gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות הבטיחות בעבודה (מועדי בדיקות לדודי קיטור מיוחדים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבטיחות בעבודה (מועדי בדיקות לדודי־קיטור מיוחדים), תשכ״ד–1964}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מועדי בדיקות לדודי קיטור מיוחדים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 1151|תקנות הבטיחות בעבודה (מועדי בדיקות לדודי קיטור מיוחדים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1573.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 107|סעיפים 31(16)}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 216|ו־81}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת הבטיחות בעבודה, 1946}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בדיקות חוזרות}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 104|בסעיף 31(6) לפקודה}} יהיו מועדי הבדיקות החוזרות לדוד־קיטור שהוא בעל התכונות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} כלהלן:
{{ח:תת|(1)}} בדיקה חוזרת ראשונה – לאחר החודש השביעי ולא מאוחר מתום החודש ה־14 מתאריך תחילת השימוש בדוד־הקיטור במפעל;
{{ח:תת|(2)}} בדיקה חוזרת לכל 26 חדשים לפחות – בתקופה שלאחר הבדיקה האמורה בפסקה (1) במשך 21 שנה מאז שהוחל השימוש בדוד־הקיטור לראשונה;
{{ח:תת|(3)}} בדיקה חוזרת לכל 14 חודש לפחות – בתקופה שלאחר הבדיקה האחרונה לפי פסקה (2).

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הבטיחות בעבודה (מועדי בדיקות לדודי־קיטור מיוחדים), תשכ״ד–1964“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע3||תכונות דודי קיטור מיוחדים}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} דוד־הקיטור בעל צינורות מים.

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} כל תוף או תא בדוד־הקיטור מרותך בהתך או מחושל במוצק ללא תפר.

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} תפוקת הקיטור של דוד־הקיטור היא 25,000 ק״ג קיטור לשעה לפחות.

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} לדוד־הקיטור מיתקן לטיפול נאות במי ההזנה המבטיח הפעלתו הבטוחה של דוד־הקיטור.

{{ח:חתימות|ט״ז בניסן תשכ״ד (29 במרס 1964)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הבטיחות בעבודה (רצועת עליה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הבטיחות בעבודה (רצועת עליה), תשי״ד–1954}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר רצועת עליה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ד, 352|תקנות הבטיחות בעבודה (רצועת עליה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0418.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ג, 6|תיקון לפקודת בתי החרושת|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208159.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 1175|שינוי שם של כללים, צווים ותקנות|https://olaw.org.il/laws/law-1428.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה#סעיף 87|סעיף 55}} {{ח:חיצוני|פקודת הבטיחות בעבודה|לפקודת בתי חרושת, 1946}}, שנטלתי לעצמי לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 34|סעיף 1 לפקודת סדרי השלטון והמשפט (הוראות נוספות), תש״ח–1948}}, וכן בתוקף הסמכות כאמור שהוענקה לי לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|הסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”רצועת עליה“ – רצועת־אין־גמר המונעת בכוח מיכני, המשמשת להעלאת בני אדם או להורדתם ושאין לה תא נוסעים מחומר מוצק העשוי רצפה, תקרה ושלושה קירות.

{{ח:סעיף|2|איסור|תיקון: ס״ח תשכ״ג}}
{{ח:ת}} לא יתקין אדם במפעל רצועת עליה ולא יקיימנה בו.

{{ח:סעיף|3|תחילת תוקף}}
{{ח:ת}} תקפן של תקנות אלה הוא מיום כ״ט באייר תשי״ד (1 ביוני 1954).

{{ח:סעיף|4|השם|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הבטיחות בעבודה (רצועת עליה), תשי״ד–1954“ {{ח:הערה|[במקור: ”תקנות בתי חרושת (רצועת עליה), תשי״ד–1954“]}}.

{{ח:חתימות|ט׳ בשבט תשי״ד (13 בינואר 1954)}}
* '''גולדה מאירסון'''
שרת העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (בדיקות רפואיות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (בדיקות רפואיות), תשכ״ה–1965}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר בדיקות רפואיות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ה, 2742|תקנות הביטוח הלאומי (בדיקות רפואיות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1774.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 301|הסעיפים 63א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־115}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בדיקה רפואית}}
{{ח:ת}} אדם התובע גימלה או אדם שמכוחו או בקשר אליו נתבעת או משתלמת גימלה, ואחד מתנאי זכותו מותנה במצב בריאותו, רשאי המוסד להעמידו לבדיקה רפואית על ידי רופא שירות רפואי מוסמך לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 89|סעיף 19 לחוק}}, רופא שהוסמך על ידי המוסד או רופא של שירותי הבריאות של המדינה, בתאריכים ובמקומות שייקבעו על ידי המוסד או על ידי רופא כאמור.

{{ח:סעיף|2|המצאת אישור}}
{{ח:ת}} אדם שנבדק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, ימציא למוסד אישור על תוצאות הבדיקה.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (בדיקות רפואיות), תשכ״ה–1965“.

{{ח:חתימות|ד׳ באלול תשכ״ה (1 בספטמבר 1965)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח מתנדבים באזור מוחזק)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח מתנדבים באזור מוחזק), תשל״ד–1974}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ביטוח מתנדבים באזור מוחזק בענף נפגעי עבודה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ד, 479|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח מתנדבים באזור מוחזק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3110.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 378|סעיפים 192א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}, לאחר התייעצות במועצה ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתנדב“, ”התנדבות לעבודה“ ו־”מעסיק“ – כמשמעותם בתקנות־שעת־חירום (ביטוח מתנדבים לעבודה בשעת חירום), תשכ״ז–1967 (להלן – תקנות המתנדבים);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור מוחזק“ – אזור מוחזק על ידי צבא־הגנה־לישראל.

{{ח:סעיף|2|החלת הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ג׳ לחוק}}}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ג׳ לחוק}} יחולו לגבי מתנדב בהיותו מועסק בהתנדבות לעבודה באזור מוחזק (להלן – מתנדב באזור) למשך תקופת תקפן של תקנות המתנדבים.

