חוק לצמצום השימוש במזומן

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לצמצום השימוש במזומן, התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2068051}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ח, 428|חוק לצמצום השימוש במזומן|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491932.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 294|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528394.pdf}}.

''תיקון התוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ב, 873|תיקון התוספת הראשונה לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9727.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הגבלות על שימוש במזומן ובשיקים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: עיצום כספי}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: סמכויות פיקוח ואכיפה}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: תיקונים עקיפים}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: תחילה, תחולה, הוראת מעבר והוראות שעה}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שנייה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם שאינו עוסק“ – לרבות עוסק שלא במסגרת עסקו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק הדואר“ – החברה הבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר}}; ואולם עד תום היום שלפני היום הקובע כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|סעיפים 56 ו־57(ג) לחוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}}, יקראו את ההגדרה ”בנק הדואר“ כך:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} "”בנק הדואר“ – החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר}}, בנותנה את השירותים הכספיים מטעם החברה הבת; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”החברה הבת“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יא|בסעיף 88יא(א) לחוק הדואר}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“ – כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|סעיפים 56 ו־57(ג) לחוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}} {{ח:הערה|(ביום 31.12.2026)}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”השירותים הכספיים“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר}};";
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון למתן אשראי“ – בעל רישיון למתן אשראי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 12|סעיף 12 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי“ – בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 12|סעיף 12 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי“ – בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 25ב|סעיף 25ב לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף פיננסי מפוקח“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד בנקאי;
{{ח:תתת|(2)}} בנק הדואר;
{{ח:תתת|(3)}} בעל רישיון למתן אשראי או בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, העוסק בניכיון שיקים, שטרי חליפין ושטרי חוב;
{{ח:תתת|(4)}} בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי;
{{ח:תתת|(5)}} מוסד לגמילות חסדים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים|בחוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים, התשע״ט–2019}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היסב“, ”מסב“, ”נסב“ ו”נפרע“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת השטרות|בפקודת השטרות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואה“ – כל עסקת אשראי וכן ניכיון שטר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדת החוקה“ – ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק איסור הלבנת הון“ – {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|חוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק בנק ישראל“ – {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|חוק בנק ישראל, התש״ע–2010}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבנקאות (רישוי)“ – {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הדואר“ – {{ח:חיצוני|חוק הדואר|חוק הדואר, התשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הגנת הפרטיות“ – {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מיסוי מקרקעין“ – {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מס ערך מוסף“ – {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|חוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1975}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים“ – {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע״ו–2016}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה“ – יום תחילתו של חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום התחילה המאוחר“ – יום תחילתן של ההוראות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזומן“ – שטרי כסף ומטבעות שהם הילך חוקי בישראל, וכן מטבע חוץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחיר העסקה“ – התמורה שהצדדים לעסקה הסכימו עליה בעבור הנכס או השירות, לרבות מס ערך מוסף, מס קנייה ובלו, וכן הוצאות הנלוות לעסקה שסוכמו עם מוכר הנכס או עם נותן השירות; לעניין זה –
{{ח:תתת|(1)}} אין נפקא מינה אם חלק מהתמורה שולם שלא במזומן אלא בשווה כסף;
{{ח:תתת|(2)}} במכירת כמה נכסים, לא יראו את המחיר המצטבר של כל הנכסים כמחיר של עסקה אחת, אלא אם כן הוסכם בין הצדדים על מכירתם בעת ובעונה אחת;
{{ח:תתת|(3)}} בעסקה מתמשכת לקבלת שירות יראו כל תשלום שיש לשלם באופן תקופתי מעת לעת, כמחיר העסקה;
{{ח:תתת|(4)}} במכר של זכות שכירות שהתמורה משולמת מעת לעת, ולא לשיעורין, יראו כל תשלום שיש לשלם כמחיר העסקה;
{{ח:תתת|(5)}} בעסקה שנושאה הוא מזומן, ובכלל זה הפקדה, משיכה, העברה או המרה של מזומן, לא יראו את סכום המזומן כחלק ממחיר העסקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטבע חוץ“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכר“ – לרבות הקניה בתמורה של זכות בעלות, זכות שכירות או כל זכות אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלכ״ר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}}, למעט רשות ציבורית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מספר זהות“ – כל אחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} לתושב – מספר הזהות במרשם האוכלוסין;
{{ח:תתת|(2)}} לתושב חוץ – מספר דרכון או תעודת מעבר;
{{ח:תתת|(3)}} לתאגיד – מספר הרישום במרשם המתאים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח על הבנקים“ – המפקח שהתמנה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|סעיף 5(א) לפקודת הבנקאות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – מיטלטלין, מקרקעין וזכויות, לרבות נכסים בלתי מוחשיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוסק“ – מי שמוכר נכס או נותן שירות במהלך עסקיו, לרבות מלכ״ר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עורך דין“ – אדם המורשה לעסוק בעריכת דין לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#פרק 5|הפרק החמישי לחוק לשכת עורכי הדין, התשכ״א–1961}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה“ – מכירה או קנייה של נכס או מתן שירות או קבלתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודת הבנקאות“ – {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות|פקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רואה חשבון“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק רואי חשבון|בחוק רואי חשבון, התשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות ציבורית“ – רשות מרשויות המדינה, רשות מקומית וכל גוף אחר הממלא תפקיד ציבורי על פי דין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיק“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת השטרות#סעיף 73|בסעיף 73 לפקודת השטרות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות“ – כל עשייה בתמורה למען הזולת שאינה מכר, למעט תמורה הניתנת כשכר עבודה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר עבודה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|בחוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תייר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלום במזומן“ – סכום המשולם או הניתן במזומן, לפי העניין, למעט סכום הנמוך מבין אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סכום בשיעור של 10% ממחיר העסקה, מסכום המתנה, מסכום התרומה או מסכום ההלוואה, לפי העניין;
{{ח:תתת|(2)}} הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|או (2) לתוספת הראשונה}}, לפי העניין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלום בשיק“ – סכום המשולם או הניתן באמצעות שיק, לפי העניין.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הגבלות על שימוש במזומן ובשיקים}}

