תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואיים לעסקים לייצור מזון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואיים לעסקים לייצור מזון), תשל״ב–1972}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תנאי תברואה נאותים לעסקים לייצור מזון}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 1112|תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואיים לעסקים לייצור מזון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2844.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 197|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3244.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 938|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4086.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 420|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4201.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 1210|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5454.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1758|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5700.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 58|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6932.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 10|סעיף 10}} {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|לחוק רישוי עסקים, תשכ״ח–1968}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: המבנים והחצר}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: איוור ותאורה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: מים, ביוב ופסולת מוצקת}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: ציוד וריהוט}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: החסנת מזון ועיבודו}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: חדרי שירות, הלבשה ואוכל}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: תחזוקה}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: העובדים}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן א|סימן א׳ – מאפיית לחם}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ב|סימן ב׳ – מחסני קירור}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ג|סימן ג׳ – מאפיית עוגות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ד|סימן ד׳ – טחנת קמח}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ה|סימן ה׳ – מפעל לאריזת דגנים וקטניות יבשים}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ו|סימן ו׳ – מפעל לייצור מוצרי בשר}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ז|סימן ז׳ – מפעל לייצור מוצרי דגים}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ח|סימן ח׳ – מפעל לעיבוד מעיים}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ט|סימן ט׳ – בית שחיטה לעופות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן י|סימן י׳ – הסעדה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תש״ם, תשנ״ב}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אריזה“ – לרבות בקבוקים, צנצנות, קופסאות ושקיות למיניהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אריזה הרמטית“ – אריזה המונעת לחלוטין העברת גזים אל המוצר הארוז או מן המוצר הארוז החוצה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הל״ת“ – הוראות למתקני תברואה, תש״ל–1970, שאושרו על ידי שר הפנים לאחר התייעצות עם המועצה הארצית לתכנון ולבניה, ועותק מהן מופקד בלשכות הבריאות המחוזיות והנפתיות;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|{{ח:חיצוני|https://www.gov.il/BlobFolder/generalpage/iplan_doc2/he/Licensing_construction_Instructions_sanitation_facilities.pdf|הוראות למתקני תברואה (הל״ת) מפורסמות באתר מינהל התכנון}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסעדה“ (Catering) – מקום להכנת מזון לצורך הספקתו לצריכה מחוץ למקום הכנתו ולמעט מפעל לייצור מזון ארוז מראש לשיווק לצרכן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיטוי“ – תהליך של השמדת חיידקים באמצעים כימיים או פיזיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לחם“ – לרבות חלה, לחמניה, פיתה וכעך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזון“ – מזון כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 2|בפקודת בריאות הציבור (מזון) [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}, וכן מי שתיה כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|בפקודת בריאות העם, 1940}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזון גלמי“ – מזון שטרם נכנס לשלבי עיבוד, לרבות ניקוי, שטיפה, חיטוי וכיוצא באלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסן הקפאה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחסן קירור“ – מחסן המשמש לאחסנת מזון בקור בין שהוא קפוא ובין שהוא מקורר או מצונן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מי שתיה“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|בפקודת בריאות העם, 1940}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איכות מי שתיה“ – איכותם התברואית של מי שתיה שנקבעה {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|בפקודת בריאות העם, 1940}} {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי שתייה ומיתקני מי שתייה)|ובתקנות שעל פיה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“ – המנהל הכללי של משרד הבריאות או מי שהוא הסמיך בכתב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ניקוי“ – תהליך של סילוק כל זיהום הנראה לעין, הניתן למישוש או הנותן ריח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עופות“ – לרבות בעלי כנף למיניהם המשמשים למאכל אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסק“ – כל מלאכה המפורטת בפריטים: {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|1, 2, 3, 4, 7(א)(ב), 12(ב), 13, 13א(ב), 14, 15, 17, 18, 19(א), 21, 22, 24, 25, 26(א), 27, 28, 29, 30(ב), 31, 33, 34(א), 35, 36, 37, 38(א), 39, 43, 169(א), 171, 174, 181, 181א, 182 ו־184 בצו}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פסטור“ – תהליך של חימום מזון והחזקתו בחום ובמשך זמן הדרושים להשמדת חיידקים פתוגניים וגטטיביים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו“ – {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי), תשל״ג–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקן“ – תקן ישראלי, ובאין תקן כאמור – תקן של כל מוסד חבר בארגון הבינלאומי לתקינה (I.S.O.‎).

{{ח:סעיף|2|מילוי הוראות|תיקון: תש״ם, תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא תאושר לאדם בקשה לרשיון לעסק, לא ינהל אדם עסק ולא יעסוק בו, אלא אם הוא ממלא אחר הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}, ונתמלאו בעסק התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנות 5 עד 67}}, להנחת דעתו של המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} לא תאושר לאדם בקשה לרשיון לעסק המפורט להלן בטור א׳, הנקוב {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)|בצו}} במספר כאמור לצדו בטור ב׳, והמפורט {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)|בצו}} בשם כאמור לצדו בטור ג׳, לא ינהל אדם עסק כאמור ולא יעסוק בו, אלא אם נתמלאו בו בנוסף להוראות תקנת משנה (א) גם ההוראות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה לתקנות אלה}} בסימן הנקוב לצדו בטור ד׳:

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}	{{מוקטן|טור ג׳}}	{{מוקטן|טור ד׳}}

שם העסק	מספר העסק {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|בצו}}	שם העסק {{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|בצו}}	{{ח:פנימי|תוספת 1|הס{{ח:הערה|י}}מן בתוספת}}

מאפיית לחם	{{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|13}}	לחם – מפעל לאפייתו	{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן א|א}}

מחסן קירור	{{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|14}}	מחסני קירור – למעט מחסני קירור לבשר, לדגים, לעופות ולמוצריהם	{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ב|ב}}

מאפיית עוגות	{{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|26(א)}}	עוגות ושאר מיני מאפה (למעט לחם) – (א) מפעל לאפייתם	{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ג|ג}}

טחנת קמח	{{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|28}}	קמח – מקום לטחינתו	{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ד|ד}}

מפעל לאריזת דגנים וקטניות יבשים	{{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|39}}	כל מקום לייצור, לאריזה, למכירה, להחסנה של מצרכי מזון ומשקה שלא פורט במקום אחר בקבוצה זו	{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ה|ה}}

מפעל לייצור מוצרי בשר	{{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|174(א) {{ח:הערה|ו־}}(ב)}}
{{ח:ת}} בשר, דגים, עופות או מוצריהם
{{ח:תת|(א)}} מפעל לשימורם, לעישונם או לכבישתם,
{{ח:תת|(ב)}} מפעל לטחינתם, או לייצור מזון שבשר, דגים או עופות טחונים נכנסים בהרכבם.
{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ו|ו}}

מפעל לייצור מוצרי דגים	{{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|174(א) {{ח:הערה|ו־}}(ב)}}
{{ח:ת}} בשר, דגים, עופות או מוצריהם
{{ח:תת|(א)}} מפעל לשימורם, לעישונם או לכבישתם,
{{ח:תת|(ב)}} מפעל לטחינתם, או לייצור מזון שבשר, דגים או עופות טחונים נכנסים בהרכבם.
{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ז|ז}}

מחסן קירור	{{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|174(ג)}}
{{ח:ת}} בשר, דגים, עופות או מוצריהם
{{ח:תת|(ג)}} מחסן לקירורם.
{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ב|ב}}

מפעל לעיבוד מעיים	{{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|181}}	מעיים – מקום לעיבודם	{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ח|ח}}

בית שחיטה לעופות	{{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|184}}	עופות – בית שחיטה	{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ט|ט}}

הסעדה	{{ח:חיצוני|צו רישוי עסקים (עסקים טעוני רישוי)#תוספת|13א(ב)}}	מאכלים או משקאות – הכנתם לשם הגשה מחוץ למקום הכנתם	{{ח:פנימי|תוספת 1 סימן י|י׳}}

{{ח:סעיף|3|צירוף נספחים לבקשת הרשיון|תיקון: תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} לבקשת רשיון לעסק או להרחבתו יצורפו נספחים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תרשימים הנדסיים של תנוחה וחתך של העסק בהם יצויינו פרטים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} רחבם, ארכם, גבהם, שטחם ויעודם של כל חדר מחדרי העסק;
{{ח:תתתת|(ב)}} מקומם ומידותיהם הפנימיות של כל פתחי האיוור – היה האיוור מכני יצוינו המתקנים וההספקים שלהם;
{{ח:תתתת|(ג)}} סימון ציפוי הקירות, גובה הציפוי וצבעו על גוניו;
{{ח:תתתת|(ד)}} סימון שיפועי הרצפה;
{{ח:תתתת|(ה)}} סימון כל הקבועות הסניטריות, האבזרים, צינורות אספקת המים וצינורות סילוק השפכים, בציון קוטרם ושיפועם;
{{ח:תתתת|(ו)}} סימון מתקני החסנת האשפה ונפחם;
{{ח:תתתת|(ז)}} סימון מיקום המנועים הקבועים;
{{ח:תתת|(2)}} מפה מצבית שבה יצויינו פרטים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} שטח העסק וגבולותיו לפי הרישום בספרי המקרקעין, לפי {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|חוק המקרקעין, תשכ״ט–1969}};
{{ח:תתתת|(ב)}} כל בנין או עצם הנמצאים במרחק של 100 מטרים מגבולות העסק ויעודם;
{{ח:תתת|(3)}} הסימון לענין תקנת משנה (א) פסקה (1)(ה) יהיה בהתאם לשרטוטים לדוגמה המופיעים בהל״ת, עמ׳ 111–115;
{{ח:תתת|(4)|(א)}} קנה המידה של התרשימים ההנדסיים יהיה 1:100;
{{ח:תתתת|(ב)}} לפי דרישת המנהל, יוגש תרשים התנוחה בקנה מידה של 1:50;
{{ח:תתת|(5)}} קנה המידה של המפה המצבית יהיה 1:250.

{{ח:סעיף|4|סייג}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} לא יחולו על אדם המגיש בקשה לחידוש רשיון אם נתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} במשך השנה שלאחר הגשת הנספחים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}} לא חלו שינויים בעסק, ותרשימי התנוחה והחתך משקפים את המצב הקיים;
{{ח:תת|(2)}} צורפה הצהרה בכתב חתומה בידי המבקש כי הנספחים שהוגשו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}} לענין בקשה קודמת משקפים את המצב הקיים בעת הגשת הבקשה לחידוש הרשיון.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: המבנים והחצר}}

{{ח:סעיף|5|קירות, מחיצות ותקרות|תיקון: תשל״ה, תש״ם}}
{{ח:ת}} הקירות, המחיצות והתקרות של מבני העסק –
{{ח:תת|(1)}} יהיו בנויים בטון, לבנים, בלוק בטון או כל חומר בניה אחר שאישר המנהל בכתב במקרה מסויים ובהתאם לתנאים שקבע;
{{ח:תת|(2)}} יהיו חלקים;
{{ח:תת|(3)}} יהיו בעלי גוון בהיר, נקיים, שלמים ותקינים;
{{ח:תת|(4)}} יהיו אטומים בפני חדירת חרקים או מכרסמים וקינונם;
{{ח:תת|(5)}} יהיו אטומים בפני חדירת רטיבות;
{{ח:תת|(6)}} יהיו מצופים בחדרי הייצור וההלבשה עד לגובה של 1.80 מטר לפחות, בחומר חלק או חומר צביעה מתאים שאינו סופג רטיבות.

