חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001098}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״י, 162|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|https://fs.knesset.gov.il/1/law/1_lsr_208987.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ב, 287|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_208988.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ח, 172|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208989.pdf}}, {{ח:תיבה|X|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_ec_517970.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 36|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208990.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 163|תיקון מס׳ 2 לחוק השופטים|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209664.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 295|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208991.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 140|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208992.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 254|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208993.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 126|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208994.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 66|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210171.pdf}}, {{ח:תיבה|252|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_208995.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 10|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208996.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 118|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208997.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 142|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_208998.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 190|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208999.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 11|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209000.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 268|תיקון מס׳ 7 לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209756.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 42|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210555.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 10|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210679.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 6|תיקון מס׳ 18|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211042.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 53|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211265.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 80|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211624.pdf}}, {{ח:תיבה|118|תיקון מס׳ 20 לחוק הנכים (תגמולים ושיקום)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211620.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 106|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300180.pdf}}, {{ח:תיבה|160|תיקון מס׳ 20 (תיקון)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300198.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 120|תיקון מס׳ 23|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300320.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 442|חוק תכנית החירום הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2002 ו־2003)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300504.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 46|חוק גיל הפרישה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300990.pdf}}, {{ח:תיבה|316|תיקון מס׳ 25|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299836.pdf}}, {{ח:תיבה|316|תיקון מס׳ 26|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299838.pdf}}, {{ח:תיבה|380|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299640.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 36|תיקון מס׳ 28|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300787.pdf}}, {{ח:תיבה|684|תיקון מס׳ 29|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300707.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 252|תיקון מס׳ 30|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300647.pdf}}, {{ח:תיבה|399|תיקון מס׳ 28 לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300933.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 13|חוק דיווח על פעילות אגף שיקום נכים ואגף משפחות והנצחה במשרד הביטחון (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301124.pdf}}, {{ח:תיבה|992|תיקון מס׳ 30 לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301353.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 158|חוק איסור עיקול דמי ליווי לעיוור ותגמולים אחרים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301315.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 186|תיקון מס׳ 35|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301489.pdf}}, {{ח:תיבה|778|חוק השידור הציבורי|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303857.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 217|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}, {{ח:תיבה|423|תיקון מס׳ 192 לחוק הביטוח הלאומי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_369728.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 822|תיקון מס׳ 35 לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504183.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 994|תיקון מס׳ 40|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_645275.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 616|תיקון מס׳ 32 לחוק הנכים (תגמולים ושיקום)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3020007.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 67|חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3506207.pdf}}, {{ח:תיבה|638|תיקון מס׳ 43|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4239853.pdf}}, {{ח:תיבה|739|תיקון מס׳ 43 לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4267665.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 130|תיקון מס׳ 45|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5303942.pdf}}, {{ח:תיבה|264|תיקון מס׳ 46|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_5630454.pdf}}.

''עדכון שיעורי תגמולים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשל״ב, 1272|מענק הנישואין ליתום}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 588|מענק הנישואין ליתום}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 60|הגדלת סכום המענק ליתום שהגיע למצוות}}, {{ח:תיבה|1454|מענק נישואין ליתום}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 2586|מענק נישואין ליתום}}; {{ח:תיבה|תשל״ח, 900|הגדלת סכום המענק ליתום שהגיע למצוות}}, {{ח:תיבה|1021|מענק נישואין ליתום}}, {{ח:תיבה|1460|הגדלת סכום המענק ליתום שהגיע למצוות}}, {{ח:תיבה|1461|מענק נישואין ליתום}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 1492|מענק נישואין ליתום}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 315|העלאאת שיעורי תגמולים}}, {{ח:תיבה|850|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 1395|העלאת שיעורי תגמולים}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 606|העלאת שיעורי תגמולים}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 327|העלאת שיעורי התגמולים}}, {{ח:תיבה|1074|העלאת שיעורי התגמולים (מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 203|העלאת שיעורי התגמולים}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 606|העלאת שיעורי התגמולים (תיקון)}}, {{ח:תיבה|1180|העלאת שיעורי התגמולים (תיקון מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 763|העלאת שיעורי התגמולים (תיקון)}}, {{ח:תיבה|931|העלאת שיעורי התגמולים (תיקון מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 685|העלאת שיעורי התגמולים (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 676|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 405|העלאת שיעורי תגמולים}}, {{ח:תיבה|408|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}, {{ח:תיבה|1552|מענק נישואין ליתום (תיקון מס׳ 2)}}, {{ח:תיבה|1552|העלאת שיעורי תגמולים (מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 242|העלאת שיעורי התגמולים (תיקון)}}, {{ח:תיבה|578|הגדלת סכום המענק ליתום שהגיע למצוות}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 601|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}, {{ח:תיבה|603|העלאת שיעורי תגמולים}}, {{ח:תיבה|1099|העלאת שיעורי תגמולים (מס׳ 2)}}, {{ח:תיבה|1101|מענק נישואין ליתום (תיקון מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 488|העלאת שיעורי תגמולים}}, {{ח:תיבה|488|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 860|העלאת שיעורי תגמולים}}, {{ח:תיבה|862|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 188|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}, {{ח:תיבה|188|הגדלת סכום המענק ליתום שהגיע למצוות (תיקון)}}, {{ח:תיבה|782|העלאת שיעורי תגמולים}}, {{ח:תיבה|784|מענק נישואין ליתום (תיקון מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 274|העלאת שיעורי תגמולים}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 98|העלאת שיעורי תגמולים}}, {{ח:תיבה|100|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 1009|מענק נישואין ליתום (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|1010|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}, {{ח:תיבה|1010|העלאת שיעורי תגמולים (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|1011|העלאת שיעורי תגמולים}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 50|מענק נישואין ליתום (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|50|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}, {{ח:תיבה|51|העלאת שיעורי תגמולים (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|51|העלאת שיעורי תגמולים}}, {{ח:תיבה|1026|מענק נישואין ליתום (תיקון מס׳ 2)}}, {{ח:תיבה|1026|העלאת שיעורי תגמולים (מס׳ 2)}}, {{ח:תיבה|1230|מענק נישואין ליתום (תיקון מס׳ 3)}}, {{ח:תיבה|1230|העלאת שיעורי תגמולים}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 1568|מענק נישואין ליתום (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|1568|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}, {{ח:תיבה|1569|העלאת שיעורי תגמולים (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|1569|העלאת שיעורי תגמולים}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 784|מענק נישואין ליתום (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|784|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}, {{ח:תיבה|785|העלאת שיעורי תגמולים (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|785|העלאת שיעורי תגמולים}}, {{ח:תיבה|1538|מענק נישואין ליתום (תיקון מס׳ 2)}}, {{ח:תיבה|1538|העלאת שיעורי תגמולים (מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 1610|מענק נישואין ליתום (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|1610|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}, {{ח:תיבה|1611|העלאת שיעורי תגמולים (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|1611|העלאת שיעורי תגמולים}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 1662|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}, {{ח:תיבה|1662|העלאת שיעורי תגמולים}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 112|מענק נישואין ליתום (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|112|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}, {{ח:תיבה|113|העלאת שיעורי תגמולים (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|113|העלאת שיעורי תגמולים}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 772|מענק נישואין ליתום (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|772|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}, {{ח:תיבה|773|העלאת שיעורי תגמולים (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|773|העלאת שיעורי תגמולים}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 2964|מענק נישואין ליתום (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|2964|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}, {{ח:תיבה|2965|העלאת שיעורי תגמולים (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|2965, 2965|העלאת שיעורי תגמולים}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 614|מענק נישואין ליתום (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|614|מענק נישואין ליתום (הוראת שעה מס׳ 2)}}, {{ח:תיבה|615|מענק נישואין ליתום (הוראת שעה מס׳ 3)}}, {{ח:תיבה|615|מענק נישואין ליתום (תיקון)}}, {{ח:תיבה|616|העלאת שיעורי תגמולים (הוראת שעה)}}, {{ח:תיבה|616|העלאת שיעורי תגמולים (הוראת שעה מס׳ 2)}}, {{ח:תיבה|617|העלאת שיעורי תגמולים (הוראת שעה מס׳ 3)}}, {{ח:תיבה|617, 617|העלאת שיעורי תגמולים}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 98|מענק נישואין ליתום (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9639.pdf}}, {{ח:תיבה|99|מענק נישואין ליתום (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9639.pdf}}, {{ח:תיבה|99, 99|העלאת שיעורי תגמולים|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9639.pdf}}, {{ח:תיבה|100|העלאת שיעורי תגמולים (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9639.pdf}}, {{ח:תיבה|4063|מענק נישואין ליתום (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10331.pdf}}, {{ח:תיבה|4064|(העלאת שיעורי תגמולים) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10331.pdf}}.

''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י״פ תשע״ה, 4494|הודעה על עדכון סכומי ההטבות הניתנים לפי פרק שלישי1}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 8788|הודעה על עדכון סכומי ההטבות הניתנים לפי פרק שלישי1}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 8430|הודעה על עדכון סכומי ההטבות הניתנים לפי פרק שלישי1}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 208|הודעה על עדכון סכומי ההטבות הניתנים לפי פרק שלישי1|https://olaw.org.il/yalkut/yalkut-9891.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209664.pdf|חוק השופטים (תיקון מס׳ 2), תשכ״ד–1964}}, כל מקום בו נאמר ”שופט שלום“ ייקרא מעתה ”שופט של בית משפט שלום“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: שיעורי תגמולים}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: הענקות אחרות}}

{{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1: הטבות}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: סייגים לזכות התגמול}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: סדרי התביעה}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק שישי: סדרי תשלום}}

{{ח:פנימי|פרק 7|פרק שביעי: שיקום}}

{{ח:פנימי|פרק 7 סימן א|סימן א׳: הגנה על בן משפחה בתעסוקה}}

{{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|סימן ב׳: תקנות שיקום}}

{{ח:פנימי|פרק 7-1|פרק שביעי1: הוועדה למתן סיוע לפנים משורת הדין}}

{{ח:פנימי|פרק 7-2|פרק שביעי2: תגמול והטבות לארוסות}}

{{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני: שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת: {{מוקטן|רשימת ההטבות לפי פרק שלישי1 הניתנות בלא צורך בהגשת בקשה}}}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: כללי}}

{{ח:סעיף|1|פירושים|תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ג, תשכ״ה, תשכ״ז, תשל״א, תשל״ג־2, תשל״ו, תשל״ז, תשנ״ה, תש״ע, תשע״ד, תשע״ז, תשפ״ב, תשפ״ג, תשפ״ד, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות צבאי“ ו”שירות“ פירושו –
{{ח:תתת|(א)}} שירות בצבא־הגנה לישראל;
{{ח:תתת|(ב)}} לגבי התקופה מיום י״ז בכסלו תש״ח (30 בנובמבר 1947) עד יום כ״ט בכסלו תש״ט (31 בדצמבר 1948) – כל שירות אחר ששר הבטחון הכריז עליו, באכרזה שפורסמה ברשומות, כשירות צבאי לצורך חוק זה;
{{ח:תתת|(ג)}} לגבי התקופה שעד יום י״ז בכסלו תש״ח (30 בנובמבר 1947) – שירות פעיל ביחידה מאורגנת שלחמה בארץ־ישראל למען עצמאות ישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות קבע“ – שירות צבאי על פי התחייבות לשירות קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל“ פירושו – אדם בשירות צבאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל בשירות קבע“ – חייל המשרת בשירות קבע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל משוחרר“ פירושו – אדם ששירת בשירות צבאי ושוחרר מהשירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חייל שנספה במערכה“ ו”נספה“ – חייל או חייל משוחרר שמת כתוצאה של אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חבלה שאירעה בתקופת שירותו ועקב שירותו, ואולם לעניין חייל בשירות קבע – חבלה כאמור שהיא חבלת שירות;
{{ח:תתת|(2)}} מחלה או החמרת מחלה שאירעו בתקופת שירותו ועקב שירותו, ואולם לעניין חייל בשירות קבע – מחלת שירות או החמרת מחלת שירות שאירעו בתקופת שירותו ועקב שירותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבלה“ – נזק אנטומי לגוף שנגרם במישרין מגורם פיזי חיצוני באירוע מסוים, לרבות מכת חום, מכת קור, או מוות פתאומי על רקע אירוע לבבי תוך כדי האירוע (Sudden Cardiac Death), וכן הפרעות בתר חבלתיות (Post-Traumatic Stress Disorder);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבלת שירות“ – חבלה שנגרמה בפעילות מבצעית או באימון לפעילות כאמור, או באירוע אחר שאופיו, מהותו ונסיבותיו ייחודיים לשירות הצבאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הביטוח הלאומי“ – {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלה“ – כל מחלה, ליקוי, מוגבלות, תסמונת או הפרעה, גופנית, נפשית או שכלית, לרבות קוגניטיבית, והכול למעט חבלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחלת שירות“ – כל אחת מאלה, ובלבד שנגרמה עקב אירוע שאופיו, מהותו ונסיבותיו ייחודיים לשירות הצבאי, או עקב תנאי שירות שאופיים ומהותם ייחודיים לשירות הצבאי:
{{ח:תתת|(1)}} מחלה כתוצאה מחשיפה לחומר מסוכן שקבע שר הביטחון בצו, לקרינה מייננת או לקרינה אינפרא־אדומה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (מחלת שירות כתוצאה מחשיפה לחומר מסוכן)|צו משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (מחלת שירות כתוצאה מחשיפה לחומר מסוכן), התשע״ח–2018}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} הידבקות במחלה כתוצאה מחשיפה למוצרי דם ונוזלי גוף במסגרת טיפול רפואי בתנאי שדה;
{{ח:תתת|(3)}} מחלה אחרת שקבעה שר הביטחון, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, בצו, בתנאים ובנסיבות שקבע כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מיועד לשירות ביטחון“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות ביטחון|בחוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם שאינו מסוגל להשתכר למחייתו“ פירושו – אדם שאינו מסוגל להשתכר למחייתו מחמת גילו או מחלתו או ליקויו הגופני או השכלי, וכן אדם שהוכר, לפי כללים שייקבעו בתקנות, כבלתי מסוגל להשתכר למחייתו;
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (כללים להכרת אדם כאינו מסוגל להשתכר למחייתו ולהכרת הכנסה כדי מחיה)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (כללים להכרת אדם כאינו מסוגל להשתכר למחייתו ולהכרת הכנסה כדי מחיה), תשי״ג–1953}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה כדי מחיה“ פירושו – הכנסה שהוכרה כמספקת למחייתו של האדם והתלויים בו, לפי כללים שייקבעו בתקנות, והיא בסכום שלא יפחת מ־5,571.75 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}};
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (כללים להכרת אדם כאינו מסוגל להשתכר למחייתו ולהכרת הכנסה כדי מחיה)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (כללים להכרת אדם כאינו מסוגל להשתכר למחייתו ולהכרת הכנסה כדי מחיה), תשי״ג–1953}}.}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נצרך“ פירושו – אדם שאינו מסוגל להשתכר למחייתו ואין לו הכנסה כדי מחייתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עומד ברשות עצמו“ פירושו – אדם שמלאו לו שמונה עשרה שנה ואיננו נצרך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ של חייל שנספה במערכה פירושו –
{{ח:תתת|(א)}} מי שהיה נשוי לנספה ביום מותו, ובכלל זה מי שהוא והנספה התגוררו יחד לפני יום המוות ובאותו מועד הם היו ידועים בציבור כבני זוג – אף אם הוא נישא אחרי מות הנספה לאדם אחר (להלן – אלמן או אלמנה, לפי העניין);
{{ח:תתת|(א1)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(ב)}} ילדו של הנספה – ובכלל זה ילד חורג או ילד מאומץ – שלא מלאו לו 21 שנה, או שמחמת מום גופני או שכלי לא עמד ברשות עצמו במות הנספה או בהגיעו לגיל 21 אחרי מותו, וכל עוד אינו עומד ברשות עצמו מסיבות אלה, אך למעט ילד שבמות הנספה מלאו לו 21 שנה ואותה שעה לא היה סמוך על שולחנו, וכן למעט ילד חורג שלא היה בשעת מותו של הנספה סמוך על שולחנו ושהיה מוחזק על ידי קרובו מלידה שלא היה בן זוגו של הנספה (להלן – יתום);
{{ח:תתת|(ג)}} הורו של הנספה, ובכלל זה הורה חורג והורה מאמץ (להלן – שכול); אולם אם היה לנספה הורה מלידה והורה חורג או מאמץ, שניהם בני מין אחד, לא יראו כשכול אלא אותו הורה שקצין התגמולים יחליט עליו לאחר ששוכנע שמחסורו של הנספה היה לאחרונה על אותו הורה או שמחסורו של אותו הורה היה על הנספה סמוך לפטירתו; הורה קצין התגמולים כן, רשאי הוא להורות שישולם תגמול גם להורה האחר אם הוא שוכנע כי הדבר מוצדק בנסיבות הענין;
{{ח:תתת}} לענין פסקה זו תהיה העובדה שאדם אמץ את הנספה בהיותו קטין חמש שנים לפחות שלא על מנת לקבל פרס – ראיה לאימוץ הנספה על ידי אותו אדם;
{{ח:תתת|(ד)}} אחיו או אחותו של הנספה (להלן – אחי הנספה), ולעניין סיוע וזכויות לפי חוק זה, למעט לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}} – אחי הנספה שהם יתומים מאב ומאם, שטרם מלאו להם שמונה עשרה שנה ואין להם אח או אחות העומדים ברשות עצמם, ואשר –
{{ח:תתתת|(1)}} נתיתמו לפני מותו של הנספה, ומחסורם היה על הנספה סמוך לפני מותו, ואין להם הכנסה כדי מחייתם; או
{{ח:תתתת|(2)}} נתיתמו לאחר מותו של הנספה, ואין להם הכנסה כדי מחייתם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זכאי“ פירושו – מי שזכאי לתגמולים לפי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקבל“ פירושו – מי שמקבל תגמולים לפי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מענק“, לרבות הענקה והענקה מיוחדת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השכר הקובע“ – סכום של 3,357.62 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”היום הקובע“, לגבי אלמנה שאין יתום סמוך על שולחנה – יום מות הנספה או היום שבו פסק היתום האחרון להיות סמוך על שולחנה, הכל לפי המאוחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אגף משפחות והנצחה“ או ”האגף“ – אגף משפחות והנצחה במשרד הביטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הטבה“ – סיוע הניתן לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}}, למי שמתקיימים בו אמות המידה הקבועות {{ח:פנימי|פרק 3-1|באותו פרק}}, הוראות חוק זה והתנאים שקבע שר הביטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סיוע“ – סיוע מלא או חלקי, הניתן בתשלום, במימון, בהחזר הוצאה שהוצאה בפועל, במענק, במלווה (להלן – סיוע כספי), או בדרך אחרת כפי שקבע שר הביטחון.

