תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח מפני פגיעה בעבודה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח מפני פגיעה בעבודה), תשי״ד–1954}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ביטוח מפני פגיעה בעבודה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ד, 650|תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח מפני פגיעה בעבודה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0440.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ו, 716|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0505.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ז, 888|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0613.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ז, 593|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0664.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ח, 71|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0739.pdf}}, {{ח:תיבה|72|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0739.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ט, 1248|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0899.pdf}}, {{ח:תיבה|1744|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0929.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 7|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0949.pdf}}, {{ח:תיבה|153|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0956.pdf}}, {{ח:תיבה|204|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0959.pdf}}, {{ח:תיבה|393|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0969.pdf}}, {{ח:תיבה|857|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0997.pdf}}, {{ח:תיבה|1269|תיקון מס׳ 6|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1019.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 1372|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1125.pdf}}, {{ח:תיבה|2039|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1168.pdf}}, {{ח:תיבה|2434|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1178.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ב, 1156|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1254.pdf}}, {{ח:תיבה|1156|תיקון [תשכ״א] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1254.pdf}}, {{ח:תיבה|1875|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1308.pdf}}, {{ח:תיבה|2063|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1322.pdf}}, {{ח:תיבה|2364|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1346.pdf}}, {{ח:תיבה|2680|תיקון מס׳ 5|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1366.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 1120|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1424.pdf}}, {{ח:תיבה|1392|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1442.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 151|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1504.pdf}}, {{ח:תיבה|669|תיקון [צ״ל: מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1538.pdf}}, {{ח:תיבה|1151|תיקון [צ״ל: מס׳ 3]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1573.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 141|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1634.pdf}}, {{ח:תיבה|1690|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1706.pdf}}, {{ח:תיבה|2790|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1777.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 1644|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1861.pdf}}, {{ח:תיבה|2324|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1899.pdf}}, {{ח:תיבה|2642|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1917.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 993|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1970.pdf}}, {{ח:תיבה|1231|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1987.pdf}}, {{ח:תיבה|1792|תיקון [צ״ל: מס׳ 2]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2016.pdf}}, {{ח:תיבה|2976|תיקון מס׳ 2 [צ״ל: מס׳ 3]|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2084.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 67|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2122.pdf}}, {{ח:תיבה|619|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2168.pdf}}, {{ח:תיבה|1702|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2240.pdf}}, {{ח:תיבה|1880|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2255.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 1867|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2423.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ל, 1741|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2575.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 1353|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2716.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 791|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2821.pdf}}, {{ח:תיבה|1185|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2850.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 944|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2982.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 399|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3100.pdf}}, {{ח:תיבה|480|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3110.pdf}}, {{ח:תיבה|1322|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3184.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 540|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3272.pdf}}, {{ח:תיבה|1276|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3316.pdf}}, {{ח:תיבה|1660|תיקון מס׳ 3|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3334.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 767|תקנות הביטוח הלאומי (עיגול גימלאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3455.pdf}}, {{ח:תיבה|1273|תיקון מס׳ 4|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3503.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 1295|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3686.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 1312|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4109.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 770|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4218.pdf}}, {{ח:תיבה|770|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4218.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 521|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4309.pdf}}, {{ח:תיבה|907|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4340.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 138|תיקון והוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4421.pdf}}, {{ח:תיבה|330|הוראת שעה מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4434.pdf}}, {{ח:תיבה|331|תיקון והוראת שעה (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4434.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 1616|תיקון והוראת שעה [תשמ״ג] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4638.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 983|תיקון והוראת שעה [תשמ״ג] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4784.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 212|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4876.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 385|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5395.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 772|תיקון [תשנ״ב] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5591.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 585|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5737.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 1066|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5914.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 85|הסעיפים 15}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|16}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 78|17}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 146|24}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 343|38}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 317|71}}, {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 297|93}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 400|ו־115}} {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|לחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: שיעור דמי הביטוח}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: הודעה על פגיעה בעבודה}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: בדיקות רפואיות}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: הגשת תביעה לגימלה לפי חלק ב׳ לחוק ודרכי הוכחתה {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי: תשלום גימלאות לפי חלק ב׳ לחוק {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק ששי: הוראות מיוחדות לגבי סוגי מבוטחים}}

{{ח:פנימי|פרק 7|פרק שביעי: מחלות מקצוע}}

{{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני: השם}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: שיעור דמי הביטוח}}

{{ח:סעיף|1|סיווג}}
{{ח:ת}} לענין קביעת שיעור דמי הביטוח מפני פגיעה בעבודה (להלן – דמי הביטוח), מסווגים את כל המפעלים, הפעולות והשירותים (להלן – מפעלים) לענפים, קבוצות וסעיפי סיכון כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|2|שיעור דמי הביטוח|תיקון: תשט״ו, תשל״ה־2, תשמ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שיעור דמי הביטוח, שמעביד חייב לשלם בעד ביטוח עובדיו במפעל פלוני, הוא כנקוב {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} לצד סעיף הסיכון המתייחס לאותו מפעל.
{{ח:תת|(ב)}} מעביד שאושר לכך על ידי שר העבודה ונתמלאו בו התנאים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 343|בסעיף 162 לחוק}}, ישלם דמי ביטוח מפני פגיעה בעבודה בשיעור של 85% מהאמור בתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|3|מפעל נפרד|תיקון: תשי״ז, תשכ״ג, תשכ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} יראו כמפעל נפרד חלק ממפעל אם התקיימו בו שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מתנהל בנפרד מבחינת המקום;
{{ח:תתת|(2)|(א)}} הוא מוסד ציבורי המתנהל כיחידת תקציב נפרדת; או
{{ח:תתתת|(ב)|(1)}} הוא מיועד להשגת רווחים ומתנהלים לגביו חשבונות נפרדים של ריווח והפסד; או
{{ח:תתתתת|(2)}} הוא אינו מיועד להשגת רווחים ומתנהלים לגביו חשבונות נפרדים של הכנסות והוצאות.
{{ח:תת|(ב)}} בקיבוץ או במושב שיתופי יראו כמפעל נפרד לענין קביעת דמי הביטוח, לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}}, של מי שאינו חבר בקיבוץ או במושב השיתופי, ענף או שירות לא חקלאיים שאינם מיועדים בעיקרם לצריכה או לשימוש העצמיים של הקיבוץ או המושב השיתופי או חבריהם.
{{ח:תת|(ג)}} רשאי מנהל ענף ביטוח נפגעי עבודה בשים לב למידת הסיכון של חלק המפעל לראותו כמפעל נפרד אף אם נתקיים בו רק אחד משני התנאים שבתקנת משנה (א).

{{ח:סעיף|3א|שיעור ממוצע למפעל מורכב|תיקון: תשכ״א, תשכ״ד־2, תשכ״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} היה מפעל מורכב ממפעלים נפרדים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בתקנה 3}}, רשאי המעביד לבקש מהמוסד ששיעור דמי הביטוח המשתלמים על ידיו, יהיה הממוצע המתקבל משיעורי דמי הביטוח שבכל מפעל נפרד.
{{ח:תת|(ב)}} המוסד רשאי לאשר תשלום דמי הביטוח לפי השיעור הממוצע המשוקלל החל מ־1 באפריל לשנת הכספים שלאחר הגשת הבקשה (להלן – התאריך הקובע).
{{ח:תת|(ג)}} בחישוב השיעור הממוצע המשוקלל יובאו בחשבון –
{{ח:תתת|(1)}} שכר העבודה ששולם בכל אחד מהמפעלים הנפרדים בשנים עשר החדשים שקדמו לתאריך הקובע, ובלבד שלא יובאו בחשבון שכר עבודה מעל למכסימום שלפיו משתלמים דמי־ביטוח;
{{ח:תתת|(2)}} שיעור דמי הביטוח של כל מפעל נפרד כפי שקיים היה השיעור בחודש אפריל לשנת הכספים שלגביה נערך החישוב.
{{ח:תת|(ד)}} נקבע שיעור ממוצע משוקלל למפעל מורכב, יישאר השיעור ללא שינוי תוך השנה שלאחר התאריך הקובע.

{{ח:סעיף|4|מפעל בסעיפי סיכון שונים|תיקון: תשי״ז}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן מפעל לסיווג ביותר מסעיף סיכון אחד – ישולמו דמי הביטוח לפי סעיף הסיכון שבו מועבד המספר הגדול ביותר של העובדים בתהליך ייצור או בפעולה שלה נועד המפעל.
{{ח:תת|(ב)}} מפעל שבו משתמשים במכונות המונעות בכוח מיכני או במיתקני ריתוך ושבו נעשות עבודות שאינן מחייבות שימוש במכונות או במיתקנים כאמור, יסווג לפי סעיף הסיכון המתייחס להליכי העבודה בהם משתמשים במכונות המונעות בכוח מיכני או במיתקני ריתוך; מנהל ענף ביטוח נפגעי עבודה רשאי, בשים לב להיקף המוגבל של השימוש במכונות או במיתקנים כאמור בהשוואה להיקף כל העבודה במפעל, לסווג את המפעל לפי סעיף הסיכון המתייחס להליכי העבודה בהם לא משתמשים במכונות המונעות בכוח מיכני או במכשירי ריתוך.

{{ח:סעיף|5|שיעור דמי הביטוח במקרים מיוחדים|תיקון: תש״ל}}
{{ח:ת}} לא ניתן מפעל לסיווג באחד מסעיפי הסיכון {{ח:פנימי|תוספת 1|שבתוספת הראשונה}}, ישולמו דמי ביטוח כאילו סווג המפעל בסעיף סיכון ששיעור דמי הביטוח הוא 1.9%.