{{ח:סעיף|6|חמרי בניה לרצפה}}
{{ח:ת}} רצפת העסק או ציפויה יהיו בנויים מחומר הממלא תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} אינו סופג רטיבות;
{{ח:תת|(2)}} הוא עמיד בפני חמרים שמשתמשים בהם בתהליכי הייצור;
{{ח:תת|(3)}} הוא ניתן לניקוי בנקל.

{{ח:סעיף|7|הרצפה וצ{{ח:הערה|י}}פויה}}
{{ח:ת}} הרצפה וציפויה יהיו שלמים, נקיים ואטומים בפני חרקים, מכרסמים וקינונם.

{{ח:סעיף|8|תנאים לציפוי קיר או רצפה|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} לא יותקן ציפוי לקיר או לרצפה או התקרה אלא אם יש בו כדי למנוע חדירת חרקים, מכרסמים או קינונם, בינם לבין הקיר או הרצפה.

{{ח:סעיף|9|תעלת ניקוז או מחסומי רצפה}}
{{ח:ת}} ברצפות הנרטבות תוך כדי תהליכי הייצור או הניקוי יהיו תעלות ניקוז או מחסומי רצפה.

{{ח:סעיף|10|תנאים לתעלת ניקוז|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} תעלת ניקוז –
{{ח:תת|(1)}} תהיה מחוברת לנקז הבנין;
{{ח:תת|(2)}} בינה לבין נקז הבנין יהיה מחסום רצפה;
{{ח:תת|(3)}} לא יהיו בה הצטברויות של נוזלים, לכלוך וכדומה;
{{ח:תת|(4)}} תהיה עשויה מחומר העמיד בפני חמרים שמשתמשים בהם בתהליכי הייצור.

{{ח:סעיף|11|תנאים למחסומי רצפה}}
{{ח:ת}} מחסום הרצפה ימלא אחר הדרישות המנויות בסעיף 3.23 בהל״ת.

{{ח:סעיף|12|תנאים לרצפה בעלת ניקוז או מחסום|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} רצפה שיש בה תעלת ניקוז או מחסום רצפה, תהיה בשיפוע היורד לתעלת הניקוז או מחסום הרצפה באופן שלא יהיו שלוליות.

{{ח:סעיף|13|דלתות וחלונות}}
{{ח:ת}} דלתות וחלונות העסק –
{{ח:תת|(1)}} יהיו נקיים, שלמים ותקינים;
{{ח:תת|(2)}} יהיו צבועים בצבע שגוונו בהיר על בסיס שמן או על בסיס חומר פלסטי.

{{ח:סעיף|14|סייג|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} הוראת {{ח:פנימי|סעיף 13|תקנה 13(2)}} לא תחול על דלתות או חלונות העשויים פלדה אל־חלד, אלומיניום, פלסטיק או חמרים דומים שאינם סופגים רטיבות ואינם מחלידים.

{{ח:סעיף|15|פתח חיצוני}}
{{ח:ת}} פתח חיצוני של בנין העסק יהיה מוגן בפני חדירת חרקים, מכרסמים, ציפורים או בעלי חיים אחרים.

{{ח:סעיף|16|גג העסק|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} גג העסק –
{{ח:תת|(1)}} ייבנה בשיפוע המאפשר ניקוז שלם של מי גשמים;
{{ח:תת|(2)}} יהיה נקי, שלם ותקין;
{{ח:תת|(3)}} יהיה מוגן בפני חדירת רטיבות, מכרסמים, ציפורים ובעלי חיים אחרים.

{{ח:סעיף|17|חיבור למים חמים וקרים}}
{{ח:ת}} בכל חדר בעסק הניתן לניקוי בנוזלים יהיו חיבורים למים חמים וקרים או לקיטור שניתן להרכיב להם צינורות גמישים.

{{ח:סעיף|18|מיתקן לרחיצת ידיים בתחום מחלקת ייצור|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} בתחום כל מחלקת ייצור במפעל מזון יהיה מיתקן לרחיצת ידיים הכולל –
{{ח:תת|(1)}} כיור הממלא אחר הדרישות המנויות בסעיף 3.10 או סעיף 3.15 להל״ת;
{{ח:תת|(2)}} ברזים למים חמים וקרים;
{{ח:תת|(3)}} סבון נוזלי, אבקת סבון, דטרגנט, או אבקת דטרגנט;
{{ח:תת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחק);}}
{{ח:תת|(5)}} מכונת יבוש או מגבות נייר ומכל לאיסופן;
{{ח:תת|(6)}} ראי מעל הכיור.

{{ח:סעיף|19|הגנה בפני חדירת מי גשמים וכו׳|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} מבני העסק יהיו מוגנים בפני חדירת מי גשמים, מכרסמים, ציפורים ובעלי חיים אחרים.

{{ח:סעיף|20|נקיון המבנים}}
{{ח:ת}} המבנים יהיו נקיים להנחת דעתו של המנהל, וחפשיים ממכרסמים, חרקים, ציפורים או בעלי חיים אחרים.

{{ח:סעיף|21|החצר}}
{{ח:ת}} חצר העסק –
{{ח:תת|(1)}} תהיה מוקפת גדר שלמה ותקינה;
{{ח:תת|(2)}} תהיה מנוקזת, נקיה וחפשיה מעשבים;
{{ח:תת|(3)}} החפצים אשר בה יהיו ערוכים בצורה מסודרת המאפשרת שמירה על נקיונה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: איוור ותאורה}}

{{ח:סעיף|22|אמצעי איוור}}
{{ח:ת}} מבני העסק יאוורו באחד האמצעים האלה:
{{ח:תת|(1)}} חלונות הנפתחים אל אויר החוץ (להלן – איוור טבעי);
{{ח:תת|(2)}} מערכת מכנית לאיוור מלאכותי (להלן – איוור ממוכן).

{{ח:סעיף|23|הרחקת ריחות, אדים וקיטור}}
{{ח:ת}} איוור טבעי או ממוכן ירחיק אדים, קיטור וריחות בלתי רצויים אחרים מכל מבני העסק.

{{ח:סעיף|24|החלפות אוויר בחלקי העסק}}
{{ח:ת}} איוור מלאכותי יחליף במשך שעה אחת את האוויר בחלקי העסק המפורטים להלן בטור א׳ לא פחות ממספר הפעמים המצויינים לצדם בטור ב׳:

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}

חלק הבנין	מספר מינימלי של החלפות אוויר לשעה

חדרי יצור המזון	8

חדרי עיבוד המזון	8

מחסן להחסנת מזון	4

חדרי שירות	6

פרוזדורים של חדרי שירות	6

חדרי הלבשה	6

חדר אוכל	6

{{ח:סעיף|25|תנאים להתקנת מערכת איוור ממוכן}}
{{ח:ת}} איוור ממוכן יותקן בהתאם לתקן.

{{ח:סעיף|26|אמצעים להארת המבנים}}
{{ח:ת}} מבני העסק יוארו באחד האמצעים האלה:
{{ח:תת|(1)}} תאורה טבעית;
{{ח:תת|(2)}} תאורה בנורות חשמל.

{{ח:סעיף|27|תנאים לתאורה נאותה}}
{{ח:ת}} עצמת התאורה הנופלת על משטח כלשהו בחלקי העסק המפורטים כלהלן בטור א׳ תהיה לא פחות מהמצויין לצדם בטור ב׳:
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}

חלק העסק	מינימום עצמת תאורה בלוקס

חדר ייצור המזון	300

חדר עיבוד המזון	300

מחסן להחסנת המזון	100

חדרי שירות	100

פרוזדור	100

חדרי הלבשה	100

חדר אוכל	300

{{ח:סעיף|28|התקנת נורות חשמל}}
{{ח:תת|(א)}} בכל חדרי העסק יהיו קבועות נורות חשמל במצב תקין.
{{ח:תת|(ב)}} הנורות יהיו מצויידות באמצעי מגן למניעת נפילת שברי זכוכית למזון.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: מים, ביוב ופסולת מוצקת}}

{{ח:סעיף|29|איכות המים}}
{{ח:ת}} המים הנכנסים למבני העסק יהיו באיכות מי שתיה.

{{ח:סעיף|30|צינורות ומיתקני מים}}
{{ח:ת}} צינורות ומיתקנים שדרכם עוברים מי שתיה או המכילים מי שתיה אסור שיהיו מחומר המכיל עופרת, נחושת או חומר רעיל אחר.

{{ח:סעיף|31|התקנת מירווח אוויר}}
{{ח:ת}} בין פי צינור מי שתיה למכל שאינו סגור הרמטית, יהיה מירווח אוויר של לפחות 40 מ״מ.

{{ח:סעיף|32|מכלי אגירה}}
{{ח:ת}} מכל מים או בור לאגירת מים יהיה מוגן בפני חדירת בעל חיים או זוהמה אחרת לתוכם.

{{ח:סעיף|33|מים לרשות העובדים|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} לרשות העובדים יועמדו מים חמים וקרים במשך כל שעות העבודה בעסק.

{{ח:סעיף|34|צנרת השפכים}}
{{ח:ת}} צנרת השפכים במפעל –
{{ח:תת|(1)}} תהיה תקינה ללא נזילה או דליפה;
{{ח:תת|(2)}} קוטר צינורותיה יאפשר העברת נוזלים תקינה גם בשעת שיא הזרימה;
{{ח:תת|(3)}} תמנע אפשרות של זרימה חוזרת של שפכים למבני העסק;
{{ח:תת|(4)}} תמנע אפשרות כניסת שפכים אל צינורות מי שתיה;
{{ח:תת|(5)}} תהיה ללא חיבור עם צינור מי שתיה;
{{ח:תת|(6)}} תהיה מאוורת באמצעות צינורות איוור.

{{ח:סעיף|35|סילוק שפכים שאינם נכנסים לרשת ביוב ציבורית}}
{{ח:ת}} שפכים שאינם נכנסים לרשת ביוב ציבורית, יסולקו באופן שלא יגרם נזק או מפגע לעסק או לסביבתו.

{{ח:סעיף|36|איסוף פסולת מוצקת והרחקתה}}
{{ח:תת|(א)}} הפסולת המוצקת הנוצרת תוך תהליכי העבודה תיאסף בכלי קבול המיועדים למטרה זו, והם –
{{ח:תתת|(1)}} יימצאו בקרבת מקום ביצוע העבודה;
{{ח:תתת|(2)}} יהיו ניתנים להזזה בנקל;
{{ח:תתת|(3)}} יהיו עשויים מחומר חלק, בלתי מחליד ואינו סופג רטיבות.
{{ח:תת|(ב)}} עם הרחקת הפסולת המוצקת ינוקה כלי הקיבול ויישטף.

{{ח:סעיף|37|החסנת פסולת מוצקת|תיקון: תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} החסנת הפסולת המוצקת מכלי הקיבול כאמור {{ח:פנימי|סעיף 36|בתקנה 36}}, תהיה אל מכלים מרכזיים אשר –
{{ח:תתת|(1)}} יעמדו על גלגלים או על גבי מיתקן מוגבה מרצפה אטומה בפני ספיגת נוזלים, בחדר מאוור, או בתוך מבנה מרושת בחצר, המונע חדירת זבובים;
{{ח:תתת|(2)}} יהיו בעלי נפח קיבול המאפשר החסנת כל הפסולת המוצקת הנוצרת בעסק עד להרחקתה בהתאם להצהרה בכתב של בעל העסק ובלבד שלא תימצא פסולת מוצקת מחוץ למיכלים בעת כלשהי;
{{ח:תתת|(3)}} יהיו עשויים מחומר חלק ואינו סופג רטיבות;
{{ח:תתת|(4)}} יהיו תקינים, שלמים ומכוסים.
{{ח:תת|(ב)}} עם הרחקת הפסולת המוצקת ינוקה המכל ויישטף.
{{ח:תת|(ג)}} בקרבת מקום מכלי הקיבול המרכזיים יותקן ברז עם הברגה לחיבור צינור גמיש.
{{ח:תת|(ד)}} שפכים מניקוי מכלי הפסולת המוצקת יורחקו דרך מחסום רצפה אל נקז הבנין.

