חוק לתיקון דיני הרכישה לצרכי ציבור

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לתיקון דיני הרכישה לצרכי ציבור, תשכ״ד–1964}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000821}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ד, 122|חוק לתיקון דיני הרכישה לצורכי ציבור|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208213.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 52|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208214.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 148|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208215.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 120|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208216.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 124|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208217.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 204|תיקון מס׳ 4 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_208218.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 90|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210164.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 57|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210457.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 155|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210665.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 107|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211092.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 537|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299761.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 365|תיקון מס׳ 3 לפקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300106.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 154|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשכ״ט}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלקה“ – בשטח שבו נעשה סידור זכויות הקנין לפי {{ח:חיצוני|פקודת הסדר זכויות במקרקעין|פקודת הקרקעות (סידור זכות הקנין)}} – חלקת רישום הרשומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הסדר זכויות במקרקעין|אותה פקודה}}; בכל מקום אחר – יחידת הרישום בפנקסי המקרקעין, ובאין פנקסים כאלה – שטח קרקע רצוף שבבעלות של אדם אחד או של מספר בני אדם ביחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק רכישה“ – אחד מאלה:
{{ח:תת}} {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943}};
{{ח:תת}} {{ח:חיצוני|פקודת בנין ערים|פקודת בנין ערים, 1936}};
{{ח:תת}} {{ח:חיצוני|פקודת הדרכים ומסילות הברזל (הגנה ופיתוח)|פקודת הדרכים ומסילות הברזל (הגנה ופיתוח), 1943}};
{{ח:תת}} {{ח:חיצוני|פקודת הדרכים (רחבן והתווייתן)|פקודת הדרכים (רחבן והתווייתן)}};
{{ח:תת}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלקה מקורית“ – חלקה כפי שהיתה ערב הרכישה הראשונה לפי כל חוק רכישה.

{{ח:סעיף|2|הגבלת הרכישה ללא תשלום פיצויים|תיקון: תשכ״ט}}
{{ח:תת|(א)}} נרכש מכוח חוק רכישה חלק מחלקה ולאחר מכן נרכש, בין מכוח אותו חוק ובין מכוח חוק רכישה אחר, חלק נוסף מאותה חלקה, לא יעלה, על אף האמור בחוק רכישה, השטח הכולל, שנרכש ללא תשלום פיצויים בכל רכישות אלה ביחד, על אחוז מקסימלי משטח החלקה המקורית כמפורט בסעיף זה, ועל העודף ישולמו פיצויים לפי חוק הרכישה שמכוחו בוצעה הרכישה האחרונה.
{{ח:תת|(ב)}} האחוז המקסימלי לעניין סעיף זה הוא 40 – אם בין הרכישות היתה רכישה שבוצעה מכוח {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, וזאת בכפוף לאמור בסעיף קטן (ג), ו־25 – בכל מקרה אחר.
{{ח:תת|(ג)}} היתה בחלקה פלונית רכישה שבוצעה מכוח {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, יהיה האחוז המקסימלי של כל הרכישות באותה החלקה, מכוח חוקי רכישה אחרים ביחד, כאמור בסעיף קטן (א) – 25.

