אניית חמרים מסוכנים יבדוק כי –
{{ח:תתת|(1)}} אמצעי הכיבוי של האניה, שליד כל כלי קיבול בו מבוצע שינוע חומר מסוכן, יהיו תקינים ומוכנים להפעלה;
{{ח:תתת|(2)}} מספר מתאים של זרנוקי כיבוי אש יהיו על סיפון האניה, מחוברים למערכת כיבוי האש של האניה ומוכנים להפעלה מיידית;
{{ח:תתת|(3)}} לא ייפלטו גצים מארובת האניה;
{{ח:תתת|(4)}} באניה יהיה בכל עת צוות מיומן ומתורגל בכיבוי אש.
{{ח:תת|(ג)}} מפעיל מיתקן, מפעיל רציף ומפעיל מחסן, כל אחד בתחום אחריותו, ידאג לפני שינוע, לגישה חפשית של אמצעי כיבוי האש אל אניית חמרים מסוכנים ולכל מקום שבו נמצא חומר מסוכן, ולשימוש בהם ללא הפרעה.
{{ח:תת|(ד)}} מנהל הנמל או מי שהוא הסמיכו לכך, יקבע את המקום שבו יוחזקו כלים ומכשירים לכיבוי אש, מלאי אמצעי ספיגה וחמרי טיהור וניטרול בכמות ומסוגים מתאימים, הכל במצב תקין ומוכן לשימוש מיידי.

{{ח:סעיף|156|עישון|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעשן אדם ולא ישא עמו גפרורים או כלי הצתה אחרים באזור סכנה אלא במקום שמנהל הנמל יעד לכך.
{{ח:תת|(ב)}} כדי להבטיח קיום הוראות תקנת משנה (א), רשאי מנהל הנמל או מי שהוא הסמיכו לכך לדרוש מכל אדם הנכנס לאזור סכנה להפקיד במשרד הנמל גפרורים וכלי הצתה שברשותו.
{{ח:תת|(ג)}} קברניט אניית חמרים מסוכנים יקבע באניה אזורים מותרים לעישון הסגורים ומסומנים באופן מתאים ואשר קיימת בהם חובת שימוש במאפרות.
{{ח:תת|(ד)}} קברניט אניית חמרים מסוכנים, מפעיל מיתקן, מפעיל רציף ומפעיל מחסן, יציבו שלטים בולטים לעין האוסרים עישון במקומות שבהם העישון מהווה סכנה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 168|בתקנה 168}}.

{{ח:סעיף|157|איסור ביצוע עבודות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} באזור סכנה או באניית חמרים מסוכנים לא יבוצעו עבודות תיקון, ניקוי, איוורור, ריתוך, שפשוף, גירוד חלקי פלדה או כל עבודה אחרת העלולה לגרום לגצים או לכל סכנה שהיא, אלא בהיתר בכתב מאת מנהל הנמל או מי שהוא הסמיכו לכך ובהתאם לתנאי ההיתר.
{{ח:תת|(ב)}} באניית חמרים מסוכנים בצובר לא יבוצעו העבודות כאמור בתקנת משנה (א), אלא לאחר תיאום עם מנהל המסוף ומפעיל המיתקן אשר האניה עוגנת בתחום אחריותם.
{{ח:תת|(ג)}} לא יבוצעו עבודות באניית חומרים מסוכנים נוזלים בצובר, אלא אם כן יאשר בודק מטעמו של סוכן האניה כי בבדיקה שערך באניה או בכלי קיבול שנמצא באניה, לא קיימים גזים רעילים או נפיצים ויוציא על כך אישור בכתב שיימסר למנהל המסוף.

{{ח:סעיף|158|מאור|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישונע חומר מסוכן ולא תיעשה כל פעולה הנוגעת לשינוע חומר מסוכן באזור סכנה בשעות שבין שקיעת החמה לזריחתה, אלא אם כן הובטח שהפעולות ייעשו באור מספיק שמקורו באמצעי מאור בטוחים, להנחת דעתו של מנהל הנמל או מי שהוא הסמיכו לכך.
{{ח:תת|(ב)}} באזור סכנה לא ישתמש אדם באמצעי מאור העלולים לגרום אש או גצים.

{{ח:סעיף|159|שימוש בציוד חשמלי|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} במקום שבו קיימת סכנת התלקחות או נפיצות לא ישתמש אדם בציוד חשמלי מיטלטל אלא אם כן הציוד הוגדר כבטוח לשימוש בהתאם לתקן ישראלי ת״י 786 של מכון התקנים הישראלי.

{{ח:סעיף|160|שינוע בתנאי מזג אויר קשים|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} לא ישונע חומר מסוכן בשעה של סערת ברקים או בתנאי מזג אויר העלולים להגדיל, במידה ניכרת, את הסיכון שבשינוע.

{{ח:סעיף|161|הודעות על תקלות ופעולות חירום|תיקון: תשנ״ב, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מי שמבצע שינוע, אחסנה או כל פעולה שהיא בחומר מסוכן בנמל, יודיע למנהל הנמל ולרב חובל הנמל, מיד, על כל תקלה שגרמה או עלולה לגרום להתלקחות, שפיכה או גלישה של חומר מסוכן ועל כל תקלה העלולה לסכן את הנמל, אנשים או רכוש; כמו כן –
{{ח:תתת|(1)}} יפסיק כל פעולה בחומר המסוכן;
{{ח:תתת|(2)}} יפעיל את כל האמצעים הדרושים למניעת גלישת החומר המסוכן;
{{ח:תתת|(3)}} יאסור וימנע גישת אנשים בלתי מוסמכים למקום התקלה;
{{ח:תתת|(4)}} יזעיק את הממונה על הבטיחות של הנמל;
{{ח:תתת|(5)}} יזעיק את מכבי האש והמשטרה;
{{ח:תתת|(6)}} יבצע הכנות לגרירת אניית החמרים המסוכנים או לפינוי החומר המסוכן לפי הענין;
{{ח:תתת|(7)}} יבצע פעולות חירום בחומר המסוכן בהתאם לנוהלי חירום.
{{ח:תת|(ב)}} קברניט אניית חמרים מסוכנים יודיע למנהל הנמל ולרב חובל הנמל, מיד, על כל תקלה כמפורט בתקנת משנה (א), וכן על כל תקלה הפוגעת או העלולה לפגוע בכשירות האניה להפליג או המסכנת או עלולה לסכן כלי שיט סמוכים.

{{ח:סעיף|162|בדיקת אמצעי בטיחות ואמצעים מסוכנים|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הנמל או מי שהוא הסמיכו לכך יהיה רשאי לבדוק –
{{ח:תתת|(1)}} מסמכים ותעודות הנוגעים לבטיחות שבשינוע ואחסון של חומר מסוכן בתחום הנמל;
{{ח:תתת|(2)}} אריזות ושיטות אריזה של חומר מסוכן בתחום הנמל לענין בטיחות ויכולת שינוע;
{{ח:תתת|(3)}} טובין שלא הוצהר לגביהם שהם חומר מסוכן כאשר קיים חשד סביר שהם אמנם כאלה.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הנמל או מומחה מטעמו רשאי, בכל עת, לבדוק את אמצעי הבטיחות בתחום הנמל וכל אדם הנוגע לענין חייב להגיש את העזרה הנחוצה לביצוע הבדיקה.
{{ח:תת|(ג)}} נמצאו בבדיקה כאמור בתקנת משנה (ב) ליקויים באמצעי הבטיחות ובשינוע החומר המסוכן או שנמצא שהטובין הם חומר מסוכן שלא הוצהר עליו, יחוייב בעל האניה, מפעיל המיתקן, מפעיל המחסן, בעל הטובין או בעל הרכב, לפי הענין, בהוצאות הבדיקה מבלי לגרוע מאחריותו העונשית של העובר על תקנות אלה.

{{ח:סעיף|163|סילוק חמרים מסוכנים, פינוי אניית חמרים מסוכנים|תיקון: תשנ״ב, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הנמל, או מי שהוא הסמיכו לכך, רשאי לחייב בעל חומר מסוכן או נציגו לסלק, על חשבונו תוך פרק זמן שיקבע, חומר מסוכן מהנמל; לא סילק בעל החומר המסוכן או נציגו את החומר המסוכן לפי דרישת מנהל הנמל, רשאי מנהל הנמל, או מי שהוא הסמיכו לכך, לסלק את החומר המסוכן מהנמל ולחייב את בעלו בהוצאות הסילוק.
{{ח:תת|(ב)}} בעל החומר המסוכן או נציגו יהיה רשאי לערור לפני המנהל הכללי של רשות הנמלים והרכבות על ההוצאות כאמור בתקנת משנה (א) שבהן חוייב, אם אינן מוצדקות לדעתו.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל הנמל או רב חובל הנמל, בתיאום, ככל האפשר, עם מנהל הנמל, רשאי להורות על פינוי מתחומי הנמל של אניית חמרים מסוכנים המסכנת את סביבתה.

{{ח:קטע3|פרק 14 סימן ג|סימן ג׳: חמרים מסוכנים בצובר|תיקון: תשנ״ב}}

{{ח:סעיף|164|קשירה, ריתוק וניתוק של אניה|תיקון: תשנ״ב, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לא תיקשר אניית חמרים מסוכנים בצובר למינגש בנמל אלא אם כן חרטומה פונה כלפי פתח היציאה מהנמל זולת אם אישר רב חובל הנמל – אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוחל בפעולות הריתוק של אניית חמרים מסוכנים אלא אם כן בדק הקברניט כי ליד חבלי הריתוק הוכנו כלים מתאימים לניתוקם המיידי במקרה חירום והותקנו כבלי גרירה למקרה חירום בחרטום ובירכתי האניה –
{{ח:תתת|(1)}} העשויים פלדה ובחוזק מתאים לגרירת האניה;
{{ח:תתת|(2)}} הקשורים באניה בביטחה ובקצה כל כבל לולאה תלויה מעבר לדופן האניה בגובה פני הים;
{{ח:תתת|(3)}} המותקנים בצד האניה הפונה לים;
{{ח:תת}} ומסר הודעה על הבדיקה לרב חובל הנמל.
{{ח:תת|(ג)}} לא נתקיימו הוראות תקנת משנה (ב), רשאי רב חובל הנמל להורות על פינוי אניית חמרים מסוכנים מתחומי הנמל.
{{ח:תת|(ד)}} אניית חמרים מסוכנים בצובר לא תעזוב את מקום עגינתה או ריתוקה בנמל ולא תזוז ממנו ללא היתר מאת רב חובל הנמל, פרט למקרה חירום וכדי למנוע סיכון מיידי לעצמה או לסביבתה.

{{ח:סעיף|165|דגל ואור אדום|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} קברניט של אניית חמרים מסוכנים בצובר הנמצאת בתחום נמל, יניף על האניה בשעות היום דגל אדום לפי {{ח:פנימי|תוספת 2 טופס 3|טופס 3 שבתוספת השניה}}, ויאיר בשעות הלילה – מאור אדום בראש התורן, ואם אין לכלי השיט תורן – בראש אחת מכלונסאותיו, בגובה שלא יפחת מששה מטרים מעל לסיפון, באופן שהאור ייראה מכל עבר עד למרחק של שלושה קילומטרים וחצי לפחות.

{{ח:סעיף|166|איסור שיוט כלי שיט|תיקון: תשנ״ב, תשע״ח}}
{{ח:ת}} לא ישיט אדם כלי שיט ולא יקרבו לאניית חמרים מסוכנים בצובר המניפה דגל או המדליקה אור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 165|בתקנה 165}}, אלא אם כן הוא שומר מרחק ממנה של 20 מטרים לפחות, זולת אם התיר רב חובל הנמל אחרת; תקנה זו לא תחול על כלי שיט המבצע פעולות עגינה, קשירה או ניתוק בתחומי הנמל.

{{ח:סעיף|167|גידור וסימון|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} לא ישנע אדם ולא ירשה לשנע חמרים מסוכנים בצובר מכלי שיט או אליו, אלא במסוף, במיתקן או ברציף שתחומיהם גודרו או סומנו באופן ברור ושהכניסה אליהם נאסרה על מי שאינו נמנה עם צוות כלי השיט או עם העוסקים בשינוע או בעבודות הקשורות בו באופן ישיר.

{{ח:סעיף|168|שילוט|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} קברניט אניית חמרים מסוכנים בצובר העוגנת בנמל, יציג על יד כבש האניה שלטי אזהרה בשפות העברית, הערבית והאנגלית, באותיות ברורות שגדלן 10 סנטימטרים לפחות ושעליהם כתוב:
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|'''אסור לעשן ולהשתמש באש גלויה {{ש}} NO SMOKING, NO NAKED LIGHTS {{ש}} ممنوع الدخول او اشعال الدار'''}}}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|{{מוגדל|'''הגישה ללא רשות אסורה {{ש}} NO UNAUTHORIZED PERSONS {{ש}} ممنوع الـتـقـرب بـلا رخصة'''}}}}

{{ח:סעיף|169|אמצעי מיגון|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} קברניט אניית חמרים מסוכנים בצובר, מפעיל מיתקן, מפעיל מחסן ומפעיל רציף, כל אחד בתחום אחריותו, יבדוק שאנשי צוות האניה ועובדים אחרים המעורבים בפעולות השינוע של החמרים המסוכנים בצובר, יצויידו באמצעי מיגון מתאימים בהתאם לסיכון הטמון בחומר המסוכן, ויקבלו הוראות התנהגות מתאימות לשמירת כללי הבטיחות.

{{ח:סעיף|170|הפרדת חמרים|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} קברניט אניית חמרים מסוכנים בצובר, מפעיל מיתקן ומפעיל רציף, כל אחד בתחום אחריותו, יבדקו שננקטו כל האמצעים הדרושים כדי שחומר מסוכן הנמצא בצינור, בשסתום או בכלי קיבול אחר, לא יבוא עם חומר אחר כלשהו במגע אשר כתוצאה ממנו עלול להיגרם כל סיכון שהוא.

{{ח:סעיף|170א|אספקת צידה ודלק|תיקון: תשנ״ב, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לא תיעשה כל אספקה בנמל לאניית חמרים מסוכנים בצובר בשעת שינוע חמרים מסוכנים בצובר, ממנה או אליה, אלא בהיתר מאת רב חובל הנמל.
{{ח:תת|(ב)}} לא תתודלק אניית חמרים מסוכנים בצובר אלא בהיתר מאת רב חובל הנמל.

{{ח:סעיף|170ב|אחסנה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} חומר מסוכן בצובר לא יאוחסן בנמל אלא על־פי היתר, בכתב, מאת מנהל הנמל, או ממי שהוא הסמיכו לכך.

{{ח:קטע3|פרק 14 סימן ד|סימן ד׳: חמרים מסוכנים נוזלים בצובר|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ט־2}}
{{ח:קטע4|פרק 14 סימן ד משנה א|חלק א׳: ניהול מסופים {{ח:הערה|(כותרת נמחקה)}}|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ט־3}}

{{ח:סעיף|170ג|עבודות במסוף|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ט־3}}
{{ח:ת}} בשטח מסוף או מיתקן לא יבוצעו כל פעולות בינוי, פיתוח, אחזקה, שינוע ואחסון אלא בהיתר בכתב מאת מנהל הנמל ולאחר נקיטת אמצעים מוקדמים למניעת דליקות או תקריות הנוגעות לחמרים מסוכנים נוזלים בצובר.

{{ח:סעיף|170ד|בטיחות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} מנהל הנמל או מנהל מסוף רשאי להורות למפעיל מיתקן או לעובדי מיתקן לנקוט אמצעי בטיחות או להפסיק ביצוע עבודות או להפסיק שינוע חמרים מסוכנים נוזלים בצובר.

{{ח:סעיף|170ה|הדרכת עובדי המיתקן|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} מפעיל המיתקן יקיים הדרכה לעובדי מיתקן בכל הקשור בשיטת השינוע, האחסון, הציוד ואמצעי הזהירות, ופעולות החירום הנוגעות לחומר המסוכן המשונע במיתקן; בסיומה של ההדרכה יקבל העובד אישור בכתב מאת מפעיל המיתקן בדבר קבלת הדרכה.