{{ח:סעיף|1א|תחולת החוק על אלמן|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} כל האמור בחוק זה לגבי אלמנה של נספה יחול לגבי אלמן של נספה, בתיאומים לפי הענין.

{{ח:סעיף|1ב|סמכות להעלות שיעורים|תיקון: תשמ״א, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} שר הבטחון רשאי בצו, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, להעלות את סכום השכר הקובע, את סכום הדרגה הקובעת ואת סכומי התגמולים המשתלמים לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|1ג|עדכון סכומים והעלאת שיעורים|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 1|בהגדרות ”הכנסה כדי מחיה“ ו”השכר הקובע“ שבסעיף 1}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|בהגדרה ”הדרגה הקובעת“ שבסעיף 8(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 10|ובסעיפים 10(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 13ב|ו־13ב(1)}}, יעודכנו ב־1 בינואר וב־1 ביולי בכל שנה, בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; ואולם, העדכון ביום כ׳ בטבת התשפ״ד (1 בינואר 2024), יהיה לפי שיעור העלייה של מדד החציון הראשון של שנת 2023 לעומת מדד השכר של חודש אוקטובר 2019, כפי שהיה ידוע ביום י״ט באדר התש״ף (15 במרץ 2020), ובהפחתה של 7.53%.
{{ח:תת|(ב)}} ירד המדד החדש לעומת המדד הבסיסי, לא יעודכנו הסכומים האמורים בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} עלה המדד החדש לעומת המדד הבסיסי, יעודכנו הסכומים האמורים בסעיף קטן (א) בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; ואולם, אם המדד שחל מאז המועד האחרון שבו עודכנו סכומים לפי סעיף קטן זה ירד בפועל, יופחת שיעור הירידה במדד משיעור העלייה, בהתאם למשך התקופה שבה ירד המדד ולא עודכנו הסכומים.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף זה, שר הביטחון, בהתייעצות עם הארגון היציג, בהסכמת שר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, רשאי לשנות, בצו, במקרים חריגים, את שיעור העדכון של סכומים לפי סעיף זה, לתקופה מוגבלת שתיקבע, ובלבד ששיעור העדכון שייקבע כאמור לא יהיה שלילי.
{{ח:תת|(ה)}} שר הביטחון יפרסם ברשומות ובאתר האינטרנט של האגף הודעה על הסכומים המעודכנים לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ו)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד החציון הראשון כפי שחושב בהתאם לנתונים הידועים ב־15 בנובמבר באותה שנה או מדד החציון השני כפי שחושב בהתאם לנתונים הידועים ב־15 במאי בשנה העוקבת;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – מדד שחושב לפני המועד שבו עודכנו לאחרונה סכומים לפי סעיף זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – לעניין עדכון בינואר, מדד החציון הראשון של השנה שקדמה לו, ולעניין עדכון ביולי, מדד החציון השני של השנה שקדמה לו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד החציון הראשון“ – הממוצע החצי שנתי של מדד השכר בחודשים ינואר עד יוני;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד החציון השני“ – הממוצע החצי שנתי של מדד השכר בחודשים יולי עד דצמבר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד השכר“ – מדד השכר החודשי הממוצע למשרת שכיר בסך כל השירותים הציבוריים שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

{{ח:סעיף|2|מחלות בשירות בחזקת מחלה עקב השירות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לצורך חוק זה, חייל או חייל משוחרר שחלה במחלה בתקופת שירותו ומת כתוצאה מאותה מחלה לפני תום שבע שנים מיום שחלה בה, ויש יסוד להניח כי חלה באותה מחלה עקב שירותו, רואים אותו כמי שמת עקב שירותו, אלא אם כן הוכח היפוכו של דבר; ואולם הוראה זו תחול על חייל בשירות קבע לעניין מחלת שירות בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו אלא אם כן הוגשה בקשה לתגמול מחמת מותו של החייל או החייל משוחרר לפני תום שישה חודשים מיום המוות.

{{ח:סעיף|2א|חבלה בדרך למחנה או ממנו|תיקון: תשכ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} רואים חבלה שגרמה למותו של חייל או של חייל משוחרר כחבלה שאירעה בתקופת שירותו עקב שירותו גם אם היא נגרמה בדרכו אל המחנה או ממנו, ובלבד ששהותו מחוץ למחנה היתה כדין ולא חלו בדרך הפסקות או סטיות של ממש שאין להן קשר עם השירות או עם הדרך אל המחנה או ממנו; לגבי חייל השוהה בחופשה רואים חבלה כחבלה שגרמה למותו בתקופת שירותו עקב שירותו רק אם נגרמה בדרכו מן המחנה אל יעד חופשתו או בדרכו אל המחנה מיעד חופשתו.
{{ח:תת|(ב)}} לענין סעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחנה“ – המקום שבו שוהה החייל תוך שירותו הצבאי, ולגבי איש מילואים – לרבות מקום התייצבותו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חייל השוהה בחופשה“ – חייל השוהה כדין מחוץ למחנה שלא במילוי תפקיד בשירות, ולרבות חייל משוחרר בדרכו חזרה מן השירות.
{{ח:תת|(ג)}} לענין סעיף זה, הטוען שהחייל שהה מחוץ למחנה שלא כדין – עליו הראיה.

{{ח:סעיף|2ב|מוות בשירות בחזקת מוות עקב שירות|תיקון: תשל״ו, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לעניין חוק זה, חייל שמת כתוצאה מחבלה שאירעה בתקופת שירותו, רואים אותו כמי שמת עקב שירותו, ואם היה חייל בשירות קבע, רואים אותו כמי שמת עקב שירותו ובשל חבלת שירות, והכול זולת אם הוכח היפוכו של דבר.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין חוק זה, חייל שמת כתוצאה ממחלה או מהחמרת מחלה שאירעו בתקופת שירותו, רואים אותו כמי שמת עקב שירותו, ואם היה חייל בשירות קבע, רואים אותו כמי שמת עקב שירותו רק אם המחלה היתה מחלת שירות, והכול זולת אם הוכח היפוכו של דבר.

{{ח:סעיף|2ג|מיועדים לשירות ביטחון בהכשרה קדם־צבאית או בעת מבחנים ליחידת התנדבות|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} לעניין חוק זה, רואים מיועד לשירות ביטחון שהתנדב להשתתף בהכשרה קדם־צבאית או שנקרא למבחנים ליחידת התנדבות, כחייל שאינו חייל בשירות קבע, ורואים את ההכשרה הקדם־צבאית או המבחנים ליחידת ההתנדבות, לפי העניין, כשירות צבאי.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הכשרה קדם־צבאית“ – הכשרה שמקיים צבא הגנה לישראל למיועד לשירות ביטחון, לפני תחילת שירותו בצבא הגנה לישראל, ולמעט הכשרה לנהיגה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מבחנים ליחידת התנדבות“ – מבחנים שנערכים למיועדים לשירות ביטחון לבחינת כושרם לשירות ביחידת התנדבות של צבא הגנה לישראל.

{{ח:סעיף|2ד|משרת בשירות קבע ברציפות לשירות החובה|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} לעניין חוק זה, חייל בשירות קבע, המשרת בשירות קבע ברציפות לשירות החובה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות), התשמ״ה–1985}}, רואים אותו, בששת החודשים הראשונים של שירות הקבע כאמור, כחייל שאינו חייל בשירות קבע.

{{ח:סעיף|3|דין נעדרים}}
{{ח:תת|(א)}} חייל שרשות צבאית מוסמכת העידה עליו, בתעודה בחתימת ידה, שנעלם ביום פלוני עקב שירותו ומאז לא נודעו עקבותיו, רואים אותו, לצורך חוק זה, כאילו מת באותו יום עקב שירותו.
{{ח:תת|(ב)}} ”רשות צבאית מוסמכת“, פירושו, בסעיף זה – קצין בצבא־הגנה לישראל ששר הבטחון מינה אותו להיות רשות צבאית מוסמכת לצורך סעיף זה.

{{ח:סעיף|4|קציני תגמולים}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון ימנה קצין תגמולים או קציני תגמולים לצורך חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על מינוי קצין תגמולים ועל כתבתו תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|5|ועדות ערעור|תיקון: תשכ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ימנה ועדת ערעור או ועדות ערעור לצורך חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} ועדת ערעור תהיה של שלושה חברים. כיושב ראש הועדה ימונה שופט בית משפט מחוזי או שופט של בית משפט שלום. לפחות אחד מחברי הועדה האחרים יהיה רופא מוסמך.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על מינוי ועדת ערעור ועל כתבתה תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|6|סמכויות עזר}}
{{ח:תת|(א)}} לקצין תגמולים ולועדת ערעור נתונות סמכויות כסמכויותיה של ועדת חקירה, שנתמנתה לפי {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה|פקודת ועדות החקירה}} ושהוענקו לה כל הסמכויות שאפשר להעניק לועדת חקירה כזאת לפי {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 9|סעיף 5 לפקודה האמורה}}.
{{ח:תת|(ב)}} קציני התגמולים וועדות ערעור לא יהיו קשורים בדקדוקי דיון ובדיני ראיה, אלא יפעלו בדרך שתיראה להם כמועילה ביותר לבירור השאלות העומדות לדיון.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: שיעורי תגמולים}}

{{ח:סעיף|7|תגמולים לאלמנה בלי ילדים|תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשי״ח־2, תשכ״ג, תשכ״ה, תשכ״ז, תשכ״ח, תשל״א, תשל״ג, תשל״ג־2, תשל״ו, תש״ם, תשנ״ה, תשנ״ו, [ק״ת עדכון תגמולים]}}
{{ח:ת}} לאלמנה של נספה שאין יתום סמוך על שולחנה, ישולמו תגמולים חודשיים בשיעור של 98% מהתגמולים החודשיים המשולמים לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(ד)}}.

{{ח:סעיף|8|תגמולים לאלמנה עם יתומים|תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ג, תשכ״ה, תשכ״ז, תשכ״ח, תשל״ג, תשל״ג־2, תשל״ו, תש״ם, תשמ״ז, תשנ״ה, [ק״ת עדכון תגמולים], תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”הדרגה הקובעת“ – סכום של 3,357.62 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}}.
{{ח:תת|(ב)}} אלמנה של נספה שהניח אחריו יתום אחד הסמוך על שולחנה – ישולם לה תגמול חדשי בשיעור 314.18% מהדרגה הקובעת {{ח:הערה|(מעודכן לאפריל 2022)}}.
{{ח:תת|(ג)}} אלמנה של נספה שהניח אחריו שני יתומים או יותר הסמוכים על שולחנה, ישולם לה, בנוסף לתגמול החדשי לפי סעיף קטן (ב), 11% מהתגמול האמור בעד כל יתום שלאחר הראשון.
{{ח:תת|(ד)}} לאלמנה של נספה שאינה זכאית עוד לתגמול לפי סעיפים קטנים (ב) או (ג), או לאלמנה של נספה כל עוד אינה זכאית לתגמול לפי סעיפים קטנים (ב) ו־(ג) מחמת האמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(ג)}} וכן לאלמנה של נספה שביום הקובע מלאו לילדיה שהם יתומי הנספה 21 שנים, ישולמו תגמולים חדשיים בשיעור האמור בסעיף קטן (ב) בהפחתת סכום השווה להפרש בין התגמול המשתלם לפי סעיף קטן (ג) בעד שני יתומים והתגמול המשתלם לפי סעיף קטן (ב).

{{ח:סעיף|8א|תגמולים לאלמנה במצב מיוחד|תיקון: תשל״א, תש״ם}}
{{ח:ת}} אלמנה הזקוקה מחמת זקנתה או מצב בריאותה לטיפול אישי בידי הזולת, או להשגחתו של מוסד לרבות בית אבות, או לרכישת מכשירי עזר רפואיים – רשאי קצין התגמולים להורות כי ישולם לה, בנוסף לתגמול המשתלם לה על פי חוק זה, תגמול בשיעור שיקבע בהתחשב בהכנסותיה הנוספות ובצרכיה המיוחדים.

{{ח:סעיף|8ב|סכום חדשי למימון צרכים מיוחדים|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} לאלמנה וליתום שגילו אינו עולה על 18 שנים, ישולם, בנוסף לתגמול החדשי, סכום חדשי למימון צרכיהם המיוחדים, כפי שייקבע בתקנות באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תשלום למימון צרכים מיוחדים)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תשלום למימון צרכים מיוחדים), התשמ״ד–1984}}.}}

{{ח:סעיף|8ג|תוספת לאלמנה של נספה|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} לאלמנה של נספה תשולם, בנוסף לתגמול החודשי שהיא זכאית לו, תוספת של 10% בהגיעה לגיל 60.

{{ח:סעיף|9|תגמולים בעד יתומים ואחים|תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ג, תשל״א, תשל״ז, תש״ם, תש״ע, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} בעד יתום של נספה שאין {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיפים 8}}, {{ח:פנימי|סעיף 13א|13א}}, {{ח:פנימי|סעיף 13ב|או 13ב}} חלים לגביו, וכן בעד אח של הנספה – ישולם תגמול חדשי בשיעור התגמול האמור {{ח:פנימי|סעיף 13ב|בסעיף 13ב(1) או (2)}}, כאילו היה יתום הסמוך על שולחנה של גרושת הנספה, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} היה אח או יתום זקוק מטעמים רפואיים או חינוכיים לטיפול או השגחה מיוחדים במוסד או אצל יחיד, רשאי קצין התגמולים להורות כי ישלמו בעדו, במקום התגמול האמור בסעיף קטן (א), תגמול כשיעור הוצאות הטיפול במוסד או אצל היחיד, והוצאות לרכישת מכשירי עזר רפואיים וביגוד מיוחד הנהוג במוסד.
{{ח:תת|(ג)}} יתום הסמוך על שולחן אלמנת הנספה, ובהסכמת קצין התגמולים הוא נמצא תקופה מסויימת מחוץ לבית הורהו, במוסד או אצל יחיד המספקים לו לינה וכלכלה, ישולם בעדו למשך אותה תקופה תגמול לפי סעיף קטן (א) ובמשך אותה תקופה לא יבוא היתום במנין לענין תשלום תגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 8|הסעיפים 8}}, {{ח:פנימי|סעיף 13א|13א}}, {{ח:פנימי|סעיף 13ב|או 13ב}}.
{{ח:תת|(ד)}} תגמול לפי סעיף זה ישולם לנציגו של היתום או של האח, או למוסד או ליחיד המספקים ליתום או לאח כלכלה ולינה או טיפול או השגחה מיוחדים, או חלקו לזה וחלקו לזה, הכל כפי שיורה קצין התגמולים.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”נציג“ של יתום או של אח – הורו או אפוטרופסו שנתמנה כדין, ובאין כאלה – מי שקצין תגמולים ימנה לענין זה כנציג ליתום או לאח.

{{ח:סעיף|9א||תיקון: תשכ״ה, תש״ם}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|9ב|תגמולים בעד יתומים משני הוריהם|תיקון: תש״ע־2, תשע״א־2, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בעד יתום משני הוריו, שלפחות אחד מהם נספה, ישולם תגמול חודשי בשיעור התגמול הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 13ב|בסעיף 13ב(1)}}, אף אם מלאו לו 21 שנים, ובלבד שטרם מלאו לו 25 שנים.
{{ח:תת|(ב)}} יתום משני הוריו שהתייתם משני הוריו ומתקיימות בו הוראות פסקאות (1) או (2) שלהלן, יהיה זכאי לכל תגמול והטבה הניתנים לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק נפגעי איבה}} ליתום משני הוריו שנפטרו כתוצאה מפגיעת איבה, אם התקיימו בו התנאים לקבלת התגמול או ההטבה, בשינויים המחויבים, ובלבד שלא יהא זכאי לכפל הטבות:
{{ח:תתת|(1)}} יתום ששני הוריו נספים;
{{ח:תתת|(2)}} יתום שאחד מהוריו נספה והורהו השני נפטר כתוצאה מפגיעת איבה; הוראות פסקה זו יחולו על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 20א|סעיף 20א}}.

{{ח:סעיף|10|תגמולים לשכולים|תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ג, תשכ״ה, תשכ״ז, תשכ״ח, תשל״א, תשל״ג, תשל״ו, תש״ם, תשמ״ז, תשנ״ה, תשנ״ו, תשס״א, תשס״ח, תשע״ד, תשע״ז־2, [ק״ת עדכון תגמולים], תשפ״ג, תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} לשכול ישולם תגמול חודשי בסכום של 4,225.23 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נכון ליולי 2023)}}.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} שכול שאין לו בן זוג שכול וכן שכול שלזכות בן זוגו משתלם תגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)}} – ישולם לו תגמול בשיעור 80% מהתגמול המשתלם לשני הורים שכולים לפי סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} שכול הנשוי לבן־זוגו שאינו שכול – ישולם לו תגמול בשיעור המשתלם לשני הורים שכולים לפי סעיף קטן (א), כל עוד הוא נשוי.
{{ח:תת|(ד)}} שכול הנשוי לבן־זוג הזכאי לתגמול לפי חוק זה בזכות נספה אחר – ישולם לכל אחד מהם תגמול שהיה משתלם לו לולא נישא.
{{ח:תת|(ה)}} שוכנע קצין התגמולים שחל פירוד בחיי הנישואין של זוג הורים שכולים, רשאי הוא להורות שישולמו לכל אחד מבני הזוג, כל עוד הם חיים בנפרד, תגמול או הטבה כאילו הופקעו הנישואין.
{{ח:תת|(ו)}} שכול ששכל יותר מילד אחד ישולם לו תגמול בשיעור של 200% מהתגמול שהיה משתלם לו בזכות נספה אחד.
{{ח:תת|(ז)}} שכול שנפטר והניח אחריו בן־זוג שאינו שכול, שהיה נשוי לשכול במשך שלוש השנים שלפני יום פטירתו יהיה בן הזוג כאמור, כל עוד לא נישא לאחר וכל עוד הכנסתו קטנה מהתגמול המשולם לשכול לפי סעיף קטן (א) – זכאי לתגמול בשיעור ההפרש שבין הכנסתו לבין התגמול לפי סעיף קטן (ב); לענין זה, ”הכנסתו“ – הכנסתו מכל מקור שהוא לרבות קצבת אזרח ותיק לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}{{ח:הערה|,}} ולרבות תשלומים תקופתיים המתקבלים כפיצוי על נזקי בריאות שנגרמו מחמת רדיפות הנאצים.
{{ח:תת|(ח)}} נפטר שכול, ישולם לבן זוגו, במשך שלושה חודשים, החל בחודש שלאחר החודש שבו אירעה הפטירה, בנוסף לתגמול המשתלם לו, התגמול ששולם לנפטר ערב פטירתו.
{{ח:תת|(ט)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים לשכולים)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים לשכולים), תשי״ט–1959}}.}}

{{ח:סעיף|10א|תוספת להורים שכולים בעד אחי הנספה|תיקון: תשכ״ה, תש״ם, תשנ״ו, תשנ״ט}}
{{ח:ת}} שכול שעל שולחנו סמוכים אח או אחות של הנספה שטרם מלאו להם 22 שנים, תשולם תוספת לתגמולו לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}, בשיעורים אלה:
{{ח:תת|(1)}} היו סמוכים על שולחנו אח אחד או אחות אחת – 20% מהתגמול המשתלם לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(א)}} לזוג הורים שכולים;
{{ח:תת|(2)}} היו סמוכים על שולחנו יותר מאח אחד או אחות אחת של הנספה – התוספת המשתלמת לפי פסקה (1) והתוספת של 11% מהתגמול האמור באותה פסקה עבור כל אח או אחות נוספים.

