תקנות התכנון והבנייה (תכן הבנייה) (תברואה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות התכנון והבנייה (תכן הבנייה) (תברואה), התש״ף–2019}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ף, 48|תקנות התכנון והבנייה (תכן הבנייה) (תברואה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8286.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה#סעיף 265|סעיף 265}} {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבנייה|לחוק התכנון והבנייה, התשכ״ה–1965}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ובנייה, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|חלק א|חלק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|חלק ב|חלק ב׳: מטרות, דרישות תפקודיות ותחולה}}

{{ח:פנימי|חלק ג|חלק ג׳: אספקת מים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק א|פרק א׳: אספקת מים באיכות מי שתייה}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ב|פרק ב׳: אספקת מים שאינם מי שתייה}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ג|פרק ג׳: אספקת מים חמים והגבלת טמפרטורה}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ד|פרק ד׳: ספיקות ולחצים במערכת אספקת מים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ה|פרק ה׳: מד מים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ו|פרק ו׳: חובת התקנת שסתומי ניתוק}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ז|פרק ז׳: מניעת בזבוז מים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ח|פרק ח׳: הגנה בפני זרימה חוזרת}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק ט|פרק ט׳: צנרת אספקת מים בתחום הפרט ובקירות משותפים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק י|פרק י׳: מרחק צנרת מים בקרקע ממיתקנים שונים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק יא|פרק י״א: מערכות לחימום מים והפקת אנרגיה}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק יב|פרק י״ב: דרישות אקוסטיות ממערכת אספקת מים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק יג|פרק י״ג: מכלי אגירת מים}}

{{ח:פנימי|חלק ג פרק יד|פרק י״ד: מערכות משאבות להגברת לחץ}}

{{ח:פנימי|חלק ד|חלק ד׳: מערכות נקזים ואוורם}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק א|פרק א׳: מערכת נקזים – דרישות כלליות}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק ב|פרק ב׳: מערכת נקזים – אופן ומיקום אסור להתקנה}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק ג|פרק ג׳: מערכת הנקזים והתקנתה}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק ד|פרק ד׳: מערכת שפכים ומערכת ניקוז מי גשם}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק ה|פרק ה׳: איסור חיבור בין סוגי מערכות נקזים בבניין והפרדת זרמים}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק ו|פרק ו׳: סילוק זרמים שונים מתחום המגרש}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק ז|פרק ז׳: אוורים ואיוור של נקזים}}

{{ח:פנימי|חלק ד פרק ח|פרק ח׳: מיתקן שאיבת שפכים}}

{{ח:פנימי|חלק ה|חלק ה׳: ביב בניין}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק א|פרק א׳: דרישות כלליות}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק ב|פרק ב׳: מעבר צנרת ביוב בין מגרשים}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק ג|פרק ג׳: הנחת ביב בניין}}

