חוק הכנסת

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הכנסת, התשנ״ד–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000325}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ד, 140|חוק הכנסת (מספר החברים בועדות)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_203746.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 234|תיקון מס׳ 23 לחוק־יסוד: הכנסת|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211292.pdf}}, {{ח:תיבה|372|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211363.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 112|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_203780.pdf}}, {{ח:תיבה|181|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211499.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 74|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211607.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 130|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300189.pdf}}, {{ח:תיבה|156|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300195.pdf}}, {{ח:תיבה|238|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300234.pdf}}, {{ח:תיבה|261|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300248.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 28|מספר חברי ועדות בתקופת כהונתה של הכנסת החמש־עשרה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300278.pdf}}, {{ח:תיבה|50|תיקון מס׳ 10 (היועץ המשפטי לכנסת)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300285.pdf}}, {{ח:תיבה|78|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300294.pdf}}, {{ח:תיבה|114|תיקון מס׳ 29 לחוק־יסוד: הכנסת|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300314.pdf}}, {{ח:תיבה|170|חוק הממשלה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300338.pdf}}, {{ח:תיבה|199|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300348.pdf}}, {{ח:תיבה|426|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300375.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 6|חוק לתיקון דיני בחירות לכנסת (התאמה לחוק־יסוד: הממשלה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300420.pdf}}, {{ח:תיבה|502|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300532.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 308|תיקון מס׳ 18|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299612.pdf}}, {{ח:תיבה|336|מספר חברי ועדת הכספים בתקופת כהונתה של הכנסת השש־עשרה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299639.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 6|תיקון מס׳ 4 לחוק הדגל והסמל|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299622.pdf}}, {{ח:תיבה|707|תיקון מס׳ 33 לחוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299987.pdf}}, {{ח:תיבה|948|תיקון מס׳ 21|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_306563.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 304|מספר חברי ועדת הכספים בתקופת כהונתה של הכנסת השבע־עשרה|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300081.pdf}}, {{ח:תיבה|393|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300039.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 205|תיקון מס׳ 23|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300791.pdf}}, {{ח:תיבה|220|תיקון מס׳ 24|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300872.pdf}}, {{ח:תיבה|470|תיקון מס׳ 25|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300845.pdf}}, {{ח:תיבה|668|מספר הסגנים ליושב ראש הכנסת בתקופת כהונתה של הכנסת השבע־עשרה|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300919.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 136|מספר הסגנים ליושב ראש הכנסת בתקופת כהונתה של הכנסת השמונה־עשרה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301025.pdf}}, {{ח:תיבה|316|חוק התפלגות סיעה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301045.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 567|תיקון מס׳ 27|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301190.pdf}}, {{ח:תיבה|609|תיקון מס׳ 28|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301218.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 94|תיקון מס׳ 29|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301209.pdf}}, {{ח:תיבה|360|תיקון מס׳ 30|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301189.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 22|תיקון מס׳ 31|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301351.pdf}}, {{ח:תיבה|116|תיקון מס׳ 32|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301372.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 38|תיקון מס׳ 25 לחוק הדיינים|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300898.pdf}}, {{ח:תיבה|106|תיקון מס׳ 34|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301527.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 2|מספר הסגנים ליושב ראש הכנסת בתקופת כהונתה של הכנסת התשע־עשרה|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301591.pdf}}, {{ח:תיבה|347|תיקון מס׳ 62 לחוק הבחירות לכנסת|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301595.pdf}}, {{ח:תיבה|554|תיקון מס׳ 36|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303801.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 251|חוק הפסקת חברות בכנסת של חבר הכנסת המכהן כשר או כסגן שר (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_313650.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 294|תיקון מס׳ 38|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_318416.pdf}}, {{ח:תיבה|294|תיקון מס׳ 39|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_318418.pdf}}, {{ח:תיבה|309|תיקון מס׳ 40|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_318973.pdf}}, {{ח:תיבה|335|תיקון מס׳ 41|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_320088.pdf}}, {{ח:תיבה|338|תיקון מס׳ 42|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_320102.pdf}}, {{ח:תיבה|1087|תיקון מס׳ 43|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_347843.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1046|חוק לעניין הרכב ועדות בכנסת (הוראות מיוחדות לכנסת העשרים)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390330.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 22|תיקון מס׳ 44|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_395585.pdf}}, {{ח:תיבה|693|תיקון מס׳ 45|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_501325.pdf}}, {{ח:תיבה|714|תיקון מס׳ 36 לחוק מימון מפלגות|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_502450.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 74|תיקון מס׳ 47|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_573907.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 14|תיקון מס׳ 48|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_583844.pdf}}, {{ח:תיבה|370|תיקון מס׳ 49|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_603566.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 4|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_608417.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 2|תיקון מס׳ 51|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1428638.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1054|תיקון מס׳ 52|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4643057.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 440|תיקון מס׳ 105 לחוק בתי המשפט|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6165552.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 50|תיקון מס׳ 44 לחוק מימון מפלגות|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_10289697.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פתיחת הכנסת}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: ועדות}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: בחירת נציגים}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: השעיה והעברה מכהונה של יושב ראש הכנסת או של סגן מסגניו}}

{{ח:פנימי|פרק ד1|פרק ד׳1: הפסקת חברות של חבר הכנסת שהתקיים בו האמור בסעיף 7א(א)(2) או (3) לחוק־יסוד: הכנסת}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: ראש האופוזיציה}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: היועץ המשפטי לכנסת}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: נציב הדורות הבאים לכנסת {{ח:הערה|(בוטל)}}}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: שכר חברי הכנסת}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: סיעות}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: מרכז המחקר והמידע של הכנסת}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: שדלנים}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|התוספת השניה {{ח:הערה|(בוטלה)}}}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פתיחת הכנסת|תיקון: תש״ס־4}}

{{ח:סעיף|1|ישיבת הפתיחה של הכנסת|תיקון: תשנ״ו, תשס״א־3, תשס״ה, תשס״ו־2, תשע״ו־5}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הכנסת תתכנס לישיבתה הראשונה ביום הארבעה עשר שלאחר יום הבחירות לכנסת, בשעה ארבע אחרי הצהריים, ואם היה יום זה אחד מהימים המנויים בפסקה (2) – ביום שלאחר מכן שאינו אחד מאותם ימים.
{{ח:תתת|(2)}} אלה הימים שבהם לא תתכנס הכנסת לישיבתה הראשונה: יום שישי, יום שבת, מועד ממועדי ישראל המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א(א) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, וערביהם, חול המועד, יום הזיכרון לשואה ולגבורה וערבו, יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל וערבו, יום העצמאות, ותשעה באב וערבו.
{{ח:תתת|(3)}} יושב ראש הכנסת רשאי, בשל יום מנוחה, חג, מועד או יום זיכרון, שאינם מנויים בפסקה (2), ולפי פניה של מי שנבחר לכנסת הנכנסת –
{{ח:תתתת|(א)}} לדחות את ישיבתה הראשונה של הכנסת ליום שלאחר היום שנקבע לפי פסקה (1), שאינו אחד מהימים המנויים בפסקה (2);
{{ח:תתתת|(ב)}} לשנות את שעת כינוס הכנסת האמורה בפסקה (1).
{{ח:תת|(א1)}} הכנסת תיפתח על ידי נשיא המדינה, והוא ימסור את הנהלת הישיבה ליושב ראש הכנסת או ליושב ראש הכנסת בפועל כאמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 20|בסעיף 20(א) לחוק־יסוד: הכנסת}}; בהעדרו של נשיא המדינה, תיפתח הכנסת על ידי יושב ראש הכנסת או יושב ראש הכנסת בפועל כאמור.
{{ח:תת|(א2)}} משפתח יושב ראש הכנסת או יושב ראש הכנסת בפועל את ישיבתה הראשונה של הכנסת או משקיבל לידיו את הנהלתה, יצהיר את הצהרת האמונים של חברי הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} משהצהיר יושב ראש הכנסת או יושב ראש הכנסת בפועל את הצהרת האמונים, ייקראו בפני המליאה {{ח:חיצוני|תהלים_קכב/ניקוד|מזמור קכ״ב בתהלים}} וקטעים מתוך {{ח:חיצוני|מגילת העצמאות של מדינת ישראל|ההכרזה על הקמת מדינת ישראל}}, המופיעים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש הכנסת או יושב ראש הכנסת בפועל ישוב ויקרא את הצהרת האמונים באזני חברי הכנסת וכל אחד מחברי הכנסת יקום, בזה אחר זה, ויצהיר:
{{ח:תתת}} ”מתחייב אני“.
{{ח:תת|(ד)}} ישיבת הפתיחה תינעל בשירת המנון המדינה ”התקווה“ בנוסח המובא {{ח:חיצוני|חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה#תוספת|בתוספת לחוק הדגל, הסמל והמנון המדינה, התש״ט–1949}}.

