חוק נציב תלונות הציבור על שופטים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק נציב תלונות הציבור על שופטים, התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001114}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ב, 590|חוק נציב תלונות הציבור על שופטים|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300550.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 284, 285|תיקון מס׳ 42 והוראת שעה לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_579102.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 38|תיקון מס׳ 25 לחוק הדיינים|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300898.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 326|תיקון מס׳ 75 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301441.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1116|תיקון מס׳ 39 לחוק לשכת עורכי הדין|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390422.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 54|תיקון מס׳ 5 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3505232.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 338|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5865211.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשס״ו, תשס״ו־2, תשע״ג, תשע״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שופט“ – כל אחד מאלה;
{{ח:תתת|(1)}} שופט בהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה|בחוק־יסוד: השפיטה}}, ושופט עמית כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 10א|בסעיף 10א לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}} (בחוק זה – חוק בתי המשפט);
{{ח:תתת|(2)}} רשם כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 84|בסעיף 84 לחוק בתי המשפט}};
{{ח:תתת|(3)}} שופט ורשם כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|בחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}} (בחוק זה – חוק בית הדין לעבודה), ושופט עמית כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 7א|בסעיף 7א לחוק בית הדין לעבודה}};
{{ח:תתת|(4)}} שופט צבאי־משפטאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}} (בחוק זה – חוק השיפוט הצבאי);
{{ח:תתת|(5)}} דיין כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הדיינים|בחוק הדיינים, התשט״ו–1955}} (בחוק זה – חוק הדיינים) ודיין עמית, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 9א|בסעיף 9א לחוק הדיינים}};
{{ח:תתת|(6)}} קאדי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הקאדים|בחוק הקאדים, התשכ״א–1961}} (בחוק זה – חוק הקאדים);
{{ח:תתת|(7)}} קאדי מד׳הב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים|בחוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, התשכ״ג–1962}} (בחוק זה – חוק בתי הדין הדרוזיים);
{{ח:תתת|(8)}} דיין של בית דין של עדה נוצרית כמשמעותו {{ח:חיצוני|דבר המלך במועצה על ארץ ישראל#סעיף 54|בסימן 54 לדבר המלך במועצה על ארץ ישראל, 1922–1947}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ –
{{ח:תתת|(1)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקאות (1) עד (3) וכן (6) ו־(7) – שר המשפטים;
{{ח:תתת|(2)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (4) – שר הביטחון;
{{ח:תתת|(3)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקאות (5) ו־(8) – השר לענייני דתות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית דין משמעתי לשופטים“ –
{{ח:תתת|(1)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקאות (1) עד (3) – בית הדין המשמעתי לשופטים לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 17|סעיף 17 לחוק בתי המשפט}};
{{ח:תתת|(2)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (4) – בית דין משמעתי לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 192ד|סעיף 192ד לחוק השיפוט הצבאי}};
{{ח:תתת|(3)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (5) – בית הדין המשמעתי לפי {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 20|סעיף 20 לחוק הדיינים}};
{{ח:תתת|(4)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (6) – בית הדין המשמעתי לפי {{ח:חיצוני|חוק הקאדים#סעיף 17|סעיף 17 לחוק הקאדים}};
{{ח:תתת|(5)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (7) – בית הדין המשמעתי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדרוזיים#סעיף 22|סעיף 22 לחוק בתי הדין הדרוזיים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועדה לבחירת שופטים“ –
{{ח:תתת|(1)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקאות (1) ו־(2) – הועדה לבחירת שופטים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 4|בסעיף 4(ב) לחוק־יסוד: השפיטה}};
{{ח:תתת|(2)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (3) – הועדה לבחירת שופטים במשמעותה {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 4|בסעיף 4(א) לחוק בית הדין לעבודה}};
{{ח:תתת|(3)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (4) – הועדה לבחירת שופטים צבאיים־משפטאים לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 187|סעיף 187 לחוק השיפוט הצבאי}};
{{ח:תתת|(4)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (5) – הוועדה לבחירת דיינים לפי {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 6|סעיף 6 לחוק הדיינים}};
{{ח:תתת|(5)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (6) – ועדת המינויים לפי {{ח:חיצוני|חוק הקאדים#סעיף 4|סעיף 4 לחוק הקאדים}};
{{ח:תתת|(6)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (7) – ועדת המינויים לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדרוזיים#סעיף 11|סעיף 11 לחוק בתי הדין הדרוזיים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ –
{{ח:תתת|(1)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקאות (1) עד (3) – מנהל בתי המשפט;
{{ח:תתת|(2)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (4) – נשיא בית הדין הצבאי לערעורים לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|חוק השיפוט הצבאי}} או מי שהוא הסמיך;
{{ח:תתת|(3)}} לענין שופט בהגדרתו בפסקה (5) – מנהל בתי הדין הרבניים;
{{ח:תתת|(4)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (6) – מנהל בתי הדין השרעיים;
{{ח:תתת|(5)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (7) – מנהל בתי הדין הדתיים הדרוזיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנשיא“ –
{{ח:תתת|(1)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקאות (1) ו־(2) – נשיא בית המשפט העליון;
{{ח:תתת|(2)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (3) – נשיא בית הדין הארצי לעבודה;
{{ח:תתת|(3)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (4) – נשיא בית הדין הצבאי לערעורים;
{{ח:תתת|(4)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (5) – נשיא בית הדין הרבני הגדול;
{{ח:תתת|(5)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (6) – נשיא בית הדין השרעי לערעורים;
{{ח:תתת|(6)}} לענין שופט כהגדרתו בפסקה (7) – ראש בית הדין הדתי הדרוזי לערעורים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדרוזיים|בחוק בתי הדין הדרוזיים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנציב“, ”נציב תלונות הציבור על שופטים“ – נציב תלונות הציבור על שופטים, שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועדה לבחירת הנציב“ – הועדה לבחירת שופטים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 4|בסעיף 4(ב) לחוק־יסוד: השפיטה}}.