{{ח:סעיף|6|הפחתת דמי הביטוח או הגדלתם|תיקון: תשט״ו, תשי״ח־2, תש״ך־2, תשכ״א, תשכ״ד־2, תשכ״ז־3, תשל״ב־2, תשל״ה־2, תש״ם, תשמ״ב, תשמ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקופת האיזון“ – תקופה של שנתיים רצופות; הראשונה בתקופות ראשיתה ביום כ״ב באדר ב׳ תשי״ט (1 באפריל 1959); לגבי התקופה שראשיתה ביום ד׳ בניסן תשל״ט (1 באפריל 1979) וסיומה ביום כ״ה באדר ב׳ התשמ״א (31 במרס 1981) תהא התקופה של שנה אחת בלבד, ולאחריה תקופות של שנתיים רצופות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור הפגיעה“ – היחס שבין דמי הפגיעה ששולמו לעובדי מפעל גדול תוך תקופת האיזון לבין דמי הביטוח ששולמו תוך אותה התקופה ובעדה על ידי המעביד של אותו המפעל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שיעור הפגיעה הממוצע“ – היחס בין סך הכל של דמי הפגיעה ששולמו לעובדים בעשרה מפעלים גדולים לפחות המשלמים אותו שיעור דמי ביטוח תוך תקופת האיזון לבין סך הכל של דמי הביטוח ששולמו מאת מעבידיהם של המפעלים כאמור תוך אותה תקופה ובעדה;
{{ח:תתת}} לענין קביעת היחס כאמור יובאו בחשבון רק מפעלים גדולים שבתקופת האיזון המשיכו בפעילותם הרגילה לפחות 15 חודש, ואם תקופת האיזון היתה בת שנה אחת – המשיכו בפעולתם הרגילה לפחות 8 חדשים;
{{ח:תתת}} לא היו עשרה מפעלים גדולים המשלמים אותו שיעור דמי ביטוח תוך תקופת האיזון, יובאו בחשבון גם כל המפעלים הגדולים המשלמים דמי ביטוח בשיעורים הקרובים ביותר, כלפי מעלה וכלפי מטה, לשיעורים המשתלמים על ידי המפעלים הגדולים שהובאו בחשבון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפעל גדול“ – מפעל המעסיק תוך שנת כספים שלמה בתכוף לתקופת האיזון עובדים שבעדם משתלם שכר עבודה, שמספרם לפחות 100 בממוצע לחודש או לפחות 50 בכל אחד מחדשי השנה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מפעל“ לענין תקנה זו – מפעל המסווג {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}} בקבוצות וסעיפי סיכון בענפים: {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק 0|0}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק 1|1}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק 2|2}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק 2|3}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק 4|4}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק 5|5}}, {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק 7|7}}.
{{ח:תת|(ב)}} סוטה שיעור הפגיעה במפעל גדול, בסכום של תקופת האיזון, ב־30% לפחות משיעור הפגיעה הממוצע ובמשך תקופת האיזון לא חל שינוי בסעיף הסיכון לפיו סווג המפעל, יופחתו או יוגדלו דמי הביטוח ששולמו תוך תקופת האיזון ובעדה, לפי הענין, ב־20% לגבי התקופה בה חלה הסטיה.
{{ח:תת|(ג)}} בחישוב שיעור הפגיעה ושיעור הפגיעה הממוצע לא יובאו בחשבון דמי פגיעה ששולמו בהתאם {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 80|לסעיף 36 לחוק}}.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} המוסד יחליט על הפחתה או הגדלה של דמי הביטוח כאמור בתקנת משנה (ב) תוך עשרים חדשים מתום תקופת האיזון; החליט המוסד על הפחתה בדמי הביטוח, תבוצע ההפחתה תוך שלושה חדשים מתאריך ההחלטה, תוך מתן עדיפות בטיפול למפעל שמעבידו הגיש למוסד בקשה להפחתה; חייב המעביד דמי ביטוח, רשאי המוסד לקזז את סכום ההפחתה כאמור מחוב דמי הביטוח של המעביד.
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור בפסקה (1) החלטה של המוסד על הפחתה או הגדלה של דמי ביטוח כאמור בתקנת משנה (ב) לגבי תקופת האיזון המסתיימת ביום י״ד בניסן תש״ם (1 באפריל 1980) ולגבי תקופת האיזון המסתיימת ביום כ״ה באדר ב׳ התשמ״א (1 באפריל 1981) תינתן תוך עשרים וארבעה חדשים מתום תקופת האיזון האמורה וההפחתה תבוצע תוך ארבעה חדשים מתאריך ההחלטה.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ו)}} המוסד יפרסם בירחון העבודה והביטוח הלאומי תוך חודש ימים לאחר 18 החדשים מתום תקופת האיזון את שיעור הפגיעה הממוצע.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות תקנה זו אינן חלות –
{{ח:תתת|(1)}} אם המעביד משלם דמי ביטוח לפי שיעור שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}} או לפי שיעור ממוצע למפעל מורכב כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3א|בתקנה 3א}};
{{ח:תתת|(2)}} אם נתמלאו לגבי מעביד התנאים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 343|בסעיף 162 לחוק}} והוא אושר לכך על ידי שר העבודה.

{{ח:סעיף|7|קביעת סעיף הסיכון|תיקון: תשי״ט}}
{{ח:ת}} מעביד חייב למסור את הפרטים שיידרשו על ידיו לשם סיווג המפעל על ידי המוסד.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: הודעה על פגיעה בעבודה}}

{{ח:סעיף|8|מסירת הודעה על פגיעה בעבודה|תיקון: תשי״ט}}
{{ח:ת}} על פגיעה בעבודה, שכתוצאה ממנה מת אדם שהיה מבוטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|חלק ב׳ לחוק}}, או מצבו מחייב טיפול רפואי או שאיבד את כשרו לעבודה שלושה ימים לפחות (להלן – מבוטח שנפגע) תימסר למוסד בהקדם האפשרי הודעה לפי טופס שאפשר להשיגו בכל אחד מסניפי המוסד (להלן – ההודעה).

{{ח:סעיף|9|מי חייב למסור הודעה}}
{{ח:תת|(א)}} החובה למסור הודעה חלה על המבוטח שנפגע, אולם מסירתה על ידי אדם אחר כשרה ופוטרת את המבוטח מחובת ההודעה.
{{ח:תת|(ב)}} מת מבוטח כתוצאה מפגיעה בעבודה, חלה החובה למסור הודעה על התלויים בו הזכאים לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 131|סעיף 22 לחוק}}. מסירת ההודעה על ידי אחד התלויים או על ידי כל אדם אחר כשרה ופוטרת את התלויים האחרים מחובת ההודעה.

{{ח:סעיף|10|אישור ההודעה על ידי המעביד}}
{{ח:ת}} מעבידו של המבוטח שנפגע יאשר בגוף ההודעה, לפני מסירתה, את העובדות הנוגעות למעביד, למסיבות הפגיעה, לשכר עבודתו של הנפגע ולהעדרו מהעבודה כתוצאה מהפגיעה. חולק המעביד על אחת העובדות האמורות, יציין זאת בהודעה.

{{ח:סעיף|11|אישור רפואי|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הפסיק מבוטח שנפגע לעבוד כתוצאה מהפגיעה, יצורף להודעה אישור רפואי על תוצאות הפגיעה ועל תקופת אי כושרו של המבוטח לעבודתו או לעבודה מתאימה אחרת.
{{ח:תת|(ב)}} אישור כאמור בתקנת משנה (א) יינתן מאת שירות רפואי מוסמך כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 89|בסעיף 89(א)(3) לחוק}} (להלן – שירות רפואי מוסמך) או מאת מוסד רפואי שאושר ונרשם כאמור {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 24א|בסעיפים 24א}} {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 25|ו־25 לפקודת בריאות העם, 1940}}, אם המבוטח הופנה אליו על ידי המוסד, חדר מיון של בית חולים, המעביד או רופא מטעמו של המעביד, ובלבד שנתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המבוטח לא נדרש לשלם כל תשלום שהוא בקשר עם מתן האישור, בין במישרין ובין בעקיפין, לרבות תשלום בעד בדיקות וטיפול – אם נערכו;
{{ח:תתת|(2)}} באישור צויינו פרטי הפגיעה, ממצאי הבדיקה הרפואית, והאבחנה הרפואית;
{{ח:תתת|(3)}} השירות הרפואי המוסמך והמוסד הרפואי, יעמידו לרשות המוסד, לפי דרישתו, את המסמכים הרפואיים הנוגעים לאישור.

{{ח:סעיף|11א|צירוף אישור רפואי של תושב אזור מוחזק|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} הפסיק מבוטח, שהוא תושב אזור מוחזק בידי צבא־הגנה לישראל, לעבוד כתוצאה מהפגיעה בעבודה, ימציא למוסד אישור מטעם רופא או גוף רפואי שאושר לכך במיוחד בידי מפקדת האזור שבו הוא גר, או בידי שירות רפואי מוסמך כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 89|בסעיף 45 לחוק}}, על תוצאות הפגיעה ועל תקופת אי כושרו לעבודתו או לעבודה מתאימה אחרת.

{{ח:סעיף|12|תוצאות אי־מסירת ההודעה}}
{{ח:ת}} לא נמסרה הודעה בהתאם לתקנות אלה, רשאי המוסד לשלול את הזכות לגימלה על פי המלצת ועדת התביעות.

{{ח:סעיף|13|פרטים להשלמת ההודעה}}
{{ח:ת}} המוסד רשאי לדרוש מהמבוטח שנפגע או ממעבידו פרטים נוספים ומשלימים בקשר לפגיעה בעבודה ותוצאותיה וכן בקשר לכל ענין אחר הקשור במבוטח שנפגע, העשויים לסייע למוסד בקביעת הגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|חלק ב׳ לחוק}}. הנדרש חייב למסור את הפרטים בכתב בחתימת ידו או בעל־פה בפני פקיד המוסד ולאשרם בחתימת ידו.

{{ח:סעיף|13א|דו״ח של מעביד|תיקון: תשי״ט}}
{{ח:ת}} מעביד שאושר לכך על ידי שר העבודה ונתמלאו בו התנאים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 343|בסעיף 38(ב) לחוק}}, ידווח למוסד ב־15 לכל חודש על אותן פגיעות בעבודה במפעלו שבעדן הסתיים תשלום תמורת דמי־פגיעה. בדו״ח יפורטו ימי ההיעדרות מהעבודה כתוצאה מהפגיעות בעבודה והשכר ששימש יסוד לחישוב תמורת דמי־הפגיעה.

{{ח:סעיף|14|תוצאות אי־מסירת פרטים נוספים}}
{{ח:ת}} לא נמסרו פרטים לפי דרישה בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 13|לתקנה 13}}, רשאי המוסד לעכב מתן גימלה עד שיימסרו הפרטים, אך לא יזדקק המוסד לתקנה זו כשמעביד הוא החייב במסירת הפרטים ולא מסר אותם.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: בדיקות רפואיות}}

{{ח:סעיף|15||תיקון: תשכ״ה־3}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|16|שלילת זכות לגימלה על אי־בדיקה|תיקון: תשכ״ה־3}}
{{ח:ת}} לא נבדק אדם כדרוש {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (בדיקות רפואיות)|בתקנות הביטוח הלאומי (בדיקות רפואיות), תשכ״ה–1965}}, רשאי המוסד לשלול את הזכות לגימלה בעד הזמן שבין התאריך בו חוייב להיבדק ובין התאריך בו נבדק למעשה.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: הגשת תביעה לגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|חלק ב׳ לחוק}} ודרכי הוכחתה {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשנ״ח}}

{{ח:סעיף|17||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|18||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|19||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|20||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי: תשלום גימלאות לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|חלק ב׳ לחוק}} {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשנ״ח}}

{{ח:סעיף|21||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|22|תשלום דמי פגיעה באמצעות מעביד|תיקון: תשכ״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} המוסד רשאי להרשות למעביד פלוני, בתנאים שייקבעו על ידי המוסד, לשלם בשם המוסד דמי פגיעה לעובדיו.
{{ח:תת|(ב)}} השתמש המוסד בסמכותו לפי תקנת משנה (א), ישולמו דמי הפגיעה על ידי המעביד, במועדים בהם הוא נוהג לשלם שכר לעובדיו והמוסד יחזיר למעביד את הסכומים שהוא שילם, לאחר שהמציא הוכחות על התשלום.
{{ח:תת|(ג)}} מעביד כאמור בתקנת משנה (א) יהיה זכאי לעמלה בשיעור של 2.5% מדמי הפגיעה ששולמו על ידיו בשם המוסד.