{{ח:סעיף|38|פסולת מוצקת שאינה מורחקת ע״י רשות מקומית}}
{{ח:ת}} פסולת מוצקת שאינה מורחקת ע״י רשות מקומית תורחק למקום שאישר לכך המנהל, ובאופן שלא יגרום נזק או מפגע לעסק או לסביבתו.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: ציוד וריהוט}}

{{ח:סעיף|39|תנאים לציוד או ריהוט הבא במגע עם מזון|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} חלקי ציוד או ריהוט הבאים במגע ישיר עם מזון או עם מים –
{{ח:תת|(1)}} יהיו שלמים, חלקים, נקיים ותקינים;
{{ח:תת|(2)}} לא יהיה בהם עופרת, קדמיום, או כל חומר אחר העלול להיות רעיל לאדם; ובעסקים המעבדים שמני מאכל או מוצרי מזון חומציים – לא יהיה בהם נחושת;
{{ח:תת|(3)}} יהיו מחומר שאינו סופג רטיבות, אינו מתקלף, ואינו מותקף מהחומרים הבאים במגע עמו; אולם מותר שיהיו מעץ אם ניתן היתר לכך מאת המנהל ובהתאם לתנאים שייקבע;
{{ח:תת|(4)}} יהיו ניתנים לניקוי ולחיטוי בנקל;
{{ח:תת|(5)}} יהיו ניתנים לפירוק בנקל;
{{ח:תת|(6)}} יאפשרו ניקוז מושלם במקומות שבהם נעשה עיבוד מזון בנוזלים.

{{ח:סעיף|40|ציוד וריהוט שאינו בא במגע עם מזון|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} חלקי הציוד או הריהוט בחדרי הייצור, במחסנים ובחדרי ההלבשה שאינם באים במגע עם מזון או עם מים –
{{ח:תת|(1)}} יהיו נקיים, שלמים ותקינים;
{{ח:תת|(2)}} יהיו בנויים מחומר שאינו סופג רטיבות ואינו מתקלף;
{{ח:תת|(3)}} יהיו ניתנים לניקוי וחיטוי.

{{ח:סעיף|41|מכסי בטיחות וכיסויי מגן}}
{{ח:ת}} מכסי בטיחות וכיסויי מגן יותקנו באופן שאפשר לפרקם בנקל לצרכי ניקוי.

{{ח:סעיף|42|תנאים להצבת ציוד שאינו ניתן להזזה}}
{{ח:ת}} ציוד שאינו ניתן להזזה יוצב באופן זה:
{{ח:תת|(1)}} לא יהיה כל רווח בינו לבין הקיר או הרצפה כשהוא מוצב צמוד לקיר או לרצפה;
{{ח:תת|(2)}} יהיה אפשר לנקותו ניקוי יעיל ויסודי מכל צדדיו ומתחתיו, כשהוא אינו מוצב צמוד לקיר או לרצפה.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: החסנת מזון ועיבודו}}

{{ח:סעיף|43|החסנת מזון גלמי|תיקון: תש״ם, תשמ״א, תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מזון גלמי יוחסן –
{{ח:תתת|(1)}} במקום שאינו חדר עיבוד, טיפול או ייצור;
{{ח:תתת|(2)}} במקום המוגן בפני מכרסמים, חרקים, ציפורים, בעלי חיים אחרים או כל זיהום;
{{ח:תתת|(3)}} באופן השומר על איכותו.
{{ח:תת|(ב)}} חומר גלם המהווה קרקע נוחה לריבוי חיידקים יוחסן בטמפרטורה שלא תעלה על 5 מעלות צלזיוס.
{{ח:תת|(ג)}} חומר גלם קפוא יוחסן בטמפרטורה שלא תעלה על 18 מעלות צלזיוס מתחת לאפס.

{{ח:סעיף|43א|הפשרת חומר גלם|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} הפשרת חומר גלם קפוא או מזון מוקפא תיעשה במקום שבו הטמפ{{ח:הערה|ר}}טורה אינה עולה {{ח:הערה|על}} 10 מעלות צלזיוס או בתוך ציוד בו הטמפרטורה עולה על 80 מעלות צלזיוס או בשיטה אחרת שאישר, בכתב, המנהל.

{{ח:סעיף|43ב|הכשרת בשר|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} הכשרת בשר תבוצע במים בטמפרטורה שלא תעלה על 7 מעלות צלזיוס; קרח לקירור המים יהיה באיכות של מי שתיה.

{{ח:סעיף|43ג|ניקוי ירקות ופירות|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} ירקות ופירות טריים ינוקו לפני השימוש, בשיטה ובאמצעות תכשיר שאישר, לצורך זה, המנהל.

{{ח:סעיף|44|עיבוד מזון}}
{{ח:ת}} עיבוד מזון –
{{ח:תת|(א)}} יבוצע במבנים, אולם תהליכי מיון, שטיפת פירות וירקות ומיצוי שמנים, יכול שיבוצעו מחוץ למבנים;
{{ח:תת|(ב)}} יבוצע בציוד נקי;
{{ח:תת|(ג)}} לא יהיה מגע בין המזון המעובד לבין מזון גלמי.

{{ח:סעיף|45|שימוש במי שתיה|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} מים המשמשים לעיבוד מזון יהיו באיכות מי שתיה.

{{ח:סעיף|46|שימוש במי סחרור}}
{{ח:ת}} השימוש במי סחרור מותר, בתנאי שאין הם מהווים חלק בהרכב המזון; בתקנה זו, ”מי סחרור“ – מים שעברו טיהור במפעל והם באיכות מי שתיה.

{{ח:סעיף|47|מזון שאינו ראוי למאכל אדם או למאכל בהמה|תיקון: תשנ״ה, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} לא יימצא בעסק מזון שאינו ראוי למאכל אדם או למאכל בעלי חיים.
{{ח:תת|(א1)}} גידול חקלאי שהושקה במי־שופכין או בקולחים בלא היתר הנדרש בהתאם {{ח:חיצוני|כללי בריאות העם (טיהור מי-שופכין המיועדים להשקיה)|לכללי בריאות העם (טיהור מי־שופכין המיועדים להשקיה), התשמ״א–1981}}, או בניגוד לתנאי היתר, יראו אותו כבלתי ראוי למאכל אדם.
{{ח:תת|(ב)}} לא יימצאו בעסק ביצים שאינן ביצי תרנגולת (Gallus domesticus).

{{ח:סעיף|47א|אסור עישון, אכילה ושתיה|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} לא יעשן אדם, לא יאכל ולא ישתה במקום בו מאחסנים, מעבדים או אורזים מזון, לרבות מזון גלמי.

{{ח:סעיף|48|מזון ראוי לבעלי חיים}}
{{ח:ת}} מזון ראוי לבעלי חיים יוחסן בנפרד ללא מגע עם מזון אחר, ויסומן במלים אלה: ”לא למאכל אדם; מיועד לבעלי חיים בלבד“.

{{ח:סעיף|49|אריזת מזון}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייארז מזון בעסק אלא בחמרי אריזה נקיים.
{{ח:תת|(ב)}} חמרי אריזה משומשים הבאים במגע ישיר עם מזון, יהיו בעת אריזתם גם מחוטים.
{{ח:תת|(ג)}} מכלים להחזקת מזון ארוז יהיו נקיים, שלמים ותקינים.

{{ח:סעיף|50|החסנת מזון|תיקון: תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} מזון מוכן לשיווק יוחסן במבנים ובצורה המבטיחה שמירת איכותו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), מזון ארוז הרמטית יכול להיות מוחסן במבנים פתוחים לצדדים בתנאי שיש בהם גג או כיסוי מתאים אחר ורצפה.
{{ח:תת|(ג)}} מזון במעבר מיידי יוחזק בצורה המבטיחה שמירת איכותו.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: חדרי שירות, הלבשה ואוכל}}

{{ח:סעיף|51|חדרי שירות}}
{{ח:ת}} בכל עסק יהיו חדרי שירות, הכל כמספר הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}, הכוללים מתקנים אלה:
{{ח:תת|(1)}} תאי בתי כסא;
{{ח:תת|(2)}} משתנות;
{{ח:תת|(3)}} כיורים;
{{ח:תת|(4)}} מקלחות.

{{ח:סעיף|52|תנאים לחדרי שירות|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} חדרי שירות –
{{ח:תת|(1)}} תהיה אליהם גישה נוחה לעובדים;
{{ח:תת|(2)}} יהיה מעבר מאוור בינם לבין החדרים שבהם מטפלים במזון או מחסינים מזון או חמרי אריזה;
{{ח:תת|(3)}} קירותיהם יהיו מצופים באריחי קיר בהירים עד לגובה של 1.80 מטר לפחות ומעליהם טיח וסיד בגוון בהיר;
{{ח:תת|(4)}} קבועות השרברבות בהם ימלאו אחר הדרישות המנויות בסעיפים 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5, או 3.6, 3.9 ו־3.24 בהל״ת;
{{ח:תת|(5)}} הציוד והקבועות בהם יהיו תקינים, שלמים ונקיים;
{{ח:תת|(6)}} על קירותיהם וקירות הפרוזדורים הסמוכים יימצאו כרזות המדגישות את חובת רחצת הידיים.

{{ח:סעיף|53|תנאים למשתנות|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} משתנה –
{{ח:תת|(1)}} תמלא אחר הדרישות המנויות בסעיף 3.8 להל״ת;
{{ח:תת|(2)}} {{ח:הערה|(נמחק);}}
{{ח:תת|(3)}} תהיה שלמה, נקיה ותקינה.

{{ח:סעיף|54|תנאים לכיורים|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} כיור –
{{ח:תת|(1)}} יהיה שלם, נקי ותקין;
{{ח:תת|(2)}} לידו יימצאו –
{{ח:תתת|(א)}} ברזים למים חמים וקרים;
{{ח:תתת|(ב)}} סבון, אבקת סבון, דטרגנט או אבקת דטרגנט;
{{ח:תתת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחק);}}
{{ח:תתת|(ד)}} מגבות נייר ומכל לאיסופן או מיתקן לגלילי מגבות בד סובבות שאינו מאפשר שימוש חוזר.

{{ח:סעיף|55|תנאים למקלחות|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} מקלחות –
{{ח:תת|(1)}} יהיו בהן מים קרים וחמים;
{{ח:תת|(2)}} יהיו מחוברות לנקז הבנין;
{{ח:תת|(3)}} ימלאו אחר הדרישות המנויות בסעיף 3.11 להל״ת;
{{ח:תת|(4)}} יהיו שלמות, נקיות ותקינות;
{{ח:תת|(5)}} יהיו בקשר ישיר עם חדרי ההלבשה.

{{ח:סעיף|56|חדר הלבשה והמיתקנים בו|תיקון: תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} בכל עסק יהיו חדרי הלבשה מאוורים, נפרדים לגברים ולנשים.
{{ח:תת|(ב)}} לכל עובד יוקצה ארון עם פתחי אוויר או אצטבה להחסנת בגדיו וחפציו האישיים.
{{ח:תת|(ג)}} הארון או האצטבה יהיו עשויים חומר שאינו סופג רטיבות ואינו מתקלף ויותקנו באופן המאפשר ניקוי יעיל בסביבתם.
{{ח:תת|(ד)}} ציוד חדר ההלבשה יהיה שלם, לא חלוד ונקי.