{{ח:סעיף|170ו|ביקורות לסידורי בטיחות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מפעיל מיתקן יערוך מדי ששה חדשים ביקורת של סידורי הבטיחות במיתקן וידווח למנהל הנמל, ולמנהל המסוף, בכתב, על תוצאותיה, תוך 7 ימים מיום הביקורת.
{{ח:תת|(ב)}} מפעיל מיתקן יתקן את הליקויים שנתגלו בביקורת הבטיחות תוך שישים ימים מיום הביקורת או תוך תקופה אחרת שקבע מנהל הנמל.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל הנמל או מנהל המסוף רשאים לקיים ביקורת במיתקן להבטחת קיום הוראות תקנה זו.

{{ח:קטע4|פרק 14 סימן ד משנה ב|חלק ב׳: עבודה במסופים {{ח:הערה|(כותרת נמחקה)}}|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ט־3}}

{{ח:סעיף|170ז|תעודת כושר|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} לא ישיט אדם ולא ירשה לאחר להשיט לנמל אניית חמרים מסוכנים או להטעין אניה בנמל בחומר מסוכן אלא אם כן היא מצויידת בתעודת כושר להובלת מטען מהסוג המובל בה (Certificate of Fitness) שניתנה לפי הנחיות אימ״ו.

{{ח:סעיף|170ז1||תיקון: תשנ״ז, תשנ״ט־2, תשס״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|170ח|קשר|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בנוסף לקשר עם החוף לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 152|תקנה 152}}, יקיים קברניט אניית חמרים מסוכנים נוזלים בצובר קשר רצוף עם מפעיל המיתקן שאליו הוא משנע או מיועד לשנע את החומר המסוכן באחת או יותר מהדרכים המפורטות להלן, לפי קביעת מנהל הנמל:
{{ח:תתת|(1)}} בטלפון, בתנאי שהמערכת היא מסוג ”קו ישיר“ המיועד לקשר בלעדי בין קברניט האניה לבין מפעיל המיתקן, ולא נדרש חיוג להפעלתו;
{{ח:תתת|(2)}} באלחוט (תג״מ – V.H.F) בתנאי שבשני המכשירים פתוח ערוץ האזנה כל משך פעולות ההכנה לשינוע והשינוע, וערוץ השידור והקליטה מיועדים לקשר בלעדי בין קברניט האניה ובין מפעיל המיתקן;
{{ח:תתת|(3)}} קשר שמיעה בין קצין המשמרת של האניה לבין מפעיל המיתקן כשהם רואים ושומעים זה את זה ללא הפרעה או רעש רקע.
{{ח:תת|(ב)}} כל אחד ממכשירי הקשר המפורטים בתקנת משנה (א)(1) ו־(2) יהיה בעל רמת בטיחות גבוהה ומסוג שאינו גורם להצתה של גז לקיח.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל הנמל או מי שהוא הסמיכו לכך יקבע הסדרים לקשר בין אניית חמרים מסוכנים נוזלים בצובר העוגנת במסוף ובין המיתקן והנמל בתקופה שבה עוגנת האניה במסוף ואינה עוסקת בהכנה לשינוע חמרים מסוכנים נוזלים בצובר או בשינועם.

{{ח:סעיף|170ט|ביקורת בטיחות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לפני התחלת שינוע חמרים מסוכנים נוזלים בצובר מאניית חמרים מסוכנים נוזלים בצובר או אליה, ימלאו קברניט האניה ומפעיל המיתקן טופס ביקורת בטיחות, לפי {{ח:פנימי|תוספת 3 טופס 2|טופס 2 שבתוספת השלישית}} ועותקים ממנו יימסרו למנהל הנמל ולמנהל המסוף.
{{ח:תת|(ב)}} היתה אחת מהתשובות לשאלות המסומנות באותיות P או A שבטופס ביקורת בטיחות שלילית, לא יוחל בשינוע החמרים המסוכנים כאמור בתקנת משנה (א) מאניה או אליה אלא לאחר שקברניט האניה ומפעיל המיתקן הסכימו על אמצעי הזהירות המתאימים שיש לנקוט ומנהל הנמל אישרם.
{{ח:תת|(ג)}} טופס ביקורת הבטיחות, החתום בידי קברניט האניה ומפעיל המיתקן, יישמר בידי מפעיל המיתקן לביקורת מנהל הנמל ויימצא בהישג יד של מפעיל המיתקן.

{{ח:סעיף|170י|פעולות מקדימות לשאיבה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} קברניט האניה ומפעיל מיתקן, כל אחד בתחומי אחריותו, יבדקו תקינות מערכות השינוע ואמצעי האזעקה לרבות הצופר, לפני שינוע חומר מסוכן מאניית חמרים מסוכנים נוזלים בצובר למיתקן או מהמיתקן לאניה, ומפעיל המיתקן ימסור הודעה למנהל המסוף על תחילת השינוע.
{{ח:תת|(ב)}} בנוסף לאמור לעיל, יסוכמו ההכנות לשינוע, לרבות פעולות החירום שינקטו בעת הצורך, מראש בין קברניט האניה למפעיל המיתקן.
{{ח:תת|(ג)}} לא נתקיימו הוראות תקנת משנה (א) לא יתיר מפעיל המיתקן את פעולות השינוע וימסור הודעה על כך למנהל הנמל ולמנהל המסוף.

{{ח:סעיף|170יא|שאיבת החומר המסוכן|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} קברניט אניית חמרים מסוכנים נוזלים בצובר ומפעיל מיתקן יבדקו במהלך שינוע חמרים מסוכנים מהאניה למיתקן או מהמיתקן לאניה כי –
{{ח:תתת|(1)}} קצב השינוע והלחץ במערכות לא יעלה על המוסכם ביניהם ובהתאם למגבלות הציוד;
{{ח:תתת|(2)}} ננקטים אמצעי בטיחות תמידיים להבטחת מערכות השינוע מפני פגיעה אפשרית וכי קיים פיקוח מתמיד שאין נזילה ממערכות השינוע;
{{ח:תתת|(3)}} צידת האניה אינה משונעת באופן העלול לסכן את פעולות השינוע או לגרום נזק למערכות השינוע, או לגרום לסכנה כלשהי;
{{ח:תתת|(4)}} ציוד המדידה של החומר המסוכן מתאים והמדידה נעשית באופן ובזמן מתאימים, תוך מניעת הסיכון של הצטברות מטען אלקטרוסטטי.

{{ח:סעיף|170יב|מניעת גלישה ונזילה|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ט־3}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוחל בפעילות השינוע של החומר המסוכן מאניית חמרים מסוכנים נוזלים בצובר העומדת לשנע את החומר המסוכן בנמל אלא אם כן בדק הקברניט כי –
{{ח:תתת|(1)}} האניה מצויידת באבזרי ברוץ (overflow) למניעת גלישה של החמרים המסוכנים, בהתאם להנחיות אימ״ו;
{{ח:תתת|(2)}} כל אביקי הסיפון הראשי סגורים בעת שינוע החומר המסוכן בצובר אל האניה או ממנה.
{{ח:תת|(ב)}} מפעיל מיתקן יבדוק שנעשה כל הדרוש כדי להבטיח שחמרים מסוכנים נוזלים בצובר לא ייפלטו אל מי הים או אל תחומי הנמל זולת במקום שיועד לכך.

{{ח:סעיף|170יג|צנרת וצינורות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} קברניט אניית חמרים מסוכנים נוזלים בצובר ומפעיל מיתקן לא ישנעו או יאחסנו בצנרת חמרים מסוכנים נוזלים בצובר אלא אם כן –
{{ח:תת|(1)}} השימוש בצנרת נעשה בהתאם לייעודה;
{{ח:תת|(2)}} הצנרת מוגנת הגנה מלאה מפני כל נזק אפשרי והיא בהשגחה מתמדת;
{{ח:תת|(3)}} ננקטו אמצעי זהירות למניעת תאונות חשמל, על פי הנחיות אימ״ו;
{{ח:תת|(4)}} הצנרת מסתיימת במקום מאוורר היטב;
{{ח:תת|(5)}} הצנרת גמישה ונבדקת לעתים מזומנות בהתאם להוראות היצרן או לפי דרישת מנהל הנמל או מי שהוא הסמיכו לכך או בהתאם להוראות כל דין;
{{ח:תת|(6)}} לפני השימוש הראשון בצנרת גמישה, נעשתה בדיקת לחצי עבודה של הצנרת והונפקה תעודת בדיקה בידי היצרן;
{{ח:תת|(7)}} בבדיקה חזותית יומיומית של הצנרת הגמישה נקבע כי הצינור הגמיש אינו פגום.

{{ח:סעיף|170יד|השלמת פעולות שאיבה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} קברניט אניית חמרים מסוכנים נוזלים בצובר ומפעיל מיתקן, כל אחד בתחום אחריותו, יבדוק עם סיום שינוע החמרים המסוכנים כי –
{{ח:תת|(1)}} כל שסתומי הפריקה ומכלי האחסון, למעט אותם פתחים הנמצאים כרגיל במצב פתוח, נסגרו וכי שוחרר כל לחץ עודף מהצנרת שבה שונע החומר המסוכן;
{{ח:תת|(2)}} צנרת המיתקן נותקה מהאניה רק לאחר שנוקזה ואווררה מכל נוזל שהוא ולאחר ששוחרר ממנה הלחץ;
{{ח:תת|(3)}} נאטמו כל חיבורי הצנרת של האניה מהמיתקן.

{{ח:סעיף|170טו|כניסה למקומות איחסון|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} קברניט אניית חמרים מסוכנים נוזלים בצובר ומפעיל מיתקן, לא יכנסו ולא ירשו לאחרים להכנס לכלי קיבול או לכל מקום סגור אחר שבו משונעים, מאוחסנים או שונעו או אוחסנו חמרים מסוכנים נוזלים בצובר, אלא אם כן נמדדה תכולת הגז באטמוספירה של אותו מקום בידי אדם מוסמך להנחת דעתו של מנהל הנמל, וניתן אישור בכתב בידי האדם שהוסמך כאמור שהאטמוספירה מכילה די חמצן לנשימה, ואינה מהווה סיכון לנמצא בה.
{{ח:תת|(ב)}} קיים הכרח שאדם יכנס למקום אשר האטמוספירה שבו לא עמדה במבחן כאמור בתקנת משנה (א), יבדקו קברניט אניית חמרים מסוכנים נוזלים בצובר ומפעיל מיתקן כי הנכנס יצוייד במערכת נשימה סגורה, בגדי מגן מתאימים, רתמת בטיחות וחבל הצלה, וכי יהיה בהשגחה מתמדת של עובד מיומן אחר הנמצא מחוץ למקום האמור וכי קיימים סידורי חילוץ מתאימים.
{{ח:תת|(ג)}} לא יכניס אדם למקום המכיל או העשוי להכיל אדי חומר לקיח כל מכשיר העלול לגרום לניצוץ או להתלקחות.

{{ח:סעיף|170טז|אחסנה ודיווח|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} מפעיל מיתקן ידווח למנהל הנמל, בכתב, על הכמויות והסוגים של החמרים המסוכנים הנוזלים בצובר המאוחסנים במיתקן, בציון מקום ותנאי האיחסון; דיווח כאמור ינתן אחת ל־24 שעות וכן לפי דרישת מנהל הנמל, או מנהל המסוף ועותקים ממנו יועברו לשער המסוף, שער הנמל ושירותי הכבאות במקרה חירום.

{{ח:סעיף|170יז|שינוע בין כלי שיט|תיקון: תשנ״ב, תשע״ח}}
{{ח:ת}} שינוע חמרים מסוכנים נוזלים בצובר בין כלי שיט ייעשה בהיתר בכתב מאת רב חובל הנמל ועל פי תנאיו.

{{ח:סעיף|170יח|שינוע מכלי שיט לכלי רכב|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} לא ישונעו חמרים מסוכנים נוזלים בצובר מאניית חמרים מסוכנים נוזלים בצובר אל כלי רכב או מכלי רכב אל האניה.

{{ח:סעיף|170יט|הוצאת אניה מהנמל|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} אניית חמרים מסוכנים נוזלים בצובר אשר סיימה את שינוע מטענה בנמל וכל שאר הפעולות הדרושות להפלגתה, תפליג מהנמל בהקדם האפשרי, אלא אם כן קבע מנהל הנמל אחרת.

{{ח:סעיף|170כ|כוננות במסוף|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} מפעיל מיתקן שבו מאוחסנים או משונעים חמרים מסוכנים נוזלים בצובר או אשר כלי הקיבול שבו טרם נוקו משאריות החומר המסוכן, יחזיק במסוף צוות כוננות המיומן בביצוע פעולות שינוע, אחסון ונקיטת אמצעי חירום, אלא אם כן קיבל פטור, בכתב, מאת מנהל הנמל.

{{ח:קטע3|פרק 14 סימן ה|סימן ה׳: חמרים מסוכנים מוצקים בצובר|תיקון: תשנ״ב}}

{{ח:סעיף|170כא|כניסה למקומות איחסון ושינוע|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} קברניט אניית חמרים מסוכנים מוצקים בצובר ומפעיל רציף, ידאגו כי –
{{ח:תת|(1)}} המקומות שבהם משונעים, מאוחסנים או שונעו או אוחסנו חמרים מסוכנים מוצקים בצובר ושקיימת בהם סכנה לנשימה, אווררו באופן שיבטיח כניסה בטוחה אליהם;
{{ח:תת|(2)}} כניסה למקומות כאמור בפסקה (1) תיעשה בהיתר מאת קברניט האניה או מפעיל הרציף;
{{ח:תת|(3)}} כניסה למקומות כאמור בפסקה (1) שטרם אווררו תיעשה רק בקיום מקרה חירום ועל־פי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 170טו|תקנה 170טו(ב) ו־(ג)}}.

{{ח:סעיף|170כב|פליטת אבק|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} קברניט אניית חמרים מסוכנים מוצקים בצובר ומפעיל רציף, יבדקו בעת שינוע או אחסון חמרים מסוכנים מוצקים בצובר העלולים לפלוט אבק מסוכן, כי ננקטו האמצעים המתאימים למניעת פליטת האבק בכמות מסוכנת;
{{ח:תת|(ב)}} קברניט האניה ומפעיל הרציף יספקו בשעת הצורך כמות מספקת של ציוד מגן מתאים לעובדים העוסקים בשינוע חמרים מסוכנים מוצקים בצובר כדי למנוע מהם כל סיכון אפשרי.

{{ח:סעיף|170כג|אבק נפיץ|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} קברניט אניית חמרים מסוכנים מוצקים בצובר ומפעיל רציף, יבדקו כי במקום שבו משונעים או מאוחסנים חמרים מסוכנים מוצקים בצובר העלולים לפלוט אבק נפיץ, ננקטו האמצעים המתאימים למניעת התפוצצות אפשרית.

{{ח:קטע3|פרק 14 סימן ו|סימן ו׳: חמרים מסוכנים ארוזים|תיקון: תשנ״ב}}

{{ח:סעיף|170כד|אריזה וסימונה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בעל חמרים מסוכנים ארוזים וסוכן אניה המיועדת לשנע, המשנעת או ששינעה חמרים מסוכנים ארוזים יבדקו כי –
{{ח:תתת|(1)}} כלי הקיבול שבו נארזו החמרים המסוכנים עמיד בפני כל סיכון אפשרי וכי הוא נאטם לחלוטין;
{{ח:תתת|(2)}} כלי הקיבול נושא תוויות בדבר החמרים המסוכנים הארוזים בו;
{{ח:תתת|(3)}} לאחר ניקוי כלי הקיבול משייריו הוסרו ממנו כל התוויות הנוגעות לחומר המסוכן ששונע או שאוחסן בו.
{{ח:תת|(ב)}} כלי הקיבול, אופן אריזתו ודרך סימונו יהיו בהתאם להוראות הקודקס של אימ״ו.