{{ח:סעיף|2|הצהרה לאחר ישיבת הפתיחה|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} חבר הכנסת שלא נכח בישיבת הפתיחה, או שהיה לחבר הכנסת לאחר מכן, יצהיר את הצהרת האמונים בישיבה הראשונה שבה הוא נוכח; יושב ראש הישיבה יקרא באזניו את נוסח ההצהרה, וחבר הכנסת יקום ויצהיר:
{{ח:תתת}} ”מתחייב אני“.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: ועדות|תיקון: תש״ס־4}}

{{ח:סעיף|2א|הועדה המסדרת|תיקון: תש״ס־4, תשס״ב, תש״ע}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסת תבחר, מוקדם ככל האפשר לאחר היבחרה, ועדה מסדרת; בראש הועדה המסדרת יעמוד חבר הכנסת מהסיעה של חבר הכנסת שעליו הטיל נשיא המדינה את התפקיד להרכיב ממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} הייצוג בועדה המסדרת יהיה לפי גודלן היחסי של הסיעות, ובלבד שלכל סיעה בת 4 חברים או יותר יהיה נציג בועדה המסדרת; סיעה שאין לה נציג בועדה המסדרת רשאית להודיע לועדה כי אחד מחבריה ישמש כמשקיף מטעמה בועדה; למשקיף כאמור לא תהיה זכות הצבעה בועדה.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה המסדרת תביא לאישור הכנסת הצעה בדבר הרכב הועדות הקבועות.
{{ח:תת|(ד)}} לועדה המסדרת יהיו, עד לבחירתה של ועדת הכנסת, סמכויות ועדת הכנסת הנוגעות לסדרי הבית ולדיוני הכנסת וכן סמכותה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}.
{{ח:תת|(ה)}} עד לבחירת ועדות הכנסת רשאית הועדה המסדרת לבחור ועדות זמניות לעניני כספים ולעניני חוץ וביטחון, ובלבד שמספר חברי ועדות אלה לא יעלה על מספר החברים בועדת הכספים ובועדת החוץ והביטחון לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}}; יושב ראש הועדה המסדרת ימסור על כך הודעה לכנסת.

{{ח:סעיף|3|מספר החברים בועדות הכנסת|תיקון: תשנ״ו, תשנ״ו־2, תשע״ז, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מספר החברים בועדה קבועה של הכנסת לא יעלה על חמישה־עשר.
{{ח:תת|(ב)}} מספר החברים בועדת החוץ והבטחון, בועדת החוקה, חוק ומשפט וכן בועדת הכספים של הכנסת, לא יעלה על שבעה־עשר.
{{ח:תת|(ג)}} מספר החברים בועדת הכנסת ייקבע בידי הכנסת ובלבד שהרכב הועדה יהיה, ככל שניתן, לפי יחסי הכוחות של הסיעות בכנסת.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), ועדת הכנסת רשאית לקבוע, ברוב של שלושה רבעים מחבריה, כי בתקופת כהונתה של הכנסת שבה מתקבלת ההחלטה מספר החברים בוועדת החוץ והביטחון לא יעלה על תשעה־עשר ומספר החברים בוועדת הכספים לא יעלה על עשרים.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת|בחוק־יסוד: הכנסת}}.}}

{{ח:סעיף|4א|דיווח ראש המטה הכללי|תיקון: תשס״ה־3}}
{{ח:ת}} ראש המטה הכללי ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת מעת לעת ולא פחות מאחת לחודשיים, על פעילות צבא הגנה לישראל, וכן יימסרו לוועדה דיווחים מיוחדים לפי בקשתה; סברה הוועדה ברוב חבריה כי מדובר בענין בעל דחיפות מיוחדת, ידווח עליו ראש המטה הכללי לועדה או לועדת משנה שלה, לפי קביעת הוועדה, בהקדם ככל האפשר, ולא יאוחר מ־48 שעות מעת שביקשה את הדיווח.

{{ח:סעיף|5|דיון בועדת משנה|תיקון: תשנ״ח, תש״ס־4, תש״ע־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אישור“ – לרבות הסכמה, החלטה, התייעצות ופעולה אחרת כיוצא באלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – ועדה מוועדות הכנסת לרבות ועדה משותפת.
{{ח:תת|(ב)}} נדרש, על פי כל דין, אישור של ועדה מוועדות הכנסת, רשאי יושב ראש הוועדה, בהתייעצות עם יושב ראש הכנסת, לקבוע כי האישור יינתן על ידי ועדת משנה של אותה ועדה, אם שוכנע כי טעמים של חשש לפגיעה בביטחון המדינה או ביחסי החוץ שלה מחייבים כי האישור, או הדיון בקשר אליו, יישמרו בסוד.
{{ח:תת|(ג)}} הוועדה תבחר את חברי ועדת המשנה; מספרם של חברי ועדת המשנה לא יעלה על חמישה.
{{ח:תת|(ד)}} דין אישור שניתן על ידי ועדת המשנה לפי סעיף זה, כדין אישור שניתן על ידי הוועדה.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} ישיבותיה של ועדת המשנה לפי סעיף זה תהיינה חסויות.
{{ח:תתת|(2)}} פרסומם של הדברים שנאמרו או שנמסרו בישיבותיה של ועדת המשנה אסור, אלא אם כן החליטה ועדת המשנה אחרת.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} בלי לגרוע מהוראות סעיפים קטנים (ב) עד (ה), נדרש, על פי כל דין, אישור של ועדת הכספים של הכנסת, רשאי יושב ראש הוועדה, בהתייעצות עם יושב ראש הכנסת, לקבוע כי האישור יינתן על ידי ועדת משנה של ועדת הכספים, אם שוכנע כי טעמים מיוחדים של חשש לפגיעה של ממש בעניין כלכלי משמעותי של המדינה מחייבים כי האישור, או הדיון בקשר אליו, יישמרו בסוד, ויחולו הוראות סעיף קטן (ד).
{{ח:תתת|(2)}} ועדת הכספים של הכנסת תבחר את חברי ועדת המשנה כאמור בפסקה (1) עם תחילת כהונתה של כל כנסת; מספרם של חברי ועדת המשנה יהיה חמישה לפחות, וחלקם יהיו חברים בסיעות האופוזיציה, כהגדרתן {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(ג)}}.
{{ח:תתת|(3)}} ישיבותיה של ועדת המשנה לפי סעיף קטן זה תהיינה חסויות לתקופה שתקבע ועדת המשנה, הקצרה ביותר המתחייבת מאופי העניין, ובתקופה זו יחולו הוראות סעיף קטן (ה)(2).

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: בחירת נציגים|תיקון: תש״ס־4}}

{{ח:סעיף|6|בחירת נציגים|תיקון: תשנ״ח־2, תשנ״ט, תשע״ג, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הליכים פליליים“ – כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ –
{{ח:תתתת|(1)}} הוועדה לבחירת דיינים שלפי {{ח:חיצוני|חוק הדיינים#סעיף 6|סעיף 6 לחוק הדיינים, התשט״ו–1955}};
{{ח:תתתת|(2)}} ועדת המינויים שלפי {{ח:חיצוני|חוק הקאדים#סעיף 4|סעיף 4 לחוק הקאדים, התשכ״א–1961}};
{{ח:תתתת|(3)}} ועדת המינויים שלפי {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים#סעיף 11|סעיף 11 לחוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, התשכ״ג–1962}};
{{ח:תתתת|(4)}} הועדה לבחירת שופטים שלפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: השפיטה#סעיף 4|סעיף 4 לחוק־יסוד: השפיטה}}.
{{ח:תת|(ב)}} הכנסת רשאית, בתקנונה, לקבוע סייגים לבחירת חבר מטעמה בועדה, דרכי השעיה של חבר בועדה שמתנהלים נגדו הליכים פליליים, עד לסיומם, וכן דרכי העברה של חבר בועדה מכהונתו בה, אם הורשע בדין, בעקבות הליכים פליליים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} הכנסת רשאית, בתקנונה, לקבוע סייגים לבחירת חברי הוועדה הנבחרים בכנסת, דרכי השעיה של חבר בועדה שמתנהלים נגדו הליכים פליליים, עד לסיומם, וכן דרכי העברה של חבר בועדה מכהונתו בה, אם הורשע בדין, בעקבות הליכים פליליים.
{{ח:תת|(ג)}} העבירה הכנסת מכהונתו חבר בועדה, תבחר חבר אחר במקומו; השעתה הכנסת מכהונתו חבר בועדה, תבחר חבר אחר במקומו למשך תקופת ההשעיה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(החל מיום תחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש):}} העבירה הכנסת מכהונתו חבר בועדה, ייבחר חבר אחר במקומו; השעתה הכנסת מכהונתו חבר בועדה, ייבחר חבר אחר במקומו למשך תקופת ההשעיה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: השעיה והעברה מכהונה של יושב ראש הכנסת או של סגן מסגניו|תיקון: תש״ס־4}}

{{ח:סעיף|7|השעיה וסייגים לכהונה של יושב ראש הכנסת או של סגן מסגניו – מחמת עבירה|תיקון: תשנ״ט, תשס״ה־2, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הכנסת רשאית, בהחלטה ברוב חבריה, להשעות מכהונתו את יושב ראש הכנסת או סגן ליושב ראש הכנסת, לתקופה שתקבע, או לקבוע סייגים לכהונתו, אם מסר היועץ המשפטי לממשלה עותק של כתב אישום נגדו כאמור {{ח:חיצוני|חוק חסינות חברי הכנסת זכויותיהם וחובותיהם#סעיף 4|בסעיף 4(א) לחוק חסינות חברי הכנסת זכויותיהם וחובותיהם, התשי״א–1951}} או אם מתקיימים נגדו הליכים פליליים, וזאת בין אם קבעה הכנסת כי תהיה לו חסינות בפני דין פלילי כאמור {{ח:חיצוני|חוק חסינות חברי הכנסת זכויותיהם וחובותיהם#סעיף 4|בסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק חסינות חברי הכנסת זכויותיהם וחובותיהם#סעיף 13|ו־13 לחוק האמור}} ובין אם לאו; הוראות סעיף קטן זה באות להוסיף על הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ב|סעיף 42ב לחוק־יסוד: הכנסת}}.
{{ח:תתת|(2)}} לענין סעיף זה, ”הליכים פליליים“ – החל בהגשת כתב אישום, למעט בעבירות האלה:
{{ח:תתתת|(א)}} עבירת תעבורה כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודת התעבורה}}, למעט עבירה לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 64א|סעיף 64א לפקודה}};
{{ח:תתתת|(ב)}} עבירה שנקבעה כעבירת קנס לפי כל חיקוק, שתובע לא הגיש בשלה כתב אישום;
{{ח:תתתת|(ג)}} עבירה שנקבעה כעבירה מנהלית לפי כל חיקוק, שתובע לא הגיש בשלה כתב אישום.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} הכנסת לא תשעה מכהונתו את יושב ראש הכנסת או סגן ליושב ראש הכנסת ולא תקבע סייגים לכהונתו, אלא לפי הצעת ועדת הכנסת שהתקבלה ברוב חבריה.
{{ח:תת|(ד)}} ועדת הכנסת לא תציע להשעות מכהונתו את יושב ראש הכנסת או סגן ליושב ראש הכנסת, או לקבוע סייגים לכהונתו, והכנסת לא תחליט לעשות כן, אלא לאחר שניתנה לו הזדמנות להשמיע את דברו.
{{ח:תת|(ה)}} ההצבעה בועדת הכנסת ובכנסת תהיה גלויה.
{{ח:תת|(ו)}} הליכי הדיון בועדת הכנסת ובכנסת ייקבעו {{ח:חיצוני|תקנון הכנסת|בתקנון הכנסת}}.

{{ח:סעיף|8|העברה מכהונה של יושב ראש הכנסת או של סגן מסגניו – שלא מחמת עבירה|תיקון: תשנ״ט, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסת רשאית, בהחלטה ברוב של שלושה רבעים מחבריה, להעביר מכהונתו את יושב ראש הכנסת או סגן ליושב ראש הכנסת, אם קבעה כי אין הוא ראוי לכהונתו מחמת התנהגות שאינה הולמת את מעמדו.
{{ח:תת|(ב)}} הכנסת לא תעביר מכהונתו את יושב ראש הכנסת או סגן ליושב ראש הכנסת, אלא עקב קובלנה, שהובאה לפני ועדת הכנסת על ידי 61 מחברי הכנסת לפחות ולפי הצעת ועדת הכנסת שהתקבלה ברוב של שלושה רבעים מחברי הועדה.
{{ח:תת|(ג)}} לא תוגש קובלנה כאמור בסעיף קטן (ב), אלא אם כן קבעה ועדת האתיקה של חברי הכנסת, כי יושב ראש הכנסת או אותו סגן ליושב ראש הכנסת, נהג באופן שאינו הולם את מעמדו.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7(ד) עד (ו)}} יחולו בהתאם.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ד1|פרק ד׳1: הפסקת חברות של חבר הכנסת שהתקיים בו האמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 7א|בסעיף 7א(א)(2) או (3) לחוק־יסוד: הכנסת}}|תיקון: תשע״ו־6}}

{{ח:סעיף|8א|הפסקת חברות של חבר הכנסת שהתקיים בו האמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 7א|בסעיף 7א(א)(2) או (3) לחוק־יסוד: הכנסת}}|תיקון: תשע״ו־6}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42א|סעיף 42א(ג) לחוק־יסוד: הכנסת}}, תוגש ליושב ראש הכנסת בכתב, בצירוף נימוקים והחומר שעליו היא מתבססת, והוא יעבירנה לוועדת הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה ועדת הכנסת שלא להציע להפסיק את חברותו של חבר הכנסת, תהיה החלטתה סופית.
{{ח:תת|(ג)}} ועדת הכנסת לא תציע והכנסת לא תחליט להפסיק את חברותו של חבר הכנסת, אלא לאחר שניתנה לאותו חבר הכנסת, ליועץ המשפטי לכנסת וליועץ המשפטי לממשלה הזדמנות להשמיע את דברם; חבר הכנסת רשאי להיות מיוצג בוועדה על ידי עורך דין.
{{ח:תת|(ד)}} ועדת הכנסת לא תדון בהפסקת חברות של חבר הכנסת ולא תחליט על כך, אלא אם כן הודיעו לחבר הכנסת ולחברי הוועדה על קיום הדיון וההצבעה לפחות עשרה ימים מראש; הכנסת לא תדון כאמור אלא אם כן הודיע יושב ראש הכנסת לחברי הכנסת על קיום הדיון וההצבעה לפחות עשרה ימים מראש.
{{ח:תת|(ה)}} הדיון בוועדת הכנסת יתקיים בתוך שלושה שבועות מהיום שהבקשה הגיעה לידיה, במועד שיקבע יושב ראש הוועדה; הדיון בכנסת יתקיים בתוך שלושה שבועות מיום החלטת ועדת הכנסת, במועד שיקבע יושב ראש הכנסת.
{{ח:תת|(ו)}} על סדרי הדיון בוועדת הכנסת יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנון הכנסת|תקנון הכנסת}} בעניין קביעת חסינות או נטילת זכות מחבר הכנסת.
{{ח:תת|(ז)}} ערעור לבית המשפט העליון כאמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42א|בסעיף 42א(ג)(4) לחוק־יסוד: הכנסת}}, יוגש בתוך יומיים מיום החלטת הכנסת, ויחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 64|סעיף 64(ב1) לחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ״ט–1969}}.
{{ח:תת|(ח)}} לעניין {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42א|סעיף 42א(ג)(5) לחוק־יסוד: הכנסת}}, תקופת הבחירות תסתיים ביום כינוס הכנסת כאמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק היסוד}} ותחל באחד מאלה, לפי העניין:
{{ח:תתת|(1)}} היום ה־180 שלפני יום הבחירות לכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 9|סעיף 9 לחוק־יסוד: הכנסת}};
{{ח:תתת|(2)}} בבחירות המתקיימות על פי חוק התפזרות הכנסת, כאמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 34|בסעיף 34 לחוק־יסוד: הכנסת}} – היום שבו התקבל החוק בכנסת;
{{ח:תתת|(3)}} בבחירות מוקדמות המתקיימות לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 11|סעיפים 11(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 29|או 29(ו) לחוק־יסוד: הממשלה}}, או לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 36א|סעיף 36א לחוק־יסוד: הכנסת}} – היום שבו נוצרה העילה לקיום הבחירות המוקדמות.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הוראות שונות|תיקון: תש״ס־4}}

{{ח:סעיף|9|כינוס הכנסת|תיקון: תש״ס, תשס״א־4, תשס״א־7, תשס״ב, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הכנסת תקיים שני כנסים לשנה; הכנס האחד ייפתח בתוך ארבעה שבועות לאחר חג הסוכות, הכנס השני ייפתח בתוך ארבעה שבועות לאחר יום העצמאות; משכם של שני הכנסים יחד יהיה שמונה חודשים לפחות; לא כונסה הכנסת בתוך ארבעת השבועות כאמור, תתכנס ביום ב׳ של השבוע החמישי שלאחר חג הסוכות או יום העצמאות, לפי הענין, בשעה ארבע אחר הצהריים.
{{ח:תתת|(2)}} בשנה שמתקיימות בה בחירות לכנסת ובשנה שחל בה היום הקובע כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות|בחוק מימון מפלגות, התשל״ג–1973}}, יכול שמספרם, מועד פתיחתם או משכם של הכנסים יהיה שונה מהקבוע בפסקה (1).
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הכנסת יכנס את הכנסת, שלא בתקופת הכנסים של הכנסת, כאמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 31|בסעיף 31 לחוק־יסוד: הכנסת}}, על פי דרישה של עשרים וחמישה חברי הכנסת או על פי דרישת הממשלה.

{{ח:סעיף|9א|מועד הפסקת כהונה של חבר הכנסת|תיקון: תשע״ד־3, תשע״ה, תש״ף}}
{{ח:ת}} הסתיימה התקופה המנויה {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 41|בסעיפים 41}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ג|או 42ג(ב) או (ו) לחוק־יסוד: הכנסת}} ביום מנוחה, יידחה סיומה ליום שלאחר מכן שאינו יום מנוחה בשעה 10:00; לעניין זה, ”יום מנוחה“ – שבת או מועד ממועדי ישראל המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א(א) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}.

{{ח:סעיף|10|נשיאות הכנסת|תיקון: תש״ס־2, תשס״ח־3, תש״ע, תשע״ח}}
{{ח:ת}} יושב ראש הכנסת והסגנים ליושב ראש יהוו את נשיאות הכנסת; מספר הסגנים ליושב ראש הכנסת לא יעלה על שבעה ואולם רשאית ועדת הכנסת, ברוב של שלושה רבעים מחבריה, לקבוע כי בתקופת כהונתה של הכנסת שבה מתקבלת ההחלטה לא תחול מגבלה זו.

{{ח:סעיף|10א|פרסום ברשומות|תיקון: תשס״א־5, תשע״ה, תש״ף}}
{{ח:ת}} על פעולות אלה, לפי הסעיפים המפורטים להלן {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת|בחוק־יסוד: הכנסת}} או בחוק זה, תפורסם הודעה ברשומות מטעם הכנסת:
{{ח:תתת|(1)}} לא התקבל חוק התקציב במועד הקבוע {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 36א|בסעיף 36א לחוק היסוד}};
{{ח:תתת|(2)}} הפסקה וחידוש חברות של חבר הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ג|סעיף 42ג לחוק היסוד}};
{{ח:תתת|(3)}} חילופים של חברי הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 43|סעיף 43 לחוק היסוד}}.
{{ח:תתת|(4)}} ההשתייכות הסיעתית של חבר הכנסת שהחל לכהן אחרי התפלגות סיעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 62א|סעיף 62א לחוק זה}}.

{{ח:סעיף|10ב|מועדים שלא יובאו בחשבון לעניין התקופות לקבלת חוק תקציב|תיקון: תשפ״א־2}}
{{ח:ת}} אלה המועדים שלא יובאו בחשבון במניין התקופות לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 36א|סעיף 36א(ב) לחוק־יסוד: הכנסת}}: מועד ממועדי ישראל המפורטים {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 18א|בסעיף 18א(א) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש״ח–1948}}, וערביהם.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: ראש האופוזיציה|תיקון: תש״ס־4}}

{{ח:סעיף|11|קביעת ראש האופוזיציה|תיקון: תש״ס־3, תשע״ג־2, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} ראש האופוזיציה יהיה חבר הכנסת מהסיעה הגדולה ביותר מסיעות האופוזיציה, ומבין סיעות שוות בגודלן זו שזכתה במספר הקולות הרב ביותר בבחירות, שעליו הודיעה אותה סיעה ליושב ראש הכנסת, אלא אם כן הודיעו ליושב ראש הכנסת בכתב, בכל עת, יותר ממחצית חברי הכנסת מסיעות האופוזיציה, על חבר כנסת אחר מביניהם.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הכנסת יודיע בכנסת על קביעתו של ראש האופוזיציה בתוך 14 ימים לאחר תחילת כהונתם של ראש הממשלה והשרים לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 14|סעיף 14 לחוק־יסוד: הממשלה}}, ואם נקבע ראש אופוזיציה אחר במקומו – סמוך לאחר הקביעה; נקבע ראש האופוזיציה בפגרת הכנסת – תימסר ההודעה לחברי הכנסת על ידי מזכיר הכנסת; ראש האופוזיציה ייכנס לכהונתו עם מסירת ההודעה.
{{ח:תת|(ג)}} בחוק זה, ”סיעות האופוזיציה“ – הסיעות בכנסת שאינן צדדים להסכמים המחייבים תמיכה בממשלה, ושהודיעו על כך ליושב ראש הכנסת.

{{ח:סעיף|12|הפסקת כהונה|תיקון: תש״ס־3, תשע״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} ראש האופוזיציה יחדל לכהן בתפקידו באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא נפטר או התפטר מכהונתו;
{{ח:תתת|(2)}} הוא חדל להיות חבר הכנסת או הושעה מחברותו בכנסת;
{{ח:תתת|(3)}} נקבע ראש אופוזיציה אחר במקומו לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}};
{{ח:תתת|(4)}} הוא חדל לכהן בסיעה מסיעות האופוזיציה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}} יחולו, בשינויים המחויבים, על ראש האופוזיציה; הושעה ראש האופוזיציה מכהונתו, ייקבע ראש אופוזיציה זמני, לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}}.

{{ח:סעיף|13|דיווח ראש הממשלה לראש האופוזיציה|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:ת}} ראש הממשלה יזמין לפי הצורך, ולא פחות מאשר פעם בחודש, את ראש האופוזיציה ויעדכן אותו בעניני המדינה.

{{ח:סעיף|14|מעמד ראש האופוזיציה בכנסת|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:ת}} ראש האופוזיציה רשאי לנאום במליאת הכנסת מיד אחרי ראש הממשלה; הוראות נוספות בענין מעמדו ותפקידיו של ראש האופוזיציה בכנסת ייקבעו בתקנון הכנסת.

{{ח:סעיף|15|מעמד ראש האופוזיציה בטקסים ממלכתיים|תיקון: תש״ס־3}}
{{ח:ת}} לראש האופוזיציה ייוחד מקום בטקסים ממלכתיים שבהם משתתף ראש הממשלה, בהתאם לכללים שייקבעו על ידי הממשלה.

{{ח:סעיף|16|שכר ותנאי עבודה|תיקון: תש״ס־3, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} ועדת הכנסת תקבע את שכרו של ראש האופוזיציה בהתאם {{ח:פנימי|פרק ט|לפרק ט׳}}, ובלבד שלא יפחת שכרו של ראש האופוזיציה משכרו של שר; כן תקבע ועדת הכנסת הוראות בדבר תנאי עבודתו של ראש האופוזיציה, ובדבר הצוות המקצועי והמינהלי שיעמוד לרשותו.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”שכר“ – משכורת חודשית, תוספות, הענקות ותשלומים אחרים.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: היועץ המשפטי לכנסת|תיקון: תשס״א־2}}

{{ח:סעיף|17|היועץ המשפטי לכנסת ותפקידיו|תיקון: תשס״א־2, תשס״ח, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} לכנסת יהיה יועץ משפטי.
{{ח:תת|(ב)}} היועץ המשפטי לכנסת –
{{ח:תתת|(1)}} ייעץ ליושב ראש הכנסת, לנושאי התפקידים בה ולמוסדות הכנסת בכל עניני חוק ומשפט, הנוגעים לסמכויותיהם ולתפקידיהם;
{{ח:תתת|(2)}} ייעץ לכנסת ולועדותיה בכל ענין הנוגע להליכי החקיקה ויפעל להבטחת תקינותם;
{{ח:תתת|(3)}} ייעץ לחברי הכנסת בכל ענין הנוגע לכנסת והנובע מחברותם בה;
{{ח:תתת|(4)}} ייצג את הכנסת בערכאות, ואולם רשאי הוא, בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה, לבקש כי הכנסת תיוצג על ידי פרקליטות המדינה, או לייפות את כוחו של עורך דין אחר לייצג את הכנסת;
{{ח:תתת|(5)}} ימלא כל תפקיד אחר המוטל עליו לפי כל דין.
{{ח:תת|(ג)}} ראה היועץ המשפטי לכנסת, כי הליך שלפני בית משפט כרוך בשאלה משפטית הנוגעת לכנסת או משפיע עליה, רשאי הוא להתייצב באותו הליך ולהשמיע את דברו.
{{ח:תת|(ג1)}} ראה בית משפט בהליך שלפניו, כי נדרש לברר את שאלת תוקפו של חוק, יזמין את הכנסת להתייצב בהליך, והיא תהיה רשאית להשמיע את טענותיה להוכחת תוקפו.
{{ח:תת|(ד)}} היועץ המשפטי לכנסת הוא עובד הכנסת וישמש כראש הלשכה המשפטית של הכנסת.

{{ח:סעיף|18|מינוי היועץ המשפטי לכנסת|תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} היועץ המשפטי לכנסת יתמנה על ידי יושב ראש הכנסת, באישור ועדת הכנסת, מבין המועמדים שעליהם המליצה הועדה הציבורית שמונתה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20}}, בהתאם להליכים שנקבעו בחוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} על מינויו של היועץ המשפטי לכנסת יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (מינויים)|חוק שירות המדינה (מינויים), התשי״ט–1959}}, בכפוף להוראות חוק זה.

{{ח:סעיף|19|כשירות|תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:ת}} כשיר לכהן כיועץ משפטי לכנסת אזרח ישראלי ותושב ישראל הכשיר לכהן כשופט בית המשפט העליון, ובלבד שבחמש השנים הקודמות להצגת מועמדותו, לא היה פעיל בחיים הפוליטיים ולא היה חבר במפלגה כלשהי; לענין סעיף זה, מי שלא שילם דמי חבר למפלגה ולא השתתף בפעילות במוסדותיה, לא יראוהו כחבר מפלגה.

{{ח:סעיף|20|הועדה הציבורית|תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש הכנסת ימנה ועדה ציבורית, אשר תבדוק את כשירותם ואת התאמתם של מועמדים למשרת היועץ המשפטי לכנסת ותמליץ לפניו על שניים עד ארבעה מהם, תוך ציון מספר חברי הועדה שתמכו במועמדותו של כל אחד מהם, ורשאית היא לצרף את הערותיה לגביהם; שמות המועמדים שעליהם המליצה הועדה יפורסמו ברשומות.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה הציבורית תהיה בת שבעה חברים, וזה הרכבה:
{{ח:תתת|(1)}} שופט של בית המשפט העליון בדימוס שימנה נשיא בית המשפט העליון והוא יהיה היושב ראש;
{{ח:תתת|(2)}} שלושה חברי הכנסת, והם: יושב ראש ועדת הכנסת, יושב ראש ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת ויושב ראש הועדה לעניני ביקורת המדינה של הכנסת;
{{ח:תתת|(3)}} נציב שירות המדינה או נציגו;
{{ח:תתת|(4)}} ראש לשכת עורכי הדין או נציגו;
{{ח:תתת|(5)}} חבר הסגל האקדמי של מוסד להשכלה גבוהה המומחה בתחומי המשפט הציבורי, שייבחר בידי הדיקנים של הפקולטות למשפטים ובעלי תפקידים מקבילים להם, במוסדות להשכלה גבוהה המקיימים לימודי משפטים; לענין זה, ”מוסד להשכלה גבוהה“ – מוסד שהוכר או שקיבל היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}.

