gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות הגנת הדייר (סדרי דין בבקשה לאישור הסכם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הדייר (סדרי דין בבקשה לאישור הסכם), תשכ״ט–1968}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי דין בבקשה לאישור הסכם}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ט, 40|תקנות הגנת הדייר (סדרי דין בבקשה לאישור הסכם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2292.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 807|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6174.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר#סעיף 12|סעיף 8ד}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|לחוק הגנת הדייר, תשט״ו–1955}} (להלן – החוק היסודי), {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|וסעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}}, ויתר הסמכויות הנתונות לי, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה ”הסכם“ – הסכם להחזרת נכס כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר#סעיף 12|בסעיף 8ד לחוק היסודי}}.

{{ח:סעיף|2|הגשת בקשה|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} בקשה לאישור הסכם תוגש לבית המשפט או לבית הדין על ידי צד להסכם או הבא מכוחו.

{{ח:סעיף|3|משיבים}}
{{ח:ת}} כל צד להסכם שאינו המבקש, וכן המחזיק בנכס בתורת דייר משנה או בר־רשות או בכל דרך אחרת, יהיו משיבים בבקשה.

{{ח:סעיף|4|רצופות}}
{{ח:ת}} לבקשה יצורף העתק מההסכם וכן תצהיר לאישור העובדות המשמשות יסוד לבקשה, לרבות פירוט כל המחזיקים בנכס והצהרה שלאיש זולת בעלי הדין אין זכות בנכס.

{{ח:סעיף|5|תחולת תקנות סדר הדין|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}}, יחולו על ההליכים לפי תקנות אלה, במידה שאין בתקנות אלה הוראה אחרת.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הגנת הדייר (סדרי דין בבקשה לאישור הסכם), תשכ״ט–1968“.

{{ח:חתימות|ד׳ בתשרי תשכ״ט (26 בספטמבר 1968)}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הפרטיות (העברת מידע אל מאגרי מידע שמחוץ לגבולות המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הפרטיות (העברת מידע אל מאגרי מידע שמחוץ לגבולות המדינה), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״א, 900|תקנות הגנת הפרטיות (העברת מידע אל מאגרי מידע שמחוץ לגבולות המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6113.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 36|סעיף 36(2)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|לחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגבלת העברה של מידע לחו״ל}}
{{ח:ת}} לא יעביר אדם מידע ולא יאפשר העברה של מידע ממאגר מידע בישראל אל מחוץ לגבולותיה, אלא אם כן דין המדינה שאליה מועבר המידע, מבטיח רמת הגנה על מידע שאינה פחותה, בשינויים המחויבים, מרמת ההגנה על מידע הקבועה בדין הישראלי, ובכלל זה קובע עקרונות אלה:
{{ח:תת|(1)}} מידע ייאסף ויעובד באופן חוקי והוגן;
{{ח:תת|(2)}} מידע יוחזק, ישמש ויימסר רק למטרה שלשמה נתקבל;
{{ח:תת|(3)}} מידע שנאגר יהיה מדויק ומעודכן;
{{ח:תת|(4)}} נתונה זכות עיון ותיקון למי שהמידע עליו;
{{ח:תת|(5)}} קיימת חובה לנקוט אמצעי ביטחון נאותים להגנה על מידע במאגרי מידע.

{{ח:סעיף|2|תנאים להעברת מידע לחו״ל}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, רשאי בעל מאגר מידע להעביר מידע או לאפשר העברה של מידע ממאגר מידע שלו בישראל אל מחוץ לגבולותיה, אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} האדם שעליו המידע הסכים להעברה;
{{ח:תת|(2)}} לא ניתן לקבל את הסכמתו של האדם שעליו המידע וההעברה הכרחית לשם הגנה על בריאותו או שלמות גופו;
{{ח:תת|(3)}} המידע מועבר לתאגיד שנתון לשליטתו של בעל מאגר המידע שממנו מועבר המידע, והוא הבטיח את ההגנה על הפרטיות לאחר ההעברה; בפסקה זו, ”שליטה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}};
{{ח:תת|(4)}} המידע מועבר למי שהתחייב בהסכם עם בעל מאגר המידע שממנו מועבר המידע, לקיים את התנאים לאחזקת מידע ולשימוש בו החלים על מאגר מידע בישראל, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(5)}} המידע פורסם לרבים על פי סמכות כדין או שהועמד לעיון הרבים על פי סמכות שבדין;
{{ח:תת|(6)}} העברת המידע הכרחית לשם הגנה על שלום הציבור או ביטחונו;
{{ח:תת|(7)}} העברת המידע מחויבת לפי הדין בישראל;
{{ח:תת|(8)}} המידע מועבר למאגר מידע במדינה –
{{ח:תתת|(1)}} שהיא צד לאמנה האירופית להגנת הפרט בקשר לעיבוד אוטומטי של מידע רגיש;
{{ח:תתת|(2)}} המקבלת מידע ממדינות החברות בקהיליה האירופית, לפי אותם תנאי קבלה;
{{ח:תתת|(3)}} שרשם מאגרי מידע הודיע לגביה, בהודעה שפרסם ברשומות, שקיימת בה רשות שנועדה להגן על הפרטיות, לאחר שהגיע עם אותה רשות להסדר על שיתוף פעולה.

{{ח:סעיף|3|התחייבות להבטחת פרטיות}}
{{ח:ת}} בהעברת מידע לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|או 2}} יבטיח בעל מאגר המידע, בהתחייבות בכתב של מקבל המידע, כי מקבל המידע נוקט אמצעים מספיקים להבטחת פרטיותם של מי שהמידע עליהם, וכי הוא מבטיח שהמידע לא יועבר לכל אדם זולתו, בין באותה מדינה ובין במדינה אחרת.

{{ח:סעיף|4|סייג לתחולה}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה לא יחולו על מידע המועבר עקב בקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק עזרה משפטית בין מדינות|חוק עזרה משפטית בין מדינות, התשנ״ח–1998}}.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שישה חודשים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ו בסיון התשס״א (17 ביוני 2001)}}
* '''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הפרטיות (קביעת מאגרי מידע הכוללים מידע שלא לגילוי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הפרטיות (קביעת מאגרי מידע הכוללים מידע שלא לגילוי), התשמ״ז–1987}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 754|תקנות הגנת הפרטיות (קביעת מאגרי מידע הכוללים מידע שלא לגילוי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5022.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 13|סעיף 13(ה)(4)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|לחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}, בהתייעצות עם שר הבטחון ובאישור ועדת החוץ והבטחון של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מאגרי מידע}}
{{ח:ת}} מאגרי המידע של הגופים המפורטים להלן כוללים מידע שבטחון המדינה מחייב שלא לגלותו:
{{ח:תת|(1)}} משרד הבטחון ויחידות הסמך של משרד הבטחון המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(א)}} הרשות לפיתוח אמצעי לחימה (רפא״ל);
{{ח:תתת|(ב)}} התעשיה הצבאית;
{{ח:תת|(2)}} התעשיה האוירית לישראל, חברות בת שלה ויחידות תיפעול שלה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ל׳ בשבט התשמ״ז (1 במרס 1987).