{{ח:סעיף|170כה|תכנית סיוור|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לפני התחלת השינוע ימסרו קברניט או סוכן אניית חמרים מסוכנים המשנעת חמרים מסוכנים ארוזים למפעיל הרציף את תכנית הסיוור אשר על פיה יתבצע השינוע באניה.
{{ח:תת|(ב)}} תכנית הסיוור באניה תהיה בהתאם להוראות הקודקס של אימ״ו.

{{ח:סעיף|170כו|חמרים מסוכנים במכולות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא תבוצע בתחום הנמל המכלה של חמרים מסוכנים ארוזים המסווגים לפי {{ח:פנימי|תוספת 3 טופס 3|טופס 3 בתוספת השלישית}} במסירה ישירה (להלן – חומרים המסווגים במסירה ישירה).
{{ח:תת|(ב)}} המכלה וריקון של חמרים מסוכנים ארוזים למכולות ומהן ייעשו בהתאם לקודקס של אימ״ו ובמקום שאישר מנהל הנמל, ובלבד שהחמרים המסוכנים הארוזים המשונעים כאמור ייצאו מיד מהנמל או יוטענו מיד לאניה או יועברו מיד למחסן חמרים מסוכנים; מנהל הנמל רשאי לדרוש מסוכן האניה אישור בכתב כי ההמכלה נעשתה בהתאם לקודקס של אימ״ו.

{{ח:סעיף|170כז|כלי רכב|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} בעל או נהג של רכב המשנע חמרים מסוכנים ארוזים אל הנמל או ממנו לא ישאירו בתחומי הנמל חומרים מסוכנים ארוזים ללא השגחה אלא אם כן קיבלו היתר לכך מאת מנהל הנמל או ממי שהוא הסמיכו לכך; מנהל הנמל רשאי למנוע כניסת רכב לנמל או להגביל את תנועתו בנמל אם קיים חשש כי כלי הרכב מהווה סכנה לבטיחות הנמל וסביבתו.

{{ח:סעיף|170כח|תנאי מסירה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא יאוחסנו בנמל חמרים מסוכנים המסווגים במסירה ישירה למעט חמרים כאמור אשר רוקנו ממכולות; אחסנה כאמור לא תעלה על שבעה ימים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) ניתן לאחסן בנמל חמרים מסוכנים הארוזים במכולות ומסווגים במסירה ישירה שאחסנתן בנמל אושרה בידי מנהל הנמל או מי שהוא הסמיכו לכך, בשטח נפרד בתחום הנמל ובתנאי בטיחות מיוחדים שקבע. אחסנה כאמור לא תעלה על ארבעה עשר ימים.
{{ח:תת|(ג)}} סך כל ימי האחסנה כאמור בתקנות משנה (א) ו־(ב) לא יעלה על עשרים ושניים ימים.
{{ח:תת|(ד)}} מנהל הנמל רשאי להורות, במקרה שהנסיבות מחייבות זאת ולא קיים סיכון מיוחד לנמל בהמשך האחסנה, כי החמרים המסווגים במסירה ישירה ייראו לצורך {{ח:פנימי|פרק 14 סימן ו|סימן זה}}, כמסווגים במסירה עקיפה.

{{ח:סעיף|170כט|חומרים בעלי סיכון מיוחד|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 170כח|בתקנה 170כח}}, חמרים מסוכנים ארוזים (לרבות במכולות) מקבוצות סיכון או״ם: 5.2 – פרוקסידים אורגניים, 6.2 – חמרים מדבקים וגורמי מחלות, 7 – חמרים רדיואקטיביים, חייבים במסירה ישירה ואסורים באחסון בנמל; בפריקה מאניה, יפרקו חמרים מסוכנים כאמור מיד לאחר קשירתה לרציף וברציפות ולאחר פריקת חמרי נפץ אם נמצאים כאלה על האניה; בטעינת האניה יטענו חמרים מסוכנים כאמור אך ורק לאחר סיום טעינת כל המטענים האחרים לרבות צידת האניה אך לפני טעינת חמרי נפץ אם יש לשנע כאלה.

{{ח:סעיף|170ל|אמצעי זהירות כלליים|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מי שעוסק בשינוע חמרים מסוכנים ארוזים, ינהג בזהירות הנאותה באופן שכלי הקיבול לא יינזק ושחומר מסוכן לא ייפלט או יישפך.
{{ח:תת|(ב)}} לא יסיר אדם ולא ישחית ללא סיבה סבירה, כל תו אזהרה או סימון אחר על גבי כלי קיבול או על רכב, אלא לאחר תום השינוע והאחסנה של החומר המסוכן ולאחר ניקוי כלי הקיבול או כלי הרכב משיירי החומר המסוכן.
{{ח:תת|(ג)}} לא יפתח אדם כלי קיבול המכיל או שהכיל חומר מסוכן ולא יטפל בו באופן המאפשר לו להישפך או להיפלט.

{{ח:סעיף|170לא|ניקוי כלי קיבול ונטישתם|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} לא ינקה אדם כלי קיבול מחומר מסוכן ולא יעזוב ולא יטוש כלי קיבול כזה בנמל אלא אם כן נקט אמצעי בטיחות מתאימים ופעל לפי היתר מאת מנהל הנמל או ממי שהוא הסמיכו לכך ובהתאם לתנאי ההיתר.

{{ח:סעיף|170לב|אחסנה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} חמרים מסוכנים ארוזים במכולות לא יאוחסנו בתחומי הנמל אלא על פי כללי ההפרדה המפורטים בהנחיות קודקס של אימ״ו.
{{ח:תת|(ב)}} חמרים מסוכנים ארוזים שאינם ארוזים במכולה לא יאוחסנו בשטח הנמל אלא במחסן חמרים מסוכנים.

{{ח:סעיף|170לג|הפרדת חמרים|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} מפעיל מחסן חמרים מסוכנים יבדוק כי החמרים המסוכנים הארוזים יאוחסנו בו באופן המונע מגע מסוכן בין חומר לחומר ובהתאמה לכללי ההפרדה המפורטים בהנחיות אימ״ו.

{{ח:סעיף|170לד|מניעת גזים|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} מפעיל מחסן חמרים מסוכנים יבדוק שננקטו האמצעים הדרושים למנוע היווצרות גזים לקיחים או רעילים במחסן או בסביבתו.

{{ח:קטע2|פרק 15|פרק חמישה־עשר: מניעת זיהום, סילוק אשפה וטובין מקולקלים}}
{{ח:קטע3|פרק 15 סימן א|סימן א׳: מניעת זיהום|תיקון: תשל״ה־6}}

{{ח:סעיף|171|מניעת זיהום בנמל}}
{{ח:ת}} לא ישליך אדם, לא יניח ולא ישפוך כל חפץ או חומר בנמל, אלא ברשות מנהל הנמל.

{{ח:סעיף|172|איסור שפיכת שופכין לים}}
{{ח:ת}} לא ישפוך אדם ולא יזרים שופכין למימי נמל או באתר שממנו יכולים שופכין להגיע למי הנמל ולא ישפוך ולא יזרים דבר העלול לזהם את מי הים בנמל, אלא באישור מראש של מנהל הנמל ובהתאם להוראותיו.

{{ח:סעיף|173|מרזבים ופתחים לפסולת בכלי שיט}}
{{ח:תת|(א)}} קברניט כלי שיט הנמצא בנמל יחזיק את המרזבים והפתחים לפסולת סתומים, ויפתחם אך ורק לצורך סילוק הפסולת בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 177|תקנה 177}}.
{{ח:תת|(ב)}} קברניט כלי שיט הרתוק לרציף יתקין אמצעי מגן ומכסים לכל הפתחים בכלי השיט העלולים לשמש מוצא לאדים, למים, למי שופכין או לנוזלים אחרים, באופן שיבטיח כי הם לא ירטיבו כל רציף או כל מבנה, ציוד או חפץ הנמצאים בו.

{{ח:קטע3|פרק 15 סימן ב|סימן ב׳: מי שיפוליים|תיקון: תשל״ה־6}}

{{ח:סעיף|174|הגדרות|תיקון: תשל״ה־6, תשל״ז־7}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 15 סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מי שיפוליים שמנוניים“ – כל נוזל המצטבר בתחתית המחסנים, בחדר המכונות, בחדר המשאבות או בכל מקום אחר בכלי שיט והמכיל לפחות 15 חלקי שמן לכל מיליון חלקי מים (‎15 p.p.m.‎);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל כלי שיט“ – לרבות החוכר או המפעיל של כלי השיט או סוכנו של כל אחד מהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיכלית“ – כלי שיט אשר מרבית נפח המטען שלו בנוי או מותאם לנשיאת שמן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח ימי“ – מפקח כלי שיט כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (בטיחות השיט)|בתקנות הנמלים (בטיחות השיט), תשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת שהייה“ – תקופה של 15 יום או חלק ממנה, שבה שוהה כלי שיט באחד או יותר מנמלי הרשות אולם מעבר כלי השיט מנמלי הרשות או מעבר כלי השיט מנמל לנמל בתוך מימי החופים של מדינת ישראל לא ייחשב כהפסקת תקופת השהייה.

{{ח:סעיף|174א|איסור שפיכת מי שיפוליים|תיקון: תשל״ה־6}}
{{ח:ת}} לא יזרים אדם מי שיפוליים לא נקיים לתוך מי נמל ולא ירשה קברניטו של כלי שיט או בעלו להזרים מי שיפוליים לא נקיים לתוך מי הנמל.

{{ח:סעיף|174ב|הזרמת מי שיפוליים שמנוניים|תיקון: תשל״ה־6, תשל״ז־7}}
{{ח:תת|(א)}} כל מי השיפוליים השמנוניים המצויים בכלי שיט הפוקד נמל יוזרמו לדוברה או למשאית מכל לאיסוף מי שיפוליים, באופן ובמועד שהורה מנהל הנמל.
{{ח:תת|(ב)}} האחריות למילוי אחר הוראת תקנת משנה (א) תחול על קברניטו ועל בעלו של כלי השיט.

{{ח:סעיף|174ג|אגרת איסוף מי שיפוליים|תיקון: תשל״ה־6, תשל״ז־7}}
{{ח:ת}} קברניטו או בעלו של כלי שיט הפוקד נמל, ואשר חלה עליו חובה לפי {{ח:פנימי|סעיף 174ב|תקנה 174ב(א)}}, ישלם למנהל הנמל אגרת איסוף מי שיפוליים כפי שנקבע {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ו|בחלק ו׳ לתוספת החמישית}} בעד כל תקופת שהייה של כלי השיט.

{{ח:קטע3|פרק 15 סימן ג|סימן ג׳: פסולת וטובין מקולקלים|תיקון: תשל״ה־6}}

{{ח:סעיף|175|חובות הקברניט למניעת זיהום}}
{{ח:תת|(א)}} קברניט כלי שיט בנמל לא יניח שתצטבר בכלי שיט פסולת שמחמת מהותה וכמותה היא מזיקה לבריאות או גורמת ריחות רעים, ולא יניח שייווצרו בכלי השיט תנאים נוחים לקינון עכברים.
{{ח:תת|(ב)}} קברניט כלי שיט יאסוף את הפסולת בכלי השיט, יחזיק אותה בהתאם לתקנות אלה, ויעשה כל דבר שיש לעשותו לפי תקנות אלה כדי לסלק את הפסולת או כדי לאפשר את סילוקה.

{{ח:סעיף|176|מכלים לאיסוף פסולת ואשפה}}
{{ח:תת|(א)}} הפסולת בכלי השיט שבנמל תיאסף במכלי פסולת מתאימים ובטוחים; המכסה של מכל פסולת יהיה אטום בשעה שאין פותחים אותו כדי להכניס או להוציא פסולת; מכלי הפסולת יוחזקו נקיים ככל האפשר.
{{ח:תת|(ב)}} אם סילוק הפסולת הוא בהנחת מכלי הפסולת ברציף והרקתם שם, יהיה המכל ממתכת נוקשה או חומר מתאים אחר, צורתו תהיה גלילית, נפחו לא יעלה על חמישית מטר מעוקב ויהיו לו שתי ידיות.

{{ח:סעיף|177|סילוק פסולת}}
{{ח:ת}} פסולת כלי השיט תסולק לכלי שיט מיוחד המשמש לאיסוף פסולת, בימים ובשעות שקבע מנהל הנמל, או תסולק באופן אחר כפי שהוא יקבע.

{{ח:סעיף|178|הוצאות סילוק פסולת}}
{{ח:ת}} הקברניט או הבעל של כלי שיט בנמל ישלם למנהל הנמל אגרת איסוף פסולת כפי שנקבע.

{{ח:סעיף|179|ניקוי הרציף מפסולת לפני הפלגת כלי שיט}}
{{ח:ת}} בטרם יעזוב כלי שיט את מקום ריתוקו ליד הרציף, יגרום הקברניט או הבעל לניקוי הרציף ולהסרת כל פסולת שהצטברה ברציף תוך כדי שהיית כלי השיט לידו ועקב שהייתו כאמור, ויגרום לסילוקה למקום שקבע לכך מנהל הנמל.

{{ח:סעיף|180|מניעת מפגעים}}
{{ח:תת|(א)}} הקברניט אחראי לכך, כי כלי השיט בנמל לא יהווה ולא יגרום מפגע כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|בפקודת בריאות העם, 1940}}.
{{ח:תת|(ב)}} היווה או גרם כלי שיט מפגע כאמור, יהיה מנהל הנמל רשאי להעבירו ממקומו למקום אחר או להוציאו מהנמל, ולנקוט בכל הצעדים הדרושים בקשר לכך הקברניט והצוות של כלי השיט יסייעו בפעולות אלה למנהל הנמל ולאנשים הפועלים מטעמו והקברניט ישא בהוצאות הכרוכות בפעולות האמורות.
{{ח:תת|(ג)}} האמור בתקנת משנה (ב) אינו גורע מסמכויות הרשות הסניטרית המקומית לפי {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם, 1940}}.

{{ח:סעיף|181|טובין מקולקלים שנפרקו}}
{{ח:תת|(א)}} טובין הנמצאים במצב של רקבון או במצב של קלקול אחר העלולים לגרום לזיהום במקום הימצאם או לגרום נזק לטובין אחרים (להלן {{ח:פנימי|פרק 15|בפרק זה}} – טובין מקולקלים), לא יפרוק אותם אדם מכלי שיט בנמל, לא יביא אותם אדם לנמל להטענה על כלי שיט או למטרה אחרת ולא ישים אותם אדם בכל רציף, מסוך או מקום אחר בנמל.
{{ח:תת|(ב)}} נפרקו טובין מקולקלים מכלי שיט לרציף או למקום אחר בנמל, יסלק הקברניט או הבעל של כלי השיט את הטובין לפי דרישת מנהל הנמל ובהתאם להוראותיו.
{{ח:תת|(ג)}} מסר הקברניט או הבעל של כלי השיט את הוראת המסירה בגין הטובין האמורים בתקנת משנה (ב) למקבל הטובין או לסוכנו, תחול החובה לסלק את הטובין האלה על מקבל הטובין ועל סוכנו.

{{ח:סעיף|182|טובין מקולקלים שהובאו לנמל}}
{{ח:ת}} הביא אדם לנמל טובין מקולקלים או הניחם שם תחול עליו החובה לסלקם, אולם אם הביא אותם להטענה על כלי שיט והקברניט או הבעל של כלי השיט אישר בכתב את קבלתם, תחול החובה לסלקם על הקברניט או הבעל.

{{ח:סעיף|183|השמדת טובין מקולקלים}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הנמל באישור גובה המכס רשאי לסלק או להשמיד טובין מקולקלים שנפרקו, שהובאו או שהושמו בנמל, לאחר שדרש מכל אדם האחראי להם לסלקם ודרישתו לא נתמלאה תוך הזמן שנקבע לכך.
{{ח:תת|(ב)}} רשות הנמלים לא תהא חייבת במסירת הודעה על טובין מקולקלים כאמור בתקנת משנה (א) או לגבי טובין מקולקלים שלדעת מנהל הנמל יש צורך להשמידם מיד ושבעלם אינו ידוע.
{{ח:תת|(ג)}} השתמש מנהל הנמל בסמכותו לפי תקנה זו לגבי טובין מקולקלים, לא יפטור הדבר את בעל הטובין מאחריותו לפי תקנות אלה.

