צו איגודי ערים (אזור שדרות שער הנגב) (ביוב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו איגודי ערים (אזור שדרות שער הנגב) (ביוב), התשנ״ו–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 175|צו איגודי ערים (אזור שדרות שער הנגב) (ביוב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5717.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 15|15}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 16|ו־16}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|לחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}}, ולפי הצעת הרשויות המקומיות הנוגעות בדבר, אני מצווה לאמור:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: ייסוד האיגוד}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: המועצה}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: יושב ראש המועצה וסגנו}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: ועדות ועובדים}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק שישי: חוזים והצעות}}

{{ח:פנימי|פרק 7|פרק שביעי: כספים}}

{{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגוד“ – איגוד ערים המוקם לפי צו זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצה“ – מועצת איגוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – כל אחת מהרשויות המאוגדות לפי צו זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הפנים.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: ייסוד האיגוד}}

{{ח:סעיף|2|הקמת האיגוד}}
{{ח:ת}} מוקם בזה איגוד ערים שייקרא: ”איגוד ערים אזור שדרות שער הנגב (ביוב)“ המאגד את הרשויות המקומיות שדרות ושער הנגב.

{{ח:סעיף|3|תחום האיגוד}}
{{ח:ת}} תחום האיגוד הוא תחום שטח שיפוטן של הרשויות המקומיות.

{{ח:סעיף|4|תפקידי האיגוד}}
{{ח:תת|(א)}} אלה הם תפקידי האיגוד:
{{ח:תתת|(1)}} להקים מכון מרכזי לטיהור מי שופכין ומיתקנים אחרים הקשורים בכך, וכן מיתקנים זמניים לקליטת מי שופכין לפי הצורך;
{{ח:תתת|(2)}} להניח ולרכוש ביבים ראשיים, קווי סניקה וכיוצא באלה;
{{ח:תתת|(3)}} להקים ולרכוש תחנות שאיבה ראשיות למי שופכין;
{{ח:תתת|(4)}} לנהל ולהחזיק את המיתקנים המנויים בפסקאות (1), (2) ו־(3);
{{ח:תתת|(5)}} לנצל, בין בעצמו ובין על ידי אחרים, את מי השופכין המטוהרים וכן את מוצרי הלוואי שיופקו ממי השופכין;
{{ח:תתת|(6)}} לטפל ולפעול בעניני ביוב בתחום האיגוד.
{{ח:תת|(ב)}} האיגוד רשאי לסרב לקבל למיתקניו מי שופכין, שיש בהם כדי להפריע לזרימת מים חופשית בצינורות הביוב או העלולים לסכן את מיתקני הביוב או את כושרם של המים המטוהרים לניצול לצורכי חקלאות או תעשיה.

{{ח:סעיף|5|סמכויות האיגוד}}
{{ח:תת|(א)}} לשם ביצוע תפקידיו יהיו לאיגוד כל הסמכויות הנתונות לרשות מקומית על פי כל חיקוק; לצורך זה, כל מקום בחיקוק שמדובר בו ב”עיריה“, ”מועצה מקומית“ או ”רשות מקומית“, יראו כאילו מדובר באיגוד או ביושב ראש האיגוד, הכל לפי הענין, והוא כשאין הוראה אחרת לענין זה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא תהיינה לאיגוד סמכויות כלשהן ביחס לביבים פרטיים ומאספים עירוניים (ביב ציבורי וביב מאסף), וביב מאסף בישובים – למעט ביחס לאיכות השפכים המוזרמים דרכם למערכות הביוב שבבעלות האיגוד או באחזקתו.

{{ח:סעיף|6|הקניית רכוש והטלת חובות בקשר להקמת האיגוד}}
{{ח:ת}} כל רשות מקומית תעביר לאיגוד את הבעלות ואת החזקה במיתקנים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} שהם בבעלותה, וזאת במחירי עלות בניכוי פחת; במקרה של פירוק האיגוד, ישיב האיגוד לכל רשות מקומית את אותם מיתקנים שהועברו אליו כאמור בידי אותה רשות מקומית וזאת במחירי עלות בניכוי פחת.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: המועצה}}

{{ח:סעיף|7|הרכב המועצה}}
{{ח:תת|(א)}} המועצה תמנה 6 חברים כדלקמן:
{{ח:תתת|(1)}} ראשי הרשויות המקומיות, בתוקף תפקידם;
{{ח:תתת|(2)}} שני נציגים שתמנה כל רשות מקומית.
{{ח:תת|(ב)}} כל רשות מקומית, תוך ששה חודשים לאחר שנבחרה, תמנה את שאר נציגיה מבין חברי מועצת הרשות המקומית או עובדיה. בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיפים 16}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17}}, {{ח:פנימי|סעיף 18|18}} {{ח:פנימי|סעיף 19|ו־19}} תהא תקופת כהונתו של חבר המועצה כתקופת כהונתה של המועצה.