{{ח:פנימי|חלק ה פרק ד|פרק ד׳: מערכת פרטית לסילוק שפכים}}

{{ח:פנימי|חלק ו|חלק ו׳: תחילה והוראות מעבר}}

{{ח:קטע2|חלק א|חלק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איוור“ – שחרור אוויר מחלקו העליון של נקז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביב“ – צנרת להעברת שפכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביב הבניין“ – צנרת ותאי בקרה, המותקנים בקרקע, המעבירים את שפכי הבניין אל מערכת הביוב של הרשות המקומית, שתחילתם בתא הבקרה הראשון מחוץ לבניין, וסופם בתא הבקרה שממנו יוצאת צנרת המתחברת למערכת ביוב של רשות מקומית, ובכלל זה התא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית דיור מוגן“, ”מחלקה סיעודית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הדיור המוגן|בחוק הדיור המוגן, התשע״ב–2012}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית חולים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 24|בסעיף 24 לפקודת בריאות העם, 1940}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין גבוה“ – בניין שבו הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבניין לבין מפלס הכניסה לקומה הגבוהה ביותר המיועדת לאכלוס, שהכניסה אליה דרך חדר מדרגות משותף, עולה על 13 מטרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין לאוכלוסייה רגישה“ – בניין המשמש או מיועד לשמש כולו או חלקו מקום מגורים או מקום שהייה לילדים, לקשישים, לבעלי מום גופני או ללוקים בשכלם, והכול כשהם מחוץ למשפחתם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין מגורים“ – בניין או חלק מבניין הכולל דירות מגורים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בניין רב־קומות“ – בניין שבו הפרש הגובה בין מפלס הכניסה הקובעת לבניין לבין מפלס הכניסה לקומה הגבוהה ביותר המיועדת לאכלוס, שהכניסה אליה דרך חדר מדרגות משותף, עולה על 29 מטרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דירת מגורים“ – מערכת חדרים בעלת כניסה נפרדת, המיועדת למגורי אדם, הכוללת חדר מגורים, מטבח ואת מיתקני התברואה האלה לפחות: אסלה, כיור רחצה, מקלחת או אמבט ויכול שתכלול חללים נוספים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דלוחין“ – נוזלים שאינם כוללים הפרשות אדם, הזורמים מכיורים, אמבטיות, מקלחות, מכונות כביסה או קבועות המיועדות לתפקיד דומה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זרימה חוזרת“ – זרימת מים מזוהמים או משומשים אל תוך צינור אספקת מי שתייה בעקבות לחץ נגדי או גישות חוזרות או תת־לחץ במערכת אספקת מי שתייה וכיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חום שיורי“ – חום הנפלט כתוצר לוואי של מערכת שמטרתה אינה אספקת מים חמים לבנין מגורים, למעט אם נוצר משימוש בדלק מאובנים (פוסילי) בשטח המגרש שבו מצוי הבניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מדידת מים“ – {{ח:חיצוני|חוק מדידת מים|חוק מדידת מים, התשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טחב“ – התפתחות מיקרואורגניזמים עקב לחות גבוהה הגורמת לריח רע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידת קבועה“ – גורם כמותי המבטא, בסולם מדידה מוסכם, את עומס הקבועות על מערכת הנקזים, בהנחה שספיקה של כל יחידת קבועה היא 1 ליטר לשנייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כניסה קובעת לבניין“ – הכניסה הראשית לבניין או לגזרת הבניין שבה היא נמצאת, שפני מפלס רצפתה אינם גבוהים מ־1.20 מטרים מעל פני הקרקע המתוכננים או מפני הרחוב או המדרכה הסמוכים לה, ושהגישה אליה היא באמצעות שביל, מדרגות או גשר כניסה, ישירות ממפלס הרחוב; אם קיימת יותר מכניסה אחת, הכניסה הקובעת היא הכניסה שנקבעה כזו בהיתר הבנייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מהנדס ביסוס“ – מהנדס גאוטכני, בוגר מוסד אקדמי בהנדסה אזרחית, שתחום התמחותו בנושאי גאוטכניקה וביסוס, האחראי לייעוץ או לתכנון במבנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 19לב|בסעיף 19לב לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מז״ח“ (מונע זרימה חוזרת במערכת אספקת מים) – מכשיר או אמצעי למניעת זרימה חוזרת לתוך מערכת אספקת מי שתייה, ובכלל זה שסתום חד־כיווני כפול ושסתום חד־כיווני בעל תא לחץ מופחת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסום ריח“ – אבזר שבו כלואים מים באופן קבוע בין הכניסה והיציאה של הצינור, באופן שמתאפשרת זרימת נוזלים במורד הצינור ונמנעת כניסת אוויר וריחות במעלה הצינור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מי שתייה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי שתייה ומיתקני מי שתייה)|בתקנות איכותית {{ח:הערה|[צ״ל: איכות]}} תברואית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מים לצריכה“ – מים באיכות של מי שתייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן קדם לטיפול בשפכים“ – המשמש או המיועד לשמש להקטנת ריכוז המזהמים שבשפכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיתקן תברואה“ – מערכת לאספקת מים קרים וחמים, לרבות צינורות לאספקת מים ולחלוקתם, קבועות שרברבות ומחסומים, מערכת נקזים לצואים, לדלוחין ולאיוור, ביב, תא בקרה, מערכת ניקוז מי גשם, ציוד לטיפול במים ולאגירת מים, ציוד צורך מים לרבות בריכת שחייה, מערכת חימום במים, מערכת מים לכיבוי אש, כולל חיבוריהם ומכשיריהם, הכול בתוך גבולות הנכס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלכוד“ – מכשיר או אבזר או מערכת אבזרים המתוכננים, בנויים ומותקנים בצורה המאפשרת את לכידתם, הפרדתם, קליטתם וצבירתם של חומרים מתוך השפכים, כגון מלכוד שומן, מלכוד דלק, מלכוד חול;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעון יום לפעוטות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות|בחוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות, התשע״ט–2018}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת סולרית“ – מערכת לחימום מים באמצעות אנרגיית השמש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת אספקת מים“ – מערכת המובילה מים בתחום המגרש, ממונה המים הראשי עד לחיבור לקבועות בתוך הבניין או בחצריו, ובכלל זה כל צנרת המים בבניין, ספיחיו ואבזריו והקבועות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת אספקת מים חמים“ – מערכת הכוללת את כל צנרת המים בבניין, המיועדת לחימום מים לצריכה בלבד, בדרך ישירה או עקיפה עד לקבועות כולל הקבועות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת ביוב“ – מערכת המשמשת לאיסוף, טיפול וסילוק של שפכים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת ביוב של הרשות המקומית“ – ביוב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ביוב)|בחוק הרשויות המקומיות (ביוב), התשכ״ב–1962}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת ניקוז מי גשם“ – מערכת הכוללת את כל צנרת ניקוז מי הגשם במגרש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת סחרור מים חמים“ – מערכת שבה המים מסוחררים באמצעות משאבה, בין מקום אספקתם ובין חיבור ההסתעפות לקבועה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת שפכים בתחום המגרש“ – מערכת הכוללת את ביב הבניין ואת כל צנרת השפכים, בתוך הבניין, המחברת את הקבועות אל ביב הבניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת תברואה“ – מערכת אספקת המים של בניין, מערכת הניקוז של בניין, מערכת אספקת מים חמים של בניין ומערכות נלוות למערכות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מרווח אוויר“ – המרחק האנכי בין המפלס הנמוך ביותר של פי צינור או ברז ובין המפלס הגבוה ביותר של הנוזלים בכלי הקיבול שאליו הם זורמים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתכנן מערכת התברואה“ – עורך משנה לבקשה להיתר, העורך את תכניות מיתקני התברואה ומוסמך לכך לפי {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה)|תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה), התשע״ו–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – הנכס שלגביו מבוקש או ניתן היתר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נספחי תכן“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו)|בתקנות התכנון והבנייה (הקמת מכון בקרה ודרכי עבודתו), התשע״ח–2018}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקז“ – צינור המוביל שפכים או מי גשם או מי ניקוז מכל סוג שהוא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקז אנכי“ – נקז שצירו מתלכד עם האנך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקז אופקי“ – נקז ששיפועו אינו עולה על 5%, והזווית בין ציר הנקז לבין האופק אינה עולה על 2.9°-;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקז הבניין“ – החלק התחתון במערכת הנקזים בבניין, שקולט את ספיקת השפכים ומזרימם אל תא בקרה מחוץ לבניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקז קבועה“ – צנרת המחברת בין מחסום קבועה ובין נקז אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סעיף קבועה“ – צנרת המחברת בין כמה נקזי קבועות ובין נקז אנכי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספיקת מים בו־זמנית“ – כמות המים המוערכת המרבית הנדרשת למגרש, המחושבת על בסיס צרכנים המפעילים בו־זמנית קבועות לצריכת מים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובש“ – מיקרואורגניזם המתפתח בתנאי לחות גבוהה ומופיע ככתם נראה לעין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צואין“ – נוזלים הכוללים הפרשות אדם, הזורמים מאסלות, משתנות או קבועות המיועדות לתפקיד דומה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צינור איוור“ – צינור המחבר בין הנקז לבין מוצא האוויר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צינור סניקה“ – קטע של מערכת הנקזים שזרימת השפכים בו מאולצת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צנרת“ – צינורות, אבזרי חיבור ואבזרים אחרים למיניהם ובכלל זה שסתומים, מגופים ואבזרי בקרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבועה“ – כלי קיבול, ברז או מכשיר אחר המחובר דרך קבע אל מערכת אספקת המים בתחום המגרש או אל מערכת השפכים בתחום המגרש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרקע מחלחלת“ – קרקע שאין מניעה הנדסית או גאולוגית להחדיר דרכה מים לתת־הקרקע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכיב פריק“ – רכיב ייעודי להסתרת צנרת, מערכות וכיוצא בזה, שפירוקו מתאפשר בקלות לצורך חשיפתן בלי לפגוע ברכיבי השלד, ובכלל זה דלתות, חיפויים, מכסים או כיסויים, תקרות כפולות מתפרקות ומחיצות קלות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות הבריאות“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהוא הסמיך לכך בכתב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – ובכלל זה בעל רישיון הפקה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 23|סעיף 23 לחוק המים, התשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שפכים“ – כל נוזל הכולל בתוכו צואין או דלוחין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שפכים סניטריים“ – שפכים שמקורם בשירותים סניטריים או במטבח, ובלבד שאם מקורם במטבח לפי טיבם וכמותם לא נדרש לגביהם טיפול מקדים לפני כניסתם למערכת הביוב של הרשות המקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שפכים תעשייתיים“ – שפכים שאינם שפכים סניטריים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוספת שנייה“ – {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2|התוספת השנייה בתקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות), התש״ל–1970}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י“ – תקן ישראלי, כמשמעו {{ח:חיצוני|חוק התקנים|בחוק התקנים, התשי״ג–1953}}, כפי נוסחו מזמן לזמן, העומד לעיון הציבור בנוסחו המעודכן באתר האינטרנט של מכון התקנים הישראלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 63 חלק 2“ – ת״י 62 חלק 2 {{ח:הערה|[צ״ל: ת״י 63 חלק 2]}} – מדידת זרימת מים במובלים סגורים טעונים במלואם מדי מים למי שתייה קרים ולמים חמים: הוראות התקנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 69“ – ת״י 69 – מחממי מים חשמליים – מחממים בעלי ויסות תרמוסטטי ובידוד תרמי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 579“ – אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} ת״י 579 חלק 1 – מערכות סולריות לחימום מים: קולטים שטוחים;
{{ח:תתת|(2)}} ת״י 579 חלק 2 – מערכות סולריות לחימום מים: אוגרי מים;
{{ח:תתת|(3)}} ת״י 579 חלק 3 – מערכות סולריות לחימום מים: בדיקות תרמיות לקולטים שטוחים;
{{ח:תתת|(4)}} ת״י 579 חלק 4 – מערכות סולריות לחימום מים: מערכות תרמוסיפוניות – תכן, התקנה ובדיקה;
{{ח:תתת|(5)}} ת״י 579 חלק 5 – מערכות סולריות לחימום מים: מערכות מרכזיות בבניינים;
{{ח:תתת|(6)}} ת״י 579 חלק 6 – מערכות סולריות לחימום מים: מערכות מאולצות דירתיות;
{{ח:תתת|(7)}} ת״י 579 חלק 7 – מערכות סולריות לחימום מים: קולטים מרכזיים מורכבים פרבוליים, סטטיים;
{{ח:תתת|(8)}} ת״י 579 חלק 8 – מערכות סולריות לחימום מים: בדיקות תרמיות של מערכות דירתיות;
{{ח:תתת|(9)}} ת״י 579 חלק 9 – מערכות סולריות לחימום מים: מאיצי חימום;
{{ח:תתת|(10)}} ת״י 579 חלק 10.1 – מערכות סולריות לחימום מים: קולטים העשויים שפופרות ריק (ואקום) וקולטים העשויים חומרים פולימריים – דרישות כלליות;
{{ח:תתת|(11)}} ת״י 579 חלק 10.2 – מערכות סולריות לחימום מים: קולטים העשויים שפופרות ריק (ואקום) וקולטים העשויים חומרים פולימרים – שיטות בדיקה;
{{ח:תתת|(12)}} ת״י 579 חלק 11.1 – מערכות סולריות לחימום מים: מערכות המוכנות במפעל – דרישות כלליות;
{{ח:תתת|(13)}} ת״י 579 חלק 11.2 – מערכות סולריות לחימום מים: מערכות המוכנות במפעל שיטות בדיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 659“ – ת״י 659 – סימני היכר ואזהרה לציוד המכיל נוזלים, גזים או כבלי חשמל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 851“ – ת״י 851 מכל הדחה לאסלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1004 חלק 4“ – ת״י 1004 חלק 4 – אקוסטיקה בבנייני מגורים: מפלס לחץ הקול הנגרם ממיתקני תברואה – דרישות ושיטות בדיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1205“ – אחד מאלה לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} ת״י 1205 חלק 0 – התקנת מיתקני תברואה ובדיקתם: כללי;
{{ח:תתת|(2)}} ת״י 1205 חלק 1 – התקנת מיתקני תברואה ובדיקתם: מערכת הספקת מים קרים וחמים;
{{ח:תתת|(3)}} ת״י 1205 חלק 2 – התקנת מיתקני תברואה ובדיקתם: מערכת הנקזים;
{{ח:תתת|(4)}} ת״י 1205 חלק 3 – התקנת מיתקני תברואה ובדיקתם: קבועות שרברבות ואבזריהן;
{{ח:תתת|(5)}} ת״י 1205 חלק 4 – התקנת מיתקני תברואה ובדיקתם: ביוב הבניין ותיעול הבניין;
{{ח:תתת|(6)}} ת״י 1205 חלק 5 – התקנת מיתקני תברואה ובדיקתם: מקלטים;
{{ח:תתת|(7)}} ת״י 1205 חלק 6 – התקנת מיתקני תברואה ובדיקתם: שיטות בדיקה;
{{ח:תתת|(8)}} ת״י 1205 חלק 8 – התקנת מיתקני תברואה ובדיקתם: מערכות להולכת חום במים;
{{ח:תתת|(9)}} ת״י 1205 חלק 9 – התקנת מיתקני תברואה ובדיקתם: מערכת לסילוק שפכים פרטית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1385“ – ת״י 1385 אסלות ישיבה לבתי כיסא מחומר קרמי בעלות מכל הדחה צמוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 1596“ – ת״י 1596 – מערכות מתזים – התקנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 3864“ – אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} ת״י 3864 חלק 1 – סמלים גרפיים – צבעי בטיחות וסימני בטיחות: עקרונות תכן לסימני בטיחות במקומות עבודה ובשטחים ציבוריים;
{{ח:תתת|(2)}} ת״י 3864 חלק 2/3 – סמלים גרפיים – צבעי בטיחות וסימני בטיחות: שלטי בטיחות במקומות עבודה ובשטחים ציבוריים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 5452“ – ת״י 5452 – בדיקת מוצרים הבאים במגע עם מי שתייה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 4295“ – ת״י 4295 – מכלי לחץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 6226“ – ת״י 6226 משאבות חום בעלות מדחסים חשמליים: דרישות בטיחות ודרישות ביצועים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ת״י 16147“ – ת״י 16147 משאבות חום בעלות מדחסים חשמליים – בדיקות, דירוג ביצועים ודרישות סימון של מכשירים ביתיים לחימום מים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיעול“ – צנרת תת־קרקעית לניקוז מי גשם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות מערכות בריכה למי שתייה“ – {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (מערכות בריכה למי שתייה)|תקנות בריאות העם (מערכות בריכה למי שתייה), התשמ״ג–1983}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות איכות תברואית“ – {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי שתייה ומיתקני מי שתייה)|תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי שתייה ומיתקני מי שתייה), התשע״ג–2013}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות בריאות העם (התקנת מכשיר מונע זרימת מים חוזרת)“ – {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (התקנת מכשיר מונע זרימת מים חוזרת)|תקנות בריאות העם (התקנת מכשיר מונע זרימת מים חוזרת), התשנ״ב–1992}}.

{{ח:קטע2|חלק ב|חלק ב׳: מטרות, דרישות תפקודיות ותחולה}}

{{ח:סעיף|2|מטרות תקנות אלה:}}
{{ח:תת|(1)}} לאפשר אספקה סדירה של מי שתייה בספיקות, בלחצים ובאיכות הנדרשת, לשימושים המתוכננים במגרש;
{{ח:תת|(2)}} לאפשר סילוק סדיר של שפכים במגרש למערכת ביוב של הרשות המקומית, תוך התאמה לשימושים המתוכננים במגרש;
{{ח:תת|(3)}} למזער היתכנות לזיהום מי שתייה;
{{ח:תת|(4)}} להתוות תכנון מערכת תברואה באופן שיבטיח שימוש בכמות המים המזערית הנדרשת להפעלתם, לניקוים ולאחזקתם, למניעת אובדן ובזבוז מים;
{{ח:תת|(5)}} למזער היתכנות למפגעים כתוצאה מפעילות מערכת תברואה או עקב התנגשות בין מערכות תברואה לבין מערכות אחרות, ובכלל זה מפגעי רעש, נזילות, מטרדי ריח, זיהום הסביבה, תחלואה כתוצאה מזיהום המים או מהתרבות מזיקי אדם, הן בתחום המגרש והן במערכת הביוב של הרשות המקומית שאליה מחובר המגרש;
{{ח:תת|(6)}} לאפשר אספקת מים חמים תוך מזעור ההיתכנות לבזבוז אנרגיה במערכת אספקת מים חמים.