{{ח:סעיף|184|הוצאות השמדת טובין מקולקלים}}
{{ח:ת}} הוצאות הסילוק וההשמדה של טובין מקולקלים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 183|בתקנה 183(א) ו־(ב)}} ייגבו מקברניטו או מבעלו של כלי השיט שממנו נפרקו הטובין, מבעל הטובין או מכל אדם האחראי לטובין, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף|185|תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 175|תקנות 175 עד 179}} יחולו במעגן הסגור.

{{ח:קטע2|פרק 16|פרק ששה־עשר: אניות טרופות}}

{{ח:סעיף|186|הגדרות|תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 16|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי שיט“ – כמשמעות אניה {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 26|בסעיף 26 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרישה“ – הודעה בכתב כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 27|בסעיף 27(א), (ב) ו־(ד) לפקודה}}.

{{ח:סעיף|187|דרכי מסירת דרישה}}
{{ח:תת|(א)}} דרישה תימסר בטופס לפי {{ח:פנימי|תוספת 4|התוספת הרביעית}}.
{{ח:תת|(ב)}} דרישה תימסר –
{{ח:תתת|(1)}} אם יש לבעל מען או סוכן בישראל הידועים לרשות הנמלים – במשלוח בדואר רשום לפי אותו מען או לאותו סוכן;
{{ח:תתת|(2)}} אם אין לבעל מען או סוכן הידועים לרשות הנמלים – בפרסום ברשומות.

{{ח:סעיף|188|תוכן הדרישה}}
{{ח:ת}} רשות הנמלים רשאית לכלול בדרישתה את כל ההוראות הנחוצות או המועילות לדעתה, להבטחת משייתה, סילוקה או השמדתה של האניה בהקדם ובבטיחות, וכן לדרוש מהבעל –
{{ח:תת|(1)}} להפקיד בידי הרשות סכום שקבעה, בתנאי שהפקדון יוחזר לבעל אם ימלא אחר הוראותיה הכלולות בדרישה, ויחולט לטובתה אם לא יעשה כן תוך הזמן שנקבע בהודעה;
{{ח:תת|(2)}} להמציא ערובה טובה ומספקת, להנחת דעתה של הרשות, למילוי אחר הוראותיה שבדרישה.

{{ח:קטע2|פרק 17|פרק שבעה־עשר: אגרות|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:קטע3|פרק 17 סימן א|סימן א׳: פרשנות|תיקון: תשל״ח}}

{{ח:סעיף|189|הגדרות|תיקון: תשל״ד, תשל״ה־4, תשל״ו־2, תשל״ו־4, תשל״ו־5, תשל״ז־7, תשל״ח, תשל״ט־6, תש״ם, תש״ם־2, תשמ״ב, תשמ״ב־2, תשמ״ב־5, תשמ״ג־2, תשמ״ד־2, תשמ״ה, תשמ״ט־5, תשנ״ד־3, תשנ״ד־6, תשנ״ה־4, תשנ״ה־5, תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק 17|בפרק זה}} {{ח:פנימי|תוספת 5|ובתוספת החמישית}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אורך כלי שיט“ – האורך המקסימלי (overall length) של כלי שיט הרשום בתעודת הרישום הרשמית של כלי שיט (להלן {{ח:פנימי|פרק 17|בפרק זה}} – תעודת רישום), והמחושב במטרים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”טונה“ – 1,000 קילוגרם ברוטו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”טונה נפח“ – 1.133 מטרים מעוקבים (40 רגל מעוקבת);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יממה“ – פרק זמן של 24 שעות מחצות הלילה עד חצות הלילה או חלק מפרק זמן זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעגן הדיג בקישון“ – תעלת מים שליד רציף הדיג שבאיזור קישון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משגור קטן“ – טובין המפורטים ברשימון מכס אחד שנתקבלה עליו התרה, ומשקלם הכולל אינו עולה על 10,000 ק״ג ביבוא ועל 3,000 ק״ג ביצוא;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משמרת“ – משך זמן ביממה המקובל בשינוע מטענים בנמל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עולה“ – מי שנכנס לישראל ובידו אשרת עולה או תעודת עולה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, תש״י–1950}}, או יהודי שנכנס לישראל על פי אשרה או רשיון לישיבת ארעי או לישיבת קבע לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|חוק הכניסה לישראל, תשי״ב–1952}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תבואות“ – תבואות בצובר מכל המינים, מספוא בצובר מכל המינים וכן צרכי אוכל בצובר הניתנים לטיפול בבית ממגורות, לרבות תבואות, מספוא וצרכי אוכל כאמור שמסירתם בשקים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תחום מספנות ישראל“ – השטח שהוחכר למספנות ישראל בע״מ, לרבות אזור מימי הנמל הצמוד לו, בהתאם לחוזה בין רשות הנמלים ומספנות ישראל בע״מ מיום 3 ביוני 1965;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תפוסה של כלי שיט“ – התפוסה הרשומה נטו (Net Registered Tonnage);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אגרה“ – לרבות כל תוספת ולרבות תוספת הצמדה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום שינוי“ –
{{ח:תתתת|(1)}} כל יום לגבי האגרות שלהלן:
{{ח:תתתתת|(א)}} אגרת איסוף מי שיפוליים לפי {{ח:פנימי|פרק 15 סימן ב|סימן ב׳ בפרק חמישה עשר}};
{{ח:תתתתת|(ב)}} אגרות מגדלור, מינגש ומעגן לפי {{ח:פנימי|פרק 17 סימן ב|סימן ב׳ בפרק שבעה עשר}};
{{ח:תתתתת|(ג)}} אגרת הוצאת אשפה לפי {{ח:פנימי|פרק 17 סימן ג|סימן ג׳ בפרק שבעה עשר}};
{{ח:תתתתת|(ד)}} אגרות שירות למטען במעבר בין נמלי ואגרות שיטעון לפי {{ח:פנימי|סעיף 220|תקנות 220}} {{ח:פנימי|סעיף 221|ו־221}} {{ח:פנימי|פרק 17 סימן ד|בסימן ד׳ בפרק שבעה עשר}};
{{ח:תתתתת|(ה)}} אגרות רציף למטעני שיטעון, מטעני מעבר ומטען יבוא מיוצא לחוץ לארץ לפי {{ח:פנימי|סעיף 236|תקנה 236}} {{ח:פנימי|פרק 17 סימן ה|בסימן ה׳ בפרק שבעה עשר}};
{{ח:תתתתת|(ו)}} אגרות למטען אחוד ולכלי רכב במעבר דרך ישראל לפי {{ח:פנימי|פרק 17 סימן ז|סימן ז׳ בפרק שבעה עשר}};
{{ח:תתתתת|(ו1)}} אגרה בעד העברת דלק בין־נמלית לפי {{ח:פנימי|פרק 17 סימן יג|סימן י״ג}};
{{ח:תתתתת|(ז)}} אגרות נוסעים וחפציהם לפי {{ח:פנימי|פרק 17 סימן יד|סימן י״ד בפרק שבעה עשר}};
{{ח:תתתתת|(ח)}} אגרות לשירותים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ד פרט 20|בסעיף 20 לחלק ד׳ בתוספת החמישית}};
{{ח:תתתתת|(ט)}} אגרות בעד השימוש בעגורני הנמל, לצרכי סווארות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ה פרט 24|בסעיף 24 לחלק ה׳ בתוספת החמישית}};
{{ח:תתתת|(2)}} כל 1 בחודש החל ביום י״ב בטבת תש״ם (1 בינואר 1980), לגבי כל האגרות שפורטו {{ח:פנימי|פרק 17|בפרק זה}}, למעט:
{{ח:תתתתת|(א)}} האגרות המנויות בפסקה (1);
{{ח:תתתתת|(ב)}} אגרות אחסנה;
{{ח:תתתתת|(ג)}} אגרות ניטול ואחסנת תבואות;
{{ח:תתתתת|(ד)}} אגרת פריקה של פחם ברציף 9 בנמל אשדוד לפי {{ח:פנימי|פרק 17 סימן יב|סימן י״ב}};
{{ח:תתתת|(3)}} על אף האמור בפסקה (2) אם עלה השער היציג ביום מסויים בשיעור של 5 אחוזים או יותר לעומת השער היציג שפורסם לפניו יחול יום שינוי לגבי האגרות שפסקה (2) חלה עליהן, למחרת אותו יום והשער החדש לגבי אותו יום שינוי יהיה, על אף האמור בפסקה (2) להגדרת ”השער החדש“, השער היציג כפי שפורסם לאחרונה;
{{ח:תתתת|(4)}} מדי שלושה חדשים, ב־1 לחודש, החל ביום י״ח בניסן תשמ״ג (1 באפריל 1983), לגבי האגרות המנויות {{ח:פנימי|פרק 17 סימן יז|בסימן י״ז}};
{{ח:תתתת|(5)}} המנהל הכללי של רשות הנמלים רשאי, באישור שר התחבורה, לקבוע מפעם לפעם מועד ארוך מיום או מחודש, לפי הענין, לגבי האגרות הנזכרות בפסקאות (1) ו־(2) כולן או מקצתן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השער החדש“ –
{{ח:תתת|(1)}} השער היציג ביום התשלום, כפי שפורסם לאחרונה, לגבי האגרות שפורטו בפסקה (1) להגדרת ”יום שינוי“;
{{ח:תתת|(2)}} ממוצע השער היציג בשבעת הימים שקדמו ליום שינוי, לגבי האגרות שפורטו בפסקה (2) להגדרת ”יום שינוי“;
{{ח:תתת|(3)}} השער היציג האחרון שפורסם לפני ה־16 בחודש שקדם ליום השינוי, לגבי האגרות המנויות {{ח:פנימי|פרק 17 סימן יז|בסימן י״ז}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השער היציג“ – שער החליפין היציג של הדולר של ארצות הברית של אמריקה שמפרסם בנק ישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שער הבסיס“ – שער החליפין של שקל חדש אחד לכל דולר של ארצות הברית של אמריקה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} האגרות האמורות בפסקה (1) להגדרת ”יום שינוי“ ישולמו כשהן מוגדלות או מוקטנות, לפי הענין, בכל יום שינוי, באופן יחסי לשיעור השינוי של השער החדש לעומת שער הבסיס.
{{ח:תתת|(2)}} האגרות האמורות בפסקה (2) ובפסקה (4) להגדרת ”יום שינוי“ ישולמו כשהן מוגדלות או מוקטנות, לפי הענין, באופן יחסי לשיעור השינוי של השער החדש לעומת שער הבסיס; הגדלה או הקטנה של האגרות כאמור תעשה בכל יום שינוי אם שיעור השינוי בין השער החדש שחושב לאותו יום שינוי לבין השער שעל פיו גובים באותה עת את האגרות, עלה על שני אחוזים.
{{ח:תת|(ג)}} האגרות לפי {{ח:פנימי|פרק 17 סימן ו|סימן ו׳}} למעט לפי {{ח:פנימי|סעיף 242|תקנה 242(ב)}} וכן לפי {{ח:פנימי|סעיף 254|תקנה 254}} ישולמו כשהן מוגדלות על פי שיעור השינוי במדד המחירים לצרכן, כפי שתקבע הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן – המדד) מן המדד לחודש דצמבר 1988 (124.2 נקודות) עד המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי שיחול לענין זה ב־1 בכל חודש.
{{ח:תת|(ג1)}} התשלום בעד החסנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 242|תקנה 242(ב)}} ישתנה ב־1 בינואר וב־1 ביולי של כל שנה (בתקנת משנה זו – יום השינוי) לפי שיעור השינוי של המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי מן המדד לחודש נובמבר 1998 (166.2 נקודות).
{{ח:תת|(ג2)}} האגרה לפי {{ח:פנימי|פרק 17 סימן יב|סימן י״ב}} תשתנה ב־1 בכל חודש לפי שיעור השינוי במדד מן המדד לחודש מרס 1991 (181.9 נקודות) עד המדד שפורסם לאחרונה לפני המועד האמור.
{{ח:תת|(ד)}} האגרות לפי תקנות אלה ישולמו בצירוף מס ערך מוסף החל על העסקה על פי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, תשל״ו–1975}}.
{{ח:תת|(ה)}} לענין תשלום אגרות לפי {{ח:פנימי|פרק 17|פרק זה}}, יראו מטען במעבר יבשתי, מטען במעבר אווירי ומטען יבוא מיוצא לחוץ לארץ –
{{ח:תתת|(1)}} כאשר הוא נפרק מכלי שיט – כמטען יבוא;
{{ח:תתת|(2)}} כאשר הוא מועבר לנמל לצורך טעינתו לכלי שיט – כמטען יצוא.

{{ח:סעיף|189א|שיעורי אגרות|תיקון: תשמ״ט־5}}
{{ח:ת}} האגרות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 6|בתוספת הששית}} ישולמו בתקופות ובשיעורים הנקובים בה.

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן ב|סימן ב׳: אגרות כלי שיט {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}

{{ח:סעיף|190||תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|191|הצגת תעודת רישום|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} עם כניסת כלי שיט לתחום הנמל יציג הקברניט בפני מנהל הנמל את תעודת הרישום של כלי השיט ותעודת התפוסה אם הוא מצוייד בתעודה כזאת.

{{ח:סעיף|192|חישוב התפוסה|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:תת|(א)}} תפוסתו של כלי שיט תחושב לפי התפוסה הנקובה בתעודת התפוסה, ואם אינו מצוייד בתעודה כזאת – על פי התפוסה הרשומה בתעודת הרישום, אם התעודה הוצאה –
{{ח:תתת|(1)}} על ידי מדינת ישראל;
{{ח:תתת|(2)}} על ידי מדינה שהצטרפה לאמנה הבין־לאומית בדבר מדידת תפוסתן של אניות שישראל צד לה ותפוסת כלי השיט נקבעה בהתאם להוראות אותה אמנה;
{{ח:תתת|(3)}} על ידי מדינה המכירה, לצורך חישוב התפוסה, בתפוסה המצויינת בתעודת תפוסה או רישום שהוצאה על ידי מדינת ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} הוצגה תעודה שלא מן המפורטות בתקנת משנה (א) ועד להפלגת כלי השיט מן הנמל לא הוצגה תעודה מהמפורטות כאמור, רשאי המנהל לחשב את תפוסת כלי השיט לפי התפוסה המירבית שבתעודה אשר ברשות הקברניט, בתוספת של 20%.
{{ח:תת|(ג)}} אם עד להפלגת כלי השיט מתחום הנמל לא הוצגה תעודת רישום או תעודת תפוסה, או לא היתה התעודה שהוצגה מהימנה לדעת מנהל הנמל או לא כללה פרט הדרוש לדעתו, רשאי הוא לחשב את אורך כלי השיט ותפוסתו לפי אומדן שיקבע והאגרות לכלי השיט ישולמו בהתאם לחישוב כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} שונתה תפוסתו של כלי שיט במשך שהייתו בנמל, יודיע הקברניט על כך למנהל הנמל וחישוב התפוסה ייערך בהתאם לתקנה זו.
{{ח:תת|(ה)}} האמור בתקנות משנה (א) עד (ד) אינו גורע מסמכותו של מנהל הנמל לחייב מדידת כלי שיט.

{{ח:סעיף|193|אגרות לכלי שיט נמליים|תיקון: תשל״א, תשל״ג־3, תשל״ג־4, תשל״ג־9, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשל״ח־4, תשמ״ב־2, תשמ״ג־2, תשמ״ט־5, תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 1|בסעיפים 1}} {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 3|ו־3 לחלק א׳ לתוספת החמישית}}, תשולם לגבי כלי שיט נמליים, במקום אגרת המגדלור הנקובה {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת האמורה}} אגרה שנתית –
{{ח:תתת|(1)}} לכל גוררת, סירת מנוע, דוברה או ארבה 93 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} לכל סירת משוטים, סירת מפרש וסירה עם מנוע מחוץ לגוף הסירה 19.5 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} האגרות האמורות בתקנת משנה (א) ישולמו כל עוד חונים כלי השיט הנמליים במקומות החניה שקבע להם מנהל הנמל, אלא אם הורה מנהל הנמל אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו, ”כלי שיט נמליים“ – גוררות, סירות, דוברות וארבות שמשתמשים בהן כרגיל בתחום הנמל בלבד וכל עוד הן משמשות כך.

