חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, התשע״ג–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000252}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ג, 18|חוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301169.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 935|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_343928.pdf}}, {{ח:תיבה|1093|תיקון מס׳ 55 לחוק עבודת נשים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_347844.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 194|תיקון מס׳ 82 לחוק סדר הדין הפלילי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491147.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: מועצת ההנדסאים והטכנאים המוסמכים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: ועדת ההסמכה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: מכללה טכנולוגית מוכרת}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: מרשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: ייחוד התואר וייחוד פעולות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: עונשין ודין משמעתי}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה: {{מוקטן|ייחוד התואר}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה: {{מוקטן|ייחוד פעולות}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הארגון היציג“ – ארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של ההנדסאים והטכנאים המוסמכים המאורגנים בישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גף השכלה על־תיכונית“ – גף השכלה על־תיכונית במינהל למדע ולטכנולוגיה שבמשרד החינוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנדסאי“ – מי שהוא בעל תעודת הנדסאי או בעל תעודה, תואר או הכשרה ממדינת חוץ שהוכרו על ידי ועדת ההסמכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנדסאי רשום“ – מי שרשום במרשם כהנדסאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טכנאי מוסמך“ – מי שהוא בעל תעודת טכנאי מוסמך או בעל תעודה, תואר או הכשרה ממדינת חוץ שהוכרו על ידי ועדת ההסמכה לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טכנאי מוסמך רשום“ – מי שרשום במרשם כטכנאי מוסמך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועצה“ – מועצת ההנדסאים והטכנאים המוסמכים שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המכון להכשרה טכנולוגית“ – המכון הממשלתי להכשרה בטכנולוגיה ובמדע במשרד התעשייה המסחר והתעסוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכללה טכנולוגית להכשרת מבוגרים“ – מוסד להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים שהשר הכיר בו לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכללה טכנולוגית להכשרת צעירים“ – מוסד להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים ששר החינוך הכיר בו לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכללה טכנולוגית מוכרת“ – מכללה טכנולוגית להכשרת מבוגרים או מכללה טכנולוגית להכשרת צעירים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המרשם“ – מרשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרשם“ – רשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר התעשייה המסחר והתעסוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השרים“ – השר ושר החינוך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת הנדסאי“ – תעודה מטעם המדינה המעידה על השלמת לימודי הנדסאות במכללה טכנולוגית מוכרת ועמידה בבחינות גמר ממשלתיות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת טכנאי מוסמך“ – תעודה מטעם המדינה המעידה על השלמת לימודי טכנאות מוסמכת במכללה טכנולוגית מוכרת ועמידה בבחינות גמר ממשלתיות.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: מועצת ההנדסאים והטכנאים המוסמכים}}

{{ח:סעיף|2|מועצת ההנדסאים והטכנאים המוסמכים|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} השרים ימנו את מועצת ההנדסאים והטכנאים המוסמכים; במועצה יהיו 14 חברים, ואלה הם:
{{ח:תת|(1)}} אדם בעל השכלה גבוהה, מוניטין וניסיון מעשי של עשר שנים לפחות, והכל בתחום ההנדסי־טכנולוגי או בהכשרה בתחום זה, או אדם בעל מוניטין וניסיון ניהולי של עשר שנים לפחות בדרגת ניהול בכירה שחלקו בתחום ההכשרה, ההדרכה או ההשמה של הנדסאים וטכנאים מוסמכים או בתחום דומה, והוא יהיה היושב ראש; היושב ראש ימונה לאחר התייעצות עם מנהל המכון להכשרה טכנולוגית, עם מנהל גף השכלה על־תיכונית ועם הארגון היציג;
{{ח:תת|(2)}} מנהל המכון להכשרה טכנולוגית;
{{ח:תת|(3)}} נציג השר מקרב עובד משרדו;
{{ח:תת|(4)}} מנהל גף השכלה על־תיכונית;
{{ח:תת|(5)}} נציג שר החינוך מקרב עובדי משרדו;
{{ח:תת|(6)}} נציג שר הביטחון שהוא קצין צה״ל, בעל ניסיון בתחום השמת כוח אדם למקצועות טכנולוגיים בצבא, לרבות השמת הנדסאים וטכנאים מוסמכים בצבא;
{{ח:תת|(7)}} שני חברי הסגל האקדמי הבכיר ממוסדות מוכרים להשכלה גבוהה, בעלי ידע וניסיון בתחום ההשכלה הגבוהה המדעית־הנדסית, לפי המלצת המועצה להשכלה גבוהה; לעניין זה, ”מוסד מוכר“ ו”המועצה להשכלה גבוהה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}} (להלן – חוק המועצה להשכלה גבוהה);
{{ח:תת|(8)}} שני נציגי הארגון היציג ובהם יושב ראש הארגון היציג;
{{ח:תת|(9)}} נציג התאחדות התעשיינים בעל מעמד מקצועי, ידע וניסיון בתחום התעשייה הטכנולוגית;
{{ח:תת|(10)}} נציג המכללות הטכנולוגיות להכשרת צעירים, לפי המלצת מנהל גף השכלה על־תיכונית;
{{ח:תת|(11)}} נציג המכללות הטכנולוגיות להכשרת מבוגרים, לפי המלצת מנהל המכון להכשרה טכנולוגית;
{{ח:תת|(12)}} נציג הסטודנטים במכללות הטכנולוגיות המוכרות, לפי המלצת התאחדות הסטודנטים בישראל.

{{ח:סעיף|3|תפקידי המועצה}}
{{ח:ת}} תפקידי המועצה הם:
{{ח:תת|(1)}} להמליץ לשרים בכל עניין הנוגע ליישום חוק זה, ובכלל זה בעניין קביעת כללים להכרה במוסדות להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים כמכללות טכנולוגיות מוכרות, ובעניין הכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים לפי צורכי המשק, בהתאם למדיניות שתגבש המועצה;
{{ח:תת|(2)}} לקדם איכות ומקצועיות במקצוע ההנדסאים והטכנאים המוסמכים ואת מעמדו בתחום ההכשרה והלימודים, לרבות המשך לימודים במוסד להשכלה גבוהה, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה}} והן בתחומי העיסוק במקצוע;
{{ח:תת|(3)}} להנחות את ועדות המשנה שהוקמו לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיפים 12}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13}} ולאשר את פעולותיהן.

