תקנות הזרעים (גידול חומר ריבוי תות-שדה ומכירתו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הזרעים (גידול חומר ריבוי תות־שדה ומכירתו), התשמ״ח–1988}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ח, 375|תקנות הזרעים (גידול חומר ריבוי תות־שדה ומכירתו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5080.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הזרעים#סעיף 3|סעיפים 3}}, {{ח:חיצוני|חוק הזרעים#סעיף 4|4}} {{ח:חיצוני|חוק הזרעים#סעיף 4א|ו־4א}} {{ח:חיצוני|חוק הזרעים|לחוק הזרעים, התשט״ז–1956}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: גידול צמחי גרעין של תות שדה}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: גידול צמחי יסוד של תות שדה}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: גידול מטע אם של תות שדה}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקה וירולוגית“ – בדיקה על גבי צמחי בוחן או בדיקה מעבדתית אחרת שנעשתה במעבדה שאישר המנהל לענין זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית גרעין“ – בית צמיחה לגידול צמחי גרעין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית יסוד“ – בית צמיחה לגידול צמחי יסוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית צמיחה“ – מבנה המשמש לגידול צמחי תות שדה על דרגותיו השונות והבנוי בהתאם להוראות תקנות אלו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל השירות לביקורת זרעים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השירות לביקורת זרעים“ – השירות לביקורת זרעים ושתילים במשרד החקלאות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר ריבוי מאושר“ – צמח תות שדה שנוצר משלוחות מטע־אם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מטע־אם“ – בית צמיחה לגידול צמחים של תות שדה שגודלו משלוחות יסוד או שלוחות גרעין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צמח גרעין“ – צמח תות שדה שמקורו מריבוי מריסטמטי לאחר טיפול תרמי, שנבדק בדיקה וירולוגית ונמצא חפשי מוירוסים וממחלות ובבחינה בוסתנאית נמצא אופיני לזן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צמח יסוד“ – צמח תות שדה שגדל משלוחת גרעין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קלון“ – שושרת צמחים שמקורה מצמח אחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שלוחה“ – חלק של צמח היוצר צמח נוסף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שלוחת גרעין“ – חלק של צמח תות שדה שהורד מצמח גרעין לייצור צמח יסוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שלוחת יסוד“ – חלק של צמח תות שדה שהורד מצמח יסוד לייצור מטע־אם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שתיל“ – שתיל תות מושרש שנוצר מחומר ריבוי מאושר ועל־פי הוראות תקנות אלה.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: כללי}}

{{ח:סעיף|2|איסור גידול ומכירה של חומר ריבוי}}
{{ח:ת}} לא יגדל אדם ולא ימכור חומר ריבוי של תות שדה אלא בהתאם להוראות תקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|דרגות חומר ריבוי}}
{{ח:ת}} חומר ריבוי בתות שדה יהיה בדרגות אלו:
{{ח:תת|(1)}} דרגה ראשונה – צאצאי צמח גרעין המיוצרים בבית־גרעין (להלן – דרגת גרעין);
{{ח:תת|(2)}} דרגה שניה – צאצאי צמח יסוד שגדלים ומיוצרים בבית יסוד (להלן – דרגת יסוד);
{{ח:תת|(3)}} דרגה שלישית – צאצאי צמחי־אם שגדלים ומיוצרים במטע־אם (להלן – דרגת חומר ריבוי מאושר).

{{ח:סעיף|4|בקשה לגידול חומר ריבוי של תות שדה}}
{{ח:ת}} הרוצה לגדל חומר ריבוי של תות שדה על כל דרגותיו, יפנה בבקשה למנהל ויפרט בבקשתו את כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מקום הגידול;
{{ח:תת|(2)}} המיתקנים העומדים לרשותו;
{{ח:תת|(3)}} מקורות חומר הריבוי;
{{ח:תת|(4)}} הבקשה תוגש על גבי טופס שקבע המנהל לא יאוחר מחודש לפני מועד השתילה.

{{ח:סעיף|5|מתן אישור}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לתת למבקש אישור לגידול חומר ריבוי של תות שדה, לסרב לתתו, להתנותו, להתלותו, או לבטלו.

{{ח:סעיף|6|הודעה על שתילה}}
{{ח:ת}} לא יאוחר מ־10 ימים מסיום השתילה של תות שדה יגיש מקבל האישור (להלן – השתלן) בכתב לשירות לביקורת זרעים פרטים אלו:
{{ח:תת|(1)}} גודל שטח המשתלה;
{{ח:תת|(2)}} מועדי התחלת השתילה וסיומה לפי הזנים;
{{ח:תת|(3)}} מפת השתילה, סימון הזנים ומקורם.