{{ח:סעיף|10ב||תיקון: תשנ״ה, תשס״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|10ג|תשלום חודשי לצרכים מיוחדים|תיקון: תשס״ד־3}}
{{ח:ת}} לשכול ישולם, נוסף על התגמול החודשי, תשלום חודשי למימון צרכים מיוחדים כפי שיקבע שר הביטחון באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת.

{{ח:סעיף|11|תגמול לשכול במצב מיוחד|תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ג, תשל״א, תשל״ו, תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} שכול הזקוק מחמת זקנותו או מצב בריאותו לטיפול אישי בידי הזולת, או להשגחתו של מוסד לרבות בית אבות, או לרכישת מכשירי עזר רפואיים – רשאי קצין התגמולים להורות כי ישולם לו, בנוסף לתגמול המשתלם לו על פי חוק זה, תגמול בשיעור שיקבע בהתחשב בהכנסותיו הנוספות ובצרכיו המיוחדים.
{{ח:תת|(ב)}} שכול הזקוק מחמת זקנתו או מצב בריאותו להשגחתו של מוסד לרבות בית אבות, ישולם לבן זוגו שאיננו שכול רק מחצית סכום התגמול המשתלם לזוג הורים שכולים.

{{ח:סעיף|12|תגמולים להורים זקנים|תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשל״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} הניח אחריו הנספה סב או סבה שמחסורם היה עליו סמוך לפני מותו, רשאי קצין התגמולים להורות שישולם לכל אחד מהם תגמול בשיעור של 15% מסכום התגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(א)}}, אולם אם לא הניח אחריו הנספה הורה שכול, יהיה דין אותו סב או סבה כדין שכול, ולצורך חישוב תגמוליהם רואים את נכדיהם וניניהם העומדים ברשות עצמם, כאילו היו ילדיהם.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|12א||תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ה, תשכ״ח, תשל״ו, תשל״ז, תשמ״ט, תשנ״ו, תשנ״ט, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|13||תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ג, תשכ״ה, תשל״ג, תשל״ג־2, תשל״ו, תש״ם, [ק״ת עדכון תגמולים], תשנ״ה, תשס״ח־2, תש״ע}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|13א|דין גרושה הזכאית למזונות|תיקון: תשי״ח, תשכ״ג, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} הניח נספה אשה שנתגרש ממנה, יהיה דינה לענין קבלת תגמול לפי חוק זה, כדין אלמנה, כל עוד לא נישאה שנית ואם נתמלאו אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא היתה במות הנספה בת 40 שנה או מעלה או היא אם ליתום של הנספה;
{{ח:תתת|(2)}} הנספה היה חייב במותו במזונותיה של האשה על פי פסק דין של בית משפט או של בית דין מוסמך או על פי הסכם בכתב;
{{ח:תתת}} אולם היה סכום המזונות החדשי שהנספה היה חייב לשלם לגרושה כאמור קטן מחלקה האישי בתגמולים, יוקטן התגמול החדשי בהפרש בין סכום המזונות החדשי ובין החלק האישי.
{{ח:תת}} לעניין סעיף קטן זה, ”חלק אישי בתגמולים“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי אלמנה שיתומי הנספה סמוכים על שולחנה – שיעור התגמול המגיע לאלמנה על פי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}};
{{ח:תתת|(2)}} לגבי מקבל אחר – התגמול החודשי המגיע לו.
{{ח:תת|(ב)}} חל שינוי ניכר בשכר הקובע מאז נקבעה זכות הגרושה לתגמול, רשאי קצין התגמולים לשנות את שיעור התגמול לטובתה לפי חישובים ונימוקים שבית המשפט היה רשאי לעשות זאת לגבי מזונותיה, אילולא מות הנספה.
{{ח:תת|(ג)}} כל עוד אשה אינה זכאית לכל תגמול לפי הסעיפים הקטנים (א) או (ב) מחמת האמור {{ח:פנימי|סעיף 9|בסעיף 9(ג)}}, ישולמו לה התגמולים החדשיים שהיו משתלמים לה לפי אותם הסעיפים הקטנים כאילו הגיעה אותה שעה לגיל 40 שנה.

{{ח:סעיף|13ב|דין גרושה שיש אתה יתומים של הנספה|תיקון: תשי״ח, תשכ״ג, תשכ״ה, תש״ע, [ק״ת עדכון תגמולים], תשפ״ג, תשפ״ה}}
{{ח:ת}} הניח נספה אשה שנתגרש ממנה והיא אינה זכאית לתגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 13א|סעיף 13א}}, אך היתומים של הנספה סמוכים על שולחנה, ישולם לאשה בעד היתומים האמורים תגמול חדשי כזה:
{{ח:תת|(1)}} היה יתום אחד סמוך על שולחנה – תגמול חודשי בסכום של 8,500 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נקוב לינואר 2025)}};
{{ח:תת|(2)}} היו שני יתומים או יותר סמוכים על שולחנה – שיעור התגמול המשתלם לאישה לפי פסקה (1), בתוספת של 24% מהתגמול האמור בעד כל יתום שלאחר הראשון.

{{ח:סעיף|13ג|אשה שעזבה את הנספה|תיקון: תשי״ח}}
{{ח:ת}} נספה שאשתו עזבה אותו מרצונה, ונקבע בפסק דין של בית משפט או של בית דין מוסמך כי אינה זכאית למזונות מהנספה – דינה לענין חוק זה כדין גרושה.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: הענקות אחרות}}

{{ח:סעיף|14|תוספת לתקופת הריון והענקה מיוחדת בקשר ללידה|תיקון: תשי״ב}}
{{ח:ת}} היתה אלמנתו של נספה הרה ביום מותו, ישולמו לה –
{{ח:תת|(1)}} מתחילת החודש השביעי להריונה עד תום ההריון – נוסף על תגמוליה תוספת חדשית של שליש מאותם תגמולים;
{{ח:תת|(2)}} מענק מיוחד בשיעור של שלושה תגמולים המגיעים לאלמנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(א)}}, שישולם לה ככל האפשר בשני שיעורים, אחד בתקופת הריונה והשני סמוך ללידה.

{{ח:סעיף|14א|מענק מיוחד לאלמנה בעת התאלמנותה|תיקון: תשל״ו, תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לאלמנת נספה ישולם, בנוסף לתגמוליה, מענק למימון הוצאות מיוחדות כתוצאה מהתאלמנותה, בסכום של 2,142 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} סכום כל מענק לפי סעיף זה יהיה צמוד למדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

{{ח:סעיף|14ב|מענק מיוחד|תיקון: תשנ״ה, תשס״א}}
{{ח:ת}} לאלמנה של נספה ישולם אחת לשבע שנים, מתום השנה השביעית להתאלמנותה, בנוסף לתגמוליה, מענק מיוחד בשיעור הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 14א|בסעיף 14א}}.

{{ח:סעיף|15|ביטוח מפני מחלה|תיקון: תשכ״ג, תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} כל בן משפחה של נספה, המקבל תגמולים או שבעדו מקבלים תגמולים, יהיה מבוטח מפני מחלה.
{{ח:תת|(ב)}} בן משפחה כאמור המבוטח מפני מחלה לפי תנאים שאושרו על ידי קצין תגמולים, ישתתף אוצר המדינה בהוצאות הביטוח בסכום שייקבע בתקנות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (ביטוח מפני מחלה של בני משפחה שאינם זכאים לתגמולים)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (ביטוח מפני מחלה של בני משפחה שאינם זכאים לתגמולים), תשכ״ג–1963}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (ביטוח מפני מחלה) (מס' 2)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (ביטוח מפני מחלה) (מס׳ 2), התשנ״ד–1993}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} בן משפחה שאיננו מבוטח כאמור, יבוטח מפני מחלה על ידי קצין תגמולים; וקצין התגמולים יהיה רשאי לנכות מהתגמול החדשי המגיע למבוטח, או בעדו, את ההפרש שבין כל הוצאות הביטוח ובין הסכום שנקבע בתקנות כסכום השתתפותו של אוצר המדינה בהוצאות הביטוח.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 3-1|פרק שלישי1: הטבות|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|15א|הטבות והיקפן|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:פנימי|פרק 3-1|בפרק זה}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”האזור“ – יהודה והשומרון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד סוציאלי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העובדים הסוציאליים|בחוק העובדים הסוציאליים, התשנ״ו–1996}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר הביטחון יקבע את התנאים למתן הטבה לפי חוק זה, לרבות לעניין הוכחת התנאים לנתינתה, וכן את היקף ההטבה, שיעורה, דרך הגשת הבקשה לקבלתה ואופן נתינתה, ואם קבע כי ההטבה תינתן בדרך של מתן סיוע כספי – אם תשולם בסכום חד־פעמי או בשיעורים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (התנאים למתן הטבות לרווחה כלכלית)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (התנאים למתן הטבות לרווחה כלכלית), התשע״ט–2018}}.}}
{{ח:תת|(ג)|(1)}} סכומי ההטבות הניתנות בדרך של מתן סיוע כספי לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק זה}} יעודכנו ב־1 בינואר בכל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור שינוי המדד החדש לעומת המדד הבסיסי; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), שר הביטחון, באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת, רשאי לקבוע לגבי הטבה מסוימת דרך עדכון אחרת.
{{ח:תתת|(3)}} לעניין עדכון הטבות יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סכום הטבה שכלל לאחר העדכון אגורות, יעוגל לשקל הקרוב כלפי מעלה;
{{ח:תתתת|(ב)}} סכומי ההטבות המעודכנים יפורסמו באתר האינטרנט של האגף וברשומות.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} הטבה לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק זה}} תשולם או תינתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ב|סעיפים 15ב עד 15ו}} {{ח:פנימי|סעיף 15ח|ו־15ח}} רק למי שקצין תגמולים אישר לו את ההטבה כמפורט בסעיפים האמורים, לאחר שמצא כי התקיימו לגביו כל התנאים שנקבעו לפי חוק זה.
{{ח:תתת|(2)}} הטבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ז|סעיף 15ז}} תשולם או תינתן רק למי שעובד סוציאלי אישר לו את ההטבה כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 15ז|בסעיף האמור}}, לאחר שמצא כי התקיימו לגביו כל התנאים שנקבעו לפי חוק זה.
{{ח:תתת|(3)}} התובע הטבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ב|סעיפים 15ב עד 15ו}} {{ח:פנימי|סעיף 15ח|ו־15ח}} יגיש בקשה לקצין תגמולים, והתובע הטבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ז|סעיף 15ז}} יגיש בקשה לעובד האגף שהוא עובד סוציאלי.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} שר הביטחון רשאי לקבוע, לגבי מי שאינו תושב ישראל –
{{ח:תתתת|(א)}} כי הטבות מסוימות לא יינתנו לו אף אם התקיימו לגביו כל שאר התנאים לקבלת ההטבה;
{{ח:תתתת|(ב)}} כי הטבות מסוימות יינתנו לו בתנאים שקבע.
{{ח:תתת|(2)}} בסעיף קטן זה, ”תושב ישראל“ – מי שהתגורר בישראל או באזור 183 ימים לפחות, ב־12 החודשים שקדמו למועד שבו התמלאו התנאים לקבלת ההטבה המבוקשת על ידו.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} שכול ששכל יותר מילד אחד, אלמנה שהיא גם שכולה, ואלמנה שהתאלמנה יותר מפעם אחת מבן זוג שהוא נספה, יהיו זכאים לכפל הטבה, אלא אם כן קבע שר הביטחון בתקנות במפורש אחרת.
{{ח:תתת|(2)}} שר הביטחון יקבע הוראות לעניין אופן מתן ההטבה הנוספת.
{{ח:תת|(ז)}} ערעור על החלטה של קצין תגמולים לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק זה}} יהיה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25}}; לעניין זה, החלטה של ראש אגף משפחות והנצחה דינה כהחלטה של קצין תגמולים.

{{ח:סעיף|15ב|הטבות לשיקום תעסוקתי|תיקון: תשע״ד, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יתום“ – יתום שטרם מלאו לו 21 שנה ביום שהתייתם וטרם מלאו לו 30 שנה ביום שהגיש את בקשתו ובתנאי שלא ניתן לו בעבר סיוע לרכישת מקצוע או השכלה כללית או מקצועית לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיף 33(א)(1א)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עסק“ – עסק בבעלות מלאה או חלקית של מבקש ההטבה, הכול כפי שקבע שר הביטחון.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף זה, יראו בני זוג שכולים המקיימים תא משפחתי אחד והמבקשים סיוע לצורך עסק אחד, כשכול אחד.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} קצין תגמולים רשאי, בכפוף לתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א}}, לאשר הטבה לשיקום תעסוקתי כמפורט בסעיפים קטנים (ד) עד (י).
{{ח:תתת|(2)}} סיוע לפי סעיפים קטנים (ז) עד (י) יינתן במקום הסיוע המפורט {{ח:פנימי|סעיף 15ג|בסעיף 15ג}}.
{{ח:תת|(ד)}} להקמת עסק ראשון לתעסוקה ולפרנסה – מלווה חד־פעמי כמפורט בפסקאות (1) עד (3):
{{ח:תתת|(1)}} לשכול – בסכום שלא יעלה על 105,420 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 107,114 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} לאלמנה – בסכום שלא יעלה על 103,030 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 104,688 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} ליתום – בסכום שלא יעלה על 18,470 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 18,771 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ה)}} לביסוס או להשלמה של עסק קיים המשמש לתעסוקה ולפרנסה, מלווה כמפורט בפסקאות (1) עד (3):
{{ח:תתת|(1)}} לשכול – בסכום שלא יעלה על 22,030 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 22,387 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} לאלמנה – בסכום שלא יעלה על 22,030 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 22,387 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} ליתום – לביסוס העסק, בסכום שלא יעלה על 10,960 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 11,109 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ו)}} לשיקום תעסוקתי של יתום – מלווה בסכום שלא יעלה על 5,480 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 5,572 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ז)}} לרכישת רכב מסחרי ראשון המשמש את העסק, לשכול, לאלמנה וליתום – מענק חד־פעמי בסכום של 64,320 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 65,355 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ח)}} להחלפת רכב מסחרי המשמש את העסק, לשכול ולאלמנה – מענק אחת לחמש שנים בסכום של 64,320 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 65,355 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ט)}} לרכישת רכב ראשון המשמש ללימוד הוראת נהיגה, לשכול, לאלמנה וליתום – מענק חד־פעמי בסכום של 40,894 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 41,555 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(י)}} להחלפת רכב המשמש ללימוד הוראת נהיגה אחת לשלוש שנים, לשכול ולאלמנה – מענק בסכום של 40,894 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 41,555 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|15ג|הטבות רכב וניידות|תיקון: תשע״ד, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”הטבות רכב“ – סיוע לרכישת רכב, החלפתו והחזקתו, ולקבלת שיעורי נהיגה.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיפים קטנים (ד) עד (ו), יראו בני זוג שכולים המקיימים תא משפחתי אחד כשכול אחד.
{{ח:תת|(ג)}} קצין תגמולים רשאי, בכפוף לתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א}}, לאשר הטבות רכב כמפורט בסעיפים קטנים (ד) עד (יא).
{{ח:תת|(ד)}} לרכישת רכב חדש לשימוש אישי לשכול שיש לו רישיון נהיגה –
{{ח:תתת|(1)}} בעד רכב ראשון – שניים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מענק בסכום של 46,640 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 47,392 ש״ח)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מלווה בסכום שלא יעלה על 31,090 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 31,593 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} בעד החלפת רכב אחת לארבע שנים – שניים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מענק בסכום של 38,340 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 38,959 ש״ח)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מלווה בסכום שלא יעלה על 22,810 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 23,180 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ה)}} לרכישת רכב משומש לשימוש אישי לשכול שיש לו רישיון נהיגה – בעד רכב ראשון ובעד החלפת רכב לאחר ארבע שנים ממועד קבלת הסיוע הקודם, שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מענק בסכום של 38,340 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 38,959 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} מלווה בסכום שלא יעלה על 22,810 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 23,180 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ו)}} לרכישת רכב חדש לשימוש אישי לשכול שאין לו רישיון נהיגה –
{{ח:תתת|(1)}} בעד רכב ראשון, שניים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מענק בסכום של 31,090 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 31,593 ש״ח)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מלווה בסכום שלא יעלה על 22,810 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 23,180 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} בעד החלפת רכב אחת לארבע שנים – שניים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מענק בסכום של 25,560 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 25,973 ש״ח)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מלווה בסכום שלא יעלה על 22,810 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 23,180 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ז)}} לרכישת רכב חדש לשימוש אישי לאלמנה שיש לה רישיון נהיגה –
{{ח:תתת|(1)}} בעד רכב ראשון, שניים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מענק בסכום של 59,080 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 60,030 ש״ח)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מלווה בסכום שלא יעלה על 77,430 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 78,676 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} בעד החלפת רכב אחת לארבע שנים – שניים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מענק בסכום של 46,700 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 47,452 ש״ח)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מלווה בסכום שלא יעלה על 22,030 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 22,387 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ח)}} לרכישת רכב חדש לשימוש אישי לאלמנה שאין לה רישיון נהיגה –
{{ח:תתת|(1)}} בעד רכב ראשון, שניים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מענק בסכום של 41,350 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 42,017 ש״ח)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מלווה בסכום שלא יעלה על 22,030 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 22,387 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} בעד החלפת רכב אחת לארבע שנים – שניים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} מענק בסכום של 32,680 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 33,208 ש״ח)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} מלווה בסכום שלא יעלה על 22,030 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 22,387 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ט)}} סיוע בתשלום ביטוח רכב והחזר תשלום אגרת רישיון רכב לאלמנה שיש לה רכב – בשיעור שיקבע שר הביטחון.
{{ח:תת|(י)}} סיוע במימון הוצאות ניידות לאלמנה שאין לה רכב – בסכום של 376 שקלים חדשים לחודש {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 390 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(יא)}} סיוע במימון שיעורי נהיגה לכל אחד מהמפורטים בפסקאות (1) עד (4), שאין לו רישיון נהיגה –
{{ח:תתת|(1)}} לשכול – בסכום שלא יעלה על 1,540 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 1,568 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} לאלמנה – בסכום שלא יעלה על 2,146 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 2,167 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} ליתום בהגיעו לגיל 17 – בדרך של מענק חד־פעמי בסכום של 2,146 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 2,167 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(4)}} ליתום שהתייתם לאחר שמלאו לו 17 שנה וטרם מלאו לו 21 שנה, ובעת שהתייתם לא היה בידו רישיון נהיגה – החזר ההוצאה שהוצאה בפועל ועד לסכום שלא יעלה על 2,146 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 2,167 ש״ח)}}, ובלבד שהגיש בקשה לקבלת הטבה זו לפני שמלאו לו 30 שנה.