{{ח:סעיף|4|סדרי הדיון במועצה|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה תתכנס ארבע פעמים בשנה לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} רוב חברי המועצה ובהם היושב ראש, הם מניין חוקי בישיבות; נבצר מיושב ראש המועצה להשתתף בישיבת המועצה, רשאית המועצה למנות לו ממלא מקום מבין חבריה לאותה ישיבה, והוא ינהלה על פי סדר היום שנקבע לאותה ישיבה; מינתה המועצה ממלא מקום כאמור, ייחשב ממלא המקום כיושב ראש גם לעניין המניין החוקי.
{{ח:תת|(ג)}} החלטות המועצה יתקבלו ברוב קולות המשתתפים בהצבעה; היו הדעות שקולות – יכריע היושב ראש.
{{ח:תת|(ד)}} המועצה תקבע את סדרי דיוניה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|5|סייגים למינוי ולכהונה}}
{{ח:ת}} לא ימונה אדם ולא יכהן כחבר המועצה אם הורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי, לדעת השרים, לכהן כחבר המועצה.

{{ח:סעיף|6|פקיעת כהונה והשעיה מכהונה|תיקון: תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} חבר המועצה יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו אם התפטר במסירת כתב התפטרות לשרים.
{{ח:תת|(ב)}} חבר המועצה שנתקיים בו סייג מהסייגים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}, יודיע על כך לשרים מיד בכתב; הודיע חבר המועצה כאמור או שנודע על כך לשרים בדרך אחרת, יעבירו אותו מכהונתו ויודיעו לו על כך.
{{ח:תת|(ג)}} נבצר מחבר המועצה, דרך קבע, למלא את תפקידו או שהוא נעדר בלא סיבה סבירה משלוש ישיבות רצופות של המועצה או מיותר משליש מהישיבות שקיימה בשנה אחת, רשאים השרים, בהתייעצות עם יושב ראש המועצה, להעבירו מכהונתו בהודעה בכתב; היעדרות בשל שירות מילואים ובשל תקופת לידה והורות לא תובא במניין ההיעדרויות.
{{ח:תת|(ד)}} הוגשו נגד חבר המועצה כתב אישום או קובלנה משמעתית בעבירה פלילית או בעבירת משמעת שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי, לדעת השרים, לכהן כחבר המועצה, רשאים השרים להשעותו מכהונתו עד למתן פסק דין סופי בעניינו; חבר המועצה שהוא עובד משרדו של אחד מהשרים – יחליט בדבר השעייתו השר שהוא עובד משרדו.

{{ח:סעיף|7|תקופת כהונה}}
{{ח:ת}} תקופת כהונתו של חבר המועצה תהיה ארבע שנים, והוא יוכל לשוב ולהתמנות לשתי תקופות כהונה נוספות; ואולם מנהל המכון להכשרה טכנולוגית, מנהל גף השכלה על־תיכונית ויושב ראש הארגון היציג יוסיפו לכהן כחברי המועצה כל עוד הם ממלאים את תפקידיהם כאמור.

{{ח:סעיף|8|חילופי גברי ומינוי ממלא מקום}}
{{ח:תת|(א)}} התפטר חבר המועצה מתפקידו או חדל מסיבה אחרת לכהן כחבר המועצה לפני תום תקופת כהונתו, ימונה חבר אחר במקומו באותה הדרך שבה נתמנה אותו חבר וליתרת תקופת כהונתו.
{{ח:תת|(ב)}} נבצר מחבר המועצה למלא את תפקידו במשך תקופה העולה על שישה חודשים או הושעה חבר המועצה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ד)}}, רשאים השרים למנות לו ממלא מקום באותה הדרך שבה נתמנה, לתקופה שבה נבצר ממנו למלא את תפקידו או לתקופת ההשעיה, לפי העניין.

{{ח:סעיף|9|ניגוד עניינים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימונה אדם ולא יכהן כחבר המועצה אם הוא עלול להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב תדיר של ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו כחבר המועצה לבין עניין אישי שלו או לבין תפקיד אחר שלו.
{{ח:תת|(ב)}} חבר המועצה לא יטפל במסגרת תפקידו כחבר המועצה, בנושא העלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו כחבר המועצה לבין עניין אישי או לבין תפקיד אחר שלו.
{{ח:תת|(ג)}} התברר לחבר המועצה שהוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיף קטן (ב), יודיע על כך ליושב ראש המועצה וימסור לו את המידע הנוגע לעניין, ולא יטפל בנושא האמור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף זה, חבר המועצה רשאי להביא בחשבון גם את ענייניה של האוכלוסייה שהוא נציגה, ככל שהם קשורים לחוק זה, ולא יראו אותו כמצוי במצב של ניגוד עניינים בשל כך בלבד.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”טיפול“ – לרבות קבלת החלטה, העלאת נושא לדיון, נוכחות בדיון, השתתפות בדיון או בהצבעה, או עיסוק בנושא מחוץ לדיון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עניין אישי“ – לרבות עניין אישי של קרובו או של תאגיד שהוא או קרובו הם בעלי עניין בו, במישרין או בעקיפין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – בן זוג, הורה, ילד, אח או אחות, או אדם אחר הסמוך על שולחנו של חבר המועצה.

{{ח:סעיף|10|תוקף פעולות}}
{{ח:ת}} קיום המועצה, סמכויותיה, תוקף החלטותיה ופעולותיה לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר מחבריה או מחמת ליקוי במינויו או בהמשך כהונתו.

{{ח:סעיף|11|ועדות משנה}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיפים 12}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13}}, המועצה רשאית למנות ועדות משנה לעניינים שונים, ולאצול להן מסמכויותיה, ואולם החלטותיהן של ועדות משנה יובאו לאישור המועצה; בוועדת משנה יכול שיכהנו חברים שאינם מקרב חברי המועצה.

