gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות התכנון והבניה (אצילת סמכויות לועדת משנה מאת רשות מרחבית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (אצילת סמכויות לועדת משנה מאת רשות מרחבית), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 1034|תקנות התכנון והבניה (אצילת סמכויות לועדת משנה מאת רשות מרחבית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5987.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 29א|סעיפים 29א}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|ו־265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תנאים לאצילת סמכויות}}
{{ח:ת}} ועדה מקומית לתכנון ולבניה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 19|סעיף 19(א) לחוק}} רשאית לאצול את הסמכויות שלהלן, כולן, או מקצתן, לועדת משנה, שלא תפחת מחמישה חברים ויוזמנו לדיוניה הנציגים המנויים {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 18|בסעיף 18 לחוק}} ובלבד שתתקבל הסכמתו של יושב ראש הועדה המחוזית לאצילת הסמכויות ולהרכב ועדת המשנה:
{{ח:תת|(1)}} החלטה על תכנית בסמכות ועדה מחוזית, שינויה או ביטולה והגשתה לאישור הועדה המחוזית;
{{ח:תת|(2)}} החלטה על עריכה, הפקדה ואישור של תכנית בסמכות ועדה מקומית, שינויה או ביטולה;
{{ח:תת|(3)}} המצאת חוות דעת בקשר להתנגדות כאמור {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 106|בסעיף 106 לחוק}};
{{ח:תת|(4)}} שימוש בזכות הערר, ככל שהיא ניתנה לועדה המקומית;
{{ח:תת|(5)}} דיון והחלטה בבקשות לאישור שימוש חורג ומתן הקלה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 146|סעיפים 146}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 147|ו־147 לחוק}};
{{ח:תת|(6)}} דיון והחלטה בבקשות למתן היתרים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 145|סעיף 145 לחוק}};
{{ח:תת|(7)}} חלוקה ואיחוד של קרקעות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ד|פרק ד׳ לחוק}};
{{ח:תת|(8)}} הפקעת מקרקעין וביצוע כל פעולה הכרוכה בהפקעה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק זה {{ח:הערה|[צ״ל: החוק]}}}};
{{ח:תת|(9)}} דיון והחלטה בתביעות ופיצויים בהתאם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ט|לפרק ט׳ לחוק}};
{{ח:תת|(10)}} נקיטת הליכים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק י|פרק י׳ לחוק}};
{{ח:תת|(11)}} מינוי חוקר בהתאם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 107א|לסעיף 107א לחוק}};
{{ח:תת|(12)}} הטלת הוצאות בהתאם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 106|לסעיף 106(ד) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות התכנון והבניה (אצילת סמכויות לועדת משנה מאת רשות מרחבית), התשל״ה–1974 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ט בסיון התשנ״ט (13 ביוני 1999)}}
* '''אליהו סויסה'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (בניין הדרוש במישרין לצורך הקמתה של דרך או שימוש בה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (בניין הדרוש במישרין לצורך הקמתה של דרך או שימוש בה), התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 630|תקנות התכנון והבניה (בניין הדרוש במישרין לצורך הקמתה של דרך או שימוש בה)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 1|סעיפים 1 (הגדרת ”מבנה דרך“)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 265|ו־265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם שר התחבורה ועם המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חדר בקרה“ – חדר ובו מסכים ואמצעים אלקטרוניים אחרים המשמשים לצפייה ולהעברת מידע בקשר לניהול, לשליטה ובקרה על הדרך והתנועה שבה לרבות חדרי פיקוד קדמיים לשעת חירום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה אנרגיה“ – מבנה הכולל מכשור וציוד הנדסי, חשמלי ואלקטרוני לצורך ייצור אנרגיה לתפעול הדרך, לרבות מיתקני חשמול שאינם מתקני דרך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבנה הנדסי“ – מבנה או חלק ממבנה המשמש לצורך מתן שירותים לדרך, לרבות מבנה המשמש להשנאה, שאיבה, או סניקה, מבנה אנרגיה, תחנת השנאה רכבתית, מאגר מים לצורך הדרך ולמעט מיתקני דרך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחנה להעלאת מטענים והורדתם“ – תחנה המיועדת רק להעלאת מטענים או להורדתם מרכבת, ובכלל זה עמדת בידוק ושקילה, עמדת שומר ומשרדי התחנה ואינה כוללת מחסנים למטענים.

{{ח:סעיף|2|מבנה דרך}}
{{ח:ת}} המבנים המפורטים להלן הם מבני דרך, ובלבד שהם דרושים במישרין לצורך הקמתה של הדרך או השימוש בה:
{{ח:תת|(1)}} מבנה הנדסי;
{{ח:תת|(2)}} מבנה המיועד לבקרה ותפעול של הדרך המשמש את העובדים בתפעול הדרך ואינו משרת את הציבור לרבות –
{{ח:תתת|(א)}} חדרי בקרה;
{{ח:תתת|(ב)}} מחסני ציוד לתחזוקה ותפעול הדרך ולשימוש חדר הבקרה בלבד;
{{ח:תתת|(ג)}} מיתקני תברואה ומטבח לשימוש העובדים בתפעול הדרך;
{{ח:תתת|(ד)}} מקלט, מרחב מוגן או כיוצא באלה הנדרש לפי {{ח:חיצוני|תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים)|תקנות ההתגוננות האזרחית (מפרטים לבניית מקלטים), התש״ן–1990}};
{{ח:תת|(3)}} תחנה להעלאת מטענים והורדתם;
{{ח:תת|(4)}} חניון שלא במפלס הקרקע שהוא חלק מהדרך או תחנה לתחבורה ציבורית והם מיועדים לעידוד השימוש בתחבורה הציבורית.

{{ח:חתימות|כ״ז בכסלו התשע״ו (9 בדצמבר 2015)}}
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (בנינים ציבוריים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (בנינים ציבוריים), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1065|תקנות התכנון והבניה (סידורים מיוחדים לנכים בבניינים ציבוריים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4239.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 1080|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5130.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 158ב|סעיף 158ב}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת{{ח:הערה|,}} אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרת בנינים ציבוריים}}
{{ח:ת}} ”בנין ציבורי“, לצורך {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 158ב|סעיף 158ב לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, יהיה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 פרט 8.01|כהגדרת ”בנין ציבורי א׳“ וכהגדרת ”בנין ציבורי ב׳“ בחלק ח׳ מתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש״ל–1970}}.