{{ח:סעיף|57|חדר אוכל|תיקון: תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} בכל עסק יהיה חדר אוכל.
{{ח:תת|(ב)}} מספר מקומות הישיבה בחדר האוכל יהיה כמספר העובדים האוכלים במשמרת אחת בעסק.
{{ח:תת|(ג)}} בחדר האוכל או בסמוך לו יותקנו כיורים לרחצת ידיים, בהתאם למספר הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}}, הממלאים אחר התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 54|בתקנה 54}}.

{{ח:סעיף|57א|סייג|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לפטור עסק מתחולת הוראות {{ח:פנימי|פרק ז|פרק זה}} אם ראה כי אין צורך לכך בהתחשב בסוג הייצור והיקפו, הכל בתנאים שיקבע.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: תחזוקה}}

{{ח:סעיף|58|תחזוקת המבנים}}
{{ח:ת}} קירות, רצפות ותקרות ינוקו מיד עם הזדהמותם.

{{ח:סעיף|59|נקיון מיתקני הא{{ח:הערה|י}}וור והתאורה}}
{{ח:ת}} מיתקני האיוור והתאורה יהיו נקיים מאבק או מכל זיהום אחר.

{{ח:סעיף|60|תחזוקת הציוד|תיקון: תש״ם, תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} ציוד הבא במגע ישיר עם מזון ינוקה או יחוטא מיד עם תום תהליך העבודה בו.
{{ח:תת|(ב)}} הופסקה העבודה למשך זמן העולה על שעה אחת, ינוקה הציוד לפני חידוש העבודה.
{{ח:תת|(ג)}} ניקוי וחיטוי הציוד ייעשה באופן שלא יזהם את המזון, ורק באמצעות תכשירי ניקוי וחיטוי שאישר, לצורך זה, המנהל.

{{ח:סעיף|61|תחזוקת חדרי שרות}}
{{ח:ת}} חדרי השירות, מבניהם וציודם יוחזקו במצב נקי בכל עת.

{{ח:סעיף|62|תעודת הדברה}}
{{ח:תת|(א)}} נעשתה פעולת הדברה בחומר רעיל, תישמר במשרד העסק תעודה הכוללת פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שם המדביר ומענו;
{{ח:תתת|(2)}} תאריך הפעולה;
{{ח:תתת|(3)}} סוג חומר ההדברה ומהותו.
{{ח:תת|(ב)}} התעודה תישמר במשרד העסק חצי שנה מעת סיום פעולת ההדברה.

{{ח:סעיף|63|חמרי הדברה, ניקוי וחיטוי|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} חמרי הדברה, חמרי ניקוי וחמרי חיטוי המיועדים לשימוש בעסק (להלן – החמרים) יוחזקו באריזה שמסומנים עליה סוג החומר, שמו וריכוזו.
{{ח:תת|(ב)}} החמרים יוחסנו במקום נעול המיועד למטרה זו בלבד שיסומן במלים אלה: ”זהירות; חמרי הדברה, ניקוי וחיטוי“.
{{ח:תת|(ג)}} המפתח למקום יימצא בידי מנהל העסק או אדם אחר שהמנהל הפקידו בידיו.
{{ח:תת|(ד)}} לא יוחסנו ולא יוחזקו בעסק חמרי ניקוי או חיטוי שלא אושרו בידי המנהל לשימוש בעסק.

{{ח:סעיף|64|איסור החזקת בעל חיים}}
{{ח:ת}} לא יימצא בעסק בעל חיים שלא לצורך ייצור המזון.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: העובדים}}

{{ח:סעיף|65|לבוש ונקיון אישי|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} לא יעבוד אדם בייצור מזון, אחסנתו או עיבודו, ולא יעסיק אדם אחר כאמור, אלא אם הוא ממלא הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא לבוש בגדים בהירים, נקיים ולא קרועים המיועדים אך ורק לעבודה בעסק;
{{ח:תת|(2)}} שערותיו אסופות לראשו או תספורתו קצרה;
{{ח:תת|(3)}} הוא חובש כיסוי ראש בהיר המכסה את שערותיו;
{{ח:תת|(4)}} ידיו וצפורניו נקיות;
{{ח:תת|(5)}} אינו עונד עדיים על אצבעותיו ועל זרועותיו, למעט טבעת נישואין;
{{ח:תת|(6)}} הוא מקפיד על נקיון גופו ומקום עבודתו.

{{ח:סעיף|66|בריאות העובד|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} לא יעבוד אדם בייצור מזון, החסנתו או עיבודו, ולא יעסיק אדם אחר כאמור, אם נתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא חולה במחלת השחפת הפתוחה, במחלת עור העלולה לגרום לזיהום מצרכי מזון, או במחלה מידבקת אחרת העלולה לעבור לאדם באמצעות מזון, או אם הוא נושא טפילי מחלה כאמור;
{{ח:תת|(2)}} על פניו, צוארו, זרועותיו או ידיו חטטים או פצעים, פתוחים או מוגלתיים;
{{ח:תת|(3)}} הוא מסרב לעשות או אינו עושה בדיקה רפואית או בדיקת רנטגן שהמנהל דרש או מסרב להמציא תעודה רפואית שהמנהל דרש.

{{ח:סעיף|67||תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|68|שמירת דינים}}
{{ח:תת|(א)}} האמור בתקנות אלה בא להוסיף על כל דין אחר.
{{ח:תת|(ב)}} התנאים המיוחדים כאמור {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 43|בסעיף 43 לחוק}} לא יחולו עוד לגבי עסק כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}.

{{ח:סעיף|69|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא בתום ששה חדשים מיום פרסומן.

{{ח:סעיף|69א|הוראות מעבר|תיקון: תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} עסק שביום תחילתן של תקנות אלה כבר התנהל לפי רשיון תקף, רשאי המנהל, לפי בקשת בעל העסק, לפטרו בתנאים או בלעדיהם, מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 18|פריט (2) של תקנה 18}}, {{ח:פנימי|סעיף 54|פריט 2(א) של תקנה 54}}, {{ח:פנימי|סעיף 55|ופריטים (1) ו־(5) של תקנה 55}}.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 17|תקנות 17}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}} לא יחולו על עסק שביום תחילתן של תקנות אלה כבר התנהל לפי רשיון תקף, כל עוד לא חל שינוי בעסק בפרטים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3(א)(1)}}; אישור התאחדות התעשינים בישראל בדבר אי שינוי כאמור יהווה ראיה לכאורה לכך.

{{ח:סעיף|70|שם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואיים לעסקים לייצור מזון), תשל״ב–1972“.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(ב)}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 1 סימן א|סימן א׳ – מאפיית לחם}}

{{ח:סעיף*|1.01|סוגי חדרים במאפיית לחם|עוגן=תוספת 1 פרט 1.01}}
{{ח:ת}} חדרים אלה חייבים להימצא במאפיית לחם:
{{ח:תת|(1)}} חדר החסנת קמח;
{{ח:תת|(2)}} חדר ייצור;
{{ח:תת|(3)}} חדר החסנת לחם;
{{ח:תת|(4)}} חדר החסנת לחם מוחזר;
{{ח:תת|(5)}} חדר ניקוי הציוד;
{{ח:תת|(6)}} חדר שימון תבניות והחסנת שמנים.

{{ח:סעיף*|1.02|שטח מינימלי לחדרים|עוגן=תוספת 1 פרט 1.02}}
{{ח:ת}} השטח המינימלי של החדרים ייקבע על ידי המנהל.

{{ח:סעיף*|1.03|החסנת שקי קמח|עוגן=תוספת 1 פרט 1.03}}
{{ח:ת}} לא יוכנסו שקי קמח (להלן – השקים) לחדר החסנת קמח ולא יוחסנו בו, אלא אם נתקיימו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} יוכנסו ישירות דרך פתח חיצוני;
{{ח:תת|(2)}} יונחו בשורות על גבי מדפים המוגבהים כ־30 ס״מ מעל הרצפה;
{{ח:תת|(3)}} בין השורות יהיו מעברים ברוחב של 40 ס״מ לפחות.

{{ח:סעיף*|1.04|מיתקן לניפוי קמח|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 1.04}}
{{ח:תת|(א)}} בחדר החסנת הקמח יהיה מיתקן לניפוי קמח.
{{ח:תת|(ב)}} היה הקמח מוחסן בתפזורת, יותקן המיתקן לניפוי קמח בחדר מיוחד למטרה זו.
{{ח:תת|(ג)}} מתקן הניפוי יהיה במקום ובתנאים אשר ימנעו מעבר חרקים ממנו אל הבצק.

{{ח:סעיף*|1.05|החסנת חמרי עזר|עוגן=תוספת 1 פרט 1.05}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוחסנו חמרי עזר המשמשים בתהליך אפיה, למעט שמנים, אלא באחד מחדרים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} חדר המיועד למטרה זו בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} חדר החסנת הקמח.
{{ח:תת|(ב)}} היו חמרי העזר מוחסנים בחדר להחסנת הקמח, יוחסנו באריזתם המקורית בנפרד מהשטח המיועד לשקי הקמח, ועל גבי מדפים המוגבהים כ־30 ס״מ מעל הרצפה.
{{ח:תת|(ג)}} עם פתיחת האריזה המקורית תועבר תכולתם למכלים בעלי פינות מעוגלות ודפנות חלקים, והעשויים מחומר חלק שאינו סופג רטיבות ואינו נתקף על ידי החומר הנמצא בו.
{{ח:תת|(ד)}} המכלים כאמור בסעיף קטן (ג), יהיו סגורים בכל עת שאינם בשימוש, ויונחו על גבי מדפים המוגבהים כ־30 ס״מ מעל הרצפה.
{{ח:ת}} לצורך תקנה זו ”חמרי־עזר“ – מלח, סוכר, קימל, שומשום ותבלינים למיניהם.

{{ח:סעיף*|1.06|החזקת שקים ריקים|עוגן=תוספת 1 פרט 1.06}}
{{ח:ת}} לא יוחזקו שקים ריקים אלא בחדר החסנת הקמח או בחדר המיועד למטרה זו בלבד.

{{ח:סעיף*|1.07|איסור החזקת חפצים זרים|עוגן=תוספת 1 פרט 1.07}}
{{ח:ת}} לא יימצא במאפיית הלחם כל ציוד או חומר שאינו דרוש לצרכי אפיית לחם.

{{ח:סעיף*|1.08|ניקוי מיתקן הניפוי|עוגן=תוספת 1 פרט 1.08}}
{{ח:ת}} המיתקן לניפוי קמח ינוקה תוך שעה מעת גמר הניפוי והפסולת תסולק מהמקום.

{{ח:סעיף*|1.09|החסנת לחם מוחזר|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 1.09}}
{{ח:ת}} לא יוחסן לחם מוחזר אלא במקום ובמיכל המיועדים למטרה זו בלבד, ובלבד שיהיה נפרד מחדר הייצור.

{{ח:סעיף*|1.10||עוגן=תוספת 1 פרט 1.10}}
{{ח:ת}} לא יותרו הפעולות המנויות להלן, אלא אם הן נעשות בחדר מיוחד המיועד למטרות המנויות בלבד:
{{ח:תת|(1)}} ייצור צנימים;
{{ח:תת|(2)}} ייצור פירורי לחם;
{{ח:תת|(3)}} ייבוש לחם;
{{ח:תת|(4)}} טחינת לחם.