{{ח:סעיף|8|תקופת כהונתה של המועצה}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת כהונתה של המועצה היא חמש שנים.
{{ח:תת|(ב)}} מועצה קיימת תמשיך בתפקידה, אף אם תמה תקופת כהונתה לפי סעיף קטן (א), כל עוד לא נכנסה לתפקידה מועצה חדשה.

{{ח:סעיף|9|ישיבה ראשונה}}
{{ח:ת}} מועצה ראשונה תכונס לישיבתה בידי השר או בידי מי שהוא הסמיך לענין סעיף זה, והוא יהיה היושב ראש בה עד שייבחר יושב ראש המועצה.

{{ח:סעיף|10|ישיבה רגילה}}
{{ח:ת}} יושב ראש המועצה רשאי, בכל עת, לכנס ישיבה של המועצה ובלבד שתקוים לפחות ישיבה אחת בשלושה חודשים.

{{ח:סעיף|11|ישיבה שלא מן המנין}}
{{ח:ת}} יושב ראש המועצה יכנס ישיבה של המועצה אם הוגשה לו על כך דרישה חתומה בידי שליש מחבריה לפחות או בידי ראש רשות מקומית.

{{ח:סעיף|12|כינוס ישיבה שלא מן המנין על ידי חברי המועצה}}
{{ח:ת}} לא כינס יושב ראש המועצה ישיבה של המועצה תוך 14 ימים מיום הגשת הדרישה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11}} רשאים חברי המועצה שחתמו על הדרישה, ואם הדרישה חתומה ביד ראש רשות מקומית – אחד מנציגיה של אותה רשות מקומית, לכנס ישיבה של המועצה לדון בסדר היום הנדרש; יושב ראש הישיבה יהיה חבר המועצה שתבחר המועצה לכך.

{{ח:סעיף|13|מנין חוקי}}
{{ח:ת}} רוב חברי המועצה הם מנין חוקי בישיבותיה.

{{ח:סעיף|14|סדר עבודת המועצה וישיבותיה}}
{{ח:ת}} המועצה רשאית לקבוע סדרי עבודתה וישיבותיה כטוב בעיניה, והוא כשאין הוראה אחרת בצו זה.

{{ח:סעיף|15|סמכויות המועצה}}
{{ח:ת}} בידי המועצה יהיו כל התפקידים והסמכויות הנתונים לאיגוד.

{{ח:סעיף|16|חדילת חבר מועצה מכהונתו}}
{{ח:ת}} חבר מועצה יחדל מכהונתו עם הפסקת חברותו במועצת הרשות המקומית שמינתה אותו, ואם היה עובד רשות מקומית – מיום שחדל להיות עובד כאמור.

{{ח:סעיף|17|ביטול מינוי חבר המועצה}}
{{ח:ת}} רשות מקומית רשאית לבטל בכל עת את המינוי של נציגה במועצה ולמנות אחר במקומו; בכפוף לאמור {{ח:פנימי|סעיף 16|בסעיף 16}} כל עוד לא נתמנה נציג חדש יוסיף הנציג הקודם לכהן בתפקידו; על כל מינוי וביטול מינוי תודיע הרשות המקומית בכתב ליושב ראש המועצה.

{{ח:סעיף|18|התפטרות חבר המועצה}}
{{ח:ת}} חבר המועצה רשאי להתפטר מתפקידו על ידי מתן הודעה בכתב לראש הרשות המקומית שמינתה אותו, עם העתק ליושב ראש המועצה; להתפטרותו יהיה תוקף מיום מתן ההודעה לראש הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|19|היעדרות מישיבות המועצה}}
{{ח:ת}} חבר המועצה שנעדר מישיבות המועצה במשך שלושה חודשים רצופים, או משלוש ישיבות רצופות, אם היו בשלושה חודשים פחות משלוש ישיבות, יחדל להיות חבר המועצה, מלבד אם נעדר מסיבת מחלה או שירות בצבא הגנה לישראל או ברשות המועצה; על חדילה כאמור יודיע יושב ראש המועצה, בכתב, לרשות המקומית שמטעמה כיהן לפני החדילה.

{{ח:סעיף|20|מילוי במקומות פנויים}}
{{ח:ת}} חדל חבר המועצה לכהן, תמנה הרשות המקומית שמינתה אותו חבר אחר במקומו; לא מינתה הרשות המקומית חבר אחר תוך ששים ימים מיום שבו חדל חבר לכהן, תודיע על כך המועצה לשר והשר יתרה ברשות המקומית; לא שעתה הרשות המקומית להתראה רשאי השר למנות חבר חדש מבין חברי מועצת הרשות המקומית או מבין עובדי הרשות המקומית, ואם אותו אדם אינו מסכים למינוי, רשאי השר למנות חבר חדש מבין בעלי זכות להיבחר כחבר המועצה של אותה רשות מקומית.

{{ח:סעיף|21|שמירת תוקף הדיונים}}
{{ח:ת}} אי־מילוי מקום שנתפנה אין בו כדי לפסול את עצם פעולותיה, או לגרוע מהם באיזה באיזה אופן שהוא, ובלבד שנותרו במועצה שני שלישים ממספר חבריה.

{{ח:סעיף|22|סמכויות השר}}
{{ח:ת}} נראה לשר שהמועצה אינה ממלאת תפקיד שהוטל עליה על פי דין יוכל לצוות על המועצה למלא אותו תפקיד תוך מועד שיקבע בצו; לא מילאה המועצה אחר הצו במועד שנקבע בו, יוכל השר למנות אדם מתאים שימלא אותו תפקיד ולקבוע לו שכר שישולם מקופת האיגוד.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: יושב ראש המועצה וסגנו}}

{{ח:סעיף|23|יושב ראש המועצה}}
{{ח:תת|(א)}} כיושב ראש המועצה יכהנו לסירוגין ראשי הרשויות המקומיות כל ראש רשות במשך 30 חודשים קלנדריים מלאים; תקופת כהונתו של היושב ראש הראשון של המועצה תחל ביום פרסומו של צו זה ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} בתום כל תקופת כהונה בת 30 חודשים קלנדריים של יושב ראש המועצה, תסתיים כהונתו של אותו יושב ראש מועצה ותחל כהונתו של יושב ראש המועצה החדש.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), אם יוסכם בין ראשי הרשויות המקומיות על הארכת תקופת כהונה מסוימת של יושב ראש מועצה מעבר לתקופה של 30 חודשים, תוארך אותה תקופת כהונה עד למועד שעליו יוסכם כאמור ואשר ייקבע במסמך חתום בידי ראשי הרשויות המקומיות המאוגדות באיגוד, שיומצא לשר.
{{ח:תת|(ד)}} כיושב ראש הראשון של המועצה יכהן ראש המועצה האזורית שער הנגב.

{{ח:סעיף|24|סגן יושב ראש}}
{{ח:ת}} ראש רשות מקומית שאינו מכהן כיושב ראש המועצה יכהן כסגן ליושב ראש המועצה, בתוקף כהונתו כראש רשות מקומית.

{{ח:סעיף|25|מילוי מקום היושב ראש וסגנו}}
{{ח:תת|(א)}} נבצר מיושב ראש המועצה לפעול, ימלא סגן היושב ראש את מקומו.
{{ח:תת|(ב)}} נבצר מסגן היושב ראש למלא מקומו של יושב ראש המועצה – ימלא את מקומן זקן חברי המועצה הנמנה עם נציגי הרשות המקומית שבראשה עומד יושב ראש המועצה.

{{ח:סעיף|26|היושב ראש ממונה על ביצוע החלטות המועצה}}
{{ח:ת}} יושב ראש המועצה יעשה כל האפשר שהחלטות המועצה יבוצעו כדין ושכל הוצאה של המועצה תהא בהתאם לתקציב.