{{ח:חתימות|י״ח באייר התשמ״א (22 במאי 1981)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (בקשות להיתרי בניה שהכין מבקש תעודת מורשה להיתר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (בקשות להיתרי בניה שהכין מבקש תעודת מורשה להיתר), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 811|תקנות התכנון והבניה (בקשות להיתרי בניה שהכין מבקש תעודת מורשה להיתר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5422.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותנו לפי סעיף 158כא {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אנו מתקינים תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|אינו בתוקף.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מספר והיקף בקשות להיתרי בניה}}
{{ח:ת}} מספר הבקשות להיתרי בניה בישראל שהכין מבקש תעודת מורשה להיתר לפי סעיף 158כא לחוק, יהיה עשר לפחות, וסך כל שטחי הבניה הכוללים שלהן לא יפחת מעשרת אלפים מטרים רבועים.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ט באדר א׳ התשנ״ב (23 בפברואר 1992).

{{ח:חתימות|ז׳ באדר א׳ התשנ״ב (11 בפברואר 1992)}}
* '''יצחק שמיר'''
שר העבודה והרווחה
* '''אריה דרעי'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (דיווח על בניה שלא כדין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (דיווח על בניה שלא כדין), התשמ״ח–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 271|תקנות התכנון והבניה (דיווח על בניה שלא כדין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5071.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|סעיף 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|דיווח של ועדה מקומית}}
{{ח:תת|(א)}} אחת לחודש ידווח יושב־ראש ועדה מקומית ליושב־ראש הועדה המחוזית שבתחום סמכותה מצויה הועדה, על בניה שלא כדין שנעשתה במרחב התכנון המקומי, במקומות שלפי התכניות החלות עליהן אסורה הבניה.
{{ח:תת|(ב)}} הדיווח האמור בתקנת משנה (א) יכלול פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} זיהוי המקום;
{{ח:תתת|(2)}} סוג הבניה, מועד ביצועה המשוער, ומועד גילויה;
{{ח:תתת|(3)}} היקף הבניה והשלב שבו היא נמצאת;
{{ח:תתת|(4)}} הטיפול המינהלי והמשפטי בבניה ובאחראים לה.

{{ח:סעיף|2|דיווח של ועדה מחוזית}}
{{ח:ת}} יושב ראש ועדה מחוזית –
{{ח:תת|(1)}} יעביר אחת לחודש את הדיווחים שנתקבלו מאת הועדות המקומיות שבמחוז לשר הפנים או למי שהשר הסמיכו לכך (להלן – השר);
{{ח:תת|(2)}} ידווח אחת לחודש לשר על בניה שלא כדין שנעשתה בתחום המחוז במקומות שבהם הבניה אסורה לפי התכניות החלות בהן; דיווח כאמור יכלול את הפרטים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(ב)}}.

{{ח:סעיף|3|דיווח על פי דרישה מיוחדת}}
{{ח:תת|(א)}} בנוסף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנות 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|ו־2}} –
{{ח:תתת|(1)}} רשאי יושב ראש ועדה מחוזית לדרוש מיושב ראש ועדה מקומית דיווח על בניה שלא כדין שנעשתה במרחב התכנון המקומי לגבי מקומות ובמועדים שיפורטו בדרישה;
{{ח:תתת|(2)}} רשאי השר לדרוש מיושב ראש ועדה מחוזית דיווח על בניה שלא כדין שנעשתה במחוז לגבי מקומות ובמועדים שיפורטו בדרישה.
{{ח:תת|(ב)}} דיווח כאמור בתקנה זו יכלול את הפרטים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(ב)}}.

{{ח:סעיף|4|דיווח על אי־ביצוע בניה שלא כדין}}
{{ח:ת}} לא בוצעה בניה שלא כדין במחוז, או במרחב תכנון מקומי, לפי הענין, ישא הדיווח את המלים ”לא בוצעה בניה שלא כדין“, וייערך וישלח לפי תקנות אלה אף אם לא בוצעה כל בניה שהיא שלא כדין.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|י׳ בחשון התשמ״ח (2 בנובמבר 1987)}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה ושר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (דרך הגשת התנגדות להוראת שינוי לועדה למיתקנים בטחוניים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (דרך הגשת התנגדות להוראת שינוי לועדה למיתקנים בטחוניים), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 1167|תקנות התכנון והבניה (דרך הגשת התנגדות להוראת שינוי לועדה למיתקנים בטחוניים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5451.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 175|סעיף 175(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ובהסכמת שר הפנים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראת שינוי“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 175|בסעיף 175 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכאי להתנגד“ – בעל קרקע או בנין, או בעל זכות בהם, שהועדה הביאה לידיעתו את הדרישה להוראת שינוי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועדה“ – הועדה למיתקנים בטחוניים, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 160|בסעיף 160 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הגשת התנגדות}}
{{ח:תת|(א)}} התנגדות להוראת שינוי שמגיש זכאי להתנגד לועדה, לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 175|סעיף 175(ה) לחוק}}, תוך עשרה ימים מיום שהוראת השינוי הגיעה לידיעתו, תישלח על פי מען הועדה שצויין בהודעה שקיבל.
{{ח:תת|(ב)}} ההתנגדות תהיה בכתב, בפירוט הנמקות ובליווי תצהיר המאמת את העובדות שעליהן היא מסתמכת ותפרט את הפגיעות הצפויות, לדעת מגישה, בנכס שלגביו מוגשת ההתנגדות.

{{ח:חתימות|ח׳ בסיון התשנ״ב (9 ביוני 1992)}}
* '''אריה דרעי'''
שר הפנים
* '''משה ארנס'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (דרכי פרסום הפקדת תכנית לפי סעיף 62א(א)(9))

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (דרכי פרסום הפקדת תכנית לפי סעיף 62א(א)(9)), התשנ״ז–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ז, 1063|תקנות התכנון והבניה (דרכי פרסום הפקדת תכנית לפי סעיף 62א(א)(9))|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5846.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 62א|סעיף 62א(א)(9)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|דרכי פרסום הפקדת תכנית}}
{{ח:ת}} דרכי פרסום הפקדת תכנית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 62א|פסקה (9) בסעיף 62א(א) לחוק}} יהיו כדרכי פרסום של תכנית שבסמכות ועדה מקומית לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ג סימן ו|פרק ג׳ סימן ו׳ לחוק}} ובנוסף תימסר הודעה על דבר ההפקדה למי שלדעת מהנדס הועדה המקומית ייפגע או עלול להיפגע מאישור התכנית.

