חוק למניעת הטרדה מינית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק למניעת הטרדה מינית, התשנ״ח–1998}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000758}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ח, 166|חוק למניעת הטרדה מינית|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211481.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 294|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299833.pdf}}, {{ח:תיבה|346|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299620.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 54|תיקון מס׳ 89 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299880.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 86|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300098.pdf}}, {{ח:תיבה|387|תיקון מס׳ 4 לחוק ההתיישנות|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300126.pdf}}, {{ח:תיבה|450|חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300067.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 570|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301044.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 166|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301167.pdf}}, {{ח:תיבה|592|תיקון לחוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301498.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 203|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301531.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 55|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301533.pdf}}, {{ח:תיבה|263|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301526.pdf}}, {{ח:תיבה|604|חוק להחלפת המונח מעביד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306572.pdf}}, {{ח:תיבה|660|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303835.pdf}}, {{ח:תיבה|660|תיקון מס׳ 13|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303836.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 667|חוק שירות אזרחי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382429.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 666|חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3028667.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1122|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4730126.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מטרת החוק}}
{{ח:ת}} חוק זה מטרתו לאסור הטרדה מינית כדי להגן על כבודו של אדם, על חירותו ועל פרטיותו, וכדי לקדם שוויון בין המינים.

{{ח:סעיף|2|הגדרות|תיקון: תשס״ד, תשע״ד־3, תשע״ד־5, תשע״ז, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אדם עם מוגבלות“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ״ח–1998}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בשירות“ – בשירות בכוחות הבטחון, מקום שאין בינם לבין המשרת בהם יחסי עבודה או בשירות אזרחי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות אזרחי|בחוק שירות אזרחי, התשע״ז–2017}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הראה“ – במילים או בהתנהגות, ובלבד שלא היה ספק סביר לגבי משמעות ההתנהגות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התייחסות“ – בכתב, בעל פה, באמצעות מוצג חזותי או שמיעתי, לרבות באמצעות מחשב או חומר מחשב, או בהתנהגות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים“ – {{ח:חיצוני|חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה)|חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה), התשס״ז–2007}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה“ – {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ״ח–1988}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק העונשין“ – {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חסר ישע“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 368א|בסעיף 368א לחוק העונשין}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כוחות הבטחון“ – צבא הגנה לישראל, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר וארגוני הבטחון האחרים של המדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מזמין שירות“ ו”קבלן