{{ח:חתימות|ח׳ באדר, התשמ״ז (9 במרס 1987)}}
* '''אברהם שריר'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצומח (איסור השימוש בסטריכנין ובגפרת התליום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצומח (איסור השימוש בסטריכנין ובגפרת התליום), תשל״ב–1971}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר איסור שימוש בסטריכנין ובגפרת התליום}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 273|תקנות הגנת הצומח (איסור השימוש בסטריכנין ובגפרת התליום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2774.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 8|ו־8}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|איסור השימוש בסטריכנין ובגפרת התליום}}
{{ח:תת|(א)}} לא יקנה אדם, לא ימכור ולא יפעיל סטריכנין וגפרת התליום או תכשיר המכיל חמרים אלה, למטרה של ביעור נגעים.
{{ח:תת|(ב)}} לא יחזיק אדם מלאי של החמרים כאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הגנת הצומח (איסור השימוש בסטריכנין ובגפרת התליום), תשל״ב–1971“.

{{ח:חתימות|ח׳ בחשון תשל״ב (27 באוקטובר 1971)}}
* '''חיים גבתי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצומח (אריזת קוטלי עשבים הורמונליים והשימוש בהם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצומח (אריזת קוטלי עשבים הורמונליים והשימוש בהם), תשל״ז–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר אריזת קוטלי עשבים הורמונליים והשימוש בהם}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 274|תקנות הגנת הצומח (אריזת קוטלי עשבים הורמונליים והשימוש בהם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3611.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, התשט״ז–1956}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קוטלי עשבים הורמונליים“ – תכשיר להדברת עשבים המכיל חומצה פנוקסי אצטית או תולדותיה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכשיר“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הגנת הצומח (הסדר יבוא ומכירה של תכשירים כימיים)#סעיף 1|בתקנות הגנת הצומח (הסדר מכירת תכשירים כימיים), תשכ״ז–1967}}.

{{ח:סעיף|2|צורות אריזה}}
{{ח:תת|(א)}} תכשיר קוטל עשבים הורמונלי ייארז בידי היצרן באריזות המכילות 100, 30, 3 או 1 ליטר בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} תכשיר שאיננו קוטל עשבים הורמונלי לא ייארז באריזות של 100, 30 או 3 ליטר.
{{ח:תת|(ג)}} תכשיר קוטל עשבים הורמונלי בכמות של ליטר אחד ייארז במכל עטוף בשקית מפלסטיק ונתון בתוך שרוול פלסטי מרושת.
{{ח:תת|(ד)}} לא יארוז אדם כל תכשיר שאיננו קוטל עשבים הורמונלי באריזה כאמור בתקנת משנה (ג).

{{ח:סעיף|3|ריסוס מן האויר}}
{{ח:ת}} לא ירסס אדם מן האוויר בתכשיר קוטל עשבים הורמונלי או בתכשיר אחר באריזות המכילות פחות משלושה ליטר כל אחת.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום השלושים לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הגנת הצומח (אריזת קוטלי עשבים הורמונליים והשימוש בהם), תשל״ז–1976“.

{{ח:חתימות|כ״ח באלול תשל״ו (23 בספטמבר 1976)}}
* '''אהרן אוזן'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצומח (הגבלת ריסוס ליד מטעי הדרים ואבוקדו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצומח (הגבלת ריסוס ליד מטעי הדרים ואבוקדו), תשל״ה–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הגבלת ריסוס ליד מטעי הדרים ואבוקדו}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 619|תקנות הגנת הצומח (הגבלת ריסוס ליד מטעי הדרים ואבוקדו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3278.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 7|סעיף 7}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור מוגן“ – רצועת קרקע ברוחב של 200 מטר המקיפה מטע של הדרים או של אבוקדו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מסוכן“ – כל אחד מהחמרים פרתיון, ד.ד.ט. וסיאולן בכל הרכב שהוא.

{{ח:סעיף|2|איסור ריסוס בחומר מסוכן}}
{{ח:ת}} לא ירסס אדם ולא יאבק בחומר מסוכן בתחום אזור מוגן.

{{ח:סעיף|3|הגבלת ריסוס מהאוויר ובמכשירי ריסוס}}
{{ח:ת}} בתחום אזור מוגן לא ירסס אדם ולא יאבק על ידי קוטלי חרקים (אינסקטיסידים) וגפרית כשהריסוס או האיבוק מבוצע מן האוויר או באמצעות מכשירים המופעלים על ידי הדף אוויר אשר הפתח שלהם מופנה כלפי מעלה.

{{ח:סעיף|4|סייג להחלת התקנות}}
{{ח:ת}} הוראות תקנות אלה לא יחולו על מטעי הדרים ואבוקדו שניטעו לאחר תחילתן ללא אישור בכתב מאת מנהל האגף להגנת הצומח במשרד החקלאות.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום העשירי לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|6|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הגנת הצומח (הגבלת ריסוס ליד מטעי הדרים), תשכ״ב–1962 – בטלות.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הגנת הצומח (הגבלת ריסוס ליד מטעי הדרים ואבוקדו), תשל״ה–1975“.

{{ח:חתימות|ט׳ בטבת תשל״ד (23 בדצמבר 1974)}}
* '''אהרן אוזן'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצומח (מכירת כותנה והובלתה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצומח (מכירת כותנה והובלתה), תשכ״ג–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מכירת כותנה והובלתה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ג, 156|תקנות הגנת הצומח (מכירת כותנה והובלתה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1379.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מכירת זרעי כותנה}}
{{ח:ת}} לא ימכור אדם זרעי כותנה אלא אם חוטאו לפחות 30 יום לפני מועד המכירה על ידי עישון בגז של חומצה הידרוציאנית או על ידי טיפול בחומצה גפריתית (להלן – החיטוי).

{{ח:סעיף|2|מתן אישור על חיטוי}}
{{ח:ת}} מוכר זרעי כותנה ימסור לקונה במעמד מסירת הזרעים אישור בכתב חתום בידו שבו פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מועד ביצוע החיטוי;
{{ח:תת|(2)}} החומר בו חוטאו הזרעים;
{{ח:תת|(3)}} כמות החומר שהשתמשו בו לחיטוי;
{{ח:תת|(4)}} השיטה בה חוטאו הזרעים ומשך זמן החיטוי;
{{ח:תת|(5)}} שם ומען האדם שביצע את החיטוי על פי הוראות המוכר.

{{ח:סעיף|3|הובלת כותנה}}
{{ח:ת}} לא תועבר כותנה בלתי מנופטת ממקום למקום אלא במיכלים המכוסים מכל עבריהם בדרך שתימנע בעת ההעברה נפילת כל חלק ממנה.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הגנת הצומח (מכירת כותנה והובלתה), תשכ״ג–1962“.