{{ח:סעיף|2|נציבות תלונות הציבור על שופטים}}
{{ח:ת}} נציב תלונות הציבור על שופטים יעמוד בראש יחידה שתיקרא ”נציבות תלונות הציבור על שופטים“ שתברר, בהתאם להוראות חוק זה, תלונות על התנהגות שופטים במסגרת מילוי תפקידם, לרבות בדרך ניהול משפט על ידם.

{{ח:סעיף|3|כשירות הנציב ומינויו|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} מי שכשיר להתמנות שופט של בית המשפט העליון כשיר להתמנות נציב תלונות הציבור על שופטים.
{{ח:תת|(ב)}} הנציב יתמנה בידי הועדה לבחירת הנציב, לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}}.
{{ח:תת|(ג)}} מעמדו הציבורי של אדם והיכרותו עם מערכת המשפט יובאו בחשבון לענין הצעת מועמד לנציב ולענין מינויו.

{{ח:סעיף|3א|הוועדה לבחירת נציב תלונות הציבור על שופטים|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} אלה חברי הוועדה לבחירת נציב תלונות הציבור על שופטים:
{{ח:תתת|(1)}} שר המשפטים, והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} שר העבודה;
{{ח:תתת|(3)}} חבר הכנסת שתבחר הכנסת או ועדה מוועדותיה שהסמיכה לכך;
{{ח:תתת|(4)}} שופט בדימוס שיבחרו שופטי בית המשפט העליון;
{{ח:תתת|(5)}} שופט בדימוס שיבחרו הנשיאים של בתי המשפט המחוזיים;
{{ח:תתת|(6)}} דיין בדימוס שיבחרו שני הרבנים הראשיים לישראל;
{{ח:תתת|(7)}} הסניגור הציבורי הארצי.
{{ח:תת|(ב)}} הרכב הוועדה לבחירת הנציב יפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} חבר הכנסת שנבחר לפי פסקה (3) שבסעיף קטן (א) יכהן בוועדה לבחירת הנציב כל עוד הוא חבר הכנסת או עד לתום כהונת הכנסת שבחרה בו.
{{ח:תתת|(2)}} תקופת כהונתו של חבר הוועדה לבחירת הנציב שנבחר לפי פסקאות (4) עד (6) שבסעיף קטן (א) היא ארבע שנים וחצי, ואפשר לשוב ולבחור בו לתקופות כהונה נוספות; בחירת חבר כאמור תיערך לא יאוחר משלושים ימים לפני תום תקופת כהונתו של החבר המכהן לפי אותה פסקה.
{{ח:תתת|(3)|(א)}} לפחות אחד מחברי הוועדה לבחירת הנציב לפי פסקאות (1) או (2) שבסעיף קטן (א) יהיה אישה, ואם היו שניהם גברים, תקבע הממשלה שרה אחרת שתכהן בוועדה לבחירת הנציב במקום שר העבודה.
{{ח:תתתת|(ב)}} לפחות אחד מחברי הוועדה לבחירת הנציב שנבחר לפי פסקאות (4) או (5) שבסעיף קטן (א) יהיה אישה.
{{ח:תתת|(4)}} התפנה מקומו של אחד החברים המנויים בפסקאות (3) עד (6) שבסעיף קטן (א) לפני תום תקופת כהונתו, ייבחר חבר אחר במקומו בהקדם האפשרי בידי מי שמוסמך לבחור בו כאמור באותו סעיף קטן.