{{ח:חתימות|י״ג בתמוז התשנ״ז (18 ביולי 1997)}}
* '''אליהו סויסה'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (הגשת תביעה לפיצויים והדיון בה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (הגשת תביעה לפיצויים והדיון בה), תשל״א–1971}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תביעה לפיצויים והדיון בה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 839|תקנות התכנון והבניה (הגשת תביעה לפיצויים והדיון בה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2685.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 554|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5887.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|סעיף 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – ועדה מקומית, לרבות ועדה מיוחדת שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 34|סעיף 34 לחוק}}, ועדה מחוזית המשתמשת בסמכויותיה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 12|סעיף 12 לחוק}} וועדה משותפת שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 37|סעיף 37 לחוק}} ושניתנו לה סמכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 39|סעיף 39 לחוק}} לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה מחוזית“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה מקומית“ – ועדה מקומית לתכנון ולבניה שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 17|סעיף 17 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שמאי מקרקעין“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שמאי מקרקעין|בחוק שמאי מקרקעין, תשכ״ב–1962}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תובע“ – התובע פיצויים לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 197|סעיף 197 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|הגשת תביעה לפיצויים}}
{{ח:ת}} תובע יגיש תביעה לפיצויים {{ח:פנימי|תוספת|בטופס שבתוספת}} למשרדי הועדה שבתחום מרחב התכנון שלה נערכה התכנית.

{{ח:סעיף|3|המצאת מסמכים}}
{{ח:ת}} תובע יצרף {{ח:פנימי|תוספת|לטופס שבתוספת}} הערכה של שמאי מקרקעין, וכן ראיות לאימות העובדות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת|בטופס שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|4|קבלת התביעה}}
{{ח:ת}} הועדה תאשר את קבלת התביעה בספח {{ח:פנימי|תוספת|לטופס שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|5|המועד לסיום הדיון בועדה|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} הועדה תסיים את הדיון בתביעה לפיצויים תוך תשעים ימים מיום קבלתה.

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|7||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|10||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|11||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|12|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות התכנון והבניה (הגשת תביעה לפיצויים והדיון בה), תשל״א–1971“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע3|טופס|טופס}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:חתימות|י״ד באדר תשל״א (11 במרס 1971)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (הודעות על חבות בהיטל השבחה ותחליף מסירה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (הודעות על חבות בהיטל השבחה ותחליף מסירה), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1164|תקנות התכנון והבניה (הודעות על חבות בהיטל השבחה ותחליף מסירה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4247.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|סעיף 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, ולפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#תוספת 3 פרט 6|סעיף 6(ג) לתוספת השלישית לחוק}}, בהסכמת שר המשפטים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מסירת הודעות}}
{{ח:ת}} מתן הודעה בדבר חבות בהיטל השבחה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#תוספת 3 פרט 4|סעיפים 4(2)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#תוספת 3 פרט 6|ו־6(ב) של התוספת השלישית לחוק}} תהא כדין אם נמסרה לידי האדם שאליו היא מכוונת, או נמסרה במקום מגוריו או במקום עסקיו הרגילים או הידועים לאחרונה לידי אחד מבני משפחתו הבוגרים או לידי כל אדם בוגר העובד או המועסק שם, או נשלחה בדואר במכתב רשום הערוך אל אותו אדם לפי מען מגוריו או עסקיו הרגילים או הידועים לאחרונה.

{{ח:סעיף|2|תחליף מסירת הודעה}}
{{ח:ת}} אם אי אפשר לקיים מסירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, תהא המסירה כדין אם הוצגה ההודעה במקום בולט באחד המקומות האמורים או על הנכס שבו היא דנה או הוכנסה לתיבת דואר הנושאת את שמו של האדם שאליו היא מכוונת או פורסמה באחד העתונים הנפוצים בתחום הועדה המקומית.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ט בסיון התשמ״א (1 ביולי 1981).

{{ח:חתימות|י׳ בסיון התשמ״א (12 ביוני 1981)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
* אני מסכים.
'''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (המצאת צו לפי סעיף 239 לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (המצאת צו לפי סעיף 239 לחוק), תשל״ח–1978}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר המצאת צו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 236|סעיף 239 לחוק}}}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 1451|תקנות התכנון והבניה (המצאת צו לפי סעיף 239 לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3857.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 268|סעיף 268}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}}, ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי לפי כל דין, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|סעיף 239 לחוק הוחלף {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382860.pdf|בחוק התכנון והבנייה (תיקון מס׳ 116), התשע״ז–2017}}; הסעיף המקביל לאחר התיקון הוא {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 236|סעיף 236 לחוק}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מסירת צו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 236|סעיף 239}}}}
{{ח:ת}} על מסירת צו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 236|סעיף 239 לחוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 237|סעיף 209 לחוק סדר הדין הפלילי, תשכ״ה–1965}}.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות התכנון והבניה (המצאת צו לפי סעיף 239 לחוק), תשל״ח–1978“.

{{ח:חתימות|ל׳ בניסן תשל״ח (7 במאי 1978)}}
* '''שמואל תמיר'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (המצאת צווים לפי סעיפים 224 ו-231 לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (המצאת צווים לפי סעיפים 224 ו־231 לחוק), התשמ״ה–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 1418|תקנות התכנון והבניה (המצאת צווים לפי סעיפים 224 ו־231 לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4814.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|סעיף 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|סעיפים 224 ו־231 לחוק הוחלפו {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382860.pdf|בחוק התכנון והבנייה (תיקון מס׳ 116), התשע״ז–2017}}; הסעיפים המקבילים לאחר התיקון הם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 216|סעיפים 216}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 221|ו־221 לחוק}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מסירת צווים}}
{{ח:ת}} על מסירת צו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 216|סעיף 224 לחוק}} וצו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 221|סעיף 231 לחוק}}, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 237|סעיף 237 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}.