{{ח:חתימות|כ״ג בתשרי תשכ״ג (21 באוקטובר 1962)}}
* '''משה דיין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצומח (מניעת הפצת כנימה קמחית כדורית – בעצי הדר, Nipaecoccus Vastator – Viridis)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצומח (מניעת הפצת כנימה קמחית כדורית – בעצי הדר, Nipaecoccus Vastator – Viridis), התשמ״ז–1986}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ז, 86|תקנות הגנת הצומח (מניעת הפצת כנימה קמחית כדורית – בעצי הדר, Nipaecoccus Vastator – Viridis)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4978.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, התשט״ז–1956}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כנימה“ – כנימה קמחית כדורית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור הסגר“ – האזור בעמק הירדן הנגוע בכנימה המתוחם: בדרום – בקו שתחילתו בנהר הירדן, דרך קיבוץ גשר עד כפר תבור; במערב – בקו כפר תבור, צומת גולני, כפר חנניה; בצפון – כפר חנניה, אלמגור, גמלא, עד הגבול עם סוריה, ובמזרח – הגבול עם סוריה והגבול עם ירדן עד לנקודה המקבילה לקיבוץ גשר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל האגף להגנת הצומח במשרד החקלאות או מי שהוא הסמיכו לענין תקנות אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פונדקאים“ – עצי הדר למיניהם ולזניהם השונים, לרבות כל חלק מהם ופריים.

{{ח:סעיף|2|איסורים למניעת הנגע}}
{{ח:ת}} לא יקטוף אדם ולא יטלטל פונדקאים בתוך אזור ההסגר, ולא יוציא אדם פונדקאים אל מחוץ לאזור ההסגר, אלא אם כן קיבל היתר לכך מאת המנהל (להלן – היתר).

{{ח:סעיף|3|חובת ריסוס}}
{{ח:תת|(א)}} המחזיק בפרדס הנמצא באיזור ההסגר, ירסס את הפרדס לשם הדברת הכנימה בדרך ובאופן שיורה המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} תוך 30 ימים מיום הריסוס יערוך המנהל בדיקה; מצא את הפרדס נקי מכנימה חיה יתן המנהל היתר לעונת קטיף פרי אחת; ניתן ההיתר – לא יתחיל אדם בקטיף פרי ההדר ולא יקטוף לפני תום 30 ימים ממועד ביצוע הריסוס.
{{ח:תת|(ג)}} נמצאה כנימה חיה בפונדקאים לאחר מתן ההיתר יבטל המנהל את ההיתר.

{{ח:חתימות|כ״ח באלול התשמ״ו (2 באוקטובר 1986)}}
* '''אריה נחמקין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצומח (מניעת התפשטות מחלת הארגוט בחיטה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצומח (מניעת התפשטות מחלת הארגוט בחיטה), תשי״ז–1957}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מניעת התפשטות מחלת הארגוט בחיטה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 1657|תקנות הגנת הצומח (מניעת התפשטות מחלת הארגוט בחיטה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0716.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הודעה על מחלת הארגוט}}
{{ח:ת}} בעל חיטה שיש חשש שהיא נגועה במחלת הארגוט (Claviceps Purpurea) חייב להודיע על־כך מיד למפקח על הצמח או למחלקה להגנת הצומח, רחוב דרור 6, יפו.

{{ח:סעיף|2|שימוש בחיטה הנגועה במחלת הארגוט}}
{{ח:ת}} קבע מפקח על הצמח בהודעה בכתב לבעל חיטה שהיא נגועה במחלה האמורה –
{{ח:תת|(1)}} לא ישתמש בה בעל החיטה לזריעה;
{{ח:תת|(2)}} לא יעבירה לחזקת אחר אלא לאחר שנמסרה לניקוי לחברת הזרע, דרך נצרת, חיפה, או לכל מוסד אחר שאושר על ידי מנהל המחלקה להגנת הצומח.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הגנת הצומח (מניעת התפשטות מחלת הארגוט בחיטה), תשי״ז–1957“.

{{ח:חתימות|ט׳ בתמוז תשי״ז (8 ביולי 1957)}}
* '''קדיש לוז'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצומח (מניעת התפשטות מחלת קשיון רולפסי בסלק סוכר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצומח (מניעת התפשטות מחלת קשיון רולפסי בסלק סוכר), תשי״ט–1959}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מניעת התפשטות מחלת קשיון רולפסי בסלק סוכר}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ט, 1336|תקנות הגנת הצומח (מניעת התפשטות מחלת קשיון רולפסי בסלק סוכר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0905.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|העברת שיירי אדמה מסלק סוכר}}
{{ח:ת}} לא יוציא בעל בית חרושת לסוכר, ולא ירשה להוציא משטח בית החרושת שיירי אדמה מסלק סוכר שהובא לבית החרושת אלא למקום שאושר בכתב על ידי מנהל המחלקה להגנת הצומח ואלא במשאיות שאינן משמשות להובלת סלק סוכר.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הגנת הצומח (מניעת התפשטות מחלת קשיון רולפסי בסלק סוכר), תשי״ט–1959“.

{{ח:חתימות|י״ג בניסן תשי״ט (21 באפריל 1959)}}
* '''קדיש לוז'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצומח (מניעת התפשטות סקלרוציום רולפסיי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצומח (מניעת התפשטות סקלרוציום רולפסיי), תש״ך–1960}}
{{ח:קטע3||תקנות למניעת התפשטות סקלרוציום רולפסיי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ך, 1363|תקנות הגנת הצומח (מניעת התפשטות סקלרוציום רולפסיי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1022.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|טלטול צמחים}}
{{ח:ת}} לא יטלטל אדם פקעות של תפוחי אדמה ושל איריסים ונרקיסים וכן שתילים של עגבניות, סלק סוכר ופלפל (להלן – ירקות) ושל צפורן ועצי פרי בכביש אשקלון–פלוגות–קרית גת או בשטח דרומה לכביש האמור, אלא לפי אישור בכתב לכך מאת מנהל האגף להגנת הצומח במשרד החקלאות או מי שהוסמך על ידיו לכך בכתב (להלן – הרשות).

{{ח:סעיף|2|בקשה לאישור}}
{{ח:ת}} בקשה לאישור טלטולם של הצמחים המפורטים להלן בטור א׳ תוגש לנקובים לצדם בטור ב׳:
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | {{מוקטן|

טור א׳

}} | {{מוקטן|

טור ב׳

}} }}
{{ח:ת}} {{טורים שווים |
{{ח:תת|(1)}} פקעות של תפוחי אדמה או של איריסים ונרקיסים או שתילים של ירקות או של צפורן | הרשות }}
{{ח:ת}} {{טורים שווים |
{{ח:תת|(2)}} שתילים של עצי פרי | משתלה שנרשמה לפי {{ח:חיצוני|תקנות הזרעים (גידול שתילים ומכירתם)#סעיף 5|תקנה 4 לתקנות ההגנה על הצומח (משתלה), 1934}} }}

{{ח:סעיף|3|מועד הגשת הבקשה}}
{{ח:ת}} הבקשה תוגש לפחות שלושה שבועות לפני המועד המשוער לביצוע הטלטול.

{{ח:סעיף|4|דוגמאות}}
{{ח:ת}} בעת הגשת הבקשה ימציא המבקש בדרך שתורה הרשות דוגמה של הצמחים שיש בדעתו לטלטל.

