תקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר), התשפ״ה–2024}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ה, 216|תקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11545.pdf}}, {{ח:תיבה|1356|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11788.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 15|סעיף 15(א)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים|לחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל״א–1971}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אסיפה בוחרת“ – גוף שהוקם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בתקנה 8}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה רפואית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|בחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצת הרבנות הראשית“ – מועצת הרבנות הראשית לישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרשם אוכלוסין“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספרדי“ – לרבות יוצא תימן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עירייה או מועצה מקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת כשירות“ – תעודה בתוקף ממועצת הרבנות הראשית המעידה על כשירות לכהן בתפקיד רב עיר.

{{ח:סעיף|2|שיטת הבחירות}}
{{ח:ת}} רב עיר ייבחר באמצעות אסיפה בוחרת בבחירות אישיות ישירות, שוות וחשאיות.

{{ח:סעיף|3|מספר רבני עיר}}
{{ח:תת|(א)}} לרשות מקומית יהיה רב עיר אחד, ואולם ברשות מקומית שמספר תושביה אינו עולה על 15,000, יחליט השר, בהסכמת מועצת הרשות המקומית, מה יהיה היקף המשרה שבו יועסק; לא הסכימו השר ומועצת הרשות המקומית על היקף המשרה, יכהן הרב בחלקיות משרה של 50%.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), עלה מספר התושבים היהודים ברשות המקומית על 50,000, רשאי השר להורות, בהסכמת מועצת הרשות המקומית, כי לרשות המקומית יהיו שני רבני עיר, אחד ספרדי ואחד אשכנזי, אם השתכנע שאכן קיים צורך שכזה וכי לפי מאפייני הרשות המקומית רב עיר בן עדה אחת לא יוכל לתת מענה לצורכי התושבים בני העדה האחרת;
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב), ברשות מקומית שאוחדה, יכול לכהן יותר מרב עיר אחד, וזאת לתקופה קצובה, והכול כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנה 16}}.

{{ח:סעיף|4|כשירות להיבחר לרב עיר}}
{{ח:ת}} כל המפורטים להלן כשירים להיבחר לרב עיר:
{{ח:תת|(1)}} מי שמכהן או כיהן כדיין או מי שיש בידו כתב הסמכה תקף לפי {{ח:חיצוני|תקנות הדיינים (תנאי הסמכה וסדריה)#סעיף 13|תקנה 13 לתקנות הדיינים (תנאי הסמכה וסדריה), התשט״ו–1955}}, והוא כשיר להתמנות לדיין;
{{ח:תת|(2)}} מי שמכהן או כיהן כרב ראשי לצבא הגנה לישראל;
{{ח:תת|(3)}} מי שמכהן או כיהן כרב צבאי פיקודי או כרב צבאי חיילי, והוסמך לרבנות בידי שני הרבנים הראשיים לישראל, ומועצת הרבנות הראשית החליטה כי הוא כשיר לכהן כרב עיר;
{{ח:תת|(4)}} מי שיש בידו תעודת כשירות.