{{ח:סעיף|3|חישוב הגמלה}}
{{ח:ת}} הגמלה לגבי מתנדב באזור מוחזק תיקבע לפי הכללים שלפיהם נקבעת הגמלה לגבי מתנדב לפי תקנות המתנדבים.

{{ח:סעיף|4|חובת תשלום דמי ביטוח}}
{{ח:ת}} היה מעסיקו של המתנדב באזור מוחזק תושב ישראל – ישלם בעדו דמי־ביטוח כאמור בתקנות המתנדבים.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ה׳ בתשרי תשל״ד (1 באוקטובר 1973).

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח מתנדבים באזור מוחזק), תשל״ד–1974“.

{{ח:חתימות|כ״ב בכסלו תשל״ד (17 בדצמבר 1973)}}
* '''יוסף אלמוגי'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (הוראות מיוחדות לענין עקרת בית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (הוראות מיוחדות לענין עקרת בית), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 2023|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (הוראות מיוחדות לענין עקרת בית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4669.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 198|סעיפים 127כג}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209737.pdf|וסעיף 26(א) לחוק הביטוח הלאומי (תיקון מס׳ 50), התשמ״ג–1983}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עקרת בית“ ו”עקרת בית נכה“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 195|בסעיף 127כא לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התאריך הקובע“ – התאריך שבו נגרם לעקרת הבית אי כושר לתפקד לתקופה של 90 ימים רצופים לפחות.

{{ח:סעיף|2|החלת הוראות}}
{{ח:ת}} בכפוף לאמור בתקנות אלה, הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ו׳2 לחוק}} והתקנות שהותקנו מכוחן יחולו על עקרת בית נכה, בשינויים המחוייבים.

{{ח:סעיף|3|תנאי לבדיקת אי כושר לתפקד}}
{{ח:תת|(א)}} תנאי לבדיקת אי כושר לתפקד ולקביעת דרגת אי הכושר לתפקד הוא שנקבע לעקרת הבית אחוז נכות רפואית בשיעור של 50% לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} אחוז הנכות הרפואית כאמור בתקנת משנה (א) ייקבע בהתאם להוראות החלות על קביעת אחוז נכות רפואית לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 208|סעיף 127כז לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|הוראות מיוחדות לענין קביעת התאריך הקובע}}
{{ח:ת}} על אף האמור בהגדרת ”התאריך הקובע“ –
{{ח:תת|(1)}} לא ייקבע תאריך קובע הקודם ליום שבו נוצרה הנכות הרפואית האמורה {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}};
{{ח:תת|(2)}} לא ייקבע תאריך קובע הקודם לתקופה של 12 החדשים שבתכוף לפני יום הגשת התביעה למוסד, ולא יובא בחשבון אי כושר לתפקד אלא בתקופה של 12 החדשים האמורים.

{{ח:סעיף|5|יסודות להתחשבות בקביעת אי־כושר לתפקד}}
{{ח:ת}} לצורך קביעת דרגת אי כושר לתפקד של עקרת בית תובא בחשבון גם השפעת גילה של עקרת הבית על כושרה לתפקד.

{{ח:סעיף|6|תוספת תלויים}}
{{ח:ת}} לעקרת בית נכה הזכאית לקיצבה לא תשולם תוספת תלויים לפי האמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 200|בסעיף 127לז(ב)(1) לחוק}}.

{{ח:סעיף|7|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח עקרת בית בביטוח נכות), התשל״ו–1976 – בטלות.

{{ח:סעיף|8|החלת {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (הוראות מעבר)|הוראות מעבר}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (הוראות מעבר)|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נכות) (הוראות מעבר), התשמ״ד–1984}}, יחולו, בשינויים המחוייבים, על עקרת בית.

{{ח:סעיף|9|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ח באדר ב׳ התשמ״ד (1 באפריל 1984).

{{ח:חתימות|ט׳ בתמוז התשמ״ד (9 ביולי 1984)}}
* '''אהרון אוזן'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נפגעי תאונות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נפגעי תאונות), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 424|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח נפגעי תאונות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4202.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 824|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4334.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 1663|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4641.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 966|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4783.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 767|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4922.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 1067|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5914.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 150|סעיפים 90ב}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 297|129}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אבדן כושר התפקוד}}
{{ח:ת}} אבדן כושר התפקוד לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 150|הגדרת ”תאונה“ שבסעיף 90ב לחוק}} הוא –
{{ח:תת|(1)}} לגבי מבוטח שהוא עובד או עובד עצמאי – שאינו מסוגל לעבודתו ואף לא לעבודה מתאימה אחרת;
{{ח:תת|(2)}} לגבי מבוטח שאינו עובד ואינו עובד עצמאי – שהוא מאושפז בבית חולים או מרותק לביתו;
{{ח:תת|(3)}} לגבי מבוטחת שהיא עקרת בית – שאינה מסוגלת לעבודות משק־בית.

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3||תיקון: תשמ״ב, תשמ״ד, תשמ״ה, תשמ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|י״ח בשבט התשמ״א (23 בינואר 1981)}}
* '''ישראל כץ'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד) (בדיקה מחדש של מידת התלות בעזרת הזולת של זכאי לגימלת סיעוד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד) (בדיקה מחדש של מידת התלות בעזרת הזולת של זכאי לגימלת סיעוד), התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 523|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד) (בדיקה מחדש של מידת התלות בעזרת הזולת של זכאי לגימלת סיעוד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5088.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 1071|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6125.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 1805|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7986.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 230|סעיפים 230}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|בדיקה מחדש לפי בקשת הזכאי}}
{{ח:ת}} ביקש הזכאי או אדם אחר מטעמו, לבדוק מחדש את מידת תלותו בעזרת הזולת לביצוע פעולות יום יום (להלן – בדיקה מחדש) והמציא מסמכים המעידים על שינויים שחלו בתיפקודו, תיערך לו בדיקה מחדש.

{{ח:סעיף|2|בדיקה מחדש ביזמת המוסד|תיקון: תשס״א}}
{{ח:ת}} חלפו 6 חודשים מיום שנתקבלה ההחלטה הקודמת בדבר מידת תלותו של הזכאי בעזרת הזולת, רשאי המוסד לערוך לזכאי בדיקה מחדש.