{{ח:סעיף|194|אגרות כלי שיט שארכו פחות מ־24 מטרים|תיקון: תשל״א, תשל״ג־4, תשל״ג־9, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשל״ח־4, תשמ״ב־2, תשמ״ג־2, תשמ״ט־5, תשמ״ט־6, תשנ״ה־4, תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בתקנות אלה, בעד כלי שיט קטן העוגן במקום שקבע מנהל הנמל, לצורך תקנה זו, תשולם במקום אגרות מגדלור אם חייב בה, אחת מהאגרות המפורטות להלן, לפי בחירת הקברניט או הבעל:
{{ח:תת}} האגרה בשקלים חדשים למטר אורך לכלי השיט (חלק של מטר ייחשב כמטר שלם)
{{ח:תתת|(1)}} אגרה יומית – 0.80

{{ח:תתת|(2)}} אגרה לשבוע או חלק ממנו – 2.00

{{ח:תתת|(3)}} אגרה לחודש או חלק ממנו – 6.00

{{ח:תתת|(4)}} אגרה שנתית (עד יום 31 בדצמבר הקרוב) – 30.00

{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו, ”כלי שיט קטן“ – כלי שיט, למעט ספינת דיג, שאורכו פחות מ־24 מטרים ואינו משמש בתחום הנמל בלבד.

{{ח:סעיף|195|כלי שיט של צה״ל|תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} כלי שיט של צה״ל יהא פטור מתשלום אגרות מגדלור.

{{ח:סעיף|196|אגרות לספינות דיג|תיקון: תשל״א, תשל״ג־4, תשל״ג־9, תשל״ד־4, תשל״ה־8, תשל״ח, תשל״ח־4, תשל״ט, תשמ״ב־2, תשמ״ג־2, תשמ״ט־5, תשנ״ז־2, תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 1|בסעיף 1 לחלק א׳ לתוספת החמישית}}, תשולם למנהל בעד ספינת דיג אגרת מגדלור באחד משני שיעורים אלה, לפי בחירת הקברניט או הבעל –
{{ח:תתת|(1)}} בכל מסע, בכניסה לנמל 0.80 שקלים חדשים, וביציאה מהנמל 0.80 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} אגרה שנתית בשיעור 2.20 שקלים חדשים לכל מטר אורך.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|196א||תיקון: תשנ״ז־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|197||תיקון: תשל״א, תשל״ג־4, תשל״ג־9, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשמ״ב־2, תשמ״ט־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|198|כלי שיט במצוקה|תיקון: תשל״ח, תשל״ט, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} כלי שיט במצוקה פטור מתשלום אגרת מגדלור, ובלבד שהפליג מהנמל מיד עם תום המצוקה.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו, ”כלי שיט במצוקה“ – כלי שיט המשתמש בנמל כמקלט מסערה או לצורך תיקון או בדיקה הכרחיים ושהייתו בנמל אינה נמשכת יותר ממשך מצב המצוקה, ובלבד שאין טוענים עליו או פורקים ממנו מטען פרט לאספקה, דלק וצרכי אניה אחרים ואין עולים עליו או יורדים ממנו נוסעים.

{{ח:סעיף|199|כלי שיט לצרכי לימוד|תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} כלי שיט שהוכח למנהל כי הוא משמש לצרכי לימוד השיט בלבד, פטור מתשלום אגרות מגדלור כל עוד הוא משמש כך.

{{ח:סעיף|200||תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|201||תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תשנ״ה־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|202|אגרות מגדלור מוזלות |תיקון: תשמ״ג־2, תשל״ח, תשנ״ה־4, תשנ״ה־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} כלי שיט ששולמה בעדו אגרת מגדלור לגבי חמש כניסות וחמש יציאות מהנמל במשך שנה המתחילה ביום 1 בינואר, ישולמו בעדו בכל אחד מביקוריו הבאים באותו נמל עד 31 בדצמבר של אותה שנה 50% משיעור אגרת מגדלור שנקבעה {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 1|בסעיף 1 לחלק א׳ לתוספת החמישית}}.

{{ח:סעיף|203||תיקון: תשל״ד־2, תשל״ח, תשמ״ג־2, תשנ״ה־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|203א||תיקון: תשנ״ה־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|204|פטור מאגרת מגדלור |תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} רשות הנמלים רשאית לפטור, באופן כללי או למקרה מסויים, מחובת תשלום אגרת מגדלור, כולה או מקצתה.

{{ח:סעיף|205|אגרות מוזלות לאניות גלנוע|תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תשמ״ט־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} בכפוף לאמור בתקנות –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(2)}} בעד כלי שיט המותאם, להנחת דעתו של מנהל הנמל, להובלת מטענים בגלנוע, תשולם אגרת מגדלור בשיעור 60% מהאגרה שנקבעה {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א|בחלק א׳ לתוספת החמישית}}.

{{ח:סעיף|205א||תיקון: תשנ״ח־3, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|205ב||תיקון: תשנ״ח־3, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|206||תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|207||תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תשנ״ה־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|208||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|209||תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|210||תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תשנ״ו־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|211||תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|212||תיקון: תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן ג|סימן ג׳: אגרת הוצאות אשפה {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ו־3, תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}

{{ח:סעיף|213||תיקון: תשל״ו־3, תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|214||תיקון: תשל״ו־3, תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|215||תיקון: תשל״ו־3, תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|216||תיקון: תשל״א, תשל״ג־4, תשל״ג־9, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ו־3, תשל״ח, תשל״ח־4, תשמ״ב־2, תשמ״ג־2, תשמ״ט־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|217||תיקון: תשל״ו־3, תשל״ח, תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|217א||תיקון: תשמ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן ד|סימן ד׳: אגרות סבלות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ח, תש״ע}}

{{ח:סעיף|218||תיקון: תשל״ג, תשל״ח, תשמ״א־4, תשמ״ב, תשמ״ב־4, תשמ״ו, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|219||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|220||תיקון: תשל״ח, תשנ״ה־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|221||תיקון: תשל״א, תשל״ג, תשל״ג־2, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשמ״ב־2, תשמ״ט־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|222||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|222א||תיקון: תשמ״א־4, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|223||תיקון: תשל״ג, תשל״ג־2, תשל״ד־4, תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|224||תיקון: תשל״ד־4, תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|225||תיקון: תשל״א, תשל״ג־7, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ז־3, תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|225א||תיקון: תשל״ג, תשל״ג־7, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|225ב||תיקון: תשל״ג, תשל״ח, תשל״ט־5, תש״ם־3, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|225ג||תיקון: תשל״ג, תשל״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|225ד||תיקון: תשל״ג־2, תשל״ג־7, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|225ה||תיקון: תשל״ג־2, תשל״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|225ו||תיקון: תשל״ז־3, תשל״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|226||תיקון: תשל״א, תשל״ג־7, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשל״ח־4, תשמ״ב־2, תשמ״ט־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|227||תיקון: תשל״ג, תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|228||תיקון: תשל״ג, תשל״ד־4, תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|229||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|230||תיקון: תשל״א, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשמ״ב־2, תשמ״ה, תשמ״ט־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|231||תיקון: תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|232||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן ה|סימן ה׳: אגרות רציף {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ח, תש״ע}}

{{ח:סעיף|233||תיקון: תשל״ח, תשמ״ב־4, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|234||תיקון: תשל״ד־4, תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|235||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|236||תיקון: תשל״ח, תשמ״ב־2, תשמ״ה, תשמ״ט־5, תשנ״ה־5, תשנ״ח־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|237||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|238||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|239||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן ו|סימן ו׳: אגרות החסנה|תיקון: תשל״ח}}

{{ח:סעיף|240|הגדרות|תיקון: תשל״ג, תשל״ג־2, תשל״ג־3, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשל״ט־4, תש״ם־5, תשמ״א־2, תשמ״ב־5, תשמ״ט, תשמ״ט־4, תשנ״ב־3, תשנ״ג, תשנ״ג־2, תשנ״ד־5, תשנ״ה־2, תשנ״ה־5, תש״ס}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 17 סימן ו|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החסנה ממושכת“ – החסנת משגור של מטען אחוד, כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 218|בתקנה 218}}, של עץ, מתכת או גלילי נייר, או של מכוניות, לתקופת החסנה אחת או לכל תקופת החסנה נוספת ובלבד שבתקופת ההחסנה הראשונה לא יפחת המשקל הכולל של המטען מ־100 טון או מ־20 מכוניות ובתנאי שלפני פריקת המשגור בעל המטען הצהיר על כוונת האחסון ושולמה האגרה להחסנה ממושכת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת החסנה“ – תקופה בת ששים ימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ימי החסנה“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי טובין מיובאים או בשיטעון – כל הימים מיום גמר פריקת כלי השיט ועד יום מסירת הטובין, ובלבד שיראו שהייתם של טובין בדוברה כהחסנה;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי טובין המיועדים לייצוא –
{{ח:תתתת|(א)}} מכולות הכוללות טובין וכן טובין שהומכלו בנמל והנטענים לאנית מכולות שכולה אזור מתמחה – כל הימים מיום החסנת הטובין עד יום תחילת ניטול המכולות באותה אניית מכולות;
{{ח:תתתת|(ב)}} שאר טובין – כל הימים מיום החסנת הטובין עד יום תחילת טעינתם לכלי השיט;
{{ח:תתת|(3)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ימי פטור“ – כל אחד מן המפורטים להלן, למעט ימי החסנה של מכולה ריקה, כלי רכב מוביל ריק, מטען נוסעים שהוחסן או הונח בנמל או מטען המוחסן בהחסנה ממושכת:
{{ח:תתת|(1)}} ארבעה ימי החסנה ראשונים של מכונית נוסעים;
{{ח:תתת|(2)}} ארבעה ימי החסנה ראשונים של מכולה המכילה טובין מיובאים או המיועדים לייצוא;
{{ח:תתת|(3)}} עשרה ימי החסנה ראשונים של מכולה המכילה טובין המיועדת לשטעון או לשטעון בין־נמלי;
{{ח:תתת|(4)}} שנים עשר ימי החסנה ראשונים של טובין שלא במכולה המיועדים לייצוא, לשטעון ולשטעון בין־נמלי;
{{ח:תתת|(5)}} שישה ימי החסנה ראשונים של כל משגור אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכונית“ – מכונית נוסעים, מכונית מסחרית ומשאית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכונית נוסעים“ – רכב נוסעים פרטי ורכב נוסעים דו שימושי כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה, תשכ״א–1961}} (להלן – תקנות התעבורה);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכונית מסחרית“ – רכב מסחרי אחוד כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה}} ובלבד שמשקלו הכולל המותר אינו עולה על 4,000 ק״ג, ורכב מסחרי בלתי אחוד כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משאית“ – רכב מסחרי כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות התעבורה|בתקנות התעבורה}}, למעט מכונית מסחרית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסוף רכוב“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכולה רכובה“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעיל מסוף רכוב“ – {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שבוע“ – תקופה של שבעה ימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טונה“ – טונה ברוטו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 224|בתקנה 224}}.

{{ח:סעיף|241|אגרות החסנה|תיקון: תשל״א, תשל״ג, תשל״ג־3, תשל״ד־4, תשל״ה, תשל״ה־4, תשל״ז־6, תשל״ח, תשל״ח־4, תשל״ט־6, תשמ״ב־2, תשמ״ט־5, תשנ״ב־3, תשנ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} לכל יום החסנה תשולם למנהל הנמל אגרת החסנה בעד הטובין המפורטים בתקנה זו בשיעורים המפורטים להלן:
{{ח:תת}} בשקלים חדשים לכל טונה לכל יום
{{ח:תתת|א.}} מטעני עצים ומתכות
{{ח:תתתת|–}} בשלושת השבועות הראשונים – 0.95

{{ח:תתתת|–}} בשבוע הרביעי ואילך – 1.39

{{ח:תתת|ב.}} לטובין אחרים שלא פורטו במקום אחר
{{ח:תתתת|–}} בשלושת השבועות הראשונים – 1.49

{{ח:תתתת|–}} בשבוע הרביעי ואילך – 2.06

{{ח:תת|(ב)}} בעד החסנת טובין שמשקלם פחות מ־1,000 ק״ג תשולם אגרת החסנה לפי משקל של טונה אחת.
{{ח:תת|(ג)}} בעד משגור או חלקו, המאוחסן באחסנה ממושכת, תשולם למנהל הנמל אגרת החסנה ממושכת, מראש, לכל תקופת החסנה, בשיעורים המפורטים להלן ובלבד שעבור תקופת ההחסנה הראשונה תשולם האגרה בעד המשגור כולו ועבור התקופות הנוספות – בעד כמות המטען המאוחסנת בפועל בראשית כל תקופה;
{{ח:תת}}

סוג המטען	יח׳ חישוב	האגרה בשקלים חדשים לתקופת החסנה או חלק ממנה

{{ח:תת|א.}} מטעני מתכות

{{ח:תת}} א.1 צינורות מתכת
טונה	11.48

{{ח:תת}} א.2 שאר מתכות – אחודות
טונה	2.15

{{ח:תת|ב.}} עצים

{{ח:תת}} ב.1 בולי עץ
טונה	5.17

{{ח:תת}} ב.2 שאר עצים אחודים
טונה	3.67

{{ח:תת|ג.}} גלילי נייר אחודים
טונה	8.81

{{ח:תת|ד.}} מכוניות נוסעים
יחידה	63.15

{{ח:תת|ה.}} מכונית מסחרית
יחידה	91.85

{{ח:תת|ו.}} משאית
יחידה	155.00

{{ח:תת|(ד)}} בנוסף לתשלום האגרה ימציא בעל המטען למנהל הנמל, בראשית כל תקופת החסנה, אישור ביטוח על מלוא ערך המטען המאוחסן בהחסנה ממושכת, על שמו ועל שם רשות הנמלים והרכבות, על כל נזק בגין המטען, הן לצד ג׳ והן למטען עצמו.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} על משגור או חלקו, שנשארו בנמל לאחר תום שש תקופות החסנה, יחולו האגרות לפי תקנת משנה (א) {{ח:פנימי|סעיף 242|ותקנה 242}} בהתאם;
{{ח:תתת|(2)}} האגרה על פי תקנת משנה (ג) לא תחול על מטענים המגיעים לנמלי חיפה ואשדוד דרך ים סוף;
{{ח:תתת|(3)}} מנהל הנמל רשאי שלא לאשר החסנת מטענים בהחסנה ממושכת אם לדעתו החסנת המטענים כאמור תגרום לצפיפות יתרה או הפרעה לסדרי העבודה בנמל.

