חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010), התשס״ט–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000279}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ט, 157|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301061.pdf}}, {{ח:תיבה|331|תיקון מס׳ 7 לחוק מינהל מקרקעי ישראל|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301074.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 292|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301118.pdf}}, {{ח:תיבה|437|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301139.pdf}}, {{ח:תיבה|551|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301202.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 161|חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו־2012 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301268.pdf}}, {{ח:תיבה|203|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301291.pdf}}, {{ח:תיבה|976|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301368.pdf}}, {{ח:תיבה|976|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301378.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 47|חוק לשינוי נטל המס (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301335.pdf}}, {{ח:תיבה|147|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301413.pdf}}, {{ח:תיבה|319|תיקון מס׳ 42 והוראת שעה לחוק מס ערך מוסף|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301437.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 71|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301552.pdf}}, {{ח:תיבה|162, 193|חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו־2014)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301574.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 30|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_315849.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 408|תיקון מס׳ 27 לחוק המים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_369440.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 225|חוק שירותי תשלום|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528386.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 14|תיקון לחוק שירותי תשלום|https://fs.knesset.gov.il/22/law/22_lsr_567851.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 178|תיקון מס׳ 9 לחוק פסיקת ריבית והצמדה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3568695.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הגנת הסביבה}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: עורכי דין זרים ומשרדי עורכי דין זרים}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: רשויות מקומיות}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: בריאות}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: עובדים זרים}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: תאגידים, פירוק וכינוס}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: גמלאות וקופות גמל}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: העברת האחריות לטיפול רפואי בנפגעי תאונות דרכים לקופות החולים}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: חינוך}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: סיוע לעסקים במצוקה – הוראת שעה}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: חשמל}}

{{ח:פנימי|פרק יג|פרק י״ג: בזק}}

{{ח:פנימי|פרק יד|פרק י״ד: תחבורה}}

{{ח:פנימי|פרק טו|פרק ט״ו: המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות}}

{{ח:פנימי|פרק טז|פרק ט״ז: עידוד השקעות הון}}

{{ח:פנימי|פרק יז|פרק י״ז: הגדלת קצבאות הילדים והתנייתן}}

{{ח:פנימי|פרק יח|פרק י״ח: תכנון ובניה}}

{{ח:פנימי|פרק יט|פרק י״ט: שיכון}}

{{ח:פנימי|פרק כ|פרק כ׳: מים וביוב}}

{{ח:פנימי|פרק כא|פרק כ״א: היטל בשל צריכת מים עודפת – הוראת שעה}}

{{ח:פנימי|פרק כא סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק כא סימן ב|סימן ב׳: חיוב צרכן ביתי בתשלום היטל}}

{{ח:פנימי|פרק כא סימן ג|סימן ג׳: הוראות בקשר להפקדת כספי ההיטל והעברתם לאוצר המדינה}}

{{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|סימן ד׳: עיצום כספי}}

{{ח:פנימי|פרק כא סימן ה|סימן ה׳: עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק כא סימן ו|סימן ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק כב|פרק כ״ב: האפוטרופוס הכללי}}

{{ח:פנימי|פרק כג|פרק כ״ג: קליטת חיילים משוחררים}}

{{ח:פנימי|פרק כד|פרק כ״ד: שיפור זכויות עובדים}}

{{ח:פנימי|פרק כה|פרק כ״ה: ביטוח לאומי}}

{{ח:פנימי|פרק כו|פרק כ״ו: אזורי עדיפות לאומית}}

{{ח:פנימי|פרק כז|פרק כ״ז: מסים}}

{{ח:פנימי|פרק כז סימן א|סימן א׳: מס הכנסה שלילי}}

{{ח:פנימי|פרק כז סימן ב|סימן ב׳: תיקון פקודת מס הכנסה}}

{{ח:פנימי|פרק כז סימן ג|סימן ג׳: מס הכנסה – הוראות שעה}}

{{ח:פנימי|פרק כז סימן ד|סימן ד׳: מס הכנסה – תחילה, תחולה, תקנות ראשונות והוראות מעבר}}

{{ח:פנימי|פרק כז סימן ה|סימן ה׳: תיקון חוק מס ערך מוסף}}

{{ח:פנימי|פרק כז סימן ו|סימן ו׳: מס ערך מוסף – הוראות שעה}}

{{ח:פנימי|פרק כז סימן ז|סימן ז׳: מס ערך מוסף – תחילה, תחולה והוראות מעבר}}

{{ח:פנימי|פרק כח|פרק כ״ח: הוראות מיוחדות לתקציב המדינה לשנים 2009 עד 2016}}

{{ח:פנימי|פרק כט|פרק כ״ט: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: מטרת החוק}}

{{ח:סעיף|1|מטרה}}
{{ח:ת}} חוק זה בא לתקן חוקים שונים ולקבוע הוראות נוספות, במטרה לאפשר למשק הישראלי להתמודד עם השפעות המשבר הכלכלי–העולמי ולמזער את נזקיהן, להכין את התשתית שתביא בתום המשבר לצמיחת המשק תוך צמצום פערים כלכליים–חברתיים, וכן לצמצם את הגירעון הממשלתי תוך ייעול פעילות הממשלה, ולפתח אזורי פריפריה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הגנת הסביבה}}

{{ח:סעיף|2||תיקון: תשס״ט}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת המכרות|בפקודת המכרות}}.}}

{{ח:סעיף|3|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|4|תיקון {{ח:חיצוני|פקודת המכרות|פקודת המכרות}} {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|וחוק בתי משפט לעניינים מינהליים}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של {{ח:חיצוני|פקודת המכרות#חלק יד|חלק י״ד לפקודת המכרות}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2 לחוק זה}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים#תוספת 1 פרט 23|ופרטים 23(6)}} {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים#תוספת 1 פרט 32|ו־32(11) בתוספת הראשונה לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3 לחוק זה}}, ביום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011).

{{ח:סעיף|5|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שמירת הניקיון|בחוק שמירת הניקיון, התשמ״ד–1984}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: עורכי דין זרים ומשרדי עורכי דין זרים}}

{{ח:סעיף|6|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|בחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}.}}

{{ח:סעיף|7|{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} שבעה חודשים מיום פרסומו של חוק זה, או ביום תחילתו של צו לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 98ו|סעיף 98ו(א)(4)(ב) לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(13) לחוק זה}}, לפי המאוחר.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: רשויות מקומיות}}

{{ח:סעיף|8|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות}}.}}

{{ח:סעיף|9|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|בפקודת המועצות המקומיות}}.}}

{{ח:סעיף|10|תיקון {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|פקודת העיריות}} {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|ופקודת המועצות המקומיות}} – תחולה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 146|סעיפים 146(א) לפקודת העיריות}} {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 39|ו־39(א) לפקודת המועצות המקומיות}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיפים 8(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9 לחוק זה}}, יחולו על כהונתן של מועצה או ועדות ממונות שמונו לאחר תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|11|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה)|בחוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה), התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|12|תיקון {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה)|חוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה)}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה)#סעיף 5|סעיף 5 לחוק הרשויות המקומיות (העברת תשלומים מהמדינה), התשנ״ה–1995}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11 לחוק זה}}, ביום ח׳ בתמוז התשס״ט (30 ביוני 2009).

{{ח:סעיף|13|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק האזרחים הוותיקים|בחוק האזרחים הוותיקים, התש״ן–1989}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: בריאות}}

{{ח:סעיף|14|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת הרוקחים|בפקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ״א–1981}}.}}

{{ח:סעיף|15|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: עובדים זרים}}

{{ח:סעיף|16|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|בחוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}}.}}

{{ח:סעיף|17|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק העבירות המינהליות|בחוק העבירות המינהליות, התשמ״ו–1985}}.}}

{{ח:סעיף|18|תיקון {{ח:חיצוני|חוק העבירות המינהליות|חוק העבירות המינהליות}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתו של ביטול {{ח:חיצוני|חוק העבירות המינהליות#תוספת 3 פרט 1|פרט 1 לתוספת השלישית לחוק העבירות המינהליות}}, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 17|בסעיף 17 לחוק זה}}, ביום כ״ד בתמוז התשס״ט (16 ביולי 2009), והוא יחול על קנסות מינהליים שהוטלו ביום האמור ואילך.

{{ח:סעיף|19|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים|בחוק עובדים זרים, התשנ״א–1991}}.}}

{{ח:סעיף|20|תיקון {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים|חוק עובדים זרים}} – תחילה והוראת מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1י|סעיפים 1י}} {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1י1|ו־1י1 לחוק עובדים זרים}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(1) ו־(2) לחוק זה}}, ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים#סעיף 1י|בסעיף 1י לחוק עובדים זרים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 19|בסעיף 19(1) לחוק זה}}, אגרת הבקשה והאגרה השנתית שמעביד המבקש להעסיק עובד זר בענף המסעדות האתניות ישלם, בשנים 2010 ו־2011, בשל כל עובד זר שהוא מבקש להעסיק יהיו כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בשנת 2010 – אגרת הבקשה תהיה בסכום השווה ל־597 שקלים חדשים והאגרה השנתית תהיה בסכום השווה ל־4,762 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} בשנת 2011 – אגרת הבקשה תהיה בסכום השווה ל־764 שקלים חדשים והאגרה השנתית תהיה בסכום השווה ל־6,091 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|21|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004)|בחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו־2004), התשס״ג–2003}}.}}

{{ח:סעיף|22|תיקון {{ח:חיצוני|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004)|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל}} – תחילה והוראת מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004)#סעיף 45|סעיף 45(א) לחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21 לחוק זה}}, ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004)#סעיף 45|בסעיף 45(א) לחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21 לחוק זה}}, יהיה שיעור ההיטל המוטל על העסקת עובד זר בענף המסעדות האתניות בשנים 2010 ו־2011 כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בשנת 2010 – 10.75%;
{{ח:תתת|(2)}} בשנת 2011 – 13.75%.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: תאגידים, פירוק וכינוס}}

{{ח:סעיף|23|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת החברות|בפקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}.}}

{{ח:סעיף|24|תיקון {{ח:חיצוני|פקודת החברות|פקודת החברות}} – תחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת החברות#סעיף 354|סעיף 354(א)(1)(א) לפקודת החברות}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23 לחוק זה}}, יחול על חברה שניתן לגביה צו פירוק ביום תחילתו של חוק זה ואילך.

{{ח:סעיף|25|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל|בפקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש״ם–1980}}.}}

{{ח:סעיף|26|תיקון {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל|פקודת פשיטת הרגל}} – תחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|פקודת פשיטת הרגל#סעיף 78|סעיף 78(1)(א) לפקודת פשיטת הרגל}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25 לחוק זה}}, יחול על חייב שניתן לגביו צו כינוס ביום תחילתו של חוק זה ואילך.

{{ח:סעיף|27|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק החברות|בחוק החברות, התשנ״ט–1999}}.}}

{{ח:סעיף|28|תיקון {{ח:חיצוני|חוק החברות|חוק החברות}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק החברות#חלק 9 פרק 4 סימן ג|סימן ג׳ {{ח:הערה|לפרק הרביעי לחלק התשיעי}} לחוק החברות, התשנ״ט–1999}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27 לחוק זה}}, ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010), והוא יחול –
{{ח:תת|(1)}} על חברה או חברת חוץ שלא שילמה אגרה או תשלומים אחרים שהיא חייבת בתשלומם לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 44|סעיף 44(6) לחוק האמור}}, לגבי השנים 2002 ואילך;
{{ח:תת|(2)}} על חברה פרטית או חברת חוץ שהפרה חובה להגיש דין וחשבון שנתי לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 141|סעיפים 141}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 348|או 348 לחוק האמור}}, לגבי השנים 2008 ואילך;
{{ח:תת|(3)}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 362א|סעיף 362א(ג)(1)(ג)}}, על אף האמור בפסקאות (1) ו־(2), על חברה או חברת חוץ, שלא שילמה אגרה או תשלומים אחרים שהיא חייבת בתשלומם לפי {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 44|סעיף 44(6) לחוק האמור}} או על חברה פרטית או חברת חוץ שהפרה חובה להגיש דין וחשבון שנתי לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 141|סעיפים 141}} {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 348|או 348 לחוק האמור}}, לגבי השנים 2009 ואילך.

{{ח:סעיף|29|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}.}}

{{ח:סעיף|30|תיקון {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|חוק החברות הממשלתיות}} – תחילה והוראת מעבר}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 18ד|סעיף 18ד לחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29 לחוק זה}}, ביום י״ב באלול התשס״ט (1 בספטמבר 2009) והוא יחול גם לעניין הליך מינוי דירקטור מקרב העובדים שהחל לפני המועד האמור, ובלבד שאם התקבל כל המידע הנדרש או אישרה הוועדה לבדיקת מינויים את המועמדות לפני אותו המועד, יימנו התקופות האמורות {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 18ד|באותו סעיף}} מיום י״ב באלול התשס״ט (1 בספטמבר 2009).

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: גמלאות וקופות גמל}}

{{ח:סעיף|31|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|בחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}.}}

{{ח:סעיף|32|תיקון {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות)}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק הגמלאות}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31 לחוק זה}}, ביום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009), ואולם תשלום תוספת שחיקה בעד קצבת חודש יולי 2008 עד קצבת חודש אוגוסט 2009, ותוספת בשל מדד לשנת 2008 בעד קצבת חודש ינואר 2009 עד קצבת חודש אוגוסט 2009, לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 9א|סעיף 9א(ב) ו־(ג) לחוק הגמלאות}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31(3) לחוק זה}}, ישולם לא יאוחר מהמועד שבו משולמת קצבת חודש ספטמבר 2009.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 1|סעיפים 1}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 8|8 עד 9ב}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 12|12(א)(1)}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 17א|17א}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 32|32(ד)}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 35|35}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 46|46}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#תוספת 3|התוספת השלישית}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#תוספת 4|והתוספת הרביעית לחוק הגמלאות}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31(1) עד (8) ו־(16) לחוק זה}}, יחולו לגבי מי שפרש מתאגיד כאמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 105|בסעיף 105 לחוק הגמלאות}}, גם אם פרש לפני מועד המעבר כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 8|בסעיף 8 לחוק הגמלאות}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31(2)(א) לחוק זה}}, ויחול לגביהם האמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|33|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004)|בחוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו־2004), התשס״ג–2003}}.}}

{{ח:סעיף|34|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|בחוק רשות הספנות והנמלים, התשס״ד–2004}}.}}

{{ח:סעיף|35||תיקון: תשע״א־4}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}}.}}

{{ח:סעיף|36|תיקון {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)}} – תחילה|תיקון: תשע״א־2, תשע״א־3}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 2|סעיף 2(ג) עד (ו) לחוק קופות גמל}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 35|בסעיף 35(1) לחוק זה}}, ביום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012).

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: העברת האחריות לטיפול רפואי בנפגעי תאונות דרכים לקופות החולים}}

{{ח:סעיף|37|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|בחוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002), התשס״ב–2002}}.}}

{{ח:סעיף|38|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת ביטוח רכב מנועי|בפקודת ביטוח רכב מנועי [נוסח חדש], התש״ל–1970}}.}}

{{ח:סעיף|39|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|בחוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, התשל״ה–1975}}.}}

{{ח:סעיף|40|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|41|{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים#סעיף 12ד|סעיף 12ד לחוק פיצויים}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39(3) לחוק זה}}, ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת ביטוח רכב מנועי#סעיף 3|סעיף 3(ה) לפקודת ביטוח רכב מנועי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 38|בסעיף 38 לחוק זה}}, {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים#סעיף 2|וסעיפים 2(ב1)}} {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים#סעיף 5|ו־5(ה) לחוק פיצויים}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39(1) ו־(2) לחוק זה}}, יחולו לגבי שירותי בריאות הכלולים {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#תוספת 2|בתוספת השניה}} או בצו לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 8|סעיף 8(ז) לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}, שיינתנו לנפגעי תאונות דרכים הזכאים להם לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}, מיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) ואילך.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים#סעיף 12ה|סעיף 12ה לחוק פיצויים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39(3) לחוק זה}}, יחול לגבי דמי ביטוח כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים#סעיף 12ה|בסעיף האמור}} שגובה מבטח בעד פוליסות ביטוח בענף ביטוח רכב מנועי שנכרתו ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) או במועד מאוחר יותר; לעניין זה, ”מבטח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|בחוק פיצויים}}.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: חינוך}}

{{ח:סעיף|42|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}.}}

{{ח:סעיף|43|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה|בחוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה, התשנ״ז–1997}}.}}

{{ח:סעיף|44|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ארוחה יומית לתלמיד|בחוק ארוחה יומית לתלמיד, התשס״ה–2005}}.}}

{{ח:סעיף|45|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}.}}

{{ח:סעיף|46|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: סיוע לעסקים במצוקה – הוראת שעה}}

{{ח:סעיף|47|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק יא|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החלטת הממשלה“ – החלטת הממשלה מס׳ 150 מיום י״ח באייר התשס״ט (12 במאי 2009) ולפיה על המנהל הכללי של משרד התעשייה המסחר והתעסוקה, והממונה על התקציבים והחשב הכללי במשרד האוצר, להקים קרן, שתפעל למתן סיוע כלכלי לעסקים שנקלעו למצוקה בשל המצב הכלכלי כאמור באותה החלטת ממשלה כנוסחה, לרבות תיקונים שהתקבלו בה, ערב תחילתו של חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקרן“ – הקרן שתוקם לפי החלטת הממשלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק לתשלום חלקי“ – {{ח:חיצוני|חוק לתשלום חלקי של דמי הבראה בשירות הציבורי בשנים 2009 ו-2010 (הוראת שעה)|חוק לתשלום חלקי של דמי הבראה בשירות הציבורי בשנים 2009 ו־2010 (הוראת שעה), התשס״ט–2009}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעביד ציבורי“ – מעביד כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לתשלום חלקי של דמי הבראה בשירות הציבורי בשנים 2009 ו-2010 (הוראת שעה)#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק לתשלום חלקי}}, למעט המדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום החיסכון“ – הסכום שהופחת מדמי הבראה או ממשכורת של עובדיו של מעביד ציבורי בהתאם להסכם קיבוצי מאושר לפי {{ח:חיצוני|חוק לתשלום חלקי של דמי הבראה בשירות הציבורי בשנים 2009 ו-2010 (הוראת שעה)#סעיף 3|סעיף 3 לחוק תשלום חלקי}}, או הסכום שהופחת, לפי {{ח:חיצוני|חוק לתשלום חלקי של דמי הבראה בשירות הציבורי בשנים 2009 ו-2010 (הוראת שעה)|חוק תשלום חלקי}}, מדמי ההבראה שעל מעביד ציבורי לשלם לעובדיו במהלך שנת 2009 או שנת 2010, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק הביטוח הלאומי}}, למעט עובד המדינה, מי שעובד אצל מעביד ציבורי ועובד במשק בית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שווי יום חופשה“ – סכום השווה למחצית השכר החודשי, כשהוא מחולק ב־30;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר חודשי“ – השכר שממנו מגיעים דמי ביטוח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} בעד חודש ספטמבר 2009.

{{ח:סעיף|48|מקורות הקרן}}
{{ח:תת|(א)}} מעביד החייב בתשלום דמי ביטוח לאומי בעד עובד בעבור חודש ספטמבר 2009, לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 342|סעיף 342 לחוק הביטוח הלאומי}}, יהא חייב באותו מועד בנוסף להם בתשלום סכום חד־פעמי בשווי יום חופשתו של כל אחד מעובדיו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|המועד לתשלום חד־פעמי נדחה למועד תשלום דמי הביטוח הלאומי שמשלם מעביד בעד עובד בעבור חודש מאי 2010 (ק״ת תש״ע, 44, 111, 618, 996).}}
{{ח:תת|(ב)}} מעביד החייב בתשלום לפי סעיף קטן (א) ינכה מהשכר החודשי של העובד סכום השווה למחצית משווי יום חופשתו באופן שבו מנוכים דמי ביטוח לאומי.
{{ח:תת|(ג)}} מעביד ציבורי הכלול ברשימה שיפרסם שר האוצר, בצו, יעביר למוסד לביטוח לאומי, לא יאוחר מיום 31 באוקטובר של כל אחת מהשנים 2009 ו־2010, את סכום החיסכון שלו באותה שנה; הסכום שיעביר מעביד ציבורי למוסד יהיה לפי אישור של רואה חשבון מטעם המעביד הציבורי על סכום החיסכון.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010) (רשימה של מעבידים ציבוריים)|צו ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010) (רשימה של מעבידים ציבוריים), התשע״ו–2015}}.}}

{{ח:סעיף|49|גבייה}}
{{ח:ת}} המוסד לביטוח לאומי יגבה את הסכום המפורט {{ח:פנימי|סעיף 48|בסעיף 48(א)}} בדרך שבה הוא גובה את דמי הביטוח הלאומי בעד אותו חודש; לעניין הגבייה והתשלום יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}, בשינויים המחויבים לפי העניין, כאילו היו הסכומים דמי ביטוח לאומי.

{{ח:סעיף|50|דחיית מועד הגבייה}}
{{ח:ת}} לא נקבעו כללים להפעלת הקרן כנדרש לפי החלטת הממשלה, רשאי שר האוצר לאחר התייעצות עם שר התעשייה המסחר והתעסוקה ושר הרווחה והשירותים החברתיים, לדחות את המועד לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48(א)}} למועד אחר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|המועד לתשלום החד־פעמי הקבוע בסעיף 48(א) נדחה למועד תשלום דמי הביטוח הלאומי שמשלם מעביד בעד עובד בעבור חודש דצמבר 2009 ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6824.pdf|ק״ת תש״ע, 111}}).}}

{{ח:סעיף|51|העברת סכומים לקרן לאחר ניכוי}}
{{ח:ת}} הוצאות המוסד לביטוח לאומי יעביר לקרן את הסכומים שגבה או שהועברו אליו לפי {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}}, בניכוי הוצאות התפעול בשיעור של 0.5%, שינכה מהסכומים האמורים.

{{ח:סעיף|52|דיווח לכנסת}}
{{ח:ת}} שר התעשייה המסחר והתעסוקה והממונה על התקציבים במשרד האוצר ידווחו לוועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, אחת לשישה חודשים מיום תחילתו של חוק זה, על הפעלת הקרן וחלוקת כספים מתוכה.

{{ח:סעיף|53|תוקף}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק יא|פרק זה}} יעמוד בתוקפו עד מועד סיום הפעלתה של הקרן.