{{ח:סעיף*|1.11|איסור החזקת לחם מחוץ למאפיה|עוגן=תוספת 1 פרט 1.11}}
{{ח:ת}} לא יוחזק לחם מחוץ לכתלי המאפיה.

{{ח:סעיף*|1.12|שולחנות עבודה|עוגן=תוספת 1 פרט 1.12}}
{{ח:ת}} לא יוחזקו שולחנות עבודה במאפית לחם אלא אם הם עשויים עץ קשה או פלדת אל־חלד.

{{ח:סעיף*|1.13|דוד קיטור|עוגן=תוספת 1 פרט 1.13}}
{{ח:ת}} לא תותר התקנת דוד קיטור בחדר הייצור או בחדר החסנת הקמח אלא אם הוא צמוד לתנור.

{{ח:סעיף*|1.14|כיסוי מכלי הבצק|עוגן=תוספת 1 פרט 1.14}}
{{ח:ת}} מכלי הבצק יהיו מכוסים בבד נקי ושלם.

{{ח:סעיף*|1.15|גלגלי גומי לציוד נייד|עוגן=תוספת 1 פרט 1.15}}
{{ח:ת}} ציוד הניתן להזזה יונע על גבי גלגלי גומי בלבד.

{{ח:סעיף*|1.16|שימוש בזכוכית|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 1.16}}
{{ח:תת|(א)}} חלונות העסק יהיו מזכוכית משוריינת או מחומר שקוף אחר בלתי שביר.
{{ח:תת|(ב)}} שום חלק מחלקי הציוד המשמשים בעסק לא יהיה מזכוכית.

{{ח:סעיף*|1.17|רצפת העסק|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 1.17}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בתקנה 7}}, רצפת העסק וציפוייה יהיו שלמים ונקיים.

{{ח:סעיף*|1.18|אוורור|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 1.18}}
{{ח:ת}} בחדרי הייצור יהיה אוורור מלאכותי בלבד, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24|בתקנה 24}}.

{{ח:קטע3|תוספת 1 סימן ב|סימן ב׳ – מחסני קירור|תיקון: תש״ם}}

{{ח:סעיף*|2.01|נספחים לבקשה|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 2.01}}
{{ח:ת}} לבקשת רשיון לעסק או להרחבתו יצורפו בנוסף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3 לתקנות העיקריות}} גם נספחים אלה כשהם חתומים בידי מהנדס קירור ומהנדס חשמל:
{{ח:תת|(1)}} מספר סוגי המדחסים הנמצאים בבית הקירור והספקיהם (ביחידות של כוח סוס);
{{ח:תת|(2)}} הסוג של חומר האיטום, עוביו ומקדם ההעברה התרמי שלו לכל חדר לחוד;
{{ח:תת|(3)}} הטמפרטורה הנמוכה ביותר המיועדת לכל חדר לחוד;
{{ח:תת|(4)}} תכנית הצנרת של הקירור ושל החשמל במערכת הקירור;
{{ח:תת|(5)}} תכנית הניקוז והשיפועים של רצפת חדר המדחסים ושל מערכת יציאת השופכין מחדר זה;
{{ח:תת|(6)}} תכנית מיקומם של מסכי האויר.

{{ח:סעיף*|2.02|התקנת מדי חום|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 2.02}}
{{ח:תת|(א)}} בכל חדר מחדרי מחסן הקירור יותקן מד חום אינדיקטורי ומד חום רושם, המחוברים ל־(1) מרגש אחד בחדר שגודלו עד 100 מ״ר; (2) שני מרגשים בחדר שגודלו 100 עד 150 מ״ר; (3) שלושה מרגשים לפחות, בחדר שגודלו 150 עד 250 מ״ר; (4) בחדר שגדלו 250 מ״ר ויותר ייקבע מספר המרגשים על־ידי המנהל. המרגשים ימלאו אחר תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לוחות הקריאה שלהם יהיו מחוץ לחדרי הקירור בגובה של 1.60–1.70 מטר מהרצפה;
{{ח:תתת|(2)}} המדחום הרושם יצוייד בלוח רישום או בסרט רישום (להלן – לוח) ועליו תירשם ברציפות, בנאמנות ובדייקנות עקומת הטמפרטורה של תהליך הקירור במשך כל הזמן;
{{ח:תתת|(3)}} המדחום הרושם יופעל ועל הלוח תירשם עקומת הטמפרטורה גם בעת שהחדר ריק או נמצא בתהליך ניקוי;
{{ח:תתת|(4)}} שעת רישום הטמפרטורה במדחום הרושם תחפוף את שעת היום שבה נרשמה הטמפרטורה ± 10 דקות;
{{ח:תתת|(5)}} גבולות דיוק מדי החום תהיה ± מעלה אחת צלזיוס בתחום הטמפרטורה שבו מיועד לפעול חדר הקירור;
{{ח:תתת|(6)}} כל לוח יהיה לשימוש חד־פעמי וישא את תאריך התחלת השימוש בו;
{{ח:תתת|(7)}} עם מילוי הלוח יחתום עליו מנהל מחסן הקירור או עובד אחר שהוא הסמיכו לכך וישמרו אותו למשך מחצית השנה מיום החתימה.
{{ח:תת|(ב)}} במחסן קירור בעל מדחום אינדיקטורי מרכזי המחובר לכל החדרים, יהיה בכל חדר שבו רק מד חום רושם.
{{ח:תת|(ג)}} במחסן קירור שבניתו הסתיימה לפני ב׳ בכסלו תשל״ג (8 בנובמבר 1972) והוא בעל מד חום אינדיקטורי מרכזי, יכול שיהיה ללא מד חום רושם בכל חדר בתנאי שבעל מחסן הקירור או מחזיקו ינהל רישום הטמפרטורה בכל החדרים כל ארבע שעות במשך 24 שעות ליממה במחברת מיוחדת שתעמוד לעיונם של עובדי משרד הבריאות בכל עת.

{{ח:סעיף*|2.03|מד לחות|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 2.03}}
{{ח:תת|(א)}} במחסן קירור המיועד לאחסנת מזון בטמפרטורה מעל אפס מעלות צלזיוס יותקן גם מד לחות יחסית.
{{ח:תת|(ב)}} במחסן קירור המיועד לאחסנת מזון בהקפאה, לא תעלה הטמפרטורה על ‎−18 מעלות צלזיוס והלחות היחסית תהיה בין 85–95 אחוזים.

{{ח:סעיף*|2.04|פרוזדור מקורר או מסך אויר|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 2.04}}
{{ח:ת}} דלת מחסן הקירור תיפתח אל פרוזדור אשר הטמפרטורה בו נמוכה מהטמפרטורה הסביבתית או תהיה מצויידת במסך אויר קר או מסך פלסטי המכסה את כל שטח הדלת.

{{ח:סעיף*|2.05|החסנת סוגי מזון שונים|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 2.05}}
{{ח:ת}} לא יוחסנו סוגי מזון שונים לרבות מזון גולמי או מעובד חלקית באצוות מזון אחת, למעט חדרי קירור בהן הטמפרטורה אינה עולה על ‎−18 מעלות צלזיוס ובתנאי שיש הפרדה בין סוגי המזון, והמזון ארוז ומוקפא לפני הכנסתו לחדר.

{{ח:סעיף*|2.06|מזון שאינו ארוז|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 2.06}}
{{ח:ת}} לא יוחסן במחסן קירור מזון שאינו ארוז להנחת דעתו של המנהל.

{{ח:סעיף*|2.07|סימון אצוות למזון|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 2.07}}
{{ח:ת}} לא יוחסן מזון במחסן קירור אלא אם כל אצווה מסומנת בתאריך האזרחי של הכנסתה לקירור.

{{ח:סעיף*|2.08|צורת ההחסנה|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 2.08}}
{{ח:ת}} לא יוחסן מזון במחסן קירור אלא אם נתקיימו לגביו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} יש תנועה חפשית של אוויר בתוך הסחורה המוחסנת;
{{ח:תת|(2)}} יש ריווח של 15 ס״מ לפחות בין המדף הנמוך ביותר שעליו מונח המזון ורצפת החדר;
{{ח:תת|(3)}} יש ריווח של 50 ס״מ לפחות בין המזון המוחסן לתקרת המחסן וצינורות הקירור;
{{ח:תת|(4)}} יש מעברים בין השורות שעליהן מונח המזון שיאפשרו גישה נוחה אליו, ולא פחות מ־40 ס״מ בין אריזות הסחורה;
{{ח:תת|(5)}} בין אריזת המזון לבין הקירות יהיה מרווח של 30 ס״מ לפחות.

{{ח:סעיף*|2.09|קירות ודלתות חפשיות מקרח|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 2.09}}
{{ח:ת}} לא יוחסן מזון במחסן קירור אלא אם הקירות, התקרות והדלתות נקיות וחפשיות מקרח או שלג.

{{ח:סעיף*|2.10|רישום תקלות|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 2.10}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ב|בסימן זה}}, ”תקלה“ – הפסקת זרם חשמל למשך ארבע שעות לפחות, קלקול בציוד, הפסקה ברישום טמפרטורה וכיוצא באלה.
{{ח:תת|(ב)}} קרתה תקלה במחסן הקירור, תירשם התקלה בספר מיוחד למטרה זו (להלן {{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ב|בסימן זה}} – ספר התקלות), ותובא לידיעת לשכת הבריאות הסמוכה למקום מחסן הקירור תוך 24 שעות מתחילת התקלה.
{{ח:תת|(ג)}} ספר התקלות יישמר במחסן הקירור למשך שנה אחת מתאריך הרישום האחרון בו.

{{ח:סעיף*|2.11|ניהול יומן|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 2.11}}
{{ח:תת|(א)}} בכל מחסן קירור יש לנהל יומן אשר יירשמו בו הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} סוג המזון המאוחסן וכמותו;
{{ח:תתת|(2)}} הטמפרטורה של המזון, לרבות מזון גולמי, בזמן קבלתו והוצאתו;
{{ח:תתת|(3)}} שם ומען המקום ממנו הובא המזון למחסן הקירור;
{{ח:תתת|(4)}} שם הבעלים של המזון ומענו;
{{ח:תתת|(5)}} תאריך הכנסת המזון למחסן הקירור;
{{ח:תתת|(6)}} תאריך הוצאת המזון ממחסן הקירור;
{{ח:תתת|(7)}} שם ומען המוציא את המזון ממחסן הקירור.
{{ח:תת|(ב)}} הרישומים יישמרו במחסן הקירור למשך מחצית השנה.

{{ח:סעיף*|2.12|מדחס נוסף|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 2.12}}
{{ח:ת}} במחסן קירור יימצא מדחס מילואי במצב תקין.

{{ח:סעיף*|2.13|איסור החזקת סחורה שלא מיועדת להחסנה בקור|תיקון: תש״ם|עוגן=תוספת 1 פרט 2.13}}
{{ח:ת}} מזון או חפץ שאינו מיועד לאחסנה בקור לא יוחזק במחסן קירור או בשטח טעינה, פריקה או העברה.

{{ח:קטע3|תוספת 1 סימן ג|סימן ג׳ – מאפיית עוגות}}

{{ח:סעיף*|3.01|סוגי החדרים במאפיית עוגות|עוגן=תוספת 1 פרט 3.01}}
{{ח:ת}} חדרים אלה חייבים להימצא במאפיית עוגות:
{{ח:תת|(1)}} חדר החסנת חמרי גלם;
{{ח:תת|(2)}} חדר ייצור;
{{ח:תת|(3)}} חדר החסנת עוגות.