{{ח:סעיף|3|תחילת השינוי|תיקון: תשס״א, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} שינוי בגמלת סיעוד עקב בדיקה מחדש, תחילתו 7 ימים לאחר היום שבו הגיש הזכאי בקשה לבדיקה מחדש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, או 7 ימים לאחר המועד שבו נערכה הבדיקה מחדש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) לא יפחת היקף גמלת הסיעוד ולא תישלל הזכאות לגמלת הסיעוד עקב הבדיקה מחדש.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ד בניסן התשמ״ח (1 באפריל 1988).

{{ח:חתימות|י״ב בשבט התשמ״ח (31 בינואר 1988)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד) (ליקוי זמני)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד) (ליקוי זמני), התש״ס–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ס, 573|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד) (ליקוי זמני)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6034.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 230|סעיפים 230}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 230א|230א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|ליקוי זמני}}
{{ח:ת}} יראו אדם כלוקה בליקוי זמני כמשמעו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 230א|בסעיף 230א(ב) לחוק}} אם נתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא אינו סובל מלקות נפשית, שכלית או קוגניטיבית קבועה;
{{ח:תת|(2)}} הוא תלוי במידה רבה בעזרת הזולת לביצוע רוב פעולות היום יום, כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 224|בסעיף 224(א) לחוק}};
{{ח:תת|(3)}} רופא המטפל בו אישר לגביו בטופס שקבע המוסד, כי הוא סובל מליקוי זמני במשך תקופה שלא עלתה על חודשיים.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ח׳ באדר ב׳ התש״ס (15 במרס 2000), והן יחולו על מי שזכאי לגמלת סיעוד לראשונה ביום התחילה ולאחריו.

{{ח:חתימות|י״ב בניסן התש״ס (17 באפריל 2000)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד) (מניעת כפל תשלומים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד) (מניעת כפל תשלומים), התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 1079|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד) (מניעת כפל תשלומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5130.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 1355|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5216.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 555|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5261.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 874|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5526.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 228|סעיפים 127פח(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סוגי תשלומים לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 228|סעיף 127פח(ב)}}}}
{{ח:ת}} הזכאי לגימלת סיעוד לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}} וכן לתשלום עבור עזרת הזולת או עבור עזרה בבית לפי אחד החוקים המפורטים להלן, הברירה בידו לבחור באחד מהם –
{{ח:תת|(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}};
{{ח:תת|(2)}} {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}};
{{ח:תת|(3)}} {{ח:חיצוני|חוק המשטרה (נכים ונספים)|חוק המשטרה (נכים ונספים), התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|(4)}} {{ח:חיצוני|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים)|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים), התשמ״א–1981}};
{{ח:תת|(5)}} {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה|תיקון: תשמ״ט, תש״ן, תשנ״ג}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ד בניסן התשמ״ח (1 באפריל 1988).

{{ח:חתימות|כ״ה בתמוז התשמ״ח (10 ביולי 1988)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (ביצוע ההסכם בדבר ביטוח סוציאלי בין ממשלת ישראל לבין ממשלת הרפובליקה האיטלקית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (ביצוע ההסכם בדבר ביטוח סוציאלי בין ממשלת ישראל לבין ממשלת הרפובליקה האיטלקית), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 1011|תקנות הביטוח הלאומי (ביצוע ההסכם בדבר ביטוח סוציאלי בין ממשלת ישראל לבין ממשלת הרפובליקה האיטלקית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5367.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 374|סעיפים 190(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), ובהתאם להסכם בדבר ביטוח סוציאלי שנחתם בין איטליה וישראל ביום ו׳ בטבת התשמ״ז (7 בינואר 1987) ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איטליה“ – שטח הרפובליקה האיטלקית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישראל“ – שטח מדינת ישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המוסד“ – המוסד לביטוח לאומי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המבטח“ – משרד העבודה והביטחון הסוציאלי באיטליה.

{{ח:סעיף|2|עובד שנשלח לעבוד בישראל}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}} לא יחול לגבי עובד שמעבידו המעסיק אותו דרך כלל באיטליה, מעסיקו בישראל בביצוע עבודה מטעמו.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בתקנת משנה (א) יחול עד תום ארבעים ושמונה חדשים מיום כניסת העובד לישראל.
{{ח:תת|(ג)}} המוסד רשאי לבקשת העובד ובהסכמת המבטח, להאריך את התקופה האמורה בתקנת משנה (ב) לתקופה נוספת.

{{ח:חתימות|ז׳ בתמוז התשנ״א (16 ביוני 1991)}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה ושר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (ביצוע הסכם בין ממשלת ישראל לבין ממשלת הולנד)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (ביצוע הסכם בין ממשלת ישראל לבין ממשלת הולנד), תשכ״ה–1965}}
{{ח:קטע3||תקנות לביצוע ההסכם בדבר ביטוח לאומי בין ממשלת ישראל לבין ממשלת מדינת הולנד}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ה, 1417|תקנות הביטוח הלאומי (ביצוע הסכם בין ממשלת ישראל לבין ממשלת הולנד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1688.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 374|הסעיפים 62(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־115}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}, ובהתאם להסכם בדבר תשלום קיצבת זקנה וקיצבת אלמנות ויתומים בין ממשלת ישראל לבין ממשלת הולנד שנכנס לתקפו ביום י״ד בחשון תשכ״ד (1 בנובמבר 1963) (להלן – ההסכם) אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדינת הולנד“ – החלק האירופי של ממלכת הולנד.

{{ח:סעיף|2|קיצבת זקנה}}
{{ח:ת}} תושב ישראל שמשתלמת לו קיצבת זקנה או קיצבה לאלמנה או ליתום לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יא סימן ד|התוספת השניה לחוק}} ימשיך, על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 324|בסעיף 67(ב) לחוק}}, לקבל את הקיצבה, אם העביר את מקום מגוריו למדינת הולנד.