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: חשמל}}

{{ח:סעיף|54|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק משק החשמל|בחוק משק החשמל, התשנ״ו–1996}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יג|פרק י״ג: בזק}}

{{ח:סעיף|55|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)|בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יד|פרק י״ד: תחבורה}}

{{ח:סעיף|56|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק כביש אגרה (מנהרות הכרמל)|בחוק כביש אגרה (מנהרות הכרמל), התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|57|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי דין מינהליים|בחוק בתי דין מינהליים, התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:קטע2|פרק טו|פרק ט״ו: המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות}}

{{ח:סעיף|58|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|בחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:קטע2|פרק טז|פרק ט״ז: עידוד השקעות הון}}

{{ח:סעיף|59|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|בחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}.}}

{{ח:סעיף|60|{{ח:פנימי|פרק טז|פרק ט״ז}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59 לחוק זה}}, למעט {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 18|סעיף 18(א)(2) לחוק האמור}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59(16) לחוק זה}}, {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 51|סעיף 51 לחוק האמור}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59(24)(א)(2), (ב), (ה), (ו), (ז)(2) ו־(ח) לחוק זה}}, {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון#סעיף 74|וסעיף 74(א) לחוק האמור}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59(26) לחוק זה}}, ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) (בסעיף זה – יום התחילה), והוא יחול לגבי בקשות לאישור שהוגשו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|החוק כאמור}} ביום התחילה ואילך; ואולם רשאים מנהל מרכז ההשקעות ומנהל מינהלת השקעות בתיירות להחליט כי הטיפול בבקשה לאישור תכנית שהוגשה למרכז ההשקעות לפני יום התחילה לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון}} והנוגעת למפעל תיירותי, או הטיפול בתכנית שאושרה לפני יום התחילה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|החוק האמור}} והנוגעת למפעל תיירותי, ייעשה לאחר יום התחילה בידי מינהלת השקעות בתיירות, וזאת אם סברו כי הדבר מוצדק בנסיבות העניין; לעניין זה, ”מינהלת השקעות בתיירות“, ”מנהל מינהלת השקעות בתיירות“, ”מנהל מרכז ההשקעות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|בחוק לעידוד השקעות הון}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59(1) לחוק זה}}.

{{ח:קטע2|פרק יז|פרק י״ז: הגדלת קצבאות הילדים והתנייתן}}

{{ח:סעיף|61|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|62|תיקון {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתה של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|פסקה (2) ברישה של ההגדרה ”הסכום הבסיסי“}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61(1)(א)(1) לחוק זה}}, ביום י״ט בתמוז התש״ע (1 ביולי 2010), והיא תחול על גמלה המשתלמת בעד היום האמור ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתה של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|פסקה (2א) ברישה של ההגדרה ”הסכום הבסיסי“}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61(1)(א)(2) לחוק זה}}, ביום ט׳ בניסן התשע״ב (1 באפריל 2012), והיא תחול על גמלה המשתלמת בעד היום האמור ואילך.
{{ח:תת|(ג)}} תחילתה של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|פסקה (2) בסיפה של ההגדרה ”הסכום הבסיסי“}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61(1)(ב)(1) לחוק זה}}, ביום י״ט בתמוז התש״ע (1 ביולי 2010), והיא תחול על גמלה המשתלמת בעד היום האמור ואילך.
{{ח:תת|(ד)}} תחילתה של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|פסקה (3) בסיפה של ההגדרה ”הסכום הבסיסי“}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61(1)(ב)(2) לחוק זה}}, ביום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012), והיא תחול על גמלה המשתלמת בעד היום האמור ואילך.
{{ח:תת|(ה)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 68|סעיף 68 לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61(2) לחוק זה}} תהיה כמפורט בפסקאות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} סעיפים קטנים (א), (ב) ו־(ג) – ביום ט׳ בתמוז התשס״ט (1 ביולי 2009);
{{ח:תתת|(2)}} סעיפים קטנים (ד) עד (יא) – ביום ח׳ בטבת התשע״א (15 בדצמבר 2010);
{{ח:תת}} הוראות פסקה זו יחולו גם על חיסונים שהמועד לנתינתם חל שישה חודשים לפני היום האמור, ובלבד שארבעה חודשים לאחר המועד שבו היה על הילד לקבל את החיסון נשלחה הודעה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 68|בסעיף 68(ה) לחוק הביטוח הלאומי}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61(2)(ד) לחוק זה}}; לא הושלמה הקמתו של מאגר מידע ממוחשב לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 65ב1|סעיף 65ב1 לפקודת בריאות העם}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 66|בסעיף 66 לחוק זה}}, רשאי שר הבריאות לקבוע, בצו, יום תחילה מאוחר יותר ובלבד שלא יהיה מאוחר מיום כ״ה באדר א׳ התשע״א (1 במרס 2011).
{{ח:תת|(ו)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 69א|סעיף 69א לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61(3) לחוק זה}}, ביום ט׳ בתמוז התשס״ט (1 ביולי 2009).
{{ח:תת|(ז)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 384ב|סעיף 384ב לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61(4) לחוק זה}} ביום ח׳ בטבת התשע״א (15 בדצמבר 2010), ואם קבע שר הבריאות מועד מאוחר יותר לפי הוראות סעיף קטן (ה)(2) סיפה – במועד שקבע.
{{ח:תת|(ח)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 392|סעיף 392(ג) לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 61|בסעיף 61(5) לחוק זה}}, ביום ח׳ בטבת התשע״א (15 בדצמבר 2010).

{{ח:סעיף|63|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} כהוראת שעה מיום 15.12.2010 עד יום 30.6.2011.}}

{{ח:סעיף|64|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} כהוראת שעה מיום 1.7.2009 עד יום 30.6.2010.}}

{{ח:סעיף|65|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} כהוראת שעה מיום 1.7.2010 עד יום 31.3.2012.}}

{{ח:סעיף|66|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|בפקודת בריאות העם, 1940}}.}}

{{ח:סעיף|67|{{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם|פקודת בריאות העם}} – תחילה}}
{{ח:ת}} מאגר מידע ממוחשב, לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 65ב1|סעיף 65ב1 לפקודת בריאות העם, 1940}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 66|בסעיף 66 לחוק זה}}, יוקם לא יאוחר מיום ז׳ בטבת התשע״א (14 בדצמבר 2010); שר הבריאות רשאי לקבוע, בצו, יום תחילה מאוחר יותר ובלבד שלא יהיה מאוחר מיום כ״ה באדר א׳ התשע״א (1 במרס 2011).

{{ח:קטע2|פרק יח|פרק י״ח: תכנון ובניה}}

{{ח:סעיף|68|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}.}}

{{ח:קטע2|פרק יט|פרק י״ט: שיכון}}

{{ח:סעיף|69|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי|בחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:סעיף|70|תיקון {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי}} – סייג לתחולה והוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי#סעיף 3|סעיף 3 לחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי}}, כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, ימשיכו לחול על מי שביום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009), התגורר עם זכאי בדירה ציבורית אם התגורר כאמור במשך ארבע שנים לפחות, בין אם קודם למועד האמור ובין אם לאחריו, וברציפות, עד למועד שבו נפטר הזכאי או עבר למוסד סיעודי, ובלבד שהיה אחד המנויים בהגדרה ”דייר ממשיך“ במהלך התקופה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי#סעיף 3|סעיף 3(א) לחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 69|בסעיף 69(2) לחוק זה}}, יחולו גם על מי שביום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) היה דייר ממשיך ולא מוקנית לו זכות לדירה ציבורית לפי הכללים, אלא אם כן עד המועד האמור התגורר ברציפות בדירה הציבורית, עם הזכאי או כדייר ממשיך, במשך ארבע שנים לפחות.

{{ח:קטע2|פרק כ|פרק כ׳: מים וביוב}}

{{ח:סעיף|71|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|בחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}}.}}

{{ח:סעיף|72|תיקון {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|חוק איגודי ערים}} – הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”איגוד ערים למים או לביוב“, ”מועצת רשות המים והביוב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 17ה|בסעיף 17ה(א) לחוק איגודי ערים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 71|בסעיף 71(3) לחוק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} התעריפים שנקבעו לעניין זה לפי כל דין ושהיו בתוקף ערב תחילתו של חוק זה (להלן – התעריפים הקיימים), ימשיכו לחול כל עוד לא נקבעו כללים לעניין חישוב עלות ותעריפים לתשלומים בעד ביצוע פעולות של איגוד ערים למים או לביוב, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 18|סעיף 18(ב)(3) לחוק איגודי ערים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 71|בסעיף 71(4)(ב) לחוק זה}}; ואולם רשאית מועצת רשות המים והביוב, כל עוד לא קבעה תעריפים לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 18|הסעיף האמור}} ולאחר ששוכנעה כי יש הצדקה לכך, לשנות לגבי איגוד ערים למים או לביוב את התעריפים הקיימים, על פי העקרונות לקביעת כללים לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 101|סעיפים 101 עד 103 לחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}}, או לעדכנם לפי מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה או לפי מדד אחר שייראה לה הולם.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 17ה|סעיפים 17ה}} {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 18|ו־18 לחוק איגודי ערים}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 71|בסעיף 71(3) ו־(4) לחוק זה}}, למעט הוראות {{ח:פנימי|סעיף 17ה|סעיף 17ה(ב)(5)}} וההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 18|סעיף 18(ב)(2) ו־(3) לחוק איגודי ערים}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 71|בסעיף האמור}}, לא יחולו לעניין איגוד ערים למים או לביוב, שערב תחילתו של חוק זה היו נתונים לו תפקידים וסמכויות גם בתחום שאינו קשור לתחום משק המים או הביוב – כל עוד נתונים לו תפקידים וסמכויות גם בתחום כאמור או עד תום שנה מיום תחילתו של חוק זה, לפי המוקדם (בסעיף קטן זה – תקופת הביניים); ואולם לא תצורף בתקופת הביניים רשות מקומית לאיגוד כאמור.

{{ח:סעיף|73|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות}}.}}

{{ח:סעיף|74|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|בפקודת המועצות המקומיות}}.}}

{{ח:סעיף|75|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ביוב)|בחוק הרשויות המקומיות (ביוב), התשכ״ב–1962}}.}}

{{ח:סעיף|76|תיקון {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|פקודת העיריות}}, {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|פקודת המועצות המקומיות}} {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ביוב)|וחוק הרשויות המקומיות (ביוב)}} – הוראות מעבר|תיקון: תשע״ג־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”איגוד ערים למים או לביוב“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 17ה|בסעיף 17ה(א) לחוק איגודי ערים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 71|בסעיף 71(3) לחוק זה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק איגודי ערים“ – {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|חוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הרשויות המקומיות (ביוב)“ – {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ביוב)|חוק הרשויות המקומיות (ביוב), התשכ״ב–1962}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק לשינוי סדרי העדיפויות“ – {{ח:חיצוני|חוק לשינוי סדרי העדיפויות הלאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו-2014)|חוק לשינוי סדרי העדיפויות הלאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו־2014), התשע״ג–2013}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק תאגידי מים וביוב“ – {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|חוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועצת רשות המים והביוב“ – מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב, שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124טו|סעיף 124טו לחוק המים, התשי״ט–1959}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית בלא תאגיד“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ביוב)#סעיף 15א|בסעיף 15א(א) לחוק הרשויות המקומיות (ביוב)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 75|בסעיף 75(1) לחוק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|חוק תאגידי מים וביוב}} –
{{ח:תתת|(1)}} התעריפים בעד שירותים בתחום המים שנותנת רשות מקומית בלא תאגיד, למעט איגוד ערים למים או לביוב, שנקבעו לפי כל דין ושהיו בתוקף ערב תחילתו של חוק זה, והסמכות לגבות תשלום לפי אותם תעריפים, ימשיכו לחול לעניין שירותים בתחום המים שנותנת רשות מקומית בלא תאגיד לאחר יום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק לשינוי סדרי העדיפויות הלאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו-2014)|חוק לשינוי סדרי העדיפויות}}, ורשאית מועצת רשות המים והביוב לקבוע עדכונים לתעריפים אלה לפי מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה או לפי מדד אחר שייראה לה הולם, עד שייכנסו לתוקפם תעריפים שקבעה מועצת רשות המים והביוב לגבי אותה רשות מקומית לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 112|סעיף 112(א) לחוק המים, התשי״ט–1959}};
{{ח:תתת|(2)}} התעריפים בעד שירותים בתחום הביוב שנותנת רשות מקומית בלא תאגיד, למעט איגוד ערים למים או לביוב, שנקבעו לפי כל דין ושהיו בתוקף ערב תחילתו של חוק זה, והסמכות לגבות תשלום לפי אותם תעריפים, ימשיכו לחול לעניין שירותים בתחום הביוב שנותנת רשות מקומית בלא תאגיד לאחר אותו יום, ורשאית מועצת רשות המים והביוב לקבוע עדכונים לתעריפים אלה לפי מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה או לפי מדד אחר שייראה לה הולם, עד שייכנסו לתוקפם תעריפים שקבעה מועצת רשות המים והביוב לגבי אותה רשות מקומית לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ביוב)#סעיף 15א|סעיף 15א(ב) לחוק הרשויות המקומיות (ביוב)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 75|בסעיף 75(1) לחוק זה}};
{{ח:תתת|(3)}} התעריפים בעד שירותים בתחום המים והביוב שנותנת רשות מקומית שאינה רשות מקומית בלא תאגיד ואשר טרם העבירה את שירותי המים והביוב בתחומה לחברה, שנקבעו על ידה לפי כל דין ושהיו בתוקף ערב תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק לשינוי סדרי העדיפויות הלאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו-2014)|חוק לשינוי סדרי העדיפויות}}, והסמכות לגבות תשלום לפי אותם תעריפים, יבוטלו החל ביום כ״ח בטבת התשע״ד (31 בדצמבר 2013); מועצת רשות המים והביוב תקבע עד למועד האמור, בהתאם לסמכויותיה לפי דין, תעריפים בעד שירותים בתחום המים והביוב שנותנת אותה רשות; רשות מקומית כאמור שהעבירה את שירותי המים והביוב בתחומה לחברה, יחולו לגביה הוראות {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 139|סעיף 139(ב) לחוק תאגידי מים וביוב}}.
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי ההתייעלות הכלכלית (תעריפי שירותי מים וביוב ברשויות מקומיות שאינן רשויות מקומיות בלא תאגיד ואשר טרם העבירו את שירותי המים והביוב לחברה)|כללי ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010) (תעריפי שירותי מים וביוב ברשויות מקומיות שאינן רשויות מקומיות בלא תאגיד ואשר טרם העבירו את שירותי המים והביוב לחברה), התשע״ה–2014}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ביוב)#פרק 3|פרק שלישי לחוק הרשויות המקומיות (ביוב)}}, כנוסחו לפני ביטולו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 75|בסעיף 75(2) לחוק זה}}, ימשיכו לחול לאחר תחילתו של חוק זה על רשות מקומית, למעט ההוראות לעניין קביעת אגרות והיטלים בחוקי עזר, וזאת עד שיתקיים לגביה המפורט להלן, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי רשות מקומית בלא תאגיד – נכנסו לתוקפם תעריפים שקבעה מועצת רשות המים והביוב לגבי אותה רשות מקומית לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ביוב)#סעיף 15א|סעיף 15א(ב) לחוק הרשויות המקומיות (ביוב)}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 75|בסעיף 75(1) לחוק זה}}, ואולם הוראות {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ביוב)#פרק 3|הפרק השלישי האמור}} בנוגע להגשת ערר או ערעור, ימשיכו לחול לגבי אותה רשות מקומית בנוגע להגשת ערר או ערעור בשל דרישת תשלום שנשלחה לצרכן לפני מועד כניסתם לתוקף של תעריפים אלה ובנוגע להליכים בקשר לערר או לערעור כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי איגוד ערים למים או לביוב – נכנסו לתוקפם תעריפים שקבעה מועצת רשות המים והביוב לגבי אותו איגוד ערים לפי {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 18|סעיף 18(ב)(3) לחוק איגודי ערים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 71|בסעיף 71(4)(ב) לחוק זה}}, ואולם הוראות {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#פרק 3|הפרק השלישי האמור}} בנוגע להגשת ערר או ערעור, ימשיכו לחול לגבי אותה רשות מקומית בנוגע להגשת ערר או ערעור בשל דרישת תשלום שנשלחה לצרכן לפני מועד כניסתם לתוקף של תעריפים אלה ובנוגע להליכים בקשר לערר או לערעור כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי רשות מקומית אחרת – חלות לגביה הוראות {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 139|סעיף 139(ב) לחוק תאגידי מים וביוב}}.

{{ח:סעיף|77|אמות מידה לעניין שירותים שנותנת רשות מקומית בתחומים הקשורים למשק המים והביוב}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק המים“ – {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים, התשי״ט–1959}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועצת רשות המים והביוב“ – מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב, שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124טו|סעיף 124טו לחוק המים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – למעט איגוד ערים למים או לביוב, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים#סעיף 17ה|בסעיף 17ה(א) לחוק איגודי ערים}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 71|בסעיף 71(3) לחוק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} מועצת רשות המים והביוב תקבע, בכללים, אמות מידה והוראות לעניין הרמה, הטיב והאיכות של שירותים בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב שנותנת רשות מקומית לצרכניה, והבטחתם ברציפות ולאורך זמן.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|חוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}}, רשות מקומית תבצע כל פעולה שאותה היא רשאית לבצע לפי כל דין בתחומים הקשורים למשק המים או הביוב, בכפוף לכללים שקבעה מועצת רשות המים והביוב כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} אמות מידה והוראות שנקבעו בכללים שקבעה מועצת רשות המים והביוב לפי הוראות סעיף קטן (ב), בתחומים הקשורים למשק המים או בתחומים המוסדרים לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים}}, יראו אותן כחלק מתנאי רישיון שניתן לרשות המקומית לפי {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי המים (אספקת מים לכבאות והצלה)|כללי המים (אספקת מים לכבאות והצלה), התשע״ח–2018}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי המים (קביעת תנאים ברישיון) (אמות מידה לשירות שעל בעל רישיון להספקת מים לצורכי בית במועצות אזוריות לתת לצרכניו)|כללי המים (קביעת תנאים ברישיון) (אמות מידה לשירות שעל בעל רישיון להספקת מים לצורכי בית במועצות אזוריות לתת לצרכניו), התשפ״ד–2024}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי המים (קביעת תנאים ברישיון לעניין אמות מידה הנדסיות)|כללי המים (קביעת תנאים ברישיון לעניין אמות מידה הנדסיות), התשפ״ד–2024}}.}}

{{ח:סעיף|78|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006)|בחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2006), התשס״ו–2006}}.}}

{{ח:סעיף|79|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שיטפונות|בחוק הניקוז וההגנה מפני שיטפונות, התשי״ח–1957}}.}}

{{ח:קטע2|פרק כא|פרק כ״א: היטל בשל צריכת מים עודפת – הוראת שעה}}
{{ח:קטע3|פרק כא סימן א|סימן א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|80|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרתו של {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}} לקבוע, כהוראת שעה, הסדר שנועד להביא להפחתת צריכת המים בידי צרכנים ביתיים, במסגרת ההתמודדות עם המשבר החמור במשק המים ולשם הבטחת מקורות מים בני־קיימא.

