חוק מס הבולים על מסמכים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מס הבולים על מסמכים, תשכ״א–1961}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001046}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״א, 64|חוק מס הבולים על מסמכים|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_208890.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 136|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208892.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 59|תיקון מס׳ 14 לחוק המקרקעין|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210913.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 241|תיקון מס׳ 50 והוראת שעה לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300623.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 435|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו־2004)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299931.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 913|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299984.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 1261|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348687.pdf}}. {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 1531|הודעת פקידי הממשלה (שינוי תארים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4502.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 40|הודעת פקידי הממשלה (שינוי תארים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6341.pdf}}.

''שינוי התוספות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשכ״א, 2387|שינוי תוספת א׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1174.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ב, 375|שינוי תוספת א׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1223.pdf}}, {{ח:תיבה|376|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1223.pdf}}, {{ח:תיבה|2023|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1318.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 845|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1406.pdf}}, {{ח:תיבה|1307|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1435.pdf}}, {{ח:תיבה|1377|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1440.pdf}}, {{ח:תיבה|1637|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1457.pdf}}, {{ח:תיבה|1990|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 5)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1481.pdf}}, {{ח:תיבה|2021|שינוי תוספת א׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1484.pdf}}, {{ח:תיבה|2081|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1488.pdf}}, {{ח:תיבה|2115|שינוי תוספת א׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1490.pdf}}, {{ח:תיבה|2116|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 6)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1490.pdf}}, {{ח:תיבה|2151|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1491.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 763|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1543.pdf}}, {{ח:תיבה|1080|שינוי תוספת א׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1567.pdf}}, {{ח:תיבה|1443|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1596.pdf}}, {{ח:תיבה|1523|שינוי תוספת א׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1600.pdf}}, {{ח:תיבה|1681|שינוי תוספת א׳ לחוק (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1612.pdf}}, {{ח:תיבה|1714|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1614.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 594|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1660.pdf}}, {{ח:תיבה|594|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1660.pdf}}, {{ח:תיבה|595|שינוי תוספת א׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1660.pdf}}, {{ח:תיבה|1334|שינוי תוספת א׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1681.pdf}}, {{ח:תיבה|1404|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1686.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 25|שינוי תוספת א׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1780.pdf}}, {{ח:תיבה|753|שינוי תוספת א׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1830.pdf}}, {{ח:תיבה|1701|שינוי תוספת א׳ לחוק (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1863.pdf}}, {{ח:תיבה|1854|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1873.pdf}}, {{ח:תיבה|2136|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1888.pdf}}, {{ח:תיבה|2759|החלפת תוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1925.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 366|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1955.pdf}}, {{ח:תיבה|417|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1960.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ח, 753|שינוי תוספת א׳ לחוק – ביול איגרות חוב מסויימות|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2176.pdf}}, {{ח:תיבה|1322|שינוי תוספת א׳ לחוק (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2213.pdf}}, {{ח:תיבה|1564|תוספת פטור בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2229.pdf}}, {{ח:תיבה|1816|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2248.pdf}}, {{ח:תיבה|1859|שינוי תוספת א׳ לחוק (תיקון מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2253.pdf}}, {{ח:תיבה|2088|שינוי תוספת א׳ לחוק (תיקון מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2266.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 30|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2290.pdf}}, {{ח:תיבה|142|שינוי תוספת א׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2301.pdf}}, {{ח:תיבה|513|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2322.pdf}}, {{ח:תיבה|839|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2345.pdf}}, {{ח:תיבה|1215|שינוי תוספת א׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2368.pdf}}, {{ח:תיבה|1216|תיקון תוספת ב׳ לחוק (תיקון מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2368.pdf}}, {{ח:תיבה|1424|שינוי תוספת א׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2385.pdf}}, {{ח:תיבה|1425|תיקון תוספת ב׳ לחוק (תיקון מס׳ 5)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2385.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ל, 137|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2457.pdf}}, {{ח:תיבה|375|שינוי תוספת א׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2473.pdf}}, {{ח:תיבה|1136|שינוי תוספת א׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2531.pdf}}, {{ח:תיבה|1141|שינוי תוספת ב׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2531.pdf}}, {{ח:תיבה|1142|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2531.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״א, 119|שינוי תוספת א׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2630.pdf}}, {{ח:תיבה|120|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2630.pdf}}, {{ח:תיבה|531|שינוי תוספת א׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2660.pdf}}, {{ח:תיבה|531|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2660.pdf}}, {{ח:תיבה|532|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2660.pdf}}, {{ח:תיבה|939|שינוי תוספת א׳ לחוק (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2673.