{{ח:סעיף|5|מתן אישור}}
{{ח:ת}} האישור יינתן לאחר שהדוגמה נבדקה על ידי הרשות ונמצאה נקיה מסקלרוציום רולפסיי (Sclerotium Rolfsii).

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הגנת הצומח (מניעת התפשטות סקלרוציום רולפסיי), תש״ך–1960“.

{{ח:חתימות|כ״ז בסיון תש״ך (22 ביוני 1960)}}
* '''משה דיין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצומח (ניקוי מכלים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצומח (ניקוי מכלים), התשס״ד–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 2|תקנות הגנת הצומח (ניקוי מכלים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6268.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2|סעיף 2(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, התשט״ז–1956}} (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם הועדה המייעצת לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 9|סעיף 9 לחוק}}, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 12א(א) {{ח:הערה|[צ״ל: 21א(א)]}} לחוק־יסוד: הכנסת}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכירה“ – העברת הבעלות או החזקה במכל, בתמורה או שלא בתמורה, לרבות משלוח והובלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכל“ – יחידת אריזה המשמשת לשיווק תוצרת חקלאית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תוצרת חקלאית“ – פירות וירקות טריים, פרחים וענפי קישוט קטופים.

{{ח:סעיף|2|איסור מכירת מכל}}
{{ח:ת}} לא ימכור אדם מכל לצורך אריזה חוזרת של תוצרת חקלאית, אלא אם כן הוא חופשי משיירים ומסימנים אחרים, נראים לעין, של תוצרת חקלאית או של חומר זר אחר.

{{ח:חתימות|י׳ באלול התשס״ג (7 בספטמבר 2003)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר החקלאות ופיתוח הכפר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצומח (נקיון מכלי אבוקדו ורכב הובלה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצומח (נקיון מכלי אבוקדו ורכב הובלה), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 1022|תקנות הגנת הצומח (נקיון מכלי אבוקדו ורכב הובלה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4598.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, התשט״ז–1956}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכל“ – מכל לאיסוף אבוקדו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רכב“ – רכב להובלת אבוקדו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל האגף“ – מנהל האגף להגנת הצומח במשרד החקלאות.

{{ח:סעיף|2|הנחת מכלים על משטחים}}
{{ח:ת}} לא יונח מכל בתוך מטע, אלא על משטח, כך שתחתית המכל נמצאת במרחק של 10 ס״מ לפחות מפני הקרקע.

{{ח:סעיף|3|הובלה במכלים ורכב נקיים}}
{{ח:ת}} לא יוביל אדם אבוקדו אלא במכל וברכב נקיים מאדמה.

{{ח:סעיף|4|איסור כניסה לבית האריזה}}
{{ח:ת}} לא יוכנס מכל לבית אריזה אלא אם כן הוא נקי מאדמה.

{{ח:סעיף|5|חובת חיטוי רכב}}
{{ח:ת}} בשערי בית אריזה לאבוקדו, יחוטאו גלגלי רכב נכנס ויוצא בבור טבילה, המכיל חומר שאישר למטרה זו מנהל האגף.

{{ח:סעיף|6|חובת ריסוס המכלים}}
{{ח:ת}} מכל ירוסס בבית האריזה מיד לאחר שהאבוקדו הוצא מתוכו בתכשיר המכיל קוטל פטריות שאישר האגף למטרה האמורה ובהתאם להוראות שעל תווית התכשיר.

{{ח:סעיף|7|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ט בשבט התשמ״ד (2 בפברואר 1984)}}
* '''יצחק מודעי'''
שר האנרגיה והתשתית
ממלא מקום שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצומח (קיום הוראות תווית אריזה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצומח (קיום הוראות תווית אריזה), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר קיום פרטי הוראות בתווית האריזה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 683|תקנות הגנת הצומח (קיום הוראות תווית אריזה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3647.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 2770|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8068.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 4022|תיקון [תשע״ח] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9584.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2|סעיף 2}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הפעלת תכשיר הדברה|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:ת}} לא יפעיל אדם תכשיר הדברה בעל תעודת רישום אלא לגבי נגעים וגידולים ובהתאם להוראות השימוש המפורטות בתווית האריזה, שאושרה בידי מנהל האגף להגנת הצומח, כמפורט {{ח:חיצוני|תקנות הגנת הצומח (הסדר יבוא ומכירה של תכשירים כימיים)#סעיף 5|בתקנה 5 לתקנות הגנת הצומח (הסדר יבוא ומכירה של תכשירים כימיים), התשנ״ה–1994}} (להלן – תווית אריזה).

{{ח:סעיף|1א||תיקון: תשע״ח, תשפ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הגנת הצומח (קיום הוראות תווית אריזה), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|כ״ב בכסלו תשל״ז (14 בדצמבר 1976)}}
* '''אהרן אוזן'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצומח (שימוש באנדרין, אלדרין ודיאלדרין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצומח (שימוש באנדרין, אלדרין ודיאלדרין), תשל״ה–1975}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שימוש באנדרין, אלדרין ודיאלדרין}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ה, 714|תקנות הגנת הצומח (שימוש באנדרין, אלדרין ודיאלדרין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3284.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 8|ו־8}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכשיר“ – תערובת של חמרים כימיים לביעור נגעים, המכילה אנדרין, אלדרין או דיאלדרין פעיל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר פעיל“ – חומר כימי שמציאותו בתכשיר גורמת לפעולות אשר להן מיועד התכשיר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל האגף להגנת הצומח במשרד החקלאות או מי שהוא הסמיך לענין תקנות אלה, כולן או מקצתן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היתר“ – היתר שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}}.

{{ח:סעיף|2|איסור החזקה, קניה, מכירה ושימוש בתכשיר}}
{{ח:ת}} לא יקנה אדם, לא ימכור ולא יפעיל תכשיר או פתיון המכילים אנדרין, אלדרין או דיאלדרין, ולא יחזיק מלאי שלהם.

{{ח:סעיף|3|היתר}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, רשאי המנהל לתת היתר ליצרן להחזיק אנדרין, אלדרין ודיאלדרין, ובמקרים מיוחדים – להפעלת גרעינים המכילים אנדרין.
{{ח:תת|(ב)}} היתר הוא אישי.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל יציין בהיתר את מקום ההחזקה, כמות המלאי, הכמות שבה מותר להשתמש והמטרות, המקום והזמן לשימוש.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הגנת הצומח (שימוש באנדרין), תשל״ב–1971 – בטלות.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הגנת הצומח (שימוש באנדרין, אלדרין ודיאלדרין), תשל״ה–1975“.