{{ח:סעיף|12|ועדה מכינה}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה ועדת משנה קבועה שתשמש ועדה מכינה, ואלה חברי המועצה שיכהנו בה:
{{ח:תתת|(1)}} מנהל המכון להכשרה טכנולוגית, והוא יהיה מרכז הוועדה;
{{ח:תתת|(2)}} מנהל גף השכלה על־תיכונית;
{{ח:תתת|(3)}} אחד מנציגי הארגון היציג.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה המכינה תכין את סדר היום לדיוני המועצה בתיאום עם יושב ראש המועצה; בסדר היום ייכללו נושאים שהציעו הוועדה המכינה, יושב ראש המועצה או שלושה חברי המועצה.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה המכינה רשאית לחוות דעתה בכל עניין הנדון במועצה.

{{ח:סעיף|13|ועדה פדגוגית לתכניות לימודים}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה ועדת משנה קבועה פדגוגית לתכניות לימודים (בחוק זה – הוועדה הפדגוגית לתכניות לימודים), ואלה חברי המועצה שיכהנו בה:
{{ח:תתת|(1)}} מנהל גף השכלה על־תיכונית, והוא יהיה מרכז הוועדה;
{{ח:תתת|(2)}} מנהל המכון להכשרה טכנולוגית;
{{ח:תתת|(3)}} חבר הסגל האקדמי הבכיר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(7)}};
{{ח:תתת|(4)}} אחד מנציגי הארגון היציג כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(8)}}.
{{ח:תת|(ב)}} לדיוני הוועדה הפדגוגית לתכניות לימודים בנושאי תכנון ובנייה יצורף כחבר הוועדה נציג שר הפנים מקרב עובדי משרדו בעל מקצוע בתחומי התכנון והבנייה.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה הפדגוגית לתכניות לימודים תבחן תכניות לימודים, ובכלל זה מגמות ומגמות משנה, ללימודי הנדסאים וטכנאים מוסמכים, ותמסור למועצה את המלצותיה בנוגע לתכניות לימודים לשם גיבוש המלצות המועצה בעניין כללים להכרה במוסדות להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים במכללות טכנולוגיות מוכרות, ובנוגע לנושאים שייכללו בבחינות הגמר הממשלתיות למתן תעודת הנדסאי או תעודת טכנאי מוסמך.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: ועדת ההסמכה}}

{{ח:סעיף|14|ועדת ההסמכה}}
{{ח:תת|(א)}} מוקמת בזה ועדת הסמכה (בחוק זה – ועדת ההסמכה), ואלה חברי המועצה שיכהנו בה:
{{ח:תתת|(1)}} אחד מנציגי הארגון היציג, והוא יהיה יושב ראש ועדת ההסמכה;
{{ח:תתת|(2)}} מנהל גף השכלה על־תיכונית;
{{ח:תתת|(3)}} מנהל המכון להכשרה טכנולוגית.
{{ח:תת|(ב)}} תפקידיה של ועדת ההסמכה הם:
{{ח:תתת|(1)}} להנחות את הרשם בנוגע לניהול הרישום במרשם, ובכלל זה בנוגע למדורי רישום כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17}}, וכן בכל הקשור באימות תארים, תעודות הנדסאי ותעודות טכנאי מוסמך לשם רישום במרשם;
{{ח:תתת|(2)}} להכיר בתעודה, בתואר או בהכשרה ממוסד לימודים ממדינת חוץ, לשם רישום במרשם; בהחלטה כאמור תשקול ועדת ההסמכה, בין השאר, את רמת הלימודים, את תכנית הלימודים, את היקף הלימודים ואת משך הלימודים במוסד לימודים במדינת חוץ, בהשוואה לרמת הלימודים, לתכנית הלימודים, להיקף הלימודים ולמשך הלימודים הנהוגים במכללות טכנולוגיות מוכרות בישראל; הוועדה רשאית להתנות הכרה כאמור בעמידה במבחן מקצועי.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} יחולו על חברי ועדת ההסמכה בשינוי זה: בכל מקום, במקום ”המועצה“ יקראו ”ועדת ההסמכה“.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: מכללה טכנולוגית מוכרת}}

{{ח:סעיף|15|הכרה במכללה טכנולוגית}}
{{ח:תת|(א)}} השרים יקבעו כללים שלפיהם יסווגו מוסדות להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים כמכללות טכנולוגיות להכשרת מבוגרים וכמכללות טכנולוגיות להכשרת צעירים.
{{ח:תת|(ב)}} השר יכיר במוסד להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים כמכללה טכנולוגית להכשרת מבוגרים לצורך חוק זה, וכן רשאי הוא להתנות, לבטל או להתלות, לתקופה שיקבע, הכרה כאמור, והכל כפי שיקבע השר בתקנות, לאחר התייעצות עם המועצה.
{{ח:תת|(ג)}} שר החינוך יכיר במוסד חינוך בעל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק פיקוח על בתי ספר|חוק פיקוח על בתי ספר, התשכ״ט–1969}}, כמכללה טכנולוגית להכשרת צעירים לצורך חוק זה, וכן רשאי הוא להתנות, לבטל או להתלות, לתקופה שיקבע, הכרה כאמור, והכל כפי שיקבע בתקנות, לאחר התייעצות עם המועצה.
{{ח:תת|(ד)}} מוסד יכול שיוכר לפי סעיף זה הן על ידי השר והן על ידי שר החינוך.