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ב, 1633|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2893.pdf}}, {{ח:תיבה|1693|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2900.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 153|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2923.pdf}}, {{ח:תיבה|839|הוספת פטורים בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2974.pdf}}, {{ח:תיבה|1396|הוספת פטור בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3012.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 98|הוספת פטור בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3071.pdf}}, {{ח:תיבה|176|הוספת פטור בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3081.pdf}}, {{ח:תיבה|176|הוספת פטור בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3081.pdf}}, {{ח:תיבה|204|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3081.pdf}}, {{ח:תיבה|535|הוספת פטור בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 2) (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3113.pdf}}, {{ח:תיבה|849|הוספת פטור בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 2) (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3152.pdf}}, {{ח:תיבה|965|תיקון תוספת א׳|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3158.pdf}}, {{ח:תיבה|1577|הוספת פטור בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 4)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3205.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 1806|הוספת פטור בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3341.pdf}}, {{ח:תיבה|2172|תיקון תוספת א׳|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3365.pdf}}, {{ח:תיבה|2173|תוספת פטור בתוספת ב׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3365.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 1952|שינוי תוספת א׳ לחוק (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3550.pdf}}, {{ח:תיבה|1991|תוספות א׳ ו־ב׳ לחוק (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3554.pdf}}, {{ח:תיבה|2020|מחיקת צו|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3557.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 19|הוספת פטור בתוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3596.pdf}}, {{ח:תיבה|268|הוספת פטור בתוספת ב׳ (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3610.pdf}}, {{ח:תיבה|352|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3617.pdf}}, {{ח:תיבה|1282|שינוי תוספת א׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3684.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 203|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3915.pdf}}, {{ח:תיבה|894|תוספת ב׳ לחוק (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3959.pdf}}, {{ח:תיבה|1692|תוספת א׳ לחוק (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4013.pdf}}, {{ח:תיבה|1692|תוספת ב׳ לחוק (תיקון מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4013.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 868|תיקון תוספת ב׳|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4083.pdf}}, {{ח:תיבה|1848|תיקון תוספות א׳ ו־ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4135.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״א, 266|החלפת התוספות א׳ ו־ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4187.pdf}}, {{ח:תיבה|364|תוספת ב׳ לחוק (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4195.pdf}}, {{ח:תיבה|396|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4198.pdf}}, {{ח:תיבה|1150|תוספות א׳ ו־ב׳ לחוק (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4246.pdf}}, {{ח:תיבה|1224|תוספת ב׳ לחוק (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4253.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 1571|תוספות א׳ ו־ב׳ (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4393.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 1568|תוספת ב׳ (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4635.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 362|תוספת ב׳ (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4732.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 373|תוספת א׳ (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4890.pdf}}, {{ח:תיבה|626|תוספת ב׳ (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4913.pdf}}, {{ח:תיבה|755|תוספת א׳ (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4920.pdf}}, {{ח:תיבה|1121|תוספת ב׳ (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4949.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 913|תוספת ב׳ (תיקון מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5029.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 830|תוספת ב׳ (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5281.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 370|תוספת ב׳ (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5318.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 826|תוספת ב׳ (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5423.pdf}}, {{ח:תיבה|1030|תוספת ב׳ (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5440.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 62|תוספת ב׳ (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5480.pdf}}, {{ח:תיבה|62|תוספת ב׳ (תיקון מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5480.pdf}}, {{ח:תיבה|371|תוספת ב׳ (תיקון מס׳ 3)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5500.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 1666|תוספת ב׳ (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5693.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 613|שינוי תוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5738.pdf}}, {{ח:תיבה|712|שינוי תוספות א׳ ו־ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5742.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 132|שינוי תוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5794.pdf}}, {{ח:תיבה|411|שינוי תוספת ב׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5812.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 892|שינוי תוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5905.pdf}}, {{ח:תיבה|944|שינוי תוספת ב׳ לחוק (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5907.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 991|שינוי תוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5984.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 75|שינוי תוספות א׳ וב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6005.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 813|שינוי תוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6247.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 157|שינוי תוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6286.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 336|ביטול תוספת א׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6362.pdf}}, {{ח:תיבה|337|שינוי תוספת ב׳ לחוק|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6362.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 296|ביטול תוספת א׳ לחוק (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6449.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|'''חוק מס הבולים על מסמכים, תשכ״א–1961 הטיל מס בולים על מסמך מהמסמכים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת א׳ לחוק}}. {{ח:פנימי|תוספת א|התוספת האמורה}} בוטלה לגבי מסמכים שנחתמו החל משנת 2006, ולכן מס הבולים על מסמכים אינו חל עוד.'''}}