{{ח:סעיף|3|מועד הרכישה – מה הוא|תיקון: תשכ״ט}}
{{ח:ת}} המועד שבו רואים שטח כנרכש מכוח חוק רכישה לענין חוק זה, הוא:
{{ח:תת|(1)}} ברכישה מכוח {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943}} – המועד שבו פורסמה ברשומות ההודעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 5|סעיף 5(1) לאותה פקודה}} בדבר הכוונה לרכוש לצרכי ציבור את החלקה או כל חלק ממנה;
{{ח:תת|(2)}} ברכישה מכוח {{ח:חיצוני|פקודת בנין ערים|פקודת בנין ערים, 1936}} – המועד של תחילת תקפה של תכנית בנין עיר, הקובעת שהחלקה או כל חלק ממנה יופקעו ללא תשלום פיצויים, או יועברו על שם רשות ציבורית ללא תמורה, או הקובעות הוראה כיוצאת באלה שמטרתה להוציא את החלקה או כל חלק ממנה מידי בעליה ללא תשלום פיצויים;
{{ח:תת|(3)}} ברכישה מכוח {{ח:חיצוני|פקודת הדרכים ומסילות הברזל (הגנה ופיתוח)|פקודת הדרכים ומסילות הברזל (הגנה ופיתוח), 1943}} – מועד תחילתו של הצו המטיל את הפקודה על הדרך שמדובר בה באותו צו;
{{ח:תת|(4)}} ברכישה מכוח {{ח:חיצוני|פקודת הדרכים (רחבן והתווייתן)|פקודת הדרכים (רחבן והתווייתן)}} – מועד ביצוע ההפקעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הדרכים (רחבן והתווייתן)#סעיף 5|סעיף 5(3) לאותה פקודה}};
{{ח:תת|(5)}} ברכישה מכוח {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}} – המועד שבו ניתנה לבעל החלקה ההודעה על הכניסה אליה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#סעיף 190|סעיף 190(ב) לאותו חוק}}, ואם היו לה בעלים אחדים – המועד שבו ניתנה ההודעה האחרונה כאמור.

{{ח:סעיף|4|חישוב האחוז המקסימלי|תיקון: תשכ״ט}}
{{ח:ת}} לענין חישוב האחוזים של חלקה שמותר לרכוש לפי חוק זה ללא תשלום פיצויים –
{{ח:תת|(1)}} אין מביאים בחשבון רכישה מכוח חלוקה חדשה לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ג סימן ז|סעיף 20א לפקודת בנין ערים, 1936}}, ולפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה#פרק ג סימן ז|סימן ז׳ לפרק ג׳ לחוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}};
{{ח:תת|(2)}} אין נפקא מינה אם בעודף החלקה המקורית, הנשאר אחרי הרכישה הראשונה וכל רכישה שלאחריה, חל שינוי בקנין, או שינוי עקב חלוקתה של החלקה ליחידות רישום אחדות או עקב איחודה עם חלקות אחרות;
{{ח:תת|(3)}} מביאים בחשבון גם רכישות שהיו לפני תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|5|התאמת {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943}}}}
{{ח:ת}} מקום שיש לשלם פיצויים מכוח הוראות חוק זה על פי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943}}, יבוא, לענין {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 20|סעיף 20(2)(ב) לאותה פקודה}}, עשרים וחמישה אחוז למאה משטח החלקה המקורית במקום רבע מכלל שטחו של המגרש שנלקח.

{{ח:סעיף|6|השתתפות מספר מפקיעים בתשלום פיצויים}}
{{ח:ת}} מקום שיש לשלם פיצויים בעד רכישה מכוח הוראות חוק זה, יהא האדם שרכש חלק מהחלקה המקורית מכוח חוק רכישה, תוך שנה אחת לפני שרכש החייב בתשלום פיצויים כאמור, חייב להשתתף בתשלום אותם הפיצויים לפי חלקו ברכישות.

{{ח:סעיף|7|ביטול רכישה}}
{{ח:ת}} בטלה רכישה לפי חוק רכישה, אין מביאים אותה בחשבון לענין חוק זה, מיום הביטול.