{{ח:סעיף|3|דרישות תפקודיות}}
{{ח:תת|(א)}} מערכת תברואה במגרש תיבנה באופן שיענה על דרישות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מערכת תברואה תתוכנן ותיבנה באופן שיבטיח את פעולתה התקינה;
{{ח:תתת|(2)}} רכיבי מערכת התברואה יתוכננו, יקובעו ויאטמו כך שיצמצמו נזילות, וימוזערו, ככל האפשר, מטרדי ריח, טחב ועובש, ופגיעה באדם וסביבה כתוצאה מנזילות;
{{ח:תתת|(3)}} סילוק שפכים ממערכת תברואה בתחום המגרש ייעשה באופן שימזער היתכנות לזיהום מים עיליים או תת־קרקעיים;
{{ח:תתת|(4)}} ניקוז מי גשם ייעשה באופן שלא ייגרם נזק או כל מפגע לבניין סמוך או לסביבה;
{{ח:תתת|(5)}} הרעש המרבי ממערכת תברואה יעמוד בדרישות תקן ישראלי, ת״י 1004, חלק 4.
{{ח:תת|(ב)}} מערכת אספקת מים במגרש תיבנה כך שתענה על דרישות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אספקת מים במערכת אספקת המים תהיה בכמות ובלחץ המאפשרים את פעילותה התקינה והשקטה של המערכת בתנאי שימוש רגילים;
{{ח:תתת|(2)}} מערכת אספקת מים, ובכלל זה מערך המכלים, המשאבות ומוצרי העזר של המערכת תהיה עמידה ללחץ, לטמפרטורה ולספיקות הנדרשים בתקנות אלה;
{{ח:תתת|(3)}} קוטרי הצנרת במבנה יהיו לפי ת״י 1205 חלק 1;
{{ח:תתת|(4)}} רכיבי מערכת אספקת מים לשתייה יהיו מופרדים מרכיבי מערכת הביוב ומרכיבי מערכת אספקת מים שאינם לשתייה;
{{ח:תתת|(5)}} תתאפשר גישה אל מערכת אספקת מים לצורך תחזוקה שוטפת; במקומות שבהם לא ניתן לאפשר גישה לתחזוקה שוטפת, יתוכננו רכיבי המערכת באופן שקַיימוּת הרכיב שאליו אין נגישות תהיה כקַיימוּת רכיב המבנה שבו מותקן רכיב המערכת;
{{ח:תתת|(6)}} רכיב החימום במערכת אספקת מים חמים יבוסס, ככל האפשר, על מקורות אנרגיה חסכוניים ובכלל זה שמש, משאבות חום וכיוצא באלה; הצנרת ורכיביה יתוכננו לספיקה ולשימור אנרגיה מיטביים;
{{ח:תתת|(7)}} מערכת אספקת מים חמים תאפשר יכולת השמדת חיידקים מצד אחד והתאמת טמפרטורה למניעת כוויות מצד שני, תוך התאמת טמפרטורת המים לסוגי האוכלוסייה המיועדת להשתמש במערכת.
{{ח:תת|(ג)}} מערכת ביוב תיבנה כך שתענה על דרישות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מערכת ביוב, ובכלל זה הנקזים, תתוכנן ותיבנה באופן שימזער את היתכנות סתימתה או גלישתה ואת האפשרות להצטברות זוהמה או משקעים בתוכה;
{{ח:תתת|(2)}} רכיבי מערכת ביוב יותאמו לסוגי השפכים, לספיקות הנדרשות ולמיקומם במגרש;
{{ח:תתת|(3)}} רכיבי מערכת ביוב יתוכננו באופן שיאפשר נגישות לצורך תחזוקה שוטפת של המערכת, ובכלל זה ייבנו בה פתחי בקרה לפתיחת סתימות.

{{ח:סעיף|4|תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות אלה יחולו בתחום נכס או מגרש, לפי העניין, על המערכות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} מערכת אספקת מים;
{{ח:תתת|(2)}} מערכת שפכים בתחום המגרש;
{{ח:תתת|(3)}} מערכות ניקוז מי גשם וניקוז מערכות המיזוג.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות אלה יחולו על כל סוגי המבנים שבהם נדרשת התקנת קבועה, אלא אם כן נקבע אחרת.

{{ח:קטע2|חלק ג|חלק ג׳: אספקת מים}}
{{ח:קטע3|חלק ג פרק א|פרק א׳: אספקת מים באיכות מי שתייה}}

{{ח:סעיף|5|הוראות כלליות}}
{{ח:תת|(א)}} מערכת אספקת מים תיחשב כ”מערכת אספקת מי שתייה“ לעניין תקנות אלה אם מתקיימים בה תנאים אלה במצטבר:
{{ח:תתת|(1)}} המים המסופקים באמצעותה הם מי שתייה;
{{ח:תתת|(2)}} המערכת תוכננה כך שלא יחולו שינויים לרעה באיכות המים המסופקים למגרש או לנכס, לפי העניין;
{{ח:תתת|(3)}} לא מתקיים במערכת תנאי מהתנאים {{ח:פנימי|סעיף 8|שבתקנה 8}}.
{{ח:תת|(ב)}} מערכת אספקת מי שתייה על מכלול מרכיביה, ובכלל זה האבזרים, הקבועות, הצינורות, החומרים, הברזים, השסתומים, הציפויים וההכנה לציפויים, תתוכנן ותותקן לפי ת״י 1205; אבזרי מי השתייה יעמדו בדרישות ת״י 5452.

{{ח:סעיף|6|חובת התקנת מערכת אספקת מי שתייה}}
{{ח:תת|(א)}} בכל בניין המיועד לשימוש בני אדם דרך קבע, וכן במבנה המשמש לאחסון מזון, תרופות או מוצרי קוסמטיקה, תותקן מערכת אספקת מי שתייה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), במבנים המשמשים לאחסון או במבנים טכניים, לא תותקן מערכת אספקת מי שתייה אם מתקיים בהם אחד לפחות מן התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} בתחום המגרש של מבנים אלה נמצאים מבנים שלגביהם קיימת חובת התקנת מערכת לאספקת מי שתייה;
{{ח:תתת|(2)}} במבנים לא שוהים בני אדם דרך קבע ואין אליהם גישה לציבור הרחב.

{{ח:סעיף|7|מניעת זיהום מי שתייה}}
{{ח:ת}} מערכת אספקת מי שתייה תוגן מפני זיהום באופן הזה:
{{ח:תת|(1)}} כל צנרת מערכת אספקת המים, חלקיה ומכשיריה, ובכלל זה כל המוצאים לספיקת המים מצינורות, אבזרים, ברזים, זרנוקים גמישים, צינורות איוור, צינורות גלישה, מז״חים וציוד דומה, לא יתוכננו ולא יותקנו במצב המאפשר את טיבועם בתוך נוזל, למעט אבזרים המשמשים את מאגר מי השתייה עצמו, או טיבועם בחומרים מזהמים או בכל מקום או חומר אחר העלול לגרום לזיהום מי שתייה;
{{ח:תת|(2)}} בתוך מכלי מי שתייה לסוגיהם לא יעברו צינורות או חלקי מערכת אספקת מים שאינם מי שתייה; כמו כן, תובטח מניעת חדירת מים שאינם מי שתייה אל תוך המכלים;
{{ח:תת|(3)}} צינורות ואבזרים לאספקת מי שתייה המותקנים בקרקע, בחומר מילוי או במקום סמוי אחר יהיו עמידים בפני השפעות חומרי הכיסוי או המילוי או יוגנו מפניהן.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ב|פרק ב׳: אספקת מים שאינם מי שתייה}}

{{ח:סעיף|8|מערכת אספקת מים שאינם ראויים לשתייה}}
{{ח:ת}} מערכת אספקת מים תיחשב ”מערכת אספקת מים שאינם ראויים לשתייה“ לעניין תקנות אלה, אם במערכת או בחלק ממנה מתקיים אחד לפחות מהתנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} המערכת מכילה צנרת, אבזרים או מכשירים האסורים לשימוש למי שתייה בניגוד לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}};
{{ח:תת|(2)}} המערכת אינה עומדת בתנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 6|בתקנה 6}} לגבי מערכות מי שתייה;
{{ח:תת|(3)}} במערכת מוזרמים, בשימוש אקראי, מים או חומרים שאינם מי שתייה;
{{ח:תת|(4)}} המים במערכת ובמכלי המים אינם עומדים בתחלופה הנדרשת כאמור {{ח:פנימי|סעיף 30|בתקנה 30}}.

{{ח:סעיף|9|תנאים להתקנת מערכת אספקת מים שאינם מי שתייה}}
{{ח:תת|(א)}} הזנה למערכת אספקת מים שאינם מי שתייה ממערכת אספקת מי שתייה תהיה לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20}}.
{{ח:תת|(ב)}} צנרת מערכת לאספקת מים שאינם ראויים לשתייה, על אבזריה, תותקן תוך נקיטת אמצעים שיש בהם כדי למנוע שימוש במערכת למטרות שתייה, ולכל הפחות אמצעים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בנקודת המוצא של המערכת יותקן שילוט קבע המפרט את סוג הזורם, והמזהיר כי המים אינם מי שתייה לפי תקן ישראלי ת״י 3864;
{{ח:תתת|(2)}} צבע צנרת מערכת אספקת מים שאינם ראויים לשתייה יהיה בגוונים שונים מגוני צנרת אספקת מי השתייה – לפי תקן ישראלי ת״י 659.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ג|פרק ג׳: אספקת מים חמים והגבלת טמפרטורה}}

{{ח:סעיף|10|חובת אספקת מים חמים}}
{{ח:תת|(א)}} בדירת מגורים תותקן מערכת אספקת מים חמים לקבועות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} כיורי מטבח;
{{ח:תתת|(2)}} כיורי רחצה, למעט כיור בשירותי אורחים;
{{ח:תתת|(3)}} מקלחות;
{{ח:תתת|(4)}} אמבטיות.
{{ח:תת|(ב)}} בבניין שאינו בניין מגורים תותקן מערכת אספקת מים חמים במקלחות, למעט בחופי רחצה.
{{ח:תת|(ג)}} בבניינים שלהלן תותקן מערכת אספקת מים חמים בכיורי רחצה:
{{ח:תתת|(1)}} מעון יום לפעוטות;
{{ח:תתת|(2)}} מוסד חינוך;
{{ח:תתת|(3)}} בניין המשמש למלונאות;
{{ח:תתת|(4)}} בניין המשמש את הציבור למטרות פנאי ובכלל זה אולם למופעים, אירועים וכנסים – לצוות בלבד;
{{ח:תתת|(5)}} מבנה המשמש להסעדה;
{{ח:תתת|(6)}} תעשייה;
{{ח:תתת|(7)}} פנימייה;
{{ח:תתת|(8)}} בניין לאוכלוסייה רגישה;
{{ח:תתת|(9)}} בניין המשמש למסחר;
{{ח:תתת|(10)}} בניין המשמש לספורט;
{{ח:תתת|(11)}} בריכת שחייה.