{{ח:סעיף|21|סדרי עבודת הועדה הציבורית|תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:ת}} הועדה הציבורית תקבע את הדרכים להגשת מועמדות לתפקיד היועץ המשפטי לכנסת וכן את סדרי עבודתה ואת נוהלי בדיקת המועמדים, ובלבד שהחלטתה להמליץ בפני יושב ראש הכנסת על מועמד למשרת היועץ המשפטי לכנסת תתקבל ברוב של לפחות ארבעה מחבריה.

{{ח:סעיף|22|מועד הבחירה|תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} מינוי יועץ משפטי לכנסת ייעשה, ככל האפשר, לא מוקדם מתשעים ימים ולא יאוחר משלושים ימים לפני תום תקופת כהונתו של היועץ המכהן; נתפנה מקומו של היועץ המשפטי לכנסת לפני תום תקופת כהונתו, ייעשה המינוי בתוך ארבעים וחמישה ימים מהיום שבו נתפנה מקומו.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על מינויו של יועץ משפטי לכנסת תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|23|משך הכהונה|תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:ת}} תקופת כהונתו של היועץ המשפטי לכנסת תהיה חמש שנים מיום מינויו, ורשאי יושב ראש הכנסת, באישור ועדת הכנסת, למנותו לתקופות כהונה נוספות.

{{ח:סעיף|24|הגבלת פעילות|תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:ת}} במהלך תקופת כהונתו ובשנה שלאחריה, לא יהיה היועץ המשפטי לכנסת פעיל בחיים הפוליטיים ולא יהיה חבר במפלגה כלשהי.

{{ח:סעיף|25|שכר וגמלאות|תיקון: תשס״א־2, תשע״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} שכרו של היועץ המשפטי לכנסת ייקבע על ידי יושב ראש הכנסת, באישור ועדת הכנסת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|החלטה בדבר שכר היועץ המשפטי לכנסת|החלטה בדבר שכר היועץ המשפטי לכנסת}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|בחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}, לעניין חישוב קצבתו של היועץ המשפטי לכנסת שבשנה שקדמה למינויו חל עליו הסדר פנסיה תקציבית לפי חוק גמלאות, יחולו לגבי תקופת כהונתו בתפקיד האמור ההוראות החלות על נושא משרה שיפוטית לפי {{ח:חיצוני|חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון|חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, התשכ״ט–1969}}, בהתאם לשכר שנקבע לפי סעיף קטן (א); בסעיף קטן זה, ”חוק גמלאות“ – אחד מאלה: {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}, {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}}, או {{ח:חיצוני|חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון|חוק גמלאות לנושאי משרה ברשויות השלטון, התשכ״ט–1969}}.
{{ח:תת|(ג)}} יראו יועץ משפטי לכנסת שפקעה כהונתו בתום תקופת כהונתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26(1)}}, או בהתפטרותו לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26(2)}} ובלבד שהשלים תקופת כהונה מלאה אחת לפחות, כמי שפוטר לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 15|סעיף 15(4) לחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף|26|תום הכהונה|תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:ת}} כהונת היועץ המשפטי לכנסת פוקעת –
{{ח:תת|(1)}} בתום תקופתה;
{{ח:תת|(2)}} בפטירתו או בהתפטרותו;
{{ח:תת|(3)}} בהעברתו מכהונתו;
{{ח:תת|(4)}} בהגיעו לגיל 65.

{{ח:סעיף|27|העברה מכהונה|תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} יושב ראש הכנסת רשאי, בהסכמת ועדת הכנסת, להעביר את היועץ המשפטי לכנסת מכהונתו, בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית, למעט בעבירה המנויה {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)(2)}};
{{ח:תתתת|(ב)}} עשה מעשה שאינו הולם את מעמדו;
{{ח:תתתת|(ג)}} נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו.
{{ח:תתת|(2)}} יושב ראש הכנסת לא יעביר את היועץ המשפטי לכנסת מכהונתו, אלא לאחר שניתנה לו הזדמנות להשמיע את טענותיו בפני יושב ראש הכנסת ובפני ועדת הכנסת.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} הכנסת רשאית, בהחלטה ברוב חבריה, להעביר את היועץ המשפטי לכנסת מכהונתו, ואולם הכנסת לא תעבירו מכהונתו אלא לפי הצעה של ועדת הכנסת שהתקבלה ברוב חבריה.
{{ח:תתת|(2)}} ועדת הכנסת לא תציע להעביר את היועץ המשפטי לכנסת מכהונתו, אלא לאחר שנתנה לו הזדמנות להשמיע את טענותיו בפניה.

{{ח:סעיף|28|השעיה|תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש הכנסת רשאי להשעות את היועץ המשפטי לכנסת, אם מתקיימים נגדו הליכים פליליים כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)(2)}} או מתקיימת נגדו חקירה שיש בה כדי להביא לקיום הליכים כאמור, לתקופה שבה הם מתקיימים; היו ההליכים או החקירה כאמור, בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין היועץ המשפטי לכנסת ראוי לשמש עוד בתפקידו, ישעה יושב ראש הכנסת את היועץ המשפטי לכנסת לתקופה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} יושב ראש הכנסת לא ישעה את היועץ המשפטי לכנסת, אלא לאחר שנתן לו הזדמנות להשמיע את טענותיו בפניו.

{{ח:סעיף|29|המשנה ליועץ המשפטי לכנסת|תיקון: תשס״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} יושב ראש הכנסת ימנה, על פי הצעת היועץ המשפטי לכנסת, משנה ליועץ המשפטי לכנסת, מבין עובדי הלשכה המשפטית.
{{ח:תת|(ב)}} על המשנה ליועץ המשפטי לכנסת להיות בעל כשירות לכהן כיועץ המשפטי לכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} נתפנה מקומו של היועץ המשפטי לכנסת וכל עוד היועץ המשפטי החדש לא החל לכהן, או נעדר היועץ המשפטי לכנסת מהארץ, הושעה או נבצר ממנו זמנית למלא את תפקידו, ימלא המשנה לו את התפקידים המוטלים על היועץ המשפטי לכנסת, וישתמש בסמכויות הנתונות לו לפי כל דין.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: נציב הדורות הבאים לכנסת {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}

{{ח:סעיף|30||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|31||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|32||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|33||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|34||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|35||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|36||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|37||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|38||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|39||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|40||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|41||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|42||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|43||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|44||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|45||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|46||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|47||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|48||תיקון: תשס״א־6, תשע״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: שכר חברי הכנסת|תיקון: תשס״ב־2}}

{{ח:סעיף|49|מטרת {{ח:פנימי|פרק ט|הפרק}}|תיקון: תשס״ב־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}} בא להקים ועדה ציבורית ולהפקיד בידיה סמכויות לקביעת שכר ותשלומים אחרים לחברי הכנסת בלבד, בהתחשב במאפיינים המיוחדים של תפקידיהם.

{{ח:סעיף|50|הגדרות|תיקון: תשס״ב־2, תשע״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ט|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועדה הציבורית“ – הועדה שמונתה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 52|סעיף 52}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חבר הכנסת“ – לרבות מי שחברותו בכנסת הושעתה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ב|סעיף 42ב לחוק־יסוד: הכנסת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר“ – שכר יסוד חודשי, לרבות תוספת יוקר ופיצוי התייקרות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תשלומים אחרים“ – הענקות, טובות הנאה, שירותים ותשלומים אחרים, כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 55|בסעיף 55(א)(2)}}, המשולמים או הניתנים לחבר הכנסת בתקופת כהונתו.

{{ח:סעיף|51|שכר ותשלומים אחרים|תיקון: תשס״ב־2, תשע״ו־3}}
{{ח:תת|(א)}} לחבר הכנסת ישולמו שכר ותשלומים אחרים בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}}, חובה על חבר הכנסת לקבל את שכרו, ואולם חבר הכנסת רשאי לוותר בשנה מסוימת על קבלת חלק השכר הנובע מעדכון השכר באותה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} הודיע חבר הכנסת לחשב הכנסת על ויתור כאמור בסעיף קטן (א), לא ישולם לו חלק השכר כאמור בעד אותה שנה ממועד תשלום השכר שלאחר מסירת ההודעה, והוויתור יחול לכל דבר ועניין.
{{ח:תת|(ג)}} חבר הכנסת שהודיע כאמור בסעיף קטן (ב) לא יהיה רשאי לשנות את הודעתו באותה שנה.

{{ח:סעיף|52|הועדה הציבורית|תיקון: תשס״ב־2, תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} הכנסת, לפי הצעת ועדת הכנסת, תמנה ועדה ציבורית שתפקידה להמליץ בדבר שכר ותשלומים אחרים לחברי הכנסת ותמנה את יושב ראש הוועדה הציבורית מקרב חברי הוועדה.
{{ח:תת|(ב)}} בועדה הציבורית יכהנו שלושה נציגי ציבור, שלפחות אחד מהם, בעת מינויו, הוא חבר הסגל האקדמי של מוסד להשכלה גבוהה שהוכר או שקיבל היתר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}}.
{{ח:תת|(ג)}} לא ימונה לועדה הציבורית ולא יכהן בה –
{{ח:תתת|(1)}} מי שהחלטות הועדה הציבורית ישפיעו על שכרו, על תשלומים אחרים המשולמים לו או על גמלתו;
{{ח:תתת|(2)}} מי שהוא חבר בהנהלה הפעילה של מפלגה.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} יושב ראש הכנסת יפרסם ברשומות הודעה על מינוי הועדה הציבורית, הרכבה, ועל כל שינוי בו.
{{ח:תת|(ו)}} תקופת כהונתה של הועדה הציבורית תהיה חמש שנים מיום מינויה.
{{ח:תת|(ז)}} חבר בועדה הציבורית שכיהן בה שתי תקופות כהונה מלאות ברציפות, לא ימונה לתקופת כהונה רצופה נוספת.
{{ח:תת|(ח)}} חדל חבר הועדה הציבורית לכהן, נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו או הורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית, למעט בעבירה המנויה {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(א)(2)}}, תמנה הכנסת, לפי הוראות סעיף זה, חבר אחר ליתרת תקופת כהונתה של הועדה.

