תקנות בתי המשפט, בתי הדין לעבודה ולשכות ההוצאה לפועל (סדרי דין בתקופת שביתה או השבתה של עובדים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות בתי המשפט, בתי הדין לעבודה ולשכות ההוצאה לפועל (סדרי דין בתקופת שביתה או השבתה של עובדים), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1430א|תקנות בית המשפט (סדרי הדין בתקופת שביתה או השבתה חלקית של עובדים בבתי המשפט)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4265A.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 1184|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4362.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ג, 90|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4415.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 894|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5528.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 166|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6011.pdf}}, {{ח:תיבה|674|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6042.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 1248|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7022.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיפים 46}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 109|ו־47}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, התשי״ז–1957}}, {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 88|וסעיף 88}} {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|לחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}}, ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי על פי דין, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ג, תש״ס, תשע״א}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסמך“ – לרבות כתב בי־דין במשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|בתקנות סדר הדין האזרחי, התשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית־משפט“ – בית המשפט העליון, בית הדין הארצי לעבודה, בית משפט מחוזי, בית דין אזורי לעבודה, בית משפט שלום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק ההוצאה לפועל“ – {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל|חוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לשכה“ – לשכת הוצאה לפועל כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק ההוצאה לפועל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשם ההוצאה לפועל“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 3|בסעיף 3 לחוק ההוצאה לפועל}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשם“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|בתקנות סדר הדין האזרחי, התשכ״ג–1963}} {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין)|ובתקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין), התשנ״ב–1991}}, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שביתה“ – לרבות שביתה חלקית, שביתת האטה או הפרעה מאורגנת אחרת של מהלך העבודה התקין בידי קבוצת עובדים.

{{ח:סעיף|2|תחולת התקנות|תיקון: תשמ״ב, תשנ״ג, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות אלה יחולו על בית משפט ועל לשכה שבהם מתקיימת שביתה או השבתה וכל עוד היא מתקיימת.
{{ח:תת|(ב)}} מנהל בתי המשפט יפרסם הודעה על שביתה או השבתה המתקיימת או העומדת להתקיים, ככל הידוע לו, ברדיו, בטלויזיה או בשני עיתונים יומיים, ויפרט בהודעתו את בתי המשפט המושבתים.
{{ח:תת|(ב1)}} מנהל מערכת ההוצאה לפועל יפרסם הודעה על שביתה או השבתה המתקיימת או העומדת להתקיים, ככל הידוע לו, ברדיו, בטלוויזיה או בשני עיתונים יומיים, ויפרט בהודעתו את הלשכות המושבתות.
{{ח:תת|(ג)}} בסיום השביתה או ההשבתה יפרסם מנהל בתי המשפט או מנהל מערכת ההוצאה לפועל, לפי העניין, בהודעה ברשומות, את התקופה שבה התקיימה השביתה או ההשבתה בבתי המשפט או הלשכות שעליהם חלו תקנות אלה.

{{ח:סעיף|3|עניינים שבהם יקויימו הליכים|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ג, תש״ס, תש״ס־2, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} בבית משפט או לשכה שעליהם חלות תקנות אלה, למעט בית הדין הארצי לעבודה ובית דין אזורי לעבודה, יקויימו הליכים בענינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מעצר ושחרור בערובה;
{{ח:תתת|(2)}} חקירת סיבות מוות;
{{ח:תתת|(3)}} ענין פלילי כשהנאשם או המערער מוחזק במעצר או במאסר;
{{ח:תתת|(4)}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|פקודת התעבורה}}, או התקנות לפיה;
{{ח:תתת|(5)}} משפטים בבית משפט לנוער;
{{ח:תתת|(6)}} עניני המעמד האישי;
{{ח:תתת|(7)}} סעדים זמניים בענינים אזרחיים;
{{ח:תתת|(8)}} צווי ביניים בבית המשפט הגבוה לצדק;
{{ח:תתת|(9)}} סוגי עניינים אחרים שהחליט עליהם נשיא בית המשפט או מנהל מערכת ההוצאה לפועל והודעה על כך נתפרסמה בשני עתונים יומיים;
{{ח:תתת|(10)}} כל ענין אחר אשר בית המשפט או רשם ההוצאה לפועל החליט לדון בו, בין מיוזמתו ובין על־פי בקשת בעל־דין, ובלבד שהודע מראש לבעלי הדין או לבאי־כוחם, בכל דרך שהיא, על קיום ההליך באותו ענין.
{{ח:תת|(ב)}} בבית הדין הארצי לעבודה ובבית דין אזורי לעבודה יקוימו הליכים בענינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סכסוכים קיבוציים;
{{ח:תתת|(2)}} צווים זמניים בענין הגבלת חופש העיסוק;
{{ח:תתת|(3)}} לפי {{ח:חיצוני|חוק ביטוח בריאות ממלכתי|חוק ביטוח בריאות ממלכתי, התשנ״ד–1994}};
{{ח:תתת|(4)}} שיש לשמוע בהם עדות של אדם העומד לצאת לחו״ל;
{{ח:תתת|(5)}} סעדים זמניים בענינים אזרחיים;
{{ח:תתת|(6)}} בכל ענין אחר אשר בית הדין החליט לדון בו, בין מיוזמתו ובין על פי בקשת בעל דין, ובלבד שהודע מראש לבעלי הדין או לבאי כוחם, בכל דרך שהיא, על קיום ההליך באותו ענין.

{{ח:סעיף|4|סמכויות רשם|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} פעולה שמזכיר ראשי של בית משפט או מנהל לשכת ההוצאה לפועל או פקיד מפקידיהם מוסמך לעשות על פי חיקוק, לרבות על פי תקנות אלה, רשאי לעשותה גם רשם או רשם ההוצאה לפועל, לפי העניין.