{{ח:סעיף|2|הגבלות על תשלומים במזומן}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייתן עוסק ולא יקבל תשלום במזומן בעבור עסקה במסגרת עסקו, אם מחיר העסקה עולה על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1) לתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יקבל אדם שאינו עוסק תשלום במזומן בעבור עסקה, אם מחיר העסקה עולה על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרט (2) לתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא ייתן אדם שאינו עוסק תשלום במזומן לעוסק בעבור עסקה במסגרת עסקו של העוסק, אם מחיר העסקה עולה על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1) לתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ד)}} לא ייתן אדם שאינו עוסק לאדם אחר שאינו עוסק תשלום במזומן בעבור עסקה, אם מחיר העסקה עולה על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרט (2) לתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ה)}} לא יקבל עוסק תשלום במזומן מתייר בעבור עסקה במסגרת עסקו, ולא ייתן תייר לעוסק תשלום במזומן בעבור עסקה במסגרת עסקו של העוסק, אם מחיר העסקה עולה על פי חמישה מהסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1) לתוספת הראשונה}}, ואם שונה הסכום האמור לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(ב)}} – אם מחיר העסקה עולה על 40,000 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ו)}} בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (א), לא יקבל עורך דין או רואה חשבון במסגרת מתן שירות עסקי ללקוח, סכום במזומן העולה על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|או (2) לתוספת הראשונה}}, לפי העניין, לכל שירות עסקי; לעניין זה, ”שירות עסקי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 8ב|בסעיף 8ב לחוק איסור הלבנת הון}}.
{{ח:תת|(ז)}} לא ייתן אדם ולא יקבל תשלום במזומן כשכר עבודה, כתרומה או כהלוואה, אם סכום שכר העבודה, התרומה או ההלוואה עולה על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1) לתוספת הראשונה}}; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו לגבי הלוואה שנותן גוף פיננסי מפוקח.
{{ח:תת|(ח)}} לא ייתן אדם ולא יקבל תשלום במזומן כמתנה, אם סכום המתנה עולה על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרט (2) לתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|3|סייגים לתחולת ההגבלות}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} לא יחולו –
{{ח:תת|(1)}} על תשלום במזומן בין קרובי משפחה, למעט לעניין שכר עבודה; לעניין זה, ”קרוב משפחה“ – בן זוג, הורה, הורה הורה, בן, בת, אח או אחות וילדיהם, נכד או נכדה ובני זוג של כל אחד מאלה, וכן אדם אחר הסמוך על שולחנו;
{{ח:תת|(2)}} על רשות מרשויות המדינה ששר האוצר, בהסכמת השר הממונה על ביצוע החוק שמכוחו פועלת הרשות, קבע בצו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם צו לצמצום השימוש במזומן (החרגת רשויות), התשע״ט–2019 (ק״ת תשע״ט, 3046), לפיו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} לא יחולו על תשלום במזומן שניתן או התקבל על ידי שירות הביטחון הכללי.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם צו לצמצום השימוש במזומן (החרגת רשויות) (מס׳ 2), התשע״ט–2019 (ק״ת תשע״ט, 3046), לפיו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} לא יחולו על תשלום במזומן שניתן או התקבל על ידי הרשויות האלה: {{ש}} (1) חטיבת המודיעין בשירות בתי הסוהר; {{ש}} (2) האגף לחקירות ולמודיעין במשטרת ישראל; {{ש}} (3) הרשות להגנת עדים.}}

{{ח:סעיף|4|הגבלות על שימוש בשיקים והיסבם}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייתן עוסק ולא יקבל, במסגרת עסקו, תשלום בשיק בעבור עסקה או כשכר עבודה, כתרומה, כהלוואה או כמתנה, בלי ששם מקבל התשלום בשיק נקוב בשיק כנפרע או כנסב, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} לא יקבל אדם שאינו עוסק תשלום בשיק העולה על 5,000 שקלים חדשים, בעבור עסקה או כשכר עבודה, כתרומה, כהלוואה או כמתנה, בלי ששמו נקוב בשיק כנפרע או כנסב, לפי העניין.
{{ח:תת|(ג)}} לא ייתן אדם שאינו עוסק לעוסק, במסגרת עסקו של העוסק, תשלום בשיק, בעבור עסקה או כשכר עבודה, כתרומה, כהלוואה או כמתנה, בלי ששם העוסק נקוב בשיק כנפרע או כנסב, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} לא ייתן אדם שאינו עוסק לאדם אחר שאינו עוסק תשלום בשיק העולה על 5,000 שקלים חדשים, בעבור עסקה או כשכר עבודה, כתרומה, כהלוואה או כמתנה, בלי ששם מקבל התשלום בשיק נקוב בשיק כנפרע או כנסב, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} לא יסב אדם שיק ולא יקבל נסב שיק מוסב, בלי ששמו ומספר זהותו של המסב נקובים בשיק.
{{ח:תת|(ו)}} לעניין סעיף זה –
{{ח:תתת|(1)}} לא יראו תאגיד בנקאי, את בנק הדואר או בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי המקבל שיק לשם פירעונו כמקבל התשלום, והוראות סעיף קטן (ה) לא יחולו על מי שמסר לו את השיק לשם פירעונו;
{{ח:תתת|(2)}} אין נפקא מינה אם נותן התשלום בשיק הוא המושך או המסב של השיק, או אדם אחר.