{{ח:סעיף|15ד|הטבות לרווחה כלכלית|תיקון: תשע״ד, תשע״ד־2, [י״פ הודעות], תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לעניין סעיפים קטנים (ד), (ה) ו־(ו), יראו שני הורים שכולים של נספה כשכול אחד, ולעניין סעיפים קטנים (יא), (יב), (יג), (טו) ו־(יח), יראו בני זוג שכולים המקיימים תא משפחתי אחד כשכול אחד.
{{ח:תת|(ב)}} קצין תגמולים רשאי, בכפוף לתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א}}, לאשר הטבה לרווחה כלכלית כמפורט בסעיפים קטנים (ג) עד (יט).
{{ח:תת|(ג)}} לשכול, סיוע במימון שכר לימוד לתואר ראשון או הכשרה מקצועית – בסכום שלא יעלה על שכר הלימוד לתואר ראשון שקבעה המועצה להשכלה גבוהה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}} (בחוק זה – המועצה להשכלה גבוהה).
{{ח:תת|(ד)}} לאחי הנספה, סיוע במימון שכר לימוד במוסד אקדמי לתואר ראשון בלבד או במוסד על תיכוני, בעד כל שנת לימודים אשר בתחילתה טרם מלאו לו 40 שנים – בסכום שלא יעלה על 40% משכר הלימוד לתואר ראשון שקבעה המועצה להשכלה גבוהה בעד אותה שנת לימודים, אך לא יותר מ־40% מההוצאה שהוצאה בפועל, לפי הנמוך.
{{ח:תת|(ה)}} לשכול, סיוע במימון הוצאות נלוות ללימודים בעד אחי הנספה הלומדים בכיתות ז׳ עד י״ב – בסכום של 2,110 שקלים חדשים לשנה {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 2,148 ש״ח)}}, בעד כל אחד מאחי הנספה.
{{ח:תת|(ו)}} לשכול, סיוע במימון שיעורי עזר בעד אחי הנספה הלומדים בבית ספר יסודי, בחטיבת ביניים או בתיכון, על פי דרישת בית הספר שבו הם לומדים – מענק חודשי, בסכום שלא יעלה על 1,140 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 1,161 ש״ח)}}, שיינתן במשך שנה אחת, בעד כל אחד מאחי הנספה, ובתנאי שטרם חלפו שנתיים ממועד פטירת הנספה.
{{ח:תת|(ז)}} לאלמנה, סיוע במימון הוצאות לימודים ומימון חוגים, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בעד יתום הלומד בכיתות א׳ עד ו׳ – מענק שנתי בסכום של 1,790 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 1,823 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} בעד יתום הלומד בכיתות ז׳ עד י׳ – מענק שנתי בסכום של 2,110 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 2,148 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} בעד יתום הלומד בכיתות י״א או י״ב – מענק שנתי בסכום של 2,870 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 2,920 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ח)}} מענק הבראה חד־פעמי הניתן בסמוך לנפילת הנספה; המענק יחושב לפי תעריף יום הבראה כפי שנקבע בהוראות החשב הכללי מעת לעת ומספר ימי ההבראה יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לשכול בודד ולאלמנה – עשרה ימים;
{{ח:תתת|(2)}} לבני זוג שכולים – חמישה עשר ימים;
{{ח:תתת|(3)}} ליתום – שלושה ימים; הוראות פסקה זו יחולו על יתום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9ב|בסעיף 9ב(א)}} שטרם מלאו לו 21, ועל יתום כאמור {{ח:פנימי|סעיף 9ב|בסעיף 9ב(ב)}} שטרם מלאו לו 18.
{{ח:תת|(ט)}} לאלמנה, מענק חד־פעמי בעד נישואי יתום, אף אם מלאו לו 30 שנה – בסכום של 8,930 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 9,077 ש״ח)}}; המענק לפי סעיף קטן זה יינתן פעם אחת בלבד בעד כל יתום.
{{ח:תת|(י)}} מלווה חד־פעמי להוצאות מיוחדות ולצרכים אישיים, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לשכול, בעד בר מצווה או בת מצווה של אחי הנספה – בסכום שלא יעלה על 6,790 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 6,903 ש״ח)}} בעד כל אחד מאחי הנספה;
{{ח:תתת|(2)}} לשכול, בעד נישואין של אחי הנספה – בסכום שלא יעלה על 16,090 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 16,352 ש״ח)}}; המלווה לפי פסקה זו יינתן פעם אחת בלבד בעד כל אחד מאחי הנספה;
{{ח:תתת|(3)}} לאלמנה, בעד בר מצווה או בת מצווה של יתום – בסכום שלא יעלה על 3,700 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 3,764 ש״ח)}} בעד כל יתום;
{{ח:תתת|(4)}} לאלמנה, בעד נישואין של יתום, אף אם מלאו לו 30 שנה – בסכום שלא יעלה על 9,060 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 9,209 ש״ח)}}; המלווה לפי פסקה זו יינתן פעם אחת בלבד בעד כל יתום;
{{ח:תתת|(5)}} לשכול, בעד הנצחת הנספה – בסכום שלא יעלה על 10,720 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 10,896 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(6)}} לאלמנה, בעד הנצחת הנספה – בסכום שלא יעלה על 7,370 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 7,502 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(7)}} ליתום, עד הגיעו לגיל 30, בעד דיור או נישואין, ובלבד שביום הגשת הבקשה טרם מלאו לו 30 שנה – בסכום שלא יעלה על 30,370 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 30,862 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(יא)}} לשכול ולאלמנה, לצרכים אישיים – מלווה אחת לשלוש שנים, בסכום שלא יעלה על 6,720 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 6,832 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(יב)}} לשכול ולאלמנה, מענק מיוחד לפתרון מצוקה אם נקלעו לקשיים כלכליים או הוצאות חריגות עקב אירועים מיוחדים – בסכום שלא יעלה על 1,550 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 1,578 ש״ח)}}; ראש אגף משפחות והנצחה רשאי, במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים שיירשמו, לאשר את הגדלת המענק כאמור בסכום שלא יעלה על 1,550 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 1,578 ש״ח)}}; מענק לפי סעיף זה ישולם אחת לשנתיים, לכל היותר.
{{ח:תת|(יג)}} לשכול ולאלמנה, מלווה חד־פעמי לכיסוי חובות בשל מצוקה כלכלית בתקופה של עד שלוש שנים מיום נפילת הנספה או מיום ההכרה בזכויות לפי חוק זה – בסכום שלא יעלה על 57,190 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 58,111 ש״ח)}}; קצין תגמולים רשאי, במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים שיירשמו, לאשר עד מחצית מסכום המלווה כמענק.
{{ח:תת|(יד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(טו)}} לשכול, סיוע בהוצאות טלפון כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בעבור התקנת קו טלפון – בסכום חד־פעמי שלא יעלה על 194 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 201 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} בעבור העתקת קו טלפון – בסכום חד־פעמי שלא יעלה על 41 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנים 2020 ו־2021, 46 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} בעד דמי שימוש בטלפון – אחת לשנה, בסכום שלא יעלה על 263 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 271 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(טז)}} לאלמנה, סיוע בעד דמי שימוש בטלפון – אחת לשנה, בסכום שלא יעלה על 263 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 271 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(יז)}} לשכול ולאלמנה, סיוע במימון רכישת חלקת קבר והקמת מצבה בעבורם; לא קיבלו שכול ואלמנה סיוע זה בעודם בחיים – יינתן הסיוע לשאר הבשר אשר רכש את חלקת הקבר בעבורם או מימן את הקמת המצבה בעבורם, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} בעבור רכישת חלקת הקבר – בסכום שלא יעלה על 5,240 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 5,329 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} בעבור הקמת מצבה – בסכום שלא יעלה על 4,460 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 4,535 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(יח)}} לשכול – מענק חודשי בסכום של 400 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 417 ש״ח)}} הכולל את ההטבות המפורטות להלן:
{{ח:תתת|(1)}} סיוע ברכישת תרופות – בסכום של 220 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 226 ש״ח)}}; סכום זה יקוזז מסכום הסיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ו|סעיפים קטנים (ד) או (ה) של סעיף 15ו}}, אם השכול קיבל סיוע לפי אותם סעיפים קטנים;
{{ח:תתת|(2)}} סיוע לרכישת ציוד ביתי – בסכום של 83 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנים 2020 ו־2021, 88 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} דמי ניידות וסיוע בתשלום אגרת רישיון רכב – בסכום של 97 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנים 2020 ו־2021, 103 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(יט)|(1)}} לשכול ולאלמנה העוברים להתגורר במחלקה המיועדת לדיירים עצמאיים בבית אבות או בבית דיור מוגן כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הדיור המוגן|בחוק הדיור המוגן, התשע״ב–2012}} – מענק חד־פעמי לשם השתתפות בדמי כניסה או פיקדון בסכום שלא יעלה על 36,180 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 36,765 ש״ח)}} ולא יותר מההוצאה בפועל, לפי הנמוך, ובלבד שבבית האבות או בבית הדיור המוגן יש מחלקה סיעודית.
{{ח:תתת|(2)}} מענק לפי פסקה (1) לא יינתן לשכול או לאלמנה שיחידת הדיור במקום כאמור באותה פסקה היא בבעלותם ונרכשה על שמם.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|ראו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (התנאים למתן הטבות לרווחה כלכלית)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (התנאים למתן הטבות לרווחה כלכלית), התשע״ט–2018}}.}}

{{ח:סעיף|15ה|הטבות לדיור|תיקון: תשע״ד, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דירה“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הלוואות לדיור|בחוק הלוואות לדיור}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דירה ציבורית“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי|בחוק זכויות הדייר בדיור הציבורי, התשנ״ח–1998}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הלוואות לדיור“ – {{ח:חיצוני|חוק הלוואות לדיור|חוק הלוואות לדיור, התשנ״ב–1992}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ילדים הסמוכים על שולחנה“, של אלמנה – יתומים שטרם מלאו להם 30 שנה, שאינם נשואים ומתגוררים באותה דירה עם אמם האלמנה, בין שהיא מחוסרת דיור ובין שאינה מחוסרת דיור;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחוסר דיור“ – מי שאין לו דירה ולא היתה בבעלותו, המלאה או החלקית, דירה, והוא זכאי לסיוע לפי {{ח:חיצוני|חוק הלוואות לדיור|חוק הלוואות לדיור}}.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף זה, יראו בני זוג שכולים המקיימים תא משפחתי אחד כשכול אחד.
{{ח:תת|(ג)}} קצין תגמולים רשאי, בכפוף לתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א}}, לאשר הטבה לדיור, כמפורט בסעיפים קטנים (ו) עד (טז).
{{ח:תת|(ד)}} קצין תגמולים רשאי לאשר הטבה לדיור כאמור בסעיף קטן (ג), רק פעם אחת ולאחת המטרות המפורטות בסעיפים קטנים (ו) עד (טז), בלבד, אלא אם כן נקבע במפורש אחרת לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (ד), שר הביטחון רשאי לקבוע כי בנסיבות מיוחדות ובתנאים שיפרט, קצין תגמולים יהיה רשאי לאשר הטבה לדיור למי שהתקיימו בו כל התנאים לקבלת ההטבה, יותר מפעם אחת וליותר ממטרה אחת.
{{ח:תת|(ו)}} לשכול מחוסר דיור, סיוע במימון רכישת דירה ראשונה, למעט דירה ציבורית – שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מענק – בסכום של 122,690 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 124,662 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} מלווה – בסכום שלא יעלה על 220,370 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 223,908 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ז)}} לשכול המתגורר בדירה ציבורית, סיוע במימון רכישת הדירה שבה הוא מתגורר, ובלבד שמדובר ברכישה ראשונה של דירה – שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מענק – בסכום של 42,890 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 43,582 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} מלווה – בסכום שלא יעלה על 220,370 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 223,908 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ח)}} לאלמנה מחוסרת דיור, סיוע במימון רכישת דירה ראשונה, במלווה בסכום שלא יעלה על 269,220 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 273,541 ש״ח)}}, וכן במענק כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם אין לה ילדים הסמוכים על שולחנה – מענק בסכום של 66,470 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 67,542 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} אם יש לה עד שלושה ילדים הסמוכים על שולחנה – מענק בסכום של 211,440 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 214,835 ש״ח)}};
{{ח:תת|(3)}} אם יש לה יותר משלושה ילדים הסמוכים על שולחנה – מענק בסכום של 211,440 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 214,835 ש״ח)}}, ומענק נוסף בסכום של 15,960 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 16,220 ש״ח)}} בעד כל ילד נוסף הסמוך על שולחנה, מהילד הרביעי ואילך.
{{ח:תת|(ט)}} לשכול, סיוע במימון החלפת דירה – שניים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מענק – בסכום של 42,890 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 43,582 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} מלווה – בסכום שלא יעלה על 110,190 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 111,961 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(י)}} לאלמנה, סיוע במימון החלפת דירה, במלווה בסכום שלא יעלה על 134,900 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 137,062 ש״ח)}}, וכן במענק כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אם יש לה ילדים הסמוכים על שולחנה – מענק בסכום של 173,937 שקלים חדשים, בניכוי 20% מהסכום שהיא מקבלת בעבור מכירת דירתה או חלקה בדירה;
{{ח:תתת|(2)}} אם אין לה ילדים הסמוכים על שולחנה – מענק בסכום של 66,470 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 67,542 ש״ח)}}, בניכוי כאמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(יא)}} לשכול, סיוע בהחזר של הלוואת משכנתה שניטלה לצורך רכישת דירה המשמשת למגוריו, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לדירה ראשונה – מלווה בסכום שלא יעלה על 220,370 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 223,908 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} להחלפת דירה – מלווה בסכום שלא יעלה על 110,190 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 111,961 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(יב)}} לאלמנה, סיוע בהחזר של הלוואת משכנתה שניטלה לצורך רכישת דירה המשמשת למגוריה, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לדירה ראשונה – מלווה בסכום שלא יעלה על 269,220 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 273,541 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(2)}} להחלפת דירה – מלווה בסכום שלא יעלה על 134,900 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 137,062 ש״ח)}};
{{ח:תתת|(3)}} לדירה ראשונה ולהחלפת דירה –
{{ח:תתתת|(א)}} אם יש לה ילדים הסמוכים על שולחנה – מענק בסכום של 106,020 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 107,725 ש״ח)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} אם אין לה ילדים הסמוכים על שולחנה – מענק בסכום של 66,470 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 67,542 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(יג)}} לאלמנה, סיוע לשם התארגנות ראשונית בדירה – במלווה בסכום שלא יעלה על 24,390 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 24,785 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(יד)}} לשכול הזקוק לכך, סיוע במימון התקנת מעלון לדירת מגוריו – במענק בסכום שלא יעלה על 42,890 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 43,582 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(טו)}} סיוע במימון שיפוץ דירה שבבעלות השכול או האלמנה, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לשכול ולאלמנה – מלווה בסכום שלא יעלה על 57,190 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 58,111 ש״ח)}}, אף אם קיבלו הטבה אחרת לדיור לפי סעיף זה;
{{ח:תתת|(2)}} לאלמנה – מענק בסכום שלא יעלה על 26,570 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 27,000 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(טז)}} סיוע במימון שכר דירה, לשכול ולאלמנה, אף אם קיבלו הטבה אחרת לדיור לפי סעיף זה, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לשכול – בסכום שלא יעלה על 2,100 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 2,138 ש״ח)}} לחודש;
{{ח:תתת|(2)}} לאלמנה עם יתום שטרם מלאו לו 30 שנה הגר עמה – בסכום שלא יעלה על 2,730 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 2,779 ש״ח)}} לחודש.