{{ח:חתימות|ט״ו באייר התשמ״ה (6 במאי 1985)}}
* '''יצחק פרץ'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (הנוהל בועדה למיתקנים בטחוניים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (הנוהל בועדה למיתקנים בטחוניים), תשכ״ז–1966}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי נוהל בהליכים בפני הועדה למיתקנים בטחוניים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ז, 100|תקנות התכנון והבניה (הנוהל בועדה למיתקנים בטחוניים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1942.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 173|סעיף 173}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועדה“ – הועדה למיתקנים בטחוניים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 160|בסעיף 160(1) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת מועד הדיון בבקשה}}
{{ח:ת}} נתקבלה בועדה בקשה להיתר במיתקן בטחוני, יזמין יושב ראש הועדה בהקדם ככל האפשר את חבריה לדיון בבקשה, ובלבד שהדיון בה ייערך לא יאוחר מאשר תוך 7 ימים מיום קבלתה.

{{ח:סעיף|3|דיון בדלתיים סגורות}}
{{ח:ת}} דיוני הועדה יהיו בדלתיים סגורות ולא תותר הכניסה לחדר הדיונים לשום אדם זולת מי שהועדה רשאית להזמינו בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 4|לתקנה 4}} ומי שממונה לצורך רישום פרוטוקול בהתאם לסיפה {{ח:פנימי|סעיף 7|לתקנה 7}}.

{{ח:סעיף|4|הרשאים להופיע בפני הועדה}}
{{ח:ת}} הועדה רשאית להזמין את נציג מבקש ההיתר ובהסכמת כל חברי הועדה הנוכחים – גם אדם אחר, להשמיע דבריהם בפניה, ובלבד שבקשה להיתר לא תידחה אלא אם ניתנה לנציג מבקש ההיתר הזדמנות להשמיע את דברו.

{{ח:סעיף|5|מועד להחלטת הועדה}}
{{ח:ת}} הועדה תחליט בבקשה למתן היתר לא יאוחר מאשר תוך 21 יום מיום קבלת הבקשה, והיא רשאית להאריך תקופה זו על פי החלטה שנתקבלה בקולות כל חברי הועדה הנוכחים.

{{ח:סעיף|6|המשך הדיון במקרה של קולות שקולים}}
{{ח:ת}} לא נתקבלה החלטה בבקשה להיתר בשל היות הקולות בועדה שקולים, לא ייערך המשך הדיון באותה בקשה לפני תום 48 שעות, אולם אין בהוראה זו כדי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5}}.

{{ח:סעיף|7|פרוטוקול}}
{{ח:ת}} יושב ראש הועדה או חבר אחר של הועדה שימונה על ידיו ירשום פרוטוקול על מהלך הדיון; אולם יושב ראש הועדה רשאי למנות לצורך רישום הפרוטוקול אדם שאינו חבר הועדה אם אותו אדם אושר על ידי נציג שר הבטחון בועדה.

{{ח:סעיף|8|החלטות הועדה ברוב קולות}}
{{ח:ת}} בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 43|סעיף 43 לחוק}} תתקבל החלטת הועדה ברוב קולות של חבריה הנוכחים והיא תיחתם על ידיהם.

{{ח:סעיף|9|המצאת החלטת הועדה למבקש}}
{{ח:תת|(א)}} החליטה הועדה לתת היתר, תמציאו למבקש, ואם הסכימו לכך כל חברי הועדה תודיע למהנדס הועדה המקומית של מרחב התכנון הנוגע בדבר כי במקום פלוני הותרה הקמתו של מיתקן בטחוני.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה הועדה לדחות את הבקשה להיתר, תמציא מיד למבקש את החלטתה המנומקת.

{{ח:סעיף|10|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות התכנון והבניה (הנוהל בועדה למיתקנים בטחוניים), תשכ״ז–1966“.

{{ח:חתימות|ו׳ באלול תשכ״ו (22 באוגוסט 1966)}}
* '''זרח ורהפטיג'''
שר הדתות
ממלא מקום שר הפנים
* '''לוי אשכול'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (העתקים צילומיים צבעוניים של תשריטים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (העתקים צילומיים צבעוניים של תשריטים), התשנ״א–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 140|תקנות התכנון והבניה (העתקים צילומיים צבעוניים של תשריטים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5302.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|סעיף 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אישור עותק של תכנית להפקדה או אחרי אישור}}
{{ח:תת|(א)}} החליט מוסד תכנון, מכוח סמכויותיו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|החוק}}, להפקיד תכנית או לאשרה, לאחר שהופקדה, לפי הענין, יאשר יושב ראש המוסד בגוף התכנית וכן בתשריט שצורף לה את דבר הפקדתה או אישורה, ואת מועד ההפקדה או האישור, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} תכנית שלפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ג|פרק ג׳ לחוק}} תופקד או תימצא לאחר אישורה ביותר ממקום אחד, ישא כל אחד מעותקיה שיופקדו או יימצאו במקומות אלה והתשריטים המצורפים להם, את האישור של יושב ראש מוסד התכנון לפי תקנה זו, בחתימת ידו הוא, ומשנעשה כן, יהא דינו של כל עותק כאמור כדין מקור.
{{ח:תת|(ג)}} ניתן לערוך את אישורו של תשריט, לענין תקנה זו, על העתק צילומי צבעוני מהתשריט באותו גודל, ובלבד שכל העותקים הצילומיים כאמור שיופקדו או יימצאו ביותר ממקום אחד, יהיו מאושרים כאמור.

{{ח:סעיף|2|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} תקנות אלה לא יגרעו מהוראות {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#פרק ב|פרק ב׳ לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, בדבר השימוש בהעתקים צילומיים של תשריטים למטרות אחרות מאלה המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה בתום 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ד בתמוז התש״ן (17 ביולי 1990)}}
* '''אריה דרעי'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (הצמדת מקומות חניה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (הצמדת מקומות חניה), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 852|תקנות התכנון והבניה (הצמדת מקומות חניה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5749.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 158א1|סעיפים 158א1}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|ו־265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירה“ – חדר או תא, או מערכת חדרים או תאים, שנועדו לשמש יחידה שלמה ונפרדת למגורים, לעסק או לכל צורך אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חניון ציבורי“ – חניון המיועד לשימוש הציבור ואשר מקומות החניה שבו אינם מוצמדים למשתמשים מסויימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן חניה“ – בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה)|לתקנות התכנון והבניה (התקנת מקומות חניה), התשמ״ג–1983}}, או בהתאם לתכנית המיתאר המקומית החלה על הדירה; הכל כפי שיהיה בתוקף בעת מתן היתר הבניה.