{{ח:סעיף|16|כינויים הטעונים אישור}}
{{ח:ת}} לא ישתמש אדם בכינוי ”מכללה טכנולוגית מוכרת“, או בתואר אחר הדומה לזה עד כדי להטעות, אלא אם כן הוא מכללה טכנולוגית מוכרת.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: מרשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים}}

{{ח:סעיף|17|מרשם ההנדסאים והטכנאים המוסמכים}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה את הרשם; הרשם יהיה עובד המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} הרשם ינהל מרשם ובו רישום של הנדסאים וטכנאים מוסמכים, הכולל מדורים נפרדים לכל אחד מענפי ההנדסאות והטכנאות המוסמכת, בהתאם להנחיות שתקבע ועדת ההסמכה; הודעה על פתיחת מדור תפורסם ברשומות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|הודעה בדבר ענפי ההנדסאות והטכנאות המוסמכת ומדורים לכל אחד מהם|הודעה בדבר ענפי ההנדסאות והטכנאות המוסמכת ומדורים לכל אחד מהם}} (י״פ תשפ״א, 474).}}
{{ח:תת|(ג)}} המרשם יהיה פתוח לעיון הציבור לפי הוראות שקבע השר.

{{ח:סעיף|18|רישום במרשם}}
{{ח:תת|(א)}} זכאי להירשם במרשם מי שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא בגיר;
{{ח:תתת|(2)}} הוא אזרח ישראלי או תושב ישראל;
{{ח:תתת|(3)}} הוא שילם את אגרת הרישום בפי שנקבעה בתקנות;
{{ח:תתת|(4)}} הוא לא הורשע, בישראל או מחוץ לישראל, בעבירה פלילית שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי, לדעת ועדת ההסמכה, להירשם במרשם; לשם קביעת דעתה, רשאית ועדת ההסמכה להתייעץ עם ועדת המשמעת שמונתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}};
{{ח:תתת|(5)}} הוא הנדסאי או טכנאי מוסמך.
{{ח:תת|(ב)}} אדם רשאי להיות רשום ביותר ממדור אחד במרשם, אם נתמלאו כל התנאים לרישומו באותם מדורים.

{{ח:סעיף|19|מחיקת רישום מהמרשם}}
{{ח:ת}} נרשם אדם במרשם תוך מסירת נתונים כוזבים, רשאי הרשם, לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו, למחוק את רישומו.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: ייחוד התואר וייחוד פעולות}}

{{ח:סעיף|20|ייחוד התואר}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישתמש אדם, במהלך עיסוקו, בתואר ”הנדסאי“, ”הנדסאי רשום“ או ”הנדסאי בעל רישיון“, או בכל תואר אחר הדומה לאלה עד כדי להטעות, אלא אם כן הוא הנדסאי, הנדסאי רשום או הנדסאי בעל רישיון, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} לא ישתמש אדם, במהלך עיסוקו, באחד התארים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, או בתואר ”טכנאי מוסמך רשום“ או ”טכנאי מוסמך בעל רישיון“, או בכל תואר אחר הדומה לאלה עד כדי להטעות, אלא אם כן הוא טכנאי מוסמך כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת האמורה}}, טכנאי מוסמך רשום או טכנאי מוסמך בעל רישיון.
{{ח:תת|(ג)}} השר, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”בעל רישיון“ – מי שהשר נתן לו רישיון, לעסוק בפעולות שיוחדו להנדסאי או לטכנאי מוסמך, לפי הוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|21|הוועדה המשותפת, ייחוד פעולות ורישוי הנדסאים וטכנאים מוסמכים}}
{{ח:תת|(א)}} תוקם ועדה משותפת למועצה ולמועצת ההנדסה והאדריכלות כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|בחוק המהנדסים והאדריכלים, התשי״ח–1958}} (להלן – חוק המהנדסים והאדריכלים); בוועדה המשותפת יכהנו שישה נציגים והם:
{{ח:תתת|(1)}} יושבי הראש של כל אחת מהמועצות האמורות;
{{ח:תתת|(2)}} נציג הארגון היציג במועצה ונציג הארגון המייצג בעיקר מהנדסים ואדריכלים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים#סעיף 3|בסעיף 3(4) לחוק המהנדסים והאדריכלים}};
{{ח:תתת|(3)}} רשם המהנדסים והאדריכלים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים#סעיף 8|בסעיף 8 לחוק המהנדסים והאדריכלים}};
{{ח:תתת|(4)}} נציג המועצה שתבחר המועצה.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה המשותפת תמליץ לשר בכל עניין הנוגע לייחוד פעולות ולרישוי מהנדסים, הנדסאים וטכנאים מוסמכים; השר רשאי לקבוע הוראות בכל עניין הקשור לסדרי דיוניה של הוועדה המשותפת.
{{ח:תת|(ג)}} לא יעשה אדם פעולה שיוחדה {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} לפי חוק זה להנדסאי או לטכנאי מוסמך, אלא אם כן הוא הנדסאי רשום או טכנאי מוסמך רשום, לפי העניין, והוא עומד בתנאים שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת האמורה}}.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכותו של מי שמוסמך לבצע פעולות שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} לפי דין אחר.
{{ח:תת|(ה)}} השר לאחר התייעצות עם הוועדה המשותפת ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי –
{{ח:תתת|(1)}} לייחד {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}} פעולות להנדסאי או לטכנאי מוסמך ורשאי הוא לקבוע חובת רישוי לביצוע פעולות אלה, וכן לשנות, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת האמורה}};
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע הוראות לעניין מתן רישיונות, ובכלל זה תקופת ותק, התמחות, כשירות, שמירה על כשירות וניסיון מעשי נדרשים של מבקש הרישיון, וכן רשאי הוא לקבוע דרכים להוכחת התנאים האמורים, ובין השאר דרך של בחינות או עבודות שביצע, או דרך של שילוב שלהן.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: עונשין ודין משמעתי}}

{{ח:סעיף|22|עונשין}}
{{ח:ת}} העושה אחת מאלה, דינו – מאסר שישה חודשים:
{{ח:תת|(1)}} משתמש בכינוי ”מכללה טכנולוגית מוכרת“, או בתואר אחר הדומה לזה עד כדי להטעות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 16|סעיף 16}};
{{ח:תת|(2)}} משתמש בתואר ”הנדסאי“, ”הנדסאי רשום“, ”הנדסאי בעל רישיון“, או תואר המנוי {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, ”טכנאי מוסמך רשום“ או "טכנאי מוסמך בעל רישיון או בכל תואר אחר הדומה עד כדי להטעות, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20}};
{{ח:תת|(3)}} עושה פעולה שיוחדה לפי חוק זה, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21}}.