{{ח:סעיף|5|תעודת כשירות}}
{{ח:תת|(א)}} מועצת הרבנות הראשית תיתן תעודת כשירות למי שמתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אורח חייו ואופיו הולמים לדעתה את מעמדו של רב בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} הוא עמד בבחינות בתלמוד ובפוסקים; ועדת רבנים של שלושה או יותר שמינתה מועצת הרבנות הראשית תערוך בחינות אלה בכתב;
{{ח:תתת|(3)}} הוא חתם על תצהיר כי יקיים כל החלטה של מועצת הרבנות הראשית.
{{ח:תת|(ב)}} השתכנעה מועצת הרבנות הראשית כי אדם הוא תלמיד חכם מובהק הבקי, בין השאר, בכל פרטי ההלכות הנוגעות למילוי תפקיד רב עיר, רשאית היא לפוטרו מן הבחינות האמורות בתקנת משנה (א)(2), ובלבד שבין המצביעים בעד הפטור היו הרבנים הראשיים לישראל.
{{ח:תת|(ג)}} מועצת הרבנות הראשית רשאית להשעות את תוקפה של תעודת כשירות שניתנה לפי תקנת משנה (א) או לבטלה, לאחר שנתנה לבעל התעודה הזדמנות להשמיע את דבריו, על יסוד אחת מן העילות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} הרב התנהג באופן שאינו הולם את מעמדו של רב בישראל;
{{ח:תתת|(2)}} הרב הורשע בעבירה שמפאת חומרתה, אופייה ונסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כרב עיר.
{{ח:תת|(ד)}} תעודת כשירות שניתנה למי שעמד בבחינות שהתקיימו לפי תקנת משנה (א)(2), כוחה יפה בלא הגבלת זמן, זולת אם בוטלה לפי תקנת משנה (ג).
{{ח:תת|(ה)}} תעודת כשירות שניתנה לפי תקנת משנה (ב), תהיה בתוקף למשך 3 שנים, זולת אם בוטלה קודם לכן לפי תקנת משנה (ג); מונה בעל התעודה לכהונת רב עיר – תוקפה של תעודת הכשירות יהיה בלא הגבלת זמן.
{{ח:תת|(ו)}} מי שהייתה בידו תעודת כשירות שפג תוקפה כאמור בתקנת משנה (ה) והגיש למועצת הרבנות הראשית בקשה לחידושה, תדון המועצה בבקשתו ותחליט בה בתוך 30 ימים ממועד הגשת הבקשה; מועצת הרבנות הראשית רשאית לחייב את מגיש הבקשה לעמוד בבחינות לפי תקנת משנה (א)(2), מקצתן או כולן; החליטה המועצה כאמור, יתקיימו הבחינות למבקש בתוך 60 ימים ממועד הגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ז)}} חבר מועצת הרבנות הראשית לא ישתתף בהליך למתן תעודת כשירות לקרוב משפחה, להשעיית תוקפה של תעודה כאמור או לביטולה; לעניין זה, ”קרוב משפחה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבה משפחתית)|בכללי שירות המדינה (מינויים) (סייגים בקרבה משפחתית), התשס״ח–2007}}.

{{ח:סעיף|6|הודעה על הצורך בבחירת רב עיר}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי להורות על בחירת רב עיר או רבני עיר, הכול לפי העניין, אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נפסקה כהונתו של רב עיר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15}}, או שרב העיר המכהן צפוי לפרוש מכהונתו בתוך ששת החודשים הקרובים;
{{ח:תתת|(2)}} יישוב נעשה רשות מקומית;
{{ח:תתת|(3)}} ברשות המקומית לא הוקמה מועצה דתית ולא מכהן בה רב עיר;
{{ח:תתת|(4)}} איחוד רשויות מקומיות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בתקנה 16}}.
{{ח:תת|(ב)}} קבע השר כאמור בתקנת משנה (א), יפרסם הודעה על כך ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} התפרסמה הודעה ברשומות לפי תקנת משנה (ב), יודיע השר למועצת הרשות המקומית הנוגעת בעניין ולמועצת הרבנות הראשית כי עליהן לבחור נציגים לוועדת בחירות לבחירת רב עיר.