{{ח:סעיף|23||תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|23א||תיקון: תשי״ט, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|24||תיקון: תשי״ט, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|24א||תיקון: תשי״ח, תשל״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק ששי: הוראות מיוחדות לגבי סוגי מבוטחים}}

{{ח:סעיף|25|אישור מקומות שיקום מקצועי והכשרה מקצועית|תיקון: תשכ״ד־2, תשכ״ח־4, תשל״ג, תשנ״ב, תשנ״ד}}
{{ח:ת}} המקומות המפורטים להלן מאושרים בזה לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|סעיף 16(א)(2) לחוק}}:
{{ח:תת|(1)}} מקום שניתן בו שיקום מקצועי;
{{ח:תת|(2)}} מקום שניתנת בו הכשרה מקצועית ונתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} מועסק בו אדם בהכשרה מעשית במקצוע הנלמד לפחות 8 שעות בשבוע (להלן – הכשרה מעשית);
{{ח:תתת|(ב)}} ניתנים בו הכשרה מעשית או שיעורי מקצוע לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות, תשי״ג–1953}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|חוק עבודת הנוער, תשי״ג–1953}};
{{ח:תת|(3)}} קיבוץ – לגבי עולה העובד ללא תמורה בקיבוץ, בשעות העבודה בלבד, בתקופה שעד 12 חודשים מיום עלייתו, ובתנאי שבתקופה זו הוא לומד באולפן;
{{ח:תת|(4)}} מוסד להשכלה גבוהה – לגבי עולה, העוסק ללא תמורה במחקר או בלימוד, בתחום מקצועו או מומחיותו, לתקופה שלא תעלה על 12 חודשים, ובלבד שהתקופה האמורה חלה תוך עשרים וארבעה חדשים מיום עלייתו;
{{ח:תת|(5)}} מוסד רפואי – לגבי עולה בעל השכלה רפואית העובד ללא תמורה, לתקופה שלא תעלה על 12 חודשים, ובלבד שהתקופה האמורה חלה תוך עשרים וארבעה חודשים מיום עלייתו.
{{ח:ת}} לענין תקנה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עולה“ – תושב ישראל שעלה לפי {{ח:חיצוני|חוק השבות|חוק השבות, התש״י–1950}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד להשכלה גבוהה“ – מוסד מוכר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד רפואי“ – בית חולים ציבורי כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (אישפוז בבית חולים)|בתקנות בריאות העם (אישפוז בבית חולים), התשמ״א–1980}}, וקופת חולים כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק מס מקביל|בחוק מס מקביל, התשל״ג–1973}}.

{{ח:סעיף|25א|תנאים לביטוחם של אנשים בהכשרה מקצועית|תיקון: תשכ״ח־4, תשל״ג}}
{{ח:ת}} אדם המצוי בהכשרה מקצועית יהיה מבוטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|חלק ב׳ לחוק}} תוך כדי עיסוקו בהכשרה מעשית ועקב עיסוקו בהכשרה מעשית, להוציא לימוד עיוני; ואולם אם עסק המבוטח במשך שנת לימודים פלונית בהכשרה מעשית לפחות 75% מכל זמן ההכשרה המקצועית באותה שנת לימודים, יהיה מבוטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|חלק ב׳ לחוק}} אף בלימודיו העיוניים ובכל זמן שהותו במקום שבו ניתנת ההכשרה המקצועית בקשר לאותה הכשרה, ויחולו עליו גם הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 80|סעיף 14(א)(1) לחוק}}, בשינויים המחוייבים לפי הענין. לענין תקנה זו, רואים כהכשרה מעשית גם שיעורי מקצוע הניתנים לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות, תשי״ג–1953}} או לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|חוק עבודת הנוער, תשי״ג–1953}}.

{{ח:סעיף|26|קביעת מעבידים של סוגי מבוטחים|תיקון: תשכ״ד־2, תשכ״ה־3, תשכ״ז־2, תשכ״ח־2, תשל״ב־2, תשל״ג, תשנ״ב, תשנ״ד}}
{{ח:ת}} לגבי מבוטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|סעיף 16(א)(2) עד (6) לחוק}} יראו כמעביד –
{{ח:תת|(1)}} לגבי מבוטח המצוי בהכשרה מקצועית או בשיקום מקצועי:
{{ח:תתת|(א)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25(1) ו־(2)(א)}} – החייב בתשלום שכר העבודה למדריכים ולעובדים בהכשרה המקצועית או בשיקום המקצועי, ואם אין באותו מקום מדריכים או עובדים אחרים המקבלים שכר במזומנים בעד הדרכתם או עבודתם בהכשרה או בשיקום – מי שנושא בהוצאות כלכלתם ודיורם של אלה;
{{ח:תתת|(ב)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25(2)(ב)}} – מעבידו של החניך לענין {{ח:חיצוני|חוק החניכות|חוק החניכות, תשי״ג–1953}}, או לפי {{ח:חיצוני|חוק עבודת הנוער|חוק עבודת הנוער, תשי״ג–1953}};
{{ח:תתת|(ג)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25(3)}} – הקיבוץ;
{{ח:תתת|(ד)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25(4)}} – המוסד להשכלה גבוהה;
{{ח:תתת|(ה)}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 25|תקנה 25(5)}} – המוסד הרפואי.
{{ח:תת|(1א)}} לגבי מבוטח בשעת בחינה לפי {{ח:חיצוני|חוק החניכות#סעיף 22|סעיף 22 לחוק החניכות, תשי״ג–1953}}, מעבידו לענין {{ח:חיצוני|חוק החניכות|החוק האמור}};
{{ח:תת|(1ב)}} לגבי מבוטח בשעת בחינה לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות התעסוקה#פרק 3|הפרק השלישי לחוק שירות התעסוקה, תשי״ט–1959}} –
{{ח:תתת|(1)}} מעבידו בשעת הבחינה;
{{ח:תתת|(2)}} באין מעביד כאמור – משרד העבודה;
{{ח:תת|(2)}} לגבי המבוטח שהנו חבר מגן דוד אדום בישראל או חבר בארגון אחר כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|בסעיף 16(א)(3) לחוק}} – את החייב בתשלום שכר עבודה לעובד שכיר באותו ארגון, ואם אין עובד שכיר כאמור, את הסניף הנוגע בדבר של מגן דוד אדום בישראל או של הארגון האחר, הכל לפי הענין; אולם אם המבוטח הוא חברה בארגון נשים מתנדבות שחברותיו פועלות בבית־חולים כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת בריאות העם#סעיף 24|בסעיף 24 לפקודת בריאות העם, 1940}}, יראו כמעבידו את בעל בית החולים;
{{ח:תת|(3)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(4)}} לגבי מבוטח שהינו אסיר או עציר כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|בסעיף 31(א)(7) או (8) לחוק}} – את המדינה, ואם הוא מצוי בהכשרה מקצועית או בשיקום מקצועי – את מי שנחשב כמעביד לגבי מבוטח המצוי בהכשרה מקצועית או בשיקום מקצועי.

{{ח:סעיף|27|דמי ביטוח בעד מבוטחים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|סעיף 31(א)(3) עד (8)}}|תיקון: תשכ״ב־6, תשכ״ד־2, תשכ״ה־2, תשכ״ה־3, תשכ״ט, תש״ל, תשל״ג, תשל״ד־2, תשל״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} דמי הביטוח בעד מבוטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|סעיף 31(א)(3) עד (8) לחוק}} – להוציא מבוטח שהוא כבאי מתנדב כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 2|בסעיף 1 לחוק שירותי הכבאות, תשי״ט–1959}} (להלן – כבאי מתנדב), מבוטח המצוי במקום הכשרה מקצועית או במקום שיקום מקצועי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25|בתקנה 25(2)(ב)}} וכן מבוטח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26|בתקנה 26(1א) ו־(1ב)}} – הם 0.4% מסכום הכנסת מינימום לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#לוח יא פרט 1|פרט 1 בלוח י״א לחוק}}, כפול שניים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|ההגדרה ”כבאי מתנדב“ לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הכבאות|חוק שירותי הכבאות, תשי״ט–1959}} הוחלפה בהגדרה ”מתנדב“ לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} מבוטח שהוא כבאי מתנדב – יראו כשכרו לענין תשלום דמי־ביטוח ובאופן יחסי לימי עיסוקו ככבאי מתנדב –
{{ח:תתת|(1)}} השכר של כבאי שכיר מאותה דרגה באותה יחידת כבאים;
{{ח:תתת|(2)}} באין כבאי שכיר באותה דרגה באותה יחידה – לפי השכר של כבאי שכיר מאותה דרגה ביחידת כבאים הדומה לה ככל האפשר.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ד)}} מבוטח המצוי במקום הכשרה מקצועית או במקום שיקום מקצועי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25|בתקנה 25(2)(ב)}}, וכן מבוטח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26|בתקנה 26(1א) ו־(1ב)}} יראו את השכר, ששימש יסוד לחישוב דמי הביטוח על ידי המעביד, בעד אותו מבוטח, כשכר עבודתו גם לענין תקנה זו מבלי שתוטל על המעביד חובת תשלום דמי־ביטוח נוספים.
{{ח:תת|(ה)}} דמי הביטוח בעד מבוטח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 26|בתקנה 26(1ב)(2)}} ייקבעו בהסכם בין המוסד לבין משרד העבודה.

{{ח:סעיף|28|הודעה מאת המעביד|תיקון: תשכ״ה־3}}
{{ח:ת}} מי שרואים כמעבידו של מבוטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|סעיף 16(א)(2) עד (6) לחוק}}, למעט מבוטח כאמור {{ח:פנימי|סעיף 27|בתקנה 27(ב) ו־(ד)}}, פטור מהגשת דין וחשבון לפי {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (גביית דמי ביטוח)#סעיף 8|תקנה 8 לתקנות הביטוח הלאומי (גביית דמי ביטוח), תשי״ד–1954}}, אולם חייב הוא למסור בכתב למוסד במועדי התשלום הודעה על מספר המבוטחים כאמור וכן פרטים נוספים כשיתבקש על ידי המוסד למסרם.