{{ח:סעיף|23|כללי אתיקה}}
{{ח:ת}} השר, בהתייעצות עם המועצה, רשאי לקבוע כללי אתיקה מקצועית להנדסאים ולטכנאים מוסמכים שפעולותיהם יוחדו לפי הוראות חוק זה ({{ח:פנימי|פרק ז|בפרק זה}} – בעלי מקצוע).

{{ח:סעיף|24|עבירות משמעת}}
{{ח:ת}} בעל מקצוע שעשה אחת מאלה, עבר עבירת משמעת:
{{ח:תת|(1)}} נהג בדרך שאינה הולמת את עיסוקו;
{{ח:תת|(2)}} הפר כלל מכללי האתיקה שנקבעו לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}};
{{ח:תת|(3)}} גילה חוסר אחריות או רשלנות בעת עיסוקו במקצוע;
{{ח:תת|(4)}} הורשע בפסק דין סופי, בין בישראל ובין מחוץ לישראל, בעבירה פלילית שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לעסוק בביצוע פעולות שיוחדו לו לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|25|ועדת המשמעת}}
{{ח:תת|(א)}} השר ימנה ועדת משמעת, שתפקידה לדון ולהחליט בעבירות משמעת.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת המשמעת תהיה בת שלושה חברים, והם:
{{ח:תתת|(1)}} מי שכשיר להתמנות לשופט בית משפט שלום, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} בעל מקצוע במקצועו של הנקבל, שהוא עובד המדינה;
{{ח:תתת|(3)}} בעל מקצוע במקצועו של הנקבל, שאינו עובד המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} חברי ועדת המשמעת האמורים בפסקאות (2) ו־(3) שבסעיף קטן (ב) ימונו בהתייעצות עם המועצה.
{{ח:תת|(ד)}} השר ימנה ממלאי מקום לחברי ועדת המשמעת, לפי הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ה)}} לא ימונה חבר המועצה לחבר ועדת משמעת בטרם חלפה שנה מתום כהונתו כחבר המועצה.
{{ח:תת|(ו)}} השר יקבע בתקנות הוראות לעניין כהונתם של חברי ועדת המשמעת, לרבות לעניין דרכי מינוים, סייגים למינוי, תקופת כהונתם ופקיעתה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ההנדסאים והטכנאים המוסמכים (דרכי מינוי, תקופת כהונה, סייגים למינוי של ועדת משמעת)|תקנות ההנדסאים והטכנאים המוסמכים (דרכי מינוי, תקופת כהונה, סייגים למינוי של ועדת משמעת), התשע״ז–2017}}.}}

{{ח:סעיף|26|הגשת קובלנה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} נוכח היועץ המשפטי למשרד התעשייה המסחר והתעסוקה או עורך דין עובד המדינה שהוא הסמיך לכך (בחוק זה – תובע), כי יש ראיות לכאורה לכך שבעל מקצוע עבר עבירת משמעת, יגיש נגדו קובלנה לוועדת המשמעת, זולת אם סבר שנסיבות העניין בכללותן אינן מתאימות להגשת קובלנה כאמור.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} תלונות על עבירות משמעת של בעל מקצוע יתבררו בידי תובע או בידי עובד המדינה שהשר הסמיכו לכך (בחוק זה – חוקר).
{{ח:תתת|(2)}} חוקרים שמונו לפי פסקה (1) יפעלו לפי הנחיות התובע ויגישו לו את ממצאי בירורם ואת תוצאותיו.
{{ח:תת|(ג)}} לשם ביצוע סמכויותיהם לפי סעיף זה יהיו נתונות לתובע ולחוקר הסמכויות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|סעיף 2 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)}}, {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 3|וסעיף 3 לפקודה האמורה}} יחול, בשינויים המחויבים, על חקירה שערך תובע או חוקר.
{{ח:תת|(ד)}} השר, לאחר התייעצות עם המועצה, רשאי למנות ועדת תלונות, שתסייע לתובע במילוי תפקידו.

{{ח:סעיף|27|פסילת חבר ועדת המשמעת}}
{{ח:תת|(א)}} תובע או נקבל רשאים לבקש לפסול חבר ועדת המשמעת מלישב בדין אם קיימות נסיבות שיש בהן כדי ליצור חשש ממשי למשוא פנים בבירור הקובלנה.
{{ח:תת|(ב)}} לא תישמע בקשה כאמור בסעיף קטן (א) אלא בתחילת הדיון או מיד לאחר שנודעו לתובע או לנקבל הנסיבות שיש בהן כדי ליצור חשש ממשי למשוא פנים כאמור באותו סעיף קטן.
{{ח:תת|(ג)}} נטענה טענת פסלות נגד חבר ועדת המשמעת, תחליט בה ועדת המשמעת לאלתר ולפני שתיתן כל החלטה אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} על החלטת ועדת המשמעת בעניין פסלות חבר הוועדה, רשאים תובע או נקבל לערער לפני בית המשפט המחוזי בתוך שלושים ימים מיום המצאת ההחלטה.