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי הודעת פקידי הממשלה (שינוי תארים), התשמ״ג–1983, במקום התואר ”מנהל המכס והבלו“ יבוא התואר ”מנהל המכס והמע״מ“; לפי הודעת פקידי הממשלה (שינוי תארים), התשס״ה–1995, במקום התואר ”מנהל המכס ומס ערך מוסף“ יבוא התואר ”מנהל רשות המסים בישראל“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: ק״ת תשמ״ג, ק״ת תשס״ה}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בול“ – כל סימן שקבע שר האוצר בצו לציון מס בולים לפי חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ביול כדין“ – ביול בשיעור, בדרך ובמועד שנקבעו בחיקוק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל רשות המסים בישראל {{ח:הערה|[במקור: מנהל המכס והבלו]}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסמך“ – מסמך בכתב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – מקרקעין, מטלטלין ולרבות זכויות וטובות הנאה מכל סוג אחר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שירות“ – כל מלאכה, עבודה או פעולה אחרת הנעשית בתמורה.

{{ח:סעיף|2|הטלת המס}}
{{ח:ת}} מסמך מהמסמכים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת א׳}}, שנחתם בישראל, או שנחתם מחוץ לישראל והוא מתייחס לנכס או לדבר אחר שבישראל או למעשה שנעשה או עומד להיעשות בישראל, יהא חייב מס בולים (להלן – המס) בסכום או בשיעור שנקבעו {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת א׳}}.

{{ח:סעיף|3|סמכות לשנות את {{ח:פנימי|תוספת א|תוספת א׳}}}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי בצו לשנות את {{ח:פנימי|תוספת א|תוספת א׳}}, אלא ששינוי אשר כתוצאה ממנו מוגדל מס, או מוטל מס על מסמך שלא היה חייב מס, יהיה טעון אישור מוקדם של הכנסת.

{{ח:סעיף|4|פטור}}
{{ח:ת}} המסמכים המנויים {{ח:פנימי|תוספת ב|בתוספת ב׳}} יהיו פטורים ממס על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, אולם שר האוצר רשאי, בצו, להוסיף עליהם וכן רשאי הוא, באישור מוקדם של הכנסת, לגרוע מהם.

{{ח:סעיף|5|ביול נפרד}}
{{ח:תת|(א)}} מסמך המכיל יותר מענין אחד, או המתייחס ליותר מענין אחד, חייב במס החל על כל אחד מהם כאילו נערך לכל ענין מסמך נפרד.
{{ח:תת|(ב)}} נכתב יותר ממסמך אחד על גבי עצם אחד, חייב כל אחד מהם במס החל עליו.
{{ח:תת|(ג)}} מסמך שנקובה בו גם תמורה שעליה הוא חייב מס לפי ערך וגם תמורה אחרת, חייב מס על כל אחת מן התמורות כאילו היה מסמך נפרד לכל אחת מהן.

{{ח:סעיף|6|המס לפי השיעור הגבוה יותר}}
{{ח:ת}} מסמך שלפי ההגדרים וההוראות {{ח:פנימי|תוספת א|שבתוספת א׳}} ניתן לסווגו גם כמסמך חייב מס וגם כמסמך שאינו חייב מס, יהא חייב מס; ואם אפשר לסווגו באופן שיחולו עליו שיעורי מס שונים, יחול המס הגבוה יותר.

{{ח:סעיף|7|תמורה הנקובה במטבע־חוץ|תיקון: תש״ם}}
{{ח:ת}} מקום שנקבע מס לפי ערך והערך נקוב במטבע־חוץ, יחושב המס כאילו נקבע הערך במטבע ישראלי לפי כללים שקבע שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת ולאחר התייעצות עם נגיד בנק ישראל.

{{ח:סעיף|8|דרכי הביול}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי להתקין תקנות, אם דרך כלל או לסוג של מסמכים טעוני ביול, בדבר –
{{ח:תת|(1)}} צורתו של הבול ואופן סימונו על המסמך;
{{ח:תת|(2)}} האופן שבו יבוטל הבול שעל המסמך;
{{ח:תת|(3)}} המועד בו יראו מסמך כחתום לענין חוק זה;
{{ח:תת|(4)}} המועד בו יבוייל המסמך;
{{ח:תת|(5)}} ציון תאריך החתימה או תאריך אחר על המסמך.

{{ח:סעיף|9|גביה על ידי עובד המדינה}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי להתקין תקנות לפיהן המס החל על מסמך הטעון רישום או אישור על ידי עובד המדינה, ייגבה על ידי אותו עובד בדרך שקבע.

{{ח:סעיף|10|דין מסמך שלא בוייל כדין}}
{{ח:תת|(א)}} מסמך החייב מס ולא בוייל כדין לא יקובל לראