תקנות החברות הממשלתיות (כללים לקביעת נציג נבחר מקרב עובדי החברה כדירקטור)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות החברות הממשלתיות (כללים לקביעת נציג נבחר מקרב עובדי החברה כדירקטור), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר כללים לקביעת נציג נבחר כדירקטור וסוגי החברות שבהן יכהן}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1992|תקנות החברות הממשלתיות (כללים לקביעת נציג נבחר מקרב עובדי החברה כדירקטור)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3727.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 722|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4919.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 17|סעיף 17(ג)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|לחוק החברות הממשלתיות, תשל״ה–1975}}, (להלן – החוק), בהתייעצות עם רשות החברות הממשלתיות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: הבחירות}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: השגה וערר}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: שונות}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נציג נבחר“ – נציג שנבחר מקרב עובדי החברה המוצע להתמנות כדירקטור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירקטור“ – נציג נבחר שמונה כדירקטור לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|החוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – יום היבחרה של ועדת הבחירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארגון העובדים היציג“ – הארגון שעמו נמנה המספר הגדול ביותר של עובדים מאורגנים בחברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה“ – חברה ממשלתית או חברת־בת ממשלתית.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1א||תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|2|סוגי החברות}}
{{ח:ת}} נציג נבחר ייקבע כדירקטור רק בחברה המעסיקה לפחות מאה עובדים והיא אינה בנק כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות|בפקודת הבנקאות, 1941}}.

{{ח:סעיף|3|מספר הדירקטורים}}
{{ח:ת}} מספר הדירקטורים מקרב עובדי החברה יהיה שניים.

{{ח:סעיף|4|בחירות לנציג נבחר|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} שיטת הבחירה של נציג נבחר תהיה כללית, אישית, חשאית וישירה.

{{ח:סעיף|5|הזכות לבחור}}
{{ח:ת}} הזכות לבחור נציג תהיה לכל עובד אשר ביום הקובע היה לפחות בן 18 שנים ובעל ותק של לפחות שנה אחת בעבודה בחברה.

{{ח:סעיף|6|כשירות להיות מועמד}}
{{ח:ת}} כל מי שהוא בעל זכות בחירה זכאי להיות מועמד לבחירה בכפוף לתנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא בעל ותק של שלוש שנים לפחות בעבודה בחברה;
{{ח:תת|(2)}} הוא אינו ממלא אחד מתפקידים אלה: מנהל כללי או משנהו; עובד בלשכת המנהל הכללי; היועץ המשפטי; המבקר הפנימי; החשב; הגזבר; מזכיר החברה; מנהל המנגנון; סגן או עוזר למנהל המנגנון; קצין בטחון או חוקר בטחון; מהנדס או טכנאי ייצור, הקובע נורמות; עובד שמסמכותו לקבל ולפטר עובדים או לקבוע תנאי עבודה; נהג המנהל הכללי; חבר או מזכיר של גוף נבחר מייצג של עובדים בחברה;
{{ח:תת|(3)}} הוא אינו מכהן כדירקטור במשך תקופה העולה על חמש שנים;
{{ח:תת|(4)}} הוא לא הורשע בעבירה שלדעת היועץ המשפטי לממשלה יש עמה קלון.

{{ח:סעיף|7|נציגים נבחרים}}
{{ח:תת|(א)}} בוחר רשאי להצביע בעד מספר מועמדים, ובלבד שלא יעלה על ארבעה; הצביע בעד יותר מארבעה מועמדים, תיפסל הצבעתו.
{{ח:תת|(ב)}} ששת המועמדים שזכו במספר הקולות הגדול ביותר יהיו הנציגים הנבחרים; השרים ימנו את הדירקטורים מבין הנציגים הנבחרים.

{{ח:סעיף|8|מינוי דירקטור במקום דירקטור שפקעה כהונתו|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} פקעה כהונת דירקטור לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 22|סעיף 22 לחוק}} לפני תום תקופת הכהונה, ימנו השרים למשך יתרת התקופה דירקטור אחר מבין הנציגים הנבחרים.

{{ח:סעיף|9|מילוי מקום}}
{{ח:ת}} הושעה דירקטור לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 23|סעיף 23 לחוק}} רשאים השרים למנות מבין הנציגים הנבחרים ממלא־מקום לתקופת ההשעיה.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: הבחירות}}

{{ח:סעיף|10|מועד הקמת ועדת הבחירות בחברה שבה טרם כיהן דירקטור|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:ת}} השרים ביחד עם ארגון העובדים היציג יקבעו לאחר התייעצות עם הרשות את המועד להקמת ועדת בחירות בחברה פלונית שבה טרם כיהן דירקטור; לגבי חברת־בת ממשלתית טעונה קביעה כאמור התייעצות גם עם הדירקטוריון של חברת־האם.

{{ח:סעיף|11|בחירת ועדת בחירות|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} ועד העובדים יזמן – תוך 30 יום מהמועד שנקבע על פי {{ח:פנימי|סעיף 10|תקנה 10}} או לפחות 120 יום לפני תום תקופת כהונת דירקטור כפי שנקבע בכתב המינוי, לפי הענין – אסיפה כללית של עובדי החברה, שתבחר את ועדת הבחירות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א) בחברה שבה קיים גוף נבחר מרכזי והיא מעסיקה יותר מאלפיים עובדים, או שהיא מעסיקה פחות מאלפיים עובדים אך אלה אינם מרוכזים במקום אחד, יבחר הגוף הנבחר המרכזי את ועדת הבחירות; לענין זה, ”גוף נבחר מרכזי“ – גוף נבחר מקרב עובדי החברה המייצג את כלל עובדי החברה והמונה לפחות 31 איש.