{{ח:סעיף|53|גמול|תיקון: תשס״ב־2}}
{{ח:ת}} ועדת הכנסת תקבע הוראות בדבר תשלום גמול לחברי הועדה הציבורית וכן ליועצים ולעובדים מינהליים שיועסקו על ידי הועדה הציבורית באישור ועדת הכנסת, שאינם מקבלים שכר מאוצר המדינה או מקופה ציבורית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 35|בסעיף 35 לחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}}.

{{ח:סעיף|54|סדרי עבודת הועדה הציבורית|תיקון: תשס״ב־2}}
{{ח:ת}} הועדה הציבורית, באישור ועדת הכנסת, תקבע את סדרי עבודתה ונוהלי דיוניה, ככל שלא נקבעו {{ח:פנימי|פרק ט|בפרק זה}}, והם יפורסמו ברשומות.

{{ח:סעיף|55|המלצות הועדה הציבורית|תיקון: תשס״ב־2, תשע״ו, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} הועדה הציבורית תגיש לועדת הכנסת את המלצותיה בדבר שכר ותשלומים אחרים לחברי הכנסת, ורשאית היא להמליץ על דרכי הצמדתם ועדכונם; ההמלצות יונחו על שולחן הכנסת.
{{ח:תתת|(2)}} במסגרת סמכותה לפי פסקה (1), רשאית הועדה הציבורית להמליץ כי ישולמו לחברי הכנסת תשלומים אחרים, כמפורט להלן, בהתחשב בתפקידם, במקום מגוריהם, או בכל גורם אחר שתקבע הועדה הציבורית:
{{ח:תתתת|(א)}} מימון הוצאות הקשורות לפעילות הפרלמנטרית, לרבות באמצעות כוח אדם, שירותי תקשורת, כיסוי הוצאות נסיעה, החזקת רכב, כלכלה, לינה והוצאות מיוחדות הכרוכות במילוי תפקידם, בהתאם לאופי התפקיד;
{{ח:תתתת|(ב)}} תשלומים לקרן השתלמות ולקופת גמל.
{{ח:תת|(ב)}} המלצות הועדה הציבורית שהונחו על שולחן הכנסת יובאו לדיון בפני ועדת הכנסת בתוך 30 ימים מיום הנחתן; ימי פגרת הכנסת לא יבואו במנין התקופה האמורה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} אימצה ועדת הכנסת את המלצות הועדה הציבורית, יקבלו ההמלצות מעמד של החלטה.
{{ח:תתת|(2)}} דחתה ועדת הכנסת את המלצות הועדה הציבורית, יוחזרו ההמלצות לועדה הציבורית לדיון מחדש ולמתן המלצות נוספות לועדת הכנסת.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} על המלצותיה הנוספות של הועדה הציבורית יחולו הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב), ורשאית ועדת הכנסת, לאחר שדנה בהמלצות הנוספות, להחליט כאמור בסעיף קטן (ג) או לקבל כל החלטה אחרת לענין שכר ותשלומים אחרים שישולמו לחברי הכנסת.
{{ח:תתת|(2)}} ועדת הכנסת רשאית להחליט כאמור בסעיף קטן (ג)(2) לגבי כל אחת מההמלצות הנוספות של הועדה הציבורית, ורשאית היא לשוב ולהחזירן לועדה הציבורית לשם קבלת המלצות נוספות, ככל שתמצא לנכון.
{{ח:תת|(ד1)}} התבקשה הוועדה הציבורית על ידי ועדת הכנסת להגיש המלצה לפי {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}}, תגיש את המלצתה כאמור בסעיף קטן (א)(1) בתוך 25 ימי עבודה ממועד הבקשה, והמלצה נוספת כאמור בסעיף קטן (ג)(2) – בתוך 15 ימי עבודה מיום שהוחזרו ההמלצות; לא הגישה הוועדה הציבורית המלצה במועד מהמועדים האמורים, רשאית ועדת הכנסת לקבוע שהבקשה תקבל מעמד של החלטה.
{{ח:תת|(ה)}} המלצות וקביעות שקיבלו מעמד של החלטה לפי סעיף זה יפורסמו ברשומות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|החלטת שכר חברי הכנסת|החלטת שכר חברי הכנסת, התשמ״ז–1987}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים)|החלטת שכר חברי הכנסת (הענקות ותשלומים), התשס״א–2001}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה {{ח:חיצוני|החלטת שכר חברי הכנסת (שכר וגמלאות למי שחברותו בכנסת הושעתה)|החלטת שכר חברי הכנסת (שכר וגמלאות למי שחברותו בכנסת הושעתה), התשס״א–2001}}.}}

{{ח:סעיף|56|סייג לתחולה|תיקון: תשס״ב־2, תשע״ה, תשע״ו, תש״ף}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}} לא יחולו על ראש הממשלה, שר או סגן שר, ואולם רשאית ועדת הכנסת להחליט לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}} על תשלומים אחרים שישולמו לנושאי המשרה האמורים לכיסוי הוצאותיהם המיוחדות הכרוכות במילוי תפקידם כחברי הכנסת או תפקידם הציבורי; ההחלטות לעניין תשלומים לשר או לסגן שר שהוא חבר הכנסת שנקבעו לפי {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}} יחולו גם על שר או סגן שר שחברותו בכנסת נפסקה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ג|סעיף 42ג לחוק־יסוד: הכנסת}}.

{{ח:סעיף|57|ביטול חוק שכר חברי הכנסת|תיקון: תשס״ב־2}}
{{ח:ת}} חוק שכר חברי הכנסת, התש״ט–1949 – בטל.

{{ח:סעיף|58|שמירת תוקף|תיקון: תשס״ב־2}}
{{ח:ת}} החלטה לענין שכר ותשלומים אחרים לחברי הכנסת, שהתקבלה לפי חוק שכר חברי הכנסת, התש״ט–1949, תעמוד בתוקפה ככל שאינה סותרת החלטה שנכנסה לתוקף לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק ט|פרק זה}} או כל עוד לא שונתה בהחלטה כאמור.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: סיעות|תיקון: תשס״ד}}

{{ח:סעיף|59|התפלגות|תיקון: תשס״ד, תשס״ט־2, תשע״ב־2, תשע״ד־2, תשע״ח־3, תשפ״א־2, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} רואים התפלגות של סיעה לענין {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 6א|סעיף 6א לחוק־יסוד: הכנסת}}, אם נתקיים אחד מהתנאים האלה:
{{ח:תת|(1)}} ההתפלגות היא של קבוצה של שני חברי הכנסת לפחות, שהם שליש ממספר חברי הסיעה לפחות;
{{ח:תת|(2)}} ההתפלגות היא של סיעה שהיא צירוף של מפלגות, וההתפלגות היא על פי ההשתייכות לאותן מפלגות, והיא הגישה ליושב ראש ועדת הבחירות המרכזית בעת הגשת רשימת המועמדים שלה, נוסח של הסכם בדבר צירוף של מפלגות כאמור;
{{ח:תת|(3)}} ההתפלגות נעשית בעת שהסיעה מתמזגת עם סיעה אחרת, ובלבד שחברי כל סיעה המתנגדים למיזוג עושים כן כסיעה אחת, אך רשאי כל חבר כנסת המתנגד למיזוג להצטרף לסיעה אחרת.

{{ח:סעיף|60|אישור ועדת הכנסת|תיקון: תשס״ד, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} נמסרה לועדת הכנסת הודעה בכתב מטעם סיעה או חלק ממנה על התפלגות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 59|בסעיף 59(1) או (2)}}, או על מיזוג של סיעות במסגרת סיעתית חדשה, תאשר ועדת הכנסת את השינוי.
{{ח:תת|(ב)}} נמסרה לועדת הכנסת הודעה בכתב מטעם סיעות על מיזוגן במסגרת סיעתית חדשה, והוגשה לועדה, לפני שאישרה את המיזוג כאמור בסעיף קטן (א), הודעה בכתב מטעם חברי הסיעות המבקשים להתפלג לפי {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59(3)}}, תאשר ועדת הכנסת את ההתפלגות יחד עם המיזוג.