{{ח:סעיף|8|הצמדת פיצויים|תיקון: תשל״ז, תשל״ח, תשמ״א, תשנ״ה, תשס״ג, תש״ע, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} נרכשו זכויות במקרקעין מכוח חוק רכישה פלוני, ישולמו לבעל הזכויות פיצויים בסכום שווי הזכויות כשהוא צמוד למדד המחירים לצרכן, בתוספת ריבית לא צמודה בשיעור של 4% לשנה עד יום ט׳ בניסן התשנ״ג (31 במרס 1993), על שווי הזכויות בלבד, בתוספת ריבית צמודה בשיעור של 1.5% לשנה מיום י׳ בניסן התשנ״ג (1 באפריל 1993) עד ערב תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300106.pdf|חוק לתיקון פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור) (מס׳ 3), התש״ע–2010}} (להלן – תיקון מס׳ 3), ובתוספת ריבית צמודה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}, מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300106.pdf|תיקון מס׳ 3}} ואילך, לפי זה, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|החוק האמור}} לעניין הריבית הצמודה, בשינויים המחויבים:
{{ח:תתת|(1)}} הריבית תחושב ממועד הרכישה עד יום התשלום בפועל או הפקדת הסכום לזכות בעל הזכויות לפי האמור בסעיף קטן (ב);
{{ח:תתת|(2)}} ההצמדה תחושב על פי עליית מדד המחירים לצרכן כפי שפורסם לאחרונה לפני תשלום הפיצויים או הפקדתם לעומת המדד שפורסם לחודש שבו חל מועד הרכישה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} הציע רוכש הזכויות לבעל הזכויות פיצויים בעד הזכויות שנרכשו, והודיע לו בעל הזכויות על סירובו לקבל את הפיצויים או לא הודיע תוך שלושה חדשים מהיום שנמסרה לו ההצעה על הסכמתו לקבלה, רשאי רוכש הזכויות להפקיד את הפיצויים לזכות בעל הזכויות אצל החשב הכללי במשרד האוצר; על סכום שהופקד כאמור יווספו מיום ההפקדה ועד ליום התשלום בפועל, הפרשי הצמדה וריבית צמודה כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}, בניכוי שתי נקודות אחוז, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|החוק האמור}} לעניין הריבית הצמודה והפרשי ההצמדה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(2)}} על הפקדת סכום לזכות בעל הזכויות ישלח לו רוכש הזכויות הודעה בדואר רשום על פי מענו המצויין באגף מס רכוש וקרן פיצויים, אולם באין מען מצויין כאמור, יהא רוכש הזכויות רשאי למסור את ההודעה בדרך שבה נמסרת הודעה על פי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943}}.
{{ח:תת|(ג)}} נרכשו זכויות במקרקעין מכוח {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, תשכ״ה–1965}}, לפני יום י״ג בניסן תשל״ז (1 באפריל 1977), יחולו הוראות סעיף קטן (א) בשינויים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(2)}} לענין חישוב ההצמדה תובא בחשבון רק עליה במדד המחירים לצרכן שהיתה אחרי חודש אפריל 1974, ואולם לתקופה שאחרי חודש אפריל 1974 ועד חודש אפריל 1977 תהיה ההצמדה בשיעור של 70% בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} נרכשו זכויות במקרקעין מכוח הרשאה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)#סעיף 22|סעיף 22(2) לפקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943}}, למעט הרשאה כאמור שניתנה לרשות הפיתוח תובא בחשבון, לענין חישוב ההצמדה, רק עליה במדד המחירים לצרכן שהיתה אחרי חודש אפריל 1977.