{{ח:חתימות|כ׳ בטבת תשל״ה (3 בינואר 1975)}}
* '''אהרן אוזן'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצומח (תכנית הדברה ודרישת תשלום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצומח (תכנית הדברה ודרישת תשלום), תשכ״ח–1967}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תכנית הדברה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ח, 193|תקנות הגנת הצומח (תכנית הדברה ודרישת תשלום)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2131.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ל, 910|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2510.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2א1|סעיפים 2א(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2י|2י(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2יא|2יא(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 19|ו־19}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח|לחוק הגנת הצומח, תשט״ז–1956}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרטי תכנית הדברה}}
{{ח:ת}} תכנית הדברה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצומח#סעיף 2א1|בסעיף 2א(ב) לחוק}} (להלן – תכנית) תכלול פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מטרת ההדברה;
{{ח:תת|(2)}} ציון הנגעים המיועדים להדברה;
{{ח:תת|(3)}} האזור בו תופעל התכנית;
{{ח:תת|(4)}} השטח בו תופעל התכנית, בציון סוגי אתרים;
{{ח:תת|(5)}} המועדים לביצועה;
{{ח:תת|(6)}} האמצעים לביצועה;
{{ח:תת|(7)}} כל פרט נוסף שיורה מנהל האגף להגנת הצומח במשרד החקלאות (להלן – המנהל).

{{ח:סעיף|2|תנאי ביצוע התכנית}}
{{ח:תת|(א)}} התכנית תבוצע רק לאחר שהוכח להנחת דעתו של המנהל כי נתקיימו לגביה תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נערך סקר, על ידי האגף להגנת הצומח במשרד החקלאות, של השטחים שבהם תבוצע ההדברה;
{{ח:תתת|(2)}} לסקר מצורפת מפה שבה מסומנים השטחים להם מתייחס הסקר.
{{ח:תת|(ב)}} לא יעסקו בביצוע התכנית אלא אנשים שהוכיחו להנחת דעתו של המנהל שיש להם הכשרה מתאימה בהדברה שבה מטפלת התכנית.

{{ח:סעיף|3|דרכי פרסום}}
{{ח:תת|(א)}} האזור בו תופעל תכנית ההדברה יסומן לשם זיהוי בקו אדום במפה הערוכה בקנה מידה 1:20,000 והחתומה ביד מנהל האגף להגנת הצומח; העתק מהמפה יופקד במשרדי האגף להגנת הצומח, רח׳ דרור 6, תל־אביב־יפו, וכל המעונין יהיה זכאי לעיין בו בשעות העבודה הרגילות.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה הכוללת את פרטי התכנית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}} תפורסם במשרדי הרשות המקומית שבתחומה תבוצע ההדברה וכן בכל מקום אחר שהורה המנהל.

{{ח:סעיף|4|מבחנים לקביעת שיעור ההשתתפות בהוצאות|תיקון: תש״ל}}
{{ח:תת|(א)}} שיעור ההשתתפות בהוצאות ביצוע התכנית על ידי מי שחייב לשאת בהן ייקבע לפי מבחנים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} גדלו ואפיו של השטח שבו בוצעה ההדברה;
{{ח:תתת|(2)}} סוג הנגעים שהודברו;
{{ח:תתת|(3)}} סוגי חמרי ההדברה שבהם השתמשו לביצוע ההדברה וריכוזם.
{{ח:תת|(ב)}} היה בעל ההסמכה מועצת שיווק, רשאית היא לגבות את הוצאות ביצוע תכנית ההדברה לפי כמות היבולים שקיבלה לשיווק מבעלי הקרקע או מחליפיהם, לפי סוגי היבולים ויעדי השיווק השונים.

{{ח:סעיף|5|תוכן דרישת התשלום}}
{{ח:תת|(א)}} אישרה ועדת ההדברה את הוצאות ביצוע ההדברה, ישלח המנהל לחייב בהם, תוך חודש מיום האישור, דרישת תשלום.
{{ח:תת|(ב)}} דרישת התשלום תישלח בדואר רשום על גבי טופס כמפורט {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הגנת הצומח (תכנית הדברה ודרישת תשלום), תשכ״ח–1967“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5|תקנה 5}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} '''דרישת תשלום''' {{ח:הערה|(הטופס הושמט)}}

{{ח:חתימות|י״ב בתשרי תשכ״ח (16 באוקטובר 1967)}}
* '''חיים גבתי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (אופן פרסום בדבר הטלת עיצום כספי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (אופן פרסום בדבר הטלת עיצום כספי), התשע״ט–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ט, 1300|תקנות הגנת הצרכן (אופן פרסום בדבר הטלת עיצום כספי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8103.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22כא|סעיפים 22כא(ו)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|ו־37(א1)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר הכלכלה ועם הממונה, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר האינטרנט“ – אתר האינטרנט של הרשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מחשב“, ”מחשב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרטים“ – פרטים בנוגע להטלת עיצום כספי, כמפורט {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22כא|בסעיף 22כא(א) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|יישום אמצעים טכנולוגיים בפרסום פרטים באתר האינטרנט}}
{{ח:ת}} בפרסום פרטים באתר האינטרנט בתקופת הפרסום הקבועה {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22כא|בסעיף 22כא(ה) לחוק}}, הרשות תיישם אמצעים טכנולוגיים נאותים, מתקדמים ומקובלים כדי להביא, ככל האפשר –
{{ח:תת|(1)}} למניעת אפשרות להעתקת הפרטים באופן ממוחשב;
{{ח:תת|(2)}} למניעת אפשרות לאיתור הפרטים דרך אתר האינטרנט בתום תקופת הפרסום הקבועה {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22כא|בסעיף 22כא(ה)}};
{{ח:תת|(3)}} להקניית הגנה סבירה מפני חדירה, שיבוש, הפרעה או גרימת נזק למחשב או לחומר מחשב.

{{ח:חתימות|י״ט באלול התשע״ח (30 באוגוסט 2018)}}
* '''איילת שקד'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (אחריות ושירות לאחר מכירה) (מחמם מים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (אחריות ושירות לאחר מכירה) (מחמם מים), התשע״ה–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 462|תקנות הגנת הצרכן (אחריות ושירות לאחר מכירה) (מחמם מים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7463.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 18א|סעיפים 18א}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}, בהתייעצות עם הממונה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחמם מים“ – מחמם מים סולרי, לרבות אוגר וקולט ומחמם מים חשמלי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחמם מים חשמלי“ – מיתקן לחימום מים בעזרת חשמל, כמשמעותו בתקן ישראלי רשמי 69, מחממי מים חשמליים: בעלי ויסות תרמוסטטי ובידוד תרמי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחמם מים סולרי“ – מיתקן לחימום מים בעזרת אנרגיית השמש כמשמעותו בתקן ישראלי רשמי 579 חלק 2, מערכות סולריות לחימום מים: אוגרי מים וקולט כמשמעותו בתקן ישראלי רשמי 579 חלק 1, מערכות סולריות לחימום מים: קולטים שטוחים.