{{ח:סעיף|7|ועדת הבחירות}}
{{ח:תת|(א)}} לשם ניהול הליך בחירות תוקם ועדת בחירות המורכבת מחמישה חברים, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} דיין שיצא לגמלאות או שופט שיצא לגמלאות, שמינה השר לאחר התייעצות עם ראש הרשות המקומית ועם הרבנים הראשיים לישראל והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} נציג השר מקרב עובדי משרדו;
{{ח:תתת|(3)}} רב עיר שבחרה מועצת הרבנות הראשית;
{{ח:תתת|(4)}} שני נציגי הרשות המקומית, לפי הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ראש הרשות המקומית או נציג שהוא ימנה מקרב עובדי הרשות או נבחריה;
{{ח:תתתת|(ב)}} נציג שתמנה מועצת הרשות המקומית מקרב עובדיה או נבחריה;
{{ח:תתתת|(ג)}} החליט ראש הרשות המקומית לכהן בוועדה או שמינה נציג מקרב נבחרי הציבור מסיעות הקואליציה של הרשות המקומית, נציג המועצה יהיה מקרב סיעות האופוזיציה;
{{ח:תתת|(5)}} המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת ימנה מקרב עובדי המשרד מרכז לוועדת הבחירות.
{{ח:תת|(ב)}} היועץ המשפטי של המשרד לשירותי דת או נציגו, ישמש יועץ משפטי לוועדת הבחירות.
{{ח:תת|(ג)}} במקרה של קולות שקולים תכריע דעתו של היושב ראש.
{{ח:תת|(ד)}} המניין החוקי בוועדת הבחירות יהיה שלושה ובהם היושב ראש.
{{ח:תת|(ה)}} ועדת הבחירות תוכל לפעול גם אם פחת מספר החברים המכהנים, כל עוד לא פחת משלושה ובהם היושב ראש.
{{ח:תת|(ו)}} חבר ועדת הבחירות לא ישתתף בהליך בחירת רב עיר שבו הציג קרוב משפחה שלו, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5(ז)}}, את מועמדותו לבחירה.

{{ח:סעיף|8|חברי האסיפה הבוחרת|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:ת}} האסיפה הבוחרת לבחירת רב עיר תהיה מורכבת מהחברים האלה:
{{ח:תת|(1)}} כלל חברי מועצת הרשות המקומית; אם מספר חברי מועצת הרשות המקומית לפי פסקה זו זוגי, תבחר מועצת הרשות המקומית נציג נוסף מטעמה;
{{ח:תת|(2)}} ראש המועצה הדתית, לרבות ממונה או יושב ראש ועדה ממונה; ברשות מקומית שאין בה מועצה דתית – המנהל הכללי של הרשות המקומית;
{{ח:תת|(3)}} נציגי ציבור שמספרם יהיה זהה למספר חברי האסיפה הבוחרת האמורים בפסקאות (1) ו־(2), שיהיו מאחד או יותר מתחומי הרוח או החינוך או האקדמיה והמינהל או הפעילות הדתית והחברתית; השר, בהתייעצות עם מליאת הרשות המקומית, ימנה שני שלישים מנציגי הציבור; מליאת הרשות המקומית, בהתייעצות עם השר, תמנה שליש מנציגי הציבור; אם בעקבות חלוקת מינוי נציגי הציבור לשני שלישים ושליש בין השר לבין מליאת הרשות המקומית תיוותר יתרה לחלוקה, מי שיהיה זכאי למינוי הנציג הנותר הוא מי שיתרתו העשרונית בעקבות החלוקה הראשונית גדולה יותר;
{{ח:תת|(4)}} נציגי הציבור ייתנו, ככל האפשר, ייצוג לגופים, למגזרים ולעדות המעוניינים בקיומם של שירותי דת יהודיים בעיר;
{{ח:תת|(5)}} נציגי הציבור יהיו מי שכתובתם, לפי מרשם האוכלוסין, באותה רשות מקומית, ואשר מרכז חייהם בתחום הרשות המקומית כאמור;
{{ח:תת|(6)}} המניין החוקי של האסיפה הבוחרת יעמוד על מחצית מספר חבריה.

{{ח:סעיף|9|ייצוג נשים באסיפה הבוחרת}}
{{ח:ת}} 40% לפחות מחברי האסיפה הבוחרת יהיו נשים.