{{ח:סעיף*|3.02|החסנת שקי הקמח וחמרי העזר|עוגן=תוספת 1 פרט 3.02}}
{{ח:ת}} שקי הקמח וחמרי העזר יונחו על גבי מדפים מוגבהים כ־30 ס״מ מעל הרצפה; לענין תקנה זו, ”חמרי עזר“ – סוכר, מלח, אבקת חלב, קקאו, תבלינים וחמרים כיוצא באלה, שמשתמשים בהם לצורך אפיית עוגות וקישוטן.

{{ח:סעיף*|3.03|החזקת חמרי גלם בחדר ייצור|עוגן=תוספת 1 פרט 3.03}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוחזקו בחדר הייצור קמח או חמרי עזר, אלא בכמויות הנדרשות לייצור יומי.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוחזקו קמח או חמרי עזר בחדר הייצור, אלא אם נתמלאו לגביהם תנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הם נתונים במכלים בעלי דפנות חלקים ופינות מעוגלות;
{{ח:תתת|(2)}} המכלים עשויים מחומר שאינו סופג רטיבות ושאינו מותקף על ידי החומר המוחזק בו;
{{ח:תתת|(3)}} המכלים סגורים בכל עת שאינם בשימוש;
{{ח:תתת|(4)}} המכלים מונחים על גבי מדפים מוגבהים כ־30 ס״מ לפחות מעל הרצפה.

{{ח:סעיף*|3.04|ביצים שלמות|תיקון: תשנ״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 3.04}}
{{ח:ת}} לא תימצא בתחום מאפיית עוגות ביצה בתוך קליפתה הטבעית, אלא אם נתמלאו לגביה תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} היא ביצת תרנגולת (Gallus domesticus) בלבד;
{{ח:תת|(2)}} קליפתה נקיה ושלמה;
{{ח:תת|(3)}} קליפתה לא סדוקה ולא שבורה;
{{ח:תת|(4)}} היא לא הוצאה ממדגירה.

{{ח:סעיף*|3.05|מרכיבי ביצה|עוגן=תוספת 1 פרט 3.05}}
{{ח:תת|(א)}} לא תימצא בתחום מאפיית עוגות ביצה שלא בתוך קליפתה הטבעית או חלק ממרכיביה, אלא אם נתמלאה לגביה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הביצה נפתחה במאפיית העוגות לאחר שמולאו לגביה התנאים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 3.04|בתקנה 3.04}};
{{ח:תתת|(2)}} הביצה לא נפתחה במאפיית העוגות, אך היא או כל חלק ממרכיביה מפוסטרים.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו, ”מרכיבי ביצה“ – חלמון ביצה או חלבון ביצה או תערובת שלהם.

{{ח:סעיף*|3.06|החזקת ביצים במקרר|עוגן=תוספת 1 פרט 3.06}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוחזקו ביצים שלמות או מפוסטרות אלא במקרר שהטמפרטורה בו אינה עולה על 8 מעלות צלזיוס.
{{ח:תת|(ב)}} לא יימצאו ביצים שלמות או מפוסטרות מחוץ למקרר אלא במספר הדרוש לשימוש מידי.

{{ח:סעיף*|3.07|החזקת קרמים וכו׳|עוגן=תוספת 1 פרט 3.07}}
{{ח:ת}} לא יימצא בתחום מאפיית העוגות קרם, קצפת, מילוי או ציפוי לעוגה, המכילים חלב, מוצרי חלב, ביצים או חלבון אחר, בין בנפרד ובין על העוגה או בתוכה, אלא במקרר שהטמפרטורה בו אינה עולה על 8 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף*|3.08|שימוש בחלב מפוסטר ומוצריו|עוגן=תוספת 1 פרט 3.08}}
{{ח:ת}} לא יימצאו בתחום מאפיית עוגות חלב או מוצרי חלב אלא אם הם מפוסטרים או מעוקרים.

{{ח:קטע3|תוספת 1 סימן ד|סימן ד׳ – טחנת קמח}}

{{ח:סעיף*|4.01|פתח כניסת גרעיני דגנים|עוגן=תוספת 1 פרט 4.01}}
{{ח:ת}} פתח כניסת גרעיני הדגנים לטחנת הקמח יהיה מכוסה וייפתח רק לצורך קבלת גרעיני דגנים.

{{ח:סעיף*|4.02|החסנת גרעיני דגנים|עוגן=תוספת 1 פרט 4.02}}
{{ח:ת}} לא יוחסנו גרעיני דגנים אלא בממגורה הנסגרת הרמטית והמבטיחה איוור הגרעינים.

{{ח:סעיף*|4.03|החזקת מכלים, צינורות ומכונות|עוגן=תוספת 1 פרט 4.03}}
{{ח:ת}} לא יוחזקו בטחנת קמח מכל, צינור או מכונה, אלא אם יש בהם כדי למנוע נזילת גרעינים או קמח.

{{ח:סעיף*|4.04|פסולת|עוגן=תוספת 1 פרט 4.04}}
{{ח:תת|(א)}} לא יימצאו בטחנת הקמח שקים שבהם פסולת.
{{ח:תת|(ב)}} לא תוחסן פסולת אלא באחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בחדר אטום בפני חדירת ציפרים ומכרסמים, מואר באור טבעי ומאוורר דרך פתח חיצוני;
{{ח:תתת|(2)}} במכל סגור ואטום בפני חדירת ציפרים ומכרסמים.
{{ח:תת|(ג)}} לעניין סעיף זה, ”פסולת“ – כל פסולת הנוצרת בעת עיבוד קמח וטחינתו, למעט פסולת קמח.

{{ח:סעיף*|4.05|החסנת פסולת קמח|עוגן=תוספת 1 פרט 4.05}}
{{ח:תת|(א)}} לא תוחזק פסולת קמח בטחנת קמח אלא בשקים שעליהם מודבקת תווית בגודל של לא פחות מ־10×20 ס״מ, ועליה כתוב באותיות גדולות וברורות: ”קמח מלוכלך – אינו מיועד למאכל אדם“.
{{ח:תת|(ב)}} לא יחסין אדם שקי פסולת קמח כאמור בסעיף קטן (א) אלא במקום המיועד למטרה זו בלבד וללא מגע עם שקי קמח או גרעינים.

{{ח:סעיף*|4.06|שקים משומשים|עוגן=תוספת 1 פרט 4.06}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימולאו שקים משומשים בקמח אלא אם עברו ניקוי ואידוי באמצעות אדים, אשר המנהל אישר את ריכוזם וזמני מגעם עם השקים (להלן – שק נקי ומאודה).
{{ח:תת|(ב)}} פעולות הניקוי והאידוי ייעשו במבנה המיועד למטרה זו בלבד ושאינו חלק מבנין הטחנה.
{{ח:תת|(ג)}} לא יוחזקו שקים משומשים אלא במבנה אטום בפני חדירת חרקים ומכרסמים והמיועד למטרה זו בלבד.

{{ח:סעיף*|4.07|איחסון שקים נקיים ומאודים|עוגן=תוספת 1 פרט 4.07}}
{{ח:ת}} לא יוחסן שק נקי ומאודה, שק חדש או שק מלא קמח, אלא במקום נקי המוגן בפני חדירת חרקים או מכרסמים.

{{ח:קטע3|תוספת 1 סימן ה|סימן ה׳ – מפעל לאריזת דגנים וקטניות יבשים}}

{{ח:סעיף*|5.01|סוגי החדרים במפעל לאריזת דגנים וקטניות יבשים|עוגן=תוספת 1 פרט 5.01}}
{{ח:ת}} חדרים אלה חייבים להימצא במפעל לאריזת דגנים וקטניות יבשים:
{{ח:תת|(1)}} חדר להחסנת מזון בלתי ארוז;
{{ח:תת|(2)}} חדר אריזה;
{{ח:תת|(3)}} חדר להחסנת מזון ארוז.

{{ח:סעיף*|5.02|ציוד הניקוי|עוגן=תוספת 1 פרט 5.02}}
{{ח:ת}} פעולות הניקוי ייעשו בציוד מיכני.

{{ח:סעיף*|5.03|השמדת חרקים וביציהם|עוגן=תוספת 1 פרט 5.03}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייארזו דגנים או קטניות יבשים אלא אם עברו קודם לכן תהליך של השמדת חרקים וביציהם.
{{ח:תת|(ב)}} תהליך השמדת החרקים במזון יבוצע אחת לשלושים יום.

{{ח:סעיף*|5.04|מניעת העברת חרקים מעופפים|עוגן=תוספת 1 פרט 5.04}}
{{ח:ת}} המעבר בין חדר להחסנת מזון בלתי ארוז לכל חדר אחר יהיה מצויד בסידורים למניעת העברת חרקים מעופפים.

{{ח:סעיף*|5.05|אריזה|עוגן=תוספת 1 פרט 5.05}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייארזו דגנים או קטניות יבשים אלא באריזה המונעת חדירת חרקים לתוכה.
{{ח:תת|(ב)}} לא תסגר אריזה המכילה דגנים או קטניות יבשים אלא אם הסגירה מונעת חדירת חרקים לתוכה.

{{ח:קטע3|תוספת 1 סימן ו|סימן ו׳ – מפעל לייצור מוצרי בשר}}

{{ח:סעיף*|6.01|סוגי החדרים במפעל לייצור מוצרי בשר|עוגן=תוספת 1 פרט 6.01}}
{{ח:ת}} חדרי ייצור אלה חייבים להימצא במפעל לייצור מוצרי בשר (להלן {{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ו|בס{{ח:הערה|י}}מן זה}} – המפעל):
{{ח:תת|(1)}} חדר קבלת סחורה;
{{ח:תת|(2)}} חדר הפשרת בשר קפוא;
{{ח:תת|(3)}} חדר הכנת הסחורה לשיווק;
{{ח:תת|(4)}} מחסן לחומרי אריזה ולחמרי עזר;
{{ח:תת|(5)}} חדר עיבוד;
{{ח:תת|(6)}} חדר בישול;
{{ח:תת|(7)}} חדר עישון.

{{ח:סעיף*|6.02|הכנסת בשר למפעל|עוגן=תוספת 1 פרט 6.02}}
{{ח:ת}} לא יוכנס בשר טרי למפעל אלא בידי אדם הלבוש חלוק עבודה לבן ונקי, העשוי מחומר סינתטי, וחבוש בכיסוי ראש המחובר לחלוק.

{{ח:סעיף*|6.03|הכנסת בשר, עופות וחלקים פנימיים למפעל|עוגן=תוספת 1 פרט 6.03}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוכנס בשר, עוף או איברים פנימיים של בעלי חיים למפעל, אלא אם הועברו, בחדר לקבלת סחורה, למכלים נקיים של המפעל.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוחסנו בתחום בניני המפעל מכלים שבהם הובאו בשר, עוף, או חלקים פנימיים של בעלי חיים למפעל.

{{ח:סעיף*|6.04|איחסון בשר לסוגיו|עוגן=תוספת 1 פרט 6.04}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוחסנו בשר או מוצריו, בשר עוף או מוצריו או חלק פנימי, כמפורט להלן בטור א׳, אלא במיתקן קירור שהטמפרטורה בו אינה עולה על הטמפרטורה המפורטת לצדו בטור ב׳:

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}

הסוג	הטמפרטורה במעלות צלזיוס

1. בשר קפוא	‎−18

2. כבד, לשון, חלקי פנים אחרים, קפואים	‎−18

3. בשר טרי	‎+5

4. בשר עוף קפוא	‎−18

5. בשר עוף טרי	‎+5

6. בשר טחון	‎−18

7. בשר עוף טחון	‎−18

8. נקניקיות, נקניק מבושל, נקניק ממרח	‎+5

9. מזון המכיל בשר או חלקים פנימיים, בשר עוף, מבושל ומוקפא	‎−18

10. נקניק מעושן או בשר מעושן	‎+5

{{ח:תת|(ב)}} לא יוחסן בשר עוף קפוא או טרי במיתקן קירור שבו מוחסן בשר מסוג אחר.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ו|בסימן זה}} – ”חלק פנימי“ – כבד, לשון, טחול, כליות, ריאות, לב ומוח.