{{ח:סעיף|81|הגדרות|תיקון: תש״ע, תשע״ז}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק כא|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גינון ציבורי“ – גן הנמצא בבעלותו או בהחזקתו של צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החשב הכללי“ – החשב הכללי במשרד האוצר או מי שהוא הסמיך לעניין הוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}, כולן או חלקן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היטל“ – היטל בעד צריכת מים עודפת, שצרכן ביתי חייב בתשלומו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ב|סימן ב׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקצאה לגינון ציבורי“ – כמות המים החודשית להשקיה המוקצית לגינון ציבורי, לפי אזורים וסוגי צמחיה ובחודשים המותרים להשקיה, בהתאם לכללים שקבעה מועצת רשות המים שפורסמו באתר האינטרנט של רשות המים, כשהיא מוכפלת במקדם המשקף את המחסור במים, הכל כפי שהורה מנהל רשות המים, בהודעה שתפורסם ברשומות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המים“ – {{ח:חיצוני|חוק המים|חוק המים, התשי״ט–1959}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק תאגידי מים וביוב“ – {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|חוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – יום תחילתו של חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יישוב מוכרז“ – יישוב שמתקיים לגביו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ממוצע מספר הימים בשנה, בשנים 2006 עד 2008, שבהם עלתה בו הטמפרטורה על 38°C, הוא למעלה מ־20 ימים, בהתאם לנתוני השירות המטאורולוגי הישראלי במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, ואשר מנהל רשות המים הכריז, בהודעה ברשומות, שהוא יישוב מוכרז לעניין פסקה זו;
{{ח:תתת|(2)}} ממוצע מספר הימים בשנה, בשנים 2006 עד 2008, שבהם עלתה בו הטמפרטורה על 40°C, הוא למעלה מ־20 ימים, בהתאם לנתוני השירות המטאורולוגי הישראלי במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, ואשר מנהל רשות המים הכריז, בהודעה ברשומות, שהוא יישוב מוכרז לעניין פסקה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי הקיצוב במים“ – {{ח:חיצוני|כללי המים (השימוש במים באזורי קיצוב)|כללי המים (השימוש במים באזורי קיצוב), התשל״ו–1976}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי הרשויות המקומיות“ – {{ח:חיצוני|כללי המים (תעריפים למים ברשויות מקומיות)|כללי המים (תעריפים למים ברשויות מקומיות), התשנ״ד–1994}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מדד המחירים לצרכן“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מועצת רשות המים“ – מועצת רשות המים שמונתה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124טו|סעיף 124טו לחוק המים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל רשות המים“ – מנהל רשות המים שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124יט|סעיף 124יט לחוק המים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מספר נפשות מוכר“ – כל אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקאות (1) ו־{{ח:הערה|(}}3{{ח:הערה|)}}(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“ – מספר הנפשות המתגוררות ביחידת דיור אחת של הצרכן הביתי, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת פרק כא|התוספת לפרק זה}}; ואולם כל עוד לא העביר הצרכן הביתי דיווח לספק המים בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת|התוספת האמורה}}, ייחשב לגבי התקופה הראשונה והתקופה השניה מספר הנפשות המוכר כמספר הנפשות לפי נתוני ספק המים;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקאות (2) ו־(3)(א) להגדרה ”צרכן ביתי“ – הגבוה מבין אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סך הנפשות המתגוררות בכל יחידות הדיור שלהן הוא מספק מים, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת פרק כא|התוספת לפרק זה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} סך האוכלוסייה בכל יחידות הדיור שלהן הוא מספק מים, בהתאם לפרסום האחרון של רשימת היישובים, אוכלוסייתם וסמליהם שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; רשות המים תפרסם את הפרסום האמור באתר האינטרנט שלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ספק“, ”ספק מים“ – מי שמספק מים לפי רישיון הספקה, בין אם הפיקם בעצמו ובין אם קיבלם מספק אחר, למעט ספק המספק מים לספק אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צריכת מים“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקאות (1) ו־(3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“ – צריכת מים למטרת צורכי בית, לרבות צריכה המיוחסת לצרכן ביתי מתוך צריכה של כמה צרכני מים;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“ – כל כמות המים השפירים המסופקת לו ושהוא צורך, בניכוי כמות המים למטרת חקלאות ולמטרת תעשייה, ובלבד שאותה כמות נמדדה באמצעות מדי מים נפרדים בכל אחד מהשטחים המשמשים למטרות האמורות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צרכן ביתי“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} צרכן מים שמתקיימים לגביו שני אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הוא מתגורר ביחידת דיור וצורך בה מים;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא לא קיבל רישיון הפקה לשנת הרישוי 2009 שבו נקבעה כמות לצריכה ביתית לפי {{ח:חיצוני|כללי המים (השימוש במים באזורי קיצוב)#סעיף 18|סעיף 18(ד) לכללי הקיצוב במים}}, כנוסחם ערב יום התחילה, ולא חלות על צריכת המים שלו ההוראות כאמור {{ח:חיצוני|כללי המים (השימוש במים באזורי קיצוב)#סעיף 18|באותו סעיף}};
{{ח:תתת|(2)}} צרכן מים שהוא קיבוץ וקיבל רישיון הפקה לשנת הרישוי 2009, שבו נקבעה כמות לצריכה ביתית לפי {{ח:חיצוני|כללי המים (השימוש במים באזורי קיצוב)#סעיף 18|סעיף 18(ד) לכללי הקיצוב במים}}, כנוסחם ערב יום התחילה; ואולם לעניין צרכן ביתי כאמור בפסקה זו, שבו קיימת מדידה נפרדת של מים לצורכי בית בכל אחת מיחידות הדיור שבתחומו באמצעות מד מים המותקן בה, ייחשב כל אדם שמתגורר ביחידת דיור כאמור, ונכלל במספר הנפשות המוכר באותה יחידת דיור, כצרכן ביתי כאמור בפסקה (1) להגדרה ”צרכן ביתי“, ויחולו לגבי אותו אדם ההוראות החלות על צרכן ביתי כאמור בפסקה (1) האמורה, כקבוע {{ח:פנימי|פרק כא|בפרק זה}}, לכל דבר ועניין;
{{ח:תתת|(3)}} צרכן מים שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} יישוב שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתתתת|(1)}} הוא קיבל רישיון הפקה לשנת הרישוי 2009, שבו נקבעה כמות לצריכה ביתית לפי {{ח:חיצוני|כללי המים (השימוש במים באזורי קיצוב)#סעיף 18|סעיף 18(ד) לכללי הקיצוב במים}}, כנוסחם ערב יום התחילה;
{{ח:תתתתת|(2)}} הוא מספק מים למטרת צורכי בית לכמה יחידות דיור, שאין בכל אחת מהן מדידה נפרדת של מים לצורכי בית באמצעות מד מים המותקן ביחידת הדיור;
{{ח:תתתתת|(3)}} הוא אינו קיבוץ;
{{ח:תתתת|(ב)}} יחיד שמתגורר ביישוב כאמור בפסקת משנה (א) שבכל אחת מיחידות הדיור שבתחומו קיימת מדידה נפרדת של מים לצורכי בית באמצעות מד מים המותקן בה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קיבוץ“ – אגודה שיתופית שסווגה על ידי רשם האגודות השיתופיות, כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|בפקודת האגודות השיתופיות}}, לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|הפקודה האמורה}} כקיבוץ, כקיבוץ שיתופי או כקיבוץ מתחדש, למעט קיבוץ עירוני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון הפקה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 23|בסעיף 23 לחוק המים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות המים“ – הרשות הממשלתית למים ולביוב, שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124יא|סעיף 124יא לחוק המים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הראשונה“ – התקופה שמיום התחילה עד יום י״ג בחשוון התש״ע (31 באוקטובר 2009);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה השנייה“ – התקופה שמיום י״ד בחשוון התש״ע (1 בנובמבר 2009) עד יום י״ד בטבת התש״ע (31 בדצמבר 2009);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה השלישית“ – התקופה שמיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010).

{{ח:קטע3|פרק כא סימן ב|סימן ב׳: חיוב צרכן ביתי בתשלום היטל}}

{{ח:סעיף|82|חיוב צרכן ביתי בתשלום היטל|תיקון: תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} צרכן ביתי כאמור בפסקה (1) להגדרה ”צרכן ביתי“ חייב בתשלום היטל, בסכום של 20 שקלים חדשים לכל מטר מעוקב של מים, בעד צריכת מים בכמות חודשית העולה על הכמויות הנקובות בפסקאות שלהלן, ובתקופות האמורות בהן:
{{ח:תתת|(1)}} במהלך התקופה הראשונה – 16 מטרים מעוקבים ליחידת דיור שבה מתגוררות עד 4 נפשות; ואולם בעד כל נפש נוספת ביחידת הדיור מעבר ל־4 נפשות כאמור, הנכללת במספר הנפשות המוכר באותה יחידת דיור, תיווסף כמות של 4.2 מטרים מעוקבים לחודש;
{{ח:תתת|(2)}} במהלך התקופה השנייה – 18 מטרים מעוקבים ליחידת דיור שבה מתגוררות עד 4 נפשות; ואולם בעד כל נפש נוספת ביחידת הדיור, מעבר ל־4 נפשות כאמור, הנכללת במספר הנפשות המוכר באותה יחידת דיור, תיווסף כמות של 5 מטרים מעוקבים לחודש;
{{ח:תתת|(3)}} במהלך התקופה השלישית – הכמות המתקבלת ממכפלה של 5 מטרים מעוקבים במספר הנפשות המוכר, ובלבד שהכמות כאמור לא תפחת מ־16 מטרים מעוקבים ליחידת דיור.
{{ח:תת|(ב)}} צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“ חייב בתשלום היטל בסכום של 20 שקלים חדשים לכל מטר מעוקב של מים, בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית, בכמות חודשית העולה על הכמות המתקבלת מסכום כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המכפלה של 8 מטרים מעוקבים לחודש, במספר הנפשות המוכר;
{{ח:תתת|(2)}} בעד צריכת מים במהלך החודשים שבהם ניתן להשקות גנים ציבוריים לפי ההקצאה החודשית לגינון ציבורי החלה על הצרכן הביתי האמור בסעיף קטן זה, ובכפוף להוראות לפי כל דין החלות לגבי אותה השקיה – כמות המים המוקצית לגינון ציבורי כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי צרכן ביתי כאמור בסעיף קטן זה המספק, דרך קבע, מים חמים ליחידות דיור שבתחומו באמצעות מערכת חימום מים מרכזית המופעלת על ידי קיטור, אם אישר מנהל רשות המים כי מערכת כאמור מופעלת – המכפלה של 2.5 מטרים מעוקבים במספר הנפשות המוכר.
{{ח:תת|(ג)}} צרכן ביתי כאמור בפסקה (3) להגדרה ”צרכן ביתי“ חייב בתשלום היטל, בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (3)(א) להגדרה ”צרכן ביתי“ – במהלך התקופה השלישית יהיה גובה התשלום החודשי של ההיטל שווה לסכום המתקבל מהמכפלה של כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} 20 שקלים חדשים;
{{ח:תתתת|(ב)}} מספר הנפשות המוכר של אותו צרכן ביתי;
{{ח:תתתת|(ג)}} 5.5 מטרים מעוקבים;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“ – בעד צריכת המים במהלך התקופה השלישית, יהיה גובה התשלום החודשי של ההיטל שווה לסכום המתקבל מהמכפלה של 20 שקלים חדשים בכמות צריכה חודשית העולה על המכפלה של 7 מטרים מעוקבים במספר הנפשות המוכר בכל יחידת דיור, ובלבד שכמות הצריכה החודשית שמעבר לה יחויב הצרכן הביתי בתשלום היטל לא תפחת מ־16 מטרים מעוקבים ליחידת דיור.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א)(2) ו־(3), בחישוב כמות צריכת המים החודשית לפי אותם סעיפים קטנים, תובא בחשבון בחישוב ההיטל, לעניין צריכה המיוחסת לצרכן ביתי מתוך צריכה של כמה צרכני מים, רק מחצית מהצריכה החודשית המיוחסת לו כאמור.

{{ח:סעיף|83|היטל ביישוב מוכרז}}
{{ח:ת}} ביישוב מוכרז ייווספו על כמויות צריכת המים החודשית הנקובות {{ח:פנימי|סעיף 82|בסעיף 82}}, הכמויות הנקובות להלן:
{{ח:תת|(1)}} ביישוב מוכרז כאמור בפסקה (1) להגדרה ”יישוב מוכרז“ –
{{ח:תתת|(א)}} לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (1) להגדרה ”צרכן ביתי“, בעד צריכת מים במהלך התקופה שמיום התחילה עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010) – תוספת של מטר מעוקב לנפש ביחידת דיור;
{{ח:תתת|(ב)}} לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“, בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – תוספת של מטר מעוקב לנפש ביחידת דיור;
{{ח:תתת|(ג)}} לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“, בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – תוספת של חצי מטר מעוקב לנפש ביחידת דיור;
{{ח:תת|(2)}} ביישוב מוכרז כאמור בפסקה (2) להגדרה ”יישוב מוכרז“ –
{{ח:תתת|(א)}} לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (1) להגדרה ”צרכן ביתי“ –
{{ח:תתתת|(1)}} בעד צריכת מים במהלך התקופה הראשונה – תוספת של 2.8 מטרים מעוקבים לנפש ביחידת דיור;
{{ח:תתתת|(2)}} בעד צריכת מים במהלך התקופה השנייה – תוספת של 2 מטרים מעוקבים לנפש ביחידת דיור;
{{ח:תתתת|(3)}} בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – תוספת של 2.5 מטרים מעוקבים לנפש ביחידת דיור, ובלבד שהכמות שבשלה יחויב הצרכן הביתי בהיטל לא תפחת מ־15 מטרים מעוקבים לכל יחידת דיור;
{{ח:תתת|(ב)}} לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“, בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – תוספת של 2.5 מטרים מעוקבים לנפש ביחידת דיור, ובלבד שהכמות שבשלה יחויב הצרכן הביתי בהיטל לא תפחת מ־15 מטרים מעוקבים לכל יחידת דיור;
{{ח:תתת|(ג)}} לגבי צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“, בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – תוספת של 1.25 מטרים מעוקבים לנפש ביחידת דיור.

{{ח:סעיף|84|הוראות מיוחדות לעניין תוספת לצריכת המים שבשלה חל החיוב בהיטל|תיקון: תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} צרכן ביתי כאמור בפסקאות (1) ו־(3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“, יהיה זכאי, בכל חודש, לכמות צריכת מים נוספת אשר תיווסף לכמות צריכת המים החודשית שבשלה הוא חייב בתשלום היטל לפי {{ח:פנימי|סעיף 82|סעיף 82}}, כמפורט בפסקאות (1) ו־(2) שלהלן, ובלבד שמתקיימים בו התנאים האמורים באותן פסקאות ובכפוף להוראות סעיף קטן (ב):
{{ח:תתת|(1)}} 4.2 מטרים מעוקבים במהלך התקופה הראשונה, ו־5 מטרים מעוקבים במהלך התקופה השנייה והתקופה השלישית, אם התקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} נקבעה לו נכות רפואית, לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 118|סעיפים 118}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 208|או 208(א) לחוק הביטוח הלאומי}}, בשיעור של 100% או יותר;
{{ח:תתתת|(ב)}} נקבעה לו דרגת נכות רפואית של 100% או יותר לפי אחד מהחוקים האלה: {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}; {{ח:חיצוני|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם|חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם, התשנ״ב–1992}}; {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש״ל–1970}}; {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי״ז–1957}}; {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|חוק נכי המלחמה בנאצים, התשי״ד–1954}}; {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי נפגעי גזזת|חוק לפיצוי נפגעי גזזת, התשנ״ד–1994}}; {{ח:חיצוני|חוק פיצוי לנפגעי פוליו|חוק פיצוי לנפגעי פוליו, התשס״ז–2007}};
{{ח:תתתת|(ג)}} הוא זכאי להטבות לפי {{ח:חיצוני|הסכם בדבר גמלת ניידות|הסכם בדבר גמלת ניידות}}, שנערך לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תתת|(2)}} 6.3 מטרים מעוקבים במהלך התקופה הראשונה, ו־10 מטרים מעוקבים במהלך התקופה השנייה והתקופה השלישית, אם נקבע כי הוא זכאי לקצבה לשירותים מיוחדים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 206|סעיף 206 לחוק הביטוח הלאומי}}, לגמלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק י|פרק י׳ לחוק הביטוח הלאומי}} או לגמלת ילד נכה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 222|סעיף 222 לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} זכאות לתוספת בכמות צריכת המים לצרכן ביתי כאמור בסעיף קטן (א), מותנית במסירת אישור מאת הגורם שמשלם את הגמלה המגיעה לצרכן הביתי כאמור בסעיף קטן (א), לפי החוק שחל לגביו לעניין דרגת נכותו הרפואית או לעניין זכאותו לגמלה או להטבות אחרות, לפי העניין, לספק המים.
{{ח:תת|(ג)}} צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“, שהוראות סעיף קטן (א) מתקיימות לגבי יחיד המתגורר ביחידת דיור שלה הוא מספק מים, יהיה זכאי, בכל חודש, לתוספת בכמות צריכת המים, כמפורט באותו סעיף קטן, שתיווסף לכמות צריכת המים החודשית שבשלה חייב הצרכן הביתי האמור בתשלום היטל לפי {{ח:פנימי|סעיף 82|סעיף 82(ב)}}, בכפוף להוראות סעיף קטן (ב) לגבי כל יחיד כאמור.

{{ח:סעיף|85|תשלום היטל לספק מים|תיקון: תשע״ט, תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} צרכן ביתי ישלם את ההיטל שהוא חייב בו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ב|סימן זה}}, לספק מים, נוסף על כל תשלום אחר שעליו לשלם לספק בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק.
{{ח:תת|(ב)}} ספק מים ימסור לצרכן ביתי, בהודעה בדבר התשלום שהוא חייב בו בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק או בהודעה נפרדת ({{ח:פנימי|פרק כא|בפרק זה}} – הודעת חיוב), את כל הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} סכום ההיטל שהצרכן הביתי חייב בו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ב|סימן זה}} ואופן חישובו, ואולם לגבי הודעת חיוב שנמסרה לצרכן הביתי במהלך התקופה הראשונה והתקופה השנייה, רשאי ספק המים לפרט את סכום ההיטל כחלק מהפירוט שבהודעה האמורה לעניין תעריף המים שהצרכן חייב בו, בלא הפרדה בין התעריף האמור לבין סכום ההיטל;
{{ח:תתת|(2)}} היקף צריכת המים שבשלה הוא חייב בתשלום ההיטל;
{{ח:תתת|(3)}} פירוט כללי לעניין דרך החישוב של ההיטל כאמור בהוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}, שאינו חישוב פרטני לגבי צרכן ביתי מסוים;
{{ח:תתת|(4)}} תקופת צריכת המים;
{{ח:תתת|(5)}} מספר הנפשות המוכר החל לגבי הצרכן הביתי;
{{ח:תתת|(6)}} הודעה בדבר החובה החלה על הצרכן הביתי לעדכן את מספר הנפשות המוכר בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת פרק כא|התוספת לפרק זה}};
{{ח:תתת|(7)}} הסבר בדבר הזכאות לתוספת בכמות צריכת המים לפי {{ח:פנימי|סעיף 84|סעיף 84}};
{{ח:תתת|(8)}} כל פרט אחר שעליו יורה מנהל רשות המים כפי שיפרסם באתר האינטרנט של רשות המים.
{{ח:תת|(ג)}} תשלום היטל כאמור בסעיף קטן (א) ייעשה במועד שלא יאוחר מהמועד שבו על הצרכן הביתי לשלם לספק המים את התשלום בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק בהתאם להודעת החיוב, או בתוך 90 ימים מיום תחילתה של תקופת צריכת המים שאליה מתייחסת הודעת החיוב (בסעיף זה – התקופה הנמדדת), לפי המוקדם ({{ח:פנימי|פרק כא|בפרק זה}} – מועד החיוב).
{{ח:תת|(ד)}} ספק מים יגבה מצרכן ביתי את סכום ההיטל שהוא חייב בו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ב|סימן זה}}, ויהיו נתונות לו לשם הגבייה כאמור כל הסמכויות הנתונות לו לפי כל דין לעניין גבייה של תשלומים מצרכנים בעד השירותים שהוא מספק, לרבות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}, אם היא חלה לגביו לעניין גביית תשלומים כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} הרשאה לחיוב כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק שירותי תשלום|בחוק שירותי תשלום, התשע״ט–2019}}, שנתן צרכן ביתי לצורך תשלומים בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק, יראו אותה כחלה גם לעניין תשלום ההיטל שהצרכן הביתי חייב בו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ב|סימן זה}}.
{{ח:תת|(ו)}} כללה הודעת החיוב תקופה נמדדת שאינה חופפת, במלואה, את התקופה שבעד צריכת מים שבמהלכה חייב צרכן ביתי בתשלום היטל (בסעיף קטן זה – תקופת החיוב בהיטל), תחולק כמות הצריכה שנכללה בתקופה הנמדדת במספר הימים שבאותה תקופה, והצרכן יחויב בתשלום ההיטל בעד מחצית הכמות שצרך בימים שנכללים בתקופת החיוב בהיטל.

{{ח:סעיף|86|זקיפת סכום היטל במקרה של תשלום חלקי}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין או הסכם, שילם צרכן ביתי לספק מים סכום שאינו מכסה את מלוא הסכום שהוא חייב בו בעד השירותים הניתנים לו בידי הספק ובעד ההיטל, כקבוע בהודעת החיוב, יזקוף ספק המים בעד ההיטל, מתוך הסכום ששולם לו כאמור, את החלק היחסי של ההיטל מסכום החיוב הכולל שנקבע בהודעת החיוב, ועל יתרת סכום ההיטל שהצרכן חייב בו יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 87|סעיף 87}}; ספק המים יפקיד את סכום ההיטל שנזקף כאמור בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 89|סעיף 89}}.

{{ח:סעיף|87|פיגור בתשלום היטל}}
{{ח:תת|(א)}} היטל שלא שולם, כולו או חלקו, עד מועד החיוב, ישולם בתוספת הפרשי הצמדה וריבית, ודין הפרשי ההצמדה והריבית לעניין {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}} ולעניין כל דין, כדין ההיטל.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי הצמדה“ – כל אחד מאלה, לפני העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי היטל בעד צריכת מים במהלך התקופה הראשונה והתקופה השנייה – תוספת לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן, שפורסם לאחרונה לפני מועד החיוב, עד המדד שפורסם לאחרונה לפני יום התשלום בפועל, ואם קבע ספק המים מדד אחר שביחס אליו הוא חייב את צרכניו, כדין, ערב תחילתה של התקופה הראשונה, בשל איחור בתשלום בעד הספקת מים – תוספת לפי שיעור עליית אותו מדד;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי היטל בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – תוספת לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן, כשהיא מחושבת מהמדד כאמור שפורסם לאחרונה לפני מועד החיוב עד המדד כאמור שפורסם לאחרונה לפני יום התשלום בפועל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ריבית“ – כל אחת מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי היטל בעד צריכת מים במהלך התקופה הראשונה והתקופה השנייה – ריבית צמודה למדד המחירים לצרכן בשיעור של 4% לשנה, ממועד החיוב ועד מועד התשלום בפועל, ואם קבע ספק המים ריבית אחרת שבה הוא חייב את צרכניו, כדין, ערב תחילתה של התקופה הראשונה, בשל איחור בתשלום בעד הספקת מים – אותה ריבית;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי היטל בעד צריכת מים במהלך התקופה השלישית – ריבית צמודה למדד המחירים לצרכן בשיעור של 4% לשנה, כשהיא מחושבת ממועד החיוב עד מועד התשלום בפועל.

{{ח:סעיף|88|זיכוי או חיוב הצרכן הביתי בעקבות מסירת דיווח על מספר הנפשות של הצרכן}}
{{ח:ת}} נמסר דיווח לפי {{ח:פנימי|תוספת פרק כא|התוספת לפרק זה}} על מספר הנפשות של צרכן ביתי, לגבי תקופה שקדמה למועד הדיווח שבשלה חויב הצרכן בהיטל, יזוכה הצרכן או יחויב, לפי העניין, בשל תקופת הדיווח שקדמה למועד הדיווח בהתאם לשינוי שבוצע בעקבות אותו דיווח, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|תוספת|התוספת האמורה}}.