{{ח:סעיף|2|תחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הגנת הצרכן (אחריות ושירות לאחר מכירה)|תקנות הגנת הצרכן (אחריות ושירות לאחר מכירה), התשס״ו–2006}}, יחולו על מחמם מים בשינויים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תקופת אחריות למחמם מים היא ארבע שנים; לגוף החימום, תרמוסטט, לרבות דיפרנציאלי, משאבה במערכת סולרית, ברז ערבול וסתימת אבן – שנה;
{{ח:תת|(2)}} יראו כאילו {{ח:חיצוני|תקנות הגנת הצרכן (אחריות ושירות לאחר מכירה)#סעיף 4|בתקנה 4}}, במקום תקנת משנה (א) נאמר
{{ח:תתת|”(א)}} אחריות יצרן מחמם המים כוללת גם אחריות להתקנתו; ואולם דרש היצרן כתנאי להפעלת מחמם המים כי ההתקנה תתבצע על ידו או על ידי מי מטעמו, תחול האחריות להתקנה בתנאי שהצרכן ביצע את ההתקנה על ידי היצרן או מתקין מטעמו; היצרן יציין דרישה זו במפורש בתעודת האחריות ויפרט בה את רשימת המתקינים מטעמו; אם היצרן מוכר את מחמם המים, יפנה את הצרכן בעת המכירה לדרישה זו; בוצעה התקנה על ידי מתקין שאינו מטעמו של היצרן, תחול האחריות להתקנה על המתקין אשר יגלה לצרכן קודם להתקנה כי אחריות היצרן להתקנה לא חלה וייתן לו תעודת אחריות המפרטת את חיוביו לתיקון כל קלקול שנובע מההתקנה, לתקופה של 3 שנים.“;
{{ח:תת|(3)}} יראו כאילו {{ח:חיצוני|תקנות הגנת הצרכן (אחריות ושירות לאחר מכירה)#תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, בטור א׳, בסופו יבוא ”מחמם מים“, כהגדרתו בתקנות אלה;
{{ח:תת|(4)}} יראו כאילו {{ח:חיצוני|תקנות הגנת הצרכן (אחריות ושירות לאחר מכירה)#תוספת 2|בתוספת השנייה}} נאמר –
{{ח:תתת|(א)}} בטור א׳, בסופו יבוא ”מחמם מים“, כהגדרתו בתקנות אלה;
{{ח:תתת|(ב)}} בטור ב׳, בסופו יבוא ”3 ימים, ואם סופק לצרכן מחמם מים חלופי – 14 ימים“.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|לנוסח המשולב בתקנות ראה – {{ח:חיצוני|תקנות הגנת הצרכן (אחריות ושירות לאחר מכירה)/מחמם מים|בתקנות הגנת הצרכן (אחריות ושירות לאחר מכירה), התשס״ו–2006 (התאמות לפי תקנות הגנת הצרכן (אחריות ושירות לאחר מכירה) (מחמם מים), התשע״ה–2014)}}.}}

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י׳ בטבת התשע״ה (1 בינואר 2015).

{{ח:חתימות|כ״ה בכסלו התשע״ה (17 בדצמבר 2014)}}
* '''נפתלי בנט'''
שר הכלכלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (גילוי פרט מהותי לגבי נכס בידי נותן שירות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (גילוי פרט מהותי לגבי נכס בידי נותן שירות), התשנ״ג–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ג, 812|תקנות הגנת הצרכן (גילוי פרט מהותי לגבי נכס בידי נותן שירות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5522.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 4|סעיפים 4(א)(3) ו־(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גילוי פרט מהותי}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק המתקן או המחליף חלק בנכס, על פי הזמנת הצרכן, חייב להביא לידיעת הצרכן אם החלק מקורי, חליפי, משומש או משופץ, וכן חייב הוא להביא לידיעת הצרכן, לשם השוואת מחירים, מחירי החלק לפי סוגים כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} המידע כאמור בתקנת משנה (א) יימסר, בכתב, לפני ביצוע העסקה.
{{ח:תת|(ג)}} החלק המוחלף יושאר על ידי העוסק ברשות הצרכן.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה חודשיים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|י״א באייר התשנ״ג (2 במאי 1993)}}
* '''מיכה חריש'''
שר התעשיה והמסחר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (גילוי פרט מהותי לגבי שירות משלוח טובין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (גילוי פרט מהותי לגבי שירות משלוח טובין), התשע״ו–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ו, 105|תקנות הגנת הצרכן (גילוי פרט מהותי לגבי שירות משלוח טובין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7565.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 4|סעיפים 4(א)(3)}}, {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 17ו|17ו}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המחיר הכולל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחוץ למדינת ישראל“ – למעט האזור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משלח“ – עוסק שעיסוקו, כולו או חלקו, במשלוח טובין משטח שמחוץ למדינת ישראל לתוך שטחה.

{{ח:סעיף|2|גילוי פרט מהותי באתר האינטרנט}}
{{ח:תת|(א)}} משלח יגלה לצרכן, באתר האינטרנט שלו, אם קיים באופן ברור ומובלט, את הרכיבים האלה, בנפרד:
{{ח:תתת|(1)}} המחיר שגובה בעד שירות משלוח הטובין, לרבות הטיפול בשחרור מפיקוח המכס ומסירתו ללקוח;
{{ח:תתת|(2)}} אילו אגרות ומסים חלים על משלוח הטובין;
{{ח:תתת|(3)}} דמי אחסנה וכל הוצאה אחרת שעשויה להשתלם בידי הצרכן בשל עיכוב בשחרור הטובין;
{{ח:תתת|(4)}} היכן ניתן למצוא את פירוט המסים והאגרות כאמור.

{{ח:סעיף|3|גילוי פרט מהותי לפני עשיית העסקה}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, משלח יגלה לצרכן, לפני עשיית העסקה עמו, את המחיר הכולל, וכן יגלה לו כי עשויים לחול עליו דמי אחסנה וכל הוצאה אחרת בשל עיכוב בשחרור הטובין.

{{ח:סעיף|4|גילוי פרט מהותי בחשבונית}}
{{ח:ת}} משלח יפרט על גבי החשבונית שהוא שולח לצרכן את כלל מרכיבי המחיר הכולל בנפרד.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 4 חודשים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ג באלול התשע״ה (7 בספטמבר 2015)}}
* '''אריה מכלוף דרעי'''
שר הכלכלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (האותיות בחוזה אחיד ובתנאי הכלול במידע אחר המיועד לצרכן)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (האותיות בחוזה אחיד ובתנאי הכלול במידע אחר המיועד לצרכן), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1898|תקנות הגנת הצרכן (גודל האותיות בחוזה אחיד)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5704.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 58|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5710.pdf}}, {{ח:תיבה|1504|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5779.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1207|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7020.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 4א|סעיפים 4א}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|ו־37(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוזה אחיד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק החוזים האחידים|בחוק החוזים האחידים, התשמ״ג–1982}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מידע אחר“ – לרבות עלון מידע, קטלוג, מודעת פרסומת וכן מידע כיוצא באלה, בין מודפס ובין במדיה אלקטרונית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תנאי הכלול במידע אחר“ – הוראה הכלולה במידע האחר, המגבילה, מסייגת או מתנה את האמור בו.

{{ח:סעיף|2|הגודל המזערי של האותיות|תיקון: תשנ״ו, תשע״א}}
{{ח:ת}} גודלן המזערי של האותיות בחוזה אחיד למעט האות ”י“ יהיה 2 מילימטרים.