{{ח:סעיף|4|ממלא מקום לנציב}}
{{ח:ת}} נבצר מהנציב דרך ארעי למלא את תפקידיו, ימנה שר המשפטים בהסכמת נשיא בית המשפט העליון ממלא מקום לנציב לתקופה שלא תעלה על שישה חודשים או עד שיחזור למלא את תפקידיו, לפי המוקדם.

{{ח:סעיף|5|הליך בחירת נציב|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} מינוי נציב ייעשה, ככל האפשר, לא מוקדם מתשעים ימים ולא יאוחר משלושים ימים לפני תום תקופת כהונתו של הנציב המכהן; התפנה מקומו של הנציב לפני תום תקופת כהונתו, ייעשה המינוי בתוך שישים מהיום שבו התפנה מקומו.
{{ח:תת|(ב)}} ראה שר המשפטים שיש למנות נציב כאמור בסעיף קטן (א), יודיע על כך ברשומות ויכנס את הוועדה לבחירת הנציב.
{{ח:תת|(ג)}} כל אחד מחברי הוועדה לבחירת הנציב יהיה רשאי להציע מועמדים לוועדה, ובלבד שלא יציע יותר משני מועמדים.
{{ח:תת|(ד)}} החלטה למנות נציב תהיה על דעת רוב החברים המכהנים בוועדה.
{{ח:תת|(ה)}} הוועדה תוכל לפעול אף אם פחת מספר חבריה, כל עוד לא פחת מחמישה.
{{ח:תת|(ו)}} הוועדה תקבע את שאר סדרי דיוניה ועבודתה ותפרסמם לציבור.
{{ח:תת|(ז)}} הודעה על מינויו של הנציב תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|6|משך הכהונה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} הנציב יכהן תקופת כהונה אחת בלבד של חמש שנים.

{{ח:סעיף|7|תום כהונה}}
{{ח:תת|(א)}} כהונת הנציב פוקעת –
{{ח:תתת|(1)}} בתום תקופתה;
{{ח:תתת|(2)}} בפטירתו או בהתפטרותו;
{{ח:תתת|(3)}} בהעברתו מכהונתו;
{{ח:תתת|(4)}} בתום שישה חודשים רצופים שבהם מכהן במקומו ממלא מקומו שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על תום כהונת הנציב תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|8|העברה מכהונה|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} הועדה לבחירת הנציב רשאית, מיזמתה או לפי הצעת שר המשפטים או נשיא בית המשפט העליון, להעביר, בהחלטה שהתקבלה ברוב של חמישה חברים לפחות, את הנציב מכהונתו, אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא הורשע בפסק דין בעבירה פלילית, למעט בעבירות המנויות {{ח:חיצוני|חוק הכנסת#סעיף 7|בסעיף 7(א)(2) לחוק הכנסת. התשנ״ד–1994}} (בחוק זה – חוק הכנסת);
{{ח:תתת|(2)}} הוא התנהג באופן שאינו הולם את מעמדו;
{{ח:תתת|(3)}} הוא אינו מבצע את תפקידו כהלכה.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה לבחירת הנציב לא תעביר את הנציב מכהונתו, אלא לאחר שנתנה לו הזדמנות להשמיע את טענותיו לפניה.

