כללי תאגידי מים וביוב (קביעת תנאים ברישיון לעניין אמות מידה הנדסיות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|כללי תאגידי מים וביוב (קביעת תנאים ברישיון לעניין אמות מידה הנדסיות), התשע״ז–2017}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת התשע״ז, 736|כללי תאגידי מים וביוב (קביעת תנאים ברישיון לעניין אמות מידה הנדסיות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7780.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותה לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 21א|סעיפים 21א}}, {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 26|26(ב)(2)}}, {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 51|51(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 99|99}} {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 112|ו־112}} {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|לחוק תאגידי מים וביוב, התשס״א–2001}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם הממונה לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 99|סעיף 99 לחוק}} ולאחר שקוימו הוראות {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 107|סעיף 107 לחוק}}, קובעת מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב כללים אלה (להלן – הכללים):
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: שירותי מים}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: אמידת פחת מים}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: שירותי ביוב}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: הוראות משותפות}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: תכנון, הקמה והחלפה של מערכות מים וביוב}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|תוספת}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בכללים אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור לחץ“ – אזור במערכת המים, שהמים בו הם בעלי עומד דומה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אזור מדידה“ – אזור תחום של מערכת מים שכמות המים הנכנסת והיוצאת ממנו ניתנת למדידה, וכן מערכת המים כולה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אתר האינטרנט“ – {{ח:חיצוני|https://www.water.gov.il|אתר האינטרנט של הרשות הממשלתית שכתובתו www.water.gov.il}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב|בחוק}} או מי שהוא הסמיך לעניין מתן הוראות לפי כללים אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ויסות לחץ מים“ – ויסות לחץ דינמי וויסות לחץ סטטי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ויסות לחץ דינמי“ – שינוי לחץ המים בנקודה מסוימת במערכת המים לפי ספיקת המים שבה או לפי לחץ המים בנקודות אחרות במערכת המים המקבלות ממנה מים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ויסות לחץ סטטי“ – הגבלת הגבול העליון והגבול התחתון של לחץ המים בנקודה מסוימת במערכת המים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחס הנכסים“ – היחס בין ערך כינון מופחת כולל לבין ערך כינון מלא של מערכות המים והביוב של החברה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערך כינון מופחת כולל“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)|בכללי חישוב עלות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ערך כינון מלא“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)|בכללי חישוב עלות}}, בתוספת עלות הקמתם של נכסים מהותיים שהממונה החליט כי הם חסרים במערכות המים והביוב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כללי חישוב עלות“ – {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב), התש״ע–2009}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כמות יום שיא“ – כמות המים המרבית שסופקה למערכת המים בכל יישוב בתחום החברה, לרבות מים שהחברה הפיקה בעצמה, במשך יום אחד בשנה הקודמת, ובהעדר נתונים לגבי כמות המים כאמור – 0.04% מכמות המים שסופקה בשנה החולפת לכל מטרה למעט מטרת חקלאות בתוספת 0.08% מכמות המים שסופקה למטרת חקלאות בשנה האמורה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת מים טבעתית“ – מערכת מים המאפשרת בכל נקודה זרימת מים משני כיוונים לפחות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת GIS“ – מערכת ממוחשבת לתיעוד מידע גאוגרפי (Geographic Information System);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח עבודות תשתית“ – כמשמעו {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נוהל“ – נוהל שחברה חייבת לקבוע לפי כללים אלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צריכת לילה“ – כמות המים הקטנה ביותר, שנמדדה בכניסה לאזור מדידה במהלך שתי שעות רצופות בפרק הזמן שבין חצות הלילה לשעה 05:00 למחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פחת מים“ – כמשמעו {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור פחת מים“ – כמשמעו {{ח:פנימי|סעיף 10|בסעיף 10(ב)}}.

{{ח:סעיף|2|מעמד הכללים}}
{{ח:ת}} כללים אלה הם חלק מתנאי הרישיון של חברה, שניתן לה לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 15|סעיף 15 לחוק}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: שירותי מים}}

{{ח:סעיף|3|אמינות אספקת מים}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אמצעים מתאימים“ – לרבות אחד או יותר מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} התקנת משאבות ומערכות חלופיות בתחנות שאיבה ובקידוחי מים;
{{ח:תתתת|(2)}} התקנת מקור חלופי לאספקת חשמל בתחנות שאיבה ובקידוחי מים;
{{ח:תתתת|(3)}} חיבור העיר לשני מקורות מים בלתי תלויים לפחות;
{{ח:תתתת|(4)}} איגום בנפח שלא יפחת משליש כמות יום שיא, או מנפח אחר שיורה הממונה במקרה מסוים;
{{ח:תתתת|(5)}} הקמת מערכת המים, כולה או חלקים ממנה, כמערכת מים טבעתית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקלה“ – שיבוש או הפסקה בפעילות התקינה של צנרת מים או מיתקנים אחרים במערכת המים, וכן שיבוש או הפסקה באספקת המים למערכת המים.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תבטיח כי יכולת אספקת המים היומית שלה בכל יישוב בתחום החברה, לא תפחת, בהעדר תקלות, מכמות יום שיא וזאת בלא שימוש בכלי הפקה פרטיים.
{{ח:תת|(ג)}} חברה תנקוט אמצעים מתאימים כדי להבטיח, בכל עת, כי במקרה של תקלה אחת, יכולת אספקת המים שלה ליום אחד, בכל יישוב בתחום החברה, לא תפחת מ־70% מכמות יום שיא.
{{ח:תת|(ד)}} סבר הממונה, כי האמצעים שנקטה חברה אינם מספיקים כדי להבטיח יכולת אספקת מים לפי סעיף זה, רשאי הוא להורות לחברה לנקוט באמצעים נוספים כפי שיורה, לאחר שנתן לה הזדמנות להשמיע את טענותיה.

{{ח:סעיף|4|הגבלות על לחץ המים}}
{{ח:תת|(א)}} לחץ זרם המים במקום שבו מועברים המים לרשות הצרכן של החברה לא יפחת מ־2.5 אטמוספרות ולא יעלה על 5 אטמוספרות, בכל עת.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי הממונה לאשר לחברה, בהחלטה מנומקת בכתב, לספק בלחצי מים גבוהים מן האמור {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 15|באותו סעיף}}, באופן קבוע או לפרק זמן מסוים, אם מצא שהתועלת בחריגה כאמור למשק המים עולה על החסרונות ממנה ושאין בחריגה כדי לגרום לעלויות נוספות לחברה, לפגוע בצרכנים או באספקת המים אליהם ורשאי הוא לדחות בקשה כאמור גם מנימוקים אחרים.

{{ח:סעיף|5|קביעת נהלים לוויסות לחץ מים}}
{{ח:ת}} חברה תקבע נהלים לנסיבות ולאזורים שבהם תבצע ויסות לחץ מים ולשיטה לביצועו; הנהלים יבטיחו כי לחצי המים במערכת המים לא יפחתו ולא יעלו על הלחצים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4}}.

{{ח:סעיף|6|נקיטה של אמצעים סבירים למניעת בזבוז מים}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תנקוט אמצעים סבירים למניעת בזבוז מים.
{{ח:תת|(ב)}} חברה ששיעור פחת המים ביישוב מן היישובים שבתחומה בשנה הקודמת עלה על 10% תנקוט בתחום אותו יישוב אמצעים אלה למניעת בזבוז מים:
{{ח:תתת|(1)}} ניטור רציף של כמות המים הנכנסת והיוצאת מכל אזור מדידה;
{{ח:תתת|(2)}} בדיקת פחת מים בכל אחד מאזורי המדידה שבתחומה אחת לחודשיים לפחות;
{{ח:תתת|(3)}} קביעת נהלים לבירור חריגות באספקת מים לאזור מדידה בהשוואה לכמות המים המסופקת לאותו אזור בדרך כלל;
{{ח:תתת|(4)}} קביעת נהלים לבירור חריגות בצריכת לילה באזור מדידה, בהשוואה לצריכת הלילה הנוהגת באותו אזור;
{{ח:תתת|(5)}} קביעת נהלים למקרים שבהם ייבדק חשד לקיומו של דלף מים ואופן עריכת הבדיקה;
{{ח:תתת|(6)}} קביעת נהלים לבדיקת פחת המים בתדירות גבוהה מאחת לחודשיים באזור מדידה שנמדד בו פחת מים גבוה מ־130% מפחת המים המוכר לתאגיד לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (חישוב עלות שירותי מים וביוב והקמת מערכת מים או ביוב)#סעיף 12|סעיף 12 לכללי חישוב עלות}}.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו־(ב), הממונה רשאי לדרוש מחברה לנקוט אמצעים נוספים למניעת בזבוז מים אם מצא כי קיימים בתחום החברה אזורים שבהם קיים פחת מים או בזבוז מים בשיעורים המחייבים פעולה נוספת להבטחת שימוש יעיל במים.

{{ח:סעיף|7|נקיטה של אמצעים סבירים לצמצום הפסקות מים}}
{{ח:ת}} חברה תנקוט אמצעים סבירים לצמצום הפסקות מים, ובפרט הפסקות לא צפויות; לענין זה, ”הפסקה לא צפויה“ – הפסקת מים שלא היה ניתן לתת עליה הודעה מראש לצרכנים.

{{ח:סעיף|8|התקנת מדי־מים בנכס חדש}}
{{ח:ת}} חברה תקבע נהלים להתקנת מדי־מים בנכס חדש, שיבטיחו שיוך נכון של מד־מים לצרכן ואת הרישום הנכון של מדי־המים במערכות המידע של החברה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: אמידת פחת מים}}

{{ח:סעיף|9|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום מדידה“ – יום שלגביו ביצעה החברה הערכה של קריא מד־מים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כמות מים נכנסת“ – כמות המים שהחברה הפיקה או שסופקה לה בתקופת המדידה, ובאזור מדידה שאינו מערכת המים כולה – כמות המים שנכנסה לאזור המדידה בניכוי זו שיצאה ממנו לאזורים אחרים, בתקופת המדידה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כמות מים יוצאת“ – כמות המים שסיפקה החברה במדידה בתקופת המדידה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת החישוב“ – מספר הימים שבין המועד שבו נקרא קריא מד־המים לאחרונה לפני יום המדידה לבין יום המדידה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת המדידה“ – התקופה שלגביה נאמד פחת המים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הקריאה“ – מספר הימים שבין המועד שבו נקרא קריא מד־המים לאחרונה לפני יום המדידה לבין המועד שבו נקרא קריא מד־המים לראשונה לאחר יום המדידה.

{{ח:סעיף|10|חישוב פחת מים}}
{{ח:תת|(א)}} פחת מים באזור מדידה יחושב לפי ההפרש בין כמות המים הנכנסת לאזור המדידה לבין כמות המים היוצאת מאזור המדידה בתקופת המדידה.
{{ח:תת|(ב)}} שיעור פחת המים באזור מדידה יחושב לפי היחס בין פחת המים שחושב לפי סעיף קטן (א) לבין כמות המים הנכנסת באזור המדידה, בתקופת המדידה.

{{ח:סעיף|11|חישוב כמות מים נכנסת}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תחשב את כמות המים הנכנסת לפי סכום ההפרש בין קריא מד־המים בשעה מסוימת ביום תחילת תקופת המדידה לבין קריא מד־המים בשעה זהה ביום שלאחר תום תקופת המדידה –
{{ח:תתת|(1)}} במערכת המים כולה – בכל מדי־המים המודדים את המים המסופקים לחברה ואת המים שהיא מפיקה;
{{ח:תתת|(2)}} באזור מדידה אחר – בכל מדי־המים המודדים את המים המסופקים לאזור המדידה ומאזור המדידה.
{{ח:תת|(ב)}} לא היו בידי חברה אמצעים לקריאה מרחוק של מד־מים, תקרא החברה את מד־המים ביום תחילת התקופה וביום שלאחר תום התקופה.

