תקנות הטבק (בדיקת יבולים וקביעת סיווגם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הטבק (בדיקת יבולים וקביעת סיווגם), תשל״א–1970}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר בקורת יבולים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״א, 66|תקנות הטבק (בדיקת יבולים וקביעת סיווגם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2626.pdf}}, {{ח:תיבה|221|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2640.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הטבק#סעיף 73|סעיף 73(5), (6) ו־(10)}} {{ח:חיצוני|פקודת הטבק|לפקודת הטבק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הבודק“ – פקיד בלו ששר החקלאות מינה להיות בודק לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת ערר“ – ועדת ערר שנתמנתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|תקנה 6}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוחר“ – לרבות מי שפועל מטעמו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוג“ – לרבות זן.

{{ח:סעיף|2|בדיקה}}
{{ח:ת}} הבודק רשאי לקבוע את סוגי יבולי הטבק ורשאי הוא להיות נוכח במקום בעת סיווג הטבק, בעצמו או ביחד עם יועצים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}}, וכן לבדוק אם נתמלאו ביבולי הטבק ההוראות שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} לענין מיונם, אריזתם וסיווגם.

{{ח:סעיף|3|תעודה למגדל}}
{{ח:ת}} סוחר חייב להמציא למגדל, לגבי הטבק שרכש ממנו, תעודה בה רשם את כמויות הטבק שנתמיינו לכל סוג בנפרד לרבות לגבי הסקרטו.

{{ח:סעיף|4|השגה}}
{{ח:ת}} החולק על קביעת הבודק לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} רשאי, תוך חמישה ימים מיום שנמסרה לו קביעת הבודק, לבקש מהבודק לשוב ולעיין בקביעתו ולשנותה; הבודק, במתן החלטתו לפי תקנה זו, ייוועץ בשני נציגי ציבור ששר החקלאות מינה לענין זה.

{{ח:סעיף|5|ערר}}
{{ח:ת}} הרואה עצמו מקופח בהחלטת הבודק לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|תקנה 4}} רשאי, תוך עשרה ימים מיום שנמסרה לו ההחלטה, לערור עליה בפני ועדת ערר.

{{ח:סעיף|6|מינוי הועדה}}
{{ח:תת|(א)}} שר החקלאות ימנה בהודעה ברשומות ועדת ערר בת שלושה חברים, אחד שהוא עובד המדינה והוא שיכהן כיושב־ראש הועדה, אחד שהוא נציג המגדלים, ואחד שהוא נציג הסוחרים.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה רשאית לאשר את החלטת הבודק, לבטלה או להחליט בדרך אחרת.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה רשאית לקבוע את מועדי ישיבותיה ואת סדרי הדיון בהן.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הטבק (בדיקת יבולים וקביעת סיווגם), תשל״א–1970“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}}}
{{ח:קטע3||הוראות בדבר סיווג, מיון ואריזת טבק}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} '''קטיף:'''
{{ח:תת|(1)}} יבוצעו ארבעה קטיפים:
{{ח:תת}} עלים תחתונים (אסיף 1 – דים);
{{ח:תת}} עלים אמצעיים (אסיף 2, 3, – פחלה, תת׳לית׳ה – קבלמה);
{{ח:תת}} עלים עליונים (אסיף 4 – אוצ׳ – טרבוני).
{{ח:תת|(2)}} לא ייקטפו ”חזירים“.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} '''הבשלה ויבוש:'''
{{ח:ת}} השחלת העלים הבשלים ליבוש נעשתה מכל קטיף בנפרד. כל קטיף מושחל הוחזק בנפרד עד לזמן האריזה.

{{ח:סעיף*|3||תיקון: תשל״א|עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} '''אריזה:'''
{{ח:תת|(1)}} האריזה נעשתה בשתים או שלוש שורות לרוחב החבילה;
{{ח:תת|(2)}} הטבק נארז כשהוא מכיל את הלחות הטבעית בלבד. הלחות המותרת בעלים שבתוך החבילה – עד 14%;
{{ח:תת|(3)}} האריזה נעשתה לפי סדר הקטיפים כמפורט {{ח:פנימי|תוספת פרט 2|בסעיף 2}}. כל קטיף נארז לחוד – עלים תחתונים בנפרד, עלים אמצעיים בנפרד ועלים עליונים בנפרד;
{{ח:תת|(4)}} האריזה מכילה סוג אחד בלבד של טבק לפי הסוגים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת פרט 5|בסעיף 5}}; במקרה שמצויים סוגים שונים אצל מגדל אחד, נארז כל סוג לחוד בהפרדת העלים כאמור בפסקה (3);
{{ח:תת|(5)}} רואים אריזה כמכילה סוג אחד בלבד של טבק אם נתקיימה באריזה סבילות סבירה. לענין זה, ”סבילות סבירה“ – כשיש באריזה לא יותר מ־2% טבק מסוג סקרטו וכן לא יותר מ־5% טבק מסוג ב׳ לגבי חבילה של טבק מסוג א׳, או מ־5% טבק מסוג ג׳ לגבי חבילה של טבק מסוג ב׳;
{{ח:תת}} במידה שאריזה מכילה טבק שונה מסוג הטבק המאפיין אותה בשיעור העולה על הסבילות הסבירה, ינוכה העודף מאותה אריזה;
{{ח:תת|(6)}} טבק פגום רוכז באריזה נפרדת.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} '''משקל:'''
{{ח:ת}} משקלה של חבילת עלי טבק בגודל רגיל הוא 20 ק״ג עד 25 ק״ג, ומשקלה של חבילת עלי טבק גדולים הוא 25 ק״ג עד 30 ק״ג.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} '''הגדרת סוגי טבק:'''
{{ח:ת}} הטבק הארוז בחבילות מסווג כדלהלן, כל סוג אם נתמלאו בו כל התנאים שפורטו לגביו:
{{ח:ת}} סוג א׳ –
{{ח:תת|(1)}} קטיף 2–3 + אוצים (טרבוני) מקטיף 4 במידה והם בשלים, טובים וארוזים בנפרד;
{{ח:תת|(2)}} הבשלה: הבשלה מלאה;
{{ח:תת|(3)}} צבע: תלוי בזן הטבק; צהוב אדמדם, כתום אדמדם;
{{ח:תת|(4)}} פגעי מחלות ומזיקים אסורים;
{{ח:תת|(5)}} פגעים מיכניים: מותרים פגעים זעירים בלבד;
{{ח:תת|(6)}} עלים שלמים;
{{ח:תת|(7)}} תכולת הלחות – עד 14%.
{{ח:ת}} סוג ב׳ –
{{ח:תת|(1)}} איסוף 2–3–4 וטקעיבי כשהעלים שלמים ומלאים (ללא עלי־מים);
{{ח:תת|(2)}} הבשלה: בשל והבשלה יתירה;
{{ח:תת|(3)}} צבע: תלוי בזן הטבק; צהוב אדמדם, כתום אדמדם; מותר פס ירוק בהיר לאורך העורק הראשי של העלה;
{{ח:תת|(4)}} פגעי מחלות ומזיקים: אסורים, פרט לפגעים קטנים ומקריים בשטח העלה משני צדי העורק הראשי;
{{ח:תת|(5)}} פגעים מיכניים: מותרים פגעים זעירים בלבד;
{{ח:תת|(6)}} עלים שלמים;
{{ח:תת|(7)}} תכולת הלחות – עד 14%.
{{ח:ת}} סוג ג׳ –
{{ח:תת|(1)}} איסוף: עלים שלא נכללו בסוג א׳, ב׳ וסקרטו;
{{ח:תת|(2)}} הבשלה: לא מוגדרת;
{{ח:תת|(3)}} צבע: כל הצבעים והגוונים למעט עלים שחורים, וירוקים לגמרי;
{{ח:תת|(4)}} פגעים מחלות ומזיקים: מותרים רק עלים שנפגעו עד 1⁄3 מגודלם;
{{ח:תת|(5)}} פגעים מיכניים: מותרים עלים שחצי הפטוטרת לא נפגעה;
{{ח:תת|(6)}} תכולת הלחות – עד 14%.
{{ח:ת}} סוג סקרטו –
{{ח:ת}} טבק שאינו ראוי לשימוש, לרבות עלים פגומים בפגעי מחלות, מזיקים או פגעים מיכניים; פירורים שרופים; ירוקים; רקובים; טבק עם ריח אחר טיפול ברקבון וחזירים וכד׳.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} '''ניכויים בזמן הסיווג:'''
{{ח:תת|(1)}} רטיבות: כל אחוז מעל 14 מופחת מהמשקל;
{{ח:תת|(2)}} הסקרטו נלקח עם הטבק למחסני בית החרושת והושמד בפיקוח פקיד הבלו.

{{ח:חתימות|י״ד בתשרי תשל״א (14 באוקטובר 1970)}}
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]