{{ח:סעיף|2א|הגודל המזערי של האותיות בתנאי הכלול במידע אחר|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} גודלן המזערי של האותיות בתנאי הכלול במידע אחר המיועד לצרכן יהיה 30 אחוזים מגודל האותיות הגדולות ביותר שבמידע האמור, אך לא יותר מגודל האותיות המהוות את תוכן המידע, ולעניין מידע אחר שאינו מופיע במדיה אלקטרונית – בכל מקרה לא פחות מ־2 מילימטרים.

{{ח:סעיף|3|אופן כתיבה|תיקון: תשנ״ו, תשע״א}}
{{ח:ת}} בחוזה אחיד ובתנאי הכלול במידע אחר המיועד לצרכן –
{{ח:תת|(1)}} האותיות לא תהיינה נטויות או מוצרות וכן הכיתוב עצמו לא יהיה בניצב לתוכן החוזה או המידע, בהיפוך לו או באלכסון;
{{ח:תת|(2)}} צבע האותיות יהיה נוגד את צבע הנייר או הרקע שעליו הן כתובות;
{{ח:תת|(3)}} הרווח בין השורות לא יקטן מגודל האות בשורה;
{{ח:תת|(4)}} האותיות בשורות לא תיגענה אחת בשניה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ששה חודשים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|א׳ באלול התשנ״ה (27 באוגוסט 1995)}}
* '''מיכה חריש'''
שר התעשיה והמסחר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (הכשרה מתאימה להסמכה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (הכשרה מתאימה להסמכה), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ב, 350|תקנות הגנת הצרכן (הכשרה מתאימה להסמכה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6147.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22|סעיף 22(א1)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303824.pdf|בתיקון מס׳ 39}} בוטלו ההסדרים שעניינם הסמכת מפקחים וסמכויות פיקוח, והוחלפו בהסדרים חדשים לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 20א|סעיף 20א לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – הממונה על הגנת הצרכן שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 19|סעיף 19 לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבקר–חוקר“ – אדם שהממונה הסמיכו לענין {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 21|סעיף 21 לחוק}} {{ח:הערה|[צ״ל: לענין {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 21|סעיפים 21}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22|ו־22 לחוק]}}}}.

{{ח:סעיף|2|קביעת הכשרה מתאימה}}
{{ח:ת}} הכשרה מתאימה להסמכת מבקר–חוקר תהיה אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} תואר אקדמאי בכלכלה, מינהל עסקים, משפטים או ראיית חשבון, בצירוף השתלמות פנים משרדית;
{{ח:תת|(2)}} סיום קורס למבקרים–חוקרים שערך משרד התעשיה והמסחר בשיתוף עם משטרת ישראל;
{{ח:תת|(3)}} עבודה כחוקר במשך שנה אחת באחד מהגופים האלה:
{{ח:תתת|(א)}} משטרת ישראל;
{{ח:תתת|(ב)}} הרשות להגבלים עסקיים;
{{ח:תתת|(ג)}} הרשות לניירות ערך;
{{ח:תתת|(ד)}} אגף המכס ומע״מ;
{{ח:תתת|(ה)}} אגף מס הכנסה;
{{ח:תתת|(ו)}} משטרה צבאית חוקרת.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ב בשבט התשס״ב (25 בינואר 2002).

{{ח:חתימות|כ״ו בטבת התשס״ב (10 בינואר 2002)}}
* '''דליה איציק'''
שרת התעשיה והמסחר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (הפחתה של סכומי העיצום הכספי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (הפחתה של סכומי העיצום הכספי), התשע״ה–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 426|תקנות הגנת הצרכן (הפחתה של סכומי העיצום הכספי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7458.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 22ח|סעיף 22ח}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אישור“ – אישור שנתן רואה חשבון או אישור שנתן יועץ מס מייצג כי נתון פלוני תואם לאמור במסמך שהוגש במסגרת פעולת הייצוג של יועץ המס; ואם המפר חייב במינוי רואה חשבון מבקר לפי דין, אישור שנתן רואה חשבון המבקר שמונה כאמור, המבקר את הדוחות הכספיים השנתיים; ולעניין אגודה שיתופית, גם אישור של מי שביקר את חשבונותיה לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|פקודת האגודות השיתופיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזור עסקאות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}.

{{ח:סעיף|2|הפחתת סכומי העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי להפחית למפר את סכום העיצום הכספי, בשיעורים שלהלן, אם התקיימה אחת או יותר מנסיבות אלה:
{{ח:תת|(1)}} המפר לא הפר כל הוראה מהוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|החוק}} או לפיו בחמש השנים שקדמו להפרה – 20%; לא הפר את אותה הוראה בשלוש השנים שקדמו להפרה – 10%;
{{ח:תת|(2)}} המפר הפסיק את ההפרה מיוזמתו ודיווח עליה לממונה – 30%;
{{ח:תת|(3)}} המפר נקט פעולות למניעת הישנות ההפרה ולהקטנת הנזק, להנחת דעתו של הממונה – 30%.

{{ח:סעיף|3|הפחתה בשל נסיבות אישיות}}
{{ח:ת}} ראה הממונה, לגבי מפר שהוא יחיד, שההפרה נגרמה בשל נסיבות אישיות המצדיקות הפחתה של העיצום הכספי או שהתקיימו נסיבות אישיות קשות המצדיקות שלא למצות את הדין עם המפר, רשאי הוא להפחית למפר את סכום העיצום הכספי בשיעור של 35%.

{{ח:סעיף|4|הפחתה בשל כמה נסיבות}}
{{ח:ת}} התקיימו לגבי מפר כמה נסיבות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} רשאי הממונה להפחית למפר מסכום העיצום הכספי את השיעורים המנויים לצד אותן נסיבות במצטבר, ובלבד ששיעור ההפחתה לא יעלה על 75% מסכום העיצום הכספי הקבוע בשל אותה הפרה.

{{ח:סעיף|5|הפחתה בשל התחשבות במחזור עסקאות}}
{{ח:תת|(א)}} מצא הממונה שסכום העיצום הכספי עולה על 20% ממחזור העסקאות הכולל של המפר, רשאי הוא להפחית את הסכום ל־20% ממחזור העסקאות הכולל שלו; ואולם מפר שמחזור העסקאות שלו אינו עולה על 10 מיליון שקלים חדשים, רשאי הממונה להפחית את סכום העיצום הכספי שלו ל־7% ממחזור העסקאות הכולל שלו.
{{ח:תת|(ב)}} תקנת משנה (א) תחול בין אם הופחת סכום העיצום הכספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}} ובין אם לאו.
{{ח:תת|(ג)}} מפר המבקש הפחתה של סכום העיצום הכספי לפי תקנה זו, יגיש לממונה אישור, לעניין גובה מחזור העסקאות שלו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י׳ בטבת התשע״ה (1 בינואר 2015).