{{ח:סעיף|5|הארכת מועדים|תיקון: תשע״א}}
{{ח:ת}} תקופה שתקנות אלה חלות עליה לא תובא במנין הימים לגבי חישוב מועד או זמן לעשיית דבר שבסדר הדין או שבנוהג שנקבע בחיקוק או בהחלטת בית המשפט, בהחלטת הרשם או בהחלטת רשם ההוצאה לפועל.

{{ח:סעיף|6|אגרות|תיקון: תש״ס, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} אגרה שיש לשלמה בעד הליך לפי {{ח:חיצוני|תקנות בתי המשפט (אגרות)|תקנות בית משפט (אגרות), התשמ״ח–1987}}, או לפי {{ח:חיצוני|תקנות בית המשפט לעניני משפחה (אגרות)|תקנות בית המשפט לעניני משפחה (אגרות), התשנ״ו–1995}}, או לפי {{ח:חיצוני|תקנות בית הדין לעבודה (אגרות)|תקנות בית הדין לעבודה (אגרות), התשכ״ט–1969}}, או לפי {{ח:חיצוני|תקנות ההוצאה לפועל (אגרות, שכר והוצאות)|תקנות ההוצאה לפועל (אגרות, שכר והוצאות), התשכ״ח–1968}}, או לפי {{ח:חיצוני|תקנות שיפוט בתביעות קטנות (סדרי דין)|תקנות שיפוט בתביעות קטנות (סדרי דין), התשל״ז–1976}}, ולא היתה אפשרות לשלמה כאמור בתקנות האמורות, תשולם בקופת בית המשפט או בקופת ההוצאה לפועל, לפי העניין, מיד לאחר תום התקופה שתקנות אלה חלות עליה, ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} אם יש צורך בקביעת שווי ההליך, תשולם האגרה מיד לאחר קביעת השווי;
{{ח:תתת|(2)}} אם קבע בית המשפט, הרשם או רשם ההוצאה לפועל מועד אחר או דרך אחרת לתשלום האגרה, לרבות תשלום בבנק הדואר או בשיק בנקאי לפקודת בית המשפט או לפקודת ההוצאה לפועל, לפי העניין, תשולם האגרה במועד ובדרך שקבע בית המשפט, הרשם או רשם ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ב)}} לא שולמה האגרה כאמור בתקנת משנה (א), רשאי בית המשפט, הרשם או רשם ההוצאה לפועל למחוק את ההליך ויראו את ההליך כאילו לא הוגש, או להאריך את הזמן לתשלום האגרה אם מצא טעם מיוחד לכך.

{{ח:סעיף|7|הגשת מסמכים לבית המשפט או ללשכה|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ג, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} מסמך שחייבים או שמותר להגישו לבית משפט או ללשכה, רואים אותו כמסמך שהוגש כהלכה לבית המשפט או ללשכה אם נמסר בדואר רשום ממוען כדבעי אל אותו בית משפט או אל אותה לשכה, ורואים את מועד מסירתו לדואר כאמור כמועד הגשתו לבית המשפט או ללשכה.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה לדון בענין על פי תקנות אלה וכן כל מסמך שיש להגישו לבית המשפט או ללשכה הדנים בענין על פי תקנות אלה, יש להגישם, על אף האמור בתקנת משנה (א), אל המזכיר הראשי של בית המשפט או אל מנהל לשכת ההוצאה לפועל, לפי הענין.
{{ח:תת|(ג)}} הוגש מסמך לבית המשפט או ללשכה או שנמסר לדואר והועבר לבית המשפט או ללשכה והמסמך אינו תקין, ישלח המזכיר הראשי של בית המשפט או מנהל לשכת ההוצאה לפועל, לפי הענין, הודעה על כך לצדדים וידרוש תיקון הפגם; לא תוקן הפגם תוך שבעה ימים מיום שנמסרה הודעה כאמור, יחזירו בית המשפט או הלשכה את המסמך למי שמסרו, ויראו את המסמך כאילו לא הוגש.

{{ח:סעיף|8|המצאת מסמכים|תיקון: תשמ״ב, תשע״א}}
{{ח:תת|(א)}} בעל דין, הרשאי או החייב להגיש מסמך לבית המשפט או ללשכה, ועל פי חיקוק או החלטת בית המשפט, הרשם או רשם ההוצאה לפועל חייב להימסר העתק מאותו מסמך לכל אדם, חייב בעל הדין, בעת הגשתו של אותו מסמך לבית המשפט או ללשכה או בעת מסירתו לדואר, לפי הענין, למסור עותק מן המסמך לכל אדם כאמור, זולת אם בית המשפט או רשם ההוצאה לפועל הורה אחרת; רואים את העתק המסמך שנמסר כהלכה לכל אדם כאמור, אם נמסר בדואר רשום ממוען כדבעי אל אותו אדם.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט, הרשם או רשם ההוצאה לפועל רשאים לדרוש בכל עת מכל בעל דין שהיה חייב למסור העתק המסמך בהתאם לתקנת משנה (א), כי יגיש לו אישור מסירה או ראיות אחרות, להנחת דעתו, כי אכן נמסר ההעתק כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} הגיש אדם מסמך לבית המשפט או ללשכה או מסרו לדואר, לפי הענין, והוא חייב למסור העתק ממנו כאמור בתקנת משנה (א) ולא מסרו, יהא דין המסמך שהוגש לבית המשפט או ללשכה או שנמסר לדואר כאילו לא הוגש, כל עוד לא נמסר ההעתק כנדרש, זולת אם קבע בית המשפט או רשם ההוצאה לפועל אחרת.

{{ח:חתימות|ג׳ באלול התשמ״א (2 בספטמבר 1981)}}
* '''משה נסים'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]