{{ח:קטע3|פרק כא סימן ג|סימן ג׳: הוראות בקשר להפקדת כספי ההיטל והעברתם לאוצר המדינה}}

{{ח:סעיף|89|הפקדתם של כספי היטל נטו בחשבון נפרד}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק כא|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”היטל נטו“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי התקופה הראשונה והתקופה השנייה – אחד משני הסכומים כמפורט בפסקת משנה (א) או (ב) שלהלן, לפי בחירתו של ספק המים, שתחייב את הספק למשך שתי התקופות כאמור:
{{ח:תתתתת|(א)}} הסכום המתקבל מהמכפלה של כל אלה, בניכוי סכום עלויות הספק:
{{ח:תתתתתת|(1)}} כמות צריכת המים שבשלה ספק המים חייב את הצרכן הביתי בתשלום היטל כאמור {{ח:פנימי|פרק כא סימן ב|בסימן ב׳}};
{{ח:תתתתתת|(2)}} סכום ההיטל לכל מטר מעוקב כאמור {{ח:פנימי|פרק כא סימן ב|בסימן ב׳}};
{{ח:תתתתתת|(3)}} שיעור הגבייה השנתי של ספק המים מצרכניו בשנת 2008 בהתאם לדוחות הכספיים המבוקרים לשנה האמורה, שימסור ספק המים לחשב הכללי, ואם לא נמסרו הדוחות הכספיים כאמור – יהיה שיעור הגבייה השיעור שיקבע החשב הכללי;
{{ח:תתתתת|(ב)}} כספי ההיטל ששולמו לספק המים לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ב|סימן ב׳}}, בניכוי סכום עלויות הספק;
{{ח:תתתת|(2)}} החל ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) – כספי ההיטל ששולמו לספק המים לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ב|סימן ב׳}}, בניכוי סכום עלויות הספק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועד ההפקדה“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי כספי ההיטל נטו כאמור בפסקה (1) להגדרה ”היטל נטו“, ובמהלך התקופות הקבועות באותה פסקה – עד היום העשירי בכל חודש, החל ביום י״ב באלול התשס״ט (1 בספטמבר 2009);
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי כספי ההיטל נטו כאמור בפסקה (2) להגדרה ”היטל נטו“ – מועד שהוא מיד או בסמוך למועד תשלום כספי ההיטל לספק המים, ולא יאוחר מתום שישה ימי עסקים ממועד התשלום כאמור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום עלויות הספק“ – כמפורט בפסקאות (1) או (2) שלהלן, לפי העניין, וספק המים לא יהיה זכאי לכל תשלום נוסף בקשר להיטל מעבר לסכומים לפי הגדרה זו:
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי התקופה כאמור בפסקה (1) להגדרה ”היטל נטו“ – סכום השווה ל־13% מהסכום המתקבל מהמכפלה של הרכיבים הקבועים בפסקת משנה (א) שבאותה פסקה, או סכום השווה ל־13% מכספי ההיטל ששולמו לספק כאמור בפסקת משנה (ב) שבאותה פסקה, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(2)}} החל ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) –
{{ח:תתתתת|(א)}} לעניין ספק מים המספק מים לצרכן ביתי כאמור בפסקה (1) להגדרה ”צרכן ביתי“ – סכום השווה ל־13% מכספי ההיטל ששולמו לספק המים;
{{ח:תתתתת|(ב)}} לעניין ספק מים המספק מים לצרכן ביתי כאמור בפסקאות (2) ו־(3)(א) להגדרה ”צרכן ביתי“ – סכום השווה ל־7.5% מסכום מכספי ההיטל ששולמו לספק המים;
{{ח:תתתתת|(ג)}} לעניין ספק מים המספק מים לצרכן ביתי כאמור בפסקה (3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“ – סכום השווה ל־10% מכספי ההיטל ששולמו לספק המים.
{{ח:תת|(ב)}} ספק מים יפקיד את כספי ההיטל נטו במועד ההפקדה בחשבון נפרד בתאגיד בנקאי שיפתח ספק המים לצורך הפקדת כספי ההיטל בלבד ({{ח:פנימי|פרק כא|בפרק זה}} – חשבון נפרד).
{{ח:תת|(ג)}} על ספק מים לבצע את כלל הפעולות הנדרשות לצורך הפקדת כספי ההיטל נטו בחשבון הנפרד, לרבות מתן הוראות לעניין ההתאמות הנדרשות בהוראות החיוב של הצרכן הביתי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 85|בסעיף 85(ה)}}.
{{ח:תת|(ד)}} בחשבון הנפרד לא יופקדו אלא כספי ההיטל נטו, והוא ישמש את ספק המים אך ורק לשם הפקדת הכספים כאמור לצורך העברתם לחשבון המדינה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 90|סעיף 90}}.
{{ח:תת|(ה)}} כספי ההיטל נטו המופקדים בחשבון הנפרד לא יועברו אלא לחשבון המדינה, אלא אם כן אישר החשב הכללי, בכתב, העברה של אותם כספים לחשבונו של ספק המים, לרבות לצורך זיכוי חשבונו של הצרכן הביתי בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}; {{ח:פנימי|פרק כא|בפרק זה}}, ”חשבון המדינה“ – חשבון שאליו יש להעביר את כספי ההיטל נטו המיועדים לאוצר המדינה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 90|סעיף 90}}, ושפרטיו יימסרו לתאגידים הבנקאיים ולספקי המים בידי החשב הכללי או יפורסמו באתר האינטרנט של רשות המים.
{{ח:תת|(ו)}} ספק מים ימסור לחשב הכללי את פרטי החשבון הנפרד, סמוך למועד פתיחתו של אותו חשבון, וזכויות החתימה באותו חשבון יהיו נתונות לחשב הכללי בלבד; ואולם לעניין הוראה להעברת כספי היטל נטו שהופקדו בחשבון הנפרד לחשבון המדינה, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 90|סעיף 90}}, תהיה נתונה זכות חתימה בחשבון גם לספק המים לבדו.
{{ח:תת|(ז)}} כספי ההיטל נטו שהופקדו בחשבון הנפרד לא יהיו ניתנים לשעבוד או לעיקול.

{{ח:סעיף|90|העברת כספי היטל נטו לחשבון המדינה}}
{{ח:ת}} ספק מים יעביר לחשבון המדינה, עד היום העשירי מתחילת כל רבעון ({{ח:פנימי|פרק כא|בפרק זה}} – מועד ההעברה) את כספי ההיטל נטו שהופקדו בחשבון הנפרד במהלך הרבעון הקודם; הספק יודיע לחשב הכללי, במועד ההעברה, על העברת הכספים כאמור.

{{ח:סעיף|91|פיגור בהפקדה או בהעברה של כספי היטל נטו}}
{{ח:ת}} לא הפקיד ספק מים במועד ההפקדה את כספי ההיטל נטו, במלואם, בחשבון הנפרד או לא העביר במועד ההעברה את כספי ההיטל נטו, במלואם, לחשבון המדינה, תיווסף לכספים כאמור ריבית פיגורים החשב הכללי, בחישוב יומי ממועד ההפקדה או ממועד ההעברה, לפי העניין, עד מועד ההפקדה בפועל או מועד ההעברה בפועל, לפי העניין, ודין הריבית כאמור לעניין {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}} ולעניין כל דין כדין ההיטל נטו; בסעיף זה, ”ריבית פיגורים החשב הכללי“ – כמשמעותה בהודעה בדבר שיעור ריבית החשב הכללי כפי שהיא מתעדכנת מזמן לזמן ומפורסמת ברשומות.

{{ח:סעיף|92|ספק המים כנאמן בעבור המדינה לעניין גבייתו של היטל והעברת כספי היטל נטו לחשבון המדינה}}
{{ח:ת}} ספק מים ישמש כנאמן בעבור המדינה לעניין גביית ההיטל מצרכניו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 85|בסעיף 85(ד)}}, לעניין הפקדת כספי ההיטל נטו בחשבון הנפרד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 89|בסעיף 89}}, לעניין העברתם לחשבון המדינה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 90|בסעיף 90}}, ולעניין החזקתם עד להעברתם לחשבון המדינה, והוא יפעל בשקידה ראויה למילוי החובות החלות עליו לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|93|העברת דיווחים למנהל רשות המים ולחשב הכללי}}
{{ח:תת|(א)}} ספק מים יעביר למנהל רשות המים ולחשב הכללי, עד היום העשירי מתחילת כל רבעון, דיווח הכולל את הפרטים המפורטים להלן לגבי הרבעון הקודם, ועד היום העשירי מתחילת הרבעון השני של כל שנה – גם דיווח כאמור לגבי השנה שקדמה לה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטים לגבי ספק המים, לרבות מספר הזהות שלו – אם הוא יחיד, ואם הוא תאגיד – מספר התאגיד, כתובת משרדו ומספר רישיון ההפקה שניתן לו;
{{ח:תתת|(2)}} הסכום הכולל של ההיטל שגבה ספק המים מצרכניו לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ב|סימן ב׳}};
{{ח:תתת|(3)}} יתרת החוב הכוללת של צרכניו של ספק המים בעד ההיטל, ואם הורה על כך מנהל רשות המים או החשב הכללי לספק המים – גם פירוט החוב של כל אחד מצרכניו של הספק או של חלקם, בעד ההיטל והחיוב בעד הפרשי הצמדה וריבית על החוב כאמור בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 87|סעיף 87}}, ואופן חישובם;
{{ח:תתת|(4)}} פירוט סכומי ההיטל שספק המים השיב לצרכניו בשל גבייה ביתר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 88|בסעיפים 88}}, {{ח:פנימי|סעיף 111|111 עד 113}}, בצירוף אישור מאת הספק ולפיו הוא השיב לצרכניו תשלומים שהם שילמו ביתר בעד הספקת המים שבשל צריכתם הם חויבו בהיטל כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} פירוט סכומי ההיטל נטו שהופקדו בחשבון הנפרד ואופן חישובם;
{{ח:תתת|(6)}} פירוט סכום עלויות הספק שניכה ספק המים מסכום ההיטל בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 89|סעיף 89}}, לאחר שאושרו בידי רואה החשבון המבקר של הספק;
{{ח:תתת|(7)}} פירוט סכום עלויות הספק שהשיב ספק המים לחשבון המדינה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}, לרבות {{ח:פנימי|סעיף 113|סעיף 113(ב)}}, לאחר שאושרו בידי רואה החשבון המבקר של הספק;
{{ח:תתת|(8)}} כמות המים הכוללת שסיפק ספק המים לצרכנים ביתיים וכמות המים שחל לגביה חיוב בהיטל לפי {{ח:פנימי|פרק כא סימן ב|סימן ב׳}};
{{ח:תתת|(9)}} סך מספר הנפשות המוכר שלהן הוא מספק מים בכלל יחידות הדיור כאמור, וכן פירוט של מספר הנפשות בכל אחת מיחידות הדיור כאמור;
{{ח:תתת|(10)}} כל פרט אחר שלגביו ניתנה הוראה מאת מנהל רשות המים או החשב הכללי לגבי כלל ספקי המים לשם הבטחת קיום הוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}, כפי שתפורסם באתר האינטרנט של רשות המים, ואם ההוראה ניתנה לגבי ספק מסוים – כפי שתפורט בהודעה שתימסר לו; פרטים כאמור בפסקה זו לא יכללו מידע כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}.
{{ח:תת|(ב)}} החשב הכללי או מנהל רשות המים רשאים להורות לספקי המים, כולם או חלקם, על העברת הפרטים כאמור בסעיף קטן (א), כולם או חלקם, במועדים אחרים או לגבי תקופות דיווח אחרות, כפי שיפורטו בהודעה שתפורסם באתר האינטרנט של רשות המים, ואולם אם ההוראה כאמור מיועדת לספק מסוים – תימסר ההודעה לאותו ספק.
{{ח:תת|(ג)}} החשב הכללי או מנהל רשות המים רשאים לפרסם באתר האינטרנט של רשות המים הוראות לעניין מתכונת הדיווח של הפרטים כאמור בסעיף קטן (א), לרבות נוסח הטפסים שיידרשו ספקי המים למלא, ולעניין אופן העברת הדיווח כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} דיווחים כאמור בסעיף זה יהיו חתומים בידי נושא משרה שספק המים הסמיך לעניין זה, ואם לא הוסמך נושא משרה כאמור – בידי המנהל הכללי של ספק המים או בידי כל מי שממלא תפקיד מקביל גם אם תואר משרתו שונה; הדיווחים יאומתו בתצהיר, אלא אם כן קבע החשב הכללי, בהודעה שתפורסם באתר האינטרנט של רשות המים, לגבי כלל הספקים או חלקם, כי פרטים מסוימים לא ייחתמו או לא יאומתו כאמור בסעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} נושא משרה בספק המים יפקח על העברת דיווחים לפי סעיף זה בידי ספק המים, לרבות על מידת נכונותם ואמינותם, עמידתם במידת הפירוט ובמתכונת הדיווח הנדרשת והעברתם במועדים שנקבעו לכך.
{{ח:תתת|(2)}} לא הועברו דיווחים בהתאם להוראות סעיף זה, יראו את נושא המשרה כאילו הפר את חובת הפיקוח החלה עליו כאמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(ו)}} בסעיף זה, ”נושא משרה“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 110|בסעיף 110}}.

{{ח:סעיף|94|קיזוז סכומים כנגד חוב בעד כספי היטל נטו}}
{{ח:תת|(א)}} החשב הכללי רשאי להורות על קיזוז סכום השווה לסכום ההיטל נטו, כולו או חלקו, שהיה על ספק המים להפקיד בחשבון הנפרד ולהעביר לחשבון המדינה, לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ג|סימן זה}}, ואשר לא הופקד או הועבר כאמור, לרבות סכומים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 113|בסעיף 113(ב)}}, מכל סכום שעל הממשלה להעביר לספק המים, לפי הוראות כל דין או הסכם, לרבות בשל השתתפות הממשלה בתקציבו, במישרין או בעקיפין, למעט חוב מס.
{{ח:תת|(ב)}} קיזוז כאמור בסעיף קטן (א) ייעשה לאחר שניתנה הודעה בכתב לספק המים על הכוונה לקזז את הסכום האמור באותו סעיף קטן, והוא לא הועבר לחשבון המדינה בתוך 30 ימים.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הממשלה“ – הממשלה ומשרדי הממשלה, לרבות יחידותיהם ויחידות הסמך שלהם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוב מס“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק קיזוז מסים|בחוק קיזוז מסים, התש״ם–1980}}.

{{ח:סעיף|95|גבייה בידי המדינה לפי {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}}}
{{ח:ת}} על גבייה בידי המדינה של כל אחד מאלה תחול {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}:
{{ח:תת|(1)}} גבייה של היטל ושל היטל נטו; ואולם המדינה לא תנקוט הליכי גבייה לפי {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|הפקודה כאמור}} לגבי צרכן ביתי, אלא לאחר שהודיעה לספק המים כי בכוונתה לנקוט הליכים כאמור;
{{ח:תת|(2)}} גבייה של סכומים שעל ספק מים להשיב לחשבון המדינה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 113|בסעיף 113(ב)}}.

{{ח:קטע3|פרק כא סימן ד|סימן ד׳: עיצום כספי}}

{{ח:סעיף|96|עיצום כספי}}
{{ח:תת|(א)}} הפר ספק מים הוראה מההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}, כמפורט להלן, רשאי מנהל רשות המים להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|סימן זה}}, בסכום של 100,000 שקלים חדשים:
{{ח:תתת|(1)}} לא העביר דיווחים למנהל רשות המים ולחשב הכללי, במועדים ועל פי הפירוט ומתכונת הדיווח הקבועים לפי {{ח:פנימי|סעיף 93|סעיף 93(א) עד (ג)}}, בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 93|הסעיף האמור}};
{{ח:תתת|(2)}} לא העביר דיווחים כאמור בפסקה (1) כשהם חתומים ומאומתים בתצהיר, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 93|סעיף 93(ד)}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא פיקח נושא משרה בספק מים על העברת דיווחים בידי ספק המים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 93|סעיף 93(ה)}}, רשאי מנהל רשות המים להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|סימן זה}}, בסכום של 50,000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף|97|הפרה נמשכת והפרה חוזרת}}
{{ח:תת|(א)}} בהפרה נמשכת ייווסף על העיצום הכספי החלק החמישים שלו לכל יום שבו נמשכת ההפרה.
{{ח:תת|(ב)}} בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי שהיה ניתן להטיל בשלה אילו היתה הפרה ראשונה, סכום השווה לעיצום הכספי כאמור; לעניין זה, ”הפרה חוזרת“ – הפרת הוראה מההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|סימן זה}} כאמור {{ח:פנימי|סעיף 96|בסעיף 96}}, בתוך שישה חודשים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי.

{{ח:סעיף|98|הודעה על כוונת חיוב}}
{{ח:תת|(א)}} היה למנהל רשות המים יסוד סביר להניח כי ספק מים או נושא משרה בו כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 110|בסעיף 110}} הפר הוראה מההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|סימן זה}}, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 96|בסעיף 96}} ({{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|בסימן זה}} – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 96|אותו סעיף}}, ימסור למפר הודעה על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ({{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|בסימן זה}} – הודעה על כוונת חיוב).
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה על כוונת חיוב יציין מנהל רשות המים, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המעשה או המחדל ({{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|בסימן זה}} – המעשה), המהווה את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(3)}} זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני מנהל רשות המים לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 99|סעיף 99}};
{{ח:תתת|(4)}} שיעור התוספת על העיצום הכספי בהפרה נמשכת או בהפרה חוזרת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 97|סעיף 97}}.

{{ח:סעיף|99|זכות טיעון}}
{{ח:ת}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 98|סעיף 98}} רשאי לטעון את טענותיו, בכתב, לפני מנהל רשות המים, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה.

{{ח:סעיף|100|החלטת מנהל רשות המים ודרישת תשלום}}
{{ח:תת|(א)}} טען המפר את טענותיו לפני מנהל רשות המים לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 99|סעיף 99}}, יחליט מנהל רשות המים, לאחר ששקל את הטענות שנטענו, אם להטיל על המפר עיצום כספי, והוא רשאי להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 101|סעיף 101}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} החליט מנהל רשות המים לפי הוראות סעיף קטן (א) להטיל על המפר עיצום כספי, ימסור לו דרישה לשלם את העיצום הכספי ({{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|בסימן זה}} – דרישת תשלום); בדרישת התשלום יציין מנהל רשות המים, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן והתקופה לתשלומו.
{{ח:תתת|(2)}} החליט מנהל רשות המים לפי הוראות סעיף קטן (א) שלא להטיל על המפר עיצום כספי, ימסור לו הודעה על כך.
{{ח:תת|(ג)}} לא ביקש המפר לטעון את טענותיו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 99|סעיף 99}}, בתוך 30 ימים מיום שנמסרה לו ההודעה על כוונת חיוב, יראו הודעה זו, בתום 30 הימים האמורים, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

{{ח:סעיף|101|סכומים מופחתים}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל רשות המים אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|בסימן זה}}, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} מועצת רשות המים, בהסכמת שר המשפטים, רשאית לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להפחית את סכום העיצום הכספי הקבוע {{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|בסימן זה}}, בשיעורים שתקבע.

{{ח:סעיף|102|סכום מעודכן של העיצום הכספי}}
{{ח:תת|(א)}} העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני מנהל רשות המים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 99|בסעיף 99}} – ביום מסירת ההודעה על כוונת החיוב; הוגשה עתירה לבית משפט לעניינים מינהליים ובית המשפט הורה על עיכוב תשלומו של העיצום הכספי – יהיה סכום העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום מתן פסק הדין בעתירה.
{{ח:תת|(ב)}} סכום העיצום הכספי יעודכן ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף קטן זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד הידוע ביום העדכון לעומת המדד שהיה ידוע ביום תחילתו של חוק זה; הסכום האמור יעוגל לסכום הקרוב שהוא מכפלה של 10 שקלים חדשים; לעניין זה, ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על סכום העיצום הכספי המעודכן לפי סעיף קטן (ב), תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|103|המועד לתשלום העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} העיצום הכספי ישולם בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 100|בסעיף 100}}.

{{ח:סעיף|104|ריבית שקלית ודמי פיגורים|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} לא שולם עיצום כספי במועד, ייווספו עליו לתקופת הפיגור, ריבית שקלית ודמי פיגורים, עד לתשלומו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}}, בשינויים המחויבים; {{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דמי פיגורים“ ו”ריבית שקלית“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|בחוק פסיקת ריבית והצמדה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק פסיקת ריבית והצמדה“ – {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ״א–1961}}.

{{ח:סעיף|105|גבייה}}
{{ח:ת}} עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו תחול {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}.

{{ח:סעיף|106|עתירה|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} אין בהגשת עתירה לבית המשפט לעניינים מינהליים לפי {{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|סימן זה}}, כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא בהסכמת מנהל רשות המים או אם בית המשפט הורה על כך.
{{ח:תת|(ב)}} התקבלה עתירה כאמור בסעיף קטן (א) לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|סימן זה}}, יוחזר הסכום ששולם בתוספת ריבית שקלית מיום תשלומו עד יום החזרתו, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק פסיקת ריבית והצמדה|חוק פסיקת ריבית והצמדה}} לעניין ריבית זו, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|107|פרסום}}
{{ח:ת}} הוטל עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ד|סימן זה}}, רשאי מנהל רשות המים לפרסם בעיתון או בכל דרך אחרת את דבר הטלת העיצום הכספי וסכומו, את שמו של המפר ואת מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבותיה, ורשאי מנהל רשות המים להורות למפר לפרסם על חשבונו של המפר פרסום כאמור.

{{ח:קטע3|פרק כא סימן ה|סימן ה׳: עונשין}}

{{ח:סעיף|108|אי־מסירת סכום החיוב בהיטל לצרכן הביתי}}
{{ח:ת}} ספק מים שלא מסר לצרכן ביתי, בהודעת החיוב, את הפרטים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 85|בסעיף 85(ב)(1) עד (3) ו־(5)}} בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 85|אותו סעיף}}, דינו – מאסר חצי שנה או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|109|אי־הפקדה או אי־העברה של כספי היטל נטו}}
{{ח:ת}} ספק מים שלא הפקיד בחשבון נפרד, במועד ההפקדה, את כספי ההיטל נטו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 89|סעיף 89(ב)}}, או שלא העביר לחשבון המדינה, במועד ההעברה, את כספי ההיטל נטו, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 90|סעיף 90}}, ולעניין ספק מים שהוא חברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק תאגידי מים וביוב}} – הספק לא העביר את כספי ההיטל נטו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 123|סעיף 123}} במהלך התקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 123|באותו סעיף}}, דינו – מאסר שנה או קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|110|אחריות נושא משרה בספק המים}}
{{ח:ת}} נושא משרה בספק מים חייב לפקח ולעשות כל שניתן למניעת ביצוע עבירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 108|סעיפים 108}} {{ח:פנימי|סעיף 109|ו־109}} בידי ספק המים או בידי עובד מעובדיו; המפר הוראה זו, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין}}; בסעיף זה, ”נושא משרה“ – מנהל פעיל בספק המים, שותף למעט שותף מוגבל, או פקיד האחראי מטעם הספק על גבייתו של היטל הצריכה העודפת או על הפקדת כספי ההיטל נטו בחשבון הנפרד והעברתם לחשבון המדינה, ולעניין ספק המים שהוא רשות מקומית – ראש הרשות המקומית, גזבר הרשות המקומית או ממונה על הגבייה ברשות המקומית; יראו נושא משרה לעניין סעיף זה, כל מי שממלא תפקיד כאמור, גם אם תואר משרתו שונה.