{{ח:סעיף|12|מספר חברי ועדת הבחירות}}
{{ח:ת}} מספר החברים בועדת הבחירות יהיה חמישה, שבעה או תשעה.

{{ח:סעיף|13|שיטת בחירת ועדת בחירות}}
{{ח:ת}} ועדת הבחירות תיבחר בהרמת ידיים, אולם לפי דרישת עשרה אחוזים לפחות מהנוכחים יקויימו בחירות חשאיות.

{{ח:סעיף|14|תפקידים, נהלי עבודה ובחירת יושב־ראש של ועדת הבחירות}}
{{ח:תת|(א)}} ואלה תפקידי ועדת הבחירות:
{{ח:תתת|(1)}} להכין את רשימת בעלי זכות הבחירה, לפי סדר א״ב של שמות המשפחה ולפרסמה ביום ה־14 לאחר היום הקובע;
{{ח:תתת|(2)}} לפרסם את הרשימה הסופית של בעלי זכות בחירה לפי סדר א״ב של שמות המשפחה, שתוקנה בהתאם להחלטות בהשגות ובעררים – ביום ה־40 לאחר היום הקובע;
{{ח:תתת|(3)}} לפרסם רשימה של שמות המועמדים, לפי סדר א״ב של שמות המשפחה, ביום ה־60 לאחר היום הקובע;
{{ח:תתת|(4)}} לפרסם את הרשימה הסופית והמתוקנת של שמות המועמדים לפי סדר א״ב של שמות המשפחה, שתוקנה בהתאם להחלטות בהשגות ובערערים – ביום ה־85 לאחר היום הקובע;
{{ח:תתת|(5)}} לקבוע את סדרי הקלפי ונוהל הבחירות ולפקח על קיומם;
{{ח:תתת|(6)}} לפרסם את תוצאות הבחירות למחרת יום הבחירות;
{{ח:תתת|(7)}} להביא לידיעת השרים ואירגון העובדים היציג את שמות הנציגים הנבחרים.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת הבחירות תבחר את יושב ראש הועדה מבין חבריה.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת הבחירות תקבע את סדרי עבודתה ודיוניה ותנהל פנקס פרוטוקולים.
{{ח:תת|(ד)}} פרסום לפי תקנה זו ייעשה בדרך הצגה במקום בולט לעין על לוחות המודעות במקומות העבודה.

{{ח:סעיף|15|הצעת מועמדים לנציגים נבחרים}}
{{ח:ת}} שמות מועמדים יוגשו לועדת הבחירות תוך 14 יום לאחר פרסום הרשימה הסופית של בעלי זכות בחירה; ואלה רשאים להגישם:
{{ח:תת|(1)}} הגוף הנבחר הרחב ביותר מקרב עובדי החברה;
{{ח:תת|(2)}} קבוצה של עשרה אחוזים לפחות מעובדי החברה הזכאים לבחור, ובלבד שעובד לא יוכל להצטרף ליותר מקבוצה אחת.

{{ח:סעיף|16|יום הבחירות}}
{{ח:ת}} הבחירות יתקיימו בשעות העבודה ביום ה־90 לאחר היום הקובע.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: השגה וערר}}

{{ח:סעיף|17|השגה}}
{{ח:תת|(א)}} עובד החברה רשאי להגיש השגה לועדת הבחירות, תוך שבעה ימים מיום פרסום רשימת בעלי זכות הבחירה, על הכללתו או אי־הכללתו ברשימה או על הכללת הזולת או אי־הכללתו.
{{ח:תת|(ב)}} עובד החברה רשאי להגיש השגה לועדת הבחירות, תוך שבעה ימים מיום פרסום רשימת שמות המועמדים, על הכללתו או אי־הכללתו ברשימה או על הכללת הזולת או אי־הכללתו.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת הבחירות תחליט בהשגה ותודיע למשיג את החלטתה תוך חמישה ימים מתום המועד להגשת ההשגות.

{{ח:סעיף|18|ערר}}
{{ח:תת|(א)}} על החלטה של ועדת הבחירות בהשגה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|תקנה 17}} ניתן לערור לפני מוסד הבקורת של ארגון העובדים היציג תוך חמישה ימים מהיום שבו הודע על ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} הכרעת מוסד הבקורת של ארגון העובדים היציג בערר כאמור תינתן תוך חמישה ימים מתוך המועד להגשת עררים.
{{ח:תת|(ג)}} העתק כתב ערר לפי סעיף קטן (א) והעתק הכרעת מוסד הבקורת לפי סעיף קטן (ב) ימסרו ליושב־ראש הדירקטוריון של החברה.

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: שונות}}

{{ח:סעיף|19|הארכת מועדים ודחיית בחירות}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת הבחירות או עשרים וחמישה אחוזים מבעלי זכות הבחירה רשאים לפנות לארגון העובדים היציג בבקשה להאריך מועד מהמועדים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 14|בתקנות 14}}, {{ח:פנימי|סעיף 15|15}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17}} {{ח:פנימי|סעיף 18|ו־18}} או לדחות את מועד הבחירות, וארגון העובדים היציג יכריע בבקשה תוך יומיים מיום שהוגשה.
{{ח:תת|(ב)}} החליט ארגון העובדים היציג להיעתר לבקשה, יקבע מועדים חדשים בתיאום עם ועדת הבחירות.

{{ח:סעיף|20|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים יום לאחר פרסומן ברשומות.

{{ח:סעיף|21|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות החברות הממשלתיות (כללים לקביעת נציג נבחר מקרב עובדי החברה כדירקטור), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|כ״ה באייר תשל״ז (13 במאי 1977)}}
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]