{{ח:סעיף|7|דרישות לבתי צמיחה}}
{{ח:ת}} בית צמיחה יאושר בידי המנהל אם נתמלאו בו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא בלתי חדיר לחרקים, בנוי מקירות מחומר קשיח או מרשת 40 מש, ולו רצפה מבטון או מאספלט או מחומר דומה, וגג מחומר בלתי חדיר למים;
{{ח:תת|(2)}} הכניסה אליו דרך חדר כניסה ששטחו מאפשר סגירת דלת אחת לפני פתיחת הדלת השניה;
{{ח:תת|(3)}} הוא ניתן לנעילה;
{{ח:תת|(4)}} סביבו יש רצועה ברוחב של לא פחות ממטר אחד נקיה מכל צמחיה ושאין בה אפשרות היקוות מים;
{{ח:תת|(5)}} מצע הגידול בבית צמיחה יהיה מצע אינרטי;
{{ח:תת|(6)}} מצע הגידול חייב לעבור חיטוי טרם השתילה בדרך שאישר אותה המנהל.

{{ח:סעיף|8|חדר כניסה}}
{{ח:ת}} בחדר כניסה לבית הצמיחה יהיו מיתקנים וציוד אלה:
{{ח:תת|(1)}} שתי דלתות שכל אחת מהן מצויידת בקפיץ מחזיר ונסגרת באופן אטום;
{{ח:תת|(2)}} כיור עם ברז מרפק;
{{ח:תת|(3)}} סבון או דטרגנט;
{{ח:תת|(4)}} מגבות נייר;
{{ח:תת|(5)}} מיתקן לחיטוי נעליים המכיל חומר חיטוי שאישר המנהל למטרה זו;
{{ח:תת|(6)}} חלוקים שיכסו את בגדי העובד לשהייה ולעבודה בבית הצמיחה.

{{ח:סעיף|9|כניסה לבית צמיחה}}
{{ח:תת|(1)}} לא יכנס אדם לבית צמיחה אלא אם כן הוא עובד בו, או הוזמן לצורך עבודה בידי העובד האחראי.
{{ח:תת|(2)}} הנכנס לבית צמיחה ילבש חלוק ויטבול נעליו במיתקן החיטוי.
{{ח:תת|(3)}} לא יגע אדם בצמחים אלא אם כן רחץ ידיו תחילה בדטרגנט.
{{ח:תת|(4)}} ההוראות האמורות המתייחסות לכניסה לבית הצמיחה ולעבודה בו יוצגו באופן בולט לעין בכניסה אליו.

{{ח:סעיף|10|ספר טיפולים}}
{{ח:תת|(1)}} בכל בית־צמיחה של הדרגות השונות ינהל השתלן ספר שבו ירשום באופן מדוייק ומעודכן את הטיפולים שבוצעו בבית הצמיחה, מיד עם ביצועם; ספר זה יהיה בבית הצמיחה ויהיה פתוח לעיונו של המפקח.
{{ח:תת|(2)}} את ספר הטיפולים יש לשמור שנה אחת לפחות מגמר הגידול בבית הצמיחה.

{{ח:סעיף|11|ביעור צמחים}}
{{ח:ת}} לא יבוצע ביעור בבית צמיחה של כל אחת מדרגות הגידול אלא לאחר קבלת אישור מהמפקח.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: גידול צמחי גרעין של תות שדה}}

{{ח:סעיף|12|סייגים לגידול בבית גרעין}}
{{ח:תת|(1)}} לא יכניס אדם לבית גרעין צמח של תות שדה אלא אם כן נתקיימו בו אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הצמח נוצר בריבוי מריסטמטי, לאחר טיפול בחום של לא פחות מ־37°C במשך 4–6 שבועות, ובלבד שלא יווצר יותר מצמח אחד מכל קדקד;
{{ח:תתת|(2)}} טרם הכנסתו לבית הגרעין נבדק הצמח במעבדה שקבע המנהל ולפי שיטה שאישר, ונמצא חופשי ממחלות וירוס.
{{ח:תת|(2)}} מכל צמח גרעין יילקח מדגם של 12 שלוחות לפחות לבדיקה בוסתנאית ולבדיקת טוהר הזן לפי התנאים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} שתילת השלוחות לבדיקה תתבצע בתנאים מסחריים לגבי צפיפות, כיסוי, דישון, השקיה וריסוס;
{{ח:תתת|(2)}} הבדיקות תהיינה לגבי התכונות האלה:
{{ח:תתתת|(1)}} קצב גידול ופריחה;
{{ח:תתתת|(2)}} צורת הצמח וממדיו;
{{ח:תתתת|(3)}} צורה וצבע של העלוה והפרחים;
{{ח:תתתת|(4)}} צורה, צבע ומוצקות של הפרי.
{{ח:תת|(3)}} הבדיקה הבוסתנאית תבוצע בידי מי שאישר לכך המנהל.
{{ח:תת|(4)}} לא יוחזק צמח גרעין, לאחר אישורו בתור כזה, יותר מ־4 שנים.
{{ח:תת|(5)}} בצמחי גרעין תיעשה בדיקה וירולוגית טרם הורדת שלוחות מדי שנה.