{{ח:סעיף|11|הגבלת טמפרטורה של מים חמים}}
{{ח:תת|(א)}} מערכת אספקת מים חמים דירתית תאפשר את חימום המים לטמפרטורה של 60 מעלות צלזיוס באוגר הדירתי, וינקטו אמצעים להבטיח שטמפרטורת המים החמים במוצא הקבועה לא תעלה על 55 מעלות צלזיוס.
{{ח:תת|(ב)}} במערכת אספקת מים חמים שאינה דירתית –
{{ח:תתת|(1)}} נוסף על האמור בתקנת משנה (א) יינקטו אמצעים המאפשרים את העלאת הטמפרטורה ל־80 מעלות צלזיוס באוגר בעת הטיפול במערכת אספקת המים החמים;
{{ח:תתת|(2)}} טמפרטורת המים החמים במערכת סחרור מים חמים, לא תפחת מ־55 מעלות צלזיוס בחזרה לאוגר.
{{ח:תת|(ג)}} בבניין לאוכלוסייה רגישה, טמפרטורת המים החמים במוצא הקבועה לא תעלה על 45 מעלות צלזיוס.
{{ח:תת|(ד)}} תתאפשר סטייה של 5% מעל או מתחת לטמפרטורה שנקבעה בתקנה זו.

{{ח:סעיף|12|סוגי מערכות אספקת מים חמים}}
{{ח:תת|(א)}} אספקת מים חמים, כנדרש {{ח:פנימי|סעיף 10|בתקנות 10}} {{ח:פנימי|סעיף 11|ו־11}}, תהיה באמצעות אחת מהמערכות המפורטות להלן או באמצעות שילוב של מערכות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מערכת סולרית לפי ת״י 579;
{{ח:תתת|(2)}} מחממי מים הכוללים אוגר למים חמים, המבוססים על אחד או יותר מאמצעי החימום האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} גז פחממני מעובה או גז טבעי;
{{ח:תתתת|(ב)}} חשמל;
{{ח:תתתת|(ג)}} משאבות חום לפי ת״י 6226 ות״י 16147;
{{ח:תתתת|(ד)}} אמצעי חימום אחרים, ובלבד שהמים המסופקים באמצעותם עומדים בתקנים הקיימים בעניינם;
{{ח:תתת|(3)}} מחממי מים מיידיים, שאינם כוללים אוגר למים חמים, המחוממים באחד או יותר מאמצעי החימום האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} גז פחמימני מעובה או גז טבעי;
{{ח:תתתת|(ב)}} חשמל;
{{ח:תתתת|(ג)}} אמצעי חימום אחרים, ובלבד שהמים המסופקים באמצעותם עומדים בתקנים הקיימים בעניינם.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), בבניין מגורים יותקנו מערכות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בתקנה 24}}.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ד|פרק ד׳: ספיקות ולחצים במערכת אספקת מים}}

{{ח:סעיף|13|לחץ אספקת מים}}
{{ח:ת}} הלחץ המרבי והמזערי במוצא הקבועה יהיה כמפורט בטבלה שלהלן:

'''לחץ מרבי ומזערי במוצא הקבועה'''

סוג מערכת	לחץ מזערי (בר)	לחץ מרבי (בר)

1	מים חמים וקרים לצריכה	1.5(1)	6.0(1)

2	כיבוי אש באמצעות מתזים	לפי דרישות ת״י 1596

3	כיבוי אש באמצעות ברזי כיבוי וגלגלוני צינורות גמישים	1.4(2)	7.0(1)

(1) לחץ קבוע (סטטי) במוצא הברז;

(2) לחץ משתנה (דינמי) במוצא הברז, בספיקה המזערית הנדרשת לצורכי כיבוי אש.

{{ח:סעיף|14|ספיקת מים}}
{{ח:תת|(א)}} ספיקת המים לכל קבועה לא תפחת מהנדרש בת״י 1205 חלק 1.
{{ח:תת|(ב)}} ספיקת מים בו־זמנית לכל מבנה, לפי סוגו, לא תפחת מהנדרש בת״י 1205 חלק 1.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ה|פרק ה׳: מד מים}}

{{ח:סעיף|15|מד מים ראשי}}
{{ח:תת|(א)}} בכל בניין או נכס, יותקן מד מים ראשי, באופן שתהיה אליו גישה לקריאה ולתחזוקה לפי {{ח:חיצוני|כללי מדידת מים (מערכות מדידת מים)|כללי מדידת מים (מדי מים), התשמ״ח–1988}}, ות״י 1205.
{{ח:תת|(ב)}} בכל בניין שבו הותקנה מערכת כיבוי אש המוזנת ישירות ממערכת אספקת המים של הרשות המקומית, יותקן מד מים ראשי באחת מהדרכים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} מד מים ראשי אחד, המתאים להעברת הספיקות המתוכננות לצורכי כיבוי אש;
{{ח:תתת|(2)}} שני מדי מים נפרדים, האחד לצינור אספקת המים והשני לצינור כיבוי האש, ובתנאי שמערכת המים ומערכת כיבוי האש מופרדות זו מזו.

{{ח:סעיף|16|מד מים משני}}
{{ח:ת}} נדרש מד מים משני לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק מדידת מים|חוק מדידת מים}}, יותקן מד מדידת מים משני.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ו|פרק ו׳: חובת התקנת שסתומי ניתוק}}

{{ח:סעיף|17|מקום התקנת שסתומי ניתוק}}
{{ח:ת}} שסתומי ניתוק יותקנו במקומות אלה:
{{ח:תת|(1)}} לפני מד המים ולאחריו – לפי ת״י 63 חלק 2;
{{ח:תת|(2)}} במבוא לקו אספקת מי השתייה לנכס;
{{ח:תת|(3)}} לכל דירת מגורים, במרחק סביר מדלת הכניסה במקום נגיש לצורך תחזוקה ותפעול;
{{ח:תת|(4)}} בכניסה וביציאה של כל מכל המשמש את מערכת המים, ובכלל זה מכל אגירה, מכל לחץ וכיוצא באלה;
{{ח:תת|(5)}} במערכות האלה:
{{ח:תתת|(א)}} במבוא למערכת המשמשת לטיפול במים;
{{ח:תתת|(ב)}} במבוא לרכיב חימום המים במערכת אספקת מים חמים;
{{ח:תתת|(ג)}} במבוא למערכת לאספקת מים שאינם ראויים לשתייה, ובכלל זה מערכת מיזוג אוויר, בריכת שחייה, מערכת הסקה וכיוצא באלה;
{{ח:תתת|(ד)}} לפני מז״ח ואחריו.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ז|פרק ז׳: מניעת בזבוז מים}}

{{ח:סעיף|18|חובת התקנת מערכת למניעת בזבוז מים}}
{{ח:ת}} בבניין יותקנו אבזרים חוסכי מים, כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} מכל הדחה דו־כמותי כמפורט בת״י 851 או בת״י 1385;
{{ח:תת|(2)}} וסת או מגביל ספיקה יותקן במוצא הברזים, בקבועות האלה:
{{ח:תתת|(א)}} כיורי רחצה;
{{ח:תתת|(ב)}} כיורי מטבח;
{{ח:תתת|(ג)}} מקלחות.
{{ח:תת|(3)}} בבניין שאינו משמש למגורים, ששטחו הכולל עולה על 1,000 מטרים רבועים, תותקן מערכת התרעה למזעור נזילות מים.

{{ח:סעיף|19|סחרור במערכת אספקת מים חמים למזעור בזבוז מים}}
{{ח:תת|(א)}} עלה אורכו המרבי של צינור בין מקור אספקת המים החמים לקבועה המרוחקת ביותר על 25 מטרים, תותקן מערכת סחרור מים חמים.
{{ח:תת|(ב)}} מערכת סחרור מים חמים תהיה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מערכת סחרור השומרת על טמפרטורת המים במערכת באופן רציף;
{{ח:תתת|(2)}} מערכת סחרור בדירת מגורים שמפעיל הצרכן קודם לפתיחת הברז, שתופסק באופן עצמאי לאחר גמר מחזור סחרור אחד.
{{ח:תת|(ג)}} אורכו המרבי של צינור המים, בין ההתחברות למערכת סחרור המים החמים ובין הקבועה בבניין מגורים, לא יעלה על 15 מטרים.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ח|פרק ח׳: הגנה בפני זרימה חוזרת}}

{{ח:סעיף|20|הגנה מפני זרימה חוזרת}}
{{ח:תת|(א)}} אם קיים חיבור בין מערכת לאספקת מי שתייה לבין מערכת לאספקת מים שאינם ראויים לשתייה, ובכלל זה במערכת השקיה, ינקטו אמצעים למניעת זרימה חוזרת לפי ת״י 1205 חלק 1.
{{ח:תת|(ב)}} אם קיימת מערכת משאבות להגברת לחץ במערכת אספקת מים שאינם ראויים לשתייה, תוגן מערכת מי השתייה מפני אפשרות של מים חוזרים ממערכת המים שאינם ראויים לשתייה באמצעות מז״ח.
{{ח:תת|(ג)}} אם לא קיימת מערכת משאבות להגברת לחץ במערכת אספקת מים שאינם ראויים לשתייה – תוגן מערכת מי השתייה מפני אפשרות של מים חוזרים ממערכת המים שאינם ראויים לשתייה, באמצעות אל־חוזר כפול.
{{ח:תת|(ד)}} הוחדרו חומרים כימיים למערכת מים שאינם ראויים לשתייה, תוגן מערכת אספקת מי השתייה מפני אפשרות של מים חוזרים באמצעות מז״ח.
{{ח:תת|(ה)}} במקרים שבהם קיימת חובת התקנת מז״ח לפי {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (התקנת מכשיר מונע זרימת מים חוזרת)|תקנות בריאות העם (התקנת מכשיר מונע זרימת מים חוזרת)}} יתקין מתקין מוסמך כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (התקנת מכשיר מונע זרימת מים חוזרת)|בתקנות האמורות}} או ספק מים, לפי העניין, את המז״ח לפי {{ח:פנימי|חלק ג פרק ח|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ו)}} אם לא ניתן להגן מפני אפשרות זרימה חוזרת, ובכלל זה במערכות כיבוי אש בלחץ העולה על 12 בר, תהיה הפרדה מוחלטת בין מערכות אספקת מים שאינם ראויים לשתייה לבין מערכת אספקת מי השתייה.