{{ח:סעיף|9|השעיית הנציב|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוגש כתב אישום נגד הנציב, למעט בעבירות המנויות {{ח:חיצוני|חוק הכנסת#סעיף 7|בסעיף 7(א)(2) לחוק הכנסת}}, אלא באישור היועץ המשפטי לממשלה, ומשהוגש כתב אישום כאמור יושעה הנציב מכהונתו.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} הועדה לבחירת הנציב רשאית, ברוב של חמישה חברים לפחות, להשעות את הנציב מכהונתו, אם מתקיימת נגדו חקירה שיש בה כדי להביא לקיום הליכים פליליים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הכנסת#סעיף 7|בסעיף 7(א)(2) לחוק הכנסת}}, לתקופה שבה הם מתקיימים; ואולם אם היתה החקירה כאמור, בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הנציב ראוי לשמש עור בתפקידו, תשעה הועדה את הנציב לתקופה האמורה.
{{ח:תתת|(2)}} הועדה לבחירת הנציב לא תשעה את הנציב לפי סעיף קטן זה, אלא לאחר שנתנה לו הזדמנות להשמיע את טענותיו לפניה.
{{ח:תת|(ג)}} בתקופת ההשעיה ימלא את תפקידי הנציב על פי חוק זה ממלא מקומו, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}.

{{ח:סעיף|10|סייג למינוי לשופט}}
{{ח:ת}} מי שהיה נציב לא יתמנה לשופט.

{{ח:סעיף|11|ייחוד משרה והיתר לעסוק בפעילות}}
{{ח:תת|(א)}} הנציב ועובדי הנציבות לא יהיו רשאים –
{{ח:תתת|(1)}} לשמש בכל משרה אחרת או לעסוק, במישרין או בעקיפין, בעיסוק אחר;
{{ח:תתת|(2)}} להיות חברים בכנסת, בממשלה, במועצה של רשות מקומית, בגוף בוחר של מפלגה, או מועמדים לחברות כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} להיות חברים בהנהלה של חבר בני אדם המנהל עסקים לשם השגת רווחים.
{{ח:תת|(ב)}} הנציב רשאי להתיר לעובד הנציבות, לפי בקשתו, לעשות דבר מהדברים המנויים בסעיף קטן (א)(1) או (3), אם לדעתו אין בכך כדי ליצור ניגוד ענינים או כדי לפגוע בעבודתו בנציבות בדרך אחרת; אין בהיתר כאמור כדי לפטור את העובד מעמידה בדרישות כל דין או נוהג, המסדירים את הפעילות.

{{ח:סעיף|12|עובדי הנציבות}}
{{ח:תת|(א)}} עובדי הנציבות הם עובדי מדינה.
{{ח:תת|(ב)}} הנציב רשאי להסתייע בביצוע תפקידיו באנשים שאינם עובדי משרדו, אם ראה צורך בכך; בבירור תלונה על שופט כאמור בפסקאות (4) עד (8) להגדרה ”שופט“, יסתייע הנציב באנשים בעלי היכרות עם מערכת המשפט שאליה משתייך השופט.

{{ח:סעיף|13|חובת סודיות}}
{{ח:תת|(א)}} הנציב, עובדי הנציבות וכל אדם אחר שבעזרתו מבצע הנציב את תפקידיו, חייבים לשמור בסוד כל ידיעה שהגיעה אליהם עקב עבודתם, לא לעשות בה שימוש ולא לגלותה לאחר, אלא לשם ביצוע תפקידיהם לפי חוק זה; העובדים יחתמו על כתב שמירה על סודיות עם תחילת עבודתם.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאי שר המשפטים או נשיא בית המשפט העליון, לקבל לידיו, לפי דרישתו, עותק מכל חומר או מידע המצוי בנציבות שהושג במסגרת פעילותה, ואולם חומר או מידע לגבי תלונה מסוימת יימסר לאחר שהטיפול בה הסתיים.
{{ח:תת|(ג)}} הנשיא והשר כאחד רשאים להתיר פרסום פרטי תלונה מסוימת על שופט, כולם או חלקם, שהטיפול בה הסתיים.