{{ח:סעיף|13|בית גרעין}}
{{ח:ת}} בבית גרעין יתקיימו הוראת {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנות 7}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9}} {{ח:פנימי|סעיף 10|ו־10}}.

{{ח:סעיף|14|גידול בבית גרעין}}
{{ח:ת}} כל צמח בבית גרעין יגדל בכלי גידול נפרד; כלי הגידול יהיו נפרדים זה מזה בדרך שתמנע מגע בין צמח לצמח, והם יוצבו על שולחן שפניו עשויים רשת וגובהו 50 סנטימטרים לפחות מן הקרקע.

{{ח:סעיף|15|השרשת שלוחות}}
{{ח:ת}} השרשת כל שלוחה תהיה בכלי נפרד ובמצע מנותק.

{{ח:סעיף|16|חיטוי כלים לשימוש בבית גרעין}}
{{ח:ת}} כלים לעבודה בבית גרעין לא ישמשו אלא לאחר שחוטאו בחומר שאישר המנהל למטרה זו.

{{ח:סעיף|17|סימון}}
{{ח:ת}} כל צמח בבית גרעין יסומן עם תחילת גידולו בתווית סימון; על התווית יירשמו באופן בולט לעין וקריא שיישמר במשך כל תקופת הגידול, פרטים אלו:
{{ח:תת|(1)}} שם הזן (או קוד);
{{ח:תת|(2)}} הקלון או סימון זיהוי;
{{ח:תת|(3)}} מקור הקלון;
{{ח:תת|(4)}} תאריך הכנסת הצמח לבית גרעין.

{{ח:סעיף|18|תקן בריאות צמחים בבית גרעין}}
{{ח:תת|(1)}} תקן בריאות צמחים בבית גרעין יהיה, מחלות וירוס, מחלות נבילה או נפילה, נמטודות ומחלות מיקופלסמה; הסבילות היא 0 ויש לבער את הצמחים הנגועים.
{{ח:תת|(2)}} בכל מקרה של הופעת צמח חריג או תופעה חריגה תימסר הודעה למנהל מיד עם הגילוי.
{{ח:תת|(3)}} המנהל רשאי להחליט, בהתאם לנסיבות מה הן הפעולות שיש לבצע בצמחים החריגים.

{{ח:סעיף|19|הורדת שלוחות בבית גרעין}}
{{ח:ת}} הורדת השלוחות תיעשה מכל צמח בנפרד וכל שלוחה תקבל את הסימון של צמח הגרעין ממנו הורדה ואות זיהוי נוסף.

{{ח:סעיף|20|תקן שלוחות}}
{{ח:ת}} שלוחות גרעין הראויות לשתילה יהיו:
{{ח:תת|(1)}} מפותחות וגטטיבית בהתאם לזן ואחידות בצורתן;
{{ח:תת|(2)}} נקיות מסימני מחלות הנגרמות על־ידי פטריות, בקטריות, נמטודות ומזיקים אחרים;
{{ח:תת|(3)}} נקיות ממחלות וירוס ומיקופלסמה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: גידול צמחי יסוד של תות שדה}}

{{ח:סעיף|21|גידול וריבוי של צמחי יסוד}}
{{ח:תת|(1)}} גידול צמח יסוד וייצור שלוחות יסוד יוגבל לשנה אחת ממועד הכנסת שלוחות הגרעין לבית היסוד.
{{ח:תת|(2)}} טרם הכנסת שלוחות גרעין חדשות חייב המגדל לקבל אישור מפקח השירות לביקורת זרעים שבית היסוד נקי מצמחי תות שדה.

{{ח:סעיף|22|בית יסוד}}
{{ח:ת}} בבית יסוד יתקיימו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנות 7}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9}} {{ח:פנימי|סעיף 10|ו־10}}.

{{ח:סעיף|23|גידול בבית יסוד}}
{{ח:תת|(1)}} גידול צמחים בבית יסוד יהיה על שולחנות מנותקים, מוגבהים לא פחות מ־20 סנטימטרים מהקרקע.
{{ח:תת|(2)}} המרחק בין שולחן לשולחן יהיה 60 סנטימטרים לפחות.
{{ח:תת|(3)}} בכל שולחן יישתלו שלוחות מזן אחד בלבד; ההפרדה בין קלון לקלון מאותו הזן, באותו שולחן, תהיה על ידי מחיצה קשיחה מתחתית השולחן עד לגובה של 50 סנטימטרים מעל למצע.