{{ח:סעיף|2|הצמדת מקומות חניה}}
{{ח:ת}} לכל דירה מותר להצמיד עד פי 1.5 ממספר מקומות החניה הקבועים לדירה בתקן, ולכל הפחות 2 מקומות חניה.

{{ח:סעיף|3|איסור הצמדת חניה המשמשת לשתי דירות}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, לא תותר הצמדתם של יותר משני מקומות חניה לדירה, אם מקומות החניה האמורים מיועדים, על פי תקן החניה, לשמש שתי דירות או יותר, בשימוש חופף.

{{ח:סעיף|4|סייג לחניון ציבורי}}
{{ח:ת}} תקנות אלו לא יחולו על חניון ציבורי.

{{ח:סעיף|5|אישור רשות הרישוי המקומית}}
{{ח:ת}} רשות הרישוי המקומית תחליט בבקשה להצמיד מקומות חניה במספר העולה על הקבוע בתקנות אלה, תוך 30 ימים מהיום שהוגשה לה הבקשה.

{{ח:חתימות|ג׳ באייר התשנ״ו (22 באפריל 1996)}}
* '''חיים רמון'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (טופס בקשה לתעודת מורשה להיתר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (טופס בקשה לתעודת מורשה להיתר), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 809|תקנות התכנון והבניה (טופס בקשה לתעודת מורשה להיתר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5422.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 158נט|סעיפים 158כד}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|ו־265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”הרשם“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 158מז|בסעיף 158יג לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|בקשה ונספחיה}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לתעודת מורשה להיתר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ה4|סימן ב׳ בפרק ה׳3 לחוק}}, תוגש לרשם לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}}.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשה יצורפו נספחים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} העתקי הבקשות להיתרי בניה בישראל שפורטו בטופס הבקשה;
{{ח:תתת|(2)}} אם הכין המבקש בקשות להיתרי בניה כאמור שלא נחתמו בידו כעורך הבקשה – אישור מאת מי שחתם כעורך הבקשה, על כך שהמבקש היה מכין הבקשה בפועל; נבצר מהמבקש להמציא אישור כאמור, ינהג לפי הוראות הרשם.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ט באדר א׳ התשנ״ב (23 בפברואר 1992).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''בקשה לתעודת מורשה להיתר''' {{ח:הערה|(טופס הושמט)}}

{{ח:חתימות|ז׳ באדר א׳ התשנ״ב (11 בפברואר 1992)}}
* '''אריה דרעי'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (כינוי תכניות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (כינוי תכניות), התשמ״ו–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 348|תקנות התכנון והבניה (כינוי תכניות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4889.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|סעיף 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק) ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|כינוי תכניות מפורטות ותכניות מיתאר}}
{{ח:ת}} תכנית המוגשת לועדה מחוזית להפקדה תישא שם שיכיל ציון אם התכנית היא תכנית מפורטת או תכנית מיתאר מקומית.

{{ח:סעיף|2|שינויים של תכניות}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} יחולו, בשינויים המחוייבים, גם על הפקדה של שינוי לתכניות.

{{ח:סעיף|3|תכניות משולבות}}
{{ח:ת}} לענין תקנות אלה יראו תכנית הכוללת הוראות של תכנית מפורטת וכן הוראות של שינוי לתכנית מיתאר מקומית כתכנית מיתאר מקומית.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ששים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ט בכסלו התשמ״ו (12 בדצמבר 1985)}}
* '''יצחק פרץ'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (סדרי דין בערעור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (סדרי דין בערעור), תשל״ז–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי דין בערעור}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 150|תקנות התכנון והבניה (סדרי דין בערעור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3604.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 268|סעיף 268}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, ולפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|חוק בתי המשפט, תשי״ז–1957 הוחלף {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בעל דין שאינו מערער}}
{{ח:ת}} בערעור לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק י סימן ח|סעיף 250 לחוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, יהיה משיב גם מי שהיה בעל דין בבית משפט בהליך שעליו מערערים ולא ערער.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות התכנון והבניה (סדרי דין בערעור), תשל״ז–1976“.

{{ח:חתימות|י״א בתשרי תשל״ז (5 באוקטובר 1976)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (ערובות להבטחת תשלום היטל השבחה ודחיית תשלומים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (ערובות להבטחת תשלום היטל השבחה ודחיית תשלומים), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1164|תקנות התכנון והבניה (ערובות להבטחת תשלום היטל השבחה ודחיית תשלומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4247.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 1554|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4397.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 887|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5837.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|סעיף 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, ולפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#תוספת 3 פרט 8|סעיפים 8}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#תוספת 3 פרט 14|ו־14 לתוספת השלישית לחוק}}, באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ערובות להבטחת תשלום}}
{{ח:ת}} ערובה להבטחת תשלום היטל השבחה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#תוספת 3 פרט 8|סעיפים 8}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#תוספת 3 פרט 14|ו־14 של התוספת השלישית לחוק}} – תהא ערבות בנקאית לתקופה שלא תעלה על ששה חדשים; הוגשה בקשה לשומה חוזרת או שהוגש ערעור, רשאית הועדה המקומית לדרוש הארכת הערבות עד תום ההליכים בשומה החוזרת או בערעור.

{{ח:סעיף|2|שומה לצורך ערבות}}
{{ח:ת}} שיעור התשלום שבעדו מבוקשת הערבות הבנקאית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, ייקבע בידי שמאי מקרקעין מטעמה של הועדה המקומית, תוך 15 ימים מיום שהגיש החייב בהיטל דרישה לשומה.

{{ח:סעיף|3|דחיית תשלומים}}
{{ח:ת}} החייב בהיטל רשאי לדחות תשלום מחצית ההיטל גם לאחר מועד מימוש זכויותיו במקרקעין, באופן שהתשלום הנדחה יחולק לששה שיעורים חדשיים שווים, החל בחודש שלאחר מועד המימוש, ויחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ריבית והפרשי הצמדה על תשלומי חובה)#סעיף 4|סעיף 4 של חוק הרשויות המקומיות (ריבית והפרשי הצמדה על תשלומי חובה), התש״ם–1980}}.

{{ח:סעיף|4|ערבות לתשלום נדחה}}
{{ח:ת}} דחיית תשלום, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, מותנית במתן ערבות בנקאית לגבי הסכום שטרם שולם.

{{ח:סעיף|4א||תיקון: תשמ״ב, תשנ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ט בסיון התשמ״א (1 ביולי 1981).