{{ח:סעיף*|6.05|הפשרת בשר קפוא|עוגן=תוספת 1 פרט 6.05}}
{{ח:ת}} לא יופשר בשר קפוא אלא בתנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הבשר תלוי על ווים;
{{ח:תת|(2)}} אין מגע בין חלק אחד לשני;
{{ח:תת|(3)}} הטמפרטורה בחדר ההפשרה אינה עולה על ‎+10 מעלות צלזיוס;
{{ח:תת|(4)}} הסרת האריזה מעל הבשר הקפוא נעשתה בחדר קבלת סחורה.

{{ח:סעיף*|6.06|הכשרת בשר|עוגן=תוספת 1 פרט 6.06}}
{{ח:ת}} לא יוכשר בשר אלא במים שהטמפרטורה שלהם אינה עולה על ‎+7 מעלות צלזיוס; לקירור המים לא ישתמשו בקרח שלא יוצר ממי שתיה.

{{ח:סעיף*|6.07|פעולות הכנה לעיבוד בשר עוף קפוא או טרי|עוגן=תוספת 1 פרט 6.07}}
{{ח:ת}} לא יעובד בשר עוף קפוא או טרי אלא אם הוסרו ממנו חלקים אלה:
{{ח:תת|(1)}} כל הנוצות;
{{ח:תת|(2)}} סימון בית השחיטה;
{{ח:תת|(3)}} כל חלק פגום שנמצא בו.

{{ח:סעיף*|6.08|פעולות הכנה לעיבוד בשר קפוא או טרי|עוגן=תוספת 1 פרט 6.08}}
{{ח:ת}} לא יעובד בשר קפוא או בשר טרי, אלא אם הוסרו ממנו חלקים אלה:
{{ח:תת|(1)}} חותמת בית המטבחיים;
{{ח:תת|(2)}} כל חלק פגום שנמצא בו.

{{ח:סעיף*|6.09|פעולות הכנה לעיבוד חלק פנימי|עוגן=תוספת 1 פרט 6.09}}
{{ח:ת}} לא יעובד חלק פנימי אלא אם הוסר ממנו כל חלק פגום שנמצא בו.

{{ח:סעיף*|6.10|הטמפרטורה בחדר העיבוד|עוגן=תוספת 1 פרט 6.10}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעובד בשר, בשר עוף או חלק פנימי, אלא בחדר שהטמפרטורה בו אינה עולה על ‎+20 מעלות צלזיוס.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ו|בסימן זה}}, ”עיבוד“ – לרבות הכנת מנות לשיווק של בשר או בשר טחון ומילוי אריזות נקניק.

{{ח:סעיף*|6.11|רציפות בעיבוד בשר וכו׳|עוגן=תוספת 1 פרט 6.11}}
{{ח:תת|(א)}} תהליכי עיבוד בשר, בשר עוף או חלק פנימי יהיו רצופים.
{{ח:תת|(ב)}} היתה הפסקה בתהליכי העיבוד שארכה למעלה ממחצית השעה, יוחזק הבשר, בשר העוף או החלק הפנימי במקרר שהטמפרטורה בו אינה עולה על ‎+5 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף*|6.12|ציוד מיועד לבשר עוף|עוגן=תוספת 1 פרט 6.12}}
{{ח:ת}} עיבוד בשר עוף ייעשה בציוד המשמש למטרה זאת בלבד.

{{ח:קטע3|תוספת 1 סימן ז|סימן ז׳ – מפעל לייצור מוצרי דגים}}

{{ח:סעיף*|7.01|סוגי החדרים במפעל לייצור מוצרי דגים|עוגן=תוספת 1 פרט 7.01}}
{{ח:ת}} חדרים אלה החייבים להימצא במפעל לייצור מוצרי דגים (להלן {{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ז|בסימן זה}} – המפעל):
{{ח:תת|(1)}} חדר עבוד;
{{ח:תת|(2)}} חדר בישול;
{{ח:תת|(3)}} חדר עישון;
{{ח:תת|(4)}} חרר החסנה, ניקוי וקילוף ירקות;
{{ח:תת|(5)}} מחסן לחמרי אריזה ולחמרי עזר;
{{ח:תת|(6)}} חדר אריזה;
{{ח:תת|(7)}} חדר ניקוי ציוד.

{{ח:סעיף*|7.02|החסנת דגים לסוגיהם|עוגן=תוספת 1 פרט 7.02}}
{{ח:ת}} לא יוחסנו דגים, מוצרי דגים או כל מוצר מזון המפורט להלן בטור א׳, אלא במיתקן קירור שהטמפרטורה בו אינה עולה על הטמפרטורה המפורטת לצדו בטור ב׳:

{{מוקטן|טור א׳}}	{{מוקטן|טור ב׳}}

הסוג	הטמפרטורה במעלות צלזיוס

1. דגים טריים	‎+5

2. דגים קפואים	‎−18

3. דגים מלוחים	‎+5

4. סלט דגים	‎+5

5. דגים מעושנים	‎+5

6. מזון המכיל דגים או מוצריהם, מבושל ומוקפא	‎−18

7. דגים טחונים	‎−18

8. מיונז	‎+5

9. מוצרי דגים ארוזים באריזה הרמטית אך אינם מעוקרים	‎+5

{{ח:סעיף*|7.03|השימוש בקרח לקירור דגים|עוגן=תוספת 1 פרט 7.03}}
{{ח:ת}} לקירור דגים לא ישתמשו בקרח שלא יוצר ממי שתיה.

{{ח:סעיף*|7.04|הטמפרטורה בחדר עיבוד|עוגן=תוספת 1 פרט 7.04}}
{{ח:ת}} הטמפרטורה בחדר העיבוד לא תעלה על ‎+20 מעלות צלזיוס, במשך כל שעות הייצור.

{{ח:סעיף*|7.05|בישול דגים במים|עוגן=תוספת 1 פרט 7.05}}
{{ח:ת}} מים שעמדו בדודי הבישול למעלה מ־12 שעות, אף אם בישלו בהם במשך תקופה זו, לא יבושלו בהם דגים.

{{ח:סעיף*|7.06|תהליכי עיבוד|עוגן=תוספת 1 פרט 7.06}}
{{ח:תת|(א)}} עיבוד הדגים ייעשה בתהליך רצוף ללא הפסקה.
{{ח:תת|(ב)}} קרתה הפסקה בתהליך העיבוד, יועברו הדגים למקרר שהטמפרטורה בו אינה עולה על 0 מעלות צלזיוס, ויוחזקו בו עד תום ההפסקה.
{{ח:תת|(ג)}} ארכה ההפסקה למעלה מ־24 שעות, יושמו הדגים במקרר בעל טמפרטורה של ‎−18 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף*|7.07|עיבוד דגים מבושלים|עוגן=תוספת 1 פרט 7.07}}
{{ח:ת}} עברו שעתיים מתום תהליך בישול הדגים ולא הסתיים עיבודם, יושמדו הדגים.

{{ח:סעיף*|7.08|ייבוש דגים|עוגן=תוספת 1 פרט 7.08}}
{{ח:ת}} לא ייובשו דגים אלא בתוך כתלי המפעל.

{{ח:סעיף*|7.09|מילוי שמן למכלים המכילים דגים|עוגן=תוספת 1 פרט 7.09}}
{{ח:תת|(א)}} לא ימלא אדם מכלים המכילים דגים בשמן אלא מתוך מכל שמן בעל צינורות וברזים המזרים שמן לכל מכל בכמות הדרושה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ימולאו מכלים המכילים דגים בשמן שנשפך, אלא אם סונן לאחר שפיכתו.

{{ח:סעיף*|7.10|מילוי שמן למכלים המכילים דגים|עוגן=תוספת 1 פרט 7.10}}
{{ח:ת}} לא תימצא בתחום המפעל ביצה בתוך קליפתה הטבעית, אלא אם נתמלאו לגביה תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} היא ביצת תרנגולת בית או ביצת תרנגולת הודו בלבד;
{{ח:תת|(2)}} קליפתה נקיה ושלמה;
{{ח:תת|(3)}} קליפתה לא סדוקה ולא שבורה;
{{ח:תת|(4)}} היא לא הוצאה ממדגירה.

{{ח:סעיף*|7.11|מילוי שמן למכלים המכילים דגים|עוגן=תוספת 1 פרט 7.11}}
{{ח:תת|(א)}} לא תימצא בתחום המפעל ביצה שלא בתוך קליפתה הטבעית או חלק ממרכיביה, אלא אם נתמלאה לגביהם אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הביצה נפתחה במפעל לאחר שמולאו לגביה התנאים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 7.10|בסעיף 7.10}};
{{ח:תתת|(2)}} הביצה לא נפתחה במפעל, אך היא או כל חלק ממרכיביה מפוסטרים.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו ”מרכיבי ביצה“ – חלמון ביצה או חלבון ביצה או תערובת שלהם.

{{ח:קטע3|תוספת 1 סימן ח|סימן ח׳ – מפעל לעיבוד מעיים}}

{{ח:סעיף*|8.01|הכנסת מעיים בלתי־מעובדים|תיקון: תשל״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.01}}
{{ח:ת}} לא יוכנסו מעיים בלתי מעובדים למפעל לעיבוד מעיים, אלא בחדר המיועד למטרה זו בלבד (להלן {{ח:פנימי|תוספת 1 סימן ח|בסימן זה}} – חדר קבלה).

{{ח:סעיף*|8.02|החזקה והחסנה של מעיים בלתי־מעובדים|תיקון: תשל״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.02}}
{{ח:ת}} לא יוחזקו מעיים בלתי מעובדים במפעל לעיבוד מעיים, ולא יוחסנו בו, אלא אם כל דפנות המעיים מכוסים בשכבת מלח ומוחסנות במקרר בעל טמפרטורה שאינה עולה על 0 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף*|8.03|מקום החזקת המקרר|תיקון: תשל״ה|עוגן=תוספת 1 פרט 8.03}}
{{ח:ת}} המקרר להחסנה ולהחזקה של מעיים בלתי מעובדים יעמוד בחדר הקבלה, ויהיה מיועד רק למטרה זו.

{{ח:סעיף*|8.04|שלבים לעיבוד מעיים|עוגן=תוספת 1 פרט 8.04}}
{{ח:ת}} לא יוצאו מעיים ממפעל לעיבוד מעיים ולא ישווקו אלא אם נתמלאו לגביהם תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הן עברו שתי פעולות רחצה נפרדות במים זורמים;
{{ח:תת|(2)}} הן נשטפו לאחר הרחצה במים זורמים;
{{ח:תת|(3)}} אין עליהן קרומן הרירי, חומר זר או גוף זר;
{{ח:תת|(4)}} כל דפנותיהן כוסו במלח מיד עם תום פעולת השטיפה;
{{ח:תת|(5)}} הן הוחסנו בקירור בטמפרטורה שאינה עולה על ‎+2 מעלות צלזיוס.