{{ח:סעיף|12|חישוב כמות מים יוצאת}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תחשב את כמות המים היוצאת לפי סכום ההפרש בין הערכת קריא מד־המים ביום תחילת תקופת המדידה לבין הערכת קריא מד־המים ביום שלאחר תום תקופת המדידה, בכל מדי־המים המודדים את המים שמספקת החברה לצרכניה.
{{ח:תת|(ב)}} סיפקה חברה מים לצרכן בלא מדידה ושלחה לו חיוב בעד אותה אספקה – תיווסף כמות המים שבעדה נשלח חיוב כאמור לסך כל כמות המים היוצאת.

{{ח:סעיף|13|הערכת קריא מד־מים}}
{{ח:תת|(א)}} הערכה של קריא מד־מים ביום מדידה תהיה שווה לקריא מד־המים שנקרא לאחרונה לפני יום המדידה, בתוספת חלק יחסי מכמות המים שנמדדה בתקופת הקריאה, לפי היחס שבין תקופת החישוב לבין תקופת הקריאה.
{{ח:תת|(ב)}} ביצעה החברה הערכת צריכה של מד־מים באזור מדידה, חלף קריאת קריא מד־מים, לפי {{ח:חיצוני|כללי תאגידי מים וביוב (אמות מידה והוראות בעניין הרמה, הטיב והאיכות של השירותים שעל חברה לתת לצרכניה)#סעיף 8|סעיף 8(ב) לכללי תאגידי מים וביוב (אמות מידה והוראות בעניין הרמה, הטיב והאיכות של השירותים שעל חברה לתת לצרכניה), התשע״א–2011}}, תחשב את קריא מד־המים ביום המדידה לפי אותה הערכת הצריכה.
{{ח:תת|(ג)}} אם בידי החברה אמצעים לקריאה מרחוק של מד־מים, תקרא החברה את קריא מד־המים ביום המדידה.

{{ח:סעיף|14|כמות מים במקרה של הוספה, הסרה או החלפה של מד־מים}}
{{ח:תת|(א)}} הוסיפה או הסירה חברה מד־מים במהלך תקופת המדידה, תחושב כמות המים שנמדדה באותו מד־מים מיום תחילת התקופה עד הסרת מד־המים או מהתקנת מד־המים ועד היום שלאחר תום התקופה, לפי העניין.
{{ח:תת|(ב)}} החליפה חברה מד־מים במהלך תקופת המדידה במד־מים אחר תחשב את כמות המים כסכום של כמות המים, שנמדדה במדי־המים האמורים.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: שירותי ביוב}}

{{ח:סעיף|15|אמינות קליטות שפכים}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אמצעים מתאימים“ – לרבות אחד או יותר מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הבטחת קיומם של שיפועים תקינים בקווי ביוב כבידתיים;
{{ח:תתתת|(2)}} התקנת משאבות ומערכות חלופיות בתחנות שאיבה;
{{ח:תתתת|(3)}} התקנת מקור חלופי לאספקת חשמל בתחנות שאיבה;
{{ח:תתתת|(4)}} החזקת ציוד שאיבה זמין לצורך התקנת מעקף ושאיבת ביוב;
{{ח:תתתת|(5)}} החזקת מלאי חלפים זמינים להבטחת פעילותה התקינה של מערכת הביוב;
{{ח:תתתת|(6)}} בקווי סניקה רגישים – הקמה של שתי מערכות סילוק שפכים מקבילות לפחות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קו סניקה רגיש“ – קו סניקה בעל ספיקה של 2,000 מטרים מעוקבים ליום או שקוטרו עולה על 10 אינטש, שנמצא באזור רגיש;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזור רגיש“ – אזור במערכת הביוב שגלישת שפכים ממנו עלולה להביא לזרימתם למקווה מים עילי, לים או לתחום אזור מגן של קידוח מי שתייה שנקבע לפי {{ח:חיצוני|תקנות בריאות העם (תנאים תברואיים לקידוח מי-שתייה)|תקנות בריאות העם (תנאים תברואיים לקידוח מי־שתייה), התשנ״ה–1995}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקלה“ – שיבוש או הפסקה בפעילות התקינה של צנרת ביוב מרכזית או מיתקנים אחרים במערכת הביוב, שאינם צינור.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תבטיח, כי יכולת קליטת השפכים במערכת הביוב בכל יישוב בתחומה לא תפחת משפיעת הביוב הקיימת או המתוכננת לפי תכנית האב של החברה לכל יישוב ולפי פיתוח היישוב בפועל.
{{ח:תת|(ג)}} חברה תנקוט אמצעים סבירים כדי להבטיח, בכל עת, כי במקרה של תקלה אחת, יכולת קליטת הביוב שלה, בכל יישוב בתחומה, לא תפחת משפיעת הביוב וכדי להבטיח צמצום מפגעים לסביבה במקרה של תקלה בקו סניקה רגיש.
{{ח:תת|(ד)}} סבר הממונה כי האמצעים שנקטה חברה אינם מספיקים כדי להבטיח יכולת קליטת שפכים לפי סעיף זה, רשאי הוא להורות לחברה בכל עת לנקוט אמצעים נוספים כפי שיורה, לאחר שנתן לה הזדמנות להשמיע את טענותיה.

{{ח:סעיף|16|חיבור צרכן למערכת ביוב}}
{{ח:ת}} חברה תאפשר לצרכן להתחבר למערכת הביוב, באופן שלא יחייב אותו להתקין מערכת שאיבה לקו סניקה ציבורי.