{{ח:סעיף|28א|התשלום למבוטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|סעיף 16(א)(2) עד (6)}}|תיקון: תשכ״ה־3}}
{{ח:תת|(א)}} תקופת תשלום דמי ביטוח למבוטח שלגביו חייב מעביד במסירת הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 28|בתקנה 28}}, היא שלושה חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} מועדי תשלום דמי ביטוח בעד מבוטח כאמור בתקנת משנה (א) הם –
{{ח:תת}} 15 באפריל – בעד החדשים ינואר–מרס;
{{ח:תת}} 15 ביולי – בעד החדשים אפריל–יוני;
{{ח:תת}} 15 באוקטובר – בעד החדשים יולי–ספטמבר;
{{ח:תת}} 15 בינואר – בעד החדשים אוקטובר–דצמבר.

{{ח:סעיף|29|דמי פגיעה למבוטחים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|סעיף 16(א)(2) עד (4)}}|תיקון: תשכ״ה־2}}
{{ח:ת}} מבוטח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|סעיף 16(א)(2) עד (4) לחוק}}, להוציא כבאי מתנדב, אינו זכאי לדמי פגיעה, אלא אם כתוצאה מהפגיעה בעבודה נגרע מהכנסתו במשלח ידו.

{{ח:סעיף|30|שירותים רגילים של בית הסוהר, מקום מעצר ומוסד לעבריינים צעירים|תיקון: תשכ״א־3, תשכ״ז־4}}
{{ח:ת}} שירותים רגילים של בית סוהר, מקום מעצר או מוסד לעבריינים צעירים לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|סעיף 16(א)(5) ו־(6) לחוק}} – הם כל השירותים המיועדים לאספקת הצרכים של האסיר או העציר או של בית הסוהר, מקום המעצר, או המוסד, הכל לפי הענין, לרבות שמירה על נקיון במקומות אלה ועבודה בגינות נוי וירקות, אולם אם העבודה כאמור בוצעה תוך שימוש במכונות המונעות בכוח מיכני או תמורת תשלום שכר בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות בתי-הסוהר#סעיף 13|לתקנה 16 לתקנות בתי־הסוהר, תשכ״ז–1966}}, לא יראוה כשירות רגיל.

{{ח:סעיף|31|הודעת אסיר או עציר על פגיעה בעבודה}}
{{ח:ת}} הודעה על פגיעה בעבודה לאסיר או לעציר כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 75|בסעיף 16(א)(5) ו־(6) לחוק}}, תימסר באמצעות נציב בתי הסוהר או מנהל המוסד לעבריינים צעירים, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף|32|בדיקה רפואית של אסיר או עציר}}
{{ח:ת}} אסיר או עציר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בתקנה 31}} ייבדק על ידי רופא שהורשה לכך על ידי נציב בתי הסוהר או על ידי מנהל המוסד לעבריינים צעירים, הכל לפי הענין, או בהסכמת נציב בתי הסוהר או מנהל המוסד לעבריינים צעירים, על ידי רופא שהורשה לכך על ידי המוסד.

{{ח:סעיף|33|גימלאות בעין לאסיר או לעציר}}
{{ח:ת}} אסיר או עציר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בתקנה 31}} אינו זכאי לגימלאות בעין לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 86|סעיף 18 לחוק}} כל עוד הוא במאסר או במעצר, אולם בהסכמת נציב בתי הסוהר או מנהל המוסד לעבריינים צעירים, הכל לפי הענין, רשאי המוסד לתת גימלאות אלה בתנאים שיוסכם עליהם בין המוסד ובין נציב בתי הסוהר או מנהל המוסד לעבריינים צעירים.

{{ח:סעיף|34||תיקון: תשל״ב־2, תשל״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|35|מבוטח המועבד בחוץ לארץ}}
{{ח:ת}} לגבי עובד שהוא תושב ישראל ומועבד בחוץ לארץ על ידי מעביד שהוא תושב ישראל, בתוקף חוזה שנקשר בישראל (להלן – עובד בחוץ לארץ) ומעבידו חייב על פי חוקי הארץ שבה הוא מועבד לבטחו מפני תאונת עבודה או לשלם לו פיצויים אם ייפגע בתאונת עבודה, חייב המוסד בתשלום ההפרש שבין הגימלאות במזומנים לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק ה|חלק ב׳ לחוק}} ולבין התשלום המגיע לו לפי חוק הארץ שבה נפגע.

{{ח:סעיף|36|קביעת הפרש הגימלאות}}
{{ח:ת}} קביעת הפרש הגימלאות לענין {{ח:פנימי|סעיף 35|תקנה 35}} תיעשה תוך היוון (קפיטליזציה) של קצבאות בהתאם לתקנות שהותקנו לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 333|סעיף 70 לחוק}} ולפי שער החליפין הרשמי להעברת כספים על ידי מי שאינו תושב ישראל לתושב ישראל.

{{ח:סעיף|37|דמי ביטוח בעד עובד בחוץ לארץ}}
{{ח:ת}} מנהל המוסד רשאי, על פי בקשת המעביד ולפי המלצת האקטואר, להפחית את דמי הביטוח בעד עובד בחוץ לארץ שמעבידו חייב על פי חוקי הארץ שבה הוא מועבד לבטחו מפני תאונת עבודה או לשלם לו פיצויים.

{{ח:סעיף|38|גימלאות בעין לעובד בחוץ לארץ|תיקון: תשט״ז}}
{{ח:תת|(א)}} עובד בחוץ לארץ אינו זכאי לגימלאות בעין לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 86|סעיף 18 לחוק}}, כל עוד הוא בחוץ לארץ.
{{ח:תת|(ב)}} המוסד רשאי להשתתף בהוצאות ריפוי של עובד בחוץ לארץ בסכום, שלדעת רופא מוסמך, היה עולה למוסד אילו היה ניתן הריפוי בארץ.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו – ”רופא מוסמך“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה)|בתקנות הביטוח הלאומי (קביעת דרגת נכות לנפגעי עבודה), תשט״ז–1956}}.

{{ח:סעיף|39|אופן תשלום גימלאות במזומנים לעובד בחוץ לארץ}}
{{ח:ת}} הגימלה במזומנים המגיעה לעובד בחוץ לארץ תשולם בישראל לפקודת בר־הגימלה.

{{ח:סעיף|40|בקורת בחוץ לארץ}}
{{ח:תת|(א)}} עובד בחוץ לארץ שנפגע בעבודה חייב כתנאי לקבלת הגימלה להשיב על שאלותיו של קונסול ישראל או של פקיד קונסוליה ישראלית בחוץ לארץ בכל הנוגע לפגיעה בעבודה ולהמציא לו את הידיעות שנתבקש להמציאן ולהיבדק על ידי רופא שנקבע לכך על ידי הקונסול.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|תקנה 15}} בדבר החובה להיבדק על ידי רופא של שירות רפואי מוסמך אינן חלות לגבי עובד כאמור כל עוד הוא שוהה בחוץ לארץ ואינו מסוגל לחזור לישראל מפאת מצב בריאותו.

{{ח:סעיף|41|המבוטחים כעובדים בכלי טיס או בכלי שיט}}
{{ח:תת|(א)}} עובד בכלי טיס או בכלי שיט שהוא תושב ישראל מבוטח, אם כלי הטיס או כלי השיט –
{{ח:תתת|(1)}} הם רשומים בישראל או חייבים להירשם בישראל, או
{{ח:תתת|(2)}} אינם רשומים בישראל או אינם חייבים להירשם בישראל והעבודה היא בשטח המדינה והמעביד הוא תושב ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} המוסד רשאי, אם נתבקש לכך בכתב על ידי מעביד שהוא תושב ישראל, לבטח עובד בכלי טיס או בכלי שיט אף אם לא נתמלאו התנאים האמורים בתקנת משנה (א)(1).

{{ח:סעיף|42|תאונה בדרך חזרה לארץ|תיקון: תשט״ו}}
{{ח:ת}} התעכב עובד בכלי טיס או בכלי שיט בחוץ לארץ בגלל מחלה, תאונה, אבדן כלי הטיס או כלי השיט או נזק בהם והוא חוזר לישראל על חשבון מעבידו, יראו תאונה בדרכו לישראל כתאונת עבודה, אף אם בעת קרות התאונה אינו עוד עובדו של המעביד, ולגבי עובד בכלי שיט – גם אם הסיכון שהיה נתון בו הנו גדול מהסיכון שבו היה נתון בעבודתו אצל המעביד.

{{ח:סעיף|43|אישור טייס, מפקד ורב־חובל|תיקון: תשכ״ז־3}}
{{ח:ת}} נפגע עובד בכלי טיס או בכלי שיט בהיותו בחוץ־לארץ, תאושר ההודעה בדבר פגיעה בעבודה על ידי המעביד או על ידי הטייס המפקד או על ידי רב החובל, הכל לפי הענין, וההודעה תישלח למוסד במישרין או באמצעות קונסול ישראל בחוץ לארץ; אירעה הפגיעה בנסיבות בהן אין אפשרות למלא אחר הוראות {{ח:פנימי|סעיף 40|תקנה 40}}, תאושר גם תקופת אי כשרו של הנפגע לעבודתו או לעבודה מתאימה אחרת על ידי המעביד, הטייס, המפקד או רב החובל, לפי הענין.

{{ח:סעיף|43א|תנאים לפיהם תיחשב תאונה כתאונת עבודה|תיקון: תשכ״ה־2, תשל״ב־2, תשל״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} אלה הם התנאים לפיהם תיחשב תאונה כתאונת עבודה –
{{ח:תתת|(1)}} לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 80|סעיף 36(4) לחוק}}:
{{ח:תתת}} אם מקום תשלום השכר והזמן לגבייתו נקבעו על ידי המעביד בדרך כלל או במיוחד לפני קרות התאונה;
{{ח:תתת|(2)}} לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 80|סעיף 36(5) לחוק}}:
{{ח:תתת}} אם התאונה אירעה בשעות העבודה של המבוטח, או אף לאחר מכן – אם מילוי התפקיד נמשך ברציפות לאחר שעות העבודה הרגילות; אולם אם התאונה אירעה תוך כדי ועקב השתתפות בישיבות ועד העובדים או האיגוד המקצועי וכן תוך כדי ועקב השתתפות בימי עיון מטעם האיגוד המקצועי הקשורים במילוי תפקידו של המבוטח כחבר ועד עובדים – גם אם היא אירעה בזמן אחר או במקום אחר.

{{ח:סעיף|43ב|מקום אחר שבו נמצא ילד|תיקון: תשל״ד־3}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 81|סעיף 37 לחוק}} יראו גנון או מקום שבו נמצא הילד 4 שעות או יותר ביממה או לפחות עשרה ימים בחודש, כמקום אחר שבו נמצא הילד לפי הסדר קבע.
{{ח:ת}} לענין תקנה זו, ”ילד“ – עד גיל עשר, או בכל גיל שמחמת ליקוי גופני או נפשי זקוק הוא לליווי.