{{ח:סעיף|15ו|הטבות רפואיות|תיקון: תשע״ד, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} לעניין סעיפים קטנים (יא) ו־(יח), יראו בני זוג שכולים המקיימים תא משפחתי אחד כשכול אחד.
{{ח:תת|(ב)}} קצין תגמולים רשאי, בכפוף לתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א}}, לאשר לשכול, לאלמנה או ליתום הזקוקים לטיפול רפואי לפי אישור רופא, הטבות רפואיות כמפורט בסעיפים קטנים (ד) עד (יח).
{{ח:תת|(ג)}} תנאי למתן אישור להטבה רפואית לפי סעיף זה, נוסף על האישור הרפואי כאמור בסעיף קטן (ב), הוא מיצוי כל הזכויות על פי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}, לטיפול הרפואי הנדרש, או מיצוי כל מקור זכאות אחר המקנה טיפול רפואי כאמור למבקש ההטבה הרפואית, אלא אם כן קבע שר הביטחון במפורש אחרת בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א}}.
{{ח:תת|(ד)}} לשכול ולאלמנה, סיוע במימון תרופות לחולים כרוניים או לחולים הסובלים ממחלות ממושכות, ובלבד שהתרופה אושרה לשימוש על ידי משרד הבריאות.
{{ח:תת|(ה)}} לשכול ולאלמנה, סיוע במימון תרופות שאינן לשימוש כרוני, ובלבד שהתרופה אושרה לשימוש על ידי משרד הבריאות.
{{ח:תת|(ו)}} לשכול ולאלמנה, סיוע במימון התייעצות עם רופא מומחה בשל בעיה רפואית או צורך בהתערבות כירורגית, למעט לצורך טיפולים או ניתוחים קוסמטיים ולמעט התייעצות עם פסיכיאטר, בסכום שלא יעלה על 830 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 848 ש״ח)}} לשנה ולא יותר מההוצאה שהוצאה בפועל.
{{ח:תת|(ז)}} לשכול ולאלמנה, סיוע ברכישת מוצרי ספיגה לשמירת ההיגיינה האישית למבוגרים.
{{ח:תת|(ח)}} סיוע במימון טיפול שיניים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לשכול – החזר בשיעור של 50% מההוצאה שהוצאה בפועל;
{{ח:תתת|(2)}} לאלמנה – החזר בשיעור של 50% מההוצאה שהוצאה בפועל ולא יותר מ־15,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 15,243 ש״ח)}} לשנה;
{{ח:תתת|(3)}} ליתום שטרם מלאו לו 18 שנה – החזר בשיעור של 50% מההוצאה שהוצאה בפועל ולא יותר מ־4,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 4,068 ש״ח)}} לשנה.
{{ח:תת|(ט)}} לשכול ולאלמנה, סיוע במימון הוצאות נסיעה לטיפול רפואי כפי שיקבע שר הביטחון.
{{ח:תת|(י)}} לשכול ולאלמנה, סיוע במימון רכישה או השכרה של אבזרים ומכשירים רפואיים, כפי שיקבע שר הביטחון.
{{ח:תת|(יא)}} לשכול ולאלמנה, סיוע במימון לחצן מצוקה כללי או לאירועי לב.
{{ח:תת|(יב)}} לשכול ולאלמנה, סיוע במימון רכישת נעליים אורתופדיות, בסכום שלא יעלה על 955 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 970 ש״ח)}} לשנה.
{{ח:תת|(יג)|(1)}} לשכול ולאלמנה – סיוע במימון רכישת עדשות רפואיות לעיוור או ללקוי ראייה בשל צורך רפואי מיוחד, לפי ההוצאה שהוצאה בפועל.
{{ח:תתת|(2)}} לשכול ולאלמנה – סיוע במימון רכישת עדשות למשקפיים לאחר ניתוח עיניים או בשל מחלת עיניים כרונית – בסכום שלא יעלה על 710 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 726 ש״ח)}} לשנה או 1,190 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 1,213 ש״ח)}} לשנתיים, לפי העניין.
{{ח:תת|(יד)}} לשכול ולאלמנה, סיוע במימון דמי החלמה לאחר אשפוז.
{{ח:תת|(טו)|(1)}} סיוע במימון רכישת קלנועית למי שמוגבל בניידות מפאת מצבו הרפואי כמפורט להלן:
{{ח:תתתת|(א)}} לשכול, לקלנועית בודדת – בסכום שלא יעלה על 11,250 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 11,434 ש״ח)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} לזוג שכולים, לקלנועית זוגית – בסכום שלא יעלה על 16,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2022, 16,260 ש״ח)}};
{{ח:תתתת|(ג)}} לאלמנה, לקלנועית בודדת – בסכום שלא יעלה על 15,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 15,243 ש״ח)}}.
{{ח:תתת|(2)}} הסיוע יינתן, בתקופה שבה הוא ניתן, במקום סיוע לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ב|סעיף 15ב(ז) עד (י)}} {{ח:פנימי|סעיף 15ג|וסעיף 15ג}}, לפי בחירת השכול, זוג השכולים או האלמנה, לפי העניין.
{{ח:תת|(טז)}} לשכול, טיפול ברפואה משלימה, הנמנה עם רשימת הטיפולים הנהוגים והניתנים בתכנית לשירותים נוספים – בסכום שלא יעלה על 132 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנים 2020 ו־2021, 138 ש״ח)}} לטיפול ועד 20 טיפולים בשנה; לעניין זה, ”תכנית לשירותים נוספים“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}}.
{{ח:תת|(יז)}} לשכול, סיוע במימון ניתוח פרטי, למעט ניתוח קוסמטי – בסכום שלא יעלה על 11,910 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 12,100 ש״ח)}}, בניכוי השתתפות עצמית בסכום של 2,390 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 2,433 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(יח)}} לשכול, סיוע חד־פעמי במימון טיפולי פוריות או פונדקאות – בסכום שלא יעלה על 23,820 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 24,205 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|15ז|הטבות לטיפול פסיכו־סוציאלי|תיקון: תשע״ד, תשפ״ב, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”טיפול פסיכו־סוציאלי“ – טיפול וייעוץ תומך רגשי או נפשי שנועד לסייע בהתמודדות עם האובדן והשלכותיו בתחום התפקוד האישי, המשפחתי, החברתי או התעסוקתי.
{{ח:תת|(ב)}} עובד האגף שהוא עובד סוציאלי רשאי, בכפוף לתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א}}, לאשר הטבה לטיפול פסיכו־סוציאלי כמפורט בסעיפים קטנים (ג) עד (ח); על החלטת העובד הסוציאלי ניתן לערור לפני העובד הסוציאלי הראשי שמינה שר הביטחון מקרב עובדי האגף שהם עובדים סוציאליים, והוא יהיה רשאי לאשרה, לשנותה או לבטלה.
{{ח:תת|(ג)}} לשכול, לאלמנה, לאחי הנספה, וכן ליתום, גם אם התייתם לאחר שמלאו לו 21 שנה, ולאדם שיתום של הנספה סמוך על שולחנו והוא אינו אלמן או אלמנה של הנספה – עד הגיע הצעיר שבין היתומים כאמור לגיל 30, סיוע במימון טיפול נפשי, כל עוד הם זקוקים לסיוע זה.
{{ח:תת|(ד)}} לשכול, לאלמנה, לאחי הנספה, וכן ליתום כל עוד לא מלאו לו 30 שנה, סיוע במימון התערבויות לרווחה רגשית, כפי שיקבע שר הביטחון, במקום הסיוע המפורט בסעיף קטן (ג) וכל עוד הם זקוקים לסיוע זה.
{{ח:תת|(ה)}} לאלמנה וכן ליתום, כל עוד לא מלאו לו 30 שנה, סיוע במימון אבחון תעסוקתי–מקצועי.
{{ח:תת|(ו)}} לאלמנה, סיוע במימון חונכות בעד יתום, בעד התקופה שמהגיעו לגיל 4 עד הגיעו לגיל 18 או עד למועד סיום לימודיו בבית ספר תיכון, לפי המאוחר.
{{ח:תת|(ז)}} סיוע במימון אבחון לקות למידה –
{{ח:תתת|(1)}} לאלמנה, בעד יתום שטרם מלאו לו 21 שנה הזקוק לאבחון כאמור – סיוע במימון של עד ארבעה אבחונים, ובלבד שהגישה המלצה של גורם מקצועי לכך;
{{ח:תתת|(2)}} ליתום שטרם מלאו לו 30 שנה, הזקוק לאבחון כאמור – סיוע חד־פעמי במימון האבחון, ובלבד שלא מיצה את מלוא הסיוע כאמור בפסקה (1) והגיש המלצה של גורם מקצועי לכך.
{{ח:תת|(ח)}} לאלמנה, בעד יתום הלומד בבית ספר יסודי או בתיכון – סיוע במימון שיעורי הוראה מתקנת ליתום שאובחנה אצלו לקות למידה.

{{ח:סעיף|15ח|הטבות להנצחה|תיקון: תשע״ד, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אחי החלל“ – כל אחד מאחיו ומאחיותיו של החלל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – הורה ואלמנה של חלל, ואולם –
{{ח:תתתת|(1)}} אם נפטרו הורי החלל – אחד מאחיו או מאחיותיו של החלל, בהסכמת כל אחיו ואחיותיו;
{{ח:תתתת|(2)}} אם נפטרה האלמנה – אחד מילדיו של החלל, בהסכמת כל ילדיו;
{{ח:תתת|(3)}} בהעדר בן משפחה המנוי בפסקאות (1) או (2) – קרוב משפחה אחר של החלל, שקצין תגמולים אישר, כפי שקבע שר הביטחון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הרשות המוסמכת“, ”מצבה צבאית“ ו”קרוב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק בתי קברות צבאיים|בחוק בתי קברות צבאיים, התש״י–1950}} (בסעיף זה – חוק בתי קברות צבאיים);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חלל“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} חייל שנספה במערכה;
{{ח:תתתת|(2)}} חייל שנפטר וזכאי לקבורה בבית קברות צבאי על פי {{ח:חיצוני|חוק בתי קברות צבאיים|חוק בתי קברות צבאיים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ ו”דרגת נכות“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|בחוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיפים קטנים (ד), (ה), (ז), (ח) ו־(ט), יראו את הורי החלל המנהלים תא משפחתי אחד כהורה אחד.
{{ח:תת|(ג)}} קצין תגמולים רשאי, בכפוף לתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 15א|סעיף 15א}}, לאשר הטבות להנצחה כמפורט בסעיפים קטנים (ד) עד (יב).
{{ח:תת|(ד)}} לבן משפחה, השתתפות חד־פעמית בהוצאות אבל בסכום של 7,330 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 7,452 ש״ח)}}; ראש אגף משפחות והנצחה רשאי, במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים שיירשמו, לאשר תוספת על הסכום האמור שלא תעלה על 2,285 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 2,325 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ה)}} לבן משפחה, השתתפות אחת לשנה בהוצאות אזכרה בסכום של 920 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 939 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ו)}} לבן משפחה, סיוע בהגעה בתוך ישראל לאזכרה ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל או ביום האזכרה הפרטית של החלל – לפי בקשת בן המשפחה; קצין תגמולים רשאי לאשר סיוע לפי סעיף קטן זה גם לאחי החלל.
{{ח:תת|(ז)}} לבן משפחה, השתתפות חד־פעמית במימון הנצחה פרטית בסכום שלא יעלה על 7,630 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 7,757 ש״ח)}}; ראש אגף משפחות והנצחה רשאי, במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים שיירשמו, לאשר תוספת על הסכום האמור שלא תעלה על 7,630 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 7,757 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ח)}} לבן משפחה של נכה שנפטר וביום מותו דרגת נכותו היתה 100% לפחות – סיוע בהקמת מצבה צבאית על קברו על ידי הרשות המוסמכת; בחר בן המשפחה בהקמת מצבה שאינה מצבה צבאית, סיוע במימון הקמת מצבה שאינה מצבה צבאית בסכום שלא יעלה על 4,460 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 4,535 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ט)}} לבן משפחה של נכה שנפטר עקב נכותו ושדרגת נכותו ביום מותו לא עלתה על 99% – סיוע במימון הקמת מצבה שאינה מצבה צבאית בסכום שלא יעלה על 4,460 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 4,535 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(י)|(1)}} מימון מלא של הוצאות הגעתם לישראל של הורים, אלמנה, יתומים ואחים של חלל, שאינם תושבי ישראל או השוהים מחוץ לישראל, בעת נפילת החלל.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות פסקה (1) יחולו, בשינויים המחויבים, גם לגבי חייל נעדר, שבוי או מאושפז במצב קשה בסכנת חיים ולגבי חלל שהוחלט על העתקת קברו.
{{ח:תת|(יא)}} סיוע במימון הוצאות הגעתם של המפורטים להלן, שאינם תושבי ישראל, לביקורי התייחדות עם החלל במועדים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הורים, אלמנה, יתומים ואחים – בתום השנה הראשונה לנפילת החלל, סמוך למועד האזכרה;
{{ח:תתת|(2)}} הורים, אלמנה, יתומים ואחים עד גיל 18 – אחת לכל שנה, מהשנה שלאחר השנה הראשונה לנפילת החלל, סמוך למועד נפילת החלל, ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל או ביום ז׳ באדר, למשפחות של חללים שמקום קבורתם אינו נודע, ובתנאי שחלפה שנה מתום הביקור הקודם;
{{ח:תתת|(3)}} אחים מעל גיל 18 – אחת לחמש שנים מהשנה שלאחר השנה הראשונה לנפילת החלל.
{{ח:תת|(יב)}} שי ליתומי החלל, אחת לשנה – ליתומים מגיל 4 עד גיל 14.

{{ח:סעיף|15ט|ועדת חריגים להטבות|תיקון: תשע״ד, [י״פ הודעות]}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון רשאי להקים ועדה שתהיה מוסמכת לאשר, במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים שיירשמו, את הגדלת הסכום הכספי הקבוע להטבה מסוימת לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק זה}} (בסעיף זה – ועדת חריגים להטבות), ובלבד שהתקיימו במבקש כל התנאים לקבלת אותה הטבה.
{{ח:תת|(ב)}} נוסף על הוראות סעיף קטן (א), ועדת חריגים להטבות רשאית לאשר, במקרים חריגים ונדירים שלא ניתן לצפותם, מימון שירותים והחזר הוצאות שאינם מוסדרים {{ח:פנימי|פרק 3-1|בפרק זה}}, הנובעים מהשכול וקשורים אליו ומיועדים לרווחת המבקש, בסכום שלא יעלה על 56,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2014; בשנת 2021, 56,902 ש״ח)}}.
{{ח:תת|(ג)}} שר הביטחון יקבע בתקנות את הרכב ועדת החריגים להטבות, את דרכי פעולתה ואת שיעורי החריגה המרביים שהוועדה יכולה לאשר ואת אמות המידה לאישור הטבות על ידיה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (כללי עבודתה של ועדת חריגים להטבות)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (כללי עבודתה של ועדת חריגים להטבות), התשע״ח–2017}}.}}

{{ח:סעיף|15י|סיוע ליתום שסמוך על שולחנו של אדם|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שיתום של נספה עד גיל 21 סמוך על שולחנו והוא אינו אלמן או אלמנה של הנספה יהיה זכאי למענק חד־פעמי לרכישת רכב בסכום של 52,866 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נקוב לשנת 2025)}}.
{{ח:תת|(ב)}} אדם כאמור בסעיף קטן (א) יהיה זכאי לסיוע במימון הוצאות מדור, כמפורט להלן, בעבור הדירה שמשמשת למגורי היתום שסמוך על שולחנו בסכום של עד 2,500 שקלים חדשים {{ח:הערה|(נקוב לשנת 2025)}} לחודש, בשלוש השנים שלאחר מות הנספה או עד הגיע צעיר היתומים שסמוך על שולחנו לגיל 21, לפי המוקדם:
{{ח:תתת|(1)}} שכר דירה;
{{ח:תתת|(2)}} החזר של הלוואת משכנתה.
{{ח:תת|(ג)}} סיוע לפי סעיף זה ישולם רק בעד יתום אחד של הנספה, גם אם יש יתומים נוספים של אותו נספה שסמוכים על שולחנו של אותו אדם.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: סייגים לזכות התגמול}}

{{ח:סעיף|16|התנהגות רעה חמורה|תיקון: תשכ״ג, תשע״ד}}
{{ח:ת}} נגרם מותו של הנספה על ידי התנהגות רעה חמורה של הנספה, לא יחולו על בני משפחתו הוראות חוק זה המקנות טובות הנאה כל שהן, אך אם יש בן־משפחה נצרך, רשאי קצין תגמולים מסיבות מיוחדות ומטעמים שיירשמו, להעניק לו חלק מהתגמול הניתן לבן משפחה לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|17|נטילת תגמול במקרים מסויימים}}
{{ח:ת}} לא פרנס מקבל את בני משפחתו של נספה שהוא חייב במזונותיהם, או הנתונים להשגחתו – רשאי קצין תגמולים ליטול לידיו את התגמול, כולו או מקצתו, ולהשתמש בו לטובת אותם בני משפחה, או להורות שממונה מטעם קצין התגמולים יעשה זאת.

{{ח:סעיף|18|מקבל תגמול או הטבה המרצה עונש מאסר|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} מקבל תגמול או הטבה המרצה עונש מאסר – לא ישולם לו תגמול ולא תינתן לו הטבה בתקופת מאסרו; אך קצין התגמולים רשאי להורות שהתגמול המגיע לו, כולו או מקצתו, ישולם למי שהמקבל חייב במזונותיו או למי שנתון להשגחתו.

{{ח:סעיף|19|הפסקת תגמול והטבה לבני משפחתו של נעדר|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} חייל שרשות צבאית מוסמכת העידה עליו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, ונוכח קצין תגמולים, על יסוד ראיות שבידו, כי אותו חייל הוא בחיים – יופסקו התגמולים וההטבות לבני משפחתו מיום שיחליט עליו קצין התגמולים.

{{ח:סעיף|20|תגמול לאלמנה שהיא גם שכולה ולאלמנה שהתאלמנה מנספה|תיקון: תש״ם, תשס״א, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} אלמנת נספה שהיא גם שכולה על פי חוק זה תהיה זכאית, בנוסף לתגמוליה כאלמנה לפי חוק זה, לתגמול החדשי המשתלם לשכול בודד על פי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10(א)}}.
{{ח:תת|(ג)}} אלמנה שהתאלמנה יותר מפעם אחת מבן זוג שהוא נספה תהיה זכאית לתגמול כאלמנה של כל אחד מהנספים.

{{ח:סעיף|20א|תגמולים לבן משפחה לפי חוק זה ולפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק נפגעי איבה}}|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הוכר בן משפחה של נספה כבן משפחה של אדם שנפטר מפגיעת איבה, יראו את האדם שנפטר מפגיעת האיבה כאילו היה חייל שנספה במערכה; בסעיף קטן זה, ”פגיעת איבה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|בחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, התש״ל–1970}} (להלן – חוק נפגעי איבה).
{{ח:תת|(ב)}} בן משפחה של נספה, שהאמור {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה#סעיף 17א|בסעיף 17א(ב) לחוק נפגעי איבה}} חל עליו ובחר בתגמול לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|אותו חוק}}, תשולם לו מחצית התגמול המשתלם לבודד לפי חוק זה, והתגמול לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק נפגעי איבה}} לא ייחשב כהכנסה לענין חוק זה.