שירות“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שעות עבודה ומנוחה#סעיף 20א|בסעיף 20א(ד) לחוק שעות עבודה ומנוחה, התשי״א–1951}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחשב“ ו”חומר מחשב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסגרת יחסי עבודה“ – מקום העבודה, מקום אחר שבו מתנהלת פעילות מטעם המעסיק, תוך כדי העבודה, או תוך ניצול מרות ביחסי העבודה בכל מקום שהוא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל מוגן“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום#סעיף 17|בסעיף 17 לחוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קבלן כוח אדם“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קטין“ – אדם שטרם מלאו לו 18 שנים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות לאומי“ – {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|3|הטרדה מינית והתנכלות|תיקון: תשס״ד־2, תשס״ז, תשס״ז־3, תש״ע, תשע״ב־2, תשע״ד, תשע״ד־2, תשע״ד־5}}
{{ח:תת|(א)}} הטרדה מינית היא כל אחד ממעשים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סחיטה באיומים, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 428|בסעיף 428 לחוק העונשין}}, כאשר המעשה שהאדם נדרש לעשותו הוא בעל אופי מיני;
{{ח:תתת|(2)}} מעשים מגונים כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 348|בסעיפים 348}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 349|ו־349 לחוק העונשין}};
{{ח:תתת|(3)}} הצעות חוזרות בעלות אופי מיני, המופנות לאדם אשר הראה למטריד כי אינו מעונין בהצעות האמורות;
{{ח:תתת|(4)}} התייחסויות חוזרות המופנות לאדם, המתמקדות במיניותו, כאשר אותו אדם הראה למטריד כי אינו מעונין בהתייחסויות האמורות;
{{ח:תתת|(5)}} התייחסות מבזה או משפילה המופנית לאדם ביחס למינו או למיניותו, לרבות נטייתו המינית;
{{ח:תתת|(5א)}} פרסום תצלום, סרט או הקלטה של אדם, המתמקד במיניותו, בנסיבות שבהן הפרסום עלול להשפיל את האדם או לבזותו, ולא ניתנה הסכמתו לפרסום, ואולם במשפט פלילי או אזרחי לפי פסקה זו תהא זו הגנה טובה למפרסם אם מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הפרסום נעשה בתום לב, בשים לב לנסיבות הפרסום, תוכנו, צורתו, היקפו ומטרתו;
{{ח:תתתת|(ב)}} הפרסום נעשה למטרה כשרה;
{{ח:תתתת|(ג)}} יש בפרסום עניין ציבורי המצדיק אותו בנסיבות העניין, ובלבד שאינו כוזב, או שהוא הבעת דעה או ביקורת על בעל תפקיד ציבורי בקשר לתפקידו, והפרסום לא חרג מתחום הסביר לשם השגת מטרתו;
{{ח:תתת}} בפסקה זו, ”תצלום, סרט או הקלטה“ – לרבות עריכה או שילוב של כל אחד מהם, ובלבד שבנסיבות העניין ניתן לזהות את האדם;
{{ח:תתת|(6)}} הצעות או התייחסויות כאמור בפסקאות (3) או (4), המופנות למי מהמנויים בפסקאות המשנה שלהלן, בנסיבות המפורטות בפסקאות משנה אלה, גם אם המוטרד לא הראה למטריד כי אינו מעונין בהצעות או בהתייחסויות האמורות:
{{ח:תתתת|(א)}} לקטין או לחסר ישע – תוך ניצול יחסי מרות, תלות, חינוך או טיפול, ואם טרם מלאו לקטין 15 שנים – גם בלא ניצול יחסים כאמור, ובלבד שהמטריד אינו קטין;
{{ח:תתתת|(ב)}} למטופל, במסגרת טיפול נפשי, בריאותי, רפואי או פארה־רפואי – תוך ניצול תלות של המטופל במטפל; בפסקת משנה זו, ”טיפול נפשי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 37א|בסעיף 37א לחוק העונשין}};
{{ח:תתתת|(ג)}} לעובד במסגרת יחסי עבודה, ולאדם בשירות במסגרת שירות – תוך ניצול מרות ביחסי עבודה או בשירות;
{{ח:תתתת|(ד)}} לתלמיד בכיתה י״ב, י״ג או י״ד, שאינו קטין, תוך ניצול יחסי מרות בלימודים;
{{ח:תתתת|(ה)}} לתלמיד או לסטודנט, הלומד במוסד המקנה השכלה עיונית, דתית או מקצועית לבוגרים (בחוק זה – מוסד להשכלה לבוגרים), תוך ניצול יחסי מרות בלימודים;
{{ח:תתתת|(ו)}} {{ח:הערה|(פקע);}}
{{ח:תתתת|(ז)}} לאדם – תוך ניצול יחסי מרות או תלות, במסגרת הדרכה או ייעוץ של כהן דת או של מי שמתחזה להיות כהן דת או של אדם הידוע או המציג את עצמו כבעל סגולות רוחניות מיוחדות;
{{ח:תתתת|(ח)}} לאדם, מצדו של עובד הציבור במילוי תפקידו או בקשר אליו ותוך שימוש לרעה בסמכותו – תוך ניצול יחסי מרות או תלות של האדם בעובד הציבור; בפסקת משנה זו, ”עובד הציבור“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 34כד|בסעיף 34כד לחוק העונשין}}.
{{ח:תתתת|(ט)}} לאדם עם מוגבלות המועסק במפעל מוגן – תוך ניצול יחסי מרות או תלות.
{{ח:תת|(ב)}} התנכלות היא פגיעה מכל סוג שהוא שמקורה בהטרדה מינית, או בתלונה או בתביעה, שהוגשו על הטרדה מינית.

{{ח:סעיף|4|איסור הטרדה מינית והתנכלות}}
{{ח:ת}} לא יטריד אדם מינית את זולתו ולא יתנכל לו.

{{ח:סעיף|5|הטרדה מינית והתנכלות – עבירות|תיקון: תשס״ו, תשע״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} המטריד מינית אדם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(א)(3), (4), (5) ו־(6)}}, דינו – מאסר שנתיים; המטריד מינית אדם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(א)(5א)}}, דינו כדין הפוגע במזיד בפרטיות זולתו כאמור {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}.
{{ח:תת|(ב)}} המתנכל לאדם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(ב)}}, דינו – מאסר שלוש שנים.
{{ח:תת|(ג)}} הטריד אדם מינית אדם אחר כאמור בסעיף קטן (א) והתנכל לו כאמור בסעיף קטן (ב), דינו – מאסר ארבע שנים.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים)#סעיף 2א|סעיפים 2א}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים)#סעיף 2ב|ו־2ב לחוק לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים), התשי״ח–1957}}, יחולו על חקירתו של מי שנפגע בעבירה לפי סעיף זה ועל עדותו בשל עבירה כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 352|סעיף 352 לחוק העונשין}} יחולו לענין פרסום שם של מי שנפגע בעבירה או שהתלונן כי נפגע בעבירה לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|6|הטרדה מינית והתנכלות – עוולות אזרחיות|תיקון: תשס״ז־2, תשע״ב, תשע״ג, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הטרדה מינית והתנכלות הן עוולות אזרחיות, והוראות {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין|פקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}, יחולו עליהן בכפוף להוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי לפסוק בשל הטרדה מינית או בשל התנכלות פיצוי שלא יעלה על סך 120,000 שקלים חדשים, ובשל הטרדה מינית או בשל התנכלות שבוצעו מתוך מניע של גזענות או עוינות כלפי ציבור כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 144ו|בסעיף 144ו לחוק העונשין}} – כפל הסכום האמור, ללא הוכחת נזק; סכום זה יעודכן ב־1 בינואר של כל שנה (בסעיף זה – יום העדכון), בהתאם לשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי והודעה על הסכום המעודכן תפורסם ברשומות; לענין סעיף קטן זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד הבסיסי“ – מדד חודש אוגוסט 2013.
{{ח:תת|(ג)}} לא יזדקק בית המשפט או בית הדין לעבודה, לפי הענין, לתביעה בשל עוולה לפי סעיף זה או לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, שהוגשה לאחר שחלפה התקופה הקבועה {{ח:חיצוני|חוק ההתיישנות#סעיף 5|בסעיף 5 לחוק ההתיישנות, התשי״ח–1958}} מיום שנוצרה העילה, והוראות {{ח:חיצוני|חוק ההתיישנות#סעיף 18א|סעיפים 18א}} {{ח:חיצוני|חוק ההתיישנות#סעיף 18ב|ו־18ב לחוק האמור}}, לא יחולו על תביעה כאמור.

{{ח:סעיף|6א|נטל ההוכחה בתובענה במסגרת יחסי עבודה|תיקון: תשע״ד־4}}
{{ח:ת}} בתובענה של עובד או של דורש עבודה בשל פגיעה על רקע הטרדה מינית במסגרת יחסי עבודה, כאמור {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה}}, תהיה חובת ההוכחה על המעסיק כי לא פגע פגיעה כאמור {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 7|באותו סעיף}}, אם הוכיח העובד או דורש העבודה כי התקיים האמור בפסקה {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 7|מפסקאות (1) עד (3) שבסעיף 7(א) לחוק האמור}}, ובלבד שטרם חלפו שלוש שנים מיום שנוצרה העילה.

{{ח:סעיף|7|נקיטת אמצעים בידי מעסיק|תיקון: תשס״ד־2, תשע״ד־3, תשע״ד־5}}
{{ח:תת|(א)}} מעסיק חייב לנקוט אמצעים סבירים, בנסיבות הענין, כדי למנוע הטרדה מינית או התנכלות במסגרת יחסי עבודה, על ידי עובדו, או על ידי ממונה מטעמו אף אם אינו עובדו, ולטפל בכל מקרה כאמור, ולשם כך עליו:
{{ח:תתת|(1)}} לקבוע דרך יעילה להגשת תלונה בשל הטרדה מינית או התנכלות ולבירור התלונה;
{{ח:תתת|(2)}} לטפל ביעילות במקרה של הטרדה מינית או התנכלות שידע אודותיהם, וכן לעשות כל שביכולתו כדי למנוע את הישנות המעשים האמורים וכדי לתקן את הפגיעה שנגרמה למתלונן עקב ההטרדה או ההתנכלות.
{{ח:תת|(ב)}} מעסיק המעסיק יותר מ־25 עובדים חייב, בנוסף לאמור בסעיף קטן (א), לקבוע תקנון שבו יובאו עיקרי הוראות החוק בדבר הטרדה מינית והתנכלות במסגרת יחסי עבודה ויפורטו בו דרכי הגשת התלונות שענינן הטרדה מינית או התנכלות והטיפול בהן, כפי שקבע המעסיק (להלן – תקנון); המעסיק יפרסם את התקנון בין עובדיו.
{{ח:תת|(ג)}} מעסיק שלא מילא את חובותיו לפי סעיפים קטנים (א)(1) ו־(2) ו־(ב) יהיה אחראי לעוולה אזרחית לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}}, או לעוולה אזרחית בשל פגיעה כאמור {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה}}, שעשה עובדו, או ממונה מטעמו אף אם אינו עובדו, במסגרת יחסי העבודה.
{{ח:תת|(ד)}} שר המשפטים, בהסכמת שר העבודה והרווחה ובאישור הוועדה לקידום מעמד האשה של הכנסת, יקבע –
{{ח:תתת|(1)}} כללים לביצוע חובות המעסיק על פי סעיף זה; כללים כאמור יכול שיהיו כלליים או לפי סוגים של מקומות עבודה, ענפי עבודה או מקצועות;
{{ח:תתת|(2)}} תקנון לדוגמה שישמש דוגמה למעסיק (להלן – תקנון לדוגמה).
{{ח:תת|(ה)}} לצורך קיום חובותיו של המעסיק לפי סעיף קטן (ב), יערוך המעסיק בתקנון לדוגמה את ההתאמות הנדרשות.
{{ח:תת|(ו)}} לענין סעיף זה,
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”התנכלות“ – לרבות פגיעה כאמור {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יחסי עבודה“ – לרבות העסקה לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה)|חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים}}, והעסקה של אדם עם מוגבלות במפעל מוגן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעביד“ – לרבות מעסיק לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה)|חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים}}, בעלים ומפעיל במפעל מוגן;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – לרבות אדם עם מוגבלות המועסק לפי {{ח:חיצוני|חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה)|חוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים}} או במפעל מוגן.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות סעיף זה יחולו, בשינויים המחויבים לפי הענין, גם על מוסד להשכלה לבוגרים, ולענין זה יראו את המוסד – כמעסיק, את המורה או המרצה – כעובד או כממונה מטעם המעסיק ואת התלמיד או הסטודנט – כעובד.