{{ח:סעיף|28|סדרי דין ודיני ראיות}}
{{ח:תת|(א)}} המניין החוקי בישיבות ועדת המשמעת הוא כל חבריה.
{{ח:תת|(ב)}} החלטות ועדת המשמעת יתקבלו ברוב קולות חבריה.
{{ח:תת|(ג)}} דיון משמעתי יתנהל בנוכחות התובע והנקבל, אך ועדת המשמעת רשאית לנהל דיון שלא בנוכחות הנקבל, באחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} סניגורו של הנקבל התייצב במקומו;
{{ח:תתת|(2)}} הנקבל נעדר מהישיבה בלא סיבה מספקת, לאחר שהוזהר שאם ייעדר בלא סיבה מספקת תהיה רשאית הוועדה לדון בעניינו שלא בפניו.
{{ח:תת|(ד)}} ועדת המשמעת תדון בדלתיים סגורות, אלא אם כן הורתה לקיים את הדיון, כולו או מקצתו בפומבי.
{{ח:תת|(ה)}} על דיון בדלתיים סגורות ועל דיון בפומבי לפי סעיף זה יחולו ההוראות לעניין איסור פרסום לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 70|סעיף 70 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ו)}} שר המשפטים, לאחר התייעצות עם השר, יקבע את סדרי הדין לפני ועדת המשמעת ובערעור לבית המשפט, לרבות הדרך להגשת הערעור בעניין שלא נקבעה לגביו הוראה בתקנות כאמור, תפעל הוועדה בדרך הנראית לה כצודקת וכמועילה ביותר.
{{ח:תת|(ז)}} הסמכות להחליט בעניינים שבסדרי דין הנוגעים לקובלנה מסוימת נתונה ליושב ראש ועדת המשמעת, שעה שהוועדה אינה יושבת בדין.
{{ח:תת|(ח)}} ועדת המשמעת אינה כפופה לדיני הראיות, למעט לדינים בדבר ראיות חסויות, אלא אם כן קבע שר המשפטים, לאחר התייעצות עם השר, כי על ועדת המשמעת יחולו חלק מדיני הראיות כפי שיקבע.
{{ח:תת|(ט)}} הממצאים והמסקנות בהכרעת הדין שבפסק דין סופי במשפט פלילי המרשיע את הנקבל, יראו אותם כמוכחים בהליך משמעתי נגד אותו נקבל.

{{ח:סעיף|29|מותב חסר}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28(א)}}, נעדר חבר ועדת המשמעת שאינו יושב ראש הוועדה, מישיבה, יתקיים הדיון באותה ישיבה לפני חברי הוועדה הנוכחים, אם הסכימו לכך הצדדים, אלא אם כן החליט היושב ראש לדחות את הדיון.
{{ח:תת|(ב)}} דיון שנערך במותב חסר כאמור בסעיף קטן (א), לא יסתיים אלא לפני ועדת המשמעת בהרכבה המלא.

{{ח:סעיף|30|מותב קטוע}}
{{ח:תת|(א)}} נבצר מחבר ועדת המשמעת שאינו יושב ראש הוועדה לסיים את הדיון, יצרף יושב הראש חבר אחר במקומו שמתקיימים בו אותם תנאי כשירות, אלא אם כן החליט, מטעמים שיירשמו ולאחר שנתן לבעלי הדין הזדמנות לטעון את טענותיהם, כי צירוף חבר אחר עלול לגרום לעיוות דין.
{{ח:תת|(ב)}} צורף חבר אחר כאמור בסעיף קטן (א), רשאית ועדת המשמעת להמשיך בדיון מן השלב שאליו הגיעה בהרכבה הקודם, אם סברה שלא ייגרם עיוות דין, לאחר שניתנה לבעלי הדין הזדמנות לטעון את טענותיהם; החליטה הוועדה להמשיך בדיון, רשאית היא לנהוג בראיות שגבתה בהרכבה הקודם כאילו גבתה אותן בעצמה או לחזור ולגבותן, כולן או חלקן.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בסעיף 28(ב)}}, נותרו שני חברים בוועדת המשמעת ונחלקו בדעותיהם, תכריע דעתו של יושב ראש הוועדה.

{{ח:סעיף|31|סמכויות עזר של ועדת המשמעת}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת המשמעת רשאית ביוזמתה או לבקשת בעל דין –
{{ח:תתת|(1)}} לזמן אדם לבוא לפניה כדי להעיד או להציג דבר;
{{ח:תתת|(2)}} להזהיר או להשביע עד בהתאם {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הראיות (אזהרת עדים וביטול שבועה)|לחוק לתיקון דיני הראיות (אזהרת עדים וביטול שבועה), התש״ם–1980}};
{{ח:תתת|(3)}} לבקש מבית המשפט המחוזי שבתחום שיפוטו יושבת הוועדה, ליתן צו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 13|סעיף 13 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, לשם גביית עדות;
{{ח:תתת|(4)}} לפסוק דמי נסיעה ולינה ושכר בטלה לעדים שהוזמנו לפי סעיף זה, כמו לעד שהוזמן להעיד בבית משפט.
{{ח:תת|(ב)}} דרשה ועדת המשמעת מאדם להעיד או להציג דבר כאמור בסעיף קטן (א)(1), והוא סירב לעשות כן בלא הצדק המניח את דעת הוועדה, רשאית היא לצוות על הבאתו לפניה בזמן שתקבע בצו, ובלבד שהזהירה אותו כי בכוונתה לעשות כן; על צו הבאה לפי סעיף קטן זה יחולו ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 73א|סעיף 73א לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} הסמכות להחליט בעניינים לפי סעיף זה הנוגעים לקובלנה מסוימת נתונה ליושב ראש ועדת המשמעת, שעה שהוועדה אינה יושבת בדין.

{{ח:סעיף|32|אמצעים משמעתיים}}
{{ח:תת|(א)}} מצאה ועדת המשמעת כי הנקבל עבר עבירת משמעת, רשאית היא לנקוט נגדו אחד או יותר מאמצעים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התראה;
{{ח:תתת|(2)}} נזיפה;
{{ח:תתת|(3)}} קנס בשיעור שלא יעלה על הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(1) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:תתת|(4)}} התליית הרישיון או הרישום במרשם לתקופה קצובה שלא תעלה על שלוש שנים;
{{ח:תתת|(5)}} ביטול רישיון או מחיקת הרישום במרשם.
{{ח:תת|(ב)}} מי שרישיונו בוטל או שרישומו במרשם נמחק לפי הוראות סעיף קטן (א)(5), לא יגיש בקשה לרישיון או לרישום במרשם לפני שעברו חמש שנים מיום הביטול או המחיקה; השר רשאי, לאחר שהתייעץ עם ועדת המשמעת, להסכים לחידוש הרישום או הרישיון או לסרב לו.