{{ח:סעיף|21|תגמול חדשי ופיצויים לפי חוק אחר|תיקון: תשי״ב, תשכ״ג, תש״ם, תשנ״ה, תשע״ד, תשפ״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} מגיעים לפי חוק זה בשל מותו של נספה תשלומים לפי חוק זה לבן משפחתו או בעד בן משפחתו של הנספה, ואותו בן משפחה זכאי בשל מות הנספה הזה לפיצויים על פי חוק אחר, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מותר לנקוט בצעדים משפטיים, כדי לזכות בתשלומים לפי חוק זה וכן בפיצויים לפי החוק האחר, אך לא ייגבו תשלומים לפי חוק זה ופיצויים לפי החוק האחר כאחד;
{{ח:תתת|(2)}} שולמו לבן־משפחה או בעדו תשלומים לפי חוק זה, זכאית המדינה להיות מפוצה בעד תשלומים אלה או בעד כל תשלום אחר שהיא עלולה לחוב בו מכוח חוק זה, מידי האדם שעליו מוטלת החובה לשלם לאותו בן־משפחה פיצויים לפי החוק האחר, עד לסכום אותם הפיצויים, או עד לסכום העולה בחלקו של אותו אדם כשהאחריות לפיצויים משותפת לו ולאחראים אחרים, הכל לפי הענין;
{{ח:תתת|(3)}} בן־המשפחה חייב לנקוט כל פעולה סבירה שביקש קצין תגמולים כדי לסייע לאוצר המדינה במימוש זכותו לפי סעיף זה, ולא יעשה כל פעולה העלולה לפגוע בזכויות אוצר המדינה לפי סעיף זה או למנוע את מימושן;
{{ח:תתת|(4)}} כל עוד לא גבתה המדינה בכל דרך שהיא, את המגיע לה לפי פסקה (2), רשאי בן־המשפחה, בהסכמת קצין תגמולים, להחזיר לה כל מענק ותשלומים לפי חוק זה, וכן את הסכום שיקבע קצין תגמולים תמורת כל יתר טובות הנאה שקיבל מכוח חוק זה, בשל מות הנספה, ומשהוחזרו הסכומים האמורים תפקע זכותה של המדינה לתבוע לפי פסקה (2), ובן־המשפחה יהא זכאי לתבוע לפי החוק האחר;
{{ח:תתת|(5)}} הגיעה המדינה לידי הסכם בכתב בדבר הפיצויים עם האדם החייב בהם לפי החוק האחר ונקבע בהסכם שיעור הפיצויים ותנאי תשלומם, לא יהא בן־המשפחה זכאי לשיעור ולתנאים שונים מאלה שנקבעו בהסכם, אפילו אם עדיין לא נגבו הפיצויים על ידי המדינה;
{{ח:תתת|(6)}} שולמו לבן־המשפחה או בעדו פיצויים לפי החוק האחר, לא יחולו עליו שאר הסעיפים של חוק זה; ואולם –
{{ח:תתתת|(א)}} בן משפחה שהוא נצרך רשאי להגיש בקשה לקצין התגמולים כי ישולמו לו תגמולים על פי חוק זה אף אם גבה פיצויים על פי חוק אחר;
{{ח:תתתת|(ב)}} קצין התגמולים רשאי, לפי שיקול דעתו המוחלט, לאחר ששוכנע כי נסיבות הענין מצדיקות זאת, להחליט כי ישולמו לבן המשפחה כאמור או בעדו תגמולים לפי חוק זה מהתאריך הקבוע בהחלטה, ובלבד שמועד תשלום התגמולים לא יקדם ליום הגשת הבקשה;
{{ח:תתתת|(ג)}} בהחלטתו רשאי קצין התגמולים לקבוע כי התגמולים ישולמו בתנאי שבן המשפחה יחזיר למדינה, במועדים ובשיעורים הקבועים בהחלטה, את הפיצויים שנגבו לפי החוק האחר, בשלמותם או בחלקם, וכי יתווספו לסכום הפיצויים ריבית או הפרשי הצמדה, הכל לפי שיקול דעתו;
{{ח:תתת|(7)}} בן משפחה כאמור בסעיף קטן זה שעבר על איסור לפי סעיף קטן זה או לא עשה את המוטל עליו לפיו, רשאי קצין התגמולים לשלול ממנו כל זכות שלפי סעיף קטן זה, כולה או מקצתה.
{{ח:תת|(א1)}} הגיש בן משפחה כאמור בסעיף קטן (א), הזכאי לתשלומים לפי חוק זה, תביעה לפיצויי נזיקין בשל מעשה טרור שגרם למות הנספה, כנגד מבצע מעשה הטרור, מתגמל מעשה הטרור או מי שנושא באחריות לו לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 12|סעיפים 12 עד 14 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} התובע יודיע למדינה על הגשת התביעה האמורה;
{{ח:תתת|(2)}} פסק בית המשפט בתביעה כאמור כי התובע זכאי לפיצויי נזיקין, יהיה התובע זכאי בתביעתו להפרש החיובי שבין סכום פיצויי הנזיקין כאמור לסכום התשלומים המהוון או ל־75% מסכום פיצויי הנזיקין, לפי הגבוה, ותביעת המדינה לפי סעיף קטן (א)(2) תהיה עד ליתרת הסכום של פיצויי הנזיקין;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות סעיף קטן (א)(1) ו־(4) עד (6) לא יחולו.
{{ח:תת|(א2)}} אין בהוראות סעיף קטן (א) או (א1) כדי לגרוע מהזכות לגבות פיצויים לדוגמה בשל מעשה טרור, ובכלל זה לפי {{ח:חיצוני|חוק לפיצוי קורבנות טרור (פיצויים לדוגמה)|חוק לפיצוי קורבנות טרור (פיצויים לדוגמה), התשפ״ד–2024}}, נוסף על תשלומים לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תשלומים לפי חוק זה“ – תגמולים, מענקים, הענקות, הטבות וכל תשלום אחר הניתן לפי חוק זה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פיצויים לפי חוק אחר“ – פיצויים על נזקים אזרחיים או פיצויים לפי {{ח:חיצוני|פקודת הפיצויים לעובדים|פקודת הפיצויים לעובדים, 1947}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעשה טרור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור|בחוק המאבק בטרור, התשע״ו–2016}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום התשלומים המהוון“ – סך התשלומים החודשיים ששולמו לתובע או שעתידים להשתלם לו לפי חוק זה כשהם מהוונים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 333|סעיף 333 לחוק הביטוח הלאומי}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פיצויים לדוגמה“ – פיצויים שאינם תלויים בנזק;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פיצויי נזיקין“ – פיצויים בשל נזק לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תובע“ – מי שהגיש תביעה כאמור בסעיף קטן (ב1).

{{ח:סעיף|21א|זכויות לפי חוק זה ולפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}|תיקון: תשכ״ג, תשל״ו, תשנ״ה, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} בן משפחה שבידו הברירה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 323|סעיף 323 לחוק הביטוח הלאומי}} יחולו עליו הוראות אלה:
{{ח:תת|(1)}} בחר בזכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}, לא יחולו עליו הוראות חוק זה;
{{ח:תת|(2)}} בחר בזכויות לפי חוק זה – רשאי אוצר המדינה לתבוע מהמוסד לביטוח לאומי פיצוי על כל הוצאה שהוציא או שהוא עתיד להוציא מכוח חוק זה, עד לסכום המהוון של הגימלאות שהמוסד לביטוח לאומי היה חייב בהן, אילו בחר בן המשפחה בזכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}}, ולענין ההיוון יחולו ההוראות שנקבעו לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 333|סעיף 333 לחוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|(3)}} פיצה המוסד לביטוח לאומי את המדינה כאמור בפסקה (2), והמקרה משמש עילה לחייב צד שלישי בתשלום פיצויים לבן־המשפחה, לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים|חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים, תשל״ה–1975}}, רשאי המוסד לתבוע מן הצד השלישי פיצוי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יד סימן ד|סימן ד׳ לפרק י״ד לחוק הביטוח הלאומי}}, על הסכומים ששילם למדינה, או שהוא עתיד לשלמם כאילו היה חייב לשלם סכומים אלה לבן־משפחה, והוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יד סימן ד|סימן ד׳ לפרק י״ד}} יחולו על בן־המשפחה, בשינויים המחוייבים לפי הענין, כאילו היה זכאי לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי}};
{{ח:תת|(4)}} פסקה (3) תחול גם על חיובים של המוסד לביטוח לאומי לפי {{ח:חיצוני|חוק המשטרה (נכים ונספים)|סעיף 9 לחוק המשטרה (נכים ונספים), תשט״ו–1955}}, ולפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בתי סוהר (נכים ונספים)|סעיף 14 לחוק שירות בתי סוהר (נכים ונספים), תש״ך–1960}};
{{ח:תת|(5)}} הבוחר בזכויות לפי חוק זה חייב לנקוט כל פעולה סבירה כדי לסייע לאוצר המדינה במימוש זכותו של אוצר המדינה לפי פסקה (2).

{{ח:סעיף|21ב|זכויות לפי חוק זה ולפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)|חוק שירות המדינה (גימלאות), תשט״ו–1955}}|תיקון: תשכ״ג, תשע״ד}}
{{ח:ת}} בן־משפחה שבידו הברירה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)#סעיף 34|סעיף 27 לחוק שירות המדינה (גימלאות), תשט״ו–1955}}, והוא בחר בזכויות לפי חוק זה, רשאי בהסכמת קצין תגמולים, לבטל בחירתו ולתבוע את זכויותיו לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גימלאות)|חוק שירות המדינה (גימלאות), תשט״ו–1955}}, אם החזיר למדינה כל מענק ותגמולים לפי חוק זה וכן את הסכום שיקבע קצין תגמולים תמורת כל יתר ההטבות וההענקות האחרות שקיבל מכוח חוק זה.

{{ח:סעיף|22||תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ג, תשכ״ה, תשל״ו, תש״ם, תשנ״ה, תשס״א, תשס״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: סדרי התביעה}}

{{ח:סעיף|23|בקשות|תיקון: תשכ״ג, תשע״ז}}
{{ח:תת|(א)}} התובע תגמול, הענקה מיוחדת או זכות אחרת לפי חוק זה, יגיש בקשה לקצין תגמולים.
{{ח:תת|(ב)}} קצין תגמולים ידון ויפסוק בכל בקשה בהקדם ככל האפשר ולא יאוחר מהמועדים שקבע השר, ויודיע את החלטתו בדואר רשום לתובע; ואם החליט שאין התובע זכאי לתגמול, להענקה או לזכות האחרת, יצויין {{ח:הערה|[צ״ל: יציין]}} בהחלטה את הנימוקים להחלטתו.

{{ח:סעיף|24|מילווה לתובע עד למתן החלטה}}
{{ח:ת}} קצין תגמולים שלא פסק בענין הבקשה לתגמול תוך שלושים יום מיום הגשתה, רשאי להורות מדי חודש בחדשו, עד שיפסוק בבקשה, כי יינתן מאוצר המדינה לתובע מילווה בסכום שלא יעלה על התגמול הנתבע בבקשה.

{{ח:סעיף|25|ערעור|תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ח, תש״ם, תשנ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} תובע הרואה עצמו נפגע על ידי כל החלטה שהיא של קצין תגמולים, רשאי לערער עליה לפני ועדת ערעור תוך שלושים יום מיום שבו הגיעה אליו הודעה על החלטת קצין התגמולים, אולם רשאית הועדה להאריך לו את מועד הערעור תקופה נוספת שלא תעלה על שלושים יום.
{{ח:תת|(ב)}} הערעור יוגש לועדת הערעור בכתב בארבעה עותקים. הועדה תשלח עותק אחד לקצין התגמולים שעל החלטתו מערערים.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת הערעור רשאית לאשר את החלטת קצין התגמולים או לשנותה.
{{ח:תת|(ד)}} תובע שהגיש ערעור לועדת ערעור רשאי לבוא לפניה, הוא או בא־כוחו, ולטעון את טענותיו.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} ועדת ערעור תתן נימוקים להחלטתה.
{{ח:תת|(ז)}} יושב ראש ועדת הערעור ישלח בדואר רשום העתק החלטת הועדה לתובע ולקצין התגמולים.
{{ח:תת|(ח)|(1)}} התובע וקצין התגמולים רשאים לערער על החלטת ועדת ערעורים לפני בית המשפט המחוזי, בנקודה משפטית בלבד.
{{ח:תתת|(2)}} בית המשפט המחוזי ידון בערעור בשלושה והוא רשאי לאשר את החלטת הועדה, לבטלה, לשנותה או להחזירה לועדה.
{{ח:תתת|(3)}} פסק דינו של בית המשפט המחוזי ניתן לערעור לפני בית המשפט העליון, אם ניתנה רשות לכך מאת שופט של בית המשפט העליון.
{{ח:תת|(ט)}} שר המשפטים יקבע בתקנות את המועד להגשת ערעור לפי סעיף קטן (ח), את אופן הגשתו ואת סדרי הדין בו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הנכים ומשפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (סדרי הדין בערעור)|תקנות הנכים ומשפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (סדרי הדין בערעור), התשמ״ז–1987}}.}}

{{ח:סעיף|25א|החלטות חדשות|תיקון: תשי״ב, תשל״א}}
{{ח:תת|(א)}} קצין תגמולים רשאי לתת החלטה חדשה בכל בקשה, אף אם ניתנה כבר החלטה סופית לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, אם הוכח, כי ההחלטה הושגה על ידי מעשה או חדלה, המהווים עבירה פלילית, או אם נתגלה על סמך ראיות חדשות שלא היו בפני נותן ההחלטה הקודמת, כי אותה החלטה בטעות יסודה.
{{ח:תת|(ב)}} ניתנה החלטה חדשה המזכה בן־משפחה בתשלום תגמולים או בתגמולים מוגדלים, ישולמו התגמולים או התגמולים המוגדלים החל מהמועד של הגשת הראיות החדשות שעל פיהן ניתנה ההחלטה החדשה, אולם רשאי קצין התגמולים להורות שישולמו ממועד מוקדם יותר ובלבד שלא יקדם משנה אחת להגשת הראיות החדשות.

{{ח:סעיף|25ב|החזרת הכספים ששולמו שלא כדין|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ביטל או שינה קצין תגמולים החלטה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 25א|סעיף 25א}}, רשאי הוא, בהחלטת הביטול או השינוי, לחייב בן־משפחה בהחזרת כל סכום המגיע ממנו עקב אותה ההחלטה.
{{ח:תת|(ב)}} לא ערער בן־המשפחה על החיוב האמור או ערער וערעורו נדחה – יהא דינו של החיוב, לענין ההוצאה לפועל, כפסק דין סופי של בית משפט.

{{ח:סעיף|25ג|עיכוב זמני של תגמולים|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} היה לקצין תגמולים יסוד סביר להניח שיש מקום לבטל או לשנות החלטה מכוח {{ח:פנימי|סעיף 25א|סעיף 25א}} ולחייב בן־משפחה בהחזרת כספים ששולמו לו, רשאי הוא לעכב את תשלום התגמולים לבן־המשפחה, כולם או מקצתם, לתקופה שלא תעלה על שלושה חדשים.

{{ח:סעיף|26|התישנות תביעות|תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ה, תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הזכות להגיש בקשה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 23|בסעיף 23}} מתיישנת כתום שנה מהיום הקובע – לגבי תביעת תגמול לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, וכתום ששה חדשים מיום הלידה – לגבי תביעת הענקה מיוחדת לפי {{ח:פנימי|סעיף 14|סעיף 14}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוציאה רשות צבאית מוסמכת תעודה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} לגבי חייל פלוני, רואים, לענין חישוב ההתיישנות לפי סעיף זה, את יום הוצאת התעודה כיום מותו של אותו חייל, על אף האמור בתעודה, כל עוד לא הוכח כי מת ביום מאוחר יותר.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק שישי: סדרי תשלום}}

{{ח:סעיף|27|התשלום מאוצר המדינה|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:ת}} תגמולים, הענקה מיוחדת והטבות לפי חוק זה ישולמו מאוצר המדינה.

{{ח:סעיף|28|מאימתי משלמים תגמולים|תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ח, תש״ס, תשס״ד־2, תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הגיש זכאי את בקשתו לתגמולים תוך שנה מיום היותו לזכאי, ישולמו לו התגמולים מיום היותו לזכאי; הגיש בקשה כעבור שנה כאמור, ישולם לו התגמול מיום הגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} הוציאה רשות צבאית מוסמכת תעודה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} לגבי חייל פלוני, רואים, לענין חישוב השנה לפי סעיף זה, את יום הוצאת התעודה כיום מותו של אותו חייל, על אף האמור בתעודה, כל עוד לא הוכח כי מת ביום מאוחר יותר.
{{ח:תת|(ג)}} חל במצבו של בן משפחה של נספה שינוי המזכהו בהגדלת תגמוליו, יודיע על כך לקצין התגמולים בתוך חמש שנים מיום השינוי ויהיה זכאי להגדלת תגמוליו מהמועד שבו חל השינוי במצבו; הודיע לאחר חמש שנים מיום השינוי, יהיה זכאי להגדלת תגמוליו רק מתאריך מסירת ההודעה.
{{ח:תת|(ד)}} קצין התגמולים רשאי לדרוש מבן משפחה של נספה להגיש לו אחת לשנה הצהרה על הרכב משפחתו ופרטים אחרים העשויים להשפיע על שיעור התגמולים שהוא זכאי להם לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ה)}} לא נענה בן המשפחה לדרישה לפי סעיף קטן (ד) תוך ששים יום מיום מסירתה, רשאי קצין התגמולים להורות, כי עד למסירת ההצהרה על פרט פלוני ישולמו לבן המשפחה תגמולים מחושבים כאילו אותו פרט אינו משפיע על שיעור תגמוליו.

{{ח:סעיף|28א|מאימתי ייתנו ההטבות|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הטבה לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}} המנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} תינתן למבקש מהיום שבו מלאו התנאים לקבלתה, בלא צורך להגיש בקשה לכך.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), מצא קצין תגמולים כי לא ניתנה הטבה לפי אותה פסקה אף שמלאו התנאים לקבלתה, תינתן ההטבה בעד התקופה שבה לא ניתנה, ושלא תעלה על שבע שנים.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} הטבה לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}} שאינה מנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, תינתן למבקש מהיום שבו מלאו לגביו התנאים לקבלתה, ובלבד שהגיש בקשה לקבלת ההטבה בתוך שלוש שנים מהמועד שבו מלאו התנאים כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), הוגשה בקשה לקבלת הטבה, למעט הטבה הניתנת באופן חד־פעמי, לאחר שחלפו שלוש שנים מהיום שבו מלאו התנאים לקבלתה, תינתן ההטבה למבקש רק מיום הגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הוכרה זכאות לתגמולים לפי חוק זה, ונקבע בהחלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23(ב)}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 25א|סעיף 25א}}, לפי המאוחר (בסעיף זה – החלטת ההכרה) כי הזכאות לתגמולים תחול ממועד מוקדם למועד שבו ניתנה החלטת ההכרה, יינתנו למי שזכאי לתגמולים מכוח החלטת ההכרה גם ההטבות לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}} מהמועד שנקבע בהחלטת ההכרה; ואולם הטבות כאמור יינתנו רק בעד התקופה שבה התקיימו התנאים לקבלתן, ולעניין הטבה לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}} שאינה מנויה {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} – בתנאי שהבקשה לקבלת ההטבה הוגשה בתוך שלוש שנים ממועד החלטת ההכרה.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1), שר הביטחון רשאי לקבוע הוראות בדבר הטבות שלא יינתנו בעד התקופה שקדמה למועד החלטת ההכרה.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיף זה יחולו ככל שלא נקבע אחרת בחוק זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (התנאים למתן הטבות לרווחה כלכלית)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (התנאים למתן הטבות לרווחה כלכלית), התשע״ט–2018}}.}}

{{ח:סעיף|29|תגמול בעד יתום המשרת שירות חובה בצה״ל|תיקון: תשי״ב, תשכ״ה, תשל״ו, תש״ם}}
{{ח:ת}} קצין התגמולים רשאי להמשיך ולשלם לאלמנה תגמול בעד ילדה שהוא יתום של נספה אף אם מלאו לו 21 שנים, אם במלאת לו 21 שנים הוא משרת שירות חובה בצבא־הגנה לישראל על פי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, וכל עוד הוא ממשיך בשירות כאמור.