{{ח:סעיף|14|הגשת תלונה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} רשאי להגיש תלונה לנציב –
{{ח:תתת|(1)}} כל אדם הרואה עצמו נפגע בשל התנהגותו של שופט במסגרת מילוי תפקידו כשופט לרבות בדרך ניהול המשפט על ידיו, או מי שאותו אדם הסמיך לכך;
{{ח:תתת|(2)}} מתמחה הרואה את עצמו נפגע בשל התנהגותו של שופט במסגרת מילוי תפקידו כמאמן או בשל תנאי ההתמחות, וכן נציב הפיקוח על ההתמחות, לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 41ב|סעיף 41ב(ג) לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}.
{{ח:תת|(ב)}} הנשיא או השר רשאי לבקש מהנציב לברר ענין הנוגע להתנהגותו של שופט במסגרת תפקידו כשופט לרבות בדרך ניהול המשפט על ידיו.

{{ח:סעיף|15|דרך הגשת התלונה}}
{{ח:ת}} התלונה תוגש בכתב תיחתם בידי המתלונן ויצוינו בה שם המתלונן ומענו.

{{ח:סעיף|16|תלונה של אדם המוחזק במשמורת}}
{{ח:ת}} תלונה של אדם כאמור בפסקאות (1) עד (3) תוגש במעטפה סגורה כמפורט באותן פסקאות או למי שהוא הסמיך לענין זה, והוא יעבירה, בלי לפתחה, אל הנציב:
{{ח:תת|(1)}} אסיר כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר|בפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל״ב–1971}}, למנהל בית הסוהר שבו הוא מוחזק;
{{ח:תת|(2)}} עצור כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}}, או אסיר, המוחזק בבית מעצר, למפקד בית המעצר שבו הוא מוחזק;
{{ח:תת|(3)}} כלוא לפי {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|חוק השיפוט הצבאי}}, למפקד מיתקן הכליאה שבו הוא מוחזק.

{{ח:סעיף|17|תלונות שאין לברר אותן}}
{{ח:ת}} הנציב לא יברר תלונה שהיא כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} התלונה אינה על שופט או שאינה בענין הנוגע להתנהגותו של שופט במסגרת מילוי תפקידו כשופט לרבות בדרך ניהול משפט על ידיו;
{{ח:תת|(2)}} התלונה היא קנטרנית או טורדנית על פניה או עוסקת בזוטי דברים;
{{ח:תת|(3)}} ענינה של התלונה בשאלה משפטית או ראייתית מהותית;
{{ח:תת|(4)}} התלונה היא בענין הניתן לערעור על פי דין, למעט בענין הנוגע להתנהגותו של שופט במסגרת מילוי תפקידו כשופט לרבות בדרך ניהול המשפט על ידיו;
{{ח:תת|(5)}} בקשה של בעל דין ששופט פלוני יפסול עצמו מלישב בדין כי קיימות נסיבות שיש בהן כדי ליצור חשש ממשי למשוא פנים בניהול המשפט; כללה התלונה נוסף על בקשת הפסלות כאמור ענינים שרשאי הנציב לברר לפי הוראות חוק זה, יברר הנציב את אותו החלק שבו לא התבקשה פסלות השופט כאמור;
{{ח:תת|(6)}} התלונה היא על מעשה שמתנהלת בשלו חקירה במשטרה או שהוגשה בשלו קובלנה לבית הדין המשמעתי לשופטים.

{{ח:סעיף|18|תלונות שבירורן מצריך סיבה מיוחדת}}
{{ח:תת|(א)}} הנציב לא יברר תלונות כמפורט להלן, אלא אם כן מצא הנציב שקיימת סיבה מיוחדת המצדיקה את בירורן:
{{ח:תתת|(1)}} התלונה הוגשה לאחר שעברה שנה מיום המעשה שעליו נסבה התלונה או מהיום שעילת התלונה נודעה למתלונן, או מיום מתן פסק הדין בענינו בהליך שאליו מתייחסת התלונה, לפי המאוחר;
{{ח:תתת|(2)}} תלונה בענין שניתנה בו החלטה, שעליה אפשר או היה אפשר, להגיש ערעור, והיא אינה מסוג התלונות שאין לברר אותן.
{{ח:תת|(ב)}} הנציב רשאי לא לברר תלונה אם סבר שהיא אינה מתאימה להתברר על ידו מחמת שהיא מתאימה יותר לטענת פסלות מלשבת בדין.
{{ח:תת|(ג)}} החלטות הנציב לפי סעיף זה יהיו בכתב ומנומקות.