{{ח:סעיף|9||תיקון: תשל״ז, תשל״ח, תשמ״א, תשמ״ד, תשמ״ו, תשמ״ח, תשנ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9א|תשלום הסכום שאינו שנוי במחלוקת|תיקון: תשל״ח, תשנ״ה, תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} תוך תשעים יום מיום שקיבל רוכש הזכויות את ההחזקה במקרקעין או מיום איתור בעל הזכויות, לפי המאוחר ביניהם, רוכש הזכויות ישלם לבעל הזכויות שנרכשו, על חשבון פיצויים המגיעים בשל רכישת שווי הזכויות, את סכום הפיצויים שאינו שנוי במחלוקת.
{{ח:תת|(א1)}} לא קנה רוכש הזכויות את ההחזקה במקרקעין בתוך תשעים ימים מיום שפורסמה הודעה כאמור {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)#סעיף 7|בסעיף 7 לפקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור), 1943}} (להלן – פקודת הקרקעות), וברכישה מכוח חוק רכישה שלפיו אין חובה לפרסם הודעה כאמור – בתוך תשעים ימים מהיום שבו רשאי רוכש הזכויות לדרוש את מסירת ההחזקה במקרקעין, זכאי בעל הזכויות שנרכשו לדרוש מרוכש הזכויות את הפיצויים המגיעים בשל רכישת שווי הזכויות, כנגד מסירת החזקתו במקרקעין; דרש בעל הזכויות שנרכשו פיצויים כאמור, ישלם לו רוכש הזכויות, בתוך תשעים ימים ממועד מסירת ההחזקה במקרקעין, את סכום הפיצויים שאינו שנוי במחלוקת.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|10|סייג|תיקון: תשל״ז, תשל״ח, תשנ״ה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}}, אם קבע בית משפט כי בעל הזכויות שנרכשו מנע, שלא כדין את מסירת החזקה במקרקעין, לא ישולמו לו הפרשי הצמדה וריבית, לפי כל דין, אלא בנסיבות מיוחדות שקבע בית המשפט ומנימוקים שיירשמו.

{{ח:סעיף|11|מיסים ותשלומי חובה|תיקון: תשל״ז, תשל״ח, תשמ״א, תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום הפיצויים או הפקדתם לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}} לא ייעשה אלא לאחר ששולמו המסים, הארנונות ותשלומי החובה האחרים החלים, עד מועד הרכישה, על הזכויות שנרכשו וכן מס שבח מקרקעין החל בשנת הרכישה.
{{ח:תת|(ב)}} לא שילם בעל הזכויות את התשלומים האמורים, רשאי רוכש הזכויות לשלמם מתוך הפיצויים שעליו לשלם.

{{ח:סעיף|12|סמכות לשנות שיעורי ריבית והצמדה|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לשנות את שיעורי הריבית וההצמדה האמורים {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}}.

{{ח:סעיף|13|תנאי לתשלום פיצויים|תיקון: תשל״ח}}
{{ח:ת}} תשלום פיצויים על פי חוק זה, למעט הסכום המשולם לפי {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א}}, מותנה בכך שבעל הזכויות שנרכשו ויתר בכתב על כל תביעה ותשלום הקשורים לרכישת הזכויות.

{{ח:סעיף|13א|דרכי הפקדה|תיקון: תשמ״א, תש״ע}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לקבוע בתקנות את דרכי הפקדת הפיצויים אצל החשב הכללי במשרד האוצר, לרבות פרטים שיש למסור לחשב הכללי בעת ההפקדה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הרכישה לצרכי ציבור (הפקדת פיצויים אצל האפוטרופוס הכללי)|תקנות הרכישה לצרכי ציבור (הפקדת פיצויים אצל האפוטרופוס הכללי), התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|13ב|פטור מלא או חלקי מתשלום פיצויים – סייג לתחולה|תיקון: תש״ע}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין, החל ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300106.pdf|תיקון מס׳ 3}} (בסעיף זה – המועד הקובע), יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)#סעיף 20|סעיף 20 לפקודת הקרקעות}} וכן הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 4|4}} {{ח:פנימי|סעיף 5|ו־5 לחוק זה}}, רק על רכישה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} רכישה לפי הוראות חוק רכישה שנעשתה לפני המועד הקובע;
{{ח:תת|(2)}} רכישה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|חוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, או רכישה בידי רשות מקומית מכוח הרשאה שניתנה לה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצורכי ציבור)#סעיף 22|סעיף 22(2) לפקודת הקרקעות}}, בין שנעשתה לפני המועד הקובע ובין לאחריו.

{{ח:סעיף|14|ביצוע|תיקון: תשל״ז, תשל״ח}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ו׳ בתמוז תשכ״ד (16 ביוני 1964).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''פנחס ספיר'''
שר האוצר
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי מקרקעין}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]