{{ח:סעיף|3|פטור}}
{{ח:ת}} כל פטור או הפחתה ממסים, אגרות ותשלומי חובה אחרים החלים בקשר להנפקת תעודה או מסמך שחייבים בהראייתם לפי חוקי מדינת ישראל לענין ההסכם יחולו גם על תעודות ומסמכים לענין זה שחייבים בהראייתם לפי חוקי מדינת הולנד.

{{ח:סעיף|4|אימות מסמכים}}
{{ח:ת}} נדרש אדם להציג לענין תקנות אלה תעודה או מסמך אחר למוסד, לא ידרוש המוסד אישורם או אימותם של התעודה או המסמך על ידי רשות קונסולרית או דיפלומטית.

{{ח:סעיף|5|המועד להגשת תביעות}}
{{ח:ת}} חייב אדם לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}} להגיש הודעה או תביעה, לרבות תביעה משפטית או ערעור, תוך תקופה הקבועה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק}} ולמעשה הוגשו ההודעה או התביעה כאמור תוך אותה תקופה לרשות המוסמכת במדינת הולנד העוסקת במתן קיצבת זקנה או קיצבה לאלמנה או ליתום, ייחשבו ההודעה או התביעה כאילו הוגשו במועד בישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}}.

{{ח:סעיף|6|תוקף התקנות}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יהיו בתוקף כל עוד ההסכם יהיה בתוקף.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (ביצוע הסכם בין ממשלת ישראל לבין ממשלת הולנד), תשכ״ה–1965“.

{{ח:חתימות|כ״ד בשבט תשכ״ה (27 בינואר 1965)}}
* '''יגאל אלון'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (גמלה לשמירת הריון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (גמלה לשמירת הריון), התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״א, 486|תקנות הביטוח הלאומי (גמלה לשמירת הריון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5329.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1205|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5668.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 1064|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5914.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 411|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6026.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 59|סעיפים 103ד}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|2||תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|3|אישור תקופת העבודה}}
{{ח:תת|(א)}} היתה התובעת עובדת, יאשר המעסיק בטופס התביעה את תקופת עבודתה והשכר ששולם לה.
{{ח:תת|(ב)}} היתה התובעת עובדת עצמאית, תיקבע תקופת עבודתה על פי פרק הזמן שבעדו שילמה דמי ביטוח.

{{ח:סעיף|4|חובת הודעה למוסד}}
{{ח:ת}} התובעת תודיע למוסד בכתב –
{{ח:תת|(1)}} על המועד שבו הפסיקה בפועל לעבוד בשל שמירת ההריון;
{{ח:תת|(2)}} על המועד שבו חידשה עבודתה בתקופה שלגביה ניתן האישור הרפואי;
{{ח:תת|(3)}} על כל תשלום בשל שמירת הריון, שהיא זכאית לו על פי כל חיקוק והסדר אחר האמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 61|בסעיף 103ו לחוק}};
{{ח:תת|(4)}} על מועד סיום ההריון.

{{ח:סעיף|5|פרטים נוספים|תיקון: תשנ״ח, תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} המוסד רשאי לדרוש בכל עת פרטים נוספים הדרושים לבדיקת זכאות התובעת לגמלה לשמירת הריון.
{{ח:תת|(ב)}} רופא שהסמיך לכך המוסד (להלן – הרופא המוסמך) רשאי לדרוש, בכל עת, הבהרות ופרטים נוספים, לרבות רישומים רפואיים, בכל ענין הקשור באישור הרפואי ולחוות דעתו בדבר הצורך בשמירת הריון ותקופתה.
{{ח:תת|(ג)}} בהחלטתו בתביעה רשאי פקיד התביעות להביא בחשבון את חוות דעתו של הרופא המוסמך.

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|7|אישור רפואי להמשך תשלום}}
{{ח:ת}} אישור רפואי לתקופת שמירת הריון נוספת יוגש למוסד לא יאוחר מששה חודשים מתום התקופה הרצופה הנוספת של שמירת ההריון.

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|9|סייג לתשלום גמלה}}
{{ח:ת}} לא תשולם גמלה לתקופה העולה על שבועיים שקדמו ליום שבו נערכה לתובעת הבדיקה הרפואית הראשונה שבה נקבע כי היא זקוקה לשמירת הריון.

{{ח:סעיף|10|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה בתום 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ח בטבת התשנ״א (14 בינואר 1991)}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה ושר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (דינים וחשבונות של קבלנים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (דינים וחשבונות של קבלנים), תשי״ח–1957}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר דינים וחשבונות של קבלנים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ח, 70|תקנות הביטוח הלאומי (דינים וחשבונות של קבלנים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0739.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 2977|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2084.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 355|הסעיפים 54א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־115}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הודעת קבלן על ביצוע עבודות על ידי קבלן־משנה|תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:ת}} קבלן המבצע עבודות בניה באמצעות קבלן־משנה, ימציא למוסד את כל הפרטים כנדרש בטופס שאפשר להשיגו בכל סניפי המוסד, תוך שבוע ימים מיום עריכת החוזה עם קבלן־המשנה בדבר ביצוע העבודות או מהיום הראשון להעסקתו של קבלן־המשנה, הכל לפי התאריך המוקדם יותר.

{{ח:סעיף|2|פטור מחובת ההודעה|תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:ת}} המציא קבלן־המשנה לקבלן אישור מהמוסד כי הצהיר על העסקת עובדים לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (גביית דמי ביטוח)#סעיף 8|תקנה 8 לתקנות הביטוח הלאומי (גביית דמי ביטוח), תשי״ד–1954}}, לא תחול על הקבלן {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}.

{{ח:סעיף|3|דין קבלן שלא קיים את חובותיו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|כחוק}}}}
{{ח:ת}} לא הודיע הקבלן על העסקת קבלן־משנה כדרוש לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} ובמועד שנקבע בתקנה זו, יראוהו לענין תשלום דמי־הביטוח והוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 369|סעיף 49(א) לחוק}} כאילו הוא המעביד של עובדי קבלן־המשנה.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (דינים וחשבונות של קבלנים), תשי״ח–1957“.