{{ח:קטע3|פרק כא סימן ו|סימן ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|111|הסכמה בין צרכן ביתי לספק מים על השבת כספים שנגבו ביתר}}
{{ח:ת}} פנה צרכן ביתי כאמור בפסקאות (1) ו־(3)(ב) להגדרה ”צרכן ביתי“ לספק מים בבקשה להשיב לו סכומים שנגבו בעד היטל, לרבות בשל דיווח של הצרכן שנמסר לספק המים לאחר מועד החיוב כאמור בהוראות {{ח:פנימי|תוספת פרק כא|התוספת לפרק זה}}, ומצא ספק המים כי נגבו מהצרכן כספים ביתר בעד ההיטל, ישיב הספק לצרכן את כל הכספים שנגבו ביתר או יפחיתם מהחיוב לצרכן; ספק מים לא ישיב לצרכן ביתי כספים שנגבו ביתר או לא יפחיתם מהחיוב לצרכן, אלא אם כן עליו להשיב לו, לפי כל דין, תשלומים ששולמו ביתר בעד הספקת המים שבשל צריכתם חויב הצרכן בהיטל כאמור, והספק השיב תשלומים אלה לצרכן או תיקן את החיוב של הצרכן בעד אותם תשלומים, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} ספק מים ישיב לפנייתו של הצרכן הביתי כאמור בסעיף קטן (א) בתוך שלושים ימים מהמועד שבו קיבל את פנייתו או במועד מסירת הודעת החיוב שחל סמוך לאחר קבלת הפנייה כאמור, לפי המאוחר; מצא ספק המים כי יש להשיב לצרכן הביתי כספים שנגבו בעד ההיטל כאמור בסעיף קטן (א), ישיב הספק במועד האמור את כל אותם כספים או יזכה את חשבונו של הצרכן, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} ספק המים רשאי לנכות מכספי ההיטל נטו שעליו להפקיד בחשבון הנפרד לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}} את כספי ההיטל שנגבו ביתר ושהוא משיבם לצרכניו לפי הוראות סעיף זה, והוא ידווח לחשב הכללי על השבת הכספים כאמור.

{{ח:סעיף|112|בירור תלונות של צרכנים ביתיים|תיקון: תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} רשות המים רשאית לברר תלונה של צרכן ביתי בעניינים כמפורט להלן, שהוגשה אליה, בכתב, בתוך שישים ימים ממועד החיוב בהיטל, ובלבד שהצרכן פנה תחילה לספק המים לקבל את עמדתו בעניין נושא התלונה:
{{ח:תתת|(1)}} קביעת מספר הנפשות המוכר, שלא בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}};
{{ח:תתת|(2)}} גביית היטל בעד כמות מים שלא נצרכה בידי הצרכן הביתי;
{{ח:תתת|(3)}} קביעת זכאות לעניין תוספת בכמות צריכת המים, לרבות לצרכן ביתי שאינו זכאי לתוספת האמורה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 84|סעיף 84}};
{{ח:תתת|(4)}} עניין אחר מאלו המנויים בפסקאות (1) עד (3), ובלבד שרשות המים מצאה כי העניין מצדיק את בירורו על ידה.
{{ח:תת|(ב)}} רשות המים רשאית, לבקשת צרכן ביתי, להאריך את המועד להגשת תלונה לפי סעיף קטן (א), אם מצאה כי קיימים טעמים מיוחדים לכך.
{{ח:תת|(ג)}} רשות המים לא תיתן החלטה בתלונה שהוגשה לפי סעיף זה, ולפיה יש להשיב לצרכן ביתי כספים ששילם ביתר, אלא לאחר שקיבלה אישור לכך מאת החשב הכללי; החשב הכללי ייתן אישור כאמור אם נוכח כי החלטת רשות המים ניתנה בהתאם להוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ד)}} רשות המים תודיע על החלטתה בתלונה שהוגשה אליה לפי סעיף זה, לצרכן הביתי שהגיש את התלונה כאמור ולספק המים.
{{ח:תת|(ה)}} צרכן ביתי או ספק מים רשאים לערער על החלטתה של רשות המים לפי סעיף זה לבית משפט שלום, בתוך 45 ימים מיום קבלת ההחלטה.

{{ח:סעיף|113|הוראות נוספות לגבי השבת כספים שנגבו ביתר}}
{{ח:תת|(א)}} כספים שיש להשיב לצרכן ביתי בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 88|סעיפים 88}}, {{ח:פנימי|סעיף 111|111}} {{ח:פנימי|סעיף 112|ו־112}}, יושבו לצרכן בתוספת הפרשי הצמדה וריבית; בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הפרשי הצמדה“ – תוספת לפי שיעור עליית המדד, מהמדד שפורסם לאחרונה לפני המועד שבו שילם הצרכן הביתי את ההיטל עד המדד שפורסם לאחרונה לפני מועד השבת הכספים לאותו צרכן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ריבית“ – ריבית צמודה למדד בשיעור של 4% לשנה, מהמועד שבו שילם הצרכן הביתי את ההיטל עד מועד השבת הכספים לאותו צרכן.
{{ח:תת|(ב)}} הוחלט להשיב לצרכן ביתי כספים שנגבו ביתר בעד ההיטל, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 88|סעיפים 88}}, {{ח:פנימי|סעיף 111|111}} {{ח:פנימי|סעיף 112|ו־112}}, ישיב ספק המים לחשבון המדינה, בתוך שלושים ימים ממועד קבלת ההחלטה כאמור, את סכום עלויות הספק, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 89|בסעיף 89(א)}}, בצירוף הפרשי הצמדה וריבית כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|114|דיווח למנהל רשות המים על הגינון הציבורי}}
{{ח:ת}} צרכן ביתי כאמור בפסקה (2) להגדרה ”צרכן ביתי“ ימסור למנהל רשות המים דיווחים לעניין הגינון הציבורי בשטח היישוב של הצרכן האמור, כפי שיורה עליהם מנהל רשות המים בהודעה שיפרסם באתר האינטרנט של רשות המים; הדיווחים האמורים יימסרו במועדים שהובאו באותה הודעה, והם יכללו את המידע והנתונים שפורטו בה, לרבות לעניין מתכונת הדיווח האמור.

{{ח:סעיף|115|שמירת סודיות}}
{{ח:ת}} ספק מים שהגיע אליו מידע לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}, תוך כדי מילוי תפקידו או במהלך עבודתו, ישמרנו בסוד ולא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}, או לצורך גביית תשלומים בשל שירותי מים או ביוב לפי הוראות כל דין.

{{ח:סעיף|116|שינוי {{ח:פנימי|תוספת פרק כא|התוספת לפרק כ״א}}}}
{{ח:ת}} שר האוצר, בהסכמת שר התשתיות הלאומיות ובהסכמת מועצת רשות המים, רשאי, בצו, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת פרק כא|התוספת לפרק זה}}; ואולם שינוי של התוספת שלדעת שר האוצר אין בו השפעה כלכלית או תקציבית, ייעשה בידי מועצת רשות המים, בהתייעצות עם שר האוצר ושר התשתיות הלאומיות ובאישור הוועדה כאמור.

{{ח:סעיף|117|שינוי סכום ההיטל}}
{{ח:ת}} שר האוצר, בהסכמת שר התשתיות הלאומיות ועל פי המלצת מועצת רשות המים, רשאי, בצו, להפחית את סכום ההיטל הקבוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 82|סעיף 82}}, וכן להעלות, באישור ועדת הכספים של הכנסת, את סכום ההיטל האמור; בצו לפי סעיף זה יפורטו ההתאמות והשינויים בהוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}, ככל שהם נדרשים בשל הצו האמור.

{{ח:סעיף|118|התאמת כללי הרשויות המקומיות להוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}}}
{{ח:ת}} מועצת רשות המים תתקן את כללי הרשויות המקומיות, כהוראת שעה לתקופה הראשונה ולתקופה השנייה כדי להתאימם להוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}, כך שצריכת מים בכמות המחייבת תשלום היטל לפי {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}} תחויב בתשלום לפי תעריף המים הקבוע {{ח:חיצוני|כללי המים (תעריפים למים ברשויות מקומיות)#סעיף 4|בסעיף 4(1)(1.1)(1.1.3) לכללי הרשויות המקומיות}}, כפי שהיו בתוקפם ביום התחילה; הוראות {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 113|סעיפים 113(א)}} {{ח:חיצוני|חוק המים#סעיף 124יח|ו־124יח(ד) לחוק המים}} לא יחולו על תיקון כללי הרשויות המקומיות כאמור בסעיף זה.

{{ח:סעיף|119|תקנות לביצוע {{ח:פנימי|פרק כא|פרק כ״א}}}}
{{ח:ת}} שר האוצר, בהסכמת שר התשתיות הלאומיות ובהסכמת מועצת רשות המים, רשאי לקבוע הוראות לעניין ביצוע {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|120|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי משפט לעניינים מינהליים|בחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש״ס–2000}}.}}

{{ח:סעיף|121|{{ח:פנימי|פרק כא|פרק כ״א}} – הוראת שעה|תיקון: תש״ע, תש״ע־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}} יחולו לעניין חיוב בתשלום היטל בעד צריכת מים בתקופה המסתיימת ביום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010); ואולם שר האוצר, בהסכמת שר התשתיות הלאומיות ועל פי המלצת מועצת רשות המים, רשאי, בצו –
{{ח:תתת|(1)}} להקדים את מועד סיום התקופה כאמור, אם נוכח כי חיוב בהיטל אינו נדרש עוד לשם השגת מטרות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}};
{{ח:תתת|(2)}} לדחות, באישור ועדת הכספים של הכנסת, את מועד סיום התקופה כאמור, בתקופות נוספות שלא יעלו על שנה כל אחת, אם נוכח כי הדבר נדרש לשם השגת מטרות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}, ובלבד שהמועד לא יידחה למועד המאוחר מיום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012).
{{ח:תת|(ב)}} בצו לפי סעיף זה יפורטו ההתאמות והשינויים בהוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}, ככל שהם נדרשים בשל הצו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 82|סעיף 82(ב) ו־(ג)(1)}}, לא יחולו לעניין חיוב בתשלום היטל בעד צריכת מים מיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) ועד יום א׳ באייר התש״ע (15 באפריל 2010);
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 82|סעיף 82(ב)}} יחולו לעניין חיוב בתשלום היטל בעד צריכת מים בתקופה השלישית, אלא אם כן כמות המים למטרת חקלאות ולמטרת תעשיה של הצרכן הביתי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 82|באותו סעיף}} נמדדת באמצעות מדי מים נפרדים בכל אחד מהשטחים המשמשים למטרות האמורות.
{{ח:תת|(ד)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ג), הוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}} לא יחולו לעניין חיוב בתשלום היטל בעד צריכת מים מיום ב׳ באייר התש״ע (16 באפריל 2010) ועד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010) (בסעיף זה – תקופת אי־התחולה); ואולם במהלך תקופת אי־התחולה רשאי שר האוצר, בהסכמת שר התשתיות הלאומיות, לפי המלצת מועצת רשות המים, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע, בצו, כי הוראות {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}} יחולו לעניין חיוב בתשלום היטל בעד צריכת מים בתקופת אי־התחולה, כולה או חלקה.

{{ח:סעיף|122|הוראה מיוחדת לעניין כספי ההיטל נטו}}
{{ח:ת}} ספק מים שחל לגביו סכום ההיטל נטו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 89|בפסקה (1)(א) שבהגדרה ”היטל נטו“ שבסעיף 89(א)}}, יעביר לחשב הכללי, עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010), דוח כספי מבוקר לשנת 2009, הכולל את שיעור הגבייה השנתי של ספק המים לאותה שנה; היה שיעור הגבייה השנתי של ספק המים בשנת 2009 שונה משיעור הגבייה השנתי כאמור בפסקה (1)(א)(3) בהגדרה האמורה, תתבצע התחשבנות בין המדינה לבין ספק המים לעניין השבת כספים שהועברו לאוצר המדינה ביתר או לעניין העברת כספים לאוצר המדינה שהועברו בחסר.

{{ח:סעיף|123|הוראת מעבר לעניין העברת כספי ההיטל נטו לאוצר המדינה בידי חברה}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופה הראשונה ובתקופה השנייה, חברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק תאגידי מים וביוב}} תעביר את כספי ההיטל נטו לאוצר המדינה, באופן כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} שיעור מהכספים כאמור, השווה לשיעור שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 2|סעיף 2 לחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}, יועבר לאוצר המדינה באמצעות רשות המסים בישראל, במועד שבו על החברה האמורה לשלם מס ערך מוסף לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|החוק האמור}}; למען הסר ספק, לא יראו בדרך ההעברה של כספי ההיטל נטו לאוצר המדינה, כאמור בפסקה זו, משום הטלת מס ערך מוסף, משתמעת או מפורשת, על סכום ההיטל או על כספי ההיטל נטו;
{{ח:תתת|(2)}} השיעור הנותר – בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק כא סימן ג|סימן ג׳}}.
{{ח:תת|(ב)}} למען הסר ספק, הסכום שייגבה מצרכן ביתי בעבור ההיטל לא יעלה על 20 שקלים חדשים לכל מטר מעוקב, בשל כמות צריכת מים שבשלה על הצרכן הביתי לשלם את ההיטל האמור, אלא אם כן נקבע אחרת בצו לפי {{ח:פנימי|סעיף 117|סעיף 117}}.

{{ח:סעיף|124|הוראת מעבר לעניין חיובו בהיטל של צרכן ביתי כאמור בפסקה (3) להגדרה ”צרכן ביתי“}}
{{ח:ת}} מצא שר האוצר, על פי המלצת מועצת רשות המים ובהסכמת שר התשתיות הלאומיות, כי התקיימו נסיבות חריגות שבשלהן לא השלים צרכן מים כאמור בפסקה (3) להגדרה ”צרכן ביתי“, את התקנת מדי המים כאמור עד יום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010), אף שנקט את כל האמצעים הנדרשים כדי להתקין מדי מים בכל אחת מיחידות הדיור שלהן הוא מספק מים, רשאי הוא לדחות את תחילתה של תקופת צריכת המים שבה תחול על אותו צרכן החובה לשלם היטל לפי {{ח:פנימי|פרק כא|פרק זה}}, עד לתקופה ההכרחית הנדרשת להשלמת התקנת מדי המים כאמור, בשל אותן נסיבות.

{{ח:סעיף*|עוגן=סעיף פרק כא תוספת}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''תוספת {{ח:פנימי|פרק כא|לפרק כ״א}}''' {{ש}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 81|ההגדרה ”מספר נפשות מוכר“ בסעיף 81}})}}}}

{{ח:סעיף*|1|הודעה מאת ספק מים לעניין החובה של צרכן ביתי לדווח על מספר הנפשות המתגוררות ביחידת הדיור|תיקון: תש״ע|עוגן=סעיף פרק כא תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} עד יום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ישלח ספק מים, בדואר, לצרכן ביתי, לכתובת שאליה הוא שולח את הודעת החיוב, הודעה לעניין החובה החלה על הצרכן לדווח לספק המים על מספר הנפשות המתגוררות ביחידת הדיור, בהתאם לטופס הדיווח שצורף להודעה האמורה, ולעניין אפשרותו לדווח על מספר הנפשות שהתגוררו ביחידת הדיור בתקופה שמיום התחילה ועד למועד שבו ימסור את הדיווח כאמור, שיהיה לא יאוחר מיום י״ד בטבת התש״ע (31 בדצמבר 2009), וכן להצהיר בדבר נכונות הפרטים הנכללים באותו דיווח; טופס הדיווח שיצורף להודעה יהיה לפי נוסח שיפרסם מנהל רשות המים, ביום התחילה, באתר האינטרנט של רשות המים.

{{ח:סעיף*|2|הודעה מאת צרכן ביתי על מספר הנפשות המתגוררות ביחידת הדיור|תיקון: תש״ע|עוגן=סעיף פרק כא תוספת פרט 2}}
{{ח:תת|(א)}} קיבל צרכן ביתי הודעה כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרק כא פרט 1|בסעיף 1}}, ישלח לספק המים, בדואר, בפקסימיליה או בדואר אלקטרוני, את הדיווח בהתאם להודעה האמורה, כשהוא כולל את כל הפרטים שאותם נדרש הצרכן למלא, לרבות הצהרה בדבר נכונות אותם פרטים, בצירוף תמצית מן הרישום במרשם כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}} או תצלום ספח תעודות הזהות, של כל המתגוררים דרך קבע ביחידת הדיור של אותו צרכן, המעיד על שמם ומקום מגוריהם, ולגבי ילדים שטרם מלאו להם 18 שנים – בצירוף תמצית מן הרישום במרשם כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מרשם האוכלוסין|בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה–1965}} או ספח תעודת הזהות של ההורה שבו מפורטים פרטי הילדים.
{{ח:תת|(ב)}} היה הצרכן הביתי מי שאינו אזרח ישראלי, יעביר לספק המים צילום של דרכונו וכן אישור שהייה כדין, במקום תעודת הזהות כאמור בסעיף קטן (א), וכן אחד מאלה לפי בחירתו של הצרכן:
{{ח:תתת|(1)}} תצהיר מאומת לגבי מקום מגוריו;
{{ח:תתת|(2)}} ספח תעודת זהות של בעל ההיתר להעסקתו של הצרכן הביתי לפי {{ח:חיצוני|חוק עובדים זרים|חוק עובדים זרים, התשנ״א–1991}}.
{{ח:תת|(ג)}} צרכן ביתי המתגורר ביחידת דיור שלא במקום מגוריו לפי ספח תעודת הזהות שלו (בפרט זה – מקום מגוריו הרשום), יצרף לדיווח מטעמו כאמור בסעיף קטן (א) תצהיר מאומת מטעמו בדבר מקום מגוריו בפועל ואישור בכתב מטעם ספק המים של מקום מגוריו הרשום כי לעניין חישוב היטל המים, הוא לא מתגורר ביחידת דיור במקום מגוריו הרשום אלא במקום מגוריו בפועל.

{{ח:סעיף*|3|הודעה מאת ספק המים על מספר הנפשות המתגוררות ביחידת הדיור|עוגן=סעיף פרק כא תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} בתוך 14 ימים מהיום שבו קיבל ספק המים דיווח כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרק כא פרט 2|בסעיף 2}}, ימסור לצרכן הביתי, בדואר או באמצעי שבו העביר לו הצרכן את הדיווח האמור, הודעה על מספר הנפשות שהוא מכיר בהן; הספק יציין בכל הודעת חיוב של אותו צרכן את מספר הנפשות כאמור.

{{ח:סעיף*|4|הודעה על שינוי|עוגן=סעיף פרק כא תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} צרכן ביתי ידווח לספק המים על כל שינוי במספר הנפשות המתגוררות ביחידת הדיור; דיווח כאמור יכלול את הפרטים כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרק כא פרט 2|בסעיף 2}} וייעשה בהתאם למתכונת הדיווח הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 2|באותו סעיף}}; חל שינוי במספר הנפשות המתגוררות ביחידת הדיור בשל לידה או פטירה, תצורף לדיווח תעודת לידה או תעודת פטירה, לפי העניין.

{{ח:סעיף*|5|עדכון בהתאם להודעה על שינוי|עוגן=סעיף פרק כא תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} שינה ספק המים את מספר הנפשות הרשומות אצלו כמתגוררות ביחידת הדיור, בהתאם לדיווח לפי {{ח:פנימי|תוספת פרק כא פרט 4|סעיף 4}}, יחול אותו שינוי החל בהודעת החיוב הקרובה לאחר הודעת הצרכן כאמור, ואולם אם מסר הצרכן הביתי מסמכים ונתונים כאמור {{ח:פנימי|תוספת פרק כא פרט 4|בסעיף 4}}, המאמתים את השינוי האמור לתקופת 30 הימים שקדמה למועד הדיווח, יחול השינוי האמור גם לגבי תקופה זו.

{{ח:סעיף*|6|סתירה בין דיווח הצרכן הביתי לבין הנתונים הידועים לספק המים|עוגן=סעיף פרק כא תוספת פרט 6}}
{{ח:תת|(א)}} ראה ספק המים כי קיימת סתירה בין מספר הנפשות שדווח בידי צרכן ביתי, כמתגוררות ביחידת הדיור, לבין הנתונים הידועים לו, יודיע על כך לצרכן הביתי בהודעת החיוב הקרובה, ויחייב את הצרכן בהתאם, רק החל מהודעת החיוב העוקבת להודעה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} במקרה של סתירה לעניין מספר הנפשות המתגוררות ביחידת הדיור, שהצרכן הביתי דיווח עליו לספק המים בעד התקופה הראשונה, יעדכן ספק המים בהתאם לכך את מספר הנפשות הרשומות אצלו כמתגוררות ביחידת הדיור בתקופת החיוב הראשונה שלאחר התקופה שלגביה נמסרה הודעת החיוב האמורה, והשינוי האמור יחול לגבי התקופה שתחילתה ביום התחילה.

{{ח:סעיף*|7|שינוי מספר הנפשות הרשומות אצל הספק בהתאם להחלטת רשות המים או בית משפט|עוגן=סעיף פרק כא תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} ספק המים יעדכן את מספר הנפשות הרשומות אצלו כמתגוררות ביחידת דיור, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 111|סעיף 111}} או בהתאם להחלטת רשות המים או בית משפט לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 112|סעיף 112}}.

{{ח:קטע2|פרק כב|פרק כ״ב: האפוטרופוס הכללי}}

{{ח:סעיף|125|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי|בחוק האפוטרופוס הכללי, התשל״ח–1978}}.}}

{{ח:סעיף|126|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרי משפט ומינהל|בחוק הסדרי משפט ומינהל [נוסח משולב], התש״ל–1970}}.}}

{{ח:סעיף|127|{{ח:פנימי|פרק כב|פרק כ״ב}} – הוראת שעה לעניין נכס מקרקעין}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי#סעיף 15|סעיף 15(א), (ג), (ג3) ו־(ג4) לחוק האפוטרופוס הכללי}}, ולעניין נכס מקרקעין – {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי#סעיף 15|סעיף 15(ד) לחוק האמור}}, וכן {{ח:חיצוני|חוק הסדרי משפט ומינהל#סעיף 5|סעיף 5 לחוק הסדרי משפט ומינהל [נוסח משולב], התש״ל–1970}}, כנוסחם {{ח:פנימי|פרק כב|בפרק זה}}, יעמדו בתוקפם עד יום כ״א בתמוז התשע״ז (15 ביולי 2017).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שר המשפטים, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי, בצו, להאריך את תוקפם של הסעיפים האמורים באותו סעיף קטן, לתקופה אחת שלא תעלה על שלוש שנים.