{{ח:חתימות|י׳ בסיון התשמ״א (12 ביוני 1981)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (פטור מאגרה להגשת עררים לוועדת ערר לפי סעיף 198 לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (פטור מאגרה להגשת עררים לוועדת ערר לפי סעיף 198 לחוק), התשס״ז–2007}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ז, 1043|תקנות התכנון והבניה (פטור מאגרה להגשת עררים לוועדת ערר לפי סעיף 198 לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6603.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 198|סעיף 198(ה1)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אגרה“ – אגרה בעד הגשת ערר, המשולמת לאוצר המדינה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 198|סעיף 198(ה1)(1) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערר“ – ערר המוגש לוועדת הערר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 198|סעיף 198 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|פטור מאגרה}}
{{ח:ת}} פטור מאגרה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 198|סעיף 198(ה1) לחוק}} יינתן לעורר שהוא אחד מאלה ובלבד שוועדת הערר החליטה שהערר שהגיש מגלה עילה לכאורה:
{{ח:תת|(1)}} זכאי להנחה בשיעור של 50% לפחות מסכום הארנונה הכללית, בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות הסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה)#סעיף 2|לתקנה 2(8) לתקנות הסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה), התשנ״ג–1993}} (להלן – תקנות ההסדרים);
{{ח:תת|(2)}} נזקק כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הסדרים במשק המדינה (הנחה מארנונה)#סעיף 7|בתקנה 7 לתקנות ההסדרים}}.

{{ח:סעיף|3|בקשה לפטור מאגרה}}
{{ח:ת}} מגיש ערר שמתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(1) או (2)}} יצרף לכתב הערר בקשה לפטור מאגרה וראיות מאת הרשות המקומית שבה הוא מתגורר, בדבר היותו זכאי או נזקק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות התכנון והבניה (פטור מאגרה להגשת עררים לוועדת ערר לפי סעיף 198 לחוק) (הוראת שעה), התשס״ז–2007 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן והן יחולו על ערר שהוגש לוועדת הערר ביום התחילה או לאחריו.

{{ח:חתימות|י״ח בתמוז התשס״ז (4 ביולי 2007)}}
* '''רוני בר־און'''
שר הפנים
* '''אהוד אולמרט'''
ממלא מקום שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (פטור מחובת התקנת מנגנון פיקוד שבת במעלית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (פטור מחובת התקנת מנגנון פיקוד שבת במעלית), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 658|תקנות התכנון והבניה (פטור מחובת התקנת מנגנון פיקוד שבת במעלית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6321.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 158א|סעיפים 158א(א1)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|ו־265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית חולים“, ”בית לאסיפות“ ו”בית לעצרות עם“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 חלק ח|בחלק ח׳ שבתוספת השניה לתקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש״ל–1970}} (להלן – תקנות בקשה להיתר);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנין ציבורי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 158ב|בסעיף 158ב לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה להיתר“ – בקשה לקבלת היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ה|פרק ה׳ לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – ”ועדה מקומית“ כהגדרתה {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבניה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)|בתקנות בקשה להיתר}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנגנון פיקוד שבת“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 158א|בסעיף 158א(א1)(3) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|פטור מחובת התקנת מנגנון פיקוד שבת}}
{{ח:ת}} אלה סוגי הבנינים והמקומות הפטורים מחובת התקנת מנגנון פיקוד שבת במעלית לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 158א|סעיף 158א(א1)(1) לחוק}}:
{{ח:תת|(1)}} בנין מגורים, בית לאסיפות ובית לעצרות עם, שמצויים ברשות מקומית, ברובע או בשכונה ששיעור היהודים המתגוררים בהם דרך קבע, לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אינו עולה על עשרה אחוזים מכלל התושבים;
{{ח:תת|(2)}} בנין ציבורי למעט הבנינים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(א)}} בית אבות, אלא אם כן בית האבות מיועד לאוכלוסיה שאינה יהודית;
{{ח:תתת|(ב)}} בית חולים;
{{ח:תתת|(ג)}} בית כנסת;
{{ח:תתת|(ד)}} בית מלון, פנסיון, בית מרגוע, בית אירוח וכל מקום כיוצא באלה שבו מספקים לינה בתמורה והמכיל 20 מיטות לפחות;
{{ח:תתת|(ה)}} בית ספר;
{{ח:תתת|(ו)}} בית לאסיפות ובית לעצרות עם המיועד לפעילות תרבות, נוער, ספורט או מדע;
{{ח:תתת|(ז)}} בנין ציבורי אחר שלדעת הועדה יהיה פתוח בשבת או בחג;
{{ח:תת|(3)}} בנין מגורים שרק מעלית אחת שבו מגיעה לכל קומה מקומות הבנין; ”קומה“, לענין זה – למעט קומה המשמשת לחניה או למרתף.

{{ח:סעיף|3|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה ביום תחילת {{ח:חיצוני|חוק התקנת מעליות שבת בבנינים ציבוריים ובבניני מגורים (הוראות ותיקוני חקיקה)|חוק התקנת מעליות שבת בבנינים ציבוריים ובבניני מגורים (הוראות ותיקוני חקיקה), התשס״א–2001}} (להלן – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} תקנות אלה יחולו לגבי סוגי הבנינים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} שבקשה להיתר לגביהם הוגשה לועדה לאחר יום התחילה.

{{ח:חתימות|ד׳ בסיון התשס״ד (24 במאי 2004)}}
* '''אברהם פורז'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (פטור סוגי בקשות מתחולת סעיף 149 לחוק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (פטור סוגי בקשות מתחולת סעיף 149 לחוק), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 502|תקנות התכנון והבניה (פטור סוגי בקשות מתחולת סעיף 149 לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5733.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 962|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6594.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 149|סעיף 149(ב) ו־(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|וסעיף 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”בקשה“ – בקשה להקלה, לשימוש חורג או לאישור תשריט חלוקת קרקע בסטיה מתכנית.

