חוק לעידוד השקעות (חברות עתירות הון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק לעידוד השקעות (חברות עתירות הון), התש״ן–1990}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000778}} '''חוק קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ד, 18|חוק לעידוד השקעות (חברות עתירות הון)|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209082.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 24|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209081.pdf}}.

'''חוק חדש:''' {{ח:תיבה|ס״ח תש״ן, 170|חוק לעידוד השקעות (חברות עתירות הון)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210825.pdf}}.

''הארכת תקופות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ג, 372|הארכת התקופה לאישור חברה כחברה עתירת הון}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:תת|(1)}} ”חברה עתירת הון“ – חברה שנתמלאו לגביה כל אלה:
{{ח:תתת|(א)}} הון המניות הנפרע שלה הוא לפחות 30 מיליון דולר של ארצות הברית של אמריקה, ו־75% לפחות ממנו משמש בפעילויות מזכות או מושקע בהשקעות מזכות;
{{ח:תתת|(ב)}} במסמכי היסוד של החברה, ובתשקיף או בפרוספקט או במסמך דומה אחר שאושרו בידי רשות מוסמכת ושבהם הוצעו לציבור מניות של החברה, נקבע כי רק תושבי חוץ רשאים לרכוש מניות בחברה;
{{ח:תתת|(ג)}} מטרותיה הן לעסוק בישראל בפעילויות מזכות או להשקיע בחברות תושבות ישראל שעיקר עיסוקן הוא פעילויות מזכות;
{{ח:תתת|(ד)}} החברה אושרה כחברה עתירת הון לענין חוק זה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}};
{{ח:תת|(2)}} ”הכנסה מזכה“ – הכנסה מפעילות מזכה או ממימוש השקעה מזכה;
{{ח:תת|(3)}} ”פעילות מזכה“ – הקמה או הרחבה של מפעלים בישראל בתחומי תעשיה, חקלאות, תיירות, תחבורה, בנייה, מים, אנרגיה, תקשורת או מיחשוב, או מחקר ופיתוח בתחומים האמורים; לענין זה, ”תקשורת“ – תשתית פיסית להעברת מידע;
{{ח:תת|(4)}} ”השקעה מזכה“ – השקעה של חברה עתירת הון בחברה תושבת ישראל שעיקר עיסוקה הוא בפעילויות מזכות, בדרך של רכישת מניות שהקצתה לה חברה כאמור, ובלבד שההשקעה כולה תשמש רק לפעילויות מזכות;
{{ח:תת|(5)}} ”מס שבח מקרקעין“ ו”שבח ריאלי“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|בחוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}};
{{ח:תת|(6)}} ”נכס“ – כל רכוש, בין מקרקעין ובין מיטלטלין, ולרבות זכות;
{{ח:תת|(7)}} שאר המונחים – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה).

{{ח:סעיף|2|סמכות לאשר חברה עתירת הון|תיקון: ק״ת תשנ״ג}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי לאשר עד יום כ״ח בטבת התשנ״ה (31 בדצמבר 1994) שחברה פלונית היא חברה עתירת הון לענין חוק זה, ורשאי הוא להתנות את האישור בתנאים.

{{ח:סעיף|3|הזכות להטבות}}
{{ח:ת}} חברה עתירת הון ובעלי מניותיה יהיו זכאים להטבות לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|4|מס ריווח הון ומס שבח}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסתה של חברה עתירת הון ממכירת מניות שהוקצו לה במסגרת השקעה מזכה, יראוה כריווח הון.
{{ח:תת|(ב)}} חברה עתירת הון שהיה לה ריווח הון ריאלי כאמור בסעיף קטן (א) או ריווח הון ריאלי או שבח ריאלי ממכירת נכס ששימש אותה רק במסגרת פעילות מזכה, תהיה חייבת עליו מס בשיעור שלא יעלה על 25%.
{{ח:תת|(ג)}} מס מופחת כאמור בסעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 5|ובסעיף 5}} יחול במשך שלושים שנים החל בשנה שבה אושרה החברה כחברה עתירת הון.
{{ח:תת|(ד)}} סמכות שר האוצר לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 16א|סעיף 16א לפקודה}} תחול לגבי כל חברה עתירת הון, וכן לענין מס שבח מקרקעין ששילמה החברה בשל מכירת נכס ששימש אותה רק במסגרת פעילות מזכה.