{{ח:סעיף|27|דין וחשבון על האיגוד}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש המועצה חייב אחרי האחד בינואר של כל שנה, ולא יאוחר מאשר שלושה חודשים מתום שנת הכספים, להכין דין וחשבון מפורט ודו״ח כספי על ענייני האיגוד במשך השנה שחלפה.
{{ח:תת|(ב)}} הדין וחשבון יוגש למועצה ולאחר שתדון בו ותאשרו בתיקונים או שלא בתיקונים, ידאג יושב ראש המועצה לכך שיישלחו לפחות שלושה עותקים ממנו לשר, עותק אחד לפחות לכל רשות מקומית ועותק אחד למבקר המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} האיגוד רשאי לפרסם את הדין וחשבון באופן הטוב בעיניו.

{{ח:סעיף|28|העברת תפקיד וסמכויות של יושב ראש}}
{{ח:תת|(א)}} סגן יושב ראש המועצה רשאי למלא תפקיד מתפקידיו של יושב ראש המועצה ולהשתמש בסמכות מסמכויותיו אם הועברו אליו מאת יושב ראש המועצה באישור המועצה.
{{ח:תת|(ב)}} חבר אחר של המועצה רשאי למלא תפקיד מתפקידיו של יושב ראש המועצה ולהשתמש בסמכות מסמכויותיו לענין מסויים אם הועברו אליו מאת יושב ראש המועצה באישור המועצה.

{{ח:סעיף|29|משכורת היושב ראש וסגנו}}
{{ח:ת}} יושב ראש המועצה או סגנו, חבר אחר הממלא תפקיד או המשתמש בסמכות של יושב ראש המועצה שהועברה אליו לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיף 28}} וחבר המועצה, לא יהיו זכאים לקבל משכורת מקופת האיגוד.

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: ועדות ועובדים}}

{{ח:סעיף|30|בחירת ועדות והרכבן}}
{{ח:ת}} המועצה רשאית לבחור – מבין חבריה, מבין עובדי האיגוד או מבין אנשים מתאימים אחרים – ועדות קבועות או ארעיות שתפקידן לטפל בענינים או במקרים מסוימים, ככל שתטיל עליהן המועצה, ובלבד –
{{ח:תת|(1)}} שלפחות מחצית מחברי הועדה יהיו חברי המועצה;
{{ח:תת|(2)}} מחצית מחברי המועצה שיהיו חברים בועדה, יהיו מכל אחת מהרשויות המקומיות.

{{ח:סעיף|31|יושב ראש לועדה}}
{{ח:ת}} יושב ראש של ועדה ייבחר בידי המועצה.

{{ח:סעיף|32|אישור החלטות ועדה}}
{{ח:תת|(א)}} החלטותיה של ועדה טעונות אישור המועצה.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה, בהחלטה שנתקבלה בה ברוב של שני שלישים מחברי המועצה המשתתפים בהצבעה, רשאית להעביר ענין מסוים לועדה להחלטתה הסופית.

{{ח:סעיף|33|סדרי עבודת הועדה}}
{{ח:ת}} ועדה רשאית, בשים לב להחלטות המועצה, לקבוע בעצמה את סדרי עבודתה ודיוניה.

{{ח:סעיף|34|עובדים}}
{{ח:תת|(א)}} האיגוד רשאי –
{{ח:תתת|(1)}} להעסיק עובדים ולקבוע את תפקידיהם וסמכויותיהם האישיים;
{{ח:תתת|(2)}} לקבוע, באישור השר, את משכורתם, שכרם ושאר תנאי עבודתם האישיים;
{{ח:תתת|(3)}} להפסיק, מסיבה מספקת, את עבודתם ולפטרם על פי החלטה של רוב חברי המועצה.
{{ח:תת|(ב)}} המועצה תמנה גזבר ומזכיר שלא בשכר.

{{ח:סעיף|35|העסקת עובדים}}
{{ח:תת|(א)}} לא יועסק עובד, לרבות מנכ״ל האיגוד, אלא על פי הוראות {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (שירות העובדים)|צו המועצות המקומיות (שירות העובדים), התשכ״ב–1962}}.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל הכללי של האיגוד יהיה בעל הסמכה בתחום ההנדסה או הטכנולוגיה ובעל נסיון בניהול של מערכות לטיפול במים ושפכים.