{{ח:סעיף|5|שימוש בשיק שהופרו לגביו הגבלות}}
{{ח:ת}} לא יפרע תאגיד בנקאי, בנק הדואר או בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי שיק שמתקיימות לגביו אחת או יותר מההגבלות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: עיצום כספי}}

{{ח:סעיף|6|עיצום כספי}}
{{ח:תת|(א)}} הפר עוסק הוראה מההוראות לפי חוק זה, כמפורט להלן, במסגרת עסקו, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, בשיעור כאמור בסעיף קטן (ג), מהתשלום במזומן, מהתשלום בשיק או מהשיק המוסב, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} נתן או קיבל תשלום במזומן בעבור עסקה שמחירה עולה על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1) לתוספת הראשונה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} קיבל תשלום במזומן מתייר בעבור עסקה שמחירה עולה על פי חמישה מהסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1) לתוספת הראשונה}}, ואם שונה הסכום לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(ב)}} – אם מחיר העסקה עולה על 40,000 שקלים חדשים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ה)}};
{{ח:תתת|(3)}} נתן או קיבל תשלום במזומן כשכר עבודה, כתרומה או כהלוואה, שסכומם עולה על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1) לתוספת הראשונה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ז)}};
{{ח:תתת|(4)}} נתן או קיבל תשלום במזומן כמתנה שסכומה עולה על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרט (2) לתוספת הראשונה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ח)}};
{{ח:תתת|(5)}} נתן או קיבל תשלום בשיק בלי ששם מקבל התשלום בשיק נקוב בשיק כנפרע או כנסב, לפי העניין, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(א)}};
{{ח:תתת|(6)}} הסב שיק או קיבל שיק מוסב, בלי ששמו ומספר זהותו של המסב נקובים בשיק, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ה)}};
{{ח:תתת|(7)}} לא תיעד את אמצעי התשלום שבאמצעותו שילם תשלום או קיבל תקבול כאמור {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29}}.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} פרע תאגיד בנקאי שיק שמתקיימת לגביו אחת או יותר מההגבלות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, רשאי המפקח על הבנקים להטיל עליו עיצום כספי בשיעור כאמור בסעיף קטן (ג); על עיצום כספי כאמור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 14ט|סעיפים 14ט עד 14טו לפקודת הבנקאות}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תתת|(2)}} פרע בנק הדואר שיק שמתקיימת לגביו אחת או יותר מההגבלות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, רשאי המפקח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר}} להטיל עליו עיצום כספי בשיעור כאמור בסעיף קטן (ג); על עיצום כספי כאמור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 109ב1|סעיפים 109ב1 עד 109ט1 לחוק הדואר}}.
{{ח:תתת|(3)}} פרע בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי שיק שמתקיימת לגביו אחת או יותר מההגבלות המנויות {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השנייה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}}, רשאי המפקח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}} להטיל עליו עיצום כספי בשיעור כאמור בסעיף קטן (ג); על עיצום כספי כאמור יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 74|סעיפים 74 עד 93 לחוק {{ח:הערה|הפיקוח על}} שירותים פיננסיים מוסדרים}}.
{{ח:תת|(ג)}} שיעור העיצום מהתשלום במזומן, מהתשלום בשיק או מהשיק המוסב יהיה –
{{ח:תתת|(1)}} אם התשלום או השיק הוא עד 25,000 שקלים חדשים – שיעור של 15%;
{{ח:תתת|(2)}} אם התשלום או השיק הוא מעל 25,000 שקלים חדשים ועד 50,000 שקלים חדשים – שיעור של 20%;
{{ח:תתת|(3)}} אם התשלום או השיק הוא מעל 50,000 שקלים חדשים – שיעור של 30%.

{{ח:סעיף|7|הודעה על כוונת חיוב}}
{{ח:תת|(א)}} היה למנהל יסוד סביר להניח כי עוסק הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}} ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – המפר), ובכוונתו להטיל עליו עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|אותו סעיף}}, תימסר למפר הודעה בכתב על הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – הודעה על כוונת חיוב).
{{ח:תת|(ב)}} בהודעה על כוונת חיוב יציין המנהל, בין השאר, את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פירוט המעשה או המחדל ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – המעשה) המהווה את ההפרה;
{{ח:תתת|(2)}} סכום העיצום הכספי והתקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(3)}} זכותו של המפר לטעון את טענותיו לפני המנהל לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}};
{{ח:תתת|(4)}} הסמכות להוסיף על סכום העיצום הכספי בשל הפרה חוזרת לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}.