{{ח:סעיף|24|סימון קלונים}}
{{ח:ת}} סימון קלונים בשולחנות יכלול את שם הזן, מספר הקלון ותאריך שתילה וייעשה באופן בולט לעין וקריא, ויישמר במשך כל תקופת הגידול.

{{ח:סעיף|25|תקן בריאות לצמחים בבית יסוד}}
{{ח:ת}} תקן בריאות בבית יסוד יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} מחלות וירוס ומיקופלסמה – פסילת כל הקלון וביעורו;
{{ח:תת|(2)}} מחלות נבילה או נפילה ונמטודות – ביעור כל הקטע בין מחיצה למחיצה.

{{ח:סעיף|26|שלוחות יסוד ראויות לשתילה במטע־אם}}
{{ח:ת}} שלוחות יסוד הראויות לשתילה במטע־אם יהיו שלוחות יסוד שנתקיימו בהן הוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|תקנה 20}}.

{{ח:סעיף|27|הורדת שלוחות וסימונן}}
{{ח:תת|(1)}} הורדת שלוחות יסוד להעברה למטע־אם תיעשה מכל קלון בנפרד.
{{ח:תת|(2)}} השלוחות יסומנו בתוית סימון עם פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שם הזן או הקוד;
{{ח:תתת|(2)}} הקלון או סימן־זיהוי;
{{ח:תתת|(3)}} מקור הקלון.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: גידול מטע אם של תות שדה}}

{{ח:סעיף|28|גידול וריבוי של מטע אם}}
{{ח:ת}} גידול מטע אם וייצור שלוחות מטע־אם יוגבל לשנה אחת ממועד הכנסת שלוחות היסוד למטע אם.

{{ח:סעיף|29|מטע אם}}
{{ח:ת}} במטע אם יתקיימו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|תקנות 7}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8}}, {{ח:פנימי|סעיף 9|9}} {{ח:פנימי|סעיף 10|ו־10}}.

{{ח:סעיף|30|גידול במטע־אם}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 23|תקנה 23}} יתקיימו בגידול מטע אם.

{{ח:סעיף|31|סימון קלונים במטע אם}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24|תקנה 24}} יתקיימו בסימון הקלונים במטע אם.

{{ח:סעיף|32|תקן בריאות}}
{{ח:ת}} תקן בריאות לצמחים במטע־אם יהיה כמפורט להלן:
{{ח:ת}}

הפגמים	סבילות	הוראות טיפול

{{ח:תת|(1)}} מחלות וירוס ומיקופלסמה
0	ביעור כל הצמחים בשולחן בין מחיצה למחיצה עם גילוי נגיעות;

{{ח:תת|(2)}} מחלות נבילה או נפילה ונמטודות
0	ביעור לפי החלטת מפקח במקום.

{{ח:סעיף|33|הודעה על הוצאת שתילים}}
{{ח:ת}} שבועיים לפני כל הוצאת שתילים ממטע אם יודיע השתלן לשירות לביקורת זרעים על מועד הוצאה.

{{ח:סעיף|34|תקן שתילים ואריזה}}
{{ח:תת|(1)}} לאחר הוצאת השתילים יוסרו העלים עד לבסיס הפטוטרת (לא כולל).
{{ח:תת|(2)}} השתילים חייבים להיות בעלי שרשים באורך של לפחות 8 סנטימטרים ובקוטר כתר של לפחות 8 מילימטרים בעלי מערכת שרשים מפותחת עם לפחות 12 שרשים מבסיס הכתר.
{{ח:תת|(3)}} השתילים ייארזו בשקיות פלסטיק; בכל שקית ייארזו שתילים בגודל אחיד.
{{ח:תת|(4)}} לפני המכירה חייבים השתילים לעבור תקופת צינון בטמפרטורה של 0 עד 1 מעלות צלסיוס לתקופה של ששה שבועות לפחות.

{{ח:סעיף|35|סימון השתילים}}
{{ח:ת}} הסימון על האריזה יכלול תוית עם שם הזן, מספר הקלון, מספר השתילים, תאריך הכנסה לקירור ושם היצרן.

{{ח:סעיף|36|חומר ריבוי}}
{{ח:ת}} שתילים שהוצאו ממטע־אם ונארזו כאמור ייקראו ”חומר ריבוי מאושר“ ויסומנו ככאלה על תוית הסימון.

{{ח:סעיף|37|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושים ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ד בכסלו התשמ״ח (15 בדצמבר 1987)}}
* '''אריה נחמקין'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]