{{ח:סעיף|29א|מענק נישואין לילדו של נספה|תיקון: תשכ״ה, תשכ״ח, תשל״א, תשל״ג־2, תשל״ו, תשמ״ז, תשנ״ה, [ק״ת עדכון סכומים], תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ילדו של נספה, אף אם מלאו לו 21 שנה ביום מות הנספה והוא נכנס לברית הנישואין לפני שמלאו לו 30 שנה, רשאי קצין התגמולים לשלם לו מענק נישואין {{ח:הערה|של}} 159,189 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מעודכן לאפריל 2022)}}; על עדכון סכום המענק יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1ג|סעיף 1ג}}; שר הבטחון, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, רשאי בצו להעלות את הסכום האמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (מענק נישואין ליתום)|צו משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (מענק נישואין ליתום), התשמ״ב–1982}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} קצין התגמולים רשאי לשלם לילדו של נספה חלק מסכום המענק למטרת מגוריו, אף אם טרם נכנס לברית הנישואין, כפי שנקבע בתקנות; הגיע ילדו של נספה לגיל 30 וטרם נכנס בברית הנישואין, רשאי קצין התגמולים לשלם לו את סכום המענק כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (מענק מגורים ליתום)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (מענק מגורים ליתום), תש״ם–1980}}.}}

{{ח:סעיף|29ב||תיקון: תשכ״ח, תשל״א, תשל״ג, תשל״ג־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|29ג|מענק ליתום שהגיע למצוות|תיקון: תשכ״ח, תשל״א, [ק״ת עדכון סכומים], תשפ״ג}}
{{ח:ת}} ליתום של נספה שהגיע לגיל 13, בילד, או לגיל 12, בילדה, ישלם קצין התגמולים מענק של 7,000 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2000; החל מיולי 2023, 9,963 ש״ח)}}; על עדכון סכום המענק יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1ג|סעיף 1ג}}; שר הבטחון, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, רשאי בצו להעלות את הסכום האמור.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|צו משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (סכום מענק ליתום שהגיע למצוות)|צו משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (סכום מענק ליתום שהגיע למצוות), התשנ״ו–1996}}.}}

{{ח:סעיף|29ד|קצובת הבראה ונופש|תיקון: תשל״ג, תשל״ג־2, תשל״ו, תש״ם, תשס״א}}
{{ח:תת|(א)}} הורה שכול או אלמנת נספה המקבלים תגמולים יהיו זכאים פעם אחת בשנה לקצובת הבראה ונופש בעד שמונה ימים, בסכום הנהוג באותה שנה לגבי עובד המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} שכול ששכל יותר מילד אחד ואלמנת נספה שהיא גם שכולה על פי הוראות חוק זה זכאים לקצובת הבראה ונופש בסכום כפול מהסכום המשולם לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|29ה|מענק ליתום משני הוריו|תיקון: תשס״ד־4}}
{{ח:תת|(א)}} ליתום משני הוריו, שלפחות אחד מהם נספה, שאינו זכאי לתגמול לפי הוראות חוק זה בשל כך בלבד שמלאו לו 21 שנים במועד שבו נספה הורהו, ישלם קצין התגמולים מענק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(א1)(2)}} ובלבד שבמועד שבו היה ליתום משני הוריו טרם מלאו לו 30 שנים.
{{ח:תת|(ב)}} המענק לפי סעיף קטן (א) ישולם לזכאי בשני שיעורים שווים; המחצית הראשונה תשולם בסמוך לאחר המועד שבו היה הזכאי ליתום משני הוריו, והמחצית השניה תשולם שישה חודשים לאחר מכן.

{{ח:סעיף|30||תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ג, תשכ״ה, תשל״ו, תש״ם, תשנ״ו, תש״ע, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|31|תגמולים והטבות – הוראות שונות|תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ג, תשע״ב, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} זכות לתגמול או להטבה אינה ניתנת להעברה, לערבות, לשיעבוד או לעיקול בכל דרך שהיא, אלא אם כן נקבע בחוק זה אחרת; הוראת סעיף קטן זה תחול גם על כספים ששולמו באמצעות תאגיד בנקאי או באמצעות החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1987}}, בנותנה שירותים לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88א|סעיף 88א לאותו חוק}}, במשך שלושים ימים מיום ששולמו.
{{ח:תת|(ב)}} תגמול ישולם מדי חודש בחדשו בסופו של כל חודש; אך תגמול המגיע לזכאי בעד התקופה שלפני החלטת קצין תגמולים לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}} או שלפני החלטת ועדת־ערעור או לפני פסק דין של בית המשפט העליון לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}} ישולם בסופו של החודש שבו ניתנה ההחלטה, בניכוי כל סכום של מילווה שניתן לאותו זכאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 24|סעיף 24}}.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|31א|ניכוי דמי חבר לארגון יציג|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראת {{ח:פנימי|סעיף 31|סעיף 31(א)}}, רשאי קצין התגמולים לנכות מן התגמול של זכאי דמי חבר, בסכום שנקבע לפי סעיף קטן (ד), לטובת ארגון שהוכרז על ידי שר הבטחון כארגון יציג של זכאים על פי חוק זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|אכרזה על ארגון יציג של זכאים לפי חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|אכרזה על ארגון יציג של זכאים}} (י״פ תשנ״ו, 2405).}}
{{ח:תת|(ב)}} קצין התגמולים לא ישתמש בסמכותו לנכות מן התגמול אלא לאחר שהודיע בכתב לזכאי על זכותו להגיש התנגדות בכתב לניכוי.
{{ח:תת|(ג)}} הודיע הזכאי לקצין התגמולים בכתב על התנגדותו לניכוי, יופסק הניכוי בתום חודש מקבלת ההודעה.
{{ח:תת|(ד)}} שר הבטחון, באישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, יקבע את הסכום המרבי שמותר לנכות כל חודש מתגמוליו של זכאי לפי סעיף קטן (א).
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (הסכום המרבי שמותר לנכות מתגמולי זכאי)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (הסכום המרבי שמותר לנכות מתגמולי זכאי), התשנ״ו–1996}}.}}

{{ח:סעיף|31ב|ניכוי תשלומי יתר|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שולמו לאדם בטעות או שלא כדין תשלומים למעלה מן המגיע לו (בסעיף זה – תשלומי יתר), רשאי קצין תגמולים לנכות את תשלומי היתר מכל תשלום שיגיע לאותו אדם, בין בבת אחת ובין בשיעורים, בהתחשב במצבו ובנסיבות העניין, ובלבד שבכל חודש ישולם לו סכום השווה לפחות לשני שלישים מסכום התגמול המגיע לו לפי חוק זה באותו חודש.
{{ח:תת|(ב)}} קצין תגמולים רשאי לנכות את תשלומי היתר ששולמו לפי סעיף קטן (א), בצירוף תוספת לפי שיעור עליית מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שפורסם לאחרונה לפני יום החזר התשלום בפועל לעומת המדד שפורסם לאחרונה לפני המועד שבו שולמו תשלומי היתר.
{{ח:תת|(ג)}} אין בסעיף זה כדי לפגוע בזכות המדינה לגבות את תשלומי היתר בדרך אחרת.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה, ”תשלומים“ – תגמולים, מענקים, הענקות, טובות הנאה, הטבות וכל תשלום אחר הניתן לבן משפחה לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|32|סילוק מלוות שיקום|תיקון: תשכ״ג, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} מקבל שניתן לו, בין לפני שנכנס חוק זה לתקפו ובין לאחר מכן, מילווה שיקום מאוצר המדינה או בערבות המדינה או בסבסוד המדינה או מקרן שהמדינה ערבה להפסדיה, רשאי קצין תגמולים להורות שיעוכב מתגמולו החדשי חלק שאינו עולה על שליש ממנו, עד שהמילווה יסולק במלואו.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”מלווה בשיקום“ – מלווה שניתן לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}}, בתנאים ובסכומים שנקבעו לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|הפרק האמור}}.
{{ח:תת|(ג)}} פרעה המדינה ערבות שנתנה לבן־משפחה בתוקף תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|הפסקאות (1) עד (3) לסעיף 33(א)}}, יהיה לענין סעיף זה דין הסכום שנפרע כדין מילווה שיקום.

{{ח:סעיף|32א|דין יתרות התגמולים המגיעים לבן־משפחה שנפטר|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:ת}} נפטר בן־משפחה ובשעת מותו הגיעו לו תשלומים מכוח חוק זה, ישולמו הסכומים על אף האמור בדיני הירושה, לידי מי שבן־המשפחה הורה בכתב לקצין תגמולים; לא הורה – ישולמו לבן־זוגו ובאין בן־זוג – ליורשיו.

{{ח:קטע2|פרק 7|פרק שביעי: שיקום|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:קטע3|פרק 7 סימן א|סימן א׳: הגנה על בן משפחה בתעסוקה|תיקון: תשפ״ה־2}}

{{ח:סעיף|32ב|הגנה על בן משפחה בתעסוקה|תיקון: תשפ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק לא יפטר עובד שהוא בן משפחה של נספה ולא יפגע בהיקף המשרה או בהכנסה שלו בשלושת החודשים שלאחר מות הנספה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), ועדת תעסוקה רשאית לתת למעסיק היתר כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} היתר לפיטורים של העובד בתקופה האמורה בסעיף קטן (א), בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} המעסיק הוכיח כי חלו נסיבות חמורות התלויות בעובד ולדעת ועדת התעסוקה לא יהיה צודק שלא לתת את ההיתר;
{{ח:תתתת|(ב)}} עסקו של המעסיק חדל לפעול בהפסקת פעילות שאינה זמנית;
{{ח:תתת|(2)}} היתר לפגיעה בהיקף המשרה של העובד בתקופה האמורה בסעיף קטן (א), שאין בה כדי לפגוע בהכנסתו – אם עסקו של המעסיק חדל לפעול בהפסקת פעילות זמנית בשל נסיבות שאינן תלויות במעסיק והשפיעו על כל העובדים בו, אולם תוקפו של היתר כאמור יפקע במועד שבו חודשה פעילות העסק.
{{ח:תת|(ג)}} מעסיק לא יפטר עובד שהוא בן משפחה של נספה בתקופה שמתום שלושת החודשים שלאחר מות הנספה ועד תום השנה הראשונה למות הנספה ולא יוציאו לחופשה ללא תשלום בתקופה האמורה, אלא בהיתר מאת ועדת תעסוקה.
{{ח:תת|(ד)}} ועדת תעסוקה רשאית לתת היתר לפיטורי העובד כאמור בסעיף קטן (ג), אם המעסיק הוכיח שהפיטורים אינם בקשר למות הנספה והתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} התקיימה אחת הנסיבות המנויות בסעיף קטן (ב)(1);
{{ח:תתת|(2)}} חלו תמורות יסודיות במקום העבודה שהובילו לצמצום בהיקף העבודה ולפיטורים של עובדים נוספים, והמעסיק הוכיח כי אין אפשרות להמשיך ולהעסיק את העובד במקום העבודה;
{{ח:תתת|(3)}} ניתנה לעובד, לפני מות הנספה, הודעה מוקדמת לפיטורים לפי {{ח:חיצוני|חוק הודעה מוקדמת לפיטורים ולהתפטרות|חוק הודעה מוקדמת לפיטורים ולהתפטרות, התשס״א–2001}}.
{{ח:תת|(ה)}} ועדת תעסוקה רשאית לתת היתר להוצאת העובד לחופשה ללא תשלום כאמור בסעיף קטן (ג), בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} המעסיק הוכיח שההוצאה לחופשה ללא תשלום אינה קשורה למות הנספה, ובלבד שהוועדה מצאה כי ההוצאה לחופשה ללא תשלום נעשתה בהסכמת העובד;
{{ח:תתת|(2)}} הוועדה מצאה כי העובד מעוניין לצאת לחופשה ללא תשלום אף אם היא בקשר למות הנספה, והמעסיק והעובד הסכימו להוצאה לחופשה ללא תשלום כאמור.
{{ח:תת|(ו)}} ועדת תעסוקה לא תיתן היתר לפי סעיף זה אלא לאחר שנתנה לעובד הזדמנות לטעון את טענותיו.
{{ח:תת|(ז)}} היעדרות העובד בעת הוצאתו לחופשה ללא תשלום לפי הוראות סעיף קטן (ה), לא תיראה כהפסקה ברציפות עבודתו ולא תפגע בזכויות התלויות בוותק של העובד אצל מעסיקו או במקום העבודה.
{{ח:תת|(ח)}} במניין ימי ההודעה המוקדמת לפיטורים שניתנה בתקופה כאמור בסעיף קטן (א) או (ג), לא יבואו התקופות האמורות באותם סעיפים קטנים.
{{ח:תת|(ט)}} היה המעסיק קבלן כוח אדם כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}}, יחולו גם הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} יראו, לעניין סעיף זה, גם הפסקה זמנית של העסקת העובד כפיטורים;
{{ח:תתת|(2)}} לא יגרום מעסיק בפועל, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם|בחוק האמור}}, לכך שקבלן כוח אדם יפטר את העובד בניגוד להוראות סעיף זה; פוטר עובד של קבלן כוח אדם בניגוד להוראות סעיף זה, חזקה היא שהמעסיק בפועל הוא שגרם לפיטורים, אלא אם כן הוכיח אחרת; הוראות פסקה זו לעניין פיטורים יחולו, בשינויים המחויבים, גם על פגיעה בהיקף משרה או בהכנסה, או על הוצאה לחופשה ללא תשלום, של עובד של קבלן כוח אדם בניגוד להוראות סעיף זה;
{{ח:תתת|(3)}} בקשה להיתר לפי סעיף קטן (א) או (ג) תוגש הן בידי המעסיק בפועל והן בידי קבלן כוח האדם.
{{ח:תת|(י)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#פרק 5|פרק חמישי לחוק החיילים המשוחררים}} יחולו, בשינויים המחויבים, בכל עניין הנוגע לוועדת תעסוקה לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(יא)|(1)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על ארוסה של הנספה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 35ב|בסעיף 35ב}}, אף אם טרם הוכרה זכאותה לתגמול ולהטבות מכוח {{ח:פנימי|סעיף 35ב|הסעיף האמור}} וכל עוד לא נדחתה בקשתה לזכאות, ולעניין התקופה האמורה בסעיף קטן (א) – גם אם טרם הגישה בקשה לזכאות כאמור, והכול ובלבד שהודיעה למעסיק בכתב על זיקתה זו לנספה.
{{ח:תתת|(2)}} הוראות סעיף זה יחולו גם על הורהו האחר של יתום קטין של הנספה, או על אפוטרופוס או אומן כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק אומנה לילדים|בחוק אומנה לילדים, התשע״ו–2016}}, של יתום כאמור, שהודיע למעסיק בכתב על זיקתו זו לנספה.
{{ח:תת|(יב)}} הוראות סעיף זה יחולו הן על עובד קבוע והן על עובד זמני.
{{ח:תת|(יג)}} לעניין סעיף זה, דין המדינה כדין כל מעסיק אחר.
{{ח:תת|(יד)}} הוראות סעיף זה לא יחולו לגבי מעסיק שהוא יחיד, אם העובד הוא עובדו היחיד.
{{ח:תת|(טו)}} התפטר עובד בתקופה האמורה בסעיף קטן (א) או (ג), יראו את התפטרותו כהפסקת עבודה שיש לה הצדקה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 166|סעיף 166 לחוק הביטוח הלאומי}}.
{{ח:תת|(טז)}} למפקח שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 18|סעיף 18 לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ״ח–1988}}, יהיו נתונות הסמכויות לפי {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 18|סעיף 18(ב)(1) ו־(2) לחוק האמור}}, גם לעניין פיטורי עובד, פגיעה בהיקף המשרה שלו או בהכנסתו או הוצאתו לחופשה ללא תשלום, שנעשו בניגוד להוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(יז)}} משרד הביטחון יישא בכל ההוצאות הקשורות במתן סיוע משפטי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי#תוספת פרט 15|פרט 15 לתוספת לחוק הסיוע המשפטי, התשל״ב–1972}}, למי שחלות עליו הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(יח)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}}, ולרבות אח, אחות וילדים, בכל גיל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוצאה לחופשה ללא תשלום“ – הוצאת עובד לחופשה ללא תשלום, לרבות הארכת חופשה כאמור, לתקופה שהיא אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} תקופה בלתי מוגבלת;
{{ח:תתתת|(2)}} תקופה רצופה של 30 ימים לפחות;
{{ח:תתתת|(3)}} תקופה של פחות מ־30 ימים, ובלבד שבמהלך החודשיים שקדמו לאותה חופשה שהה העובד בחופשה ללא תשלום, וסך התקופות של חופשות ללא תשלום כאמור הוא 30 ימים לפחות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ועדת תעסוקה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|בחוק החיילים המשוחררים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק החיילים המשוחררים“ – {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), התש״ט–1949}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פגיעה“, בהיקף משרה – למעט שינוי זמני בהיקף המשרה לפי בקשה שיזם העובד בשל מצבו הרפואי או המשפחתי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פגיעה“, בהכנסה – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 41א|בסעיף 41א(ב) לחוק החיילים המשוחררים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פיטורים“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 41א|בסעיף 41א(ה) לחוק החיילים המשוחררים}}.