{{ח:סעיף|21|הגנה מפני זרימה חוזרת בקבועות, בכלים, מכלים ובריכות}}
{{ח:תת|(א)}} הגנה מפני זרימה חוזרת בקבועה, בכלי, במכל, בבריכת שחייה, בבריכת נוי ובכל מכל מים אחר בבניין, תתבצע באמצעות מרווח אוויר שגובהו לא יפחת מהקבוע בת״י 1205 חלק 1, או באמצעות שסתום מונע ואקום טעון קפיץ במכל למי שתייה בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), במקום שבו אין אפשרות ליצור מרווח אוויר מזערי, יהיה מוצא מי השתייה מצויד באבזר למניעת זרימה חוזרת שהגישה אליו נוחה, לפי {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (התקנת מכשיר מונע זרימת מים חוזרת)|תקנות בריאות העם (התקנת מכשיר מונע זרימה חוזרת {{ח:הערה|[צ״ל: זרימת מים חוזרת]}})}} ות״י 1205 חלק 1.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק ט|פרק ט׳: צנרת אספקת מים בתחום הפרט ובקירות משותפים}}

{{ח:סעיף|22|התקנת צנרת אספקת מים}}
{{ח:תת|(א)}} צנרת אספקת מים לדירת מגורים בתחום המגרש, לא תותקן בתחומה של דירת מגורים אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), תותר התקנת צנרת של דירת מגורים בתחומי מרפסת שירות, חצר או אזור שירות של דירת מגורים אחרת, אם ייעודה הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אספקת מים דירתית ראשית ממד המים בבניין שאינו בניין גבוה או בניין רב־קומות, ובלבד שהצנרת גלויה או מוסתרת ברכיב פריק;
{{ח:תתת|(2)}} צנרת המיועדת למערכת סולרית משותפת, ובלבד שהצנרת גלויה או מוסתרת ברכיב פריק;
{{ח:תתת|(3)}} צנרת סחרור של מערכת סולרית פרטית מאולצת, ובלבד שהצנרת מותקנת בתוך שרוול המאפשר את שליפתה בלא כניסה לתחום יחידת המשנה שבה היא מותקנת;
{{ח:תתת|(4)}} צנרת המיועדת למערכת סולרית משותפת תותר התקנתה ברצפה ובקירות מרפסת של הקומות העליונות, אל הקולטים על הגג, בתנאי שהצנרת תהיה מטיפוס צנרת שחילה וניתנת לשליפה לצורכי תחזוקה בלא פגיעה בריצוף המרפסת או בפגיעה מזערית בריצוף;
{{ח:תתת|(5)}} כל צנרת מים המותקנת בתוך פיר בתחום הבניין, ובלבד שיהיה ניתן לטפל בצנרת זו, בלא כניסה לדירת המגורים.
{{ח:תת|(ג)}} נבנה קיר כפול דופן בין שתי דירות מגורים, יותר מעבר צנרת בקיר, ובלבד שצנרת כל דירת מגורים הותקנה בדופן הקיר הצמוד לדירה זו, וכן נעשו סידורים למניעת מפגעים אקוסטיים הנובעים מזרימת מים בצנרת ובברזייה כנדרש {{ח:חיצוני|תקנות למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר)|בתקנות למניעת מפגעים (רעש בלתי סביר), התש״ן–1990}}.
{{ח:תת|(ד)}} בבניין שאינו מיועד למגורים, תותר התקנת צנרת מים בתחום יחידת משנה בבניין, לצורך אספקת מים ליחידת משנה אחרת, ובלבד שצנרת זו תותקן בתוך שרוול ותתאפשר החלפת הצנרת בלא כניסה לתחום יחידת המשנה.
{{ח:תת|(ה)}} במוסד חינוך לא תותקן צנרת מים בקיר משותף לשירותים ולכיתת לימוד.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק י|פרק י׳: מרחק צנרת מים בקרקע ממיתקנים שונים}}

{{ח:סעיף|23|מרחק מזערי מצינור מים תת־קרקעי}}
{{ח:ת}} המרחק המזערי בין צינור מים תת־קרקעי ובין יסודות או צינורות אחרים יהיה לפי הוראות ת״י 1205 חלק 4.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק יא|פרק י״א: מערכות לחימום מים והפקת אנרגיה}}

{{ח:סעיף|24|מערכת לחימום מים והפקת אנרגיה בבניין מגורים}}
{{ח:ת}} בבניין מגורים יותקנו מערכות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מערכת לאספקת מים חמים לכל דירות המגורים בבניין מבין המערכות המפורטות להלן או שילוב של מערכות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} מערכת סולרית לפי ת״י 579;
{{ח:תתת|(ב)}} משאבות חום לפי ת״י 6226 ות״י 16147;
{{ח:תתת|(ג)}} כל מערכת אחרת המספקת לפחות 1,897,500 קילו קלוריות לשנה לכל דירת מגורים, באמצעות צריכה מרבית שוות ערך ל־880 קילו וואט שעה; מסמכים המפרטים את נתוני המערכת ועמידתה בתנאים האמורים יצורפו לנספח התברואה במסגרת הבקשה להיתר הבנייה;
{{ח:תת|(2)}} מערכת אחת או יותר בעלת יכולת הפקת אנרגיה לשימוש הבניין מאנרגיית שמש, אנרגיית רוח או חום שיורי, לפי הוראות אלה:
{{ח:תתת|(א)}} בבניין שאינו רב־קומות – בהיקף של לפחות 1,897,500 קילו קלוריות לשנה או 2,206 קילו וואט שעה לשנה לכל דירת מגורים;
{{ח:תתת|(ב)}} בבניין רב־קומות – בהיקף של לפחות 66,000,000 קילו קלוריות בשנה או 76,744 קילו וואט שעה בשנה;
{{ח:תתת|(ג)}} מסמכים המפרטים את נתוני מערכת ועמידתה בתנאים האמורים יצורפו לנספח התברואה במסגרת הבקשה להיתר הבנייה;
{{ח:תת|(3)}} ניתן להתקין בבניין מגורים מערכת אחת העונה על התנאים האמורים בפסקאות (1) ו־(2);
{{ח:תת|(4)}} למערכת סולרית תותקן מערכת גיבוי לחימום מים לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|תקנה 12}}.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק יב|פרק י״ב: דרישות אקוסטיות ממערכת אספקת מים}}

{{ח:סעיף|25|מניעת רעש מצנרת מים}}
{{ח:ת}} מערכת אספקת המים בבניין תעמוד בדרישות ת״י 1004 חלק 4 למניעת רעש בלתי סביר; לשם כך יינקטו האמצעים האלה לכל הפחות:
{{ח:תת|(1)}} צינורות המים, העוברים בפירים הראשיים בבניין, לא יבואו במגע ישיר עם שלד הבניין;
{{ח:תת|(2)}} צנרת אספקת המים בקירות, למעט בקירות חדרי שירותים, לא תבוא במגע ישיר עם הקירות; לצורך כך, תותקן סביב הצנרת עטיפה מסוג בידוד אקוסטי או שרוול מבודד.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק יג|פרק י״ג: מכלי אגירת מים}}

{{ח:סעיף|26|התקנת מכלי אגירת מים}}
{{ח:ת}} מכלי אגירת מים יותקנו בבניינים במקרים אלה:
{{ח:תת|(1)}} במפעלים חיוניים – לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות עבודה בשעת חירום|חוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ״ז–1967}};
{{ח:תת|(2)}} לצורך הבטחת אספקת מים לבניין רב־קומות;
{{ח:תת|(3)}} לצורך הבטחת אספקת מים למערכות כיבוי האש בבניין – לפי הדרישות שפורטו בנספחי התכן.

{{ח:סעיף|27|נפח מכלי אגירת מים}}
{{ח:ת}} נפח אגירת מים לצורכי הבטחת אספקתם יהיה כמפורט בטבלה שלהלן:

{{מוקטן|טור א׳}}{{ש}}השימוש במים	{{מוקטן|טור ב׳}}{{ש}}סוג בניין	{{מוקטן|טור ג׳}}{{ש}}נפח אגירה מזערי

(1)	לכל צורך {{ש}} למעט לצורכי כיבוי אש ובטיחות	בניין שמתכנן מערכת התברואה מצא שאספקת המים הציבורית אליו אינה אמינה, ולמעט בניין המפורט בפסקאות (2) עד (4)	50 ליטרים לאדם לפי המספר המוערך של השוהים בבניין ובכלל זה קהל מבקרים

(2)	בניין רב־קומות שיש בו מערכת משאבות להגברת לחץ	400 ליטרים לכל דירה

(3)	בית מלון בעל 100 חדרי אורחים או יותר	500 ליטרים לכל חדר אורחים

(4)	בית חולים, בית דיור מוגן שיש בו מחלקה סיעודית	לפי הנחיות רשות הבריאות

(5)	לצורכי כיבוי אש	כאמור {{ח:חיצוני|תקנות התכנון והבנייה (בקשה להיתר, תנאיו ואגרות)#תוספת 2 חלק ג פרק ד|בפרק ד׳ בחלק ג׳ לתוספת השנייה}}

{{ח:סעיף|28|נפח מכלי לחץ לאגירת מים חמים והנחיות להתקנתם}}
{{ח:ת}} במערכות אספקת מים חמים, למעט המערכות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 12|בתקנה 12(א)(3)}} יותקנו מכלי לחץ לאגירת מים חמים שנפחם יהיה –
{{ח:תת|(1)}} בבניין מגורים, אחת מהאפשרויות האלה:
{{ח:תתת|(א)}} לכל דירת מגורים יותקן מכל לחץ לאגירת מים חמים משלה בנפח מזערי כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(1)}} לדירת מגורים בת חדר אחד – 60 ליטרים לפחות;
{{ח:תתתת|(2)}} לדירת מגורים בת שלושה חדרים לכל היותר – 120 ליטרים לפחות;
{{ח:תתתת|(3)}} לדירת מגורים בת ארבעה חדרים ומעלה – 150 ליטרים לפחות;
{{ח:תתת|(ב)}} מכל לחץ לאגירת מים חמים משותף לכל דירות המגורים, בנפח המסוגל לספק את הספיקות הבו־זמניות (סימולטניות) הנדרשות לכלל דירות המגורים.
{{ח:תת|(2)}} בבניין שאינו בניין מגורים, אחת מהאפשרויות האלה או צירוף שלהן:
{{ח:תתת|(א)}} לכל יחידה נפרדת של הבניין, ובכלל זה חנות, משרד וכיוצא באלה – מכל לחץ לאגירת מים חמים משלה;
{{ח:תתת|(ב)}} מכל לחץ לאגירת מים חמים משותף לכל הבניין, בנפח המסוגל לספק את הספיקות הבו־זמניות הנדרשות לכלל הבניין;
{{ח:תת|(3)}} מכלי הלחץ לאגירת המים החמים יותקנו לפי ת״י 69, ת״י 579 ות״י 4295.