{{ח:סעיף|242|החסנת מכוניות ומכולות|תיקון: תשל״א, תשל״ג, תשל״ג־2, תשל״ג־3, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ז־6, תשל״ח, תשל״ח־4, תשל״ט, תשל״ט־6, תשמ״ב־2, תשמ״ב־5, תשמ״ט־5, תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} לכל יום החסנה תשולם למנהל הנמל אגרת החסנה לכל מכונית נוסעים בשיעור 5.07 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} לכל יום החסנה שלאחר ימי הפטור ישולם למנהל הנמל תשלום בעד החסנה לכל מכולה כמפורט להלן:
{{ח:תתת}}

בשקלים חדשים למכולה באורך

{{מוקטן|עד 20′}}	{{מוקטן| מעל 20′}}

למכולה המכילה טובין –

בשבוע הראשון להחסנה	79.55	120.42

בשבוע השני להחסנה	99.44	150.53

בשבוע השלישי להחסנה	119.32	180.63

בשבוע הרביעי להחסנה ואילך	139.22	210.75

{{ח:תתת|(2)}} לכל יום החסנה של מכולה ריקה, ישולם למנהל הנמל תשלום בעד החסנה של 7.68 שקלים חדשים למכולה שאורכה עד 20′, ו־11.52 שקלים חדשים למכולה שאורכה מעל 20′;
{{ח:תתת|(3)}} לכל יום החסנה של מכולת קירור (Refrigerated Container) ישולם בעד החסנה התשלום הקבוע בפסקה (1) או (2) לפי הענין, בתוספת של 50%.
{{ח:תת|(ג)}} בעד החסנת מכולה שהומכלה בתחום שהוגדר על ידי רשות המכס תשולם האגרה שנקבעה בתקנת משנה (ב) למכולה ריקה ובלבד שבעד יחידות המטען שהומכלו תשולם אגרת החסנה שנקבעה {{ח:פנימי|פרק 17 סימן ו|בסימן זה}} לטובין שאינם מכולה.
{{ח:תת|(ד)}} לכל יום החסנה תשולם למנהל הנמל אגרת החסנה לכל כלי רכב מוביל כמפורט להלן:
{{ח:תת}}

האגרה בשקלים חדשים לכלי רכב מוביל שארכו –

{{מוקטן|עד 20 רגל}}	{{מוקטן|מעל 20 רגל}}

{{ח:תת|א.}} לכלי רכב הטעון טובין –

{{ח:תתת|(1)}} בארבעת השבועות הראשונים
12.70	19.00

{{ח:תתת|(2)}} בשבוע החמישי ואילך
25.40	38.00

{{ח:תתת|(3)}} לכלי רכב הטעון מכולת קירור תשולם האגרה הקבועה בפסקאות (1) או (2) בתוספת של 50%.

{{ח:תת|ב.}} לכלי רכב ריק, למעט גרור גלנוע
5.15	7.75

{{ח:תת|ג.}} לגרור גלנוע ריק
2.80	4.20

{{ח:תת|ד.}} בעד החסנת כלי רכב מוביל שסוור בתחום שגודר על ידי רשות המכס תשולם האגרה שנקבעה בתקנת משנה זו לגבי כלי רכב ריק, ובלבד שבעד יחידות המטען שסוורו תשולם אגרת החסנה שנקבעה {{ח:פנימי|פרק 17 סימן ו|בסימן זה}} לטובין שאינם כלי רכב מוביל, לפי הענין.

{{ח:תת|(ה)}} בעד החסנת חמרי נפץ וחמרים אחרים שלדעת מנהל הנמל הם מתלקחים בנקל או מסוכנים, תשולם האגרה שנקבעה {{ח:פנימי|פרק 17 סימן ו|בסימן זה}} בתוספת 100%.

{{ח:סעיף|242א||תיקון: תשמ״ט, תשנ״ג, תשנ״ד־5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|243|פטור והנחה|תיקון: תשל״ג, תשל״ד־4, תשל״ח, תשל״ט־4, תשמ״ב, תשנ״ב־2, תשנ״ד־2, תשנ״ה־5, תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} בעד החסנת טובין הכלולים {{ח:פנימי|סעיף 240|בהגדרת ”ימי פטור“ בתקנה 240}}, והמוחסנים במשך תקופה שאינה עולה על מספר ימי הפטור, לא תשולם אגרת החסנה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} לגבי טובין כאמור בתקנת משנה (א), למעט בעד מכולות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 242|בתקנה 242}}, המוחסנים במשך תקופה העולה על מספר ימי הפטור, ישולם בעד כל ימי החסנתם; אולם בעד החסנת מטענים מיובאים או מיוצאים שהומכלו בתוך תחום הנמל שגדרה רשות המכס לא ישולם בעד ששת ימי ההחסנה הראשונים;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מכולות הכוללות טובין בשטעון או בשטעון בין־נמלי בנמל היצוא, המוחסנות במשך תקופה העולה על מספר ימי הפטור, לא תשולם אגרת החסנה בעד עשרת ימי ההחסנה הראשונים.
{{ח:תת|(ג)}} במקרים מיוחדים רשאי מנהל הנמל ליתן הנחה בשיעור של לא יותר מחמישים אחוזים למאה מאגרות ההחסנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 241|תקנות 241}} {{ח:פנימי|סעיף 242|ו־242}}.
{{ח:תת|(ד)}} מנהל הנמל רשאי ליתן הנחה מאגרות החסנה לפי {{ח:פנימי|פרק 17 סימן ו|סימן זה}} למטען בשיטעון שמשקלו פחות מ־50 ק״ג, בשיעור שלא יעלה על 75%.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן ז|סימן ז׳: אגרות למטען אחוד ולכלי רכב במעבר בין־נמלי דרך ישראל {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ח, תשנ״ה־5, תש״ע}}

{{ח:סעיף|244||תיקון: תשל״ג־6, תשל״ח, תשנ״ה־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|245||תיקון: תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשמ״ב־2, תשמ״ט־5, תשנ״ה־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|246||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|247||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|248||תיקון: תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשמ״ב־2, תשמ״ט־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|249||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן ח|סימן ח׳: אגרות לשירותים מסויימים|תיקון: תשל״ח}}

{{ח:סעיף|250|אגרות לשירותים מסויימים|תיקון: תשל״ח, תשמ״ב־4}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק 17 סימן ח|בסימן זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שירות“ – שירות מהשירותים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל מטען“ – בעליו של מטען או סוכנו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סיוור נאות“ – סיוור כאמור בתקנת משנה (ב);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סימון נאות“ – סימון כאמור בתקנת משנה (ג).
{{ח:תת|(ב)}} בעל כלי שיט יאפשר פריקתו של מטען מספנת כלי השיט לפי שטר מטען בפעולות השינוע השוטפות ובשיטות השינוע המקובלות בנמל; המטען יהיה מסוור בכלי השיט לפי סימן עיקרי באופן שיאפשר פריקתו כאמור, להנחת דעתו של מנהל הנמל.
{{ח:תת|(ג)}} כל יחידות המטען יסומנו להנחת דעתו של מנהל הנמל בסימן עיקרי, או בסימן עזר, ברורים, קריאים ועמידים בפני מחיקה או השחתה, באופן ובמקום שיאפשרו הבחנה בין סימן אחד למשנהו.
{{ח:תת|(ד)}} בעד מיון של מטען, למעט עץ, לפי סימן עיקרי, ישלם בעל כלי השיט אגרות מיון כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} מטען שסימונו נאות, אולם סיוורו אינו נאות – כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ד פרט 19|בטור א׳ של סעיף 19(א) בחלק ד׳ של התוספת החמישית}};
{{ח:תתת|(2)}} מטען שסיוורו וסימונו אינם נאותים – כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ד פרט 19|בטור ב׳ של סעיף 19(א) בחלק ד׳ של התוספת החמישית}}.
{{ח:תת|(ה)}} נתאפשרה פריקתו של מטען כאמור בתקנת משנה (ב), יהיה בעל כלי השיט פטור מתשלום אגרת המיון לפי תקנות משנה (ד) ו־(ו).
{{ח:תת|(ו)}} בעד מיון מטעני עץ לפי סימן עיקרי ישלם בעל כלי השיט אגרת מיון כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ד פרט 19|בסעיף 19(ב) בחלק ד׳ של התוספת החמישית}}.
{{ח:תת|(ז)}} בעד מיון של יחידות מטען, למעט עץ, בשטר מטען אחד לפי סימן עזר, ישלם בעל המטען אגרות מיון כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} מטען שסימן העזר שלו נאות – כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ד פרט 19|בטור א׳ של סעיף 19(א) בחלק ד׳ של התוספת החמישית}};
{{ח:תתת|(2)}} מטען שסימן העזר שלו אינו נאות – כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ד פרט 19|בטור ב׳ של סעיף 19(א) בחלק ד׳ של התוספת החמישית}}.
{{ח:תת|(ח)}} בעד מיון לפי סימן עזר של מטען עץ או בעד טיפול לצורך מדידה של עץ ישלם בעל המטען אגרת מיון כנקוב {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ד פרט 19|בסעיף 19(ב) בחלק ד׳ של התוספת החמישית}}.
{{ח:תת|(ט)}} בעד כל שירות המצויין {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ד|בחלק ד׳ של התוספת החמישית}} תשולם האגרה שנקבעה לגביו.

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן ט|סימן ט׳: אגרות למשגור קטן|תיקון: תשל״ח}}

{{ח:סעיף|251|אגרה משולבת למשגור קטן|תיקון: תשל״ד־4, תשל״ח, תשל״ט־6}}
{{ח:ת}} שולמה אגרה למשגור קטן לא תשולם אגרה לשירותים המפורטים להלן:
{{ח:תת|(1)}} אגרות סבלות לפי {{ח:פנימי|סעיף 219|תקנות 219}}, {{ח:פנימי|סעיף 220|220}} {{ח:פנימי|סעיף 221|ו־221}};
{{ח:תת|(2)}} אגרות החסנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 241|תקנה 241}} בעד שלושים הימים הראשונים;
{{ח:תת|(3)}} מיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 250|תקנה 250}}.

{{ח:סעיף|252|שירות שאינו כלול באגרה|תיקון: תשל״ד, תשל״ח, תשל״ט־6}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 17 סימן ט|סימן זה}} לא יחולו על שירות הניתן למשגור קטן שנתקיימו בו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא מכולה או כלי רכב מוביל;
{{ח:תת|(2)}} הוא מהווה מטען בשיטעון כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 221|בתקנה 221(א)}};
{{ח:תת|(3)}} הוא מכונית נוסעים.

{{ח:סעיף|253|שיעורי האגרה|תיקון: תשל״א, תשל״ג־7, תשל״ד, תשל״ד־3, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ו־2, תשל״ז־6, תשל״ח, תשל״ח־4, תשל״ט־6, תשמ״ב, תשמ״ב־2, תשמ״ט־5}}
{{ח:תת|(א)}} בעד מתן השירותים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 251|בתקנה 251}}, למשגור קטן, ישולמו למנהל הנמל האגרות שלהלן:
{{ח:תת}} בשקלים חדשים לטונה או חלק ממנה
{{ח:תתת|(1)}} למשגור קטן מיובא 25
{{ח:תתת|(2)}} למשגור קטן מיוצא 7.30
{{ח:תת}} אולם מנהל הנמל רשאי ליתן הנחה בשיעור שלא יעלה על 75% מן האגרות האמורות למשגור קטן שמשקלו פחות מ־50 ק״ג והמהווה חפצים אישיים, חפצי עולים או דוגמאות מסחריות.
{{ח:תת|(ב)}} בעד משגור קטן שכולו או מקצתו הוא חמרי נפץ כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 123|בתקנה 123}} או חומרים מסוכנים כמשמעותם {{ח:פנימי|סעיף 150|בתקנה 150}}, תשולם האגרה בשיעור שנקבע בתקנת משנה (א) בתוספת של 50%.

{{ח:סעיף|254|אגרת החסנה|תיקון: תשל״א, תשל״ד, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ז־6, תשל״ח, תשל״ט־6, תשנ״ב־2, תשנ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בעד החסנת משגור קטן בנמל לתקופה העולה על הנקוב {{ח:פנימי|סעיף 251|בתקנה 251(ב)}} תשולם, לכל טונה או חלק ממנה, אגרת החסנה שנקבעה {{ח:פנימי|סעיף 241|בתקנה 241(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) תשולם בעד חפצי עולים או חפצים אישיים למשגור שמשקלו פחות מ־200 ק״ג אגרת החסנה בשיעור של 25% מן הנקוב בתקנת משנה (א).
{{ח:תת|(ג)}} מנהל הנמל רשאי ליתן הנחה מתשלום אגרת החסנה למשגור קטן כאמור בתקנת משנה (א), בשיעור שלא יעלה על 50%.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן י|סימן י׳: אגרת שימוש במירצף {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ח, תש״ע}}

{{ח:סעיף|255||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|256||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|257||תיקון: תשל״א, תשל״ג־7, תשל״ד־4, תשל״ח, תשמ״ב־2, תשמ״ט־5, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|258||תיקון: תשל״ח, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן יא|סימן י״א: אגרות ניטול ואחסנת תבואות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ח, תשמ״ד־2, תש״ע}}

{{ח:סעיף|259||תיקון: תשל״ח, תשמ״ד־2, תשנ״ד־4, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|260||תיקון: תשל״ג־7, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ז, תשל״ז־4, תשל״ח, תשמ״ב־2, תשמ״ד־2, תשמ״ה, תשמ״ט־4, תשנ״ד־4, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|261||תיקון: תשל״ג־11, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשמ״ב־2, תשמ״ד־2, תשמ״ט־4, תשנ״ד־4, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|262||תיקון: תשל״ח, תשמ״ד־2, תשנ״ד־4, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|263||תיקון: תשל״ח, תשמ״ב־2, תשמ״ד־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|264||תיקון: תשל״ח, תשמ״ד־2, תשמ״ה, תשמ״ט־4, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|265||תיקון: תשל״ד־4, תשל״ח, תשמ״ד־2, תשמ״ט־4, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|266||תיקון: תשל״ג־7, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשמ״ד־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|267||תיקון: תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשמ״ד־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|268||תיקון: תשל״ד־4, תשל״ח, תשמ״ד־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן יב|סימן י״ב: פריקת פחם ברציף 9 בנמל אשדוד {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ח, תשנ״ד־3, תש״ע}}

{{ח:סעיף|269||תיקון: תשל״ד־4, תשל״ח, תשנ״ד־3, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|270||תיקון: תשל״ח, תשנ״ד־3, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן יג|סימן י״ג: אגרה בעד העברת דלק בין־נמלית {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ה־4, תשנ״ד־6, תש״ע}}

{{ח:סעיף|271||תיקון: תשל״א, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשנ״ד־6, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|271א||תיקון: תשנ״ד־6, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן יד|סימן י״ד: אגרות נוסעים וחפציהם {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ח, תש״ע}}

{{ח:סעיף|272||תיקון: תשל״ג־9, תשל״ח, תשמ״א, תשנ״ו־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|273||תיקון: תשל״ח, תשמ״א, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|274||תיקון: תשל״א, תשל״ג־4, תשל״ג־7, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשמ״א, תשמ״ב־2, תשמ״ט־5, תשנ״ה, תשנ״ה־4, תשנ״ה־5, תשנ״ו, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|275||תיקון: תשל״ג־4, תשל״ג־7, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשמ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן טו|סימן ט״ו: אגרות מלתחה|תיקון: תשל״ח}}

{{ח:סעיף|276|הגדרות|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 17 סימן טו|בסימן זה}}, ”אגרות מלתחה“ – אגרה בעד החסנת חבילה, מזוודה, ארגז, או כל צרור אחר באולם נוסעים של נמל.

{{ח:סעיף|277|שיעורי האגרה|תיקון: תשל״א, תשל״ג־7, תשל״ד־4, תשל״ה־4, תשל״ח, תשמ״ב־2, תשמ״ב־3, תשמ״ב־6, תשמ״ט־5}}
{{ח:ת}} אגרת מלתחה תשולם למנהל הנמל לפי הנפח בשיעורים אלה:
{{ח:ת}}

הנפח במטר מעוקב	שיעורי אגרת מלתחה ליממה בשקלים חדשים

בעד מטען קל של נוסעים	בעד מטען כבד של נוסעים

עד 0.085 (3 רגל מעוקבת)	0.01	0.01

למעלה מ־0.085 עד 0.283 (10 רגל מעוקבת)	0.02	0.01

למעלה מ־0.283	0.03	0.02

{{ח:סעיף|278|חישוב היממות|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בחישוב מספר היממות שבעדן משתלמת אגרת מלתחה לגבי פרק זמן שאינו מתחיל ואינו מסתיים ביום מנוחה, לא יובאו בחשבון ימי המנוחה.
{{ח:תת|(ב)}} בקביעת אגרת המלתחה בעד החסנת מטען כבד של נוסעים לא יובאו בחשבון שלוש היממות הראשונות.

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן טז|סימן ט״ז: אגרות שימוש בציוד|תיקון: תשל״ח}}

{{ח:סעיף|279|הגדרות|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 17 סימן טז|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”העברה“ – העברת עגורן צף הנמצא על יד אניה לצורך ביצוע עבודה לפי הזמנה, ממקום אחד למקום שני שעל יד אותה אניה או שעל יד אניה סמוכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ציוד“ – עגורן יבשתי, עגורן צף או ציוד אחר המפורט {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ה|בחלק ה׳ לתוספת החמישית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שימוש בציוד“ – שימוש בעגורני חוף ושימוש לפי הזמנה בכל ציוד אחר.