{{ח:סעיף|8|אי פרסום תקנון – עבירה|תיקון: תשע״ד־3}}
{{ח:ת}} לא פרסם מעסיק תקנון כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7(ב)}}, דינו – קנס, וקנס נוסף לכל שבוע שבו נמשכה העבירה, בשיעור הקנס הקבוע {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(ג) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|9|הרחבת תחולה|תיקון: תשע״ד־3, תשפ״ד}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה לענין מעסיק ועובד יחולו, בשינויים המחויבים ולפי הענין, גם על מי שמעסיק בפועל אדם באמצעות קבלן כוח אדם ועל מזמין שירות המקבל שירות מאדם באמצעות קבלן שירות, ועל אדם המועסק כאמור.

{{ח:סעיף|10|סמכות בית הדין לעבודה|תיקון: תשע״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} לבית הדין לעבודה תהא סמכות ייחודית לדון בהליך אזרחי לפי {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיפים 6}}, {{ח:פנימי|סעיף 7|7}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9}} שענינו אחד מאלה –
{{ח:תתת|(1)}} הטרדה מינית שעשה מעסיק, או ממונה מטעמו, לעובדו, או שעשה עובד לעובד אחר, במסגרת יחסי עבודה;
{{ח:תתת|(2)}} התנכלות של מעסיק, או של ממונה מטעמו, כלפי עובד, או של עובד כלפי עובד אחר, במסגרת יחסי עבודה;
{{ח:תתת|(3)}} אחריות מעסיק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}} בשל הטרדה מינית או התנכלות שעשה ממונה מטעם המעסיק לעובדו, או עובד לעובד אחר, במסגרת יחסי העבודה.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על הליך אזרחי שענינו הטרדה מינית או התנכלות שנעשו בשירות.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 10|סעיפים 10}}, {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 10א|10א}}, {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 12|12}} {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה#סעיף 13|ו־13 לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה}} יחולו על הליכים לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|11|דין המדינה|תיקון: תשע״ד־3}}
{{ח:ת}} חוק זה חל על המדינה; לענין הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}} {{ח:פנימי|סעיף 8|ו־8}}, יראו את כוחות הבטחון, מקום שאין בינם לבין המשרתים בהם יחסי עבודה, כמעסיק, ואת המשרת בהם כעובד.

{{ח:סעיף|12|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות כל דין.

{{ח:סעיף|13|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, באישור הוועדה לקידום מעמד האשה של הכנסת, להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות למניעת הטרדה מינית (חובות מעסיק)|תקנות למניעת הטרדה מינית (חובות מעסיק), התשנ״ח–1998}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות למניעת הטרדה מינית (חובות גוף ספורט)|תקנות למניעת הטרדה מינית (חובות גוף ספורט), התשפ״א–2021}}.}}

{{ח:סעיף|14|חובת התקנת תקנות}}
{{ח:ת}} תקנות לענין {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} יוגשו לראשונה לאישור הוועדה לקידום מעמד האשה של הכנסת, בתוך חמישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.

{{ח:סעיף|15|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה|בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, תשמ״ח–1988}}.}}

{{ח:סעיף|16|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה|בחוק בית הדין לעבודה, תשכ״ט–1969}}.}}

{{ח:סעיף|17|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], תשמ״ד–1984}}.}}

{{ח:סעיף|18|תחילה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה בתום שישה חודשים מיום פרסומו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לא ייכנס לתוקף {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}}, אלא בתום חודש מיום פרסום התקנות לפיו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ב באדר התשנ״ח (10 במרס 1998).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''צחי הנגבי'''
שר המשפטים
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''דן תיכון'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]