הסכם בדבר תשלום קיצבה לילד עולה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|הסכם בדבר תשלום קיצבה לילד עולה}}
{{ח:קטע3||נערך ונחתם בירושלים ביום י״א בתשרי התשנ״ב (19 בספטמבר 1991)}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|י״פ תשנ״ב, 299|הסכם בדבר תשלום קיצבה לילד עולה|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-3935.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 1383|תיקון|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4178.pdf}}, {{ח:תיבה|3214|תיקון|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4212.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 2563|תיקון|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4503.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 3734|תיקון|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4646.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 2225|תיקון|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-4978.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''בין'''}}
{{ח:ת}} ממשלת ישראל בשם מדינת ישראל (להלן – הממשלה), באמצעות משרד האוצר המיוצג על ידי שלום זינגר, המנהל הכללי של המשרד, ואלי יונס, החשב הכללי – מצד אחד
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''לבין'''}}
{{ח:ת}} המוסד לביטוח לאומי (להלן – המוסד), המיוצג על ידי מרדכי צפורי, המנהל הכללי של המוסד, וישראל ערד, סגן המנהל הכללי (גמלאות) – מצד שני

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} הואיל וברצון הממשלה ליתן קיצבאות בעד ילדים עולים כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2 להסכם זה}}, שלא מתקיים לגביהם התנאי האמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 65|בפסקה (1) להגדרת ”ילד“ בסעיף 65(א) לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}} (להלן – החוק), בתנאים המפורטים בהסכם זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל והממשלה מעונינת לשלם את הקיצבאות בעד ילדים עולים באמצעות המוסד, לפי התנאים המפורטים בהסכם זה;

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} והואיל והמוסד הסכים לבצע את תשלום הקיצבאות בעד ילדים עולים, בתנאים המפורטים בהסכם זה וזאת לאחר שנתמלאו התנאים האמורים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 9|בסעיף 9 לחוק}}.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''לפיכך מוסכם בין הצדדים כדלקמן:'''}}

{{ח:סעיף|1|המבוא חלק מההסכם}}
{{ח:ת}} המבוא להסכם זה מהווה חלק בלתי נפרד ממנו.

{{ח:סעיף|2|הגדרת ילד עולה|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} בהסכם זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ילד עולה“ – ילד שטרם מלאו לו 18 שנים והוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} עולה שבידו אשרת עולה או שיש לו מעמד של עולה והכל לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, התש״י–1950}};
{{ח:תתת|(2)}} מי שמתקיימים בו כל אלה –
{{ח:תתתת|(א)}} הוא יושב בישראל 12 חודשים רצופים לפחות בתכוף ליום הגשת התביעה לקיצבה לפי הסכם זה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא זכאי לעלות לישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות}};
{{ח:תתתת|(ג)}} הוא הגיע לישראל מאזור שארע בו אסון המוני ובמקום מוצאו היה נתון לסכנה ממשית;
{{ח:תתתת|(ד)}} הוא איננו מוחזק על חשבון גוף ציבורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 307|בסעיף 307 לחוק}}.

{{ח:סעיף|3|קיצבה בעד ילד עולה|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} בעד ילד עולה, שאין ולא היה לו הורה מבוטח כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 65|בסעיף 65(א) לחוק}}, תשולם קיצבה חודשית לפי הסכם זה, בסכום השווה לערך נקודת קיצבה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 33א|בסעיף 33א לפקודת מס הכנסה}}, לפי הכללים שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ד|בפרק ד׳ לחוק}} לענין תשלום קיצבת ילדים בעד ילד שהורהו מבוטח;
{{ח:תת}} קיצבה לפי הסכם זה תשולם כל עוד אין משתלמת בעד הילד העולה קיצבת ילדים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) לא תשולם קיצבה בעד תקופה העולה על שנים עשר חודשים שקדמו בתכוף ליום הגשת התביעה לקיצבה, בעד ילד שנתקיים בו האמור בפסקה (2) להגדרת ”ילד עולה“.

{{ח:סעיף|4|מקבל הקיצבה|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:ת}} קיצבה לפי הסכם זה תשולם לידי אפוטרופסו של הילד העולה או לידי מי שמונה כמקבל הקיצבה לפי הכללים שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 304|בסעיף 304 לחוק}}, בשינויים המחוייבים;
{{ח:ת}} להסרת ספק מובהר בזאת כי הילד העולה לא יובא במנין ילדיו של מקבל הקיצבה לענין תשלום קיצבת ילדים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}}.

{{ח:סעיף|5|מימון}}
{{ח:ת}} הקיצבאות לפי הסכם זה ישולמו על חשבון אוצר המדינה באמצעות הביטוח הלאומי.

{{ח:סעיף|6|החזר הוצאות|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לפי דרישת המוסד, בכתב, יעביר אוצר המדינה לחשבון המוסד בבנק הדואר, בכל חודש את הסכומים הדרושים לתשלום הקיצבאות לילדים עולים באותו חודש (להלן – ההחזר החודשי);
{{ח:תת}} ההחזר החודשי יועבר למוסד במועדים בהם מעביר משרד האוצר את הכספים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 32|סעיף 32(א)(2) לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} העביר משרד האוצר למוסד את הסכומים המגיעים לו לפי האמור בסעיף קטן (א), לאחר ששולמו בפועל הקיצבאות לאותו חודש, ובנק הדואר חייב את המוסד בריבית או בהפרשי הצמדה או בשניהם כתוצאה מתשלום הקיצבה לפי הסכם זה, ישפה אוצר המדינה את המוסד בסכומים שבהם חוייב המוסד על ידי בנק הדואר, ואם המוסד שילם את הקיצבאות שלפי הסכם זה מכספי דמי ביטוח, ישפה האוצר את המוסד בריבית ובהפרשי הצמדה על פי התנאים שנקבעו בהסכם ההשקעות שבין המוסד לבין האוצר, כפי שיהיו בתוקף במועד ששילם המוסד את הקיצבאות כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} אוצר המדינה ישפה את המוסד על ההוצאות המינהליות שייגרמו למוסד בביצוע הסכם זה, אם ייגרמו, על פי חשבונות מפורטים שימציא המוסד.

{{ח:סעיף|7|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתו של הסכם זה ביום כ״א באב התשנ״א (1 באוגוסט 1991) והוא יחול גם על מי שעלה לישראל בתקופה שלפני יום התחילה ולא משתלמת בעדו קיצבת ילדים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|החוק}}, ובלבד שלא תשולם קיצבה לפי הסכם זה בעד תקופה שקדמה ליום התחילה.

{{ח:סעיף|8||תיקון: תשנ״ד, תשנ״ד־2, תשנ״ז, תשנ״ט, תשס״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|'''ולראיה באו הצדדים על החתום'''}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים ממורכז | '''שלום זינגר''' {{ש}} המנהל הכללי של משרד האוצר | '''אלי יונס''' {{ש}} החשב הכללי | '''מרדכי צפורי''' {{ש}} המנהל הכללי של המוסד לביטוח לאומי | '''ישראל ערד''' {{ש}} סגן המנהל הכללי (גמאלות {{ח:הערה|[צ״ל: גמלאות])}} של המוסד לביטוח לאומי }}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]