{{ח:סעיף|280|קשר אגרות|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} בעד השימוש בכל אחד מסוגי הציוד המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ה|בחלק ה׳ לתוספת החמישית}} ישולמו למנהל הנמל האגרות שצויינו לצידם.

{{ח:סעיף|281|שיעורי האגרה במשמרת השלישית|תיקון: תשל״ה, תשל״ח}}
{{ח:ת}} נעשה שימוש בציוד במשמרת השלישית כמקובל בנמל או בחלק ממנה, לא תפחת האגרה מהשיעור הקבוע לחצי משמרת לפי {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ה|סעיף 31 לחלק ה׳ לתוספת החמישית}}, או משיעור הקבוע ל־4 שעות לפי {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ה|סעיף 33(1) ו־(2) לחלק ה׳ האמור}}, לפי הענין.

{{ח:סעיף|282|שיעורי האגרות בימים מסויימים|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בימי מנוחה יהיו האגרות בשיעורים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק ה|בחלק ה׳ לתוספת החמישית}}, בתוספת של 75%.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך חישוב אגרה לפי {{ח:פנימי|פרק 17 סימן טז|סימן זה}}, השימוש בציוד בערבי ימי מנוחה במשך יותר מ־6 שעות ועד 8 שעות, רואים אותו כשימוש בציוד במשך 8 שעות.

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן יז|סימן י״ז: אגרות לרשיונות כניסה לנמל|תיקון: תשל״ח, תשל״ח־2}}

{{ח:סעיף|283|אגרת רשיון|תיקון: תשל״ג־9, תשל״ז־5, תשל״ח, תשל״ח־2, תשמ״ב־2, תשמ״ג־2, תשמ״ט־5, תשנ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} בעד רשיון כניסה לנמל, או בעד חידושו, לתקופה שצויינה להלן בטור א׳ תשולם אגרה כמצויין לצידה בטור ב׳:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} תקופת הרשיון	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} האגרה בשקלים חדשים

(1)	יום אחד	0.35

(2)	חודש אחד	3.00

(3)	מעל לחודש אחד, עד יום 31 בחודש דצמבר הקרוב	10.00

{{ח:תת|(ב)}} ילדים עד גיל 12 שנים הנכנסים לנמל פטורים מתשלום האגרה.
{{ח:תת|(ג)}} קבוצת תלמידי בית ספר הנכנסים לנמל לביקור מאורגן ומאושר, פטורים מתשלום מחצית האגרה.

{{ח:סעיף|284|אגרת רשיון לרכב|תיקון: תשל״א, תשל״ג־9, תשל״ד־4, תשל״ז־5, תשל״ח, תשל״ח־2, תשמ״ב־2, תשמ״ג־2, תשמ״ד, תשמ״ט־5, תשנ״ג־2, תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רכב זכאי“ – רכב מסחרי, כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}} שמשקלו הכולל עולה על 4,000 ק״ג, שהרשיון מוצא עבורו באמצעות חברת ההובלה השייכת לארגוני המובילים ושנהגו עובד בחברת ההובלה לפחות חמש שנים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רכב מסחרי“ – רכב מסחרי לרבות רכב ציבורי כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|בפקודת התעבורה}}.
{{ח:תת|(ב)}} בעד רשיון כניסה לנמל של רכב, לרבות נהגו, או בעד חידושו, לתקופה שצויינה להלן בטור א׳, תשולם אגרה כמצויין לצידה בטור ב׳:
{{ח:תת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} תקופת הרשיון	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} האגרה בשקלים חדשים

רכב מסחרי	רכב אחר

{{ח:תת|(1)}} יום אחד
1	1.70

{{ח:תת|(2)}} חודש אחד
6	13

{{ח:תת|(3)}} מעל לחודש אחד, עד יום 31 בדצמבר הקרוב
23	67

{{ח:תת|(4)}} מעל לחודש אחד ועד ליום 31 בדצמבר של השנה החמישית מיום ההוצאה או החידוש לרכב זכאי בלבד
115	–

{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ד)}} הוצא רשיון מיום כ״ז באדר ב׳ תשנ״ב (1 באפריל 1992) עד יום ז׳ בטבת תשנ״ג (31 בדצמבר 1992), לתקופה העולה על חודש אחד, ישתלמו האגרות על פי {{ח:פנימי|סעיף 283|תקנות 283(א)(3)}} ו־284(ב)(3) ו־(ג) בשיעור 75% מן הנקוב בהן.

{{ח:סעיף|284א|פטור|תיקון: תשל״ח־2}}
{{ח:ת}} רשות הנמלים רשאית לפטור, באופן כללי או במקרה מסויים, מחובת תשלום אגרות לרשיונות כניסה, כולן או מקצתן.

{{ח:קטע3|פרק 17 סימן יח|סימן י״ח: אגרת רשיונות לכלי שיט {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשל״ח, תש״ע}}

{{ח:סעיף|285||תיקון: תשל״ח, תשמ״ב־2, תשמ״ט־5, תשנ״ט, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק 18|פרק שמונה־עשר: שונות}}

{{ח:סעיף|286|הכרעת סכסוכים}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הנמל רשאי להחליט בכל שאלה בדבר האגרות המגיעות לפי תקנות אלה, אם הן מגיעות, מאיזה זמן ובאיזה שיעור, וכן בכל הקשור במתן שירות בנמל או הנובע מהוראות תקנות אלה.
{{ח:תת|(ב)}} הרואה עצמו נפגע בהחלטת מנהל הנמל רשאי לפנות, תוך עשרה ימים מיום שההחלטה הגיעה לידיעתו, לרשות הנמלים בבקשה לבטלה או לשנותה.

{{ח:סעיף|287|תשלום אגרות לפני הוצאת טובין מהנמל}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוצאו טובין משטח הנמל לפני ששולמו כל האגרות ותשלומי המכס המגיעים עליהם או שניתנה ערבות להנחת דעתו של מנהל הנמל לתשלומם.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל הנמל רשאי לעכב טובין בשטח הנמל כל עוד לא שולמו האגרות או התשלומים כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|287א|דיווח לתצפית נמל|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} כל מקום בתקנות אלה שמוטלת בו חובת דיווח או העברת מידע, פרטים או נתונים (להלן – המידע) לרב חובל הנמל, יראו בדיווח או בהעברת המידע לתצפית הנמל, מילוי אותה חובה.

{{ח:סעיף|288|עונשין|תיקון: תשמ״ב־2}}
{{ח:ת}} העובר על הוראה מהוראות תקנות אלה שלא נקבע לה עונש בחיקוק אחר, דינו – קנס חמש מאות שקלים או מאסר ששה חדשים או שניהם כאחד.

{{ח:סעיף|289|תחולה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו בנמלים חיפה, אשדוד ואילת; בנמל אשקלון יחולו תקנות אלה למעט {{ח:פנימי|פרק 17|פרק שבעה עשר}}.

{{ח:סעיף|290|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא בתום תשעים יום מיום פרסומן ברשומות.

{{ח:סעיף|291|ביטול|תיקון: תשל״א, תשע״ח}}
{{ח:ת}} החיקוקים המפורטים להלן לא יחולו עוד בנמלי חיפה, אשדוד, אילת או אשקלון:
{{ח:תת|1.}} תקנות הנמלים (מתן רשיונות לכלי שיט וסימונם);
{{ח:תת|2.}} תקנות נמל חיפה;
{{ח:תת|3.}} תקנות נמל חיפה (אגרות קשירה, אגרות מינגש ואגרות רציף);
{{ח:תת|4.}} תקנות נמל חיפה (עגינה ברציף), 1934;
{{ח:תת|5.}} תקנות נמל חיפה (כוח מניע), 1934;
{{ח:תת|6.}} תקנות הנמלים (מניעת זיהום), 1935;
{{ח:תת|7.}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (הנפת דגלים על ידי ספינות)|תקנות הנמלים (הנפת דגלים על ידי ספינות), 1936}};
{{ח:תת|8.}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (השימוש בספינות בתוך תחומי אזור מוגבל)|תקנות הנמלים (השימוש בספינות בתוך תחומי אזור מוגבל), 1936}};
{{ח:תת|9.}} תקנות נמל חיפה (ממשה), 1941;
{{ח:תת|10.}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים 1943|תקנות הנמלים, 1943}};
{{ח:תת|11.}} תקנות נמל חיפה ויפו (אגרות החסנה), 1943;
{{ח:תת|12.}} תקנות נמל חיפה ויפו (תשלומי נוסעים), 1945;
{{ח:תת|13.}} תקנות נמל חיפה (סיראות וסבלות), 1946;
{{ח:תת|14.}} תקנות הנמלים (תעריף לשירותים מסויימים), תש״ל–1970;
{{ח:תת|15.}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (הודעה על סילוק אניות טרופות)|תקנות הנמלים (הודעה על סילוק אניות טרופות), 1947}};
{{ח:תת|16.}} תקנות נמל חיפה (סימון משקלות) (חבילות וחפצים המועברים באניות), 1947;
{{ח:תת|17.}} תקנות נמל חיפה (אגרות נוסעים וחפציהם), תשי״ב–1951;
{{ח:תת|18.}} צו הנמלים (אגרות מלתחה), תשי״ג–1953;
{{ח:תת|19.}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (רשיונות כניסה לנמל)|תקנות הנמלים (רשיונות כניסה לנמל), תשט״ז–1956}};
{{ח:תת|20.}} תקנות נמל חיפה (אגרות לסחורה בהעברה), תשי״ז–1957;
{{ח:תת|21.}} תקנות נמל חיפה (אגרות שירותי בית ממגורות), תשי״ז–1957;
{{ח:תת|22.}} תקנות נמל חיפה (שמירת טובין), תש״ך–1960;
{{ח:תת|23.}} תקנות נמל חיפה (אגרות שימוש בנמל חיפה ובמיתקניו על ידי ספינות דיג), תש״ך–1960;
{{ח:תת|24.}} תקנות נמל חיפה (אגרות העברת מטענים), תש״ך–1960;
{{ח:תת|25.}} צו נמל חיפה (שימוש בציוד) (מס׳ 2), תשכ״ב–1962;
{{ח:תת|26.}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (שימוש בעגורני חוף)|תקנות הנמלים (שימוש בעגורני חוף), תשכ״ד–1964}};
{{ח:תת|27.}} תקנות הנמלים (ניתוב כלי שיט בנמלים), תשכ״ד–1964;
{{ח:תת|28.}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (רישוי נתבים)|תקנות הנמלים (רישוי נתבים), תשכ״ה–1964}};
{{ח:תת|29.}} תקנות נמל אשדוד (הטלת חיקוקים), תשכ״ו–1965;
{{ח:תת|30.}} תקנות הנמלים (מניעת דליקות בכלי שיט), תשכ״ו–1966;
{{ח:תת|31.}} תקנות הנמלים (אגרות לכלי שיט), תשכ״ו–1966;
{{ח:תת|32.}} תקנות הנמלים (אגרות למשגור קטן), תשכ״ו–1966;
{{ח:תת|33.}} תקנות נמל אילת (הטלת חיקוקים), תשכ״ו–1966;
{{ח:תת|34.}} תקנות נמל חיפה ויפו (אגרות החסנה) (הוראות שעה), תשכ״ז–1966;
{{ח:תת|35.}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (שימוש במרצף)|תקנות הנמלים (שימוש במרצף), תשכ״ז–1967}};
{{ח:תת|36.}} תקנות הנמלים (אגרות לטעינת מלט בלתי טחון בצובר), תשכ״ז–1967;
{{ח:תת|37.}} תקנות נמל אשדוד (שינוע מחצבים בצובר במיתקן התפזורת), תשכ״ז–1967;
{{ח:תת|38.}} תקנות הנמלים (טעינת חמרי נפץ ופריקתם), תשכ״ח–1968;
{{ח:תת|39.}} תקנות הנמלים (אגרות הוצאת אשפה מכלי שיט בנמל חיפה, אשדוד ואילת), תשכ״ח–1968;
{{ח:תת|40.}} תקנות הנמלים (אגרות למטען אחוד ולכלי רכב במעבר דרך ישראל), תשכ״ט–1969.

{{ח:סעיף|292|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הנמלים, תשל״א–1971“.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}
{{ח:קטע3||זמן העבודה הרגיל בנמל}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} ימי העבודה לעבודת הנמל יהיו כל יום פרט לימי המנוחה.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} שעות העבודה בימי העבודה יהיו:
{{ח:תת|(א)}} בנמל חיפה – בשעות בין 06:30 לבין 15:30 לצורך עבודה באניות ובשעות בין 06:30 לבין 18:00 לכל צורך אחר;
{{ח:תת|(ב)}} בנמל אשדוד –
{{ח:תת}} לצורך עבודה באניות ובמטענים,
{{ח:תתת}} פרט לימי ששי – בשעות שבין 06:30 ובין 15:30;
{{ח:תתת}} בימי ששי בשעות שבין 06:30 ובין 13:30;
{{ח:תת}} לכל צורך אחר, פרט לימי ששי –
{{ח:תתת}} בשעות שבין 07:30 ובין 15:30 בתקופת החורף;
{{ח:תתת}} בשעות שבין 07:30 ובין 14:00 בתקופת הקיץ;
{{ח:תת}} בימי ששי –
{{ח:תתת}} בתקופת החורף, בשעות שבין 07:30 ובין 14:00;
{{ח:תתת}} בתקופת הקיץ, בשעות שבין 07:30 ובין 13:00;
{{ח:תת}} בפסקה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת חורף“ – ימי העבודה שבין תום תקופת הקיץ ובין ה־15 ביוני;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת קיץ“ – ימי העבודה שבין ה־16 ביוני ובין ערב ראש השנה;
{{ח:תת|(ג)}} בנמל אילת –
{{ח:תת}} לצורך עבודה באניות ובמטענים כוללת מתן שירותים על ידי סירות, פרט לימי ששי –
{{ח:תתת}} בתקופת הקיץ, בשעות שבין 05:30 ובין 13:30;
{{ח:תתת}} בתקופת החורף, בשעות שבין 06:00 ובין 14:00;
{{ח:תת}} בימי ששי –
{{ח:תתת}} בתקופת הקיץ, בשעות שבין 05:30 ובין 12:30;
{{ח:תתת}} בתקופת החורף, בשעות שבין 06:00 ובין 13:00;
{{ח:תת}} לכל צורך אחר, פרט לימי ששי –
{{ח:תתת}} בתקופת הקיץ, בשעות שבין 06:30 ובין 13:30;
{{ח:תתת}} בתקופת החורף, בשעות שבין 07:00 ובין 15:00;
{{ח:תת}} בימי ששי –
{{ח:תתת}} בתקופת הקיץ, בשעות שבין 06:30 ובין 11:30;
{{ח:תתת}} בתקופת החורף, בשעות שבין 07:00 ובין 12:00;
{{ח:תת}} בפסקה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת חורף“ – ימי העבודה שבין 16 באוקטובר ובין 14 במאי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת קיץ“ – ימי העבודה שבין 15 במאי ובין 15 באוקטובר.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה|תיקון: תשמ״ד־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 124|תקנות 124}}, {{ח:פנימי|סעיף 129|129}}, {{ח:פנימי|סעיף 131|131}})}}}}
{{ח:קטע3||א. כללי}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת זו}}, ”כמות בטונות“ – כמות חמרי הנפץ נטו, למעט אריזות, עטיפות, תרמילים וגופי תחמושת.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} בחישוב רדיוס אזור סכנה ”א“ במטען חמרי נפץ שחלקים ממנו מסווגים ביותר מקבוצה אחת –
{{ח:תת|(1)}} תצורף הכמות בטונות של כל חלקי המטען;
{{ח:תת|(2)}} המטען על כל חלקיו יסווג בקבוצה שרדיוס אזור סכנה ”א“ התואם הוא הגדול יותר, ואזור סכנה ”ב“ יהיה בהתאם לכך.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 2 פרט 3}}
{{ח:ת}} הרדיוסים של אזורי סכנה ”א“ ו־”ב“ ימדדו במעגל שמרכזו במרכז אזור המניעה המיועד.