{{ח:סעיף|61|פרישה מסיעה|תיקון: תשס״ד, תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} פרש חבר הכנסת מסיעתו שלא במסגרת התפלגות, תקבע ועדת הכנסת בישיבה שבסמוך לאחר הפרישה ולאחר שנתנה לחבר הכנסת הזדמנות להשמיע את טענותיו, את דבר פרישתו, וכן את השינוי במספר חברי אותה סיעה.
{{ח:תת|(ב)}} לא תקבע ועדת הכנסת כי חבר הכנסת פרש מסיעתו אלא לאחר שבדקה את העובדות הנוגעות לפרישתו ומצאה כי נתקיימו המבחנים שנקבעו {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 6א|בסעיף 6א לחוק־יסוד: הכנסת}}.
{{ח:תת|(ג)}} על החלטת ועדת הכנסת על פי סעיף זה, רשאים חבר הכנסת שדבר פרישתו נדון בוועדה או סיעתו להגיש ערעור לבית המשפט העליון; הערעור יוגש בתוך 14 ימים מיום ההחלטה, ופסק הדין יינתן בהקדם האפשרי ולא יאוחר משלושים ימים מיום הגשת הערעור.
{{ח:תת|(ד)}} חבר הכנסת שועדת הכנסת הודיעה על פרישתו, לא יצורף לסיעה כלשהי בתקופת כהונתה של אותה הכנסת.

{{ח:סעיף|62|מספר חברי הסיעה|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} סיעה שהתפלגה או התמזגה, רואים את מספר חברי הסיעות החדשות על פי ההרכב הסיעתי החדש, לאחר שאושר על ידי ועדת הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} סיעה שחבר הכנסת פרש ממנה, שלא במסגרת התפלגות, רואים את מספר חבריה כאילו לא פרש ממנה.

{{ח:סעיף|62א|קביעת ההשתייכות הסיעתית של חבר הכנסת שהחל לכהן אחרי התפלגות סיעה|תיקון: תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} החל חבר הכנסת לכהן בכנסת לאחר שהסיעה שבה היו חברים חברי רשימת המועמדים שכללה את שמו התפלגה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59(1) או (3)}} – אף אם התפלגה קודם לכן או לאחר מכן גם לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59(2)}} – יודיע חבר הכנסת ליושב ראש הכנסת הודעה אחת בלבד, בכתב, בתוך 24 שעות מעת היותו לחבר הכנסת, בדבר הסיעה שאליה הוא מבקש להשתייך, ובלבד שבין חבריה יש מי שנמנה עם רשימת המועמדים האמורה; לא הודיע כאמור יראו את חבר הכנסת כמשתייך לסיעה שבה רוב החברים שנמנו עם רשימת המועמדים שכללה את שמו, ואם היו כמה סיעות שבהן מספר שווה של חברים שנמנו עם רשימת המועמדים, יראו אותו כמשתייך לסיעה שעמה נמנה חבר הכנסת שעמד בראש רשימת המועמדים, ואם חדל לכהן או להימנות עם אותה סיעה – הבא אחריו באותה רשימת מועמדים.
{{ח:תת|(ב)}} החל חבר הכנסת לכהן בכנסת לאחר שהסיעה שבה היו חברים חברי רשימת המועמדים שכללה את שמו התפלגה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 59|סעיף 59(2)}}, יראו אותו כמשתייך לסיעה המייצגת את המפלגה שהשתייכותו אליה צוינה ברשימת המועמדים המשותפת כאמור {{ח:חיצוני|חוק הבחירות לכנסת#סעיף 57|בסעיף 57(ב) לחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ״ט–1969}}, אולם הוא רשאי להודיע ליושב ראש הכנסת, בכתב, בתוך 24 שעות מעת היותו לחבר הכנסת, כי הוא מבקש להשתייך לסיעה אחרת שחבריה נמנו עם רשימת המועמדים שכללה את שמו, ובלבד שהן הסיעה שאליה היה אמור להשתייך והן הסיעה שאליה הוא מבקש להשתייך מסרו ליושב ראש הכנסת, בכתב, את הסכמתן לבקשתו בפרק הזמן האמור.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) יחולו גם על מי שחברותו בכנסת נתחדשה לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ג|סעיף 42ג(ג) לחוק־יסוד: הכנסת}}, ועל מי שחזר למלא את משרתו לאחר השעייתו לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ב|סעיף 42ב לחוק־יסוד: הכנסת}} הסתיימה, ובתקופה שבה הופסקה או הושעתה חברותו בכנסת, התפלגה סיעתו.
{{ח:תת|(ד)}} לעניין מועד מסירת הודעה, על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), הודעה בדבר השייכותו הסיעתית של מי שאמור לבוא, לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת#סעיף 42ג|סעיף 42ג(א) לחוק היסוד}}, תימסר בתוך 24 שעות מהמועד שבו חבר הכנסת המכהן כשר או כסגן שר הודיע על הפסקת חברותו בכנסת כאמור.

{{ח:סעיף|63|ייצוג הסיעה|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} בסיעה שבה חלוקים חבריה בשאלה מי מייצג את הסיעה, רואים את חברי הכנסת המהווים רוב של חברי הסיעה כמייצגים את הסיעה; ואולם אם נחלקו חברי הסיעה לחלקים שווים, רואים אותו חלק של הסיעה שעמו נמנה חבר הכנסת שעמד בראש רשימת המועמדים לכנסת, כמייצג את הסיעה בכנסת, ואם חדל לכהן כחבר הכנסת – הבא אחריו באותה רשימת המועמדים.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: מרכז המחקר והמידע של הכנסת|תיקון: תשס״ח־2}}

{{ח:סעיף|64|מסירת מידע|תיקון: תשס״ח־2}}
{{ח:תת|(א)}} מרכז המחקר והמידע של הכנסת רשאי לדרוש מגוף מבוקר המנוי {{ח:חיצוני|חוק מבקר המדינה#סעיף 9|בסעיף 9(1) עד (6) לחוק מבקר המדינה, התשי״ח–1958 [נוסח משולב]}}, מידע, מסמכים ודוחות (בסעיף זה – מידע) שבתחום סמכותו של אותו גוף ושדרושים לכנסת, לוועדות הכנסת, לחברי הכנסת או למוסדות הכנסת, למילוי תפקידם; גוף כאמור ימסור למרכז המחקר והמידע את המידע המלא בלא דיחוי.
{{ח:תת|(ב)}} גוף כאמור בסעיף קטן (א) אינו חייב למסור למרכז המחקר והמידע של הכנסת מידע כמפורט להלן, ואולם אם ניתן להעביר חלק מהמידע או אם ניתן להעבירו בתנאים, יועבר המידע בחלקו או בתנאים:
{{ח:תתת|(1)}} מידע שמסירתו עלולה לסכן את ביטחון המדינה או את יחסי החוץ שלה;
{{ח:תתת|(2)}} מידע שהכנתו מצריכה הקצאת משאבים בלתי סבירה מצד גוף כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} מידע מאת גוף כאמור בעל סמכות שפיטה, תביעה או חקירה על פי דין, בעניין תוכנו של הליך משפטי תלוי ועומד;
{{ח:תתת|(4)}} מידע בדבר התייעצויות פנימיות, וכן טיוטות מידע.
{{ח:תת|(ג)}} החלטת גוף כאמור בסעיף קטן (א) שלא ניתן למסור למרכז המחקר והמידע של הכנסת מידע כמפורט בסעיף קטן (ב), או שמידע יימסר בחלקו או בתנאים, תימסר בידי השר הממונה על הגוף, ואם הגוף אינו כפוף לשר – בידי ראש הגוף, בכתב ובצירוף נימוקים.
{{ח:תת|(ד)}} לא יימסר מידע לפי סעיף זה אם מסירתו אסורה לפי כל דין.
{{ח:תת|(ה)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בחובת מסירת מידע לכנסת ולוועדותיה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הכנסת|חוק־יסוד: הכנסת}} ולפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה|חוק־יסוד: הממשלה}}.

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: שדלנים|תיקון: תשס״ח־3}}

{{ח:סעיף|65|הגדרות|תיקון: תשס״ח־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה“ – ועדה שחבריה הם יושב ראש הכנסת, והוא יהיה היושב ראש, ושני סגנים ליושב ראש, אחד מסיעות הקואליציה ואחד מסיעות האופוזיציה, שתבחר נשיאות הכנסת; חל שינוי בהשתייכות סיעתו של חבר הוועדה לאותן סיעות, תבחר נשיאות הכנסת חבר אחר לוועדה כך שיישמר הרכב כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טובת הנאה“ – לרבות כסף, שווה כסף, נכס, מוצר או שירות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שדלן“ – מי שדרך עיסוק או בתמורה למען לקוח, נוקט פעולות לשכנוע חבר הכנסת בקשר להצעות חוק ולחקיקת משנה בכנסת או בוועדותיה, להחלטות הכנסת וועדותיה ולמינוי או לבחירה של אדם לתפקיד על ידי הכנסת או על ידי גוף שנציג הכנסת חבר בו, ולמעט אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מי שבמסגרת עבודתו נוקט פעולות כאמור למען מעבידו;
{{ח:תתת|(2)}} מי שממלא תפקיד על פי חוק בשירות המדינה, ברשות מקומית או בתאגיד שהוקם בחוק, אף אם אינו עובד, ונוקט פעולות כאמור במסגרת תפקידו ובקשר לסמכויות ולתפקידים של הגוף שבעבורו הוא פועל;
{{ח:תתת|(3)}} מי שמייצג נושא משרה או ממלא תפקיד בהליך מעין שיפוטי בפני הכנסת או ועדה מוועדותיה.