{{ח:סעיף|2|פטור מחובת פרסום}}
{{ח:ת}} יושב ראש ועדה מחוזית רשאי לפטור מחובת פרסום בעתון או מחובת מסירת הודעה לבעלים ולמחזיקים, כולם או מקצתם, בקרקע או בבנין שלגביהם הוגשה בקשה, או לבעלים או למחזיקים בקרקע או בבנין גובלים, כולם או מקצתם, אם לדעתו השפעת ההיתר או האישור היא מזערית ונוגעת למספר מצומצם של בעלי זכויות בנכס שלגביו הוגשה הבקשה או בנכסים גובלים, ובלבד שהפטור לא יחול לגבי מסירת הודעה למי שלדעת יושב ראש הועדה המחוזית עלול להיפגע עקב אישור הבקשה.

{{ח:סעיף|3|חובת התייעצות והנמקה}}
{{ח:ת}} יושב ראש ועדה מחוזית לא יתן החלטתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} אלא לאחר התייעצות עם יושב ראש הועדה המקומית או מי שהיושב ראש הסמיך לשם כך, וכן עם מתכנן המחוז או עם מי שהמתכנן מינה לשם כך, והוא ינמק בכתב את החלטתו.

{{ח:סעיף|4|פטור לענין בקשה להקמת ממ״ד|תיקון: תשס״ז}}
{{ח:ת}} יושב ראש ועדה מחוזית רשאי לקבוע כי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 149|סעיף 149 לחוק}} לא יחולו בכל הנוגע לבקשה שענינה הקמת מרחב מוגן דירתי המוקם כתוספת לבנין קיים באזור שהוכרז בו ”מצב מיוחד בעורף“ לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית#סעיף 9ג|סעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}}, כל עוד חל באזור המצב האמור או באזור שהחליטה עליו הממשלה כי קיימת דחיפות וחיוניות מטעמי ביטחון בהוספת מרחב מוגן דירתי לבנינים קיימים בו.

{{ח:חתימות|י״ב בטבת התשנ״ו (4 בינואר 1996)}}
* '''חיים רמון'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (פרטים נדרשים בתכנית להיתר על ידי מורשה להיתר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (פרטים נדרשים בתכנית להיתר על ידי מורשה להיתר), התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ב, 788|תקנות התכנון והבניה (פרטים נדרשים בתכנית להיתר על ידי מורשה להיתר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5422.pdf}}, {{ח:תיבה|1431|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5464.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 158מח|סעיפים 158יד(3)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|ו־265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”צרכי ציבור“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 188|בסעיף 188 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|פרטים נחוצים בתכנית|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} הפרטים הנחוצים בתכנית אחת או יותר החלה על שטח פלוני לענין {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 158מח|סעיף 158יד(3) לחוק}} הם הוראות בדבר כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} חלוקת מגרשים או בדבר שטחים מזעריים למגרשים שעליהם תותר בניה לאחר ביצוע ההפרשות לצרכי ציבור;
{{ח:תת|(2)}} גודל השטחים שיופרשו לצרכי ציבור, אם נקבע בתכנית כי יש להפריש שטחים לצרכי ציבור;
{{ח:תת|(3)}} השטחים המותרים לבניה בכל מגרש במ״ר או באחוזי בניה;
{{ח:תת|(4)}} השימושים המותרים במגרש שעליו יוקם בנין;
{{ח:תת|(5)}} מרחק צדיו השונים של בנין מגבולות מגרש או ממבנים הסמוכים לבנין;
{{ח:תת|(6)}} גובה מרבי של בנין במטרים או מספר מרבי של קומותיו.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ט באדר א׳ התשנ״ב (23 בפברואר 1992).

{{ח:חתימות|ז׳ באדר א׳ התשנ״ב (11 בפברואר 1992)}}
* '''אריה דרעי'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (תעודה בדבר תשלום היטל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (תעודה בדבר תשלום היטל), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1165|תקנות התכנון והבניה (תעודה בדבר תשלום היטל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4247.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|סעיף 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, ולפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#תוספת 3 פרט 10|סעיף 10(ב) לתוספת השלישית לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תעודה בדבר תשלום היטל}}
{{ח:ת}} תעודה בדבר תשלום היטל השבחה או ערובה לתשלומו לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#תוספת 3 פרט 10|סעיף 10 לתוספת השלישית לחוק}}, יכול שתינתן בנפרד ויכול שתינתן בתוך תעודה המוצאת לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 324|סעיף 324 לפקודת העיריות}}, ובלבד שדבר תשלום ההיטל או מתן ערובה לתשלומו, כולו או חלקו, יצויין במפורש בתעודה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ט בסיון התשמ״א (1 ביולי 1981).

{{ח:חתימות|י׳ בסיון התשמ״א (12 ביוני 1981)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבניה (תשלום היטל השבחה על הקלה בדירת מגורים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבניה (תשלום היטל השבחה על הקלה בדירת מגורים), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1165|תקנות התכנון והבניה (תשלום היטל השבחה על הקלה בדירת מגורים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4247.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 265|סעיף 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|לחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, ולפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#תוספת 3 פרט 19|סעיף 19(ב) לתוספת השלישית לחוק}}, באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תשלום על תוספת שטח דירת מגורים}}
{{ח:ת}} בעל דירת מגורים המבקש הקלה לבניית תוספת שטח לדירת מגוריו או מגורי בני משפחתו, לא תחול עליו חובת תשלום היטל על כל תוספת, אלא במידה שהיא מגדילה את השטח הכולל של דירתו למעלה מ־110 מ״ר.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ט בסיון התשמ״א (1 ביולי 1981).

{{ח:חתימות|י׳ בסיון התשמ״א (12 ביוני 1981)}}
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבנייה (הכרזה על גבולות תחומיהם של אתרים בסביבה החופית של ים כנרת)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבנייה (הכרזה על גבולות תחומיהם של אתרים בסביבה החופית של ים כנרת), התשע״ג–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 1200|תקנות התכנון והבנייה (הכרזה על גבולות תחומיהם של אתרים בסביבה החופית של ים כנרת)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7250.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 2 פרט 12|סעיף 12(ב) בתוספת השנייה}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גבולות אתרים}}
{{ח:ת}} גבולות תחומיהם של אתרים בסביבה החופית של ים כנרת המפורטים {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#תוספת 2 פרט 12|בסעיף 12(א) בתוספת השנייה לחוק}} (להלן – האתרים) הם כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} וכמסומן בקו כחול בתשריטי האתרים המובאים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} והחתומים בידי מיום ח׳ באדר התשע״ג (13 בפברואר 2013).