{{ח:חתימות|י״א בכסלו התשע״ה (3 בדצמבר 2014)}}
* '''נפתלי בנט'''
שר הכלכלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (הצגת מודעה בדבר מדיניות החזרת טובין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (הצגת מודעה בדבר מדיניות החזרת טובין), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 973|תקנות הגנת הצרכן (הצגת מודעה בדבר מדיניות החזרת טובין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6422.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 4ג|סעיף 4ב(ו) {{ח:הערה|[צ״ל: סעיף 4ג(ו)]}}}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק) ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299613.pdf|סעיף 2(ב) לחוק הגנת הצרכן (תיקון מס׳ 15), התשס״ה–2005}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מיקום המודעה}}
{{ח:ת}} מודעה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 4ג|בסעיף 4ב(א) {{ח:הערה|[צ״ל: בסעיף 4ג(ב)]}} לחוק}} (להלן – המודעה) תוצב במקום העסק, במקום הנראה לעין על יד כל קופה ובאופן שהצרכן יוכל לקרוא בנקל את הכתוב בה.

{{ח:סעיף|2|שפת המודעה}}
{{ח:ת}} המודעה תהיה בעברית ויכול שתכלול שפה נוספת.

{{ח:סעיף|3|גודל המודעה}}
{{ח:ת}} גודל המודעה לא יפחת מעמוד שרוחבו 21 סנטימטרים, ואורכו – 29.7 סנטימטרים (A4).

{{ח:סעיף|4|כותרת המודעה}}
{{ח:ת}} בראש המודעה תופיע כותרת שנוסחה יהיה: ”מדיניות החזרת מוצרים“; הכותרת תודגש בקו תחתי.

{{ח:סעיף|5|גודל האותיות}}
{{ח:תת|(א)}} גודל האותיות בכותרת, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}}, לא יפחת מגודל גופן 65 או 1.2 סנטימטרים.
{{ח:תת|(ב)}} גודל האותיות בתוכן המודעה, לא יפחת מגודל גופן 26 או 4 מילימטרים.

{{ח:סעיף|6|אופן כתיבת האותיות}}
{{ח:ת}} האותיות יהיו ברורות וקריאות ובכלל זה:
{{ח:תת|(1)}} האותיות לא יהיו נטויות או מוצרות;
{{ח:תת|(2)}} צבע האותיות יהיה כהה והרקע יהיה בהיר;
{{ח:תת|(3)}} האותיות לא יגעו אחת בשנייה.

{{ח:סעיף|7|מועד תחילת המדיניות}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק יציין במודעה את תאריך הצגת המודעה.
{{ח:תת|(ב)}} שינה העוסק את מדיניות החזרת הטובין, יציין במודעה החדשה את תאריך הצגתה ואת מועד תחילת המדיניות החדשה; ואולם על רכישת טובין שנעשתה ערב תחילתה של המדיניות החדשה, תחול המדיניות הקודמת.

{{ח:חתימות|כ״ד באב התשס״ה (29 באוגוסט 2005)}}
* '''אהוד אולמרט'''
שר התעשייה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (הצגת מחירי שירותים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (הצגת מחירי שירותים), התשע״ב–2012}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ב, 1099|תקנות הגנת הצרכן (הצגת מחירי שירותים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7116.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 17ג|סעיפים 17ג}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}, בהתייעצות עם הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|סעיף 21א(א) לחוק־יסוד: הכנסת}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 2|וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית אוכל“ – כל מקום שבו מסופק בתמורה אוכל או משקה באותו מקום, למעט אולם אירועים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עינוג“ – עינוג ציבורי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 3|בסעיף 3(ב) לחוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות בבית אוכל“ – מכירה או הגשה של אוכל ומשקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות מכבסה“ – לרבות כביסה, ניקוי, ניקוי כימי, גיהוץ וצביעה של כבסים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות מספרה“ – טיפול בשערות וכל שירות אחר הניתן במספרה.

{{ח:סעיף|2|הצגת מחירי שירותים}}
{{ח:תת|(א)}} בעל עסק, שעסקו או חלק מעסקו הוא עשיית שירותים כמפורט להלן, יציג במקום עסקו את המחיר הכולל הנדרש בעד כל שירות שהוא נותן או בעד עשייתו:
{{ח:תתת|(1)}} שירות מספרה;
{{ח:תתת|(2)}} שירות בבית אוכל;
{{ח:תתת|(3)}} שירות מכבסה;
{{ח:תתת|(4)}} עינוג.
{{ח:תת|(ב)}} הצגת המחיר הכולל תהיה רק במטבע ישראלי, במקום הנראה לעין ובספרות ברורות וקריאות.

{{ח:חתימות|י״א בניסן התשע״ב (3 באפריל 2012)}}
* '''שלום שמחון'''
שר התעשייה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (חובת גילוי משקל של מוצר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (חובת גילוי משקל של מוצר), התשע״ה–2015}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 1199|תקנות הגנת הצרכן (חובת גילוי משקל של מוצר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7509.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 4|סעיפים 4(א)(3)}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|ו־37}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}}, בהתייעצות עם הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הצגת משקל ומחירו}}
{{ח:ת}} עוסק חייב לגלות לצרכן את משקלו של מוצר הנמכר על פי משקל, על ידי העמדת מכשיר השקילה באופן המאפשר לצרכן לראות על נקלה ובלא הפרעה את פעולת השקילה ואת תוצאותיה.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה חודשיים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|י״ט באלול התשע״ד (14 בספטמבר 2014).}}
* '''נפתלי בנט'''
שר הכלכלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הגנת הצרכן (כללים בדבר הצגת מחיר של שירותי מלונאות לתייר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הגנת הצרכן (כללים בדבר הצגת מחיר של שירותי מלונאות לתייר), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 806|תקנות הגנת הצרכן (כללים בדבר הצגת מחיר של שירותי מלונאות לתייר)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6401.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#סעיף 37|סעיף 37}} {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן|לחוק הגנת הצרכן, התשמ״א–1981}} (להלן – החוק), {{ח:חיצוני|חוק הגנת הצרכן#תוספת 1 חלק א פרט 1|ופרט 1 בחלק א׳ של התוספת {{ח:הערה|הראשונה}} לחוק}}, ובהתייעצות עם שר התיירות, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית מלון“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1976}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירותים נוספים אגב לינה“ – כאמור {{ח:חיצוני|תקנות מס ערך מוסף#סעיף 12ב|בתקנה 12ב לתקנות מס ערך מוסף, התשל״ו–1976}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תייר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק מס ערך מוסף}}.

{{ח:סעיף|2|שירותי מלונאות}}
{{ח:תת|(א)}} בית מלון רשאי להציג בכל מקום שבו מוצג מחיר, מחיר לתייר הכולל לינה ושירותים נוספים אגב לינה, לאחר הפחתת המסים שתייר פטור מהם, במטבע חוץ, ובלבד שצוין במפורש ובאופן בולט לעין כי מחיר זה הוא לתייר בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} מחיר לתייר בעבור לינה בבית מלון, יוצג ליד דלפק קבלת האורחים ובכל חדר והמחיר של שירותים נוספים, אגב לינה הניתנים לתייר, יוצג בכל מקום שבו הם ניתנים, לפי הענין.

{{ח:חתימות|י׳ בסיון התשס״ה (17 ביוני 2005)}}
* '''אהוד אולמרט'''
שר התעשיה המסחר והתעסוקה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]