{{ח:סעיף|5|מס הכנסה ומס חברות}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, שיעור המס שחברה עתירת הון תהיה חייבת על הכנסתה המזכה לא יעלה על 25%, ולגבי הכנסה מדיבידנד שמקורו בהשקעה מזכה – על 15%.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין, שיעור המס על דיבידנד שחילקה חברה עתירת הון תושבת ישראל יהא 25%; הוראה זו לא תחול לגבי דיבידנד שחולק מתוך דיבידנד שקיבלה החברה עתירת ההון.
{{ח:תת|(ג)}} חברה עתירת הון שחילקה דיבידנד תהא זכאית להחזר מס חברות ששילמה על ההכנסה שממנה חולק הדיבידנד, ובלבד שסך כל מס החברות ששילמה החברה על ההכנסה שממנה חולק הדיבידנד, בתוספת סך כל מס ההכנסה ששולם בישראל על הדיבידנד, לא יפחת, לאחר ההחזר, מ־25% מההכנסה האמורה; האמור בסעיף זה יחול רק לגבי דיבידנד שחולק למי שהיה תושב חוץ בעת שרכש את המניה.

{{ח:סעיף|6|פטור ממס על מכירת מניה}}
{{ח:ת}} ריווח הון ממכירת מניה בחברה עתירת הון תושבת חוץ, יהא פטור ממס אם המוכר היה תושב חוץ בעת שרכש את המניה; הועברה המניה בירושה – יחול הפטור אם המוריש היה תושב חוץ בעת שרכש את המניה.

{{ח:סעיף|7|פעילויות מזכות}}
{{ח:ת}} שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת רשאי לקבוע סוגי פעילויות והשקעות מזכות נוספות שיראו אותן כפעילויות והשקעות מזכות, דרך כלל או לגבי סוגי חברות או לגבי חברה פלונית.

{{ח:סעיף|8|פטור ממסים אחרים}}
{{ח:ת}} פרט למסים הקבועים בחוק זה, חברה עתירת הון לא תהיה חייבת בכל מס או מילווה חובה על הכנסה מזכה, על דיבידנד שמקורו בהשקעה מזכה ועל ריווח הון ממכירת נכס ששימש את החברה רק במסגרת פעילות מזכה.

{{ח:סעיף|9|פטור ממס בולים}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשה לאישור חברה כחברה עתירת הון, ונתקיימו התנאים {{ח:פנימי|סעיף 1|שבפסקאות משנה (ב) ו־(ג) להגדרת {{ח:הערה|”}}חברה עתירת הון{{ח:הערה|“}}}}, רשאי שר האוצר להורות על דחיה של תשלום מס בולים החל על מסמכי היסוד ועל דו״ח הקצאת מניות של החברה, עד למתן ההחלטה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.
{{ח:תת|(ב)}} אישר שר האוצר חברה כחברה עתירת הון לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, יהיו המסמכים המפורטים בסעיף קטן (א) פטורים ממס בולים.

{{ח:סעיף|10|הפחתת שיעור}}
{{ח:תת|(א)}} הנציב רשאי לקבוע כי יראו חברה פלונית כחברה עתירת הון גם אם שיעור ההון שהושקע בפעילויות מזכות ובהשקעות מזכות היה נמוך מ־75% בשנת המס שבה אושרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}.
{{ח:תת|(ב)}} הנציב רשאי לקבוע דרך ייחוס ההוצאות לחברה עתירת הון שהיו לה בשנת המס הכנסות מזכות והכנסות אחרות.

{{ח:סעיף|11|ביצוע ותקנות}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו ולאכיפתו.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי לקבוע בתקנות כללי ניכוי במקור מדיבידנד ששילמה חברה עתירת הון לתושב חוץ.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת רשאי להאריך את התקופה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} עד יום כ״ח בטבת התשנ״ה (31 בדצמבר 1994).

{{ח:סעיף|12|ביטול}}
{{ח:ת}} חוק לעידוד השקעות (חברות עתירות הון), התשל״ד–1973 – בטל, אך הוראותיו ימשיכו לחול לגבי חברה שאושרה לפיו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ד בתמוז התש״ן (17 ביולי 1990).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''דב שילנסקי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]