{{ח:סעיף|17|מיפוי חיבורי ניקוז למערכת הביוב}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תכין תכנית לאיתור חיבורים של מערכת ניקוז מי גשם למערכת הביוב שלה; בקביעת סדרי העדיפויות לתכנית כאמור תיתן החברה קדימות לאיתור חיבור של תשתית ניקוז עירונית ולאיתור אזורים שבהם ניכרת תרומה משמעותית של מי גשמים לכמות המים הזורמת במערכת הביוב.
{{ח:תת|(ב)}} איתרה חברה חיבור כאמור – תודיע על כך לבעל המקרקעין ורשאית היא לדרוש מבעל הנכס להקים מערכת לסילוק מי הגשם שאינה מחוברת למערכת הביוב.
{{ח:תת|(ג)}} הודיעה חברה לבעל מקרקעין על חובתו לנתק מערכת לסילוק מי גשם מחצריו ממערכת הביוב ובעל המקרקעין לא פעל כאמור, רשאית החברה לחייב את בעל המקרקעין בתשלום בעד טיפול במים שנוספו למערכת הביוב הציבורית; חובר בית משותף למערכת הביוב, תחייב החברה את כלל הדיירים בבניין בתשלום האמור.

{{ח:סעיף|18|שטיפה וצילום של קווי ביוב גרביטציונים}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תכין ותבצע תכנית לשטיפה ולצילום של קווי הביוב הגרביטציונים המשמשים אותה לאספקת שירותי ביוב, המפורטים להלן, לפי המועדים הנקובים לצדם:
{{ח:תתת|(1)}} קווים שקוטרם עולה על 12 אינטש – אחת ל־5 שנים לפחות;
{{ח:תתת|(2)}} קווים שקוטרם בין 6 אינטש ל־12 אינטש – אחת ל־15 שנים לפחות; ולעניין קווים הממשיכים להוות חלק ממערכת ביוב לאחר תום תקופת הקיום הקבועה {{ח:חיצוני|תקנות המים (מניעת זיהום מים) (מערכת להולכת שפכים)#תוספת|בתוספת לתקנות המים (מניעת זיהום מים) (מערכת להולכת שפכים), התשע״ב–2011}} – אחת ל־10 שנים לפחות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) חברה תשטוף ותצלם מדי שנה קווי ביוב שמתקיימים בהם אחד או יותר מן התנאים הנקובים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} אירעו בהם בשנה החולפת יותר מ־7 סתימות בקטע אחד שאורכו קטן מ־500 מטרים;
{{ח:תתת|(2)}} אירעו בהם בכל אחת משלוש השנים החולפות יותר מ־3 סתימות בקטע אחד שאורכו קטן מ־500 מטרים.

{{ח:סעיף|19|חובת הצבת מיתקן לריקון ביוביות}}
{{ח:ת}} חברה תבטיח כי במערכת הביוב שלה או במרחק שלא יעלה על 20 קילומטרים מתחומה יהיה מיתקן לריקון ביוביות המובילות שפכים סניטריים, שמאפשר קליטה והפרדה של שפכים מוצקים מנוזלים.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: הוראות משותפות}}

{{ח:סעיף|20|מיפוי מערכות המים והביוב}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תפעיל מערכת GIS, שבה יתועדו כל רכיבי מערכות המים והביוב.
{{ח:תת|(ב)}} מערכת ה־GIS תתעד לגבי כל רכיב את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מיקום גאוגרפי של הרכיב על רשת קואורדינטות;
{{ח:תתת|(2)}} ברכיב של מערכת הביוב רום תחתית הרכיב ובשוחת ביוב גם רום מכסה השוחה;
{{ח:תתת|(3)}} סוג הנוזל העובר דרכו בחלוקה בין שפכים, מי שתייה ומים שאינם באיכות מי שתייה;
{{ח:תתת|(4)}} שיוך הרכיב למערכת פרטית או ציבורית;
{{ח:תתת|(5)}} אזור הלחץ שאליו הוא שייך;
{{ח:תתת|(6)}} קוטר הרכיב, מועד התקנתו והחומרים שמהם הוא עשוי.
{{ח:תת|(ג)}} החברה תזין את הנתונים למערכת GIS באופן שיאפשר קבלת מידע לגבי כל אחד מהרכיבים האלה בנפרד:
{{ח:תתת|(1)}} קווים בחלוקה בין שפכים, מי שתייה ומים שאינם באיכות מי שתייה;
{{ח:תתת|(2)}} בריכות מים ומגדלי מים ולגבי כל אחד מהם תחום ההשפעה על אספקת המים במקרה של שיבוש או הפסקה בפעילותם;
{{ח:תתת|(3)}} נקודות חיבור בין מערכת המים של החברה לבין מערכת מים של ספק אחר;
{{ח:תתת|(4)}} תחנות שאיבה למים ולגבי כל אחת מהן תחום ההשפעה על אספקת המים במקרה של שיבוש או הפסקה בפעילותם;
{{ח:תתת|(5)}} תחנות שאיבה לביוב;
{{ח:תתת|(6)}} קידוחים ולגבי כל אחד מהם תחום ההשפעה על אספקת המים במקרה של שיבוש או הפסקה בפעילותם;
{{ח:תתת|(7)}} מגופים;
{{ח:תתת|(8)}} ברזי שריפה;
{{ח:תתת|(9)}} אבזרים להקטנת לחץ;
{{ח:תתת|(10)}} מד־מים בכניסה לאזורי מדידה וביציאה מהם;
{{ח:תתת|(11)}} אזורי מדידה;
{{ח:תתת|(12)}} מיקום חיבורי צרכן ומדי־המים בחיבורים;
{{ח:תתת|(13)}} נקודות דיגום למים;
{{ח:תתת|(14)}} נקודות דיגום לשפכים;
{{ח:תתת|(15)}} שסתומי אוויר במערכת מים;
{{ח:תתת|(16)}} שסתומי אוויר במערכת ביוב;
{{ח:תתת|(17)}} נקודות לניקוז מערכת מים;
{{ח:תתת|(18)}} נקודות לניקוז מערכת ביוב;
{{ח:תתת|(19)}} שוחות ביוב;
{{ח:תתת|(20)}} מיתקנים לטיפול בשפכים;
{{ח:תתת|(21)}} קווי ביוב המוליכים שפכים לאזור שמחוץ לתחום החברה;
{{ח:תתת|(22)}} מיקום תחנות לחלוקת מים בעת משבר מים והתחום שאותו משרתת כל תחנה.

{{ח:סעיף|21|מפרט טכני להתקנת מערכת מים או ביוב}}
{{ח:ת}} חברה תקבע ותפרסם באתר האינטרנט שלה מפרט טכני להתקנת רכיבי מערכות המים והביוב שלה, שיבטיח את איכות התכנון ההנדסי המפורט ואת אחידות הביצוע של תכנון כאמור.

{{ח:סעיף|22|ניהול ממוחשב של מערכות המים והביוב}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תפעיל מערכת ממוחשבת לניטור ולבקרה של מערכת המים ושל אספקת המים באמצעות אבזרי בקרה ממחושבים; המערכת האמורה תאפשר לחברה לקבל את המידע הדרוש באשר ליכולתה לעמוד בחובתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3(ב) ו־(ג)}}.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תפעיל מערכת ממוחשבת לניטור ובקרה של מערכת הביוב באמצעות אבזרי בקרה ממוחשבים, לרבות חיישנים למדידת מפלס מי הביוב בשוחות מרכזיות במערכת הביוב; המערכת האמורה תאפשר לחברה לאתר גלישה צפויה בקווי הביוב המרכזיים בתחומה וכן תאפשר לה קבלת מידע באשר ליכולתה למלא את חובתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15(ב) ו־(ג)}}.

{{ח:סעיף|23|ניהול תקלות ותחזוקה}}
{{ח:ת}} חברה תפעיל מערכת ממוחשבת לרישום ולמעקב אחר תקלות ולניהול, לתיעוד, ולבקרה על פעולות התחזוקה ועבודות התיקונים שהיא מבצעת במערכות המים והביוב.

{{ח:סעיף|24|נהלים לביצוע פעולות תחזוקה}}
{{ח:ת}} חברה תקבע נהלים לביצוע ולתיעוד פעולות תחזוקה תקופתית בכל רכיבי מערכות המים והביוב; נוהלי התחזוקה יתאימו להמלצות היצרן של הרכיבים ולהוראות הדין.

{{ח:סעיף|25|מפקח עבודות תשתית}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תמנה מפקח עבודות תשתית לפיקוח על פרויקטים של מים וביוב שהיא מבצעת ולפרויקטים להקמת חלקים ממערכת המים והביוב בתחומה, שמבצעים אחרים, והיא רשאית למנות מפקחים שונים לפרויקטים שונים.
{{ח:תת|(ב)}} חברה לא תמנה אדם למפקח עבודות תשתית, אלא אם כן הוא בעל הכשרה בכל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} קריאת תכניות ביצוע;
{{ח:תתת|(2)}} קריאת מפות מדידה;
{{ח:תתת|(3)}} הכנת תכנית פיקוח, מדדי איכות ויומני עבודה;
{{ח:תתת|(4)}} היבטים משפטיים בעבודת הפיקוח, לרבות בנושא דיני תכנון ובנייה, בטיחות וגיהות והוראות שנועדו להבטיח את איכות מי השתייה;
{{ח:תתת|(5)}} ניהול סיכונים בעבודת הפיקוח;
{{ח:תתת|(6)}} תקנים לתשתיות מים וביוב;
{{ח:תתת|(7)}} פיקוח על עבודות מדידה, עבודות שיקום והחזרת השטח לקדמותו, עבודות הקמה והתקנה, לרבות הנחה והתקנה של צנרת פיברגלאס, צנרת פוליוויניל כלוריד (PVC) וצנרת פוליאתילן (PE), הקמת בריכות מים, התקנת צנרת פלדה עירונית ובין־עירונית, הנחת שוחות ותאי בקרה, עבודות ריתוך והתקנת אבזרים.

{{ח:סעיף|26|הנחיות להגשת תכנית סניטרית}}
{{ח:ת}} חברה תקבע ותפרסם באתר האינטרנט שלה הנחיות לצרכן המבקש לחבר נכס למערכת המים והביוב של החברה שיבטיחו את חיבור תקין של מערכות המים והביוב של הנכס למערכות המים והביוב של החברה וקיום גישה של החברה למדי־המים של הנכס.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: תכנון, הקמה והחלפה של מערכות מים וביוב}}

{{ח:סעיף|27|מועדים להגשת תכנית אב למים ולביוב ותוכנה}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תגיש לאישור הממונה תכנית אב לאספקת מים ולפיתוח מערכת המים ותכנית אב לביוב ולפיתוח מערכת הביוב בתחומה, או עדכון לתכניות האמורות, לפי העניין, במוקדם מבין אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בתוך שבע שנים מהמועד שבו אישר הממונה לאחרונה תכנית אב לחברה;
{{ח:תתת|(2)}} בתוך שנה מהמועד שבו שונתה תכנית המיתאר של יישוב הנמצא בתחום החברה.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשת חברה, הממונה רשאי לדחות את מועד הגשת תכנית האב, אם שוכנע שלא חלו שינויים המצריכים שינוי או עדכון של תכנית האב הקיימת.
{{ח:תת|(ג)}} תכנית האב תפרט את המטרות והיעדים לשנת יעד שעליה הורה הממונה לחברה ואת הדרך להשגתם; התכנית תכלול את הפרטים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} מיקום גאוגרפי ומבנה טופוגרפי של היישובים שהתכנית נוגעת להם;
{{ח:תתת|(2)}} גודל האוכלוסייה הצפוי בשנת היעד ומאפיינים של האוכלוסייה;
{{ח:תתת|(3)}} פירוט השימושים המותרים במקרקעין שבתחום התכנית;
{{ח:תתת|(4)}} צריכת המים בשטח התכנית בחמש השנים שקדמו להכנת התכנית;
{{ח:תתת|(5)}} צריכת המים הצפויה בשטח התכנית בשנת היעד בשתי נקודות זמן בין מועד הגשת התכנית לשנת היעד, שעליהן הורה הממונה לחברה;
{{ח:תתת|(6)}} תיאור מערכת המים הקיימת ותיאור מערכת המים המוצעת תוך פירוט מיתקני האיגום, לרבות איגום הנדרש למצבי חירום, אמצעי הגיבוי למערכת החשמל וחלוקת מערכת המים לאזורי לחץ ולאזורי מדידה;
{{ח:תתת|(7)}} הערכה של צריכת המים לנפש ופירוט אופן חישובה;
{{ח:תתת|(8)}} ספיקת השיא בשטח התכנית וספיקת השיא המתוכננת;
{{ח:תתת|(9)}} התאמה לצורכי כיבוי אש;
{{ח:תתת|(10)}} איכות המים המסופקים במערכת המים;
{{ח:תתת|(11)}} תיאור מערכת הביוב הקיימת ותיאור מערכת הביוב המוצעת תוך פירוט מכוני השאיבה לביוב, פירוט אגני הניקוז ופירוט אזורי איסוף השפכים במערכת גרביטציונית בשטח התכנית;
{{ח:תתת|(12)}} נתונים על שפיעת הביוב המחושבת לצורך התכנית והתאמתה לצריכת המים הצפויה;
{{ח:תתת|(13)}} לוחות הזמנים ליישום תכנית האב המוצעת;
{{ח:תתת|(14)}} הערכת העלויות הצפויות ליישום תכנית האב;
{{ח:תתת|(15)}} פרטים נוספים, שהממונה הורה להכליל בתכנית אב של חברה.
{{ח:תת|(ד)}} דירקטוריון החברה יאשר את תכנית האב קודם להגשתה.

{{ח:סעיף|28|תכנית פיתוח}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תכין, לא יאוחר מ־30 בנובמבר של כל שנה, תכנית פיתוח של פרויקטים לשלוש השנים הבאות; התכנית תיערך לפי הנחיות הממונה ותכלול תיאור תמציתי של הפרויקטים שבכוונת החברה לבצע לפי תכנית האב שהממונה אישר לה, פרטים בדבר התקציב ולוח הזמנים המתוכנן לביצוע פרויקטים בשנה הקרובה, ונתונים בדבר ביצוע של תכנית הפיתוח לשנה החולפת.
{{ח:תת|(ב)}} ביקש הממונה לאשר תכנית פיתוח לפי {{ח:חיצוני|חוק תאגידי מים וביוב#סעיף 112|סעיף 112 לחוק}} יורה לחברה להעביר תכנית כאמור בתוך מועד סביר, שינקוב בו, ורשאי הוא לתת הוראות בדבר ביצוע תכנית הפיתוח עד שיאשרה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה יעביר לחברה בתוך 30 ימים את הערותיו לתכנית פיתוח שקיבל לפי סעיף קטן (ב) לרבות הנחיותיו להגשת תכנית מתוקנת, אם נדרשת תכנית כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} חברה תגיש לאישור הממונה תכנית פיתוח מתוקנת, לפי הערות הממונה, בתוך 14 ימים ממועד קבלתן.

{{ח:סעיף|29|תקציב שיקום ושדרוג בתכנית פיתוח}}
{{ח:תת|(א)}} חברה תכין תכנית פיתוח שנתית לשיקום ולשדרוג מערכות המים והביוב, שהיקף ההשקעות בה לא יפחת מהמדדים המפורטים בסעיף קטן (ב) לפי המקורות הכספיים העומדים לרשותה.
{{ח:תת|(ב)}} המדדים להיקף ההשקעות הדרוש במערכת מים ובמערכת ביוב –
{{ח:תתת|(1)}} אם יחס הנכסים קטן מ־35% – 3.44% מערך הכינון המלא;
{{ח:תתת|(2)}} אם יחס הנכסים בין 35% לבין 45% – 3.15% מערך הכינון המלא;
{{ח:תתת|(3)}} אם יחס הנכסים בין 45% לבין 55% – 2.86% מערך הכינון המלא;
{{ח:תתת|(4)}} אם יחס הנכסים עולה על 55% – 2.57% מערך הכינון המלא.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה רשאי להורות לחברה להגדיל או להקטין את היקף ההשקעות בתכנית הפיתוח, אם מצא, כי בשל מצב מערכות המים או הביוב יש להורות כך ולעניין הגדלת היקף ההשקעות, המקורות הכספיים העומדים לרשות החברה מאפשרים זאת; החלטת הממונה תימסר לתאגיד בכתב ותכלול את הנימוקים להחלטה.

{{ח:סעיף|30|רכיבים שיש לכלול בתכנית הפיתוח}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקטע ביוב“ – צינור ביוב המונח לאורכו של רחוב אחד, ובמקרה שאורכו עולה על 300 מטרים, קטע של 300 מטרים לפחות ממנו;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ליקוי“ – כשל בצינור כתוצאה מבלאי וכן נזילה בנקודת חיבור או במחבר בין צינורות.
{{ח:תת|(ב)}} חברה תכלול בתכנית הפיתוח שלה החלפת צינורות שמשך הקיים השימושי שלהם עולה על הקיים {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}} וכן תכלול החלפת רכיבים של מערכות המים והביוב שהחלפתם דרושה כדי להבטיח את פעילותן התקינה של המערכות האמורות.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), חברה רשאית לא להכליל בתכנית הפיתוח צינור מים שמשך הקיים השימושי שלו עולה על הקיים {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}, בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היחס שבין מספר הליקויים שהתגלו בצינור בשלוש השנים שקדמו למועד הכנת תכנית הפיתוח לבין אורך הקטע הנבדק במטרים, לרבות ליקויים שהתגלו במהלך הבדיקה שבפסקה (2), אינו עולה על –
{{ח:תתתת|(א)}} בצינורות שקוטרם עד 10 אינטש – 7 ליקויים בקטע של 1,000 מטרים;
{{ח:תתתת|(ב)}} בצינורות שקוטרם עולה על 10 אינטש – 5 ליקויים בקטע של 1,000 מטרים;
{{ח:תתתת|(ג)}} בדיקת התקיימותם של התנאים האמורים בסעיף זה תיעשה אחת לשנתיים;
{{ח:תתת|(2)}} החברה ערכה בדיקת תהודה אקוסטית לאיתור נזילות לאורך הצינור ותיקנה את כל הליקויים שהתגלו בבדיקה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), חברה רשאית לא להכליל בתכנית הפיתוח צינור ביוב שמשך הקיים השימושי שלו עולה על הקיים {{ח:פנימי|תוספת|שבתוספת}}, בהתקיים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מקטע הביוב צולם בידי מעבדה מוסמכת ולא התגלו בו שברים או תזוזות, שבעטיים לא קיימת כדאיות כלכלית לתקן אותו;
{{ח:תתת|(2)}} אורכם המצרפי של הקטעים שאינם תקינים והכוללים שברים ושחיקה במקטע הביוב אינו עולה על 20% מאורכו;
{{ח:תתת|(3)}} לא אירעו במקטע הביוב יותר משלושה מקרי שבר או שקיעת שוחות בשלוש השנים שקדמו למועד הכנת תכנית הפיתוח;
{{ח:תתת|(4)}} בדיקת התקיימותם של התנאים האמורים בסעיף זה תיעשה אחת לחמש שנים.

{{ח:סעיף|31|השבת מצב לקדמותו}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דרך עירונית עורקית“ – דרך המשמשת מסדרון תנועתי בין רשת דרכים בין־עירוניות לבין רחובות העיר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ההיקף הכספי“ – סכום ההשקעה באספלט, באבנים משתלבות ובכל תכסית אחרת, הנדרשת להשבת מצב הרחוב או הדרך לקדמותו, כשהוא מחולק בסכום הכולל של התקנת רכיב מערכת המים או הביוב, לפי העניין ולמעט עלויות להסדרי תנועה, לטיפול בעתיקות, לאבזרי בטיחות ולחומרי מליטה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ההיקף הכספי הנדרש“ – השיעורים המפורטים בטור ב׳ או ג׳ שלהלן לצד סוג הרחוב הנקוב בטור א׳:
{{ח:תתת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} סוג הרחוב או הדרך	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} רכיבי מערכת מים	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} רכיבי מערכת ביוב

רחוב מקומי	15%	15%

רחוב מאסף	20%	20%

דרך עירונית עורקית	20%	25%

{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חורגות מן הנדרש“ – חורגות מההיקף הכספי הנדרש;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רחוב“ – רחוב מקומי, רחוב מאסף או דרך עירונית עורקית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רחוב מאסף“ – רחוב שהתנועה בו היא לצורך הפעילות המתקיימת ברחוב ולצורך מעבר בין חלקים אחרים של היישוב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רחוב מקומי“ – רחוב שעיקר התנועה בו היא לצורך הפעילות המתקיימת ברחוב עצמו.
{{ח:תת|(ב)}} חברה המבצעת עבודות ברחוב תשיב את מצבו בחלק שבו ביצעה עבודות למצבו בטרם ביצעה את העבודות; חברה לא תבצע פעולות החורגות מן הנדרש להשבת המצב לקדמותו.

{{ח:סעיף|32|התקשרות עם רשות מקומית לצורך ביצוע עבודות}}
{{ח:ת}} ביקשה חברה לבצע עבודה במקרקעין שבהם מבצעת הרשות המקומית עבודה, לא יעלה שיעור ההשתתפות של החברה בביצוע העבודה על 20% מהעלות בפועל של השבת המקרקעין למצבם הקודם.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|33|דין וחשבון לדירקטוריון}}
{{ח:ת}} המנהל הכללי יציג לפני דירקטוריון החברה, אחת לשנה לפחות, דין וחשבון על פעילות החברה, לרבות כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} האמצעים שנקטה החברה כדי להבטיח את אמינות אספקת המים לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}};
{{ח:תת|(2)}} האמצעים שנקטה החברה למניעת בזבוז מים לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, לרבות נהלים שקבעה ושינויים שחלו בהם בשנה האחרונה;
{{ח:תת|(3)}} האמצעים שנקטה החברה לצמצום הפסקות מים לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}};
{{ח:תת|(4)}} פחת המים שנמדד ב־12 חודשים שקדמו למועד הדין וחשבון בכל אזור מדידה, שיעורו ועלותו הכספית;
{{ח:תת|(5)}} האמצעים שנקטה החברה להבטיח את אמינות קליטת השפכים לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}};
{{ח:תת|(6)}} התקלות שהתרחשו במערכות המים והביוב והטיפול בהן.

{{ח:סעיף|34|חובת קיום נהלים}}
{{ח:ת}} חברה תפעל לפי הנהלים שקבעה לפי הוראות הכללים.

{{ח:סעיף|35|פרסום נהלים לדוגמה}}
{{ח:ת}} פרסם הממונה באתר האינטרנט נהלים לדוגמה, רשאית חברה לאמצם עם או בלי שינויים.

{{ח:סעיף|36|מתן הוראה לתיקון נהלים}}
{{ח:ת}} סבר הממונה כי נהלים שקבעה חברה אינם מספיקים כדי להשיג את מטרתם, רשאי הוא להורות לחברה לתקנם כפי שיורה, לאחר שנתן לה הזדמנות להשמיע את טענותיה.

{{ח:סעיף|37|בדיקה בארגונים מוסמכים}}
{{ח:ת}} בדיקות שעל חברה לבצע לפי כללים אלה ושהרשות הלאומית להסמכת מעבדות, שהוקמה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות#סעיף 2|סעיף 2 לחוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, התשנ״ז–1997}}, הסמיכה ארגונים לבצען, יבוצעו בארגונים מוסמכים כאמור ובהעדר ארגון כאמור, בידי מי שיש לו יכולת מקצועית מתאימה לבצען.

{{ח:סעיף|38|חריגה מהכללים}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל הרשות הממשלתית, בהמלצת הממונה ובאישור מועצת הרשות הממשלתית, רשאי להתיר לחברה, לפי בקשתה, לחרוג מכללים אלה, באופן חד־פעמי או לפרק זמן מסוים, אם שוכנע, כי יש לכך הצדקה בנסיבות העניין ובלבד שהתועלת למשק המים או הביוב מהחריגה עולה על הפגיעה הצפויה ממנה, ורשאי הוא להתנות את ההקלה בתנאים.
{{ח:תת|(ב)}} אישר מנהל הרשות הממשלתית לחברה חריגה כאמור, תביא החברה את החלטת מנהל הרשות הממשלתית לידיעת הצרכנים הנוגעים בדבר, ואם מדובר בכלל צרכני החברה, תפרסם הרשות הממשלתית את ההחלטה באתר האינטרנט והחברה תפרסם את ההחלטה באתר האינטרנט שלה.

{{ח:סעיף|39|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתם של כללים אלה 30 ימים מיום פרסומם (להלן – יום התחילה).

{{ח:סעיף|40|תחולה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}} יחול על פרויקטים שהחברה החלה בביצועם לאחר יום התחילה.

{{ח:סעיף|41|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 39|בסעיף 39}} –
{{ח:תת|(1)}} חברה תבטיח את קיומה של אמינות אספקה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}} לא יאוחר מחמש שנים מיום התחילה;
{{ח:תת|(2)}} חברה תבטיח כי לחץ המים במערכת המים שלה יהיה בטווח הנקוב {{ח:פנימי|סעיף 4|בסעיף 4 לכללים}} לא יאוחר מחמש שנים מיום התחילה;
{{ח:תת|(3)}} חברה תקבע נהלים לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8}} {{ח:פנימי|סעיף 24|ו־24}} לא יאוחר משנה מיום התחילה;
{{ח:תת|(4)}} חברה תבטיח את קיומה של אמינות קליטת שפכים לפי {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}} לא יאוחר מחמש שנים מיום התחילה;
{{ח:תת|(5)}} חברה תשלים הכנת תכנית לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}} לא יאוחר משנתיים מיום התחילה;
{{ח:תת|(6)}} חברה תבטיח את קיומו של מיתקן לריקון ביוביות לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיף 19}} לא יאוחר משלוש שנים מיום התחילה;
{{ח:תת|(7)}} חברה תשלים את התקנת מערכת ה־GIS, את הכנסת הנתונים הנדרשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 20|סעיף 20}} ואת הפעלת המערכת לא יאוחר משלוש שנים מיום התחילה ורשאית היא להשלים את הכנסת הנתונים לעניין שוחות ביוב לא יאוחר מארבע שנים מיום התחילה;
{{ח:תת|(8)}} חברה תקבע ותפרסם באתר האינטרנט שלה מפרט טכני לפי {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיף 21}} לא יאוחר משנתיים מיום התחילה;
{{ח:תת|(9)}} חברה תתקין ותפעיל מערכת ממוחשבת לפי {{ח:פנימי|סעיף 22|סעיף 22}} ומערכת ממוחשבת לפי {{ח:פנימי|סעיף 23|סעיף 23}} לא יאוחר משנתיים מיום התחילה.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 30|סעיף 30}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

סיווג הנכס	משך הקיים בשנים

מערכת מים	מערכת ביוב

'''תחנות שאיבה וקידוחים'''

{{ח:תת|(1)}} ציוד אלקטרו־מכני (לרבות משאבות)
15	15

{{ח:תת|(2)}} מבנה טרומי
40	40

{{ח:תת|(3)}} מבנה מבטון מזוין
40	40

'''מיתקנים לטיפול במים ולטיהור שפכים'''

{{ח:תת|(4)}} ציוד במיתקני טיפול במים
10	10

{{ח:תת|(5)}} ציוד במיתקני טיהור שפכים
–	10

'''בריכות ומגדלי מים'''

{{ח:תת|(6)}} מבנה פלדה
40	–

{{ח:תת|(7)}} מבנה בטון מזוין או דרוך
40	–

'''צינורות'''

{{ח:תת|(8)}} צינור אסבסט
30	35

{{ח:תת|(9)}} צינור בטון
–	30

{{ח:תת|(10)}} צינור פלדה (מוגן חיצונית ופנימית)
40	15

{{ח:תת|(11)}} צינור פלדה קווי לחץ לביוב – סניקה בחתך מלא
–	15

{{ח:תת|(12)}} פוליוויניל כלוריד (PVC)
25	40

{{ח:תת|(13)}} פוליאטילן (PE)
40	45

{{ח:תת|(14)}} פוליאטילן מצולב
40	45

{{ח:תת|(15)}} פוליאסטר משוריין
–	45

'''שונות'''

{{ח:תת|(16)}} מכליות מים
20	–

{{ח:תת|(17)}} גנרטורים
15	15

{{ח:תת|(18)}} מערכות פיקוד ובקרה
15	15

{{ח:חתימות|ג׳ בשבט התשע״ז (30 בינואר 2017)}}
* '''משה גראזי'''
יושב ראש מועצת הרשות הממשלתית למים ולביוב (בפועל)
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]