{{ח:סעיף|33|אמצעי משמעת על־תנאי}}
{{ח:תת|(א)}} החליטה ועדת המשמעת לנקוט נגד נקבל אמצעי משמעת של קנס או התליית רישיון או רישום במרשם, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 32|סעיף 32(א)(3) או (4)}}, רשאית היא להורות שאמצעי המשמעת האמור יהיה, כולו או חלקו, על־תנאי.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה ועדת המשמעת כאמור בסעיף קטן (א), לא יופעל התנאי אלא אם כן עבר הנקבל, בתוך התקופה שנקבעה בהחלטת ועדת המשמעת (בסעיף זה – תקופת התנאי), אחת מעבירות המשמעת שנקבעו בהחלטתה (בסעיף זה – עבירה נוספת) וועדת המשמעת מצאה, בתוך תקופת התנאי או לאחריה, שהנקבל עבר עבירה נוספת כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} תקופת התנאי תימנה מיום מתן החלטת ועדת המשמעת בדבר נקיטת אמצעי משמעת על־תנאי נגד נקבל, אלא אם כן הורתה ועדת המשמעת אחרת.

{{ח:סעיף|34|ערעור על החלטת ועדת המשמעת}}
{{ח:תת|(א)}} על החלטת ועדת המשמעת בקובלנה רשאים התובע והנקבל לערער לפני בית המשפט המחוזי בתוך 45 ימים מיום מתן ההחלטה המסיימת את הדיון בקובלנה, ואם ניתנה ההחלטה שלא במעמד הצדדים – בתוך 45 ימים מיום המצאתה.
{{ח:תת|(ב)}} פסק דין של בית משפט מחוזי בערעור לפי סעיף זה ניתן לערעור לפני בית המשפט העליון, אם ניתנה רשות לכך מאת נשיא בית המשפט העליון או מאת שופט אחר של בית המשפט העליון שנשיאו קבע לכך, או אם ניתנה רשות לכך בגוף פסק הדין.

{{ח:סעיף|35|עיכוב ביצוע של החלטת ועדת המשמעת}}
{{ח:תת|(א)}} אין בהגשת ערעור כדי לעכב את ביצוע החלטת ועדת המשמעת שעליה הוגש הערעור, אלא אם כן החליטה ועדת המשמעת אחרת, ואם הוגש ערעור – אם החליט בית המשפט שלערעור אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} על החלטה של ועדת המשמעת לפי סעיף זה רשאים הנקבל והתובע לערער כשם שמערערים על החלטת ועדת המשמעת בקובלנה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34}}.

{{ח:סעיף|36|העמדה לעיון הציבור של החלטות ועדת המשמעת}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת המשמעת רשאית להעמיד את החלטותיה לעיון הציבור, בלא ציון שם הנקבל ופרטים אחרים שיש בהם כדי לזהותו (בסעיף זה – פרטים מזהים).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), ועדת המשמעת רשאית להעמיד לעיון הציבור את החלטתה, כולה או חלקה, באמור באותו סעיף קטן, בציון פרטים מזהים, בדרך ולתקופה כפי שתורה, ולאחר ששמעה את התובע ואת הנקבל ושקלה בין השאר את הפגיעה בפרטיותו של הנקבל או של צד שלישי ואת הצורך באזהרת הציבור.
{{ח:תת|(ג)}} החלטות ועדת המשמעת לא יועמדו לעיון הציבור כל עוד ניתן לערער עליהן, ואם הוגש ערעור – כל עוד לא תמו ההליכים בערעור, אלא אם כן החליט בית המשפט שלערעור אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} על החלטת ועדת המשמעת לפי סעיף זה רשאים הנקבל והתובע לערער כשם שמערערים על החלטת ועדת המשמעת בקובלנה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34}}.

{{ח:סעיף|37|התליה עד לסיום הליכים}}
{{ח:תת|(א)}} היה לוועדת המשמעת יסוד סביר לחשד שהנקבל עבר עבירת משמעת או שמתנהלים נגדו הליכים פליליים בשל עבירה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18(א)(4)}}, רשאית היא, אם ראתה שחומרת העניין או טובת הציבור מחייבות זאת, לאחר שנתנה לנקבל הזדמנות לטעון את טענותיו, להתלות זמנית את רישיונו או את רישומו במרשם.
{{ח:תת|(ב)}} התליה כאמור בסעיף קטן (א) תעמוד בתוקפה עד למתן החלטה סופית בהליך משמעתי או פסק דין סופי בהליך פלילי כאמור באותו סעיף קטן, והכל אלא אם כן הורתה ועדת המשמעת על מועד מוקדם יותר להפסקת ההתליה.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת המשמעת רשאית להתלות רישיון או רישום במרשם כאמור בסעיף קטן (א), אף בטרם הוגשה קובלנה בשל אותה עבירה, מיוזמתה, או לבקשת התובע, לאחר שנתנה לבעל המקצוע הזדמנות לטעון את טענותיו; ואולם לא הוגשה קובלנה בשל העבירה כאמור בתוך שלושים ימים מיום שהותלה הרישיון או הרישום, בטלה ההתליה; ואולם רשאית ועדת המשמעת להורות על הארכת ההתליה הזמנית לתקופות נוספות, ובלבד שתקופת ההתליה הכוללת לא תעלה על 12 חודשים מהמועד שבו הותלה הרישיון או הרישום במרשם לראשונה.
{{ח:תת|(ד)}} על החלטת ועדת המשמעת לפי סעיף זה רשאים הנקבל והתובע לערער כשם שמערערים על החלטת ועדת המשמעת בקובלנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 34|סעיף 34}}.