{{ח:סעיף|128|תיקון {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי|חוק האפוטרופוס הכללי}} – הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי#סעיף 15|בסעיף 15(ג2) לחוק האפוטרופוס הכללי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 125|בסעיף 125(4) לחוק זה}}, לגבי נכסים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 125|באותו סעיף}}, שביום תחילתו של חוק זה (בסעיף זה – יום התחילה) חלפו 14 שנים ושלושה חודשים לפחות מתחילת ניהולם לפי {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי|אותו חוק}} –
{{ח:תתת|(1)}} לא יועברו הנכסים כאמור לקניין המדינה בטרם חלפו תשעה חודשים מיום התחילה; ואולם רשאי האפוטרופוס הכללי לעכב את העברתו לקניין המדינה של נכס כאמור, אם הוגשה לאפוטרופוס הכללי או לבית משפט בקשה לשחרור הנכס לפני תום תשעת החודשים האמורים וטרם ניתנה החלטה בתום אותה תקופה – עד למתן החלטה או פסק דין בבקשה;
{{ח:תתת|(2)}} האפוטרופוס הכללי יתחיל בביצוע הפעולות המנויות {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי#סעיף 15|בפסקאות משנה (א) ו־(ב) שבסעיף 15(ג2)(1) האמור}}, בתוך שלושה חודשים מיום התחילה, ויבצע אותן במשך שישה חודשים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} בתקופה שמיום התחילה עד יום ט׳ בתמוז התשע״ו (15 ביולי 2016) (בסעיף קטן זה – תקופת המעבר) –
{{ח:תתת|(1)}} יקראו את {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי#סעיף 15|סעיף 15(ג3)(1) לחוק האפוטרופוס הכללי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 125|בסעיף 125(4) לחוק זה}}, כאילו במקום ”25 שנים“ יבוא ”32 שנים“ ובמקום ”23 שנים וחצי“ יבוא ”30 שנים וחצי“;
{{ח:תתת|(2)}} על אף הוראות פסקה (1), לגבי נכסים כאמור {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי#סעיף 15|בסעיף 15(ג3)(1) לחוק האפוטרופוס הכללי}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 125|בסעיף 125(4) לחוק זה}}, שביום התחילה –
{{ח:תתתת|(א)}} חלפו 30 שנים וחצי לפחות מתחילת ניהולם לפי {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי|החוק האמור}} –
{{ח:תתתתת|(1)}} לא יועברו נכסים כאמור לקניין המדינה בטרם חלפה שנה מיום התחילה; ואולם רשאי האפוטרופוס הכללי לעכב את העברתו לקניין המדינה של נכס כאמור, אם הוגשה לאפוטרופוס הכללי או לבית משפט בקשה לשחרור הנכס לפני תום התקופה האמורה או תום 32 שנים מתחילת הניהול, לפי העניין, וטרם ניתנה החלטה בתום אותה תקופה – עד למתן החלטה או פסק דין בבקשה;
{{ח:תתתתת|(2)}} האפוטרופוס הכללי יתחיל בביצוע הפעולות האמורות {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי#סעיף 15|בסעיף 15(ג3)(1) האמור}} (בסעיף קטן זה – פעולות האיתור), בתוך שלושה חודשים מיום התחילה, ויבצע אותן במשך שנה לפחות;
{{ח:תתתת|(ב)}} חלפו בין 18 שנים ל־25 שנים מתחילת ניהולם לפי {{ח:חיצוני|חוק האפוטרופוס הכללי|החוק האמור}}, האפוטרופוס הכללי יתחיל בביצוע פעולות האיתור לא יאוחר מ־18 חודשים לפני תום תקופת המעבר, ויבצע את הפעולות עד תום תקופת המעבר.

{{ח:קטע2|פרק כג|פרק כ״ג: קליטת חיילים משוחררים}}

{{ח:סעיף|129|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק קליטת חיילים משוחררים|בחוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:סעיף|130|{{ח:חיצוני|חוק קליטת חיילים משוחררים|חוק קליטת חיילים משוחררים}} – הוראת שעה}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|חוק קליטת חיילים משוחררים#סעיף 7|סעיף 7(ב) ו־(ג) לחוק קליטת חיילים משוחררים}}, בתקציב המדינה המתייחס לשנת הכספים 2009 יתוקצב לקרן לסיוע נוסף הסכום המחושב לפי {{ח:חיצוני|חוק קליטת חיילים משוחררים#סעיף 7|הסעיף האמור}} בניכוי 35 מיליון שקלים חדשים.

{{ח:קטע2|פרק כד|פרק כ״ד: שיפור זכויות עובדים}}

{{ח:סעיף|131|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|בחוק בית הדין לעבודה, התשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|132|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה|בחוק דמי מחלה, התשל״ו–1976}}.}}

{{ח:סעיף|133|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת בן זוג)|בחוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת בן זוג), התשנ״ח–1998}}.}}

{{ח:סעיף|134|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד)|בחוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד), התשנ״ג–1993}}.}}

{{ח:סעיף|135|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים, התשי״ז–1957}}.}}

{{ח:סעיף|136|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}}.}}

{{ח:סעיף|137|תיקון {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם}} – תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#סעיף 1|סעיפים 1}}, {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#סעיף 10א|10א}} {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#סעיף 20|ו־20}} {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#תוספת 2|והתוספת השניה לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 136|בסעיף 136(1), (3), (5) ו־(7) לחוק זה}}, ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).

{{ח:סעיף|138|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה|בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ״ח–1988}}.}}

{{ח:קטע2|פרק כה|פרק כ״ה: ביטוח לאומי}}

{{ח:סעיף|139|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:סעיף|140|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} – הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} שר האוצר ייתן הוראות לאקטואר המוסד לביטוח לאומי ({{ח:פנימי|פרק כה|בפרק זה}} – המוסד) על אופן הגשת דין וחשבון אקטוארי מלא לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 24|סעיף 24(ב1) לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 139|בסעיף 139(1) לחוק זה}}, לא יאוחר מיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).

{{ח:סעיף|141|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 28ב|סעיף 28ב לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 139|בסעיף 139(2) לחוק זה}}, ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010).
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיפים 65(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 324|ו־324(א) לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 139|בסעיף 139(3) ו־(20) לחוק זה}}, יחולו על גמלה המשתלמת בעד יום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ואילך, ובלבד שיחולו רק על מי שיצא מישראל ביום האמור ואילך.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 158|סעיפים 158}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 160|160(ו)}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 161|161(ה)}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 163|163(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 171|ו־171(א) לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 139|בסעיף 139(4) עד (6), (7)(א) ו־(8) לחוק זה}}, יחולו על מי שהתאריך הקובע לגביו חל ביום ז׳ באייר התשס״ט (1 במאי 2009) ואילך, ובלבד שמועד פתיחת העסק כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 158|בסעיף 158}} חל ביום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ואילך.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 163|סעיפים 163(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 176|ו־176(א) לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 139|בסעיף 139(7)(ב) ו־(9)(א) לחוק זה}}, יחולו על מי שנבחן כאמור בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 163|סעיף 163(ד)}}, בבחינה שנערכה ביום י״ט בסיוון התש״ע (1 ביוני 2010) ואילך.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 176|סעיפים 176(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 176א|ו־176א לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 139|בסעיף 139(9)(ב) ו־(10) לחוק זה}}, יחולו לגבי מי שהחל לעבוד בעבודה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 139|באותם סעיפים}}, ביום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ואילך.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 183|סעיף 183 לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 139|בסעיף 139(11) לחוק זה}}, יחול על מי שניתן לגבי מעבידו צו כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 182|בסעיף 182 לחוק הביטוח הלאומי}}, ביום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ואילך.
{{ח:תת|(ז)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 223א|סעיפים 223א}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 224|224(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 225א|ו־225א לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 139|בסעיף 139(13) עד (15) לחוק זה}}, יחולו על גמלה המשתלמת ביום י״ג בתשרי התש״ע (1 באוקטובר 2009) ואילך.
{{ח:תת|(ח)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 244|סעיפים 244}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 247א|247א}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 252|252}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 256א|ו־256א לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 139|בסעיף 139(16) עד (19) לחוק זה}}, ביום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011), והם יחולו על גמלה המשתלמת בעד היום האמור ואילך.
{{ח:תת|(ט)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 384א|סעיף 384א}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח יז|ולוח י״ז לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 139|בסעיף 139(21) ו־(24) לחוק זה}}, יחולו לגבי מידע שדרש המוסד ביום תחילתו של חוק זה ואילך, לרבות לגבי תקופה שקדמה ליום האמור.
{{ח:תת|(י)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח ב1|לוח ב׳1 לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 139|בסעיף 139(22) לחוק זה}}, יחול על מענק אשפוז המשתלם בעד יום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ואילך.
{{ח:תת|(יא)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח י|לוח י׳ לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 139|בסעיף 139(23) לחוק זה}}, ביום כ״ו באדר ב׳ התשע״א (1 באפריל 2011), והוא יחול על הקצבות אוצר המדינה למוסד ועל דמי ביטוח המשתלמים בעד היום האמור ואילך.

{{ח:סעיף|142|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} כהוראת שעה מיום 1.8.2009 ועד יום 31.12.2010.}}

{{ח:סעיף|143|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} – תחולה לעניין הוראות השעה {{ח:פנימי|סעיף 142|שבסעיף 142}}}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח יא|לוח י״א לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 142|בסעיף 142(א) לחוק זה}}, יחול על דמי ביטוח המשתלמים בעד התקופה שמיום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ועד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010).
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 244|סעיפים 244}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 247א|247א}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 252|252}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 256א|ו־256א לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 142|בסעיף 142(ב) לחוק זה}}, יחולו על גמלה המשתלמת בעד התקופה שמיום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ועד יום י״ד בטבת התש״ע (31 בדצמבר 2009).
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 244|סעיפים 244}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 247א|247א}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 252|252}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 256א|ו־256א לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 142|בסעיף 142(ג) לחוק זה}}, יחולו על גמלה המשתלמת בעד התקופה שמיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) ועד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010).

{{ח:סעיף|144|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} כהוראת שעה מיום 1.8.2009 ועד יום 31.3.2011.}}

{{ח:סעיף|145|{{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}} – הוראת שעה לעניין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח י|לוח י׳}}}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} כהוראת שעה מיום 1.8.2009 ועד יום 31.3.2011.}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח י|לוח י׳ לחוק הביטוח הלאומי}}, כנוסחו בסעיף קטן (א), יחול על דמי ביטוח המשתלמים בעד התקופה שמיום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) ועד יום כ״ה באדר ב׳ התשע״א (31 במרס 2011).

{{ח:סעיף|146|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|בחוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}}.}}

{{ח:סעיף|147|{{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}} – תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתה של {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#תוספת 2|התוספת השניה לחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 146|בסעיף 146 לחוק זה}}, ביום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011), והיא תחול על גמלה המשתלמת בעד היום האמור ואילך.

{{ח:סעיף|148|תיקון {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}} – הוראת שעה לשנת 2009}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|בחוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}} כהוראת שעה מיום 1.8.2009 ועד יום 31.12.2009.}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#תוספת 2|התוספת השניה לחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחה בסעיף קטן (א), תחול על גמלה המשתלמת בעד התקופה שמיום י״א באב התשס״ט (1 באוגוסט 2009) עד יום י״ד בטבת התש״ע (31 בדצמבר 2009).

{{ח:סעיף|149|{{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|חוק הבטחת הכנסה}} – הוראת שעה לשנת 2010}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה|בחוק הבטחת הכנסה, התשמ״א–1980}} כהוראת שעה מיום 1.1.2010 ועד יום 31.12.2010.}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק הבטחת הכנסה#תוספת 2|התוספת השניה לחוק הבטחת הכנסה}}, כנוסחה בסעיף קטן (א), תחול על גמלה המשתלמת בעד התקופה שמיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) ועד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010).

{{ח:קטע2|פרק כו|פרק כ״ו: אזורי עדיפות לאומית}}

{{ח:סעיף|150|מטרה}}
{{ח:ת}} מטרת {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}} היא לעודד פיתוח של אזורים או יישובים שהממשלה החליטה כי הם בעלי עדיפות לאומית, וקידומם, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|151|החלטה על אזור עדיפות לאומית}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה רשאית להחליט כי אזור מסוים או יישוב מסוים הוא בעל עדיפות לאומית ({{ח:פנימי|פרק כו|בפרק זה}} – אזור עדיפות לאומית); החלטה כאמור יכול שתהיה כללית ויכול שתהיה לגבי עניין מסוים או לתקופה מסוימת.
{{ח:תת|(ב)}} לצורך קבלת החלטה לפי סעיף קטן (א), רשאית הממשלה לשקול שיקולים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המצב הביטחוני באזור או ביישוב;
{{ח:תתת|(2)}} חוסנו הכלכלי והחברתי של האזור או היישוב ורמת השירותים שבו;
{{ח:תתת|(3)}} תכנון הפריסה של האוכלוסיה;
{{ח:תתת|(4)}} מיקומו הגאוגרפי של האזור או היישוב או המרחק שלו מריכוזי אוכלוסיה וממרכז הארץ;
{{ח:תתת|(5)}} הצורך בצמצום פערים בין האזור או היישוב לבין אזורים או יישובים אחרים או בין קבוצות אוכלוסיה תושבות האזור או היישוב לבין קבוצות אוכלוסיה אחרות;
{{ח:תתת|(6)}} נטל קליטת העלייה על האזור או היישוב;
{{ח:תתת|(7)}} שיקולים נוספים הנוגעים לצורכי האוכלוסיה באזור או ביישוב שבשלהם יש לעודד פיתוח של אותו אזור או יישוב או קידומו, ובלבד שוועדת הכספים של הכנסת אישרה אותם ({{ח:פנימי|פרק כו|בפרק זה}} – הוועדה).
{{ח:תת|(ג)}} החלטת הממשלה בדבר אזור עדיפות לאומית תהיה מנומקת ומבוססת על נתונים, ויפורטו בה מקור הנתונים והשיקולים כאמור בסעיף קטן (ב), שהביאו לקביעת אזור העדיפות כאמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|https://www.gov.il/BlobFolder/pmopolicy/dec919-2023/he/dec919-2023.pdf|החלטה ממשלה מס׳ 919 מיום 10.09.2023}} בעניין הגדרת יישובים ואזורים כבעלי עדיפות לאומית.}}

{{ח:סעיף|152|מתן הטבות לאזור עדיפות לאומית}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה רשאית להחליט על מתן הטבות לאזור עדיפות לאומית ולעניין זה, וככל שהדבר נוגע לעניין ובאופן ההולם את נסיבותיו, תשקול הממשלה, בין השאר, את שיעור ההכנסות מתוך פוטנציאל ההכנסות של האזור או היישוב; הטבות כאמור יינתנו בתחום מתחומי פעילות הממשלה, ובכלל זה בתחום החינוך, התרבות, התעסוקה, הרווחה, הבינוי, השיכון, התעשייה, החקלאות, התיירות, הפנים, הגנת הסביבה, קליטת העלייה או התשתיות.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה הממשלה על מתן הטבות לאזור עדיפות לאומית, תחליט בדבר סוג ההטבות שיינתנו לאותו אזור, הדרכים או האמצעים למתן ההטבות, ובכלל זה דרכים כאמור בסעיף קטן (ג), וכן התקופה שבה יינתנו ההטבות ואמות המידה לנתינתן, והכל באופן ההולם את נסיבות העניין; הממשלה רשאית להחליט כי החלטות כאמור בסעיף קטן זה יתקבלו בידי שר משרי הממשלה בשטח הפעולה של משרדו.
{{ח:תת|(ג)}} הטבות לאזורי עדיפות לאומית יכול שיינתנו, בין השאר, בדרך של מתן מענק כספי או העמדת הלוואה, או בדרך של מתן הטבות בשטח הפעולה של משרד ממשרדי הממשלה, לתגבור פעילות קיימת או לביצוע פעילות ייעודית.
{{ח:תת|(ד)}} התחומים שבהם יינתנו הטבות לאזורי עדיפות לאומית לפי סעיף זה וכן סוגי ההטבות, הדרכים, האמצעים ואמות המידה לנתינתן והתקופות שבהן יינתנו, יכול שיהיו שונים לגבי אזורי עדיפות לאומית שונים.

{{ח:סעיף|153|ביטול החלטה על אזור עדיפות לאומית או על מתן הטבות, או הפחתה משמעותית של ההטבות}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה לא תחליט על ביטול של החלטה על אזור עדיפות לאומית או של החלטה על מתן הטבות לאזור כאמור, שקיבלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 151|סעיפים 151}} {{ח:פנימי|סעיף 152|או 152}}, או על הפחתה משמעותית של הטבות שנתנה לאזור עדיפות לאומית מכוח החלטה שקיבלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 152|סעיף 152}} (בסעיף זה – החלטת ביטול או הפחתה משמעותית), ככלל או לגבי עניין מסוים, אלא לאחר שחלפו ארבע שנים ממועד קבלת ההחלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 151|סעיפים 151}} {{ח:פנימי|סעיף 152|או 152}}, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} קיבלה הממשלה החלטת ביטול או הפחתה משמעותית, לא יבוטלו או יופחתו ההטבות הניתנות לאזור או ליישוב שלגביו ניתנה אותה החלטה, אלא לאחר שחלפו שלוש שנים ממועד קבלתה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב), רשאית הממשלה לקבל החלטת ביטול או הפחתה משמעותית בטרם חלפו ארבע שנים מהמועד שבו התקבלה ההחלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 151|סעיפים 151}} {{ח:פנימי|סעיף 152|או 152}}, לפי העניין, או לקבוע כי יבוטלו או יופחתו ההטבות הניתנות לפי {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}} לאזור או ליישוב שלגביו ניתנה החלטת הביטול או ההפחתה המשמעותית בטרם חלפו שלוש שנים מיום קבלת ההחלטה כאמור, והכל אם ניתן לכך אישור מאת הוועדה.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה לא יחולו לעניין ביטול של החלטה על אזור עדיפות לאומית או של החלטה על מתן הטבות לאזור כאמור, שקיבלה הממשלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 151|סעיפים 151}} {{ח:פנימי|סעיף 152|או 152}} או לעניין הפחתה משמעותית של הטבות שנתנה הממשלה לאזור עדיפות לאומית מכוח החלטה שקיבלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 152|סעיף 152}}, ככלל או לעניין מסוים, אם תוקפה של ההחלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 151|סעיף 151}} או תוקפן של ההטבות שניתנו מכוח החלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 152|סעיף 152}}, נקבעו מראש לתקופה הקצרה מארבע שנים.

{{ח:סעיף|154|חובת דיון תקופתי בהחלטה על אזור עדיפות לאומית}}
{{ח:ת}} החלטה על אזור עדיפות לאומית שקיבלה הממשלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 151|סעיף 151}}, תובא לדיון בממשלה בכל שלוש שנים, אם לא פג תוקפה קודם לכן; במסגרת הדיון כאמור, יוצגו לפני הממשלה אופן ביצועה של ההחלטה וההתקדמות בהשגת מטרותיה, לרבות ההטבות שניתנו מכוחה; הממשלה תבחן את הצורך בשינוי ההחלטה או בביטולה.

{{ח:סעיף|155|דיווח שנתי לממשלה}}
{{ח:ת}} שרי הממשלה ידווחו לממשלה, בכל שנה, על הטבות שנתנו לאזורי עדיפות לאומית לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}} ולפי חוקים אחרים המקנים הטבות לאזור או ליישוב על בסיס עדיפות לאומית.

{{ח:סעיף|156|דיווח חצי שנתי לוועדה}}
{{ח:תת|(א)}} ראש הממשלה או שר שימנה לעניין זה, ידווח בכתב, בכל שישה חודשים, לוועדה, על החלטות הממשלה בדבר אזורי עדיפות לאומית, שהתקבלו לפי {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}}, בתקופה שלאחר מועד הדיווח הקודם, ועל הנמקותיהן, על מהות ההטבות שניתנו לאזורים אלה לפי החלטות אלה, על עלותן התקציבית או הערכת שוויין, לפי העניין, ועל אופן ביצוען, לרבות ההתקדמות בהשגת מטרותיהן.
{{ח:תת|(ב)}} הוועדה תדון בדיווח שנמסר לה לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} דיווח ראשון כאמור בסעיף קטן (א) יימסר לוועדה בתוך שישה חודשים מיום תחילתו של {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|157|דין וחשבון שנתי}}
{{ח:תת|(א)}} ראש הממשלה או שר שימנה לעניין זה, יניח על שולחן הכנסת, בכל שנה, דין וחשבון שבו יפורטו כל החלטות הממשלה לפי {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}}, התקפות באותו מועד, בדבר אזורי עדיפות לאומית והנמקותיהן, מהות ההטבות שניתנו לאזורים אלה מכוח החלטות אלה ולפי חוקים אחרים המקנים הטבות לאזור או ליישוב, ועלותן התקציבית או הערכת שוויין, לפי העניין, ואופן ביצועו, לרבות ההתקדמות בהשגת מטרותיהן.
{{ח:תת|(ב)}} דין וחשבון ראשון כאמור בסעיף קטן (א) יונח על שולחן הכנסת בתוך שנה מיום תחילתו של {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|158|פרסום}}
{{ח:ת}} החלטות הממשלה לפי {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}}, דיווח לפי {{ח:פנימי|סעיף 156|סעיף 156}} ודין וחשבון לפי {{ח:פנימי|סעיף 157|סעיף 157}}, יפורסמו באתר האינטרנט של משרד ראש הממשלה.

{{ח:סעיף|159|ביצוע והפעלת סמכויות}}
{{ח:תת|(א)}} ראש הממשלה ממונה על ביצוע {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} סמכויות ראש הממשלה לפי {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}}, לרבות הסמכות להתקין תקנות, יופעלו בהתייעצות עם שר האוצר.

{{ח:סעיף|160|שמירת דינים וסמכויות}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}} כדי לגרוע –
{{ח:תת|(1)}} מהסמכות, לפי חוק אחר, לקבוע כי אזור מסוים או יישוב מסוים זכאי לקבל הטבות או לתת הטבות לאזור או ליישוב כאמור, או מכל הטבה הניתנת לפי חוק אחר לאזור או ליישוב;
{{ח:תת|(2)}} מהסמכות הנתונה לממשלה, למשרדי הממשלה או לרשויות המדינה לתת הטבות, בתחומי פעילותם ועל פי אמות מידה מקצועיות, לאזור או ליישוב בהתאם לצרכיו.

{{ח:סעיף|161|ביטול {{ח:חיצוני|חוק ערי ואזורי פיתוח|חוק ערי ואזורי פיתוח}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק ערי ואזורי פיתוח|חוק ערי ואזורי פיתוח, התשמ״ח–1988}} – בטל.