{{ח:סעיף|2|תשריט אתרים}}
{{ח:ת}} העתקים של תשריטי האתרים מופקדים במשרד האנרגיה והמים, במשרד רשות המים, במשרדי מינהלת הכנרת, במשרדי הוועדה המקומית עמק הירדן, הוועדה המקומית טבריה, הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה מחוז הצפון, וכל המעוניין בדבר רשאי לעיין בהם בימים ובשעות פתיחת המשרדים האמורים לקהל.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} '''אתר ספיר'''
{{ח:ת}} קואורדינאטות לדוגמה: X‏ 250,248 Y‏ 752,885; X‏ 251,628 Y‏ 752,230 תשריט (קנה מידה 1:9,000)
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:תשריט ים כנרת אתר ספיר.jpg|600px|link=]]}}

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} '''אתר פוליה'''
{{ח:ת}} קואורדינאטות לדוגמה: X‏ 249,702 Y‏ 745,920; X‏ 249,847 Y‏ 745,711 תשריט (קנה מידה 1:3,000)
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:תשריט ים כנרת אתר פוליה.jpg|600px|link=]]}}

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} '''מכון טבריה'''
{{ח:ת}} קואורדינאטות לדוגמה: X‏ 250,294 Y‏ 745,295; X‏ 250,576 Y‏ 745,505 תשריט (קנה מידה של 1:3,000)
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:תשריט ים כנרת מתקן סינון.jpg|600px|link=]]}}

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} '''מוצא הכנרת – סכר דגניה'''
{{ח:ת}} קואורדינאטות לדוגמה: X‏ 253,974 Y‏ 735,316; X‏ 254,616 Y‏ 735,131 תשריט (קנה מידה 1:4,000)
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:תשריט ים כנרת מוצא סכר דגניה.jpg|600px|link=]]}}

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} '''כניסת הירמוך'''
{{ח:ת}} קואורדינאטות לדוגמה: X‏ 255,684 Y‏ 734,512; X‏ 255,704 Y‏ 734,958 תשריט (קנה מידה 1:3,000)
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:תשריט ים כנרת כניסת הירמוך.jpg|600px|link=]]}}

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} '''תחנת עמק הירדן'''
{{ח:ת}} קואורדינאטות לדוגמה: X‏ 257,135 Y‏ 735,304; X‏ 256,640 Y‏ 736,198 תשריט (קנה מידה 1:9,000)
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:תשריט ים כנרת תחנת עמק הירדן.jpg|600px|link=]]}}

{{ח:חתימות|ח׳ באדר התשע״ג (18 בפברואר 2013)}}
* '''עוזי לנדאו'''
שר האנרגיה והמים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות התכנון והבנייה (כשירות בקר מורשה להגנת הסביבה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבנייה (כשירות בקר מורשה להגנת הסביבה), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 2264|תקנות התכנון והבנייה (כשירות בקר מורשה להגנת הסביבה)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כב|סעיף 158כב(א)}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקר סביבה“ – בקר במכון בקרה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158יט|בסעיף 158יט(ב) לחוק}} שהוא בקר מורשה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 158כא|סעיף 158כא(א)(2) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|בחוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, התשע״ג–2012}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המשרד“ – המשרד להגנת הסביבה או מי מטעמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנקס המהנדסים והאדריכלים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|בחוק המהנדסים והאדריכלים, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קורס הכשרה“ – קורס להכשרת בקרי סביבה שנערך על ידי המשרד, לעניין נושא סביבתי אחד או יותר.

{{ח:סעיף|2|תנאי כשירות נוספים והכשרה}}
{{ח:ת}} ההכשרה ותנאי הכשירות הנוספים שבהם נדרש לעמוד בקר סביבה הם:
{{ח:תת|(1)}} הוא בעל ניסיון של חמש שנים לפחות, לאחר מועד רישומו במרשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים או בפנקס המהנדסים והאדריכלים, לפי העניין, בעיסוק בפועל בתחום רישוי הבנייה;
{{ח:תת|(2)}} הוא בעל ניסיון בעיסוק במניעה או בצמצום של מפגע סביבתי או בטיפול במפגע סביבתי במסגרת שלושה פרויקטים לפחות, אשר אחד מהם לפחות התקיים במהלך השנתיים שקדמו להגשת הבקשה להשתתפות בקורס ההכשרה;
{{ח:תת|(3)}} הוא השתתף בקורס הכשרה שנערך על ידי המשרד, ובסיומו עמד בהצלחה בבחינת הסמכה בנושא הסביבתי שאליו הוכשר.

{{ח:סעיף|3|שמירה על כשירות מקצועית}}
{{ח:תת|(א)}} לשם שמירה על כשירות מקצועית, ישתתף בקר סביבה בהשתלמויות שייערכו על ידי המשרד מעת לעת, פעמיים בשנה לכל היותר, בהתאם להודעה שתימסר לו על ידי המשרד זמן סביר לפני מועד ההשתלמות.
{{ח:תת|(ב)}} בקר סביבה שאינו עומד בתנאי כאמור בתקנת משנה (א), לא ישמש כבקר סביבה עד שיעמוד באחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} אם טרם חלפו שנתיים מהמועד שבו סיים את קורס ההכשרה – הוא השלים השתתפות בהשתלמות חלופית באותו נושא;
{{ח:תתת|(2)}} אם חלפו שנתיים מהמועד שבו סיים את קורס ההכשרה – הוא השלים השתתפות בהשתלמות חלופית באותו נושא ועמד בהצלחה בבחינת הסמכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ג)}};
{{ח:תתת|(3)}} אם חלפו שש שנים מהמועד שבו סיים את קורס ההכשרה או שלא עמד בבחינת הסמכה לפי פסקה (2) – הוא השתתף בקורס הכשרה נוסף ובסיומו עמד בהצלחה בבחינת הסמכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ג)}}.

{{ח:סעיף|4|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} מי שהשתתף בקורס הכשרה שנערך על ידי המשרד להכשרת בקר מורשה מטעמו לפני יום תחילתן של תקנות אלה ויש בידו תעודה המעידה כי עבר בהצלחה את הבחינה שנערכה בסיום הקורס האמור, יראו אותו כאילו עבר קורס הכשרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ג)}}, אם עמד בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3(ב)(2) או (3)}}, לפי העניין, לגבי המועד הראשון לבחינת כשירותו.

{{ח:חתימות|ו׳ בתמוז התשע״ח (19 ביוני 2018)}}
* '''זאב אלקין'''
השר להגנת הסביבה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]