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק שישי: חוזים והצעות}}

{{ח:סעיף|36|חוזים ללא החלטת המועצה}}
{{ח:ת}} יושב ראש המועצה רשאי להתקשר בשם האיגוד בחוזה, בלי להיזקק להחלטת המועצה, אם נתקיימו שלוש אלה:
{{ח:תת|(1)}} שוויו של נושא החוזה אינו עולה על הסכום הנקוב {{ח:חיצוני|תקנות העיריות (מכרזים)#סעיף 3|בתקנה 3(3) לתקנות העיריות (מכרזים), התשמ״ח–1987}}, כפי שיעודכן מפעם לפעם בידי השר או בידי מי שהוא הסמיכו לכך;
{{ח:תת|(2)}} להוצאה הכרוכה בחוזה, אם כרוכה בו הוצאה, מיועדת הקצבה מתאימה בתקציב המאושר לשנת הכספים שבה נעשה החוזה;
{{ח:תת|(3)}} קויימו הוראות צו זה בדבר מכרזים.

{{ח:סעיף|37|חוזים הטעונים החלטת המועצה}}
{{ח:ת}} כל התקשרות בחוזה {{ח:פנימי|סעיף 36|שסעיף 36}} אינו חל עליה טעונה החלטת המועצה; אם אין בתקציב המאושר לשנה שבה נעשה החוזה הקצבה מתאימה להוצאה הכרוכה בו, יהא החוזה טעון גם אישור בכתב מאת השר.

{{ח:סעיף|38|החוזה למתן זכיון או מונופולין}}
{{ח:ת}} כל חוזה למתן זכיון או מונופולין מאת המועצה טעון אישור בכתב מאת השר.

{{ח:סעיף|39|העברת חוזים לאיגוד}}
{{ח:ת}} חוזה שעשתה רשות מקומית לפני שהשתייכה לאיגוד בקשר לענינים הנתונים במסגרת תפקידי האיגוד, יראו אותו כאילו נעשה בידי האיגוד, ובכל מקום בחוזה שבו מדובר ב”רשות מקומית“ כאילו מדובר ב”איגוד“, ובלבד שהמועצה החליטה על כך והצדדים לחוזה הסכימו לכך.

{{ח:סעיף|40|ועדת הצעות ומכרזים}}
{{ח:ת}} למועצה תהא ועדת הצעות ומכרזים קבועה (להלן – ועדת הצעות ומכרזים) שתפקידה לבדוק הצעות מחירים המוגשות למועצה ולחוות דעתה עליהן.

{{ח:סעיף|41|מכרזים}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף לאמור בסעיף קטן (ב), לא יתקשר האיגוד בחוזה להעברת מקרקעין או טובין, להזמנת טובין או לביצוע עבודה אלא על פי מכרז פומבי.
{{ח:תת|(ב)}} צורת המכרז ודרכי הזמנתן וקבלתן של הצעות המחירים, וכן סוגי החוזים שהאיגוד יהיה רשאי להתקשר בהם ללא מכרז פומבי, או ללא מכרז בכלל, יהיו לפי האמור {{ח:חיצוני|תקנות העיריות (מכרזים)|בתקנות העיריות (מכרזים), התשמ״ח–1987}}, בשינויים המחוייבים לפי הענין.

{{ח:סעיף|42|חבר מועצה או חבר ועדה או עובד המעוניין בחוזה}}
{{ח:תת|(א)}} חבר המועצה או חבר ועדה שיש לו, במישרין או בעקיפין, בעצמו או על ידי בן זוגו, מורשהו או שותפו או באופן אחר כל חלק או טובת הנאה בכל חוזה או עסק שנעשה עם האיגוד, למען האיגוד או בשמו, פרט לחוזה בדבר קבלת שירות מהשירותים שהאיגוד מספק לתושבים –
{{ח:תתת|(1)}} יודיע על כך בכתב למועצה או לועדה הדנה בחוזה או בעסק, לפני הישיבה הראשונה שבה תדון בו;
{{ח:תתת|(2)}} לא ישתתף בדיונים על החוזה או על העסק במועצה או בועדה ולא יצביע בהצבעה על כל שאלה בקשר להם.
{{ח:תת|(ב)}} לא יהיו לעובד האיגוד, לא במישרין ולא בעקיפין, לא בעצמו ולא על־ידי בן זוגו, מורשהו או שותפו, כל חלק או טובת הנאה בכל חוזה או עסק שנעשה עם האיגוד, למען האיגוד או בשמו, פרט לחוזה בדבר קבלת שירות מהשירותים שהאיגוד מספק לתושבים ופרט לענין שיש לעובד בהסכם הכללי של עובדי האיגוד.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) לא יחולו על חבר המועצה או ועדה או עובד האיגוד מחמת היותם בעלי מניות או חברים בגוף משפטי שיש לו חלק או טובת הנאה בחוזה או בעסק כאמור באותם הסעיפים הקטנים, זולת אם היה אותו חבר או עובד משמש מנהל או פקיד אחראי בגוף המשפטי או אם היה חלקו בהונו או ברווחיו של הגוף עולה על 5 אחוזים.