{{ח:חתימות|כ״ט באלול תשי״ז (25 בספטמבר 1957)}}
* '''מרדכי נמיר'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (הגדרת הכנסת נכה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (הגדרת הכנסת נכה), תשל״ו–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הגדרת הכנסה נכה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 202|תקנות הביטוח הלאומי (הגדרת הכנסת נכה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3411.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 899|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5528.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 1151|תיקון והוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6267.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 399|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6367.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 195|סעיפים 195}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרת הכנסה|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} ”הכנסה“ – לענין הגדרת הכנסה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 195|שבסעיף 195 לחוק}}, היא הכנסה מהמקורות המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2|בסעיף 2 לפקודת מס הכנסה}}, למעט הכנסה הפטורה מתשלום דמי ביטוח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 350|סעיף 350(א)(1) לחוק}} ולפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (תשלום ופטור מתשלום דמי-ביטוח)#סעיף 2|תקנה 2 לתקנות הביטוח הלאומי (תשלום ופטור מתשלום דמי־ביטוח), תשכ״ו–1966}}, וכן הטבות מכוח {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק}} והענקות לפי {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 40|סעיף 40(ב1) לחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), תש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|1א|הכנסת חבר קיבוץ ומושב שיתופי|תיקון: תשנ״ג, תשס״ג, תשס״ה}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 200|סעיף 200(ג)(1) לחוק}}, יראו חבר קיבוץ או מושב שיתופי שהוא עובד כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק}} (להלן – החבר), המועסק במסגרת סידור העבודה של הקיבוץ או המושב השיתופי –
{{ח:תת|(1)}} לא יותר מעשרים וארבע שעות בשבוע – כמי שהכנסתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} אינה עולה על הסכום שנקבע לגביו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ט|בלוח ט׳ לחוק}};
{{ח:תת|(2)}} יותר מעשרים וארבע שעות בשבוע – כמי שהכנסתו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} עולה על הסכום שנקבע לגביו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ט|בלוח ט׳ לחוק}}, בסכום שאינו מזכה אותו לקצבת נכות.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ח באלול תשל״ה (25 באוגוסט 1975).

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (הגדרת הכנסת נכה), תשל״ו–1975“.

{{ח:חתימות|כ״ז באלול תשל״ה (3 בספטמבר 1975)}}
* '''משה ברעם'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (הודעה בדבר יציאה את ישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (הודעה בדבר יציאה את ישראל), התשס״ה–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 144|תקנות הביטוח הלאומי (הודעה בדבר יציאה את ישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6347.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 324א|סעיף 324א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), ולאחר שנועצתי במועצת המוסד לביטוח לאומי לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 12|סעיף 12 לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חזקת הודעה}}
{{ח:ת}} שהה אדם מחוץ לישראל תקופה שלא עלתה על 365 ימים רצופים, יראו כאילו הודיע למוסד על יציאתו, העדרותו וחזרתו לישראל כאמור, אם יציאתו את ישראל וחזרתו אליה כאמור, נרשמו באחת מתחנות הגבול שהוכרזו {{ח:חיצוני|צו הכניסה לישראל (תחנות גבול)|בצו הכניסה לישראל (תחנות גבול), התשמ״ז–1987}}.

{{ח:סעיף|2|הודעה למוסד}}
{{ח:ת}} יצא אדם את ישראל לתקופה שעלתה על 365 ימים רצופים או יצא את ישראל בלי שיציאתו או חזרתו נרשמו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, יודיע למוסד על יציאתו, העדרותו ומועד חזרתו המשוער לישראל כאמור בטופס שקבע המוסד, הודעה בדבר היציאה ומועד החזרה המשוער יימסרו למוסד בסמוך לפני מועד היציאה.

{{ח:סעיף|3|תחילה תחולה והוראת מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות אלה יחולו על מי שיצא את ישראל ביום תחילתן של תקנות אלה (להלן – יום התחילה) או לאחריו.
{{ח:תת|(ב)}} מי שיצא את ישראל לפני יום החילה, בלי שיציאתו נרשמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, יראו אותו, כאילו הודיע למוסד על יציאתו, העדרותו וחזרתו לישראל, אם הודיע למוסד על מועד חזרתו המשוער לישראל, בתוך 6 חודשים מיום התחילה.

{{ח:חתימות|ב׳ בחשוון התשס״ה (17 באוקטובר 2004)}}
* '''זבולון אורלב'''
שר הרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (העברת ניכויי קיצבה לאוצר המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (העברת ניכויי קיצבה לאוצר המדינה), תשל״ז–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר העברת ניכוי קיצבה לאוצר המדינה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 290|תקנות הביטוח הלאומי (העברת ניכויי קיצבה לאוצר המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3612.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 321|סעיפים 143ב(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|העברת ניכויים למדינה ולרשות מקומית}}
{{ח:תת|(א)}} אוצר המדינה או הרשות המקומית, לפי הענין, יגישו למוסד חשבון מפורט לגבי תמיכה חדשית ששולמה לאדם כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 321|בסעיף 143ב(א) לחוק}} והמוסד יאמת ויאשר את החשבון.
{{ח:תת|(ב)}} ניכה המוסד סכום תמיכה כאמור בתקנת משנה (א), כולה או חלקה, יעביר את הסכום שנוכה לאוצר המדינה או לרשות המקומית, לפי הענין, אחת לחודש לאחר אימות החשבון וביצוע הוראת התשלום לפיו.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (העברת ניכויי קיצבה לאוצר המדינה), תשל״ז–1976“.