{{ח:סעיף|10|כינוס האסיפה הבוחרת}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת הבחירות תחליט על מועד לעריכת בחירות רב עיר ומקום לכך; החליטה הוועדה על מקום ומועד כאמור, תפרסם על כך הודעה ברשומות, באתר האינטרנט של המשרד לשירותי דת, של הרשות המקומית ושל המועצה הדתית, אם ישנה; נוסף על כך, הרשות המקומית תפרסם את ההודעה בכלים העומדים לרשותה באופן שההודעה תגיע לכלל המגזרים הנוגעים לעניין ברשות המקומית, ובכלל זה פרסום בלוח מודעות, אם ישנו; הוועדה תשלח הודעה כאמור לכל אחד מחברי האסיפה הבוחרת, למועצת הרבנות הראשית ולשר; המועד לעריכת הבחירות יהיה 30 ימים לפחות לאחר פרסום ההודעה ולאחר מועד משלוח ההודעה לרשומות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת הבחירות תתכנס לא יאוחר מ־7 ימים לפני מועד הבחירות לאשר את המועמדים לבחירה, לפי התנאים {{ח:פנימי|סעיף 12|בתקנה 12}} ולאחר בדיקת היועץ המשפטי של המשרד לשירותי דת; במסגרת זו תבחן ועדת הבחירות את התאמתו של כל מועמד לתפקיד רב העיר, ובכלל זה תבחן אם התנהגותו של המועמד הולמת את מעמדו של רב בישראל.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת הבחירות תשלח הודעה לחברי האסיפה הבוחרת בדבר המועמדים שמועמדותם אושרה.

{{ח:סעיף|11|הצגת מועמדות}}
{{ח:ת}} מי שכשיר להיבחר לרב עיר רשאי להציג לוועדת הבחירות את מועמדותו בכתב לא יאוחר מ־14 ימים לאחר מועד פרסום ההודעה על הבחירות בעיתון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנה 10(א)}}, וכן רשאים שלושה מחברי האסיפה הבוחרת, לא יאוחר מהמועד האמור, להציג מועמד שהסכים לכך בכתב, ואולם מי שנבחר לחבר בוועדת הבחירות או לחבר באסיפה הבוחרת לבחירת רב עיר, לא יהיה מועמד לרב עיר באותן בחירות.

{{ח:סעיף|12|אישור מועמדות}}
{{ח:ת}} לא תאושר מועמדותו של אדם לכהונת רב עיר אם מתקיים לגביו אחד מן האמורים להלן:
{{ח:תת|(א)}} הוא חבר המועצה הדתית, אלא אם כן מסר במועד הצגת מועמדותו הודעה על התפטרותו מחברותו במועצה הדתית;
{{ח:תת|(ב)}} הוא הורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת שיושב ראש ועדת הבחירות החליט שמפאת חומרתה, אופייה ונסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כרב עיר;
{{ח:תת|(ג)}} הוא בן 70 ומעלה;
{{ח:תת|(ד)}} הוא אינו אזרח ישראל.

{{ח:סעיף|13|הצבעה}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש ועדת הבחירות יפתח את הליך הבחירות וינהלו.
{{ח:תת|(ב)}} ההצבעה תהיה בקלפי, והמועמד שקיבל את המספר הגדול ביותר של המשתתפים בהצבעה – הוא הנבחר; הציג מועמד יחיד את מועמדותו לבחירה – הוא הנבחר אם קיבל יותר מ־50% מסך הקולות של המשתתפים בהצבעה.
{{ח:תת|(ג)}} נערך הליך לבחירת שני רבנים, בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, ייבחרו שני הרבנים כל אחד בהצבעה נפרדת, באמצעות קלפי נפרדת, במועד אחד ובמקום אחד ויחול לעניין זה האמור בתקנת משנה (ב).
{{ח:תת|(ד)}} קיבלו כמה מועמדים מספר קולות שווה, שהוא מספר הקולות הגבוה ביותר מבין המועמדים, תצביע האסיפה הבוחרת על אותם המועמדים שזכו למספר קולות שווה, בהצבעה נוספת או בהצבעות נוספות.
{{ח:תת|(ה)}} ועדת הבחירות תפרסם ברשומות הודעה על תוצאות הבחירות.