{{ח:קטע2|פרק 7|פרק שביעי: כספים}}

{{ח:סעיף|43|הטלת מכסות}}
{{ח:תת|(א)}} הטילה המועצה על הרשויות המקומיות תשלומי כסף למימון תקציב האיגוד בהתאם {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 12|לסעיף 12 לחוק}}, ייקבעו שיעורי המכסות בהתאם לכמות ולסוג השפכים הכולל של כל אחת מהרשויות המקומיות המאוגדות באיגוד, על פי תעריף אחיד בהתאם לסוג השפכים, זולת אם הסכימו הרשויות המקומיות אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} התעריף שישולם לאיגוד בגין שפכים תעשייתיים שיוזרמו למיתקניו יהיה כפול מהתעריף שישולם בגין השפכים הסניטריים שיוזרמו למיתקנים האמורים; יחס זה יישמר במשך 4 השנים הראשונות ממועד הקמת האיגוד; לאחר תקופה זו לא ישונה היחס בין התעריפים האמורים אלא על פי קביעתה של המינהלה הארצית למים וביוב.
{{ח:תת|(ג)}} רשות מקומית שתפגר בתשלום המכסה שהוטלה עליה בידי האיגוד, תישא בהוצאות המימון שייגרמו לאיגוד כתוצאה מהפיגור בתשלום כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} האיגוד יפעל למכירת השפכים המטוהרים.

{{ח:סעיף|44|קופת האיגוד}}
{{ח:תת|(א)}} כל הכספים המתקבלים לידי האיגוד או בשמו יהוו את קופת האיגוד.
{{ח:תת|(ב)}} קופת האיגוד תשמש לתשלום כל סכום שהאיגוד רשאי או חייב להוציא כדין.

{{ח:סעיף|45|בטחון קופת האיגוד}}
{{ח:תת|(א)}} גזבר האיגוד אחראי לבטחונה של קופת האיגוד.
{{ח:תת|(ב)}} כל הכספים השייכים לקופת האיגוד או המתקבלים למענו או לחשבונו ישולמו מיד לחשבון האיגוד בבנק שהמועצה תקבע לכך, אולם המועצה יכולה להרשות לגזבר להחזיק אצלו סכום כסף להוצאות יום יום של האיגוד; הסכום האמור יועבר אליו בהמחאה מחשבון הבנק של האיגוד.

{{ח:סעיף|46|פקודת תשלום}}
{{ח:ת}} כל המחאה או פקודת תשלום לחובת האיגוד יהיו חתומים בידי יושב ראש המועצה, ובהעדר יושב ראש המועצה – סגן היושב ראש, ובידי הגזבר, ובהעדר הגזבר – ביד חבר מועצה או עובד מועצה שמינתה המועצה למלא את מקומו של הגזבר.

{{ח:סעיף|47|הנהלת חשבונות}}
{{ח:ת}} האיגוד חייב לנהל באופן שיורה השר, או מי שהוא הסמיך לצורך זה, ספרי חשבונות מעודכנים של כל הכספים המתקבלים והמוצאים בידי האיגוד או בשמו; חשבון זה יהא פתוח לעיון חברי המועצה.

{{ח:סעיף|48|מחיקת חובות}}
{{ח:ת}} כל סכום המגיע לאיגוד שחל בתשלומו פיגור של שלוש שנים לפחות והוא נראה כחוב אבוד, רשאית המועצה לוותר עליו ולמחקו מהפנקסים; בכל מקרה אחר רשאית המועצה לוותר על סכום המגיע לה אם היא סבורה שהדבר הוא לטובת הציבור והשר אישר את החלטתה.