{{ח:סעיף|162|{{ח:פנימי|פרק כו|פרק כ״ו}} – הוראת מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} החלטת ממשלה שניתנה ערב תחילתו של {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}}, שלא לפי הוראות חיקוק, ומקנה הטבות לאזור או ליישוב על בסיס עדיפות לאומית, תתבטל בתום שנתיים וחצי מיום תחילתו של {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}} או עד המועד הקבוע בה, לפי המוקדם; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על החלטת הממשלה מספר 3960 ועל החלטת הממשלה מספר 3964, מיום כ״ג באב התשס״ח (24 באוגוסט 2008), ואין בהוראות סעיף קטן זה כדי לקבוע הוראות לעניין תוקפן.
{{ח:תת|(ב)}} בתוך שישה חודשים מיום תחילתו של {{ח:פנימי|פרק כו|פרק זה}} ימסור ראש הממשלה או שר שימנה לעניין זה, לכנסת, דין וחשבון בדבר החלטות הממשלה שניתנו ערב תחילתו של חוק זה, והן בתוקף, כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:קטע2|פרק כז|פרק כ״ז: מסים}}
{{ח:קטע3|פרק כז סימן א|סימן א׳: מס הכנסה שלילי}}

{{ח:סעיף|163|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי)|בחוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי), התשס״ח–2007}}.}}

{{ח:סעיף|164|{{ח:פנימי|פרק כז סימן א|סימן א׳}} – תחולה}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי)#סעיף 26|סעיף 26(ג) לחוק להגדלת שיעור ההשתתפות}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 163|בסעיף 163(1) לחוק זה}}, יחול לגבי מענק המשתלם בעד חודשי עבודה בפועל בשנות המס 2009 ו־2010.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מס הכנסה שלילי)#סעיף 27|סעיף 27(ב) לחוק להגדלת שיעור ההשתתפות}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 163|בסעיף 163(2) לחוק זה}}, יחול לגבי הכנסה חודשית ממוצעת שהופקה בשנות המס 2009 ו־2010.

{{ח:קטע3|פרק כז סימן ב|סימן ב׳: תיקון {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}}}

{{ח:סעיף|165||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}}.}}

{{ח:קטע3|פרק כז סימן ג|סימן ג׳: מס הכנסה – הוראות שעה}}

{{ח:סעיף|166|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} כהוראת שעה לגבי שנות המס 2012 עד 2015.}}

{{ח:סעיף|167||תיקון: תשע״א, תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} כהוראת שעה לגבי שנות המס 2010 עד 2015 לגבי שנת המס 2010.}}

{{ח:סעיף|168|הוראת שעה לגבי חלוקת דיבידנד בשנים 2009 ו־2010, לעניין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 125ב|סעיף 125ב לפקודה}}}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 125ב|סעיף 125ב(1) עד (3) לפקודה}}, שיעור המס על הכנסה מדיבידנד בידי יחיד או בידי חברה משפחתית, שמקורו ברווחים ראויים לחלוקה עד המועד הקובע, כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 94ב|בסעיף 94ב(א)(2) לפקודה}}, שנצברו בידי החברה מחלקת הדיבידנד עד יום כ״ו בטבת התשס״ג (31 בדצמבר 2002), יהיה 12%, ובלבד שמתקיימים כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} ההכנסה מדיבידנד שולמה על ידי החברה מחלקת הדיבידנד והתקבלה בידי מקבלה בתקופה שמיום י״ג בתשרי התש״ע (1 באוקטובר 2009) עד יום כ״ב בתשרי התשע״א (30 בספטמבר 2010) (בסעיף זה – תקופת ההטבה);
{{ח:תת|(2)}} יום רכישת המניות שבשלהן התקבלה ההכנסה מדיבידנד היה לפני יום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003);
{{ח:תת|(3)}} בכל אחת משנות המס 2009 עד 2012, הסכום הכולל של הכנסת עבודה, דמי ניהול, הפרשי הצמדה או ריבית ותשלומים אחרים ששולמו למקבל ההכנסה מדיבידנד על ידי החברה מחלקת הדיבידנד, במישרין או בעקיפין, בהפחתת ההכנסה מדיבידנד שחויבה במס לפי סעיף זה, לא פחת מממוצע סכום התשלומים כאמור ששולמו לו על ידי החברה האמורה, במישרין או בעקיפין, בשנות המס 2007 ו־2008;
{{ח:תת|(4)}} אילו מקבל הדיבידנד היה מוכר את מניותיו בתקופת ההטבה, היו חלות הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 94ב|סעיף 94ב(א)(2) לפקודה}} לגבי הרווחים הראויים לחלוקה עד המועד הקובע, כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 94ב|בסעיף האמור}}, שנצברו עד יום כ״ו בטבת התשס״ג (31 בדצמבר 2002).

{{ח:סעיף|169||תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} כהוראת שעה לגבי שנות המס 2011 ו־2015 לגבי שנת המס 2011.}}

{{ח:קטע3|פרק כז סימן ד|סימן ד׳: מס הכנסה – תחילה, תחולה, תקנות ראשונות והוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|170|תחילה, תחולה, תקנות ראשונות והוראות מעבר|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 3.ה4|סעיפים 3(ה4)(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9|ו־9 לפקודה}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 165|בסעיף 165(1), (2)(ב) ו־(ג) לחוק זה}}, ביום ט׳ בתמוז התשס״ט (1 ביולי 2009), והם יחולו על ריבית, הפרשי הצמדה ורווחים אחרים שמקורם בתשלומי היחיד, ששולמו לקופת הגמל אחרי יום כ״ז בטבת התשס״ג (1 בינואר 2003), ובלבד שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היחיד היה זכאי לקבל את ההכנסות האמורות לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)#סעיף 23|סעיף 23 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:תתת|(2)}} קופת הגמל שילמה ליחיד את ההכנסות האמורות ביום ט׳ בתמוז התשס״ט (1 ביולי 2009) ואילך.
{{ח:תת|(ב)}} תחילתה של {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|פסקה (3) של סעיף 9(2)(ג) לפקודה}}, כנוסחה {{ח:פנימי|סעיף 165|בסעיף 165(2)(א) לחוק זה}}, ביום תחילתן של תקנות שקבע שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 9.2|הפסקה האמורה}}.
{{ח:תת|(ג)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 11|סעיף 11 לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 165|בסעיף 165(3) לחוק זה}}, ביום כ׳ בטבת התשע״ו (1 בינואר 2016), והוא יחול על הכנסה שהופקה ביום האמור ואילך.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 14|סעיפים 14(ד)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75ז|75ז(ה)}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75יא|75יא(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 75יב|ו־75יב(ז) לפקודה}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 165|בסעיף 165(4) עד (7) לחוק זה}}, יחולו על מי שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק, ביום כ״ג בטבת התשס״ח (1 בינואר 2008) ואילך.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), הסעיפים האמורים באותה פסקה יחולו על מי שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק בתקופה שתחילתה ביום י״א בטבת התשס״ז (1 בינואר 2007) וסיומה ביום כ״ב בטבת התשס״ח (31 בדצמבר 2007), ובלבד שביצע את ההשקעות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 14|בסעיף 14(ד) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 165|בסעיף 165(4) לחוק זה}}, לפני המועד שהיה לתושב ישראל לראשונה או לתושב חוזר ותיק.
{{ח:תתת|(3)}} תקנות ראשונות לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 14|סעיף 14(ד) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 165|בסעיף 165(4) לחוק זה}}, יובאו לאישור ועדת הכספים של הכנסת בתוך שישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.
{{ח:תת|(ה)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 94ב|סעיף 94ב(א)(2) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 165|בסעיף 165(8) לחוק זה}}, ביום י״ג בתשרי התש״ע (1 באוקטובר 2009).
{{ח:תת|(ו)}} לעניין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 120ב|סעיף 120ב לפקודה}}, יראו את הסכומים הנקובים {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|בסעיף 121 לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 165|בסעיפים 165(9)}} {{ח:פנימי|סעיף 167|ו־167 לחוק זה}}, כאילו תואמו לאחרונה ביום ה׳ בטבת התשס״ט (1 בינואר 2009).
{{ח:תת|(ז)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 121|סעיף 121 לפקודה}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 165|בסעיף 165(9) לחוק זה}}, ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) והוא יחול על הכנסה שהופקה ביום האמור ואילך.
{{ח:תת|(ח)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ט)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 140א|סעיפים 140א}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 235|ו־235(ב) לפקודה}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 165|בסעיף 165(11) ו־(12) לחוק זה}}, יחולו גם לגבי מידע שנדרש כאמור באותם סעיפים ביום תחילתו של חוק זה ואילך, לרבות לגבי תקופה שקדמה לאותו יום.
{{ח:תת|(י)}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 240ב|סעיף 240ב(ג) ו־(ד) לפקודה}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 165|בסעיף 165(13) לחוק זה}}, יחול לגבי דיווח בשל שנת המס 2010 ואילך.

{{ח:קטע3|פרק כז סימן ה|סימן ה׳: תיקון {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף}}}}

{{ח:סעיף|171||תיקון: תשע״ב־2, תשע״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}}.}}

{{ח:קטע3|פרק כז סימן ו|סימן ו׳: מס ערך מוסף – הוראות שעה}}

{{ח:סעיף|172|פרשנות}}
{{ח:ת}} לכל מונח {{ח:פנימי|פרק כז סימן ו|בסימן זה}} תהא המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}}.

{{ח:סעיף|173|הוראת שעה בשל שנת 2010}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק שבשנת 2009 מתקיים בו האמור בפסקאות (1) ו־(2) שלהלן, יגיש, נוסף על כל דוח תקופתי שהוא מגיש בשל התקופה שמיום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010) עד יום כ״ד בטבת התשע״א (31 בדצמבר 2010), דוח שבו יפורט כל האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), וזאת בתוך 15 ימים ממועד הגשת הדוח התקופתי או במועד מאוחר יותר שיורה המנהל:
{{ח:תתת|(1)}} מחזור עסקאותיו עולה על 4,000,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} חלה עליו חובה לנהל מערכת חשבונות לפי שיטת החשבונאות הכפולה, כפי שנקבעה בהוראות ניהול פנקסי חשבונות שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130|סעיף 130 לפקודת מס הכנסה}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} כל חשבוניות המס שהמועד להוצאתן חל בתקופת הדוח התקופתי, אף אם העוסק הופטר מהוצאת חשבוניות, הנכללות בדוח התקופתי, וסכומן הכולל;
{{ח:תתת|(2)}} כל חשבוניות המס שהוצאו, אף אם המועד להוצאתן טרם הגיע, הנכללות בדוח התקופתי, וסכומן הכולל;
{{ח:תתת|(3)}} כל רשימוני הייבוא הנושאים את שמו של העוסק, שהותרו בתקופת הדוח התקופתי והנכללים בו, וסכומם הכולל;
{{ח:תתת|(4)}} כל חשבוניות הקנייה שהוצאו לעוסק בתקופת הדוח התקופתי והנכללות בו, וסכומן הכולל.
{{ח:תת|(ג)}} לגבי כל חשבונית מס וחשבונית קנייה כאמור בסעיף קטן (ב) יפורטו בדוח לפי סעיף זה: מספרה הסידורי, הסמל שלה לפי הסימן שקבע לה המנהל, תאריכה, סכומה וסכום המס הנובע ממנה, וכן מספר הרישום של המוכר או של נותן השירות, לפי העניין, ומספר הרישום של הקונה, ולגבי כל רשימון ייבוא כאמור בסעיף קטן (ב) – יפורט מספרו הסידורי.
{{ח:תת|(ד)}} המנהל רשאי לפטור סוגי עוסקים שמתקיים לגביהם האמור בסעיף קטן (א), מהגשת דוח לפי אותו סעיף קטן, וכן רשאי הוא לפטור כאמור עוסק מסוים, דרך כלל או במקרה מיוחד, אם מצא כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ה)}} עוסק רשאי להגיש דוח כאמור בסעיף קטן (א) במקום הדוח התקופתי, אם אישר זאת המנהל, בתנאים ובתיאומים שיורה, ובלבד שדוח כאמור יוגש במועד שיש להגיש את הדוח התקופתי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיף 67(ב)(1) לחוק מס ערך מוסף}}.

{{ח:סעיף|174|הוראת שעה בשל שנת 2011|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:ת}} עוסק שבשנת 2010 מחזור עסקאותיו עולה על 4,000,000 שקלים חדשים או שמתקיים בו האמור {{ח:פנימי|סעיף 173|בפסקה (2) של סעיף 173(א)}}, יגיש, נוסף לכל דוח תקופתי שהוא מגיש בשל התקופה שמיום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011) עד יום ה׳ בטבת התשע״ב (31 בדצמבר 2011), דוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 173|בסעיף 173}} ויחולו לעניין דוח כאמור הוראות {{ח:פנימי|סעיף 173|אותו סעיף}}.

{{ח:סעיף|174א|הוראת שעה בשל שנת 2012|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק שבשנת 2011 מתקיים בו האמור {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 69א|בסעיף 69א(ז) לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(4) לחוק זה}}, יגיש, נוסף לכל דוח תקופתי שהוא מגיש בשל התקופה שמיום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012) עד יום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012), דוח שבו יפורט כל האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), בתוך 15 ימים ממועד הגשת הדוח התקופתי או במועד מאוחר יותר שיורה המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} בדוח לפי סעיף קטן (א) יפורטו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} כל חשבוניות המס שהמועד להוצאתן חל בתקופת הדוח התקופתי, אף אם העוסק הופטר מהוצאת חשבוניות, הנכללות בדוח התקופתי, וסכומן הכולל;
{{ח:תתת|(2)}} כל חשבוניות המס שהעוסק הוציא, אף אם המועד להוצאתן טרם הגיע, הנכללות בדוח התקופתי, וסכומן הכולל;
{{ח:תתת|(3)}} סכומן הכולל של כל חשבוניות העסקה שהמועד להוצאתן לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 46|סעיף 46 לחוק מס ערך מוסף}} חל בתקופת הדוח התקופתי, אף אם העוסק הופטר מהוצאת חשבוניות, וסכום המס הכולל הנובע מהן;
{{ח:תתת|(4)}} כל רשימוני הייצוא וכל מסמך אחר שאישר המנהל לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 30|סעיף 30(א)(1) לחוק מס ערך מוסף}} הנושאים את שמו של העוסק, שהותרו בתקופת הדוח התקופתי והנכללים בו, וסכומם הכולל של כל אחד מסוגי המסמכים כאמור;
{{ח:תתת|(5)}} כל חשבוניות המס, רשימוני הייבוא וכל מסמך אחר שאישר המנהל לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 38|סעיף 38(א) לחוק מס ערך מוסף}}, שהעוסק דורש בדוח לנכות על פיהם מס תשומות לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 38|הסעיף האמור}}, וסכומם הכולל של כל אחד מסוגי המסמכים כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} לגבי כל חשבונית מס ומסמך אחר שאישר המנהל כאמור בסעיף קטן (ב) יפורטו בדוח לפי סעיף קטן (א) מספרם הסידורי, הסמל שלהם לפי הסימן שקבע להם המנהל, תאריכם, סכומם וסכום המס הנובע מהם, וכן מספר הרישום של המוכר או של נותן השירות, לפי העניין, ומספר הרישום של הקונה, ולגבי כל רשימון ייבוא ורשימון ייצוא כאמור בסעיף קטן (ב) – יפורט מספרם הסידורי.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב)(1) ו־(2) ו־(ג), עוסק יהיה פטור מפירוט חשבוניות המס שסכום כל אחת מהן ללא המס אינו עולה על 5,000 שקלים חדשים, ובלבד שהסכום הכולל של החשבוניות האמורות יפורט בדוח; המנהל, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לשנות את הסכום האמור.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (ב) ו־(ג), ובלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ד), המנהל רשאי לפטור עוסק מפירוט החשבוניות האמורות בסעיף קטן (ב), או מפירוט המסמכים האחרים שאישר המנהל האמורים באותו סעיף קטן, כולם או חלקם, בשל סכומה של כל אחת מחשבוניות אלה או בשל סכומו של כל אחד מהמסמכים האחרים, לפי העניין, ובלבד שהסכום הכולל של החשבוניות האמורות או של המסמכים האחרים האמורים, לפי העניין, יפורט בדוח; פטור לפי סעיף קטן זה יכול שיינתן דרך כלל או לסוגים של עוסקים או עסקאות, הכל כפי שיקבע המנהל.
{{ח:תת|(ו)}} המנהל רשאי לפטור סוגי עוסקים שמתקיים לגביהם האמור בסעיף קטן (א), מהגשת דוח לפי אותו סעיף קטן, וכן הוא רשאי לפטור כאמור עוסק מסוים, דרך כלל או במקרה מיוחד, אם מצא כי קיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ז)}} עוסק רשאי להגיש דוח כאמור בסעיף קטן (א) במקום הדוח התקופתי, אם אישר זאת המנהל, בתנאים ובתיאומים שיורה, ובלבד שדוח כאמור יוגש במועד שיש להגיש את הדוח התקופתי לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67|סעיף 67(ב) לחוק מס ערך מוסף}}.
{{ח:תת|(ח)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על עוסק שנרשם לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#פרק י|פרק י׳ לחוק מס ערך מוסף}} במהלך שנת 2012 ובאותה שנה התקיים בו האמור בסעיף קטן (א); עוסק כאמור יהיה חייב בהגשת דוח לפי הוראות סעיף זה, נוסף על כל דוח תקופתי שהוא מגיש בשל התקופה שמהיום שבו עלה מחזור עסקאותיו על הסכום כאמור עד יום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012).

{{ח:סעיף|174ב|הוראת שעה בשל שנת 2013|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק שבשנת 2012 מתקיים בו האמור {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 69א|בסעיף 69א(ז) לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(4) לחוק זה}}, יגיש, נוסף על כל דוח תקופתי שהוא מגיש בשל התקופה שמיום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013) עד יום כ״ח בטבת התשע״ד (31 בדצמבר 2013), דוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 174א|בסעיף 174א}} ויחולו לעניין דוח כאמור הוראות {{ח:פנימי|סעיף 174א|אותו סעיף}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על עוסק שנרשם לפי {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#פרק י|פרק י׳ לחוק מס ערך מוסף}} במהלך שנת 2013 ובאותה שנה התקיים בו האמור בסעיף קטן (א); עוסק כאמור יהיה חייב בהגשת דוח לפי הוראות סעיף זה, נוסף על כל דוח תקופתי שהוא מגיש בשל התקופה שמהיום שבו עלה מחזור עסקאותיו על הסכום כאמור עד יום כ״ח בטבת התשע״ד (31 בדצמבר 2013).

{{ח:סעיף|174ג|הוראת שעה לעניין מאגר מידע|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 75א|סעיף 75א לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(9) לחוק זה}}, יחולו, בשינויים המחויבים, לעניין דוחות המוגשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 173|סעיפים 173 עד 174ב לחוק זה}}.

{{ח:סעיף|175|עונשין|תיקון: תשע״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק שלא פירט בדוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 173|בסעיפים 173 עד 174ב}}, פרט שהיה עליו לפרט לפי {{ח:פנימי|סעיף 173|הסעיפים האמורים}}, דינו – מאסר שנה.
{{ח:תת|(ב)}} עוסק שלא הגיש במועד דוח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 174|בסעיפים 174}}, {{ח:פנימי|סעיף 174א|174א}} {{ח:פנימי|סעיף 174ב|או 174ב}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 174|אותם סעיפים}}, דינו – מאסר שנה.

{{ח:סעיף|176|הגשת דוחות באופן מקוון}}
{{ח:ת}} דוחות לפי {{ח:פנימי|פרק כז סימן ו|סימן זה}}, יוגשו באופן מקוון, כשהם חתומים בחתימה אלקטרונית מאושרת או בחתימה אלקטרונית מאובטחת, כפי שיורה המנהל.