{{ח:סעיף|8|זכות טיעון}}
{{ח:ת}} מפר שנמסרה לו הודעה על כוונת חיוב לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} רשאי לטעון את טענותיו, בכתב, לפני המנהל, לעניין הכוונה להטיל עליו עיצום כספי ולעניין סכומו, בתוך 45 ימים ממועד מסירת ההודעה, ורשאי המנהל להאריך את התקופה האמורה בתקופה נוספת שלא תעלה על 45 ימים; ראה המנהל כי מתקיימות נסיבות שמצדיקות זאת, רשאי הוא לאפשר למפר לטעון את טענותיו לפניו.

{{ח:סעיף|9|החלטת המנהל ודרישת תשלום}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל יחליט, לאחר ששקל את הטענות שנטענו לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, אם להטיל על המפר עיצום כספי, ורשאי הוא להפחית את סכום העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}.
{{ח:תת|(ב)}} החליט המנהל לפי הוראות סעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו דרישה בכתב לשלם את העיצום הכספי ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – דרישת תשלום), שבה יציין, בין השאר, את סכום העיצום הכספי המעודכן ואת התקופה לתשלומו;
{{ח:תתת|(2)}} שלא להטיל על המפר עיצום כספי – ימסור לו הודעה על כך, בכתב.
{{ח:תת|(ג)}} בדרישת התשלום או בהודעה לפי סעיף קטן (ב), יפרט המנהל את נימוקי החלטתו.
{{ח:תת|(ד)}} לא טען המפר את טענותיו לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8}}, בתוך התקופה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 8|באותו סעיף}}, יראו את ההודעה על כוונת חיוב, בתום אותה תקופה, כדרישת תשלום שנמסרה למפר במועד האמור.

{{ח:סעיף|10|הפרה חוזרת}}
{{ח:ת}} בהפרה חוזרת ייווסף על העיצום הכספי הקבוע לאותה הפרה, סכום השווה לעיצום הכספי הראשון; לעניין זה, ”הפרה חוזרת“ – הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}, בתוך שנתיים מהפרה קודמת של אותה הוראה שבשלה הוטל על המפר עיצום כספי.

{{ח:סעיף|11|סכומים מופחתים}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל אינו רשאי להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}}, אלא לפי הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת החוקה, רשאי לקבוע מקרים, נסיבות ושיקולים שבשלהם יהיה ניתן להטיל עיצום כספי בסכום הנמוך מהסכומים הקבועים {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}}, ובשיעורים שיקבע.

{{ח:סעיף|12|סכום מעודכן של העיצום הכספי}}
{{ח:ת}} העיצום הכספי יהיה לפי סכומו המעודכן ביום מסירת דרישת התשלום, ולגבי מפר שלא טען את טענותיו לפני המנהל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 8|בסעיף 8}} – ביום מסירת ההודעה על כוונת חיוב; הוגש ערעור לבית משפט לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} ועוכב תשלומו של העיצום הכספי בידי המנהל או בית המשפט – יהיה העיצום הכספי לפי סכומו המעודכן ביום ההחלטה בערעור.

{{ח:סעיף|13|תשלום העיצום הכספי}}
{{ח:תת|(א)}} המפר ישלם את העיצום הכספי בתוך 30 ימים מיום מסירת דרישת התשלום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9}}.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי, לבקשת מפר, להחליט על פריסת התשלום של העיצום הכספי ורשאי הוא להקטין את הפרשי ההצמדה והריבית.

{{ח:סעיף|14|הפרשי הצמדה וריבית}}
{{ח:ת}} לא שילם המפר עיצום כספי במועד, ייווספו על העיצום הכספי, לתקופת הפיגור, הפרשי הצמדה וריבית כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 159א|בסעיף 159א(א) לפקודת מס הכנסה}}, עד לתשלומו.

{{ח:סעיף|15|גבייה}}
{{ח:ת}} עיצום כספי ייגבה לאוצר המדינה, ועל גבייתו תחול {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גבייה)|פקודת המסים (גבייה)}}.

{{ח:סעיף|16|עיצום כספי בשל הפרה לפי חוק זה ולפי חוק אחר}}
{{ח:ת}} על מעשה אחד המהווה הפרה של הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}} ושל הוראה מההוראות לפי חוק אחר, לא יוטל יותר מעיצום כספי אחד.

{{ח:סעיף|17|ערעור}}
{{ח:תת|(א)}} על החלטה סופית של המנהל לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} ניתן לערער לבית משפט השלום שבו יושב נשיא בית משפט השלום; ערעור כאמור יוגש בתוך 30 ימים מיום שנמסרה למפר הודעה על ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהגשת ערעור לפי סעיף קטן (א) כדי לעכב את תשלום העיצום הכספי, אלא אם כן הסכים לכך המנהל או שבית המשפט הורה על כך.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט לקבל ערעור שהוגש לפי סעיף קטן (א), לאחר ששולם העיצום הכספי לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, והורה על החזרת סכום העיצום הכספי ששולם או על הפחתת העיצום הכספי, יוחזר הסכום ששולם או כל חלק ממנו שהופחת, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלומו עד יום החזרתו.