{{ח:סעיף|49|רואה חשבון}}
{{ח:ת}} גזבר המועצה יגיש, לא יאוחר מאשר שלושה חודשים מתום שנת הכספים, את חשבונות המועצה לרואה חשבון שמינה השר לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 214|סעיף 216 לפקודת העיריות}}.

{{ח:קטע2|פרק 8|פרק שמיני: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|50|התחייבות האיגוד}}
{{ח:ת}} חוזה, כתב התחייבות או תעודה אחרת לא יחייבו את האיגוד –
{{ח:תת|(1)}} כשיש בהם התחייבות כספית מטעם האיגוד, אלא אם כן נחתמו ביד יושב ראש המועצה, סגן היושב ראש, וגזבר האיגוד, ובהעדר הגזבר – ביד חבר מועצה או עובד מועצה שמינתה המועצה למלא את מקומו של הגזבר;
{{ח:תת|(2)}} כשאין בהם התחייבות כספית כאמור, אלא אם כן נחתמו בידי יושב ראש המועצה ומזכיר האיגוד.

{{ח:סעיף|51|גישה לספרר האיגוד}}
{{ח:ת}} ספרי האיגוד, מסמכיו וניירותיו יהיו פתוחים לעיון ולבדיקה לפני כל חבר המועצה, והוא רשאי להכין העתק או תקציר מהם, ובלבד שלא יוציאו ספר, מסמך או נייר כאמור ממשרד האיגוד בלי הסכמתו בכתב של יושב ראש המועצה.

{{ח:סעיף|52|המצאת ידיעות לרואה החשבון}}
{{ח:ת}} רואה חשבון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 49|בסעיף 49}} רשאי, בכל עת, לדרוש מאת המועצה להמציא לו ידיעות, פרטים, הסברים, חומר סטטיסטי וכל חומר אחר בקשר לעניני האיגוד, ועל יושב ראש המועצה למלא אחרי הדרישה תוך זמן סביר.

{{ח:סעיף|53|משפטים}}
{{ח:ת}} האיגוד רשאי להגיש תביעה או לפתוח ולעשות כל פעולה משפטית או להיות בעל דין בכל משפט או בכל הליך משפטי, בקשר לתפקידו ולעניניו, או אם הדבר נראה לו כדרוש לצורך קיומן או הגנתן של זכויות האיגוד או להגנת חבריו, עובדיו, מוסדותיו ומפעליו בקשר לתפקידיהם; לתכלית זו רשאי האיגוד לייפות את כוחו של כל חבר המועצה או של כל עובד הן באופן כללי והן לענין מיוחד.

{{ח:סעיף|54|בירור חילוקי דעות}}
{{ח:ת}} נתגלעו חילוקי דעות בין הרשויות המקומיות ובין האיגוד או בין הרשויות המקומיות, בינן לבין עצמן, בעניני האיגוד, רשאים יושב ראש המועצה או כל רשות להביא את חילוקי הדעות לפני השר, והשר או מי שהוא ימנה לכך יכריע בהן; הכרעת השר או מי שמינה כאמור, תהא סופית.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} מאסף ביוב בקוטר 18″ בקטע שבין דרך עפר (תוואי כביש 333) ועד לבריכת השיקוע ובריכת החימצון הקיימים שמרכזם בנ״צ 10601134 (להלן – מיתקני הטיפול הקיימים).

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} מאסף ביוב תעשייתי בקוטר 12″ מכביש 333 ליד אזור התעשיה שדרות וצפונה עד מיתקני הטיפול הקיימים.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} מאסף מי תמלחת תעשייתי בקוטר 8″ מכביש 333 ליד אזור התעשיה שדרות וצפונה עד לבריכת האידוי מתמלחת שמרכזו נמצא בנ״צ 10481137.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} קו מוליך מי קולחין בקוטר 12″ ממיתקני הטיפול הקיימים עד מאגר ארז שמרכזו מצוי בנ״צ 10671135.

{{ח:חתימות|כ״ה באב התשנ״ה (21 באוגוסט 1995)}}
* '''אהוד ברק'''
שר הפנים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]