{{ח:קטע3|פרק כז סימן ז|סימן ז׳: מס ערך מוסף – תחילה, תחולה והוראות מעבר}}

{{ח:סעיף|177|תחילה, תחולה והוראות מעבר|תיקון: תשע״ב־2, תשע״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף}}, כנוסחו {{ח:פנימי|פרק כז סימן ה|בסימן ה׳ לפרק זה}}, ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014).
{{ח:תת|(ב)}} על אף הוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} תחילתם של {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 1|ההגדרות ”חתימה אלקטרונית מאובטחת“ ו”חתימה אלקטרונית מאושרת“ שבסעיף 1 לחוק מס ערך מוסף}}, ושל {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 145|סעיף 145 לחוק האמור}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(1)(א) ו־(16) לחוק זה}}, ביום כ״ג בתמוז התשס״ט (15 ביולי 2009).
{{ח:תתת|(2)|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 67א|סעיפים 67א}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 69א|69א}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 70|70}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 71|71}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 72א|72א}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 75א|75א}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 88|88}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 107|107(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 113|113(א1)}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117|ו־117(א) לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(3) עד (6), {{ח:הערה|ו־}}(8) עד (13) לחוק זה}}, יחולו לעניין דוחות המוגשים בשל תקופה שתחילתה ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014) ואילך;
{{ח:תתתת|(ב)}} על אף האמור בפסקת משנה (א), {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 70|סעיפים 70}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 72א|72א}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 75א|75א}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117|ו־117(א) לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(5), (8), (9) ו־(13) לחוק זה}}, יחולו לגבי מלכ״ר ומוסד כספי שרכשו נכס או שקיבלו שירותים מעוסק, לעניין דוחות המוגשים בשל תקופה שתחילתה ביום י״ט בתמוז התש״ע (1 ביולי 2010), ובלבד שלגבי מלכ״ר כאמור, היו רשומים אצלו 600 עובדים או יותר בדוח שהגיש לגבי תשלום הכנסת עבודה לעובד לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 166|סעיף 166(ב) לפקודת מס הכנסה}} (להלן – טופס 0126) לשנת 2009;
{{ח:תתתת|(ג)}} על אף האמור בפסקת משנה (א) ונוסף על האמור בפסקת משנה (ב), {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 70|סעיפים 70}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 72א|72א}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 75א|75א}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117|ו־117(א) לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(5), (8), (9) ו־(13) לחוק זה}}, יחולו לגבי מלכ״ר שרכש נכס או שקיבל שירותים מעוסק, לעניין דוחות המוגשים בשל תקופה שתחילתה ביום כ״ה בטבת התשע״א (1 בינואר 2011), ובלבד שהיו רשומים אצלו 300 עובדים או יותר בטופס 0126 שהגיש לשנת 2010;
{{ח:תתתת|(ד)}} על אף האמור בפסקאות משנה (א) עד (ג), {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 70|סעיפים 70}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 72א|72א}}, {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 75א|75א}} {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 117|ו־117(א) לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחם {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(5), (8), (9) ו־{{ח:הערה|(}}13) לחוק זה}}, יחולו לגבי מלכ״ר שמחזורו בשנת 2010 עולה על 20 מיליון שקלים חדשים או מוסד כספי שמחזורו בשנת 2010 עולה על 4 מיליון שקלים חדשים, שרכשו נכס או שקיבלו שירות מעוסק, לעניין דוחות המוגשים בשל התקופה שמיום ו׳ בטבת התשע״ב (1 בינואר 2012) עד יום י״ח בטבת התשע״ג (31 בדצמבר 2012);
{{ח:תתתת|(ה)}} הוראות פסקת משנה (ד) יחולו גם לגבי מלכ״ר ומוסד כספי שמחזורם בשנת 2011 עולה על הסכומים האמורים בפסקת משנה (ד), לפי העניין, שרכשו נכס או שקיבלו שירות מעוסק, לעניין דוחות המוגשים בשל התקופה שמיום י״ט בטבת התשע״ג (1 בינואר 2013) עד יום כ״ח בטבת התשע״ד (31 בדצמבר 2013);
{{ח:תתתת|(ו)}} בפסקה זו, ”מחזור“, לעניין מלכ״ר – כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 70|בסעיף 70(ב) לחוק מס ערך מוסף}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(5) לחוק זה}}, ולעניין מוסד כספי – המחזור שיש לדווח עליו בדוח השנתי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 131|סעיף 131 לפקודה}}.
{{ח:תתת|(3)|(א)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 47|סעיף 47(א) ו־(ד) לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(2) לחוק זה}}, ביום ג׳ בטבת התשע״ז (1 בינואר 2017); ואולם שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לדחות את מועד התחילה האמור לתקופות נוספות שלא יעלו על שלוש שנים, וכן רשאי הוא, החל מיום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014), באישור ועדת הכספים של הכנסת, להקדים את מועד התחילה האמור;
{{ח:תתתת|(ב)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תתת|(5)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 71א|סעיף 71א לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(7) לחוק זה}}, ביום ט״ו בטבת התש״ע (1 בינואר 2010), והוא יחול לגבי עסקאות כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 71א|באותו סעיף}}, שנעשו בשנת 2009 ואילך.
{{ח:תתת|(6)}} תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 142|סעיף 142(א)(3) לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(15) לחוק זה}}, ביום תחילתו של חוק זה, והוא יחול גם לגבי מידע שנדרש כאמור {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 142|באותו סעיף}} ביום האמור ואילך, לרבות לגבי תקופה שקדמה לאותו יום.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 126|בסעיף 126(ב1) לחוק מס ערך מוסף}} כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(14) לחוק זה}}, הסכום שנקבע {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 88|בסעיף 88(א1) לחוק מס ערך מוסף}}, כנוסחו {{ח:פנימי|סעיף 171|בסעיף 171(10) לחוק זה}}, יתואם לראשונה ביום תחילתו של {{ח:פנימי|פרק כז סימן ז|סימן זה}}, כאמור בסעיף קטן (א), לפי שיעור עליית המדד שפורסם לאחרונה לפני יום כ״ו באלול התשע״ד (1 בספטמבר 2013) לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני יום א׳ באלול התשס״ח (1 בספטמבר 2008), ויעוגל ל־5,000 השקלים החדשים הקרובים.

{{ח:קטע2|פרק כח|פרק כ״ח: הוראות מיוחדות לתקציב המדינה לשנים 2009 עד 2016|תיקון: תש״ע־3, תשע״ג, תשע״ו}}

{{ח:סעיף|178|הגדרות|תיקון: תש״ע־3, תשע״ג, תשע״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק כח|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק התקציב הדו־שנתי“ – חוק התקציב הדו־שנתי לשנים 2009 ו־2010, חוק התקציב הדו־שנתי לשנים 2011 ו־2012, חוק התקציב הדו־שנתי לשנים 2013 ו־2014 או חוק התקציב הדו־שנתי לשנים 2015 ו־2016, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 עד 2016 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)|בחוק היסוד}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק היסוד“ – {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 עד 2016 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)|חוק־יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 עד 2016 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק יסודות התקציב“ – {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}.

{{ח:סעיף|179|הוראות לעניין {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב}}|תיקון: תש״ע־3, תשע״ג, תשע״ו}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב}} –
{{ח:תת|(1)}} ההוצאה, ההוצאה המותנית בהכנסה, ההרשאה להתחייב ומספרי שיא כוח אדם בחוק התקציב הדו־שנתי בכל אחת משנות הכספים 2009 ו־2010, בכל אחת משנות הכספים 2011 ו־2012, בכל אחת משנות הכספים 2013 ו־2014 ובכל אחת משנות הכספים 2015 ו־2016 תהיה עד לסכום או למספר הנקוב בסעיף התקציב ביחס לאותה שנת כספים;
{{ח:תת|(2)}} לכל אחת משנות הכספים 2009 ו־2010, לכל אחת משנות הכספים 2011 ו־2012, לכל אחת משנות הכספים 2013 ו־2014 ולכל אחת משנות הכספים 2015 ו־2016, לפי העניין, יהיה נקוב, בסעיף תקציב, בתחום פעולה או בתכנית, בחוק התקציב הדו־שנתי, סכום או מספר המתייחס לאותה שנה, ויראו אותם כסעיף תקציב, כתחום פעולה או כתכנית לאותה שנת כספים;
{{ח:תת|(3)}} נקבע בדין כי ייקבע סכום בתקציב שנתי למטרה מסוימת, ייקבע סכום כאמור בתקציב הדו־שנתי לכל אחת משנות הכספים 2009 ו־2010, לכל אחת משנות הכספים 2011 ו־2012, לכל אחת משנות הכספים 2013 ו־2014 או לכל אחת משנות הכספים 2015 ו־2016, לפי העניין;
{{ח:תת|(4)|(א)}} על פי הצעת השר הנוגע בדבר או ממונה אחר על סעיף תקציב, חוץ מסעיף תקציב ”הכנסת“, רשאי שר האוצר, בכפוף להוראות {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית, התשנ״ב–1992}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, להעביר הוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה והרשאה להתחייב, המתייחסת לאחת משנות הכספים 2009 ו־2010, לאחת משנות הכספים 2011 ו־2012, לאחת משנות הכספים 2013 ו־2014 או לאחת משנות הכספים 2015 ו־2016, לפי העניין, לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים האחרת, או לסעיף אחר בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 11|סעיף 11(ד) לחוק יסודות התקציב}}, ואולם אין להעביר כמה משרות משנת כספים אחת לשנת כספים אחרת;
{{ח:תתת|(ב)}} לגבי סעיף תקציב ”הכנסת“ רשאית הוועדה המשותפת האמורה {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 11|בסעיף 11(ב) לחוק יסודות התקציב}}, לפי הצעת יושב ראש הכנסת, להעביר הוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה והרשאה להתחייב המתייחסת לאחת משנות הכספים 2009 ו־2010, לאחת משנות הכספים 2011 ו־2012, לאחת משנות הכספים 2013 ו־2014 או לאחת משנות הכספים 2015 ו־2016, לפי העניין, לסעיף תקציב ”הכנסת“ המתייחס לשנת הכספים האחרת, ואולם אין להעביר כמה משרות משנת כספים אחת לשנת כספים אחרת;
{{ח:תת|(5)|(א)|(1)}} נותר סכום עודף באחד מסעיפי התקציב שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2009, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2010, רק בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 13|סעיף 13 לחוק יסודות התקציב}}; סכום שהשימוש בו הותר כאמור יראו אותו כסכום שהתווסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2010;
{{ח:תתתת|(2)}} נותר סכום עודף באחד מסעיפי התקציב שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2011, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2012, רק בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 13|סעיף 13 לחוק יסודות התקציב}}; סכום שהשימוש בו הותר כאמור, יראו אותו כסכום שהיתוסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2012;
{{ח:תתתת|(3)}} נותר סכום עודף באחד מסעיפי התקציב שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2013, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2014, רק בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 13|סעיף 13 לחוק יסודות התקציב}}; סכום שהשימוש בו הותר כאמור, יראו אותו כסכום שהיתוסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2014;
{{ח:תתתת|(4)}} נותר סכום עודף באחד מסעיפי התקציב שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2015, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2016, רק בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 13|סעיף 13 לחוק יסודות התקציב}}; סכום שהשימוש בו הותר כאמור, יראו אותו כסכום שהתווסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2016;
{{ח:תתת|(ב)|(1)}} נותר סכום עודף בתכנית המנויה ברשימת העודפים המיוחדים שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2009, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2010, רק בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 14|סעיף 14 לחוק יסודות התקציב}}; סכום שהשימוש בו הותר כאמור יראו אותו כסכום שהתווסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2010;
{{ח:תתתת|(2)}} נותר סכום עודף בתכנית המנויה ברשימת העודפים המיוחדים שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2011, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2012, רק בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 14|סעיף 14 לחוק יסודות התקציב}}; סכום שהשימוש בו הותר כאמור יראו אותו כסכום שהיתוסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2012;
{{ח:תתתת|(3)}} נותר סכום עודף בתכנית המנויה ברשימת העודפים המיוחדים שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2013, יהיה השימוש באותו סכום מותר, בשנת הכספים 2014, רק בהתאם להוראת {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 14|סעיף 14 לחוק יסודות התקציב}}; סכום שהשימוש בו הותר כאמור יראו אותו כסכום שהיתוסף לאותו סעיף תקציב המתייחס לשנת הכספים 2014;
{{ח:תת|(6)|(א)}} בשנת הכספים 2011 יותר שימוש, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 14|או 14}}, לפי העניין, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|לחוק יסודות התקציב}}, רק בסכום עודף באחד מסעיפי התקציב או בתכנית המנויה ברשימת העודפים המיוחדים, לפי העניין, שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2010;
{{ח:תתת|(ב)}} בשנת הכספים 2013 יותר שימוש, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 14|או 14}}, לפי העניין, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|לחוק יסודות התקציב}}, רק בסכום עודף באחד מסעיפי התקציב או בתכנית המנויה ברשימת העודפים המיוחדים, לפי העניין, שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2012;
{{ח:תתת|(ג)}} בשנת הכספים 2015 יותר שימוש, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 14|או 14}}, לפי העניין, {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|לחוק יסודות התקציב}}, רק בסכום עודף באחד מסעיפי התקציב או בתכנית המנויה ברשימת העודפים המיוחדים, לפי העניין, שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2014;
{{ח:תתת|(ד)}} בשנת הכספים 2017 יותר שימוש, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 13|סעיף 13 לחוק יסודות התקציב}}, רק בסכום עודף באחד מסעיפי התקציב שבחוק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת הכספים 2016;
{{ח:תת|(7)}} לכל אחת משנות הכספים 2009 עד 2016 יראו את הסכום שנקבע לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 48|סעיף 48 לחוק יסודות התקציב}}, לשם קבלת הלוואה מבנק ישראל, כסכום שנקבע לאותה מטרה לאותה שנת כספים.

{{ח:סעיף|179א|אישור תקציב התאמות לשנת 2012, לשנת 2014 ולשנת 2016 ושינויים בתקציב|תיקון: תש״ע־3, תשע״ג, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} השימוש בתקציב ההתאמות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 עד 2016 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)|בחוק היסוד}}, ייעשה בהתייחס לשנת 2012, לשנת 2014 ולשנת 2016, לפי העניין, ובהתאם להוראות סעיף זה בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} הממשלה תביא לאישור ועדת הכספים של הכנסת בתוך שישים ימים לפני תחילת שנת הכספים 2012 את הצעת הממשלה –
{{ח:תתת|(1)}} לשימוש ולהקצאה של תקציב ההתאמות בשנת 2012;
{{ח:תתת|(2)}} לשינויים בחלק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת 2012, בשים לב לשינויים שבוצעו לגבי חלק התקציב המתייחס לשנת 2011 וכן לשינויים הדרושים לממשלה באותו מועד; לעניין פסקה זו, ”שינויים“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 11|בסעיף 11 לחוק יסודות התקציב}};
{{ח:תת}} ניתן אישור להצעות כאמור, יראו את הסכומים שאושרו כסכומים שהתווספו לתקציב המתייחס לשנת הכספים 2012.
{{ח:תת|(ב1)}} הממשלה תביא לאישור ועדת הכספים של הכנסת בתוך 21 ימים לפני תחילת שנת הכספים 2014 את הצעת הממשלה –
{{ח:תתת|(1)}} לשימוש ולהקצאה של תקציב ההתאמות בשנת 2014;
{{ח:תתת|(2)}} לשינויים בחלק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת 2014, בשים לב לשינויים שבוצעו לגבי חלק התקציב המתייחס לשנת 2013 וכן לשינויים הדרושים לממשלה באותו מועד; לעניין פסקה זו, ”שינויים“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 11|בסעיף 11 לחוק יסודות התקציב}};
{{ח:תת}} ניתן אישור להצעות כאמור, יראו את הסכומים שאושרו כסכום שהיתוסף לתקציב המתייחס לשנת הכספים 2014.
{{ח:תת|(ב2)}} הממשלה תביא לאישור ועדת הכספים של הכנסת בתוך 14 ימים לפני תחילת שנת הכספים 2016 את הצעות הממשלה לשינויים בחלק התקציב הדו־שנתי המתייחס לשנת 2016, בשים לב לשינויים שבוצעו לגבי חלק התקציב המתייחס לשנת 2015 וכן לשינויים הדרושים לממשלה באותו מועד; ניתן אישור להצעות כאמור, יראו את הסכומים שאושרו כסכום שהתווסף לתקציב המתייחס לשנת הכספים 2016; לעניין זה, ”שינויים“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 11|בסעיף 11 לחוק יסודות התקציב}}.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 11|סעיף 11 לחוק יסודות התקציב}} או מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 179|סעיף 179(4)}}.

{{ח:סעיף|179ב|דיווח לוועדת הכספים של הכנסת|תיקון: תש״ע־3, תשע״ג, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בתוך 90 ימים לפני תחילת שנת הכספים 2012, ונוסף על חובות הדיווח לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב}} או לפי כל דין אחר, תגיש הממשלה לוועדת הכספים של הכנסת דין וחשבון על כל אלה, ותציג אותו לפניה:
{{ח:תתת|(1)}} תחזית מאקרו־כלכלית לשנת 2012, על התפתחויות בכלכלת ישראל, ובכלל זה תחזית הצמיחה והתפתחויות בשוק העבודה;
{{ח:תתת|(2)}} התפתחויות בכלכלת העולם והשלכותיהן על כלכלת ישראל;
{{ח:תתת|(3)}} תחזית ההכנסות לשנת 2012, המעודכנת לאותו מועד;
{{ח:תתת|(4)}} תחזית צורכי ההוצאה התקציבית לשנת 2012, המעודכנת לאותו מועד;
{{ח:תתת|(5)}} היערכות הממשלה כתוצאה משינויים בתחזיות כאמור או כתוצאה מהתפתחויות כלכליות אחרות, ככל שהיערכות כזו נדרשת לעמידה ביעדי המדיניות שנקבעו;
{{ח:תתת|(6)}} תכנית תקציב בהתייחס לשנת הכספים 2014 לפי הוראת {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 עד 2012 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)#סעיף 1|סעיף 1(א)(4) לחוק־יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 עד 2012 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)}}.
{{ח:תת|(א1)}} בתוך תשעים ימים לפני תחילת שנת הכספים 2014, תגיש הממשלה לוועדת הכספים של הכנסת תכנית תקציב בהתייחס לשנת הכספים 2016, לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: תקציב המדינה לשנים 2009 עד 2016 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)#סעיף 1|סעיף 1(א)(4א) לחוק היסוד}}.
{{ח:תת|(א2)}} בתוך 21 ימים לפני תחילת שנת הכספים 2014, ונוסף על חובות הדיווח לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב}} או לפי כל דין אחר, תגיש הממשלה לוועדת הכספים של הכנסת דין וחשבון על כל אלה, ותציג אותו לפניה:
{{ח:תתת|(1)}} תחזית מאקרו־כלכלית לשנת 2014, על התפתחויות בכלכלת ישראל, ובכלל זה תחזית הצמיחה והתפתחויות בשוק העבודה;
{{ח:תתת|(2)}} התפתחויות בכלכלת העולם והשלכותיהן על כלכלת ישראל;
{{ח:תתת|(3)}} תחזית ההכנסות לשנת 2014, המעודכנת לאותו מועד;
{{ח:תתת|(4)}} תחזית צורכי ההוצאה התקציבית לשנת 2014, המעודכנת לאותו מועד;
{{ח:תתת|(5)}} היערכות הממשלה כתוצאה משינויים בתחזיות כאמור או כתוצאה מהתפתחויות כלכליות אחרות, ככל שהיערכות כזו נדרשת לעמידה ביעדי המדיניות שנקבעו.
{{ח:תת|(א3)}} בתוך 90 ימים מתחילת שנת הכספים 2016, ונוסף על חובות הדיווח לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|חוק יסודות התקציב}} או לפי כל דין אחר, תגיש הממשלה לוועדת הכספים של הכנסת דין וחשבון על כל אלה, ותציג אותו לפניה:
{{ח:תתת|(1)}} תחזית מאקרו־כלכלית לשנת 2016, על התפתחויות בכלכלת ישראל, ובכלל זה תחזית הצמיחה והתפתחויות בשוק העבודה;
{{ח:תתת|(2)}} התפתחויות בכלכלת העולם והשלכותיהן על כלכלת ישראל;
{{ח:תתת|(3)}} תחזית ההכנסות לשנת 2016, המעודכנת לאותו מועד;
{{ח:תתת|(4)}} תחזית צורכי ההוצאה התקציבית לשנת 2016, המעודכנת לאותו מועד;
{{ח:תתת|(5)}} היערכות הממשלה כתוצאה משינויים בתחזיות כאמור או כתוצאה מהתפתחויות כלכליות אחרות, ככל שהיערכות כזו נדרשת לעמידה ביעדי המדיניות שנקבעו.
{{ח:תת|(א4)}} בתוך 45 ימים מתחילת שנת הכספים 2016, ידווח החשב הכללי במשרד האוצר לוועדת הכספים של הכנסת לגבי ניהול הוצאות הממשלה במהלך שנת כספים, במצב שבו לא התקבל חוק תקציב לפני תחילתה של שנת הכספים.
{{ח:תת|(א5)}} הממונה על התקציבים במשרד האוצר יגיש לוועדת הכספים של הכנסת דיווח לעניין שאלת קביעתו של תקציב המדינה כתקציב דו־שנתי לא יאוחר מיום כ״ג בניסן התשע״ו (1 במאי 2016).
{{ח:תת|(ב)}} ועדת הכספים של הכנסת תקיים דיון בדין וחשבון ובתכנית התקציב שהגישה הממשלה, והיא רשאית לדרוש מהממשלה דיווח נוסף על העניינים המנויים בסעיפים קטנים (א) עד (א3) וכן דיווח בדבר ביצוע לפי חוק התקציב הדו־שנתי לשנים 2011 ו־2012, לשנים 2013 ו־2014 או לשנים 2015 ו־2016, לפי העניין, כפי שתורה הוועדה.

{{ח:סעיף|180|הוראות לעניין {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית}}|תיקון: תש״ע־3, תשע״ג, תשע״ו}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 6א|סעיף 6א לחוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית, התשנ״ב–1992}} –
{{ח:תת|(1)}} סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2009, יתייחס, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 6א|סעיף 6א האמור}}, לסכום ההוצאה הממשלתית לשנת התקציב 2008;
{{ח:תת|(2)}} סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2010, יתייחס, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 6א|סעיף 6א האמור}}, לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2009;
{{ח:תת|(3)}} סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2011 יתייחס, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 6א|סעיף 6א האמור}}, לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי לשנת הכספים 2010;
{{ח:תת|(4)}} סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2012, יתייחס, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 6א|סעיף 6א האמור}}, לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי לשנת הכספים 2011;
{{ח:תת|(5)}} סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2013, יתייחס, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 6א|סעיף 6א האמור}}, לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2012;
{{ח:תת|(6)}} סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2014, יתייחס, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 6א|סעיף 6א האמור}}, לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2013;
{{ח:תת|(7)}} סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2015, יתייחס, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 6א|סעיף 6א האמור}}, לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2014;
{{ח:תת|(8)}} סכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2016, יתייחס, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 6א|סעיף 6א האמור}}, לסכום ההוצאה הממשלתית בחוק התקציב הדו־שנתי, לשנת הכספים 2015.

{{ח:סעיף|181|הוראות לעניין {{ח:חיצוני|חוק ערבויות מטעם המדינה|חוק ערבויות מטעם המדינה}}|תיקון: תש״ע־3, תשע״ג, תשע״ו}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק ערבויות מטעם המדינה#סעיף 3|סעיף 3(ב) לחוק ערבויות מטעם המדינה, התשי״ח–1958}}, יראו את הסכומים בתקציב הדו־שנתי המתייחסים לכל אחת מהשנים 2009 ו־2010, לכל אחת מהשנים 2011 ו־2012, לכל אחת מהשנים 2013 ו־2014 או לכל אחת מהשנים 2015 ו־2016, לפי העניין, כתקציב המדינה לאותה שנת כספים.

{{ח:סעיף|182|הוראות לעניין {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|חוק בנק ישראל}}|תיקון: תש״ע־3}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 49|סעיף 45 לחוק בנק ישראל, התשי״ד–1954}}, יראו את הסכומים בתקציב הדו־שנתי המתייחסים לכל אחת מהשנים 2009 ו־2010, או לכל אחת מהשנים 2011 ו־2012, לפי העניין, כתקציב השנתי הרגיל לאותה שנת כספים.

{{ח:סעיף|183|הוראות לעניין {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי}}|תיקון: תש״ע־3, תשע״ג, תשע״ו}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 8|סעיף 8(ב) לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}, יראו כל אחת משנות הכספים 2009 עד 2016 כשנת תקציב.

{{ח:קטע2|פרק כט|פרק כ״ט: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|184|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית|בחוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית, התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:סעיף|185|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ג בתמוז התשס״ט (15 ביולי 2009), אלא אם כן נקבע בו אחרת.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ב בתמוז התשס״ט (14 ביולי 2009).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''יובל שטייניץ'''
שר האוצר
* '''שמעון פרס'''
נשיא המדינה
* '''ראובן ריבלין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]