{{ח:סעיף|19|התלונה ועילותיה ופתיחת הבירור}}
{{ח:תת|(א)}} תלונה ניתנת להגשה על כל שופט בענין הנוגע להתנהגותו במסגרת מילוי תפקידו כשופט לרבות בדרך ניהול המשפט על ידיו.
{{ח:תת|(ב)}} משהוגשה תלונה, יאשר הנציב את קבלתה ויפתח בבירורה, זולת אם ראה שאין לברר אותה מהטעמים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17}} או שאינה ראויה לבירור מהטעמים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18}}.
{{ח:תת|(ג)}} החליט הנציב לא לפתוח בבירור תלונה, יודיע על כך למתלונן בכתב, ויציין את הנימוקים להחלטתו.
{{ח:תת|(ד)}} החליט הנציב לפתוח בבירור התלונה, יודיע על כך לשופט הנילון, לנשיא, לשר, למנהל ולנשיא בית המשפט שבו מכהן אותו שופט.
{{ח:תת|(ה)}} בהודעה לפי סעיף קטן (ד) רשאי הנציב לא לכלול את פרטי המתלונן אם סבר כי פרטיו אינם דרושים לצורך בירור התלונה; אין בסעיף קטן זה כדי לגרוע מסמכות שר המשפטים ונשיא בית המשפט העליון לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ב)}}.

{{ח:סעיף|20|דרכי הבירור ומשכו}}
{{ח:תת|(א)}} הנציב רשאי לברר את התלונה בכל דרך שימצא לנכון והוא אינו כפוף לסדרי דין או לדיני הראיות.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך הבירור, רשאי הנציב לקבל מכל אדם או גוף, בתוך תקופה שיקבע ובאופן שיקבע, בכפוף לסעיף קטן (ג), כל ידיעה או מסמך העשויים, לדעת הנציב, לסייע בבירור התלונה; מי שנדרש למסור ידיעה או מסמך כאמור, ימלא אחר הדרישה, והוראות {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 11|סעיף 11, למעט פסקאות (1) ו־(3) של סעיף קטן (א), לחוק ועדות חקירה, התשכ״ט–1968}}, יחולו, בשינויים המחויבים, על סירוב למלא אחר הדרישה.
{{ח:תת|(ג)}} לצורך הבירור רשאי הנציב לשמוע את המתלונן, את השופט הנילון, וכל אדם אחר אם ראה תועלת בדבר; סירב השופט הנילון למסור את דבריו בעל פה, ימסרם בכתב ככל שיידרש.
{{ח:תת|(ד)}} בירור התלונה יסתיים לכל המאוחר עד תום שנה אחת מיום קבלתה בנציבות.

{{ח:סעיף|21|הפסקת הבירור}}
{{ח:ת}} הנציב רשאי להפסיק את בירור התלונה אם נוכח שהתקיימה אחת העילות המצדיקות שלא לפתוח בבירורה, או שענין התלונה בא על תיקונו או שהמתלונן ביטל את תלונתו; הופסק בירור התלונה לפי סעיף זה יודיע הנציב בכתב למתלונן, לשופט הנילון ולמי שמנוי {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(ד)}}, לפי הענין, שהחליט להפסיק את הבירור, ויציין את הנימוקים להחלטתו.

{{ח:סעיף|22|תוצאות הבירור|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} מצא הנציב שהתלונה היתה מוצדקת יודיע על כך למתלונן, לשופט הנילון ולמי שמנוי {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(ד)}}, לפי הענין, בצירוף החלטתו; בהודעה כאמור רשאי הנציב לפרט את תמצית ממצאיו, כולם או חלקם, ואם העלה הבירור כי קיים ליקוי, רשאי הוא להצביע על הצורך בתיקונו ועל הדרך הראויה לכך.
{{ח:תת|(ב)}} התקבלה הודעה על צורך בתיקון ליקוי כאמור בסעיף קטן (א) יודיע השופט הנילון, המנהל או נשיא בית המשפט או בית הדין שבו מכהן השופט, לנציב, על הצעדים שננקטו לתיקון הליקוי; לא התקבלה הודעה בתוך זמן סביר או שההודעה אינה מניחה את דעתו של הנציב, רשאי הוא להביא את הענין לפני הנשיא והשר.
{{ח:תת|(ג)}} מצא הנציב שהתלונה לא היתה מוצדקת, יודיע על כך בכתב למתלונן ולמי שמנוי {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(ד)}}, לפי הענין, ורשאי הנציב לפרט להם את תמצית ממצאיו.
{{ח:תת|(ד)}} העלה בירור התלונה חשש למעשה פלילי, יביא הנציב את הענין לידיעת היועץ המשפטי לממשלה, וכן לידיעת השר והנשיא; העלה בירור התלונה חשש לעבירה משמעתית יביא הנציב את הענין לידיעת השר והנשיא ורשאי הוא להמליץ לשר על הגשת קובלנה לבית הדין המשמעתי לשופטים.
{{ח:תת|(ה)}} הנציב רשאי, אם מצא לנכון לעשות כן בעקבות ממצאיו, להמליץ לועדה לבחירת שופטים, לסיים את כהונתו של שופט על פי סמכותה או להמליץ לשר או לנשיא להביא לועדה לבחירת שופטים הצעה לסיים את כהונתו של שופט; החליטו הועדה, השר או הנשיא שלא לקבל את המלצת הנציב, ינמקו את החלטתם.
{{ח:תת|(ו)}} בלי לגרוע מסמכויות הנציב לפי חוק זה, הנציב רשאי, אם מצא שתלונה של מתמחה אצל שופט, של מתמחה לשעבר אצל שופט או של נציב הפיקוח על ההתמחות כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|בחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}, היתה מוצדקת, להורות כי השופט הנילון לא יורשה לאמן מתמחים לתקופה שיקבע, לאחר שייתן לשופט הנילון הזדמנות לטעון את טענותיו; הנציב יקבע את מועד תחילתה של תקופה כאמור והוא רשאי לקצר את התקופה אם נוכח כי תוקנו הליקויים.

{{ח:סעיף|23|סייגים לנימוק וגילוי ממצאים}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הודעה של הנציב לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}} לא תכלול ולא תגלה חומר או מידע אשר לדעת ראש הממשלה או שר הביטחון הם ענין לביטחון המדינה, או אשר לדעת ראש הממשלה או שר החוץ הם ענין ליחסי החוץ או לקשרי המסחר הבין־לאומיים של המדינה.
{{ח:תתת|(2)}} ראה הנציב כי הודעתו עלולה לכלול או לגלות חומר או מידע כאמור בסעיף קטן (א) ולא הביעו השרים את דעתם כאמור שם, יבקש הנציב את דעת ראש הממשלה, שר הביטחון או שר החוץ, לפי הענין, לפני שייתן את הודעתו.
{{ח:תת|(ב)}} הנציב פטור מלציין את ממצאיו או נימוקיו, כולם או חלקם, או לציינם בשינויים או בהשמטות, או למסרם רק לחלק מהמפורטים {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(ד)}} –
{{ח:תתת|(1)}} אם הם עלולים לדעתו לפגוע שלא כדין בזכותו של אדם זולת המתלונן;
{{ח:תתת|(2)}} כשיש בהם משום גילוי סוד מקצועי או ידיעה סודית כמשמעותם לפי כל דין.
{{ח:תת|(ג)}} ציין הנציב חלק מממצאיו או מנימוקיו, או ערך השמטות או שינויים, יציין זאת בהודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}}.
{{ח:תת|(ד)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מסמכויות נשיא בית המשפט העליון ושר המשפטים לקבל, לפי דרישתם, עותק מכל חומר או מידע המצוי בנציבות ושהושג במסגרת פעילותה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13(ב)}}.

{{ח:סעיף|24|זכויות וסעדים}}
{{ח:תת|(א)}} החלטותיו וממצאיו של הנציב בענין תלונה –
{{ח:תתת|(1)}} אין בהם כדי להעניק למתלונן או לאדם אחר זכות או סעד, בבית משפט או בבית דין, שלא היו להם לפני כן;
{{ח:תתת|(2)}} אין בהם כדי למנוע מהמתלונן או מאדם אחר להשתמש בזכות או לבקש סעד שהוא זכאי להם, ואולם אם נקבע לכך מועד בחיקוק, לא יוארך המועד על ידי הגשת התלונה או בירורה.
{{ח:תת|(ב)}} דין וחשבון, החלטה וכל מסמך שהכין הנציב במסגרת מילוי תפקידו לא ישמשו ראיה בהליך משפטי או מעין שיפוטי.
{{ח:תת|(ג)}} לא ייזקק בית המשפט לבקשת סעד נגד החלטותיו וממצאיו של נציב תלונות הציבור בענין תלונה.