{{ח:סעיף|14|עיסוק נוסף}}
{{ח:תת|(א)}} רב עיר יהיה רשאי לעסוק בעסק או בעיסוק נוסף, או בהתנדבות בלא תמורה, אם מועצת הרבנות הראשית והשר אישרו זאת, ובכפוף לאישור הרשות המקומית או המועצה הדתית, לפי העניין, ולפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לצורך מתן אישור כאמור יבחנו הגורמים המאשרים את יכולתו של הרב למלא את תפקידו כרב מקומי ולפעול בלא ניגוד עניינים;
{{ח:תתת|(2)}} האישור יהיה מנומק ויינתן בכתב, לתקופה של עד שלוש שנים;
{{ח:תתת|(3)}} השר רשאי להתנות את האישור בתנאים לצורך הבטחת האמור בתקנה זו.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין תקנה זו לא יראו כעיסוק בעסק או כעיסוק נוסף –
{{ח:תתת|(1)}} כהונה כחבר מועצת הרבנות הראשית;
{{ח:תתת|(2)}} קבלת הכנסות מנכס של רב עיר או מנכס של משפחתו, ובלבד שלצורך קבלת הכנסות אלה לא נדרשת מרב העיר השתתפות פעילה בניהול הנכס;
{{ח:תתת|(3)}} קבלת הכנסה מיצירה ספרותית.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יעסוק“ – בין בעצמו ובין בשיתוף עם אחר, לרבות כעובד או כשלוח;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עיסוק נוסף“ – עיסוק נוסף על העיסוק כרב עיר, לרבות עיסוק חד־פעמי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תמורה“ – תמורה כספית או תמורה חומרית אחרת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תמורה חומרית“ – לרבות העמדת משרד ושירותי משרד לרשות רב עיר לצרכיו הפרטיים, ולרבות העמדת רכב לרשותו לצרכיו הפרטיים או לצורך העיסוק בהתנדבות ובלא תמורה.

{{ח:סעיף|15|משך כהונת רב עיר}}
{{ח:תת|(א)}} רב עיר יכהן מיום בחירתו, ואולם אם החל הליך בחירות בטרם פרישתו או הפסקת כהונתו של רב עיר מכהן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6(א)(1)}}, מועד תחילת הכהונה יהיה במועד סיום כהונתו של רב העיר המכהן.
{{ח:תת|(ב)}} כהונת רב עיר תיפסק בהתקיים כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בהגיעו לגיל 70; ואולם מועצת הרבנות הראשית, בהתייעצות עם מועצת הרשות המקומית, ואם קיימת מועצה דתית – אף לאחר התייעצות עימה, רשאית להאריך את כהונתו של רב כאמור, לפי בקשתו, לתקופה נוספת שלא תעלה על חמש שנים, לאחר ששוכנעה שיש ביכולתו להמשיך ולמלא את התפקיד;
{{ח:תתת|(2)}} בפטירתו או בהתפטרותו; ההתפטרות תיעשה בכתב, תימסר לשר, ותיכנס לתוקף בתום 96 שעות מן המסירה;
{{ח:תתת|(3)}} במועד שבו החליטה ועדה רפואית שהוא אינו כשיר למלא את תפקידו;
{{ח:תתת|(4)}} אם נבחר לתפקיד רב במקום אחר או לדיין בבית דין רבני אזורי או בבית הדין הרבני הגדול;
{{ח:תתת|(5)}} אם הורשע בעבירה או שבית המשפט פסק לגביו שעבר עבירה, בפסק דין חלוט, לאחר שהחל לכהן כרב עיר, והיועץ המשפטי של המשרד לשירותי דת החליט כי מפאת חומרת העבירה, אופייה ונסיבותיה, אין הוא ראוי להמשיך לכהן כרב עיר;
{{ח:תתת|(6)}} לפי {{ח:חיצוני|חוק מגורי רבנים במקום כהונתם|חוק מגורי רבנים במקום כהונתם, התשס״ג–2002}}.
{{ח:תת|(ג)}} נודע לשר כי רב עיר שהתקיימה בו אחת העילות שבתקנת משנה (ב) ממשיך בפועל לכהן, יורה לו על הפסקת כהונתו לאלתר; רב עיר לא יהיה זכאי לשכר מיום שנוצרה העילה; ולעניין העילה האמורה בתקנת משנה (ב)(5) – מיום שהודיע לו על כך המשרד לשירותי דת.