{{ח:חתימות|כ״ד בתשרי תשל״ז (18 באוקטובר 1976)}}
* '''משה ברעם'''
שר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (הרחבת חוג המבוטחים בביטוח אבטלה ותשלום דמי ביטוח)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (הרחבת חוג המבוטחים בביטוח אבטלה ותשלום דמי ביטוח), התשנ״ח–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 117|תקנות הביטוח הלאומי (הרחבת חוג המבוטחים בביטוח אבטלה ותשלום דמי ביטוח|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5865.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 159|סעיפים 159}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 371|371}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הרחבת חוג המבוטחים}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ז|פרק ז׳ לחוק}} יראו כמבוטח גם תושב ישראל או תושב ארעי שמלאו לו 18 שנים וטרם מלאו לו 65 שנים אם נתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא עובד הזכאי לשכר והוא חייב בתשלום דמי ביטוח לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 371|סעיף 371(1)(ז) ו־(ח) לחוק}};
{{ח:תת|(2)}} הוא עובד שאינו זכאי לשכר ומעבידו חייב בתשלום דמי ביטוח בעדו כפי שנקבע לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 371|סעיף 371(1)(ו) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|דמי ביטוח אבטלה}}
{{ח:ת}} בעד מבוטחים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} ישתלמו דמי ביטוח לענף ביטוח אבטלה בשיעורים הנקובים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח י|בפרט 6 שבטור ד׳ של לוח י׳ לחוק}}, ולפי הוראות שנקבעו למבוטחים כאמור, {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)|בתקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח), התשל״א–1971}}.

{{ח:סעיף|3|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ב־1 בחודש שלאחר פרסומן (להלן – יום התחילה), והן יחולו על דמי ביטוח ודמי אבטלה המשתלמים בעד התקופה שלמן יום התחילה.

{{ח:סעיף|4|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, מי שנתקיימו בו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} במשך תקופה של 540 הימים שקדמו בתכוף ליום התחילה, יראוהו, לעניין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 161|סעיף 161(א)(1)(א) לחוק}}, כאילו שולמו בעדו דמי ביטוח אבטלה בתקופה האמורה.

{{ח:חתימות|כ״ד בחשון התשנ״ח (24 בנובמבר 1997)}}
* '''אליהו ישי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (חישוב הממוצע של שעות עבודה והכנסה של עובד עצמאי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (חישוב הממוצע של שעות עבודה והכנסה של עובד עצמאי), התשמ״ה–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 1246|תקנות הביטוח הלאומי (חישוב הממוצע של שעות עבודה והכנסה של עובד עצמאי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4801.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|סעיפים 1 (הגדרת ”עובד עצמאי“)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־242}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שיטת חישוב ממוצעים}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|הגדרת ”עובד עצמאי“ שבסעיף 1 לחוק}} יחושב הממוצע –
{{ח:תת|(1)}} לגבי שעות עבודה – על ידי חלוקה לארבע של שעות העבודה של מבוטח בתקופת תשלום;
{{ח:תת|(2)}} לגבי הכנסה – על ידי חלוקה לשלוש של ההכנסה ברבעון שחושבה כאמור {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח)#סעיף 23|בתקנה 23 לתקנות הביטוח הלאומי (הוראות מיוחדות בדבר תשלום דמי ביטוח), התשל״א–1971}}.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הביטוח הלאומי (חישוב ממוצע של שעות עבודה והכנסה של עובד עצמאי), התשכ״ה–1965 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י׳ בניסן התשמ״ה (1 באפריל 1985).

{{ח:חתימות|י׳ באייר התשמ״ה (1 במאי 1985)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (כללים ותנאים לתשלום גמול והחזר הוצאות לחברי מועצה או לחברי ועדה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (כללים ותנאים לתשלום גמול והחזר הוצאות לחברי מועצה או לחברי ועדה), התשס״ב–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 50|תקנות הביטוח הלאומי (כללים ותנאים לתשלום גמול והחזר הוצאות לחברי מועצה או לחברי ועדה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6128.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 17א|סעיף 17א(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר“ – חבר המועצה או חבר ועדה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 17א|בסעיף 17א(ד) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יושב ראש“ – יושב ראש ועדה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 17א|בסעיף 17א(ד) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישיבה“ – ישיבת מועצה או ישיבת ועדה.

{{ח:סעיף|2|גמול לחבר וליושב ראש}}
{{ח:תת|(א)}} בעד השתתפות בישיבות ישלם המוסד למי שלא נתקיימו בו הסייגים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 17א|שבסעיף 17א(א) לחוק}}, גמול בסך של 600 שקלים חדשים לחבר ו־720 שקלים חדשים ליושב הראש, בעד כל ישיבה (להלן – גמול).
{{ח:תת|(ב)}} חבר זכאי לגמול אם אישר יושב ראש או ממלא מקומו כי החבר השתתף בישיבה כולה או רובה.
{{ח:תת|(ג)}} הגמול הקבוע בתקנת משנה (א) כולל כיסוי כל הוצאה שהוציא החבר או יושב הראש בקשר עם הישיבה וכולל מס ערך מוסף.

{{ח:סעיף|3|החזר הוצאות}}
{{ח:ת}} חבר או יושב ראש שאינו זכאי לגמול ואינו מקבל החזר הוצאות ממקור אחר, יהיה זכאי להחזר הוצאות הנסיעה אל הישיבה ובחזרה ממנה, לפי התעריפים שנקבעו בחוזר החשב הכללי מספר 21 לשנת 2000, כפי שיעודכנו מזמן לזמן (להלן – החזר הוצאות).

{{ח:סעיף|4|מספר ישיבות מרבי}}
{{ח:ת}} מספר הישיבות המרבי שבעדן ישולמו לחבר גמול או החזר הוצאות לא יעלה על 30 בשנה.

{{ח:סעיף|5|מועד התשלום}}
{{ח:ת}} החזר הוצאות או גמול ישולמו לחבר לא יאוחר מתום החודש שלאחר החודש שבו התקיימה ישיבה.

{{ח:סעיף|6|סייגים}}
{{ח:ת}} לא ישולמו גמול או החזר הוצאות בעד השתתפות בישיבת ועדה אלא למי שמונה לחבר אותה הועדה.

{{ח:סעיף|7|הצמדה למדד}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום הנקוב {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2(א)}} ישתנה ב־1 בינואר וב־1 ביולי, לפי שיעור העליה של המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} סכום ששונה כאמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של חמישה שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי הקודם ולגבי יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה – המדד שפורסם בחודש נובמבר 2000.