{{ח:קטע3|תוספת 1 סימן ט|סימן ט׳ – בית שחיטה לעופות}}

{{ח:סעיף*|9.01|החזקת עופות חיים והחסנתם|עוגן=תוספת 1 פרט 9.01}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוחזקו עופות חיים אלא בכלובים.
{{ח:תת|(ב)}} הכלובים יוחזקו במקום המיועד לכך, שיימצא מחוץ למבני בית השחיטה לעופות.

{{ח:סעיף*|9.02|איסור הימצאות כלובים ריקים במבני בית השחיטה|עוגן=תוספת 1 פרט 9.02}}
{{ח:תת|(א)}} לא יימצאו כלובים ריקים במבני בית השחיטה.
{{ח:תת|(ב)}} כלובים ריקים יוחזקו במקום שבו מוחסנים כלובים כאמור {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 9.01|בסעיף 9.01}}, בתנאי שלא יהיה כל מגע עמם.

{{ח:סעיף*|9.03|הוצאת כלובים ריקים|עוגן=תוספת 1 פרט 9.03}}
{{ח:תת|(א)}} לא יוצאו כלובים ריקים מהמקום המיועד להם אלא אם הם נקיים ומחוטים.
{{ח:תת|(ב)}} פעולות הרחצה והחיטוי ייעשו בעזרת מיתקנים מיוחדים למטרה זו.
{{ח:תת|(ג)}} המיתקנים יעמדו בשטח המיועד להחסנת כלובים.

{{ח:סעיף*|9.04|עובדי השחיטה, המריטה ורחצת הכלובים|עוגן=תוספת 1 פרט 9.04}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעבוד שוחט, מורט או מנקה ומחטא כלובים בכל עבודה אחרת הקשורה בעיבוד העוף אחר מריטתו.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייכנס שוחט, מורט או מנקה ומחטה כלובים לחדרי בית שחיטה אחרים אלא אם החליף את בגדיו החיצוניים, נעליו וכיסוי ראשו, רחץ את ידיו וזרועותיו במים חמים וסבון, וחיטאם.

{{ח:סעיף*|9.05|הפרדת חדרי שחיטה וחדר מריטה מיתר חדרי השחיטה|עוגן=תוספת 1 פרט 9.05}}
{{ח:ת}} לא יהיה מעבר בין חדר השחיטה או חדר המריטה ליתר חדרי בית השחיטה לעופות.

{{ח:סעיף*|9.06|שחיטת עוף|עוגן=תוספת 1 פרט 9.06}}
{{ח:תת|(א)}} הדם הניגר מהעוף בעת שחיטתו יזול אל תוך מיכלים שלמים ותקינים.
{{ח:תת|(ב)}} סילוק הדם כאמור בסעיף קטן (א) ייעשה באופן שלא יגרום לזיהום הסביבה.

{{ח:סעיף*|9.07|שחיטת עוף|עוגן=תוספת 1 פרט 9.07}}
{{ח:תת|(א)}} חדרי בית השחיטה לעופות, פרט לחדר מריטה וחדר החסנת הנוצות, יהיו נקיים מנוצות.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוחסנו נוצות אלא בחדר המיועד למטרה זו בלבד.

{{ח:סעיף*|9.08|העברת עופות מחדר המריטה|עוגן=תוספת 1 פרט 9.08}}
{{ח:ת}} לא יוצא עוף מחדר המריטה אלא כשהוא מונח על גבי סרט נע העובר דרך פתח קטן.

{{ח:סעיף*|9.09|העברת עופות מחדר המריטה|עוגן=תוספת 1 פרט 9.09}}
{{ח:ת}} לא ייפתחו קרבי עוף ולא יבותר לבתרים אלא אם נתמלאו בעוף תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא עבר שטיפה במים זורמים;
{{ח:תת|(2)}} הוא תלוי על וו.

{{ח:סעיף*|9.10|העברת עופות מחדר המריטה|עוגן=תוספת 1 פרט 9.10}}
{{ח:ת}} לא תעלה הטמפרטורה בחדר בתירת העופות, פתיחתם ועיבודם, על ‎+16 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף*|9.11|הפרדת החלקים הפנימיים של העוף|עוגן=תוספת 1 פרט 9.11}}
{{ח:ת}} לא יופרדו חלקי העוף הפנימיים מהעוף אלא תחת מים זורמים.

{{ח:סעיף*|9.12|פתיחת קורקבנים|עוגן=תוספת 1 פרט 9.12}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייפתחו קורקבני עוף אלא על שולחן המיועד למטרה זו בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} הקורקבנים יישטפו במים זורמים מיד לאחר הורדת קרומם.

{{ח:סעיף*|9.13|צינון עופות והקפאת עופות|עוגן=תוספת 1 פרט 9.13}}
{{ח:תת|(א)}} עוף המיועד לשיווק בצורה בלתי קפואה יצונן עם גמר הטיפול בו לטמפרטורה שאינה עולה על ‎+5 מעלות צלזיוס.
{{ח:תת|(ב)}} עוף המיועד לשיווק בצורה מוקפאת, יוקפא עם גמר הטיפול בו לטמפרטורה שאינה עולה על ‎−18 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף*|9.14|הכשרת עופות|עוגן=תוספת 1 פרט 9.14}}
{{ח:ת}} לא יוכשר עוף אלא במים שהטמפרטורה בהם אינה עולה על ‎+7 מעלות צלזיוס; לקירור המים לא ישתמשו בקרח שלא יוצר בבית השחיטה לעופות ממי־שתיה.

{{ח:סעיף*|9.15|רציפות בעיבוד העוף|עוגן=תוספת 1 פרט 9.15}}
{{ח:ת}} הטיפול בעוף ועיבודו ייעשו בתהליך רצוף ללא הפסקה.

{{ח:קטע3|תוספת 1 סימן י|סימן י׳ – הסעדה|תיקון: תשנ״ב}}

{{ח:סעיף*|10.01|שטח מזערי|תיקון: תשנ״ב|עוגן=תוספת 1 פרט 10.01}}
{{ח:ת}} השטח המזערי של העסק והחדרים בו יהיו להנחת דעתו של המנהל.

{{ח:סעיף*|10.02|הכנת מזון גלמי|תיקון: תשנ״ב|עוגן=תוספת 1 פרט 10.02}}
{{ח:תת|(א)}} הכנת מזון גלמי תיעשה על משטח ובציוד מיוחד ונפרד המשמש למטרה זו בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שטיפל בהכנת מזון גלמי לא ימשיך לטפל במזון מוכן אלא לאחר שהחליף סינרו ורחץ את ידיו ביסודיות.
{{ח:תת|(ג)}} הכנת בשר או דגים גלמיים תיעשה בחדר שהטמפרטורה בו אינה עולה על 20 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף*|10.03|אחסון מזון מוכן|תיקון: תשנ״ב|עוגן=תוספת 1 פרט 10.03}}
{{ח:תת|(א)}} מזון מוכן שאינו מוחזק בטמפרטורה של לפחות 70 מעלות צלזיוס עד לשיווקו, יקורר באופן המבטיח ירידת הטמפרטורה שבתוך המזון עד 5 מעלות צלזיוס במשך שעתיים.
{{ח:תת|(ב)}} מזון מוכן, שאינו מיועד לשימוש תוך פחות מ־36 שעות אחרי הכנתו, יוקפא אחרי הקירור כאמור בסעיף קטן (א) באופן המבטיח ירידת הטמפרטורה שבתוך המזון מ־5 מעלות עד 12 מעלות צלזיוס מתחת לאפס במשך לא יותר מ־8 שעות.
{{ח:תת|(ג)}} מזון שמיועד לאכילה חם יחומם מחדש לקראת הגשתו עד טמפרטורה של 80 מעלות צלזיוס לפחות בתוך המזון.

{{ח:סעיף*|10.04|טיפול במזון מוכן|תיקון: תשנ״ב|עוגן=תוספת 1 פרט 10.04}}
{{ח:ת}} לא יחזיק אדם ולא יטפל במזון שהטמפרטורה בתוך המזון היא בין 5 עד 70 מעלות צלזיוס במשך יותר משעתיים אלא באישור בכתב מאת המנהל.

{{ח:סעיף*|10.05|חדר קירור|תיקון: תשנ״ב|עוגן=תוספת 1 פרט 10.05}}
{{ח:תת|(א)}} בעסק יהיה חדר קירור בגודל מתאים לפי הנחיות המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} בחדר קירור יקיימו הוראות {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2.02|סעיף 2.02(א)}}.

{{ח:סעיף*|10.06|הובלת מזון|תיקון: תשנ״ב|עוגן=תוספת 1 פרט 10.06}}
{{ח:ת}} לא ישווק מזון מוכן אלא בתנאים הבאים:
{{ח:תת|(1)}} בזמן הובלתו הוא מוחזק בטמפרטורה הבאה –
{{ח:תתת|(א)}} מזון חם – בטמפרטורה פנימית של 70 מעלות צלזיוס לפחות;
{{ח:תתת|(ב)}} מזון קר – בטמפרטורה פנימית שלא תעלה על 5 מעלות צלזיוס;
{{ח:תתת|(ג)}} מזון קפוא – בטמפרטורה פנימית שלא תעלה על 12 מעלות צלזיוס מתחת לאפס.
{{ח:תת|(2)}} המזון יוחזק במכל מבודד בעל מכסה הנסגר היטב ויובל בתוך רכב סגור המונע זיהום המזון.

{{ח:סעיף*|10.07|השארת דוגמאות מזון|תיקון: תשנ״ב|עוגן=תוספת 1 פרט 10.07}}
{{ח:ת}} דוגמא של 100 סמ״ק לפחות מכל מזון מוכן המיועד לשיווק תוחזק בעסק 48 שעות לאחר השיווק; הדוגמא תוחזק בטמפרטורה שלא תעלה על 5 מעלות צלזיוס.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 51|תקנה 51}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} מספר האסלות, המשתנות, כיורי הרחצה והמקלחות בהתאם למספר העובדים הקבועים בעסק ומינם.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

מספר עובדים	מספר האסלות	מספר המשתנות	מספר הכיורים	מספר המקלחות

גברים	נשים	גברים	נשים	גברים	גברים	נשים	גברים	נשים

1.	עד 10	עד 10	1	1	1

2.	11–25	11–25	2	2	2	2	2	2

3. *	(א)	26–50	26–50	3	3	4	4	3	3

(ב)	26–50	26–50	2	3	1	4	4	5	5

4. *	(א)	51–80	51–80	4	4	6	6	5	5

(ב)	51–80	51–80	3	4	1	6	6	5	5

5. *	(א)	81–110	81–110	5	5	2	10	10	6	6

(ב)	81–100	81–100	3	5	2	10	10	6	6

6. *	(א)	לכל 30 גברים נוספים יוספו	1	1	3	3	2	2

(ב)	לכל 30 נשים נוספות יוספו	1	3	3	2	2

{{ח:ת}} {{מוקטן|* יש למלא רק אחד מהוראות פריטים (א) או (ב).}}

{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 57|תקנה 57}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} מספר הכיורים לרחצת ידיים בחדר אוכל, לפי מספר העובדים האוכלים בעסק במשמרת עבודה אחת.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

מספר עובדים במשמרת עבודה אחת	מספר הכיורים לרחיצת ידיים

עד 10	1

11–25	2

26–50	3

51–75	6

76–100	7

לכל 30 נוספים ייווסף	‎+1

{{ח:חתימות|כ״ו בשבט תשל״ב (11 בפברואר 1972)}}
* '''ויקטור שם־טוב'''
שר הבריאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]