{{ח:קטע3|תוספת 2 טופס 1|ב. טופס 1}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 124|תקנה 124(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הודעה מוקדמת על כניסת אנית חמרי נפץ לנמל או על הכנסת חמרי נפץ לתחום נמל {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 טופס 2|ג. טופס 2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 129|תקנה 129(ג)(1)}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} בקשה לטעינה ולפריקה של חמרי נפץ בכמות גדולה יותר כשאזור סכנה א׳ התואם חורג מתחום האזור המוגבל {{ח:הערה|(הטופת הושמט)}}

{{ח:קטע3||ד. סיווג מטעני חמרי נפץ לפי טבלאות של כמויות ורדיוסים של אזורי סכנה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 124|תקנה 124(ב)}})}}}}
{{ח:קטע4|תוספת 2 לוח א|לוח א׳ – טבלת כמויות ורדיוסי אזורי הסכנה לקבוצה 1.1 בסיווג קודקס}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטבלה הושמטה)}}

{{ח:קטע4|תוספת 2 לוח ב|לוח ב׳ – טבלת כמויות ורדיוסי אזורי הסכנה לקבוצה 1.2 בסיווג הקודקס של אימ״ו}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטבלה הושמטה)}}

{{ח:קטע4|תוספת 2 לוח ג|לוח ג׳ – טבלת כמויות ורדיוסי אזורי הסכנה לקבוצה 1.3 בסיווג הקודקס של אימ״ו}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטבלה הושמטה)}}

{{ח:קטע4|תוספת 2 לוח ד|לוח ד׳ – טבלת כמויות ורדיוס אזורי הסכנה לקבוצה 1.4 בסיווג הקודקס}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטבלה הושמטה)}}

{{ח:קטע4|תוספת 2 לוח ה|לוח ה׳ – חלוקת קבוצה 1.2 לתת־קבוצות}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטבלה הושמטה)}}

{{ח:קטע3|תוספת 2 טופס 3|ה. טופס 3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 131|תקנות 131}} {{ח:פנימי|סעיף 165|ו־165}})}}|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:קטע4||תיאור הדגל}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} ארכו ורחבו 100 סנטימטרים, או אורך ורוחב שווים גדולים מאלה; צבעו אדום וקצהו הרחוק מן התורן ייקמט על ידי משולש שווה שוקיים שקודקודו זווית ישרה, כפי שנקבע בקוד הסימנים הבינלאומי 1969 כסימן היכר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(האיור הושמט)}}

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשנ״ב}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1:''' הודעה על חומרים מסוכנים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 151|תקנה 151}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2:''' טופס ביקורת בטיחות לאניות חמרים מסוכנים בצובר נוזלי ולמתקנים במסוף {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 170ט|תקנה 170ט}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת 3 טופס 3}}
{{ח:ת}} '''טופס 3:''' טבלת סיווג מסירה ותעריפים לחומרים מסוכנים ארוזים {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 170כו|תקנה 170כו}})}}

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 187|תקנה 187}})}}}}
{{ח:קטע3||דרישה בדבר אניה טרופה}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית|תיקון: תשל״ח, תשמ״ב־2, תשמ״ט־5}}
{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק א|חלק א׳: אגרות כלי שיט}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 190|תקנה 190}})}}}}

{{ח:סעיף*|1|אגרת מגדלור|עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} בעד כל כניסה של כלי שיט לנמל תשולם אגרת מגדלור כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 3|בסעיף 3 להלן}}, אולם לא תיגבה אגרת מגדלור לגבי כלי שיט שחזר לאותו נמל מבלי שביקר בינתיים בנמל מחוץ לישראל.

{{ח:סעיף*|2||תיקון: תשנ״ד, תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|3|שיעור אגרות מגדלור|תיקון: תשמ״ט־6, תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} אגרת מגדלור, כאמור {{ח:פנימי|תוספת 5 חלק א פרט 1|בסעיף 1}} תשולם בהתאם לאורך כלי השיט בשיעורים הנקובים להלן:
{{ח:ת}}

אורך כלי השיט במטרים {{ש}} (חלק של מטר ייחשב כמטר שלם)	האגרה בשקלים חדשים למטר אורך

אגרת מגדלור

עד 50	0.50

51 עד 60	0.70

61 עד 70	0.90

71 עד 80	1.40

81 עד 90	1.50

91 עד 100	1.70

101 עד 110	2.00

111 עד 150	3.30

151 עד 160	4.60

161 עד 170	5.20

171 עד 180	6.20

181 עד 190	7.30

191 עד 220	8.50

221 עד 250	10.30

251 עד 300	17.20

מעל 300	37.00

{{ח:סעיף*|4||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|5||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|6||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 6}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|7||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 7}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|8||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 8}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|9||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק א פרט 9}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ב|חלק ב׳: אגרות סבלות {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תש״ע}}

{{ח:סעיף*|10||תיקון: תשנ״ה־5, תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק ב פרט 10}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|11||תיקון: תשנ״ה־5, תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק ב פרט 11}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|12||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק ב פרט 12}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|13||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק ב פרט 13}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|14||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק ב פרט 14}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|15||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק ב פרט 15}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|16||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק ב פרט 16}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ג|חלק ג׳: אגרות רציף {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תש״ע}}

{{ח:סעיף*|17||תיקון: תשנ״ג־3, תשנ״ה־3, תשנ״ט־5, תשס״ג, תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק ג פרט 17}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|18||תיקון: תשנ״ט־5, תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק ג פרט 18}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ד|חלק ד׳: אגרות לשירותים מסויימים}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 250|תקנה 250}})}}}}

{{ח:סעיף*|19||עוגן=תוספת 5 חלק ד פרט 19}}
{{ח:ת}} בעד השירותים המפורטים להלן הניתנים למטענים ישולמו האגרות המצויינות לצידם; בנמל אילת ישולמו האגרות המצויינות בסעיף זה בתוספת של 15 אחוזים:
{{ח:ת}} '''א. מיון לפי סימנים עיקריים או סימני עזר'''
{{ח:תת}}

סוג המטען	שקלים חדשים לכל טון מטרי

לפי סימן עיקרי	לפי סימן עזר

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}

{{ח:תת|1.}} ברזל בלתי ארוז או באגידים (ליפטים) שמשקל כל אגיד –

{{ח:תת}} אינו עולה על 100 ק״ג
2.21	4.42	1.50	3.00

{{ח:תת}} עולה על 100 ק״ג
1.69	3.38	1.20	2.40

{{ח:תת|2.}} צינורות בקוטר –

{{ח:תת}} עד 3″
1.69	3.38	1.20	2.40

{{ח:תת}} מעל 3″ עד 8″
1.17	2.34	0.80	1.60

{{ח:תת}} מעל 8″
2.08	4.16	1.40	2.80

{{ח:תת|3.}} לוחות או פחים בודדים או באגידים שמשקל כל יחידה או אגיד –

{{ח:תת}} אינו עולה על 100 ק״ג
2.08	4.16	1.40	2.80

{{ח:תת}} עולה על 100 ק״ג
1.17	2.34	0.80	1.60

{{ח:תת|4.}} שקים וחביות
1.43	2.86	1.00	2.00

{{ח:תת|5.}} קרטונים
1.69	3.38	1.20	2.40

{{ח:תת|6.}} מטען אחר
2.08	4.16	1.40	2.80

{{ח:תת|'''ב.'''}} '''מיון עץ וטיפול בעץ'''
{{ח:תת}}

סוג המטען	היחידה	בשקלים חדשים {{ש}} לכל יחידה

{{ח:תת|1.}} בעד מיון לפי סימנים עיקריים של עץ –

{{ח:תתת|א.}} לבן ואורן
מטר מעוקב	1.17

{{ח:תתת|ב.}} אשור
מטר מעוקב	1.69

{{ח:תתת|ג.}} אריזה
טון מטרי	2.21

{{ח:תת|2.}} בעד מיון לפי סימני עזר של עץ –

{{ח:תתת|א.}} לבן, לפי מידות עובי, רוחב ואורך
מטר מעוקב	3.00

{{ח:תתת|ב.}} אורן, לפי מידות עובי ורוחב
מטר מעוקב	3.00

{{ח:תתת|ג.}} אשור, לפי מידות עובי
מטר מעוקב	5.00

{{ח:תתת|ד.}} אריזה
טון מטרי	1.20

{{ח:תת|3.}} בעד טיפול לצורך מדידה של עץ –

{{ח:תתת|א.}} לבן ואורן
מטר מעוקב	3.00

{{ח:תתת|ב.}} אשור
מטר מעוקב	5.00

{{ח:סעיף*|20||עוגן=תוספת 5 חלק ד פרט 20}}
{{ח:ת}} בעד כל אחד מהשירותים המפורטים להלן ישולמו האגרות המצויינות לצידם:
{{ח:תת}} {{מוקטן|

האגרה בשקלים חדשים

}}

{{ח:תת|1.}} שימוש בחבלי הנמל לרתיקת אניות על יד שובר הגלים –
{{ח:תת}} עד 72 שעות, לכל 24 שעות או חלק מהן 12.35

{{ח:תת}} לכל חבל לכל 24 שעות נוספות או חלק מהן 6.11

{{ח:תת|2.|(א)}} שימוש בגמלה (Gang way) של הנמל שלא לצורך העלאה או הורדה של הנוסעים –
{{ח:תתתת|(1)}} כאשר ארכה עד 5 מטר, לכל 24 שעות או חלק מהן 4.29

{{ח:תתתת|(2)}} כאשר ארכה עולה על 5 מטר, לכל 24 שעות או חלק מהן 8.58

{{ח:תתת|(ב)}} תשלום האגרה לפי סעיף קטן זה אינו פוטר מחובת תשלום בעד השירותים הקשורים בהגשת הגמלה לאניה או סילוקה ממנה.
{{ח:תת|3.|(א)}} שימוש בארבות (מזמן מסירתן לידי המזמין ועד החזרתן) שלא לצורך ניטול מטענים –
{{ח:תתתת|(1)}} ארבות משא, לכל 24 שעות או חלק מהן, לכל ארבה שמעמסה –
{{ח:תתתת}} עד 40 טון 43.55

{{ח:תתתת}} למעלה מ־40 טון 61.10

{{ח:תתתת|(2)}} ארבות פונטון לנוסעים, לכל 24 שעות או חלק מהן, לכל ארבה 30.55

{{ח:תתת|(ב)}} בעד שימוש בארבות מחוץ למעגן הסגור תשולם תוספת בשיעור 75% לאגרה הקבועה בפסקה (א).
{{ח:תת|4.|(א)}} אספקת מים לאניות העוגנות בנמל –
{{ח:תתתת|(1)}} באמצעות כלי שיט –
{{ח:תתתת}} ל־30 הטון הראשונים או חלק מהם 105.30

{{ח:תתתת}} לכל טון נוסף 3.51

{{ח:תתתת|(2)}} באמצעות צינורות מהרציף –
{{ח:תתתת}} ל־15 הטון הראשונים או חלק מהם 31.20

{{ח:תתתת}} לכל טון נוסף 2.08

{{ח:תתת|(ב)}} בימי מנוחה תשולם האגרה שנקבעה בפסקה (א) בתוספת של 75%.

{{ח:סעיף*|21||עוגן=תוספת 5 חלק ד פרט 21}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הנמל רשאי לאשר בתעודה בכתב נוהל מסויים בשחרור מטען, והוא רשאי לאשר כאמור, כי שולמו כדין סכומים כאגרות רשיון, כאגרות מגדלור, כאגרות עגינה או בעד שירות הכרוך בעבודה בנמל או לכל מטרה אחרת שרשות הנמלים והרכבות תורה לאשר.
{{ח:תת|(ב)}} בעד תעודת אישור כאמור בסעיף קטן (א) תשולם אגרה כדלקמן:
{{ח:תת}}

למטעני יבוא	בשקלים חדשים

{{ח:תת|1.}} לכל אישור המשמש תעודת שער הניתן בנוסף לאישור המקורי
2.0

{{ח:תת|2.}} לכל תעודת אישור אחרת
4.0

למטעני יצוא

{{ח:תת}} לכל תעודת אישור
1.0

{{ח:סעיף*|22||עוגן=תוספת 5 חלק ד פרט 22}}
{{ח:תת|(א)}} נכח פקיד, לפי הזמנה, לצרכי השגחה על עבודה בנמל בזמן העבודה הרגיל, תשולם בעד כל פקיד, לכל שעה או חלק ממנה, אגרה בסך 5.30 שקלים חדשים בנמלי חיפה ואשדוד ו־6.10 שקלים חדשים בנמל אילת.
{{ח:תת|(ב)}} הודיע מי שביקש נוכחות כאמור בסעיף קטן (א) לפני הזמן שבו צריך פקיד להיות נוכח באותה עבודה כאמור, כי שירותיו של אותו פקיד אינם דרושים, לא תשולם האגרה הקבועה; הודיע בעל הבקשה לאותה נוכחות למנהל הנמל, לאחר התחלת נוכחותו של פקיד כלשהו באותה עבודה, כי שירותיו של הפקיד המיוחד אינם דרושים או שאינם דרושים עוד, תהיה האגרה שיש לשלמה, האגרה המשתלמת בעד התקופה המתחילה בשעת התחלת נוכחותו של הפקיד והמסתיימת בשעת קבלת ההודעה אצל מנהל הנמל, או המסתיימת בשעה שהפקיד הנוכח מפסיק נוכחותו באותה עבודה, הכל לפי התקופה הקצרה ביותר.
{{ח:תת|(ג)}} פנו שני מבקשים או יותר בבקשה לנוכחות כאמור בסעיף קטן (א) למשך אותו זמן, תשולם האגרה שנקבעה במלואה בידי כל מבקש בעד כל הזמן שבו נכח פקיד כאמור באותה עבודה בשביל אותם המבקשים.

{{ח:סעיף*|23||עוגן=תוספת 5 חלק ד פרט 23}}
{{ח:תת|(א)}} שירות שמירת טובין בלשכת המודיעין בנמל יינתן לבעלי רשיונות כניסה לנמל בלבד; לא יתקבלו לשמירה –
{{ח:תתת|(1)}} כסף, תכשיטים ודברי ערך אחרים;
{{ח:תתת|(2)}} כל יחידת טובין שאחד מממדיה עולה על 60 ס״מ.
{{ח:תת|(ב)}} בעד שמירת כל יחידת טובין בלשכת המודיעין תשולם אגרה של 0.06 שקלים חדשים ליממה הראשונה ושל 0.12 שקלים חדשים לכל יממה נוספת.
{{ח:תת|(ג)}} מנהל הנמל רשאי לפטור מחובת תשלום האגרות לפי סעיף קטן (ב), כולן או מקצתן.

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ה|חלק ה׳: אגרות שימוש בציוד {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תש״ע}}

{{ח:סעיף*|24||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק ה פרט 24}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*|25||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק ה פרט 25}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|תוספת 5 חלק ו|חלק ו׳: אגרת איסוף מי שיפוליים {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תש״ע}}

{{ח:סעיף*|26||תיקון: תש״ע|עוגן=תוספת 5 חלק ו פרט 26}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|תוספת 6|תוספת ששית {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשמ״ט־5, תש״ע}}
{{ח:קטע2||רשימת מונחים}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|זקפים|bollards}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|מכולות|containers}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|גווה|hulk}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|כלי שיט מושבת|laid-up ship}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|רתוקות|moorings}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|אורך מקסימלי|overall length}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|משטחים|pallets}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|מענבים|slings}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|ספינת אספקה|store ship}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|סיוור|stowage}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|תכנית סיוור|stowage plan}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|חבקים|straps}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|במעבר|transit}}
{{ח:ת}} {{דוכיווני|שיטעון|transshipment}}

{{ח:חתימות|י״א באלול תש״ל (20 בספטמבר 1970)}}
* '''שמעון פרס'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]