{{ח:סעיף|8|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ד׳ בכסלו התשס״א (1 בדצמבר 2000) והן יחולו על השתתפות בישיבה ביום התחילה או לאחריו.

{{ח:חתימות|כ״ה באלול התשס״א (13 בספטמבר 2001)}}
* '''שלמה בניזרי'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (מועד להגשת ערעור על החלטות מסוימות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (מועד להגשת ערעור על החלטות מסוימות), התשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר המועד להגשת ערעור על החלטות מסויימות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 2336|תקנות הביטוח הלאומי (מועד להגשת ערעור על החלטות מסויימות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3745.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 1182|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5047.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 627|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6856.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 396|סעיף 233}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ז, תש״ע}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”החלטה“ – כל אחת מאלה: החלטה של ועדה רפואית לעררים כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 123|בסעיף 123 לחוק}}, החלטה של ועדה רפואית לעררים או של ועדה לעררים כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 213|בסעיף 213 לחוק}}, או קביעת דרגת נכות כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|מועד להגשת ערעור|תיקון: תשמ״ז, תש״ע}}
{{ח:ת}} ערעור על החלטה יוגש לבית הדין האזורי לעבודה תוך שישים ימים מהיום שבו נמסרה ההחלטה למערער; יראו החלטה כאילו נמסרה למוסד ביום שבו נמסרה למזכיר הועדה שהוא עובד המוסד.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הביטוח הלאומי (מועדים להגשת ערעורים), תשל״ה–1975 – בטלות.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|5||תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|כ׳ בתמוז תשל״ז (6 ביולי 1977)}}
* '''מנחם בגין'''
שר המשפטים ושר העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (מועדים להגשת תובענות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (מועדים להגשת תובענות), התש״ל–1969}}

{{ח:קטע3||תקנות בדבר מועדים להגשת תובענות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ל, 536|תקנות הביטוח הלאומי (מועדים להגשת תובענות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2489.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 628|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6856.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 393|סעיפים 231א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 396|ו־233}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}, ובהתייעצות עם שר העבודה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מועדים להגשת תובענה|תיקון: תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} תובענה נגד המוסד תוגש לבית הדין לעבודה לכל המוקדם בתום שלושים יום מהיום שבו הוגשה התביעה למוסד עצמו, זולת אם נתן המוסד החלטה בתביעה לפני תום המועד האמור.
{{ח:תת|(ב)}} החליט המוסד בתביעה ונמסרה לתובע הודעה על כך, תוגש תובענה לבית הדין לעבודה תוך שניים עשר חודשים מיום מסירת ההודעה לתובע או מיום תחילתן של תקנות אלה, הכל לפי המאוחר יותר.

{{ח:סעיף|2|מועד להגשת תובענה של מעביד בהעדר תובענה של עובד|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} תובענה של מעביד, בשם עובד או התלוי בו, לגמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ה׳ לחוק}}, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 393|בסעיף 393 לחוק}}, תוגש לבית הדין לעבודה בתוך שניים עשר חודשים מתום המועד להגשת התובענה על ידי העובד או התלויים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(ב)}}, או מהיום שבו מסר המוסד הודעה למעביד על דחיית תביעתם של העובד או התלויים, הכל לפי המאוחר יותר.

{{ח:סעיף|3||תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|י״א בכסלו תש״ל (21 בנובמבר 1969)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (מענק למובטל שעובד בשכר נמוך)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (מענק למובטל שעובד בשכר נמוך), התשנ״ה–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 3|תקנות הביטוח הלאומי (מענק למובטל שעובד בשכר נמוך)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5624.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 176א|סעיף 3א לחוק הביטוח הלאומי (הוראת שעה), התשנ״א–1991}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 176א|בסעיף 127טז4}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}} (להלן – החוק), ולפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|סעיף 242 לחוק}} אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מועדים להגשת תביעה}}
{{ח:ת}} זכאי למענק למובטל שעובד בשכר נמוך (להלן – מענק) יגיש תביעתו לראשונה בתום 75 ימי עבודה ולאחר מכן רשאי הוא להגיש תביעה בתום כל חודש, לגבי ימי העבודה באותו חודש.

{{ח:סעיף|2|הגשת תביעה}}
{{ח:ת}} זכאי למענק יגיש תביעה על גבי טופס שקבע המוסד ויצרף לתביעה:
{{ח:תת|(1)}} מסמכים הדרושים לבדיקת זכאותו לדמי אבטלה;
{{ח:תת|(2)}} אישור מאת לשכת שירות התעסוקה על הפנייתו לעבודה;
{{ח:תת|(3)}} אישור המעביד על תקופת העבודה וגובה השכר.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ד באב התשנ״ד (1 באוגוסט 1994).

{{ח:חתימות|כ״ו באב התשנ״ד (3 באוגוסט 1994)}}
* '''אורה נמיר'''
שרת העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (ניכוי מענק לפי פרק ה' לחוק מקיצבת נכות לפי פרק ט')

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (ניכוי מענק לפי פרק ה׳ לחוק מקיצבת נכות לפי פרק ט׳), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1960|תקנות הביטוח הלאומי (ניכוי מענק לפי פרק ג׳ לחוק מקיצבת נכות לפי פרק ו׳2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4666.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 172|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4872.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 1274|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5053.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 416|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5081.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 1354|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5216.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 927|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5362.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 448|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5398.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 655|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5581.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 475|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5817.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 488|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5885.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 320|סעיפים 320(ט)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ז, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיצבת נכות“ – קיצבת נכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ט׳ לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה עבודה“ – מי שנכותו נקבעה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ה׳ לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מענק“ – מענק לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 113|סעיף 113 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החודש הקובע“ – החודש הראשון שבעדו זכאי אדם לקיצבת נכות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המענק בערכו החדשי“ – סכום קיצבת הנכות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ה׳ לחוק}} שהיתה משתלמת לנכה עבודה בעד החודש הקובע אלמלא תשלום המענק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תלויים“, ”דרגת נכות“ ו”הכנסה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|בפרק ט׳ לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תנאי לתשלום קיצבת נכות}}
{{ח:ת}} נכה עבודה שקיבל מענק, ותוך התקופה שלגביה חושב המענק נעשה זכאי לקבלת קיצבת נכות, תשולם לו הקיצבה בתקופה האמורה, אם סכום קיצבת הנכות המגיע לו בעד החודש הקובע (להלן – קיצבת נכות מלאה) עולה על סכום המענק בערכו החודשי.