{{ח:סעיף|16|כהונת רבנים ברשויות מאוחדות}}
{{ח:תת|(א)}} ברשות מקומית שאוחדה עם רשות מקומית אחרת כך שמעמדה המשפטי של הרשות המאוחדת הוא מועצה מקומית או עירייה, רבני העיר שכיהנו ברשויות המקומיות שאוחדו, ימשיכו לכהן כרבני עיר ברשות המקומית שאוחדה למשך שנה אחת בלבד ממועד האיחוד או עד לעריכת בחירות לרב עיר ברשות המאוחדת, לפי המוקדם מביניהם.
{{ח:תת|(ב)}} רב עיר שכיהן בתחום רשות מקומית שכתוצאה מאיחוד רשויות מקומיות מעמדה המשפטי הפך לוועד מקומי, יחדל לכהן כרב עיר כמשמעותו בתקנות אלה לאחר שנתיים מיום איחוד הרשויות, ואולם אין בכך לפגוע במעמדו כעובד המועצה הדתית או הרשות המקומית, לפי העניין.

{{ח:סעיף|17|סמכויות משלימות}}
{{ח:ת}} לא נבחרו או התמנו חברי ועדת הבחירות או חברי האסיפה הבוחרת בתוך 30 ימים מהיום שהשר הודיע על כך בכתב למי שחייב לבוחרם או למנותם, רשאי השר למנות את בעלי התפקידים.

{{ח:סעיף|18|ביטול}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר) 2022|תקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר), התשפ״ב–2022}} (להלן – התקנות הקודמות) – בטלות.

{{ח:סעיף|19|הוראת מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} מי שנבחר לרב עיר כדין ערב פרסומן של תקנות אלה (להלן – המועד הקובע) {{ח:הערה|(התקנות פורסמו ביום 18.11.2024)}}, או שמונה לפי {{ח:חיצוני|תקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר) 2007#סעיף 24|תקנה 24(ב) לתקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר){{ח:הערה|,}} התשס״ז–2007}}, ייחשב רב עיר שנבחר לפי תקנות אלה, ותקנות אלה יחולו עליו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15(ב)(1)}}, רב עיר שמכהן ערב המועד הקובע –
{{ח:תתת|(1)}} והוא כיהן ערב תחילתן של תקנות בחירות רבני עיר, התשל״ה–1974 – כהונתו תיפסק בהגיעו לגיל 80 שנים;
{{ח:תתת|(2)}} והוא נבחר לכהן כרב עיר לפי תקנות בחירות רבני עיר, התשל״ה–1974 – כהונתו תיפסק בהגיעו לגיל 75 שנים; ואולם אם מועצת הרבנות הראשית, בהתייעצות עם מועצת הרשות המקומית ולאחר התייעצות עם המועצה הדתית, החליטה להאריך את כהונתו של רב כאמור, לפי בקשתו, לתקופה נוספת שלא תעלה על חמש שנים, לאחר ששוכנעה שיש ביכולתו להמשיך ולמלא את התפקיד, כהונתו תיפסק בתום תקופת ההארכה;
{{ח:תתת|(3)}} והוא נבחר לכהן כרב עיר לפי {{ח:חיצוני|תקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר) 2007|תקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר){{ח:הערה|,}} התשס״ז–2007}} – כהונתו תיפסק בהגיעו לגיל 70 שנים, ואולם אם מועצת הרבנות הראשית, בהתייעצות עם מועצת הרשות המקומית ולאחר התייעצות עם המועצה הדתית, החליטה להאריך את כהונתו של רב כאמור, לפי בקשתו, לתקופה נוספת שלא תעלה על חמש שנים, לאחר ששוכנעה שיש ביכולתו להמשיך ולמלא את התפקיד, כהונתו תיפסק בתום תקופת ההארכה;
{{ח:תתת|(4)}} והוא נבחר לכהן כרב עיר לפי {{ח:חיצוני|תקנות שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר) 2022|התקנות הקודמות}} – יחול עליו האמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בתקנה 15(ב)(1)}}, ובלבד שמועצת הרשות המקומית שבתחומה הוא מכהן תאשר זאת בהחלטתה, לאחר התייעצות עם המועצה הדתית, אם ישנה.

{{ח:חתימות|י״ג בחשוון התשפ״ה (14 בנובמבר 2024)}}
* '''מיכאל מלכיאלי'''
השר לשירותי דת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]