{{ח:סעיף|18|פרסום}}
{{ח:תת|(א)}} הטיל המנהל עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}}, יפרסם באתר האינטרנט של רשות המסים את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול דעתו בקבלת ההחלטה להטיל עיצום כספי:
{{ח:תתת|(1)}} דבר הטלת העיצום הכספי;
{{ח:תתת|(2)}} מהות ההפרה שבשלה הוטל העיצום הכספי ונסיבות ההפרה;
{{ח:תתת|(3)}} סכום העיצום הכספי שהוטל;
{{ח:תתת|(4)}} אם הופחת העיצום הכספי – הנסיבות שבשלהן הופחת סכום העיצום ושיעורי ההפחתה;
{{ח:תתת|(5)}} פרטים על המפר, הנוגעים לעניין, למעט שמו.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש ערעור לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}, יפרסם המנהל את דבר הגשת הערעור ואת תוצאותיו.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף זה, לא יפרסם המנהל פרטים שהם בגדר מידע שרשות ציבורית מנועה מלמסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק חופש המידע, התשנ״ח–1998}}, וכן רשאי הוא שלא לפרסם פרטים לפי סעיף זה שהם בגדר מידע שרשות ציבורית אינה חייבת למסור לפי {{ח:חיצוני|חוק חופש המידע#סעיף 9|סעיף 9(ב) לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(ד)}} פרסום לפי סעיף זה בעניין עיצום כספי שהוטל על תאגיד יהיה לתקופה של ארבע שנים, ובעניין עיצום כספי שהוטל על יחיד – לתקופה של שנתיים; שר המשפטים יקבע הוראות לעניין הדרכים שימנעו, ככל האפשר, את אפשרות העיון בפרטים שפורסמו לפי סעיף זה לאחר שחלפה התקופה האמורה בסעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר רשאי לקבוע דרכים נוספות לפרסום הפרטים האמורים בסעיף זה.

{{ח:סעיף|19|שמירת אחריות פלילית}}
{{ח:תת|(א)}} תשלום עיצום כספי לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם בשל הפרת הוראה מההוראות לפי חוק זה המנויות {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}, המהווה עבירה.
{{ח:תת|(ב)}} שלח המנהל למפר הודעה על כוונת חיוב, בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא יוגש נגדו כתב אישום בשל אותה הפרה, אלא אם כן התגלו עובדות חדשות המצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ג)}} הוגש נגד אדם כתב אישום בשל הפרה המהווה עבירה כאמור בסעיף קטן (א), לא ינקוט נגדו המנהל הליכים לפי {{ח:פנימי|פרק ג|פרק זה}} בשל אותה הפרה, ואם הוגש כתב האישום בנסיבות האמורות בסעיף קטן (ב) לאחר שהמפר שילם עיצום כספי, יוחזר לו הסכום ששולם, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית מיום תשלום הסכום, עד יום החזרתו.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: עונשין}}

{{ח:סעיף|20|איסורים על מי שאינו עוסק לפעול בניגוד להגבלות על שימוש במזומן ובשיקים}}
{{ח:ת}} אדם שאינו עוסק העושה אחד מאלה, דינו – קנס בשיעור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ג)}}, ובלבד שגובה הקנס לא יעלה על פי 20 מקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}:
{{ח:תת|(1)}} מקבל תשלום במזומן בעבור עסקה שמחירה עולה על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרט (2) לתוספת הראשונה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ב)}};
{{ח:תת|(2)}} נותן לעוסק תשלום במזומן בעבור עסקה במסגרת עסקו של העוסק שמחירה עולה על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1) לתוספת הראשונה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ג)}};
{{ח:תת|(3)}} נותן למי שאינו עוסק תשלום במזומן בעבור עסקה שמחירה עולה על הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרט (2) לתוספת הראשונה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ד)}};
{{ח:תת|(4)}} תייר שנותן לעוסק תשלום במזומן בעבור עסקה שמחירה עולה על פי חמישה מהסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1) לתוספת הראשונה}}, ואם שונה הסכום לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(ב)}} – אם מחיר העסקה עולה על 40,000 שקלים חדשים, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ה)}};
{{ח:תת|(5)}} נותן או מקבל תשלום במזומן כשכר עבודה, כתרומה או כהלוואה, שסכומם עולה על הסכום הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1) לתוספת הראשונה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ז)}};
{{ח:תת|(6)}} נותן או מקבל תשלום במזומן כמתנה, כשסכומה עולה על הסכום הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרט (2) לתוספת הראשונה}}, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ח)}};
{{ח:תת|(7)}} מקבל תשלום בשיק העולה על 5,000 שקלים חדשים, בלי ששמו נקוב בשיק כנפרע או כנסב, לפי העניין, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}};
{{ח:תת|(8)}} נותן לעוסק, במסגרת עסקו של העוסק, תשלום בשיק, בלי ששם העוסק נקוב בשיק כנפרע או כנסב, לפי העניין, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ג)}};
{{ח:תת|(9)}} נותן למי שאינו עוסק תשלום בשיק העולה על 5,000 שקלים חדשים, בלי ששם מקבל התשלום בשיק נקוב בשיק כנפרע או כנסב, לפי העניין, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ד)}};
{{ח:תת|(10)}} מסב שיק או מקבל שיק מוסב, בלי ששמו ומספר זהותו של המסב נקובים בשיק, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ה)}}.

{{ח:סעיף|21|איסור קבלת סכום במזומן על ידי עורך דין או רואה חשבון במסגרת מתן שירות עסקי ללקוח}}
{{ח:ת}} עורך דין או רואה חשבון המקבל במסגרת מתן שירות עסקי ללקוח סכום במזומן העולה על הסכום הקבוע {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1)}} {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|או (2) לתוספת הראשונה}}, לפי העניין, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ו)}}, דינו – קנס בשיעור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ג)}}, ובלבד שגובה הקנס לא יעלה על פי 20 מקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין}}; בסעיף זה, ”שירות עסקי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 8ב|בסעיף 8ב לחוק איסור הלבנת הון}}.

{{ח:סעיף|22|מרמה}}
{{ח:ת}} העושה מעשה מרמה, לרבות אחד מהמעשים המנויים להלן, במטרה להתחמק מאחד האיסורים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א) עד (ח)}}, דינו – מאסר שלוש שנים:
{{ח:תת|(1)}} מפצל במרמה עסקה, שכר עבודה, תרומה, הלוואה או מתנה;
{{ח:תת|(2)}} רושם פרטים כוזבים במסמך.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: סמכויות פיקוח ואכיפה}}

{{ח:סעיף|23|הסמכת ממונים}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי להסמיך, מבין עובדי רשות המסים, ממונים שיהיו נתונות להם סמכויות הפיקוח לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}} (להלן – ממונה), לשם ביצוע הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוסמך ממונה לפי הוראות סעיף קטן (א), אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי, לדעת המנהל, להפעיל סמכויות פיקוח;
{{ח:תתת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, כפי שהורה המנהל;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה המנהל.

{{ח:סעיף|24|הסמכת מפקחים}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל רשאי להסמיך, מבין עובדי רשות המסים, מפקחים שיהיו נתונות להם סמכויות האכיפה לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}} (להלן – מפקח), לשם ביצוע הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוסמך מפקח לפי הוראות סעיף קטן (א), אלא אם כן מתקיימים בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} משטרת ישראל הודיעה, לא יאוחר משלושה חודשים מיום קבלת פרטיו, כי היא אינה מתנגדת למינויו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי;
{{ח:תתת|(2)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}}, כפי שהורה המנהל בהסכמת השר לביטחון הפנים, ובכלל זה בכל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הסברים על מטרות חוק זה;
{{ח:תתתת|(ב)}} סמכויות מפקח על פי חוק זה;
{{ח:תתתת|(ג)}} מושגים בדיני הראיות וסדר הדין הפלילי;
{{ח:תתתת|(ד)}} דרכי אכיפתו של חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עומד בתנאי כשירות נוספים כפי שהורה המנהל, בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים.

{{ח:סעיף|25|סמכויות פיקוח}}
{{ח:ת}} לשם פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה, רשאי ממונה –
{{ח:תת|(1)}} לדרוש מכל אדם למסור לו את שמו ומענו ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
{{ח:תת|(2)}} לדרוש מכל אדם למסור לו כל ידיעה או מסמך שדרושים לו לשם מילוי תפקידו; בפסקה זו, ”מסמך“ – לרבות פלט, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תת|(3)}} להיכנס למקום שהכניסה אליו דרושה לשם מילוי תפקידו, לרבות לכלי תחבורה כשהוא נייח, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים אלא על פי צו של בית משפט.

{{ח:סעיף|26|סמכויות אכיפה}}
{{ח:ת}} התעורר חשד לביצוע עבירה לפי חוק זה, רשאי מפקח –
{{ח:תת|(1)}} לחקור כל אדם הקשור לעבירה כאמור או שעשויות להיות לו ידיעות הנוגעות לעבירה כאמור; על חקירה לפי פסקה זו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 2|סעיפים 2}} {{ח:חיצוני|פקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)#סעיף 3|ו־3 לפקודת הפרוצדורה הפלילית (עדות)}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(2)}} לתפוס כל חפץ הקשור לעבירה כאמור; על תפיסה לפי פסקה זו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#פרק 4|הפרק הרביעי לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}} (בסעיף זה – פקודת מעצר וחיפוש), בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(3)}} לבקש מבית משפט צו חיפוש לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 23|סעיף 23 לפקודת מעצר וחיפוש}}, ולבצעו; על חיפוש לפי פסקה זו יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 24|סעיפים 24(א)(1)}}, {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 26|26 עד 28}} {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 45|ו־45 לפקודת מעצר וחיפוש}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|27|תנאים להפעלת הסמכות}}
{{ח:תת|(א)}} ממונה או מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}, אלא בעת מילוי תפקידו ואם יש בידו תעודה החתומה על ידי המנהל, המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה.
{{ח:תת|(ב)}} סמכויות המנהל לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} אינן ניתנות לאצילה.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|28|החזקת אמצעי תשלום אלקטרוניים}}
{{ח:ת}} לשם הגדלת היקף השימוש באמצעי תשלום אלקטרוניים, רשאי שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, לקבוע כללים לחיוב עוסקים, דרך כלל או לסוגי עוסקים, למעט עוסק פטור כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף}}, בהחזקת אמצעי ייעודי המשמש לקריאת כרטיסי חיוב או לסליקת אמצעי תשלום אלקטרוני אחר, ובלבד שלא יחייבו להחזיק יותר מאמצעי ייעודי אחד.

{{ח:סעיף|29|חובת תיעוד אמצעי תשלום}}
{{ח:תת|(א)}} עוסק יתעד את אמצעי התשלום שבאמצעותו שילם תשלום או קיבל תקבול.
{{ח:תת|(ב)}} המנהל רשאי לקבוע, במסגרת הוראות ניהול ספרים לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 130|סעיף 130 לפקודת מס הכנסה}}, הוראות לעניין אופן התיעוד של אמצעי התשלום לפי סעיף קטן (א), לרבות באמצעות שמירת מסמכים המעידים על אמצעי התשלום.