{{ח:סעיף|66|היתר לשדלן|תיקון: תשס״ח־3, תשע״ו־4}}
{{ח:תת|(א)}} לא יפעל שדלן בכנסת אלא בהיתר מאת הוועדה; האמור יחול גם על ישיבת ועדה של הכנסת המתקיימת מחוץ למשכן הכנסת
{{ח:תת|(ב)}} המבקש לפעול כשדלן בכנסת יגיש לוועדה בקשה שבה ייכללו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} פרטיו האישיים, ואם המבקש פועל במסגרת תאגיד – סוג התאגיד, שמו ומספרו;
{{ח:תתת|(2)}} שמות הלקוחות שהוא מבקש לייצג בכנסת, באופן קבוע או חד־פעמי, ותחום עיסוקם, וכן שמו ותחומי עיסוקו של כל גוף שנתן לו תשלום או טובת הנאה בקשר לעניין שלמענו השדלן מבקש לפעול בכנסת;
{{ח:תתת|(3)}} אם המבקש חבר בגוף בוחר של מפלגה – את שם המפלגה; {{ח:פנימי|פרק יב|בפרק זה}}, ”גוף בוחר“ – גוף הבוחר מועמדים לכנסת או לכהונת ראש הממשלה או שר בממשלה, ושמספר בעלי זכות ההצבעה שבו אינו עולה על חמשת אלפים;
{{ח:תתת|(4)}} הצהרת המבקש כי הוא מתחייב לפעול לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ג)}} חל שינוי בפרטים האמורים בסעיף קטן (ב), ימסור על כך השדלן או המבקש לפעול כשדלן בכנסת הודעה בכתב לוועדה מיד לאחר השינוי.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הגיש אדם בקשה לפעול כשדלן בכנסת, וטרם נענתה בקשתו, רשאי יושב ראש הכנסת לתת לו היתר זמני לפעול כשדלן בכנסת, עד להחלטת הוועדה, ויחולו הוראות {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ה)}} יושב ראש הכנסת יורה על איסור או הגבלה של כניסה לשטחים מסוימים במשכן הכנסת לשדלנים שניתן להם היתר כניסה לפי {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת|חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת, התשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף|67|סייג למתן היתר|תיקון: תשס״ח־3, תשע״ה, תשע״ו־4, תשפ״ו}}
{{ח:ת}} לא יינתן היתר לאדם לפעול כשדלן בכנסת ולא יפעל אדם כשדלן בכנסת בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} הוא כיהן כחבר הכנסת, כשר או כסגן שר בשנה שקדמה למועד מתן ההיתר;
{{ח:תת|(2)}} הוא עובד של הכנסת, של חבר הכנסת או עובד סיעה כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק מימון מפלגות|בחוק מימון מפלגות, התשל״ג–1973}};
{{ח:תת|(3)}} הוא היה עובד של חבר הכנסת בששת החודשים שקדמו למועד מתן ההיתר; הוראה זו תחול על מי שהיה עובד של חבר כנסת אחד או יותר במשך שנה רצופה לפחות בסמוך לפני התקופה האמורה.

{{ח:סעיף|68|הזדהות|תיקון: תשס״ח־3, תשע״ו־4}}
{{ח:תת|(א)}} בעת שהותו במשכן הכנסת, יענוד שדלן, במקום גלוי על בגדיו, תג זיהוי ייחודי לשדלן שיקבל מן הכנסת, הנושא את שמו, ואם הוא פועל במסגרת תאגיד – גם את שם התאגיד.
{{ח:תת|(ב)}} בכל פנייה, בכתב או בעל פה, בקשר לפעולותיו כשדלן, יציין השדלן בפני חבר הכנסת, אדם המנוי {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67(2)}}, וכן ועדה של הכנסת, כי הוא פועל כשדלן בכנסת בהיתר ומיהו הלקוח שבעבורו הוא פועל, וכן מה האינטרס הישיר שהוא מבקש לקדם.
{{ח:תת|(ג)}} שדלן הנוכח בישיבת ועדה של הכנסת, במשכן הכנסת או מחוצה לו, יבקש לרשום בפרוטוקול הישיבה את שמו, את עובדת היותו שדלן, את שם התאגיד שהוא פועל במסגרתו ואת הלקוח שבעבורו הוא פועל באותה ישיבה, וכן לקוחות קבועים נוספים שלו או של התאגיד כאמור שנושא הישיבה נוגע אליהם באופן ישיר.

{{ח:סעיף|69|איסורים|תיקון: תשס״ח־3, תשע״ו־4}}
{{ח:תת|(א)}} לא יעשה שדלן אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} יציע או יעניק לחבר הכנסת טובת הנאה במסגרת מאמציו לקדם את ענייניהם של לקוחותיו;
{{ח:תתת|(2)}} יטעה את חבר הכנסת ביחס לעובדה מהותית כלשהי בקשר לפעילות הפרלמנטרית של חבר הכנסת;
{{ח:תתת|(3)}} ינקוט פעולות לשכנוע חבר הכנסת באמצעים פסולים, לרבות לחץ, איום, פיתוי או הבטחה לטובת הנאה;
{{ח:תתת|(4)}} יביא את חבר הכנסת להתחייב כלפי השדלן או לקוחותיו כי יצביע או יפעל בדרך מסוימת;
{{ח:תתת|(5)}} יפעל כאמור בפסקאות (1) עד (4) כלפי אדם המנוי {{ח:פנימי|סעיף 67|בסעיף 67(2)}};
{{ח:תת|(6)}} יפגע, בפעילותו כשדלן, פגיעה ממשית בכבוד הכנסת או חבריה;
{{ח:תת|(7)}} יפנה, בכתב או בכל פה, בקשר לפעילותו כשדלן, לעובד מרכז המחקר והמידע של הכנסת.
{{ח:תת|(ב)}} הפר שדלן הוראה מההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} או ננקטו כלפיו הליכי חקירה פלילית או העמדה לדין בקשר לפעילותו כשדלן, רשאית הוועדה לשלול את ההיתר שניתן לו לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, לרבות שלילה על־תנאי, או לאסור את כניסתו למשכן הכנסת לרבות איסור על תנאי, והכל לתקופה שתקבע, ואם פעל השדלן במסגרת תאגיד – רשאית הוועדה לפעול כאמור כלפי שדלנים ואנשים נוספים הפועלים במסגרת אותו תאגיד.
{{ח:תת|(ג)}} פעל אדם כשדלן בכנסת בלא היתר לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, רשאית הוועדה להחליט שלא ליתן לו היתר כאמור או לאסור את כניסתו למשכן הכנסת, והכל לתקופה שתקבע, ואם פעל במסגרת תאגיד – רשאית הוועדה לפעול כאמור כלפי אנשים נוספים הפועלים במסגרת אותו תאגיד.
{{ח:תת|(ד)}} הוועדה לא תפעיל את סמכויותיה לפי סעיפים קטנים (ב) או (ג) אלא לאחר שנתנה לשדלן או למי שפעל כשדלן בלא היתר הזדמנות לטעון את טענותיו.

{{ח:סעיף|70|פרסום באתר האינטרנט של הכנסת|תיקון: תשס״ח־3}}
{{ח:ת}} הכנסת תפרסם באתר האינטרנט שלה –
{{ח:תת|(1)}} את שמות השדלנים שקיבלו היתר לפעול בכנסת לפי {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}}, ובכלל זה בעלי היתר זמני כאמור {{ח:פנימי|סעיף 66|בסעיף 66(ד)}};
{{ח:תת|(2)}} את פרטי הלקוחות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 66|בסעיף 66(ב)(2)}};
{{ח:תת|(3)}} לעניין שדלן כאמור בפסקה (1) הפועל במסגרת תאגיד – גם את פרטי התאגיד;
{{ח:תת|(4)}} לעניין שדלן כאמור בפסקה (1) שהוא חבר בגוף בוחר – גם את שם המפלגה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 66|בסעיף 66(ב)(3)}}.

{{ח:סעיף|71|ביצוע ותקנות – {{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב}}|תיקון: תשס״ח־3}}
{{ח:ת}} יושב ראש הכנסת ממונה על ביצוע {{ח:פנימי|פרק יב|פרק זה}} והוא רשאי, באישור ועדת הכנסת, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו וכן להורות בנוגע לפעילותם של שדלנים במשכן הכנסת.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות משכן הכנסת ורחבתו (הסדרת פעולתם של שדלנים)|תקנות משכן הכנסת ורחבתו (הסדרת פעולתם של שדלנים), התשנ״ד–1994}}.}}

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת|תיקון: תשנ״ו, תשס״ה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1(ב)}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} בארץ ישראל קם העם היהודי, בה עוצבה דמותו הרוחנית, הדתית והמדינית, בה חי חיי קוממיות ממלכתית, בה יצר נכסי תרבות לאומיים וכלל־אנושיים והוריש לעולם כולו את ספר הספרים הנצחי.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} מדינת ישראל תהא פתוחה לעליה יהודית ולקיבוץ גלויות; תשקוד על פיתוח הארץ לטובת כל תושביה; תהא מושתתת על יסודות החירות, הצדק והשלום לאור חזונם של נביאי ישראל; תקיים שוויון זכויות חברתי ומדיני גמור לכל אזרחיה בלי הבדל דת, גזע ומין; תבטיח חופש דת, מצפון, לשון, חינוך ותרבות; תשמור על המקומות הקדושים של כל הדתות.

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} אנו מושיטים יד שלום ושכנות טובה לכל המדינות השכנות ולעמיהן, וקוראים להם לשיתוף פעולה ועזרה הדדית, עם העם העברי העצמאי בארצו.

{{ח:קטע2|תוספת 2|התוספת השניה {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשנ״ו, תשס״ה}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ד באייר התשנ״ד (25 באפריל 1994).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''עזר וייצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]