{{ח:סעיף|25|שכר ותנאי כהונה}}
{{ח:ת}} שכרו, תנאי שירותו וגמלאותיו של הנציב יהיו כשל שופט בית המשפט העליון.

{{ח:סעיף|26|אי תלות}}
{{ח:ת}} אין על הנציב ועל עובדי הנציבות מרות בענין מילוי תפקידיהם לפי חוק זה, זולת מרותו של הדין.

{{ח:סעיף|27|דין וחשבון}}
{{ח:תת|(א)}} הנציב יגיש לשר המשפטים ולנשיא בית המשפט העליון, מדי שנה, דין וחשבון על פעולותיו, שיכיל תיאור פרטני של הטיפול בתלונות, וכן סקירה כללית שתתייחס, בין השאר, לענינים האלה, בחלוקה לפי סוגי ערכאות ושופטים:
{{ח:תתת|(1)}} מספר התלונות שהוגשו ומספר התלונות שבוררו;
{{ח:תתת|(2)}} מספר התלונות שנמצאו מוצדקות;
{{ח:תתת|(3)}} הטעמים לאי בירור תלונות;
{{ח:תתת|(4)}} זמן הבירור הממוצע בתלונות שבוררו;
{{ח:תתת|(5)}} מספר התלונות שבירורן טרם הסתיים;
{{ח:תתת|(6)}} סוגי הענינים שעליהם הוגשו תלונות;
{{ח:תתת|(7)}} דרכים שננקטו לטיפול בליקויים ולתיקונם;
{{ח:תתת|(8)}} מספר התלונות שהעלו חשש לעבירה פלילית ולעבירה משמעתית, אם היו כאלה;
{{ח:תתת|(9)}} מספר ההמלצות לועדה לבחירה שופטים, לשר או לנשיא לסיים כהונת שופט, אם היו כאלה.
{{ח:תת|(ב)}} קיבל שר המשפטים את הדין וחשבון השנתי מאת הנציב, יגיש לועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת דין וחשבון על בסיס הסקירה הכללית כאמור בסעיף קטן (א); הדין וחשבון לפי סעיף קטן זה לא יכלול שמות ופרטים מזהים.
{{ח:תת|(ג)}} הנציב רשאי להגיש לשר ולנשיא בית המשפט העליון דין וחשבון מיוחד קודם להגשת הדין וחשבון השנתי.
{{ח:תת|(ד)}} על המידע הכלול בדוחות יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}}.

{{ח:סעיף|28|פרסום הודעות}}
{{ח:ת}} שר המשפטים יפרסם הודעה על מינויו של הנציב, הדרך לפנות אליו ועיקרי סמכויותיו, בדרך שתיקבע בתקנות.

{{ח:סעיף|29|תקציב הנציבות}}
{{ח:ת}} תקציב הנציבות יוכן על ידי שר המשפטים בתיאום עם הנציב וייקבע בחוק התקציב השנתי של המדינה, בתחום פעולה נפרד, במסגרת תקציב משרד המשפטים.

{{ח:סעיף|30|תקנות}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות נציב תלונות הציבור על שופטים|תקנות נציב תלונות הציבור על שופטים, התשס״ד–2003}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} שר המשפטים יביא לאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, בתוך שלושה חודשים מיום פרסומו של חוק זה, תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}}.

{{ח:סעיף|31|הנציב הראשון}}
{{ח:ת}} הנציב הראשון יתמנה לא יאוחר מתום מאה ועשרים ימים מיום פרסומו של חוק זה.

{{ח:סעיף|32|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}.}}

{{ח:סעיף|33|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הדיינים|בחוק הדיינים, התשט״ו–1955}}.}}

{{ח:סעיף|34|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הקאדים|בחוק הקאדים, התשכ״א–1961}}.}}

{{ח:סעיף|35|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים|בחוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, התשכ״ג–1962}}.}}

{{ח:סעיף|36|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע|בחוק חופש המידע, תשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט״ו באב התשס״ב (24 ביולי 2002).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]