{{ח:סעיף|30|חובת הצהרה על אמצעי תשלום לעניין זכויות במקרקעין}}
{{ח:תת|(א)}} רוכש זכויות במקרקעין החייב בהגשת הצהרה לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 73|סעיף 73 לחוק מיסוי מקרקעין}}, יכלול בהצהרה כאמור את אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטים לעניין אמצעי התשלום שבו ניתנת התמורה בצירוף אסמכתאות, והכול כפי שיורה המנהל;
{{ח:תתת|(2)}} הצהרה כי במועד מתן ההצהרה פרטי אמצעי התשלום אינם ידועים לו.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייתן המנהל אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 16|סעיף 16(א)(2) לחוק מיסוי מקרקעין}}, אם לא התקיימו התנאים האמורים בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} רוכש זכות במקרקעין שהצהיר כי פרטי אמצעי התשלום אינם ידועים לו, כאמור בסעיף קטן (א)(2), ידווח למנהל את פרטי אמצעי התשלום כאמור בסעיף קטן (א)(1), בתוך שישה חודשים מהמועד שבו החזקה במקרקעין נמסרה לרוכש או ניתנה לפקודתו.

{{ח:סעיף|31|סודיות}}
{{ח:ת}} לא יגלה אדם ידיעה שהגיעה אליו אגב ביצוע חוק זה; לעניין זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף#סעיף 142|סעיף 142(א), (א1) ו־(ב) לחוק מס ערך מוסף}}, בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|32|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, בהסכמת שר המשפטים ונגיד בנק ישראל ובאישור ועדת החוקה, להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות ראשונות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}} יובאו לאישור ועדת החוקה בתוך שלושה חודשים מיום התחילה.

{{ח:סעיף|33|תיקון {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}}}
{{ח:תת|(א)}} החל ביום ד׳ בטבת התש״ף (1 בינואר 2020), ומדי שנה, יבחן שר האוצר, את שינוי {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}} כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} החל ביום ד׳ בטבת התש״ף (1 בינואר 2020), רשאי שר האוצר, בצו, בהסכמת שר המשפטים ונגיד בנק ישראל ובאישור ועדת החוקה, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}} ולקבוע בה כי –
{{ח:תתת|(1)}} הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 1|בפרט (1)}} יהיה 6,000 שקלים חדשים, ולעניין החלת שינוי זה על שכר עבודה – גם בהסכמת שר הכלכלה והתעשייה;
{{ח:תתת|(2)}} הסכום הנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1 פרט 2|בפרט (2)}} יהיה 15,000 שקלים חדשים, למעט לעניין סכום שמשלם אדם שאינו עוסק בעד רכישת כלי רכב שייוותר 50,000 שקלים חדשים.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: תיקונים עקיפים}}

{{ח:סעיף|34|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|בחוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}.}}

{{ח:סעיף|35|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}}.}}

{{ח:סעיף|36|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|בחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}}.}}

{{ח:סעיף|37|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק העבירות המינהליות|בחוק העבירות המינהליות, התשמ״ו–1985}}.}}

{{ח:סעיף|38|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות|בחוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות, התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: תחילה, תחולה, הוראת מעבר והוראות שעה}}

{{ח:סעיף|39|תחילה וסייגים לתחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ט בטבת התשע״ט (1 בינואר 2019).
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), תחילתם של {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 6|ו־6(ב)}} ושל {{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השנייה}}, וכן של {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 81א|סעיף 81א(ז) לחוק ההוצאה לפועל}} כנוסחו בחוק זה, ביום כ״ח בסיוון התשע״ט (1 ביולי 2019).
{{ח:תת|(ג)}} הוראות חוק זה לא יחולו –
{{ח:תתת|(1)}} על הסכמי הלוואה ועסקאות, למעט עסקאות מתמשכות לקבלת שירות או מכר של זכות שכירות, שנכרתו ערב יום התחילה;
{{ח:תתת|(2)}} על שיקים שהופקדו למשמרת אצל תאגיד בנקאי, בנק הדואר או בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, ערב יום התחילה המאוחר.

{{ח:סעיף|40|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיפים 6}} {{ח:פנימי|סעיף 20|ו־20}}, בתשעת החודשים שמיום התחילה או מיום התחילה המאוחר, לפי העניין, לא יוטל עיצום כספי או קנס בשל הפרת הוראה לפי חוק זה, אלא אם כן המפר קיבל התראה בכתב על ההפרה, וחזר והפר את אותה הוראה.