{{ח:סעיף|29|יניקת מים למערכות משאבות להגברת לחץ}}
{{ח:תת|(א)}} יניקת מים למערכות משאבות להגברת לחץ תתבצע ממכלי אגירת מים, ולא ישירות מצנרת האספקה, אלא אם כן אישר מהנדס הוועדה המקומית.
{{ח:תת|(ב)}} נפחו של מכל אגירת מים ליניקה לא יפחת מהנפח המתקבל לפי הנוסחה הקבועה בפרק ב׳, תת־פרק שכותרתו ”אגירת מים לצורכי אספקתם“ בת״י 1205, חלק 1.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בתקנה זו, בבניין שבו מותקנת מערכת משאבות להגברת לחץ לשתי דירות מגורים לכל היותר, ניתן לחבר את מערכת משאבות הגברת הלחץ ישירות למערכת אספקת המים של הרשות המקומית, בלא מכל אגירה, ובלבד שהספק מערכת המשאבות להגברת הלחץ לא יעלה על 2.0 מטרים מעוקבים לשעה.

{{ח:סעיף|30|איכות המים במכלי האגירה}}
{{ח:תת|(א)}} במכל המשמש לאגירת מי שתייה, במלואו או בחלקו, תובטח תחלופת המים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} כל נפח המכל יוחלף במים טריים כל 72 שעות לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} תחלופת מים תהיה רק באמצעות שימוש בהם, בלא בזבוז;
{{ח:תתת|(3)}} אם נפח מכל המים, המשמש בחלקו למי שתייה, לא מאפשר תחלופת מים טריים כאמור בפסקאות (1) ו־(2), יופרדו מי השתייה למכל נפרד;
{{ח:תתת|(4)}} בוצעו במים פעולות הכלרה וסינון לפי {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי שתייה ומיתקני מי שתייה)|תקנות איכות תברואית}}, לא תחול על המכל פסקה (1);
{{ח:תתת|(5)}} פסקה (1) לא תחול על מכלים המשמשים לכיבוי אש, ובלבד שתובטח הפרדה מוחלטת בינם ובין מכלי מי השתייה, ויובטח שלא ייעשה בהם שימוש לצורך מי שתייה.
{{ח:תת|(ב)}} במכל שנפחו הכולל עולה על 200 מטרים מעוקבים יחולו הדרישות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} המכל יחולק לשני מכלי משנה לפחות שעל כל אחד מהם יחולו דרישות תקנה זו {{ח:פנימי|סעיף 31|ותקנה 31}};
{{ח:תתת|(2)}} מערכות הצנרת יאפשרו הפעלת כל מכל משנה בנפרד, לצורך פעולות אחזקה.

{{ח:סעיף|31|מניעת סיכונים ומטקדים למכלי אגירת מים}}
{{ח:תת|(א)}} קיר, רצפה או תקרה של דירה לא ישמשו קיר, רצפה או תקרה של מכל מים.
{{ח:תת|(ב)}} בקיר, רצפה או תקרה של מכל המים לא יעברו צנרת או נקזים מכל סוג שהוא, למעט צנרת ונקזים הקשורים למכל המים עצמו.
{{ח:תת|(ג)}} מכל המים וחדר המשאבות הצמוד לו יהיו במבנה המונע גישה לא מבוקרת.
{{ח:תת|(ד)}} מכל המים יוגן מפני חדירת מי שפכים או מפני חדירת מים שאינם מי שתייה.

{{ח:סעיף|32|התקנת מכלי אגירת מים}}
{{ח:תת|(א)}} מכל אגירת מים יותקן לפי ת״י 1205 חלק 1, ולפי תקנות מערכות בריכה למי שתייה.
{{ח:תת|(ב)}} על מערכת מילוי המכל יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המערכת תובטח מפני זרימה חוזרת לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20}};
{{ח:תתת|(2)}} המערכת תובטח מפני גלישת מים מהמכל, באמצעות שסתומי בריכה אוטומטיים; לכל מכל אגירת מים יותקן צינור גלישת מים למקרה של תקלה בשסתומי הבריכה; שטח חתך צינור הגלישה יהיה כפול משטח חתך צינור המילוי לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} לכל מכל אגירת מים יינקטו אמצעים לריקון המכל בנקודה הנמוכה ביותר במכל.
{{ח:תת|(ד)}} במכל המשמש הן לצורכי אספקת מים לצריכה והן לצורכי כיבוי אש תבטיח היניקה מן המכל לצריכה תחלופת מים מתחתית המכל, לפי הוראות ת״י 1205.
{{ח:תת|(ה)}} ביניקה ממכל לצורכי כיבוי אש יותקן אבזר למניעת מערבולת כאמור בת״י 1596.
{{ח:תת|(ו)}} בחדר הטכני הגובל במכל לאגירת מים, שבו ממוקמים צינורות ושסתומי המכל, מוצאי צינורות הגלישה וההורקה או מערכות משאבות להגברת הלחץ, תותקן מערכת ניקוז למניעת הצפה.

{{ח:קטע3|חלק ג פרק יד|פרק י״ד: מערכות משאבות להגברת לחץ}}

{{ח:סעיף|33|מערכת משאבות להגברת לחץ}}
{{ח:ת}} מערכת משאבות להגברת לחץ לבניין או לחלק ממנו תותקן במקרים אלה:
{{ח:תת|(1)}} במערכת אספקת מי שתייה, כשלחץ מערכת אספקת המים של הרשות המקומית או לחץ מכל אגירת המים על גג הבניין, אין בו די כדי לספק לחץ מים לכל הקבועות בבניין לפי דרישות הטבלה {{ח:פנימי|סעיף 13|בתקנה 13}};
{{ח:תת|(2)}} בברזי וגלגלוני כיבוי אש, כשלחץ מערכת אספקת המים של הרשות המקומית או לחץ מכל המים על גג הבניין, אין בו די כדי לספק לחץ מים לכל ברזי וגלגלוני הכיבוי בבניין לפי דרישות הטבלה {{ח:פנימי|סעיף 13|בתקנה 13}};
{{ח:תת|(3)}} במערכות כיבוי אש באמצעות מתזים, כשלחץ מערכת אספקת המים של הרשות המקומית או לחץ מכל המים על גג הבניין, אינו עומד בדרישות ת״י 1596 לאספקת מים למערכות כיבוי האש באמצעות מתזים.

{{ח:סעיף|34|דרישות אקוסטיות ממערכת משאבות להגברת לחץ ומכלי אגירת מים}}
{{ח:ת}} מערכת משאבות להגברת לחץ ומכלי אגירת המים, למעט מערכות המיועדות לכיבוי אש בלבד ומשאבות המופעלות רק בזמן חירום, יעמדו בדרישות ת״י 1004, חלק 4.

{{ח:קטע2|חלק ד|חלק ד׳: מערכות נקזים ואוורם}}
{{ח:קטע3|חלק ד פרק א|פרק א׳: מערכת נקזים – דרישות כלליות}}

{{ח:סעיף|35|דרישות כלליות לתכנון והתקנת מערכת נקזים}}
{{ח:תת|(א)}} מערכת הנקזים, ובכלל זה החומרים שמהם עשויה צנרת הנקזים וקוטר הנקזים, תתוכנן ותותקן לפי ת״י 1205, חלק 2.
{{ח:תת|(ב)}} מערכת הנקזים תאפשר זרימת אוויר חיצוני אל הצנרת, למטרת הגנה על חתמי המחסומים מפני גישות ולחץ נגדי בתנאי שימוש רגיל, כנדרש בת״י 1205, חלק 2.
{{ח:תת|(ג)}} לא יחוברו נקזי קבועות או סעיפי קבועות לנקז בקטעים שבהם צפוי מצב של על־לחץ או תת־לחץ בתוך הנקז, כנדרש בת״י 1205, חלק 2.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק ב|פרק ב׳: מערכת נקזים – אופן ומיקום אסור להתקנה}}

{{ח:סעיף|36|הגבלה על מעבר דרך דירת מגורים}}
{{ח:ת}} לא תועבר צנרת נקזים מכל סוג שהוא השייכת לדירת מגורים אחת, דרך דירת מגורים אחרת, אלא בהתקיים תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הצנרת שתועבר תהיה אנכית בלבד או בסטייה של לכל היותר 45 מעלות מהאנך;
{{ח:תת|(2)}} ימוזערו מטרדי רעש (אקוסטיים) לפי ת״י 1004, חלק 4.

{{ח:סעיף|37|הגבלה על מעבר בתקרה}}
{{ח:תת|(א)}} לא תותקן צנרת נקזים אופקית, המנקזת שפכים, בתקרות המצויות מעל חללים הרגישים למפגעים תברואיים, ובכלל זה מטבח, חדר אוכל, מחסן מזון, קוסמטיקה, תרופות, מכל לאגירת מי שתייה וחדר נקי (סטרילי).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), רשות הבריאות רשאית לאשר התקנת צנרת נקזים אופקית כאמור, הכוללת מערכת הגנה שבמקרה של נזילה תמנע טפטוף לחללים הרגישים.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק ג|פרק ג׳: מערכת הנקזים והתקנתה}}

{{ח:סעיף|38|קיים של חומרים}}
{{ח:תת|(א)}} הקיים של הצנרת ושל האבזרים המשמשים למערכות הנקזים השונות שאין אליהם גישה, ובכלל זה צנרת הטמונה בשלד של הבניין או צנרת תת־קרקעית הנמצאת תחת הבניין, יהיה זהה ככל האפשר לקיים של הבניין.
{{ח:תת|(ב)}} מערכת נקזים שאינה עומדת בתקנת משנה (א), תתאפשר החלפתה או טיפול בה, באופן שלא יחייב פירוק או פגיעה בשלד של הבניין.

{{ח:סעיף|39|התקנת צנרת תת־קרקעית בבניין}}
{{ח:ת}} התקנת צנרת תת־קרקעית בבניין או מתחת לרצפות בטון או בתוך רצפת הבטון של רצפה ראשונה בבניין תבוצע לפי ת״י 1205, חלק 2; מחברים ואבזרים במערכת הנקזים יותאמו לסוג הצנרת שבשימוש ולדרישות ת״י 1205, חלק 2.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק ד|פרק ד׳: מערכת שפכים ומערכת ניקוז מי גשם}}

{{ח:סעיף|40|עומס וקוטר מערכת שפכים}}
{{ח:תת|(א)}} העומס והקוטר של מערכת שפכים ושל מערכת ניקוז מי גשם יהיו לפי ת״י 1205, חלק 2.
{{ח:תת|(ב)}} תותקן מערכת גלישת מי חירום למניעת נזק לבניין ולמערכות הבניין, במקרה של סתימת נקז מי גשם.

{{ח:סעיף|41|שיפוע נקזים אופקיים}}
{{ח:תת|(א)}} נקזים אופקיים יותקנו בשיפוע מזערי שיאפשר זרימה תקינה לפי תקן 1205.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), שיפועים קטנים מהשיפועים המפורטים בת״י 1205 מותרים, ובלבד שהמערכת תתפקד בלא תקלות גם בשיפועים אלה, באמצעות מערכת שטיפה קבועה.

{{ח:סעיף|42|חיבור נקזי שפכים לתא בקרה}}
{{ח:תת|(א)}} נקזי שפכים יחוברו לתא בקרה בתחום המגרש בזרימת כובד (גרביטציונית), בהתקיים התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} מפלס מכסה תא הבקרה שאליו מחובר הנקז נמוך ב־20 סנטימטרים לפחות ממפלס רצפת החדר הנמוך ביותר שקבועותיו מחוברות לנקז;
{{ח:תתת|(2)}} מפלס תחתית הנקז גבוה ממפלס תחתית תא הבקרה שאליו הוא מתחבר בהפרש המאפשר את השיפועים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 41|בתקנה 41}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), ניתן לחבר את ניקוז הבניין לתא בקרה שמכסהו נמוך ב־5 סנטימטרים בלבד ממפלס רצפת החדר (להלן בתקנת משנה זו – תא הבקרה הראשון) בהתקיים תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תא הבקרה משמש רק את הקבועות בקומת הקרקע או חדר אשפה;
{{ח:תתת|(2)}} מכסה תא הבקרה, שאליו מתחברות קבועות נוספות בבניין, והנמצא במורד המערכת, נמוך ב־15 סנטימטרים לפחות ממכסה תא הבקרה הראשון.
{{ח:תת|(ג)}} לא מולאו התנאים המפורטים בתקנת משנה (א), יחובר נקז הבניין לתא הבקרה באמצעות מיתקן שאיבת שפכים כמפורט {{ח:פנימי|חלק ד פרק ח|בפרק ח׳}}.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק ה|פרק ה׳: איסור חיבור בין סוגי מערכות נקזים בבניין והפרדת זרמים}}

{{ח:סעיף|43|הפרדת מערכות נקזים}}
{{ח:תת|(א)}} כל אחד מסוגי מערכות הנקזים, ובכלל זה מערכת שפכים, מי גשם, ניקוז מזגנים וכיוצא באלה, יחובר לנקז נפרד עד ליציאה מתחום המגרש או עד לצנרת מאספת בתקרת החניון של הבניין, אם קיים.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), ניתן לחבר לנקז משותף –
{{ח:תתת|(1)}} חיבור בין נקזי צואין ודלוחין;
{{ח:תתת|(2)}} חיבור בין נקזי מי גשם ונקזי מסתורי כביסה;
{{ח:תתת|(3)}} חיבור בין נקזי מרפסות ונקזי מסתורי כביסה;
{{ח:תתת|(4)}} חיבור בין נקזי מרפסות ונקזי מי גשם;
{{ח:תתת|(5)}} חיבור בין נקזי מזגנים ונקזי שפכים.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק ו|פרק ו׳: סילוק זרמים שונים מתחום המגרש}}

{{ח:סעיף|44|סילוק שפכים}}
{{ח:ת}} שפכים יסולקו אל מערכת הביוב של הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|45|סילוק מי מערכות מיזוג אוויר}}
{{ח:ת}} מי מערכות מיזוג אוויר יסולקו באחד מן האופנים האלה:
{{ח:תת|(1)}} לפי האמור {{ח:פנימי|סעיף 44|בתקנה 44}} – דרך מחסום ריח פעיל;
{{ח:תת|(2)}} שפיכה חופשית לאזור גינון בתחום המגרש;
{{ח:תת|(3)}} שפיכה לבור חלחול סמוך למוצא הצנרת מהבניין;
{{ח:תת|(4)}} שפיכה למאגר מים שישמש לצורכי השקיה.

{{ח:סעיף|46|סילוק מי ניקוז מרפסות}}
{{ח:תת|(א)}} מרפסות, מקורות ושאינן מקורות, ינוקזו אל מערכת ניקוז מי הגשם של הבניין, למעט מרפסות קומת הקרקע שאותן ניתן לנקז באמצעות זרבובית.
{{ח:תת|(ב)}} ביציאה מהבניין אל חצר המגרש יסולקו מי ניקוז המרפסות אל מערכת ניקוז מי הגשם של הבניין.
{{ח:תת|(ג)}} למרות האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב), ניתן לנקז מי מרפסות אל מערכת הביוב, כל עוד השטח הכולל של המרפסות שמנוקז אל מערכת הביוב אינו עולה על 40 מטרים רבועים.
{{ח:תת|(ד)}} מערכת ניקוז מי מרפסות מקורות, שתחובר בקצה אל מערכת הביוב, תחובר אחרי מחסום ריח מרכזי.

{{ח:סעיף|47|סילוק מי גשם}}
{{ח:תת|(א)}} לא תחובר מערכת ניקוז מי גשם למערכת הביוב, למעט לפי המפורט {{ח:פנימי|סעיף 46|בתקנה 46}} {{ח:פנימי|סעיף 48|ובתקנה 48}}.
{{ח:תת|(ב)}} סילוק מי הגשם ייעשה לפי ת״י 1205, חלק 2.
{{ח:תת|(ג)}} כל שטחי גגות הבניין ינוקזו באמצעות נקזי מי גשם; גגות משופעים יחוברו לנקזי מי הגשם באמצעות מזחילות.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור, בתקנת משנה (ג) ניתן לנקז גג משופע בשטח שהיטלו אינו עולה על 40 מטרים רבועים באמצעות שפיכה חופשית.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בתקנת משנה (ג), ניתן לנקז מי גשם מגג מבנים יבילים ארעיים ששטח הגג המוטל שלהם אינו עולה על 80 מטרים רבועים, באמצעות שפיכה חופשית.
{{ח:תת|(ו)}} מוצא הנקז של מי הגשם מהבניין ייעשה בשפיכה חופשית לאזורי גינון משותף בתחום המגרש או בשפיכה חופשית לאזורי ריצוף מחלחלים בתחום המגרש או למערכת תיעול בתחום המגרש המובילה לקרקע מחלחלת; שפיכה חופשית תיעשה בגובה שלא יעלה על 30 סנטימטרים ממפלס השטח שאליו היא נשפכת.
{{ח:תת|(ז)}} מי הגשם יופנו למערכת חלחול בתחום המגרש, ובלבד שהקרקע היא קרקע מחלחלת, ולא תיפגע יציבות הבניין; עודפי מים שלא חולחלו יועברו למערכת התיעול של הרשות המקומית.
{{ח:תת|(ח)}} במגרש שבו אין דרך להחדיר את מי הגשם לקרקע מחלחלת, לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על קידוחי מים|חוק הפיקוח על קידוחי מים, התשט״ו–1955}}, או לפי {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (תנאים תברואיים לקידוח מי שתייה)|תקנות בריאות העם (תנאים תברואיים לקידוח מי שתייה), התשנ״ה–1995}}, או לפי דין וחשבון (דוח) של מהנדס ביסוס, או לפי תכנית האוסרת חלחול, יסולקו המים למערכת ניקוז מי גשם או תיעול, באופן שלא ייגרם כל נזק או מפגע לבניין או לסביבה.
{{ח:תת|(ט)}} מוצא מי הגשם מתחום המגרש אל שטח הרשות המקומית ייעשה בשפיכה חופשית אל המדרכה והכביש או בצנרת תת־קרקעית היוצאת דרך אבן השפה של המדרכה אל הכביש באופן שלא תיגרם הפרעה לציבור, או בצנרת תת־קרקעית למערכת התיעול של הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|48|סילוק מי גשם ומי שטיפת רצפה של חניון מקורה}}
{{ח:תת|(א)}} במפלס הגבוה ביותר של כניסה לחניון מקורה תימנע כניסת מי גשם משטח המגרש לתחום החניון ובכלל זה באמצעות הגבהת הכניסה או תעלת איסוף מי גשם.
{{ח:תת|(ב)}} מי גשם הזורמים אל חניון מקורה דרך כבש הכניסה או דרך פתחים בתקרת החניון יסולקו אל מערכת ניקוז מי הגשם של המגרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 47|תקנה 47}}.
{{ח:תת|(ג)}} בחניון מקורה בבניין מגורים, יותר ניקוז שטח הכבש החשוף לגשם למערכת הביוב של הבניין, ובלבד שאינו קולט מי גשם משטחים נוספים.
{{ח:תת|(ד)}} מי שטיפת רצפת החניון המקורה יסולקו אל ביב הבניין.

{{ח:סעיף|49|ניקוי מיתקני אשפה}}
{{ח:ת}} הותקן דחסן במיתקן אשפה, יותקן במיתקן האשפה מפריד שומן בנפח של 1 מטר מעוקב לפחות, שיוצב בין מיתקן האשפה ובין החיבור למערכת הביוב.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק ז|פרק ז׳: אוורים ואיוור של נקזים}}

{{ח:סעיף|50|אוורים ואיוור}}
{{ח:תת|(א)}} בכל בניין שבו מותקנות קבועות יותקן צינור איוור אחד לפחות; צינור האיוור, על מרכיביו ובכלל זה סיים צינור האיוור, קוטרו ואופן התקנתו יהיו לפי ת״י 1205, חלק 2.
{{ח:תת|(ב)}} איוור נקזים ייעשה באחת מהשיטות המופיעות בת״י 1205, חלק 2.