{{ח:קטע3|פרק 7 סימן ב|סימן ב׳: תקנות שיקום|תיקון: תשפ״ה־2}}

{{ח:סעיף|33|תקנות בדבר שיקום|תיקון: תשי״ב, תשי״ח, תשכ״ג, תשל״ג־2, תש״ם}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון רשאי להתקין תקנות בענינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הענקת תשלומים ומתן מילוות וערבויות לזכאים, לשם יצירת מקורות פרנסה או ביסוסם, ואופן סילוק המילוות האלה;
{{ח:תתת|(1א)}} תשלומים, מענקים, מילוות וערבויות ליתומי נספה שטרם מלאו להם 30 שנים וכן לאלמנת נספה;
{{ח:תתת|(2)}} המצאת מקומות עסק לזכאים;
{{ח:תתת|(3)}} מתן מילוות וערבויות לזכאים לצרכי דיור ושיכון ואופן סילוק המילוות האלה;
{{ח:תתת|(4)}} קביעת נוהל בכל ענין הנידון בתקנות;
{{ח:תתת|(5)}} מינוי קציני שיקום ורשויות אחרות לביצוע התקנות, קביעת סמכויותיהם, תחומי פעולתם וסדרי עבודתם;
{{ח:תתת|(6)}} שיטת ההיוון לצורך {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21}}, של תשלומים לפי חוק זה כמוגדר {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21(ב)}}.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לזכאים)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לזכאים), תשי״ד–1954}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (ערבויות להסכמים)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (ערבויות להסכמים), תשט״ו–1955}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (חינוך יתומים לשם רכישת מקצוע או השכלה כללית או מקצועית)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (חינוך יתומים לשם רכישת מקצוע או השכלה כללית או מקצועית), תשי״ט–1959}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (הקלות ליתומים להשתלמות במוסדות להשכלה על-תיכונית)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (הקלות ליתומים להשתלמות במוסדות להשכלה על־תיכונית), תשי״ט–1959}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (הקלות לאלמנות לרכישת הכשרה מקצועית או השכלה גבוהה)|תקנות משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (הקלות לאלמנות לרכישת הכשרה מקצועית או השכלה גבוהה), תשכ״ד–1964}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (העסקת עובד מעבר לגיל הפרישה)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (העסקת עובד מעבר לגיל הפרישה), תשל״ו–1975}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} שר הבטחון רשאי, בהסכמת שר העבודה, להתקין תקנות בענינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הטלת חובה על נותני עבודה, או על סוגים מסויימים של נותני עבודה, להעסיק זכאים בעבודות או בהתעסקויות שייקבעו בתקנות, במכסה או במספר שייקבעו בתקנות;
{{ח:תתת|(1א)}} ייחוד סוגי עבודות במפעלים או בהתעסקויות מסויימים לשכולים שאין להם הכנסה כדי מחיה ושמלאו להם 50 שנה;
{{ח:תתת|(2)}} כינון רשויות מוסמכות לטיפול בעניני העסקת זכאים וקביעת סמכויותיהן וסדרי עבודתן.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות העסקת בני משפחות חיילים שנספו במערכה|תקנות העסקת בני משפחות חיילים שנספו במערכה, תשי״א–1951}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} שר הבטחון רשאי, בהסכמת שר העבודה ולאחר התיעצות עם מרכז לשכות העבודה הכלליות, להתקין תקנות בדבר הסדרים לקבלת זכאים לעבודה.
{{ח:תת|(ד)}} מי שנתקבל לעבודה מכוח תקנות על פי סעיף זה, לא יפוטר מעבודתו תוך שנה אחת מיום שנתקבל לעבודה אלא על יסוד נימוקים המתירים לפטר נכה מלחמה מכוח תקנות על פי {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 31|סעיף 31 לחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), תש״ט–1949}}.
{{ח:תת|(ה)}} כל מה שמותר לקבוע בתקנות לפי סעיף זה לגבי זכאים מותר גם לקבוע לגבי הורה ואלמנתו של נספה שאינם זכאים מחמת גילם או שיעור הכנסותיהם.

{{ח:סעיף|33א|חובת העסקה אחרי גיל הפרישה|תיקון: תשל״ה, תשס״ד, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון, בהסכמת שר העבודה ובאישור ועדת העבודה של הכנסת, רשאי להתקין תקנות בדבר חובת נותן עבודה להמשיך ולהעסיק עובד שעבד אצלו בתכוף לפני הגיעו לגיל הפרישה מעבודה והוא כשיר לעבודה בהתאם לכללים שייקבעו בתקנות כאמור, במשך תקופה שלא תעלה על חמש שנים מיום הגיעו לגיל הפרישה, הכל כפי שייקבע בתקנות ובתנאים שייקבעו.
{{ח:תת|(ב)}} עובד הממשיך בעבודה מכוח סעיף זה לא יפוטר ולא יחוייב לפרוש מעבודתו במשך התקופה כאמור בסעיף קטן (א) אלא על־פי החלטה של ועדת תעסוקה כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)|בחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה), תש״ט–1949}}, שניתנה על יסוד נימוקים המתירים לפטר נכה מלחמה מכוח תקנות על־פי {{ח:חיצוני|חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה)#סעיף 31|סעיף 31 לחוק האמור}}, בשינויים המחוייבים לפי הענין.
{{ח:תת|(ג)}} עובד שפוטר מעבודתו סמוך לפני הגיעו לגיל הפרישה מהעבודה יחולו עליו הוראות סעיף זה כאילו הגיע אותה שעה לגיל הפרישה זולת אם הוכח כי פיטוריו נעשו שלא כדי להימנע ממילוי הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – אלמנה או הורה של נספה, לרבות הורה חורג והורה מאמץ, אולם אם היה לנספה הורה מלידה והורה חורג או מאמץ, שניהם בני מין אחד, לא יראו כהורה של נספה אלא אותו הורה שקצין התגמולים החליט כי זיקתו של הנספה לאותו הורה חזקה יותר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גיל הפרישה מעבודה“ – גיל הפרישה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק גיל פרישה|בחוק גיל פרישה, התשס״ד–2004}}.

{{ח:סעיף|34|הקלות שונות|תיקון: תשכ״ג, תשל״א, תשל״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר הממונה על ביצוע כל חוק שהוא, רשאי, לאחר התיעצות עם שר הבטחון ושר העבודה, ואם הדבר נראה לו לקידום מטרות חוק זה –
{{ח:תתת|(1)}} להתקין תקנות שתכליתן לפטור, בשלמות או באופן חלקי, זכאים או סוג מסויים שבהם, מדרישות אותו החוק, או מחובות, מתנאים ומהגבלות המוטלות על פיו;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות החיילים שנספו במערכה (פטור מאגרת רשיון לסחור בטבק)|תקנות משפחות החיילים שנספו במערכה (פטור מאגרת רשיון לסחור בטבק), תשי״א–1951}}.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (פטור מהגבלות בשירות המדינה של הורה ואלמנה של נספה)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (פטור מהגבלות בשירות המדינה של הורה ואלמנה של נספה), תשכ״ד–1963}}.}}
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (פטור מתשלום מס רכוש)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (פטור מתשלום מס רכוש), תשל״ד–1974}}.}}
{{ח:תתת|(2)}} להתקין תקנות אשר לפיהן תינתן לזכאים או לסוג מסויים שבהם זכות קדימה לקבלת רשיונות לעסוק במקצוע, בתעשיה, במלאכה או במסחר;
{{ח:תתת|(3)}} להתקין תקנות אשר לפיהן תינתן לבני משפחה של נספה או לסוג מסויים שבהם זכות קדימה ליהנות משירותם של מוסדות לימוד או חינוך ולקבל סטיפנדיות או הנחות בדמי לימוד.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות שיותקנו על ידי שר על פי סעיף זה כוחן עדיף מכוחו של כל חוק אחר.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שר“ כולל את ראש הממשלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שר הממונה על ביצוע חוק“ פירושו –
{{ח:תתתת|(1)}} לגבי פקודה או תקנות שעמדו בתקפן ביום ה׳ באייר תש״ח (14 במאי 1948) – השר שבידו נתונות הסמכויות שהיו קודם בידי הנציב העליון או בידי הנציב העליון במועצתו על פי אותה הפקודה או אותן התקנות;
{{ח:תתתת|(2)}} לגבי חוק אחר – השר שנקבע במפורש באותו חוק כממונה על ביצועו.
{{ח:תת|(ד)}} כל מה שמותר לקבוע בתקנות לפי סעיף זה לגבי זכאים מותר לקבוע גם לגבי הורה ואלמנתו של נספה שאינם זכאים מחמת גילם או שיעור הכנסותיהם, וכן לגבי יתומי נספה שטרם מלאו להם 30 שנים.

{{ח:סעיף|35|הגדרות מיוחדות|תיקון: תשי״ב, תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 7 סימן ב|בסימן זה}}, פרט {{ח:פנימי|סעיף 33|לסעיף 33(א)}} –
{{ח:תת|(א)}} המונח ”בן משפחה“ כולל אח או אחות של נספה, יתומים מאב ומאם, הסמוכים על שולחנם של אח או אחות העומדים ברשות עצמם, ואשר אלמלא האח או האחות העומדים ברשות עצמם היה מגיע להם תגמול.
{{ח:תת|(ב)}} המונח ”זכאי“ כולל כל בן משפחה של נספה, וכן אח או אחות העומדים ברשות עצמם שהנזכרים בפיסקה (א) סמוכים על שולחנם.

{{ח:קטע2|פרק 7-1|פרק שביעי1: הוועדה למתן סיוע לפנים משורת הדין|תיקון: תשע״ד}}

{{ח:סעיף|35א|הוועדה למתן סיוע לפנים משורת הדין|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון יקים ועדה שתהיה רשאית להחליט על מתן סיוע לפנים משורת הדין, לבן משפחה, ולעניין יתום אף אם מלאו לו 21 שנה, במקרים חריגים ובהתקיים מצב סוציו–אקונומי קשה שבו נמצא בן המשפחה.
{{ח:תת|(ב)}} לשם גיבוש המלצתה, הוועדה רשאית לשקול שיקולים סוציו–אקונומיים, הומניטריים ושיקומיים.
{{ח:תת|(ג)}} שר הביטחון יקבע בתקנות את הרכב הוועדה, ובלבד שאחד החברים יהיה נציג הזכאים לפי חוק זה שאינו בעל תפקיד בארגון יציג של זכאים, שהוכרז לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ד)}} יושב ראש הוועדה יהיה שופט בדימוס שימנה שר המשפטים, בהמלצת שר הביטחון; שר הביטחון ימנה את שאר חברי הוועדה; הודעה על מינוי חברי הוועדה תפורסם ברשומות.
{{ח:תת|(ה)}} החלטות הוועדה יפורסמו באתר האינטרנט של האגף, בלא פרטים מזהים.
{{ח:תת|(ו)}} שר הביטחון יקבע את כללי עבודתה של הוועדה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (כללי עבודתה של הוועדה למתן סיוע לפנים משורת הדין)|תקנות משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (כללי עבודתה של הוועדה למתן סיוע לפנים משורת הדין), התשע״ח–2017}}.}}

{{ח:קטע2|פרק 7-2|פרק שביעי2: תגמול והטבות לארוסות|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף|35ב|תגמול והטבות לארוסה|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ארוסה“ – מי שביום מותו של הנספה הייתה מיועדת להינשא לו אף אם לא גרה עימו, והוכיחה כי הייתה בכוונתם להינשא;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוכחת כוונה להינשא“ – אחת מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הוכחה כי הנספה והארוסה הגישו בקשה לרישום נישואין לרשות הרושמת כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת הנישואין והגירושין (רישום)|בפקודת הנישואין והגירושין (רישום)}};
{{ח:תתתת|(2)}} הוכחה כי טרם פטירת הנספה התקיימו לפחות שניים מאלה:
{{ח:תתתתת|(א)}} בין הנספה לארוסה נעשתה הצעת נישואין או התקיימה מסיבת אירוסין שמעידה על כוונתם והסכמתם להינשא והדבר פורסם וידוע לבני משפחתם ולקרובי משפחה נוספים, ובהם בני משפחה וקרובים של הנספה והסכמה זו עמדה בתוקפה בעת הפטירה; לעניין זה –
{{ח:תתתתת|סוג=הגדרה}} ”הצעת נישואין“ – לרבות הסכמה של הנספה והארוסה בפני שני עדים על כוונתם להינשא שמתועדת בכתב;
{{ח:תתתתת|סוג=הגדרה}} ”פרסום“ – לרבות באמצעות משלוח דיגיטלי של תיעוד האירוע ופרסום ברשתות חברתיות או במודעה בעיתון על האירוסין;
{{ח:תתתתת|(ב)}} הנספה והארוסה קבעו מועד ומקום לחתונתם והתקשרו בהסכם לעריכת החתונה במקום מסוים או בהסכם למתן שירותי הסעדה לחתונה;
{{ח:תתתתת|(ג)}} הנספה או הארוסה רכשו טבעת לצורך הצעת הנישואין או העניקו טבעת בהצעת הנישואין או בתקופת האירוסין;
{{ח:תתתתת|(ד)}} הנספה והארוסה התקשרו עם צד שלישי בהסכם לרכישת דירת מגורים או בהסכם לשכירת דירת מגורים.
{{ח:תת|(ב)}} ארוסתו של נספה תהיה זכאית לתגמול בגובה התגמול הניתן לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} בחמש השנים שממועד פטירת הנספה, ויחולו עליה בתקופה האמורה הוראות {{ח:פנימי|סעיף 14א|סעיפים 14א}}, {{ח:פנימי|סעיף 15ו|15ו}} {{ח:פנימי|סעיף 33|ו־33(א)(1א)}}, ובעשר השנים שממועד פטירת הנספה – גם הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15ז|סעיף 15ז}}, והכול בשינויים המחויבים ובשינויים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:פנימי|סעיף 15ו|בסעיף 15ו}} –
{{ח:תתתת|(א)}} בסעיף קטן (ח) – תחול פסקה (2) בלבד;
{{ח:תתתת|(ב)}} סעיפים קטנים (טו), (טז), (יז) ו־(יח) – לא יחולו;
{{ח:תתת|(2)}} {{ח:פנימי|סעיף 15ז|בסעיף 15ז}}, סעיפים קטנים (ו), (ז) ו־(ח) – לא יחולו.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 7-2|פרק זה}} לגבי ארוסה יחולו לגבי ארוס, בתיאומים לפי העניין.

{{ח:קטע2|פרק 8|פרק שמיני: שונות}}

{{ח:סעיף|36|עבירות|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שמסר במזיד לקצין תגמולים או לועדת ערעור ידיעה כוזבת בענין זכויותיו לפי חוק זה, דינו – מאסר עד ששה חדשים או קנס עד מאה וחמישים לירות או שני העונשים כאחד.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שבמרמה השיג תגמול לעצמו או לאדם אחר, דינו – מאסר עד שתי שנים.
{{ח:תת|(ג)}} אין סעיף זה גורע מאחריותו הפלילית של אדם לפי כל חוק אחר.

{{ח:סעיף|36א||תיקון: תשי״ח, תשל״ו, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|36א1|דיווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת|תיקון: תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} שר הביטחון וראש אגף משפחות והנצחה במשרד הביטחון ידווחו לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, בתחילת כל שנה, על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תכנית העבודה של האגף לשנה הבאה ויעדיו;
{{ח:תתת|(2)}} אופן חלוקת תקציב האגף;
{{ח:תתת|(3)}} פעילות האגף והמדדים שעל פיהם היא נבחנת;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי ששת החודשים האחרונים בשנה שקדמה לדיווח – עמידה ביעדי האגף, יישום תכנית העבודה שלו ומימוש תקציבו;
{{ח:תתת|(5)}} כל עניין אחר הקשור לפעילות האגף, לפי דרישת ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} ראש אגף משפחות והנצחה במשרד הביטחון ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, שישה חודשים לאחר כל דיווח כאמור בסעיף קטן (א), על העמידה ביעדי האגף, יישום תכנית העבודה שלו ומימוש תקציבו בתקופה שחלפה מאז הדיווח האחרון לפי סעיף קטן (א), וכן על כל עניין אחר הקשור לפעילות האגף, לפי דרישת הוועדה.

{{ח:סעיף|36א2|עדכון סכומים שנקבעו בתקנות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} סכומים שנקבעו בתקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 8ב|סעיפים 8ב}} {{ח:פנימי|סעיף 33|ו־33(א)(1) ו־(1א)}}, יעודכנו בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 1ג|סעיף 1ג}}.

{{ח:סעיף|36ב|תקנות בדבר הכנסה|תיקון: תשכ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון באישור שר האוצר וועדת העבודה של הכנסת רשאי לקבוע בתקנות מה היא הכנסה לענין חוק זה, כולו או חלק ממנו, ורשאי הוא לקבוע זאת לבני משפחה או ילדיהם דרך כלל, או לסוגים מסויימים שבהם.
{{ח:תת|(ב)}} שר הבטחון באישור שר האוצר רשאי לקבוע את דרכי ההוכחה של הכנסה לענין חוק זה.

{{ח:סעיף|37|ביצוע ותקנות|תיקון: תשס״א, תשע״ד}}
{{ח:תת|(א)}} שר הבטחון ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}} {{ח:פנימי|פרק 7-1|ופרק שביעי1}} יותקנו באישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (א), תקנות לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}} {{ח:פנימי|פרק 7-1|ופרק שביעי1}} שיש להן השלכה תקציבית יותקנו בהתייעצות עם שר האוצר.

{{ח:סעיף|37א|תוקף התקנות|תיקון: תשי״ח}}
{{ח:ת}} כוחן של תקנות לפי חוק זה יפה מיום תחילתן גם לגבי זכויות לתגמולים חדשיים או לשיעורים שנקבעו סופית, לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}, לפני תחילתן של התקנות.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשע״ד}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 28א|סעיף 28א}})}}}}
{{ח:קטע3||רשימת ההטבות לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}} הניתנות בלא צורך בהגשת בקשה}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} סיוע בתשלום ביטוח רכב לאלמנה שהגישה בקשה להחזר אגרת רכב לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ג|סעיף 15ג(ט)}};

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} סיוע במימון הוצאות ניידות לאלמנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ג|סעיף 15ג(י)}};

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} סיוע במימון שיעורי נהיגה ליתום בהגיעו לגיל 17 לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ג|סעיף 15ג(יא)(3)}};

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} סיוע לשכול במימון הוצאות נלוות ללימודים בעד אחי הנספה הלומדים בכיתות ז׳ עד י״ב לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ד|סעיף 15ד(ה)}};

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} סיוע לאלמנה במימון הוצאות לימודים ומימון חוגים לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ד|סעיף 15ד(ז)}};

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} מענק הבראה חד־פעמי הניתן בסמוך לנפילת הנספה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ד|סעיף 15ד(ח)}};

{{ח:סעיף*|7||תיקון: תשע״ד־2|עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל);}}

{{ח:סעיף*|8||עוגן=תוספת פרט 8}}
{{ח:ת}} סיוע שנתי לשכול בעד דמי שימוש בטלפון לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ד|סעיף 15ד(טו)(3)}};

{{ח:סעיף*|9||עוגן=תוספת פרט 9}}
{{ח:ת}} סיוע שנתי לאלמנה בעד דמי שימוש בטלפון לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ד|סעיף 15ד(טז)}};

{{ח:סעיף*|10||עוגן=תוספת פרט 10}}
{{ח:ת}} מענק חודשי לשכול לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ד|סעיף 15ד(יח)}};

{{ח:סעיף*|11||עוגן=תוספת פרט 11}}
{{ח:ת}} השתתפות חד־פעמית במימון הנצחה פרטית לפי {{ח:פנימי|סעיף 15ח|סעיף 15ח(ז)}}.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ו בתמוז תש״י (11 ביולי 1950).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
* '''יוסף שפרינצק'''
יושב ראש הכנסת
ממלא מקום נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]