{{ח:סעיף|41|הוראת שעה לעניין מי שעיסוקו במתן אשראי שאינו נושא ריבית|תיקון: תשע״ט}}
{{ח:ת}} עד יום תחילתו של {{ח:חיצוני|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים|החוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים, התשע״ט–2019}}, ואם תידחה תחילתו בהתאם {{ח:חיצוני|חוק להסדרת מתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים#סעיף 109|לסעיף 109(ג) לאותו החוק}}, תידחה התקופה בהתאמה, לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} על מי שעיסוקו במתן אשראי שאינו נושא ריבית ליחיד או לאחר שעיסוקו במתן אשראי כאמור – לעניין עיסוקו כאמור לגבי פעולות של תרומה, הלוואה או מתנה; בסעיף זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ריבית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)#סעיף 25א|בסעיף 25א לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החוק המסדיר“ – {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|42|הוראת שעה לעניין שימוש במזומן בעסקאות עם תושבי האזור או תושבי המועצה הפלסטינית}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופה של שלוש שנים מיום התחילה (להלן – תקופת הוראת השעה), לא יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} על המנויים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} תושב האזור או תושב שטחי המועצה הפלסטינית שאינם אזרחים ישראלים; בסעיף זה, ”האזור“, ”שטחי המועצה הפלסטינית“ ו”אזרח ישראלי“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11יב1|בסעיף 11יב1 לחוק איסור הלבנת הון}} כנוסחו בחוק זה;
{{ח:תתת|(2)}} אזרח ישראלי הנותן תשלום במזומן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} לתושב האזור או לתושב שטחי המועצה הפלסטינית שאינם אזרחים ישראלים ואזרח ישראלי המקבל תשלום במזומן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|באותו סעיף}} מתושב האזור או מתושב שטחי המועצה הפלסטינית שאינם אזרחים ישראלים.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר, בהסכמת שר המשפטים, שר הביטחון ונגיד בנק ישראל ובאישור ועדת החוקה, רשאי, בצו, להאריך את תקופת הוראת השעה לתקופות נוספות שלא יעלו במצטבר על שלוש שנים, בהסתמך על נימוקים ונתונים שיביא לפני הוועדה; בצו כאמור, רשאי שר האוצר להפחית את הסכומים הנקובים {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון#סעיף 11יב1|בסעיף 11יב1 לחוק איסור הלבנת הון}}, כנוסחו בחוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|תקופת הוראת השעה הוארכה עד יום 31.12.2022 (ק״ת תשפ״ב, 1522).}}

{{ח:סעיף|43|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק איסור הלבנת הון|בחוק איסור הלבנת הון, התש״ס–2000}} כהוראת שעה מיום 1.1.2019 עד יום 31.12.2022.}}

{{ח:סעיף|44|דיווח לכנסת}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל ידווח בכתב, מדי שנה, בארבע השנים שמתום שנה מיום התחילה לוועדת החוקה, על העניינים שלהלן הנוגעים לתחום אחריותו:
{{ח:תתת|(1)}} מספר העיצומים הכספיים שהוטלו מכוח {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, הסכומים שהוטלו וכמה מתוכם נגבו;
{{ח:תתת|(2)}} מספר הקנסות שהוטלו מכוח {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20}}, הסכומים שהוטלו וכמה מתוכם נגבו;
{{ח:תתת|(3)}} מספר ההתראות שנשלחו לפי {{ח:פנימי|סעיף 40|סעיף 40}}.
{{ח:תת|(ב)}} המפקח על הבנקים, המפקח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר}} והמפקח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים}}, ידווחו בכתב, מידי שנה בארבע השנים שמתום יום התחילה המאוחר, לוועדת החוקה, על העניינים המנויים בפסקאות (1) עד (3) שבסעיף קטן (א), הנוגעים לתחום אחריותם, וכן על שיעור השיקים שלא נפרעו על ידי תאגיד בנקאי, בנק הדואר ובעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, לפי העניין, ועל העילות לאי־הפירעון.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיפים 2}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6(א)(1) עד (4)}}, {{ח:פנימי|סעיף 20|20(1) עד (6)}} {{ח:פנימי|סעיף 21|ו־21}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} 6,000 שקלים חדשים

{{ח:סעיף*|(2)||תיקון: ק״ת תשפ״ב|עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} 15,000 שקלים חדשים, למעט לעניין סכום שמשלם אדם שאינו עוסק בעד רכישת כלי רכב, שייוותר 50,000 שקלים חדשים

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שנייה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}})}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 2 פרט 1}}
{{ח:ת}} שם הנפרע אינו נקוב בשיק;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 2 פרט 2}}
{{ח:ת}} אם השיק הוא שיק מוסב והסכום הנקוב בו עולה על 10,000 שקלים חדשים, מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(א)}} לא נקובים בשיק השמות של המסב והנסב ומספר הזהות של המסב;
{{ח:תת|(ב)}} השיק הוסב יותר מפעם אחת, למעט –
{{ח:תתת|(1)}} היסב שקבע שר האוצר, בהסכמת שר המשפטים ונגיד בנק ישראל, ובאישור ועדת החוקה, שנועד לתיקון פרטים בשיק בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת השטרות#סעיף 31.4|לסעיף 31(4) לפקודת השטרות}}, ובתנאים שקבע;
{{ח:תתת|(2)}} אם לאחר ההיסב הראשון השיק הועבר לתאגיד בנקאי, לבנק הדואר או לבעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי לשם פירעונו;
{{ח:תתת|(3)}} אם ההיסב השני הוא לגוף פיננסי מפוקח; שר האוצר, בהסכמת נגיד בנק ישראל, ובאישור ועדת החוקה, רשאי לקבוע כי היסב כאמור ייעשה רק לגבי שירותים שקבע;
{{ח:תתת|(4)}} אם לאחר היסב כאמור בפסקה (3), השיק הוסב מהגוף הפיננסי המפוקח לגוף פיננסי מפוקח אחר פעם אחת בלבד.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ה באדר התשע״ח (12 במרס 2018).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''משה כחלון'''
שר האוצר
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
{{ויקיפדיה|חוק לצמצום השימוש במזומן}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]