{{ח:קטע3|חלק ד פרק ח|פרק ח׳: מיתקן שאיבת שפכים}}

{{ח:סעיף|51|מיתקן שאיבת שפכים – כללי}}
{{ח:תת|(א)}} מיתקן שאיבת שפכים יכלול בור שאיבה, משאבות, מערכת פיקוד עצמאית (אוטומטית) וצנרת סילוק; בור השאיבה יכוסה במכסה אטום.
{{ח:תת|(ב)}} מערכת הפיקוד העצמאית תפעיל את המשאבות לפי מפלס המים בבור.
{{ח:תת|(ג)}} הנפח המזערי לקליטת הנוזלים בבור השאיבה של שפכים סניטריים ומי גשם יאפשר המתנה של 10 דקות לפחות בין הדממת המשאבה להפעלתה מחדש.
{{ח:תת|(ד)}} לא ימוקם מיתקן שאיבת שפכים במפלס גבוה ממפלס שבו שוהים בני אדם, או בצמוד לבריכות אגירה למי שתייה או לאכסון תרופות, קוסמטיקה או מזון.
{{ח:תת|(ה)}} מיתקן שאיבת שפכים ימוקם באופן שאם תהיה גלישה, תמוזער האפשרות להצפה במקומות המפורטים בתקנת משנה (ד).

{{ח:סעיף|52|איוור מיתקן שאיבת שפכים}}
{{ח:תת|(א)}} בחלקו העליון של בור שאיבה יותקן צינור איוור בקוטר של 110 מילימטרים לפחות; אם הבור מיועד לדירת מגורים בודדת ניתן להתקין בו צינור איוור בקוטר 50 מילמטרים בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} אוור בור שאיבה יוארך בנפרד אל אוויר החוץ באמצעות צינור איוור עם סיים נפרד, או יחובר למערכת האיוור או לנקז ביוב בחיבור איוור הפוך כמפורט בת״י 1205.
{{ח:תת|(ג)}} אין חובה לאוור מיתקן שאיבה המותקן מאחורי קבועה אחת ומשמש רק אותה.

{{ח:סעיף|53|ציוד שאיבה למיתקן שאבית שפכים}}
{{ח:תת|(א)}} ציוד שאיבה למיתקן שאיבת שפכים יהיה בקוטר מינימלי של 63 מילימטרים שיאפשר מעבר המוצקים דרך המאיץ או שיצויד במיתקן טחינה וריסוק.
{{ח:תת|(ב)}} במיתקן שאיבת שפכים המיועד לספיקה העולה על 1,000 ליטרים ליממה, יותקנו שתי משאבות לפחות.
{{ח:תת|(ג)}} במיתקן שאיבת שפכים המשמש את עסקי המזון, ייצור תרופות וקוסמטיקה, יותקנו שתי משאבות לפחות.
{{ח:תת|(ד)}} הותקנו במיתקן לשאיבת שפכים משאבות הטבולות בנוזל, יהיו המשאבות ניתנות להוצאה מבור השאיבה באופן שייתר את הכניסה לתוכו.
{{ח:תת|(ה)}} לא תתאפשר זרימת ביוב חוזרת אל מיתקן השאיבה, באחד או יותר מן האמצעים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} בצינור הסניקה של כל משאבה יותקן שסתום אל־חזור המותאם למערכות ביוב;
{{ח:תתת|(2)}} צינור הסניקה יותקן במפלס הגבוה ב־50 סנטימטרים לפחות ממפלס מכסה תא הבקרה שאליו הוא מחובר;
{{ח:תתת|(3)}} על צינור הסניקה יותקן שסתום אוויר דו־כיווני.
{{ח:תת|(ו)}} בבניינים שבהם קיימת אספקת מתח חלופית ובכלל זה גנרטור חירום, יחובר מיתקן שאיבת שפכים למערכת אספקת המתח החלופית.

{{ח:סעיף|54|חיבור לביב בניים ממיתקם שאיבת שפכים}}
{{ח:ת}} חיבור צינור הסניקה ממיתקן שאיבת השפכים לביב הבניין יבוצע באחת מהאפשרויות האלה:
{{ח:תת|(1)}} חיבור ישיר לתא הבקרה של הבניין;
{{ח:תת|(2)}} חיבור לתא הבקרה של הבניין באמצעות תא בקרה ביניים, לשם ויסות הזרימה;
{{ח:תת|(3)}} חיבור לנקז הבניין באמצעות הסתעפות אנכית נפרדת ומאוורת.

{{ח:סעיף|55|התראות במיתקן שאיבת שפכים}}
{{ח:תת|(א)}} מיתקן שאיבת השפכים יכלול את ההתראות האלה:
{{ח:תתת|(1)}} התראת תקלה במשאבה;
{{ח:תתת|(2)}} התראה על הפסקת זרם החשמל ללוח המשאבות;
{{ח:תתת|(3)}} התראת גלישה.
{{ח:תת|(ב)}} ההתראה תיעשה באמצעות מנורות התראה, פעמון, התראה טלפונית או אמצעי זיהוי אחר, באופן שהמשתמש הסביר יזהה את ההתראה.

{{ח:קטע2|חלק ה|חלק ה׳: ביב בניין}}
{{ח:קטע3|חלק ה פרק א|פרק א׳: דרישות כלליות}}

{{ח:סעיף|56|חובת חיבור למערכת הביוב של הרשות המקומית}}
{{ח:ת}} כל בניין שמותקנות בו קבועות יחובר למערכת הביוב של הרשות המקומית, למעט במקרים חריגים שבהם לא קיימת בקרבת המגרש או הנכס מערכת ביוב של הרשות המקומית, שאז יחול {{ח:פנימי|חלק ה פרק ד|פרק ד׳}}.

{{ח:סעיף|57|התאמה לדרישות תקן 1205}}
{{ח:ת}} החומרים לביב הבניין, אבזריו, תאי הבקרה, אופן התקנתם והגנתם יבוצעו לפי דרישות ת״י 1205, חלק 4.

{{ח:סעיף|58|מיתקני קדם לטיפול בשפכים}}
{{ח:ת}} בבניינים שבהם מופקים מי שפכים תעשייתיים, יותקנו מיתקני קדם לטיפול בשפכים, לפי ת״י 1205 חלק 4; איכות השפכים ביציאה מהמיתקן תעמוד בדרישות כל דין; השפכים, לאחר הטיפול, יאוחדו למערכת הביוב בתחום המגרש.

{{ח:קטע3|חלק ה פרק ב|פרק ב׳: מעבר צנרת ביוב בין מגרשים}}

{{ח:סעיף|59|מעבר צנרת ביוב}}
{{ח:תת|(א)}} לא תועבר צנרת ביוב של מגרש אחד דרך מגרש אחר, וכן לא תועבר מערכת ביוב פרטית מיחידת משנה אחת במגרש דרך יחידת משנה אחרת באותו המגרש.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מתכנן מערכת התברואה רשאי לאשר מעבר צנרת ביוב בין מגרשים, בהתקיים אחד מן התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} המגרשים מתחברים אל תא הבקרה של מערכת הביוב של הרשות המקומית, ותא בקרה זה נמצא בתחום מגרש אחד, בסמוך לגבול בין המגרשים;
{{ח:תתת|(2)}} אין בשטח הציבורי הסמוך לגבול המגרש מערכת ביוב של הרשות המקומית;
{{ח:תתת|(3)}} קיימת מערכת ביוב של הרשות המקומית בשטח הציבורי הגובל עם המגרש, אך התנאים הטופוגרפיים לא מאפשרים חיבור בזרימת כובד (גרביטציונית) למערכת זו;
{{ח:תתת|(4)}} קיים רק חיבור ציבורי אחד למגרש המיועד לחבר את כל יחידות המשנה של המגרש.
{{ח:תת|(ג)}} קו הביוב בתקנת משנה זו יעבור במרווח בין קו הבניין לקו המגרש צמוד ככל האפשר לגבול המגרש.
{{ח:תת|(ד)}} צנרת ביוב שהונחה לפי תקנה זו לא תכלול, ככל האפשר, תא בקרה של מגרש אחד בתחום של המגרש האחר.

{{ח:קטע3|חלק ה פרק ג|פרק ג׳: הנחת ביב בניין}}

{{ח:סעיף|60|הנחת ביב בניין וקוטרו}}
{{ח:תת|(א)}} הנחת ביב הבניין וקוטר ביב הבניין תהיה לפי ת״י 1205, חלק 4.
{{ח:תת|(ב)}} המרחק המזערי בין ביב הבניין לבין צינורות אחרים יהיה לפי ת״י 1205.

{{ח:סעיף|61|תא בקרה}}
{{ח:תת|(א)}} תא בקרה יותקן בכל שינוי כיוון של צינור ביב הבניין, בכל הסתעפות שלו ובכל חיבור של נקז הבניין אל הביב, וכן בחיבור למערכת הביוב של הרשות המקומית בסמוך לגבול המגרש; מבנה תא הבקרה, ובכלל זה מידותיו, מיקומו, העומסים הפועלים עליו, שלבי הדריכה בתא הבקרה, תעלות בתחתית תא בקרה והמפל לתא הבקרה, יתוכננו ויותקנו לפי ת״י 1205, חלק 4.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), ניתן לחבר את נקזי הבניין אל ביב הבניין בלא תאי בקרה, בתנאי שהחיבורים יעמדו בדרישות ת״י 1205, חלק 4.

{{ח:קטע3|חלק ה פרק ד|פרק ד׳: מערכת פרטית לסילוק שפכים}}

{{ח:סעיף|62|התקנת מערכת פרטית לסילוק שפכים}}
{{ח:ת}} מערכת פרטית לסילוק שפכים תותקן לפי דרישות ת״י 1205, חלק 8; מיקום מערכת לסילוק שפכים פרטית יהיה, ככל האפשר, באופן שיאפשר בעתיד להתחבר למערכת הביוב של הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|63|איתור מערכת לסילוק שפכים פרטית}}
{{ח:ת}} המרחק המזערי בין רכיב מערכת פרטית לסילוק שפכים לבין רכיבים אחרים, יסודות ומקורות מי שתייה יהיה לפי ת״י 1205 חלק 8.

{{ח:סעיף|64|ביטול מערכת פרטית לסילוק שפכים}}
{{ח:תת|(א)}} עם חיבורו של ביב הבניין למערכת הביוב של הרשות המקומית או לביב המאסף, תיסתם ההסתעפות למערכת לסילוק השפכים הפרטית, יבוטלו ויסתמו בורות הרקב, בורות החלחול או כל רכיב במערכת הפרטית לסילוק השפכים.
{{ח:תת|(ב)}} איטום בורות החלחול ובורות הרקב ייעשה בהנחייתו של מהנדס ביסוס באופן שלא תיווצר בעתיד סכנה בטיחותית.

{{ח:קטע2|חלק ו|חלק ו׳: תחילה והוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|65|תחילה והוראות}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתן של תקנות אלה 90 ימים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה), והן יחולו על בקשה להיתר שהוגשה ביום התחילה או לאחריו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), לבקשת מבקש ההיתר, מותר לפעול לפי תקנות אלה מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ט׳ באלול התשע״ט (9 בספטמבר 2019)}}
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]