{{ח:קטע2|פרק 7|פרק שביעי: מחלות מקצוע}}

{{ח:סעיף|44|קביעת מחלות מקצוע לגבי כל המבוטחים}}
{{ח:ת}} מחלה מהמחלות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בטור 1 לחלק א׳ לתוספת השניה}} היא מתאריך שצויין {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק א|בטור 3}} מחלת מקצוע לגבי כל המבוטחים.

{{ח:סעיף|45|קביעת מחלות מקצוע לגבי מבוטחים מסויימים}}
{{ח:ת}} מחלה ממחלות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בטור 1 לחלק ב׳ לתוספת השניה}} היא מתאריך שצויין {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בטור 3}} מחלת מקצוע לגבי מבוטחים המועבדים בעבודה, במקצוע או בתהליך ייצור כמפורט לצד אותה מחלה {{ח:פנימי|תוספת 2 חלק ב|בטור 2}}.

{{ח:סעיף|46|מחלה בחזקת מחלת מקצוע}}
{{ח:ת}} מחלה מהמחלות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור 1 לתוספת השניה}} שחלה בה מבוטח שלגביו נקבעה אותה מחלה כמחלת מקצוע, בהיותו מועבד בעבודה, במקצוע או בתהליך ייצור כמפורט לצדה {{ח:פנימי|תוספת 2|בטור 2}} או בתוך שנה לאחר שחדל להיות מועבד כאמור, היא בחזקת מחלה שבה חלה המבוטח עקב עבודתו, כל עוד לא הוכח ההיפך.

{{ח:קטע2|פרק 8|פרק שמיני: השם}}

{{ח:סעיף|47|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הביטוח הלאומי (ביטוח מפני פגיעה בעבודה), תשי״ד–1954“.

{{ח:קטע2|תוספת 1|התוספת הראשונה|תיקון: תש״ל}}
{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק 0|ענף 0: חקלאות, ייעור ודיג}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשל״ב, תשל״ו־2, תש״ם, תשמ״א־2, תשמ״ג, תשמ״ג־3, תשמ״ד, תשמ״ה}}
{{ח:ת}}

מספר הקבוצה	מספר סעיף הסיכון	הקבוצות וסעיפי הסיכון	שיעור דמי הביטוח ב־% משכר העבודה

01	'''חקלאות'''

011	מפעלים חקלאיים (להוציא קיבוצים ומושבים שיתופיים), העוסקים בגידול יבולי שדה, פירות, זרעים, ירקות, פרחים, גידול בקר, צאן ועופות; גידולי דגים בבריכות, ייצור חלב, ביצים, דבש וכו׳, וכן שירותים חקלאיים ופעולות הקרובות אליהם, כגון קילוף תירס, כבישת קש, שירותים וטרינריים ושירותים אחרים לצרכי הטיפול בבעלי חיים, שירותי גננות ובוסתנאות, כגון ריסוס (להוציא ריסוס באמצעות אווירון), איסוף פירות, אריזת פירות, גיזום עצים, הפעלת מערכות השקאה (לא נכללים בסעיף סיכון זה שירותים חקלאיים שבהם משתמשים בטרקטורים, קומביינים וציוד כבד אחר ואשר מופעלים כעסק נפרד)	1.0

012	מועצות לייצור ושיווק תוצרת חקלאית כולל מיון, עיבוד ואריזה	1.7

02	'''ייעור וכריתת עצים'''

021	ייעור, להוציא כריתת עצים והובלת בולי עץ	1.0

022	{{ח:הערה|(בוטל)}}

03	030	'''דיג,'''

{{ח:הערה|(בוטל)}}

04	'''קיבוצים ומושבים שיתופיים'''

041	קיבוצים ומושבים שיתופיים שפעולתם העיקרית היא חקלאות	1.0

042	קיבוצים ומושבים שיתופיים שאין עיקר פעולתם חקלאות	1.3

{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק 1|ענף 1: מכרות ומחצבות}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשל״ב, תש״ם, תשמ״א־2, תשמ״ג, תשמ״ד, תשמ״ה}}
{{ח:ת}}

מספר הקבוצה	מספר סעיף הסיכון	הקבוצות וסעיפי הסיכון	שיעור דמי הביטוח ב־% משכר העבודה

11	110	'''חיצוב אבנים, תעשיית חצץ, הפקת חימר, חול וחמרים דומים לצרכי בנין'''	3.9

12	120	'''ייצור אשלג, מגנזיום ומינרלים אחרים כולל הפקת מלח מבריכות התאדות'''	3.0

13	130	'''הפעלת מעיינות נפט וגז טבעי (כולל חיפושים)'''	3.9

14	140	{{ח:הערה|(בוטל)}}

15	150	'''כריה וחציבה של חמרים מתכתיים ואל־מתכתיים שלא מויינו בסעיפי סיכון אחרים'''	3.9

{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק 2|ענף 2–3: חרושת (תעשיה ומלאכה)}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 1 חלק 2|בענף זה}}{{ח:הערה|,}} ”יצור“ או ”תעשיה“ – כולל תיקון או הרכבה.

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשל״ב, תשל״ד, תשל״ה־3, תשל״ו־2, תש״ם, תשמ״א, תשמ״א־2, תשמ״ג, תשמ״ד, תשמ״ה}}
{{ח:ת}}

מספר הקבוצה	מספר סעיף הסיכון	הקבוצות וסעיפי הסיכון	שיעור דמי הביטוח ב־% משכר העבודה

21–22	'''תעשיות מזון (כולל תוצרת טבק)'''

211	טחינה (כולל תעשיית מזונות מוכנים לבעלי־חיים ולעופות)	2.9

212	תעשיית תוצרת מאפה (כולל יצור מקרוני, אטריות, מצות וכדומה)	1.7

213	{{ח:הערה|(בוטל)}}

214	תעשיית מוצרי חלב	2.2

215	{{ח:הערה|(בוטל)}}

216	כיבוש ושימור של מזון, להוציא בשר	1.3

217	{{ח:הערה|(בוטל)}}

218	תעשיית קאקאו, שוקולד, ממתקים, גומי לעיסה וגלידה	1.3

219	תעשיית שמן מאכל ושומני מאכל	3.0

220	תעשיית משקאות, כולל זיקוק, מיהול ושאר הפעולות הקשורות בייצור כוהל ומשקאות משכרים	2.6

221	ייצור נקניקים ושימורי בשר	2.6

222	תעשיית מוצרי טבק	1.3

223	תעשיית מוצרי מזון שונים שלא מויינו בקבוצות סיכון אחרות, כגון ארוחות מוכנות, מזון מוקפא, ייצור סוכר וזיקוקו, ייצור עמילן ומוצריו, אבקת אפיה, תמציות ריחניות, מיצים ממותקים ומרוכזים, חרדל, חומץ; טחינת תבלינים, קליית קפה, עיבוד מלח	1.7

224	אריזת מזון או סחורות כעסק נפרד	1.0

225	שחיטת עופות, אריזת חלקי עוף ומריטת נוצות	1.7

226	{{ח:הערה|(בוטל)}}

227	{{ח:הערה|(בוטל)}}

228	{{ח:הערה|(בוטל)}}

229	בתי מטבחיים לשחיטת בקר כולל פירוק	2.6

23	'''תעשיית טקסטיל'''

230	עיבוד סיבי טכסטיל וסיבים מכל סוג אחר והכנתם לטוויה, ייצור חוטי צמר וכותנה, אריגים, בדים (כולל בדי סריגה), תחרים, סרטים, שטיחים ומרבדים; ייצור בגדים בבתי חרושת לסריגה, צביעה וגמירה של חוטים ובדים; ייצור שעווניות, לינוליאום ועור מלאכותי, בדי ציפוי ובדים בלתי חדירים למים, ייצור שרוכים, חבלים, גדילים וכד׳, ייצור מחצלות, ייצור לבד, בדי ריפוד, כולל גם ניצול חוטים מבדי פסולת וסמרטוטים, עיבוד שיער	1.3

24	240	'''ייצור מוצרי טכסטיל מוגמר, לרבות בגדי עור, מטריות ופרוות, להוציא נעלים ותעשיות מסחורות טכסטיל מוגמרות'''	0.7

241	רפדות	1.0

242	{{ח:הערה|(בוטל)}}

243	{{ח:הערה|(בוטל)}}

25	250	'''תעשיית נעלים, כולל תפרות, להוציא נעלי גומי'''	1.0

26	'''עיבוד עץ ושעם וייצור מוצרי עץ ושעם''' {{ש}} כריתת עצים, נסירת עץ והקצעתו, ייצור חביות, פורניר, עץ לבוד ומוצרים דומים, שימור עץ, ייצור מוצרים מוגמרים העשויים בשלמותם או בחלקם העיקרי מעץ, במבוק, קנה סוף ושעם (כולל ייצור מטאטאים, מברשות וצעצועים הקשור בעבודות נגרות), ייצור צריפים, ייצור רהיטים ואביזרים

261	תעשית עץ ושעם כאמור	3.5

262	{{ח:הערה|(בוטל)}}

263	{{ח:הערה|(בוטל)}}

264	{{ח:הערה|(בוטל)}}

27	270	'''תעשיית נייר וקרטון ותוצרת נייר וקרטון'''	2.1

271	{{ח:הערה|(בוטל)}}

272	{{ח:הערה|(בוטל)}}

273	{{ח:הערה|(בוטל)}}

28	'''הדפסה, הוצאה לאור כעסק משותף עם הדפסה ותעשיות הקשורות להן'''

281	סדרות, הדפסה, ליתוגרפיה בלבד או כעסק משותף עם ההוצאה לאור של ספרים ודברי דפוס אחרים, להוציא עתונים וכתבי עת, שירותים למקצועות הדפוס, כגון תעשיית גלופות נחושת, אבץ ומתכות אחרות וגלופות עץ וצילום, תעשיית אמהות דפוס, להוציא יציקה של אותיות דפוס	1.0

282	הדפסה, ליתוגרפיה, הפצה של עתונים וכתבי עת בלבד או כעסק [משותף] עם הוצאה לאור	1.0

283	כריכת ספרים ועבודות אחרות הקשורות לכריכה; ייצור מחברות, קלסירים ותיקים, הדבקת מפות ועבודות דומות	1.0

284	הוצאה לאור של ספרים, עתונים ודברי דפוס אחרים שאינה קשורה בפעולות הדפסה או הפצה	0.7

29	'''תעשיית עור ומוצרי עור'''

291	בורסקאות כולל צביעת עורות	3.2

292	ייצור מוצרי עור, להוציא מוצרי הנעלה ודברי הלבשה אחרים	0.7

30	'''תעשיית מוצרי גומי טבעי וסינתטי'''

301	ייצור צמיגים, הפקת גומי מצמיגים משומשים ומפסולת גומי אחרת, ייצור צמיגים מחודשים	2.7

302	ייצור מוצרי גומי טבעי או סינתטי אחרים	1.7

31	'''תעשיית מוצרים פלסטיים'''

310	ייצור מוצרים פלסטיים בתהליכים הקשורים בשינוי המצב הפיזי או הכימי של החומר המשמש לייצור	2.6

311	ייצור מוצרים פלסטיים ללא שינוי המצב הפיזי או הכימי של החומר המשמש לייצור	1.3

32	'''תעשיית כימיקלים ותוצרת כימית [בסעיפי סיכון אחרים]'''	3.3

321	ייצור כל הכימיקלים ותוצרת כימית (כולל ייצור חומרי נפץ) שלא מויינו בקבוצה זו	3.0

322	{{ח:הערה|(בוטל)}}

323	ייצור מוצרי נפט ופחם, כולל בתי זיקוק	2.3

324	ייצור סבון וחמרי ניקוי אחרים, ייצור חמרי חיטוי וחמרי ליטוש, דבק ונרות, ייצור של תוצרת שעווה, כולל מילוי ספירט שריפה וכימיקלים בכלי קיבול	1.7

325	ייצור בושם ומוצרי קוסמטיקה ותמרוקים אחרים, להוציא סבון	1.0

326	ייצור תכשירים רפואיים ופרמצבטיים	1.0

327	{{ח:הערה|(בוטל)}}

33	'''תעשיית מוצרי מינרלים אל־מתכתיים''', להוציא מוצרי נפט ופחם

331	שריפת סיד, ייצור מוצרי ביטון, גבס וסיד, מוצרי אבן, אבני השחזה, מוצרי אסבסט, מוצרי גרפיט וכל יתר מוצרי מינרלים שלא מויינו בסעיפי סיכון אחרים	3.0

332	{{ח:הערה|(בוטל)}}

333	ייצור מוצרי חימר לבניה, כגון לבנים, רעפים, צינורות ומוצרים דומים, ייצור מוצרים סניטריים מקרמיקה	3.3

334	{{ח:הערה|(בוטל)}}

335	ייצור זכוכית ומוצרי זכוכית, להוציא ליטוש עדשות אופטיות	2.9

336	ייצור כלי חרס וחרסינה, כולל שיניים תותבות, להוציא מוצרים סניטריים	1.8

337	ייצור מלט	3.3

338	{{ח:הערה|(בוטל)}}

339	{{ח:הערה|(בוטל)}}

34	'''תעשיות מתכת יסודיות'''	2.1

340	חיתוך, זיקוק, ערבוב, ריקוע וערגול של מתכות; יציקות, ייצור גושים וצורות יסודיות ממתכת ברזלית ומתכת אל־ברזלית, להוציא עיבוד מתכות יקרות	3.3

35	'''תעשיית מוצרי מתכת שלא מויינו בסעיפי סיכון אחרים'''

350	עיבוד גושים וצורות יסודיות של מתכת למוצרים מוגמרים, כגון צינורות, מוצרי פח, כלי עבודה, כלי אוכל, כלי בית, תבליטי מתכת, אביזרי תאורה, חוטי מתכת מעובדים, ארונות וקופות מגן, רהיטי מתכת, קפיצי פלדה, ברגים, אומים, מהדקים ונעצים, אותיות דפוס, כלי נשק ותחמושת, וכל יתר מוצרי מתכת שלא מויינו בסעיפי סיכון אחרים, וכן תעשיות העוסקות בציפוי באמאיל, לאקה וחמרים אחרים, גילוון, וליטוש של מוצרי מתכת, נפחות והלחמה	2.8

351	{{ח:הערה|(בוטל)}}

352	{{ח:הערה|(בוטל)}}

36	360	'''תעשיית מכונות וחלקי מכונות שלא מויינו בסעיפי סיכון אחרים'''	3.0

361	{{ח:הערה|(בוטל)}}

362	{{ח:הערה|(בוטל)}}

363	ליפוף והרצת מנועים	2.1

37	'''תעשיית מכונות, מיתקנים, מכשירים וציוד חשמליים כולל התקנתם שלא מויינו בסעיפי סיכון אחרים''' {{ש}} ייצור מכונות, מכשירים וציוד המשמשים לייצור, שימור והעברה של כוח חשמלי, מכשירים חשמליים, כולל מכשירי בית, חוטים וכבלים מבודדים, מנורות חשמל, ציוד קשר, כולל רדיו, סוללות חשמליות, פונוגרפים, מכונות רנטגן, מיתקני ריפוי חשמליים אחרים וכל מיני מכונות, מיתקנים, מכשירים וציוד חשמליים שלא מויינו בסעיפי סיכון אחרים

371	תוך שימוש במכונות מונעות בכוח מיכני או במיתקני ריתוך	1.8

372	ללא שימוש במכונות מונעות בכוח מיכני או במיתקני ריתוך	1.4

373	{{ח:הערה|(בוטל)}}

374	{{ח:הערה|(בוטל)}}

375	תעשיות עתירות מדע בתחום האלקטרוניקה, כולל תחזוקת ציוד אלקטרוני	1.9

38	'''תעשיית ציוד תחבורה שלא מויינה בסעיפי סיכון אחרים''' {{ש}} ייצור ותיקון של ציוד להסעת נוסעים והעברת מטענים ביבשה, באוויר ובים וציוד הנדסי כבד אחר כגון טרקטורים וקומביינים – שלא מויין בסעיפי סיכון אחרים

381	כאמור – תוך שימוש במכונות מונעות בכוח מיכני או במיתקני ריתוך	2.3

382	כאמור – ללא שימוש במכונות מונעות בכוח מיכני או במיתקני ריתוך	1.7

383	תעשייה אווירית	1.4

39	'''מפעלי חרושת שונים'''

391	ייצור מכשירים מקצועיים ומדעיים, מכשירי מדידה ומכשירי בקורת, להוציא ייצור מכונות רנטגן ומיתקני ריפוי חשמליים; ייצור צרכי צילום ואופטיקה; ייצור ותיקון של שעונים למיניהם, עיבוד מתכת יקרה, אבנים יקרות ויקרות למחצה ופנינים וייצור תכשיטים ומוצרים אחרים מחמרים אלה, להוציא חיתוך וליטוש יהלומים כעסק נפרד; ייצור תקליטים; טכנאות שיניים	1.0

392	{{ח:הערה|(בוטל)}}

393	חיתוך וליטוש יהלומים כעסק נפרד	0.7

394	ייצור עפרונות, עטים ומכשירי כתיבה וציוד אחרים, להוציא מוצרי נייר וקרטון; תכשיטים וקישוטים לתלבושת, להוציא תכשיטים וקישוטים ממתכת יקרה ומאבנים יקרות ויקרות למחצה; נוצות לקישוט ופרחים מלאכותיים, כפתורים, ייצור מטאטאים, מברשות וצעצועים שאינו קשור בעבודות נגרות; זכוכיות, מקטרות, דוגמאות ותבניות; שלטים ומוצגים לפרסומת; חותמות מתכת וגומי, וכדומה	1.4

395	{{ח:הערה|(בוטל)}}

396	{{ח:הערה|(בוטל)}}

397	זיגוג, להוציא זיגוג בנין, מסגור תמונות ומראות; עבודות צבעות	2.6

398	{{ח:הערה|(בוטל)}}

399	אריזת סחורות כעסק נפרד, להוציא אריזת פירות או מזון המתנהלת כעסק נפרד	1.3

{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק 4|ענף 4: בניה}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשל״ב, תשל״ב־2, תשל״ו־2, תש״ם, תשמ״א־2, תשמ״ג, תשמ״ד, תשמ״ה}}
{{ח:ת}}

מספר הקבוצה	מספר סעיף הסיכון	הקבוצות וסעיפי הסיכון	שיעור דמי הביטוח ב־% משכר העבודה

41	'''בניה, להוציא עבודות שמויינו בקבוצות 42–43'''

410	בניה, תיקון והריסה של בנינים; ביצוע תכניות הנדסה אזרחית כבדות, כגון התקנת ביוב והנחת קווי מים וקווי נפט; סלילת מסילות ברזל והנחת פסי רכבת; בניית רציפים, מנהרות, מסילות רכבת תחתית ועילית, גשרים, סכרים; ביצוע תכניות ניקוז, תכניות סניטציה, תכניות השקאה, והגנה נגד שטפונות; תחנות הידרו־חשמליות; ייצור, התקנה והחזקה של מעליות; גידור, בידוד, איטום; תכניות לניצול כוח מים; בניית נמלים ועבודות הקשורות בה, כגון העמקת קרקע הים, הסרת סלעים ממנה וכו׳; ייבוש ופיתוח של אזורי החוף; בניית מעגנים ודרכי תחבורה מימיים; חפירת בארות מים וקידוחן; הקמת שדות תעופה; בניית בריכות שחיה; כל עבודות עזר בבניה כנ״ל כגון שרברבות, צבעות, סיוד, ריצוף, זיגוג וחשמלאות בנין, התקנת אנטנות טלויזיה, וכן עבודות פיצוץ לצרכי בניה כפי שהוגדרה בקבוצות 41–42 המבוצעות כעסק נפרד	3.0

411	ייצור והרכבת תריסים	2.2

412	ליטוש והברקת רצפות שיש כעסק נפרד	1.7

42	'''פעולות בניה מיוחדות'''

420	בניה ותיקון של כבישים, מדרכות, תעלות ניקוז מתחת לכבישים; חפירת תעלות להנחת כבלים ולצרכים אחרים; בניית מגרשי ספורט; השבחת קרקע (להוציא עבודות בניה ועבודות עזר המבוצעות במישרין על ידי מחלקת העבודות הציבוריות של הממשלה); קידוחים לשם בדיקת קרקעות לצרכי בניה	3.3

421	{{ח:הערה|(בוטל)}}

422	חפירות ושיחזור ארכיאולוגי	2.1

43	430	'''עבודות בניה ועבודות עזר המבוצעות במישרין על ידי מחלקת העבודות הציבוריות של הממשלה'''	3.0

{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק 5|ענף 5: חשמל, מים, ושירותים סניטריים|תיקון: תשמ״א־2}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשל״ב, תש״ם, תשמ״א־2, תשמ״ג, תשמ״ד, תשמ״ה}}
{{ח:ת}}

מספר הקבוצה	מספר סעיף הסיכון	הקבוצות וסעיפי הסיכון	שיעור דמי הביטוח ב־% משכר העבודה

51	510	'''ייצור, העברה, אספקה ושיווק של אור וכוח חשמליים'''	2.3

52	520	'''אספקת מים,''' {{ש}} כולל אגירה וטיהור המים; הפצת מים לצרכים ביתיים ותעשייתיים, להוציא הפעלת מערכות השקאה שלא בחקלאות	1.7

53	530	'''שרותים סניטריים [ציבוריים],''' {{ש}} כגון איסוף וסילוק של אשפה ושופכין, הפעלת רשת הביוב, מיון פסולת אשפה ועיבודה	2.1

{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק 6|ענף 6: מסחר וכספים}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשל״ב, תשל״ו־2, תש״ם, תשמ״א־2, תשמ״ג, תשמ״ג־3, תשמ״ד, תשמ״ה}}
{{ח:ת}}

מספר הקבוצה	מספר סעיף הסיכון	הקבוצות וסעיפי הסיכון	שיעור דמי הביטוח ב־% משכר העבודה

61	'''מסחר סיטוני וקמעוני לרבות תיווך סחורות''' {{ש}} (כולל מחלקות מכירה של מפעלי חרושת שאפשר לזהותם כעסק נפרד; בתי מרקחת; קיוסקים)

611	מסחר סיטוני וקמעוני כאמור	0.7

612	{{ח:הערה|(בוטל)}}

613	מסחר בחמרי בנין, עצים, מתכת, גרוטאות; מסחר בכימיקלים, פחם ומוצריהם	1.0

614	{{ח:הערה|(בוטל)}}

615	{{ח:הערה|(בוטל)}}

616	אטליזים למכירת בשר, לרבות חנות למכירת דגים ובשר עוף כולל ניקוי ומיון מעיים	1.8

617	{{ח:הערה|(בוטל)}}

618	מסחר באופניים, פסנתרים ותיקונם	1.0

619	מסחר קמעוני ושרותי אחזקת ציוד בית חשמלי המנוהלים כעסק נפרד	1.0

62	620	'''הפעלת שירותי החסנה כעסק עצמאי כולל ייצור קרח'''	1.9

621	מסופי דלק לסוגיו כולל תחנות דלק	1.7

63	630	'''בנקאים ומוסדות כספיים אחרים'''	0.7

64	640	'''חברות ביטוח, סוכנים, מתווכים ושירותים אחרים הקשורים לביטוח'''	0.7

65	650	'''סוחרים וסוכנים בנכסי דלא ניידי'''	0.7

{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק 7|ענף 7: תעבורה וקשר שאינם שירותי עזר למפעלים ושמויינו בקבוצות סיכון אחרות}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשל״ב, תשל״ד־3, תשל״ה־3, תשל״ו־2, תש״ם, תשמ״א־2, תשמ״ג, תשמ״ד, תשמ״ה}}
{{ח:ת}}

מספר הקבוצה	מספר סעיף הסיכון	הקבוצות וסעיפי הסיכון	שיעור דמי הביטוח ב־% משכר העבודה

71	710	'''רכבות'''	2.2

72	'''תעבורה של נוסעים ומטענים בכבישים'''

721	תעבורה בכבישים על ידי מכוניות הולכת נוסעים	2.6

722	{{ח:הערה|(בוטל)}}

723	תעבורה בכבישים על ידי מכוניות – הובלת מטענים מכל סוג שהוא, לרבות חלוקת סחורות שלא סווגו בסעיפים אחרים	3.2

724	השכרת רכב כעסק נפרד, כולל תיקונו	2.6

73	'''תעבורה ימית'''

731	תעבורה ימית ותעבורה בדרכי מים פנימיות וחופיות של נוסעים ומטענים, לרבות שירותי הצלת אניות במצוקה ומטענן	2.9

732	שירותים הקשורים לתעבורה ימית, כגון החזקה והפעלה של נמלים ומעגנים ושל בנינים, שירותים הקשורים בהם, כגון נווטות, סיראות, הפעלה וטיפול במגדלורים ושירותי עזר אחרים לספנות, טעינה ופריקה של סחורות ומטענים מאניות; החזקה והפעלה של תעלות מים המשמשות לתעבורה	3.6

733	דייג ומחקר ימי מכל סוג	2.9

734	צלילה ימית מכל סוג, לרבות ארכיאולוגיה ימית	3.9

74	'''תעבורה אווירית'''

741	תעבורה אווירית של נוסעים ומטענים, לרבות ריסוס מטעים באמצעות אווירונים, כולל תחזוקת הציוד האוירי	3.3

742	שירותים הקשורים לתעבורה אווירית, כגון הפעלת שדות תעופה ושירותי נווטות, להוציא בדק מטוסים מבוצע כעסק נפרד ולהוציא שירותים מטאורולוגיים	1.0

743	{{ח:הערה|(נמחק)}}

744	בית ספר לטיס	3.3

75	750	'''העברת גז ונפט גולמי ומזוקק בצינורות, וכן כל תעבורה אחרת שלא מויינה בסעיפי סיכון אחרים'''	2.1

76	760	'''טעינה ופריקה ומשלוח של סחורות ומטענים וכן סבלות מבוצעים כעסק נפרד''' {{ש}} למעט טעינה ופריקה מאניות כשהן מבוצעות כעסק או שירות נפרד	3.2

77	'''שירותים הקשורים לתעבורה'''

770	שירותים כאמור – שלא מויינו בסעיפי סיכון אחרים – כולל משרדי נסיעה וסוכני אניות, בקורת, דגימה ושקילה של מטענים, שירותים מטאורולוגיים	0.8

771	תחנות סיכה, וכן מכונים לבדיקת כשירות רכב ורישויו, למעט מפעלים העוסקים גם בתיקון רכב	1.7

78	780	'''שירותי קשר על ידי דואר, טלפון טלגרף ורדיו''' {{ש}} לרבות הפעלת תחנות שידור, והקמת מיתקני קשר כגון קווי טלפון וטלגרף	0.9

{{ח:קטע3|תוספת 1 חלק 8|ענף 8: שירותים}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשל״ב, תשל״ו־2, תש״ם, תשמ״א־2, תשמ״ג, תשמ״ג־3, תשמ״ד, תשמ״ה}}
{{ח:ת}}

מספר הקבוצה	מספר סעיף הסיכון	הקבוצות וסעיפי הסיכון	שיעור דמי הביטוח ב־% משכר העבודה

81	'''שירותים ממשלתיים ושירותי שלטון מקומי שלא מויינו בענפים קודמים, וכן שירותי מכבי אש המאורגנים בנפרד'''

811	שירותי בטחון והצלה של הממשלה וכן שירות מכבי אש המאורגנים בנפרד	0.7

812	שירותי בריאות של הממשלה	0.7

813	שירות מדידות ממשלתי	1.0

814	כל יתר השירותים של הממשלה שלא מויינו בענפים קודמים	0.7

815	שירותי שלטון מקומי שיותר מעשרים אחוז מעובדיו עוסקים בשירותים סניטריים־ציבוריים וטכניים, לרבות תכנון ופיקוח	0.7

816	מפעלים של משרד הבטחון שלא סווגו לפי סעיפי סיכון אחרים	0.7

817	שירותים הניתנים על־ידי עובדים אזרחיים בצבא־הגנה לישראל	1.4

818	שירותי שלטון מקומי שלא סווגו לפי סעיף סיכון 815	0.7

819	תעשיה צבאית – משרד הבטחון	2.1

82	'''שירותים לציבור, שירותים מקצועיים ושירותי עזר לעסקים'''

820	בית ספר לנהגות	2.6

821	שירותי חינוך, מדעי ואמנות	0.7

822	שירותי רפואה ושירותי בריאות אחרים, כולל מגן דוד אדום, להוציא שירותים וטרינריים	0.7

823	שירותים דתיים, כולל שירותי קבורה	0.7

824	שירותי סעד, כולל מפעלים ציבוריים להעסקת קשישים ומוגבלים	0.7

825	שירותים משפטיים	0.7

826	שירותי עזר לעסקים ולאנשים פרטיים, כגון אלה המוגשים על ידי מנהלי חשבונות, רואי חשבונות, פנקסנים, סוכנויות פרסומת, שירותי הכפלה, כתיבה במכונה, צילום מסמכים, קצרנות, עבודות גרפיקה למניהן וכו׳ – להוציא שירותים של מהנדסים, אדריכלים, מודדים, כימאים ופיזיקאים	0.7

827	שירותים כאמור – של מהנדסים, אדריכלים, מודדים, כימאים ופיזיקאים ודקורטורים	0.7

829	שירותים ציבוריים ומקצועיים שלא מויינו בסעיפי סיכון אחרים, כולל שירותים של ארגונים מקצועיים אזרחיים, חברתיים, עדתיים ופוליטיים, שירותי תיווך עבודה, השאלת ספרים, בתי נכות	0.7

83	830	'''שירותי בידור''' {{ש}} כולל הסרטת סרטים והצגתם, תיאטרונים, ספורט, גני חיות, גנים ואולמות לשעשועים והצגות	0.7

84	'''שירותים אישיים'''

841	שירותי משק בית וחצרנות	0.7

842	מסעדות, בתי קפה, וכל יתר בתי אוכל, להוציא קיוסקים; בתי מלון, פנסיונים, מחנות נופש ומקומות הארחה אחרים	0.8

843	מכבסות ושירותי כביסה, להוציא מכבסות קיטור; ניקוי, גיהוץ, וצביעת בגדים; ניקוי וצביעת רהיטים וצרכי בית אחרים; השמדת חרקים וחיטוי; ניקוי חלונות	0.8

844	מכבסות קיטור	1.7

845	מספרות וסלוני יופי, בית מרחץ	0.7

846	שירותים אישיים שלא מויינו בסעיפי סיכון אחרים כולל עבודות צילום	0.7

85	'''שירותים מיוחדים'''

851	הפעלת ציוד כבד כעסק נפרד לרבות שירותים חקלאיים שבהם משתמשים בטרקטורים, קומביינים וציוד כבד אחר המופעלים כעסק נפרד	3.9

852	שירותי שמירה המופעלים כעסק נפרד – בבתי מגורים, במשרדים ובבתי עסק בשטח בנוי	1.3

853	שירותי שמירה ואבטחה, כולל שירותי אבטחה ניידים המופעלים כעסק נפרד ושלא סווגו בסעיף סיכון 852 או 854	2.9

854	שירותי חקירה המופעלים כעסק נפרד	2.1

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה|תיקון: תשמ״ו}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 44|תקנות 44}} {{ח:פנימי|סעיף 45|ו־45}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת זו}}, ”הרעלה“ – הרעלה חריפה או כרונית, וכן כל מחלה או סיבוך שנגרמו כתוצאה מחשיפה לחומר המפורט בטור 1 או סיבוכיה של מחלה כאמור.

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור 1}} {{ש}} שם המחלה	{{מוקטן|טור 2}} {{ש}} העבודות ותהליכי הייצור	{{מוקטן|טור 3}} {{ש}} תאריך התחולה

{{ח:תת|1)}} הרעלת ארסן (זרניך) ותרכובותיו
עבודה הכרוכה בחשיפה לארסן ותרכובותיו	2.4.54

{{ח:תת|2)}} הרעלת כרום ותרכובותיו
עבודה הכרוכה בחשיפה לכרום ותרכובותיו	2.4.54

{{ח:תת|3)}} הרעלת עופרת ותרכובותיה
עבודה הכרוכה בחשיפה לעופרת ותרכובותיה	2.4.54

{{ח:תת|4)}} הרעלת פלואור ותרכובותיו
עבודה הכרוכה בחשיפה לפלואור ותרכובותיו	2.4.54

{{ח:תת|5)}} הרעלת מנגן ותרכובותיו
עבודה הכרוכה בחשיפה למנגן ותרכובותיו	2.4.54

{{ח:תת|6)}} הרעלת כספית ותרכובותיה
עבודה הכרוכה בחשיפה לכספית ותרכובותיה	2.4.54

{{ח:תת|7)}} הרעלת זרחן ותרכובותיו
עבודה הכרוכה בחשיפה לזרחן ותרכובותיו	2.4.54

{{ח:תת|8)}} הרעלת בריליום ותרכובותיו
עבודה הכרוכה בחשיפה לבריליום ותרכובותיו	2.4.54

{{ח:תת|9)}} הרעלת תליום ותרכובותיו
עבודה הכרוכה בחשיפה לתליום ותרכובותיו	2.4.54

{{ח:תת|10)}} הרעלת ניקל ותרכובותיו
עבודה הכרוכה בחשיפה לניקל ותרכובותיו	1.4.58

{{ח:תת|11)}} הרעלת קדמיום ותרכובותיו
עבודה הכרוכה בחשיפה לקדמיום ותרכובותיו	1.4.58

{{ח:תת|12)}} הרעלת תחמוצת הפחמן
עבודה הכרוכה בחשיפה לתחמוצת הפחמן	1.4.54

{{ח:תת|13)}} הרעלת בנזן (בנזול) ונגזרותיו
עבודה הכרוכה בחשיפה לבנזן ונגזרותיו	2.4.54

{{ח:תת|14)}} הרעלת פנול ונגזרותיו
עבודה הכרוכה בחשיפה לפנול ונגזרותיו	2.4.54

{{ח:תת|15)}} הרעלת אמינים ארומטיים
עבודה הכרוכה בחשיפה לאמינים ארומטיים	2.4.54

{{ח:תת|16)}} הרעלת פחמן דו־גפריתי
עבודה הכרוכה בחשיפה לפחמן דו־גפריתי	2.4.54

{{ח:תת|17)}} הרעלת חומצה הידרוציאנית ונגזרותיה
עבודה הכרוכה בחשיפה לחומצה הידרוציאנית ונגזרותיה	1.1.85

{{ח:תת|18)}} הרעלת איזוציאנטים
עבודה הכרוכה בחשיפה לאיזוציאנטים	1.1.85

{{ח:תת|19)}} הרעלת פחמיימנים הלוגניים
עבודה הכרוכה בחשיפה לפחמיימנים הלוגניים	2.4.54

{{ח:תת|20)}} הרעלת זרחנים אורגניים
עבודה הכרוכה בחשיפה לזרחנים אורגניים	1.1.85

{{ח:תת|21)}} הרעלת קרבמטים
עבודה הכרוכה בחשיפה לקרבמטים	1.1.85

{{ח:תת|22)}} הרעלת מתנול
עבודה הכרוכה בחשיפה למתנול	1.10.74

{{ח:תת|23)}} הרעלת ויניל כלוריד
עבודה הכרוכה בחשיפה לויניל כלוריד	1.1.85

{{ח:תת|24)}} הרעלת תחמוצות חנקן
עבודה הכרוכה בחשיפה לתחמוצות חנקן	1.10.74

{{ח:תת|25)}} מחלות עור הנגרמות על ידי אבק, נוזלים, מוצקים או גזים
עבודה בחמרים העשויים לגרום למחלות עור	2.4.54

{{ח:תת|26)}} דלקת של גידים ותיקיהם או דלקת כף יד או מרפק, במקומות חיבור שרירים לעצמות, הכל בכף היד או במרפק
עבודות המחייבות תנועות חד־גוניות של האצבעות, לפי הענין, החוזרות ונשנות ברציפות	1.4.58

{{ח:תת|27)}} ”מחלת החפרים“ – שבר הזיזים בחוליה צווארית 7 או בחוליה גבית 1
עבודות המחייבות ביצוע פעולות רבות וחוזרות של הרמת משאות תוך כיפוף עמוד השדרה	1.10.74

{{ח:תת|28)}} מחלות הנגרמות על ידי חשיפה לנסורת עץ או פסולת עץ
עבודה הכרוכה בחשיפה לנסורת עץ או פסולת עץ	1.10.74

{{ח:קטע3|תוספת 2 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור 1}} {{ש}} שם המחלה	{{מוקטן|טור 2}} {{ש}} העבודות ותהליכי הייצור	{{מוקטן|טור 3}} {{ש}} תאריך התחולה

{{ח:תת|1)}} מחלה הנגרמת על ידי מיקרו־אורגניזם ומועברת לאדם מכל מקור שאינו אדם
עבודה הכרוכה במגע עם בעלי חיים, פגריהם והפרשותיהם וכן עבודה במעבדות ומכונים בהם באים במגע עם מחוללי המחלה	1.4.58

{{ח:תת|2)}} שחפת
עובדים בבתי חולים, במרפאות או במוסדות אחרים בהם שהו או טופלו חולי שחפת וכן במעבדות או במכונים בהם באים במגע עם חיידק ע״ש קוק	1.7.54

{{ח:תת|3)}} שיתוק ילדים
עובדים המטפלים בחולי שיתוק ילדים בשלב החריף או בהפרשותיהם של חולים כאמור, וכן עובדי מעבדות או מכונים הבאים במגע עם מחולל המחלה	2.4.54

{{ח:תת|4)}} קדחת צהובה, פילריאזיס, כולרה, דבר, טריפנומיאזיס ומלריה
עובדים שעקב עבודתם שהו בחוץ לארץ, באזורים הנגועים באחת המחלות שבטור 1 לפרט זה, וזאת בזמן הדגירה המקובל	3.4.34

{{ח:תת|5)}} צפדת (טטנוס)
עובדים בחקלאות, גננות, טיפול בבעלי חיים, או עובדי מכונים או מעבדות הבאים במגע עם מחולל המחלה	2.4.54

{{ח:תת|6)}} דלקת כבד נגיפית מסוג B‏, NON B או NON A
עובדים בבתי חולים או מרפאות הבאים במגע פיזי עם חולים וכן עובדים הבאים במגע עם הפרשותיהם של חולים	1.1.85

{{ח:תת|7)}} נזק לאוזן הפנימית הנגרם על ידי חשיפה לרעש, שהביא לירידה בכושר השמיעה בתדירויות הדיבור
עבודה ממושכת בתנאי רעש ממוצע ומשוקלל של לא פחות מ־85 דציבל	1.4.63

{{ח:תת|8)}} מחלות קרינה
עובדי רנטגן ועובדים הבאים במגע עם חמרים רדיואקטיביים	1.6.54

{{ח:תת|9)}} כיב ממאיר של קרנית העין
עובדים הבאים במגע עם שמני חיתוך. שמנים מינרליים, זפת או פיח	2.4.54

{{ח:תת|10)}} ירוד (קטרקט) מחשיפה לחום גבוה, או לקרינה מייננת או בלתי מייננת
עבודה הכרוכה בחשיפה ישירה לקרינת חום במפעלים העוסקים בריתוך, התכת מתכות, ייצור מלט, זכוכית ואמייל ובמאפיות וכן עבודה הכרוכה בחשיפה לקרינה מייננת או בלתי מייננת	2.4.54

{{ח:תת|11)}} מחלות צוללנים
צוללנים ועובדים בתנאי אוויר דחוס	2.4.54

{{ח:תת|12)}} בורסיטיס של הברך
תהליכי עבודה הגורמים לחיכוך הברך או המרפק במשך תקופה ממושכת	1.10.54

{{ח:תת|13)}} שיתוקים של עצבים פריפריים הנגרמים על ידי לחץ ממושך
עבודה הכרוכה בלחץ ממושך על העצב	1.4.58

{{ח:תת|14)}} מחלות עצמות פרקים, שרירים, כלי דם או עצבים של הגפיים – הנגרמות על ידי עבודה במכשירים רוטטים
עבודה ממושכת עם מכשירים רוטטים	2.4.54

{{ח:תת|15)}} סיליקוזיס (צורנית) עם שחפת או בלעדיה
עובדים החשופים לאבק סיליקטים	2.4.54

{{ח:תת|16)}} אזבסטוזיס (אמיינתית) לרבות מזותליומה
עובדים החשופים לאבק סיבי אזבסט	2.4.54

{{ח:תת|17)}} טלקוזיס
עובדים החשופים לטלק	1.1.85

{{ח:תת|18)}} ביסינוזיס
עובדים החשופים לאבק כותנה, פשתן או יוטה, ובלבד שעבדו בתנאים אלה 2 שנים לפחות	1.10.74

{{ח:תת|19)}} מחלה אלרגית של דרכי הנשימה כתוצאה מרגישות לתבואות ולקמח
עובדים הבאים במגע עם תבואות וקמחים, ובלבד שעבדו בתנאים אלה 2 שנים לפחות	1.4.65

{{ח:תת|20)}} מחלת המתכות הקשות – פיברוזיס של הריאות
עיבוד וולפרם, ונדיום, טונגסטן, טיטניום וטנטלום לפחות במשך שנה	1.10.74

{{ח:תת|21)}} ”ריאות חקלאים“
עובדים החשופים לקש מעופש או לירקות מעופשים	1.10.74

{{ח:תת|22.}} סרטן הריאה
עבודה בתנאי חשיפה לאבק סיבי אסבסט לפחות 10 שנים לפני אבחון המחלה	1.1.1991

{{ח:תת|23.}} סרטן הלרינקס
עבודה בתנאי חשיפה לאבק סיבי אסבסט לפחות 10 שנים לפני אבחון המחלה ובלבד שבצילומי חזה קיימת עדות לחשיפה לסיבי אסבסט	1.1.1991

{{ח:תת|24.}} מחלה אלרגית של דרכי הנשימה כתוצאה מרגישות לאנזימים פרוטאוליטיים
עבודה בייצור אבקות כביסה המכילות אנזימים פרוטאוליטיים	1.1.1991

{{ח:תת|25.}} הרעלת קטונים
עבודה ייצור דבקים, צבעים ולכה החשופים למתיל אתיל קטון	1.1.1991

{{ח:תת|26.}} הרעלת פחמימונים פוליציקליים ארומטיים
עבודה בתנאי חשיפה לשמני חתוך, שמנים מינרליים, זפת או פיח ומוצרי שריפה	1.1.1991

{{ח:חתימות|כ״ו באדר ב׳ תשי״ד (31 במרס 1954)}}
* '''גולדה מאירסון'''
שרת העבודה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]