{{ח:סעיף|38|דיון משמעתי ודיון פלילי}}
{{ח:תת|(א)}} ענישה או זיכוי בהליכים פליליים אינם מונעים נקיטת הליכים על פי חוק זה נגד בעל מקצוע בשל אותו מעשה או מחדל, ונקיטת אמצעי משמעת או זיכוי על ידי ועדת המשמעת בשל אותו מעשה או מחדל אינם מונעים נקיטת הליכים פליליים.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש כתב אישום נגד בעל מקצוע בשל מעשה או מחדל המשמש גם עילה לדיון לפני ועדת המשמעת לפי חוק זה, רשאית ועדת המשמעת להפסיק את דיוניה עד למתן פסק דין סופי בהליך הפלילי.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|39|זכאות להגיש מועמדות לתפקיד}}
{{ח:ת}} הנדסאי או טכנאי מוסמך זכאי להגיש מועמדות לקבלה לעבודה בגוף ציבורי וכן לקידום בעבודה, לשינוי תפקיד ולמינוי למשרה בעבודה בגוף ציבורי, ולא יהיה בכך שאינו בעל תואר מוכר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה}}, כדי למנוע הגשת מועמדות כאמור, אלא אם כן נקבעה הגבלה מפורשת בעניין זה בחוק, ובלבד שמתקיימות בו שאר הדרישות לעניין אותה מועמדות; בסעיף זה, ”גוף ציבורי“ – הגופים המנויים {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע|בפסקאות (1) עד (9) בהגדרה ”רשות ציבורית“ שבחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}, וכן מוסד להשכלה גבוהה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק חובת המכרזים#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק חובת המכרזים, התשנ״ב–1992}}.

{{ח:סעיף|40|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המהנדסים והאדריכלים|בחוק המהנדסים והאדריכלים, התשי״ח–1958}}.}}

{{ח:סעיף|41|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|42|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} השרים ממונים על ביצועו של חוק זה, והם רשאים, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, להתקין תקנות בכל עניין הנוגע לביצועו, למעט בעניינים הנתונים לסמכותו של השר בלבד לפי חוק זה, ולגביהם רשאי השר להתקין תקנות, באישור הוועדה כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} השרים יורו על מתכונתן של בחינות גמר ממשלתיות לשם קבלת תעודת הנדסאי או תעודת טכנאי מוסמך.

{{ח:סעיף|43|אגרות}}
{{ח:ת}} השר או שר החינוך, לפי העניין, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע כי הכרה במוסדות להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים כמכללות טכנולוגיות מוכרות, רישום במרשם ומתן רישיונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיפים 15}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18}} {{ח:פנימי|סעיף 21|ו־21}}, ובכלל זה בחינות לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21}}, וכן בחינות גמר ממשלתיות לפי {{ח:פנימי|סעיף 42|סעיף 42(ב)}}, טעונות תשלום אגרה, וכן רשאי הוא לקבוע כאמור את גובה האגרה ודרך תשלומה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות ההנדסאים והטכנאים המוסמכים (אגרות)|תקנות ההנדסאים והטכנאים המוסמכים (אגרות), התשע״ח–2018}}.}}

{{ח:סעיף|44|תחילה, תקנות ראשונות והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה, למעט {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, שישים ימים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} בתוך שלושים ימים מיום פרסומו של חוק זה תמונה המועצה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}; לעניין הנציגים לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|פסקאות (10) ו־(11) של הסעיף האמור}}, השרים ימנו למועצה הראשונה נציגי מוסדות להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים שהוכרו ערב יום התחילה על ידי השר או שר החינוך, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} בתוך 12 חודשים מיום התחילה יקבעו השרים כללים ראשונים לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(א)}}; לא הסכימו השרים על הכללים שייקבעו בתוך התקופה האמורה, יועבר העניין להכרעת הממשלה.
{{ח:תת|(ד)}} בתוך 18 חודשים מיום מינוי המועצה הראשונה לפי סעיף קטן (ב), יתקינו השרים תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(ב) או (ג)}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} עד לקביעת כללים ותקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}, השר או שר החינוך רשאים להכיר במוסד להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים כמכללה טכנולוגית להכשרת מבוגרים או כמכללה טכנולוגית להכשרת צעירים, לפי העניין, בהתאם לכללים שנהגו ערב יום התחילה לעניין זה, והכל עד לסוף שנת הלימודים שלאחר כניסתן לתוקף של תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}, או עד אשר תלמידים שהחלו לימודיהם לפני יום כניסתן לתוקף של התקנות האמורות יסיימו את לימודיהם באותו מוסד, לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ו)}} מוסד להכשרת הנדסאים וטכנאים מוסמכים שהוכר על ידי השר או שר החינוך ערב יום התחילה, יראו אותו כמכללה טכנולוגית מוכרת עד לסוף שנת הלימודים שלאחר יום התחילה, או עד אשר תלמידים הלומדים במוסד כאמור, אשר החלו את לימודיהם בו לפני יום התחילה, יסיימו לימודיהם, לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ז)}} הנדסאי או טכנאי מוסמך שהיה רשום בפנקס ערב יום התחילה, יראו אותו כרשום במרשם לפי חוק זה; בסעיף זה, ”הפנקס“ – פנקס ההנדסאים והטכנאים המוסמכים שהתנהל במשרד התעשייה המסחר והתעסוקה ערב יום התחילה.

{{ח:סעיף|45|שמירת תוקף}}
{{ח:ת}} הסדרים הקבועים בחיקוק, המייחדים פעולות להנדסאים או לטכנאים מוסמכים רשומים, ובכלל זה {{ח:חיצוני|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות)#תוספת 1|התוספת הראשונה לתקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות), התשכ״ז–1967}}, שהיו בתוקף ערב יום התחילה, ימשיכו לעמוד בתוקפם גם אחרי יום התחילה, אלא אם כן בוטלו או שונו לפי כל דין.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20}})}}}}
{{ח:קטע3||ייחוד התואר}}
{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21}})}}}}
{{ח:קטע3||ייחוד פעולות}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} ייחוד פעולות להנדסאים בתחומי הבניין, האדריכלות, התכנון ועיצוב הפנים:
{{ח:ת}} הפעולות המפורטות לגבי הנדסאים בתחומי הבניין, האדריכלות, התכנון ועיצוב הפנים בהוראות {{ח:חיצוני|תקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות)#תוספת 1|התוספת הראשונה לתקנות המהנדסים והאדריכלים (רישוי וייחוד פעולות), התשכ״ז–1967}}.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ׳ בחשוון התשע״ג (5 בנובמבר 2012).}}
* '''שלום שמחון'''
שר התעשייה המסחר והתעסוקה
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''גדעון סער'''
שר החינוך
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''ראובן ריבלין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]