{{ח:סעיף|3|קיצבה חלקית}}
{{ח:ת}} עלתה קיצבת הנכות המלאה על סכום המענק בערכו החדשי, תשולם קיצבת נכות חלקית בשיעור השווה ליחס שבין הפרש הסכומים האמורים לבין קיצבת הנכות המלאה.

{{ח:סעיף|4|חישוב מחדש|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} משתלמת קיצבת נכות חלקית לפי תקנות אלה וחל שינוי בהרכב התלויים, דרגת הנכות או ההכנסות, העשוי להביא להקטנת קיצבת הנכות או להגדלתה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ט|פרק ט׳ לחוק}}, תחושב מחדש קיצבת הנכות החלקית כאילו החודש שבו חל השינוי הוא החודש הקובע.

{{ח:סעיף|5||תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|6||תיקון: תשמ״ו, תשמ״ז, תשמ״ח, תשמ״ט, תשנ״א, תשנ״ב, תשנ״ד, תשנ״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|כ״ו בסיון התשמ״ד (26 ביוני 1984)}}
* '''אהרון אוזן'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (ניכויים לטובת ארגון נכים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (ניכויים לטובת ארגון נכים), התשמ״ו–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ו, 628|תקנות הביטוח הלאומי (ניכויים לטובת ארגון נכים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4913.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 301|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6449.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 148|סעיפים 148}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 381|381}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־400}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הסכום המרבי לניכוי|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום המרבי הניתן לניכוי מקיצבה של נכה עבודה ומקיצבת אלמן או אלמנה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|פרק ה׳ לחוק}} הוא הסכום היסודי כשהוא מעוגל כך שסכום שהוא פחות מ־50 אגורות לא יובא בחשבון וסכום שבין 50 ל־99 אגורות ייחשב כשקל חדש.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו, ”הסכום היסודי“ – צירופם של כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} דמי חברות לטובת ארגון הנכים – 50 אגורות לחודש {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1986; בשנת 2024, 7 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} תשלום לקרן לעזרה הדדית של ארגון הנכים – 25 אגורות לחודש {{ח:הערה|(מתואם לשנת 1986; בשנת 2024, 4 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} תשלום לביטוח חיים הדדי שסידר הארגון – 45 שקלים חדשים לחודש.

{{ח:סעיף|2|עדכון הסכום היסודי|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הוגדלו סכומי קיצבאות נכות מעבודה בהתאם לאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 110|בסעיפים 110}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 111|או 111 לחוק}}, יוגדל הסכום היסודי ממועד ההגדלה, בשיעור שבו הוגדלו הקיצבאות האמורות.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הביטוח הלאומי (ניכויים לטובת ארגון נכים), התשמ״ד–1984 – בטלות.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ׳ בטבת התשמ״ו (1 בינואר 1986).

{{ח:חתימות|י״ד באדר א׳ התשמ״ו (23 בפברואר 1986)}}
* '''משה קצב'''
שר העבודה והרווחה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הביטוח הלאומי (סוגי הכשרה מקצועית שבהם ישולמו דמי אבטלה בשיעור מלא)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (סוגי הכשרה מקצועית שבהם ישולמו דמי אבטלה בשיעור מלא), התשס״ט–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ט, 803|תקנות הביטוח הלאומי (סוגי הכשרה מקצועית שבהם ישולמו דמי אבטלה בשיעור מלא)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6769.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 646|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7476.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 173|סעיף 173(א)(1א)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), בהסכמת שר הרווחה והשירותים החברתיים ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|תקנות אלו אינן בתוקף ממועד תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_622104.pdf|חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס׳ 230), התשפ״ב–2022}} (ביום 1.1.2022). החל ממועד זה ישולמו לזכאי שנשלח להכשרה מקצועית דמי אבטלה בסכום השווה להפרש שבין התשלומים הניתנים לו בהכשרה המקצועית לבין מלוא דמי האבטלה שהיה זכאי להם אילו היה מובטל.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סוגי הכשרה מקצועית|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:ת}} אלה סוגי הכשרה מקצועית שבהם ישולמו לזכאי דמי אבטלה בשיעור מלא כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 173|בסעיף 173(א)(1א) לחוק}}:
{{ח:תת|(1)}} ריתוך לסוגיו ומסגרות;
{{ח:תת|(2)}} עיבוד שבבי ממוחשב לסוגיו;
{{ח:תת|(3)}} מבלטנות;
{{ח:תת|(4)}} מקצועות שלד, בנייה טובה ובנייה מתועשת;
{{ח:תת|(5)}} הפעלת מכונות ובניית כלים ותבניות – התמחויות במתכת או בפלסטיקה;
{{ח:תת|(6)}} טקסטיל – הפעלת מכונות אריגה, צביעה, אשפרה;
{{ח:תת|(7)}} בישול אתני;
{{ח:תת|(8)}} אוטוטרוניקה, מכונאות, חשמלאות והפעלת ציוד מכני הנדסי;
{{ח:תת|(9)}} מיכון חקלאי, ניהול עבודה בחקלאות;
{{ח:תת|(10)}} סייעות מאומנות;
{{ח:תת|(11)}} עובדי ייצור באלקטרוניקה;
{{ח:תת|(12)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תת|(13)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תת|(14)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תת|(15)}} {{ח:הערה|(פקעה);}}
{{ח:תת|(16)}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|2|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009) (להלן – יום התחילה), והן יחולו על מי שהחל בהכשרה מקצועית מהסוגים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} מיום התחילה ואילך.

{{ח:חתימות|כ״ט בשבט התשס״ט (23 בפברואר 2009)}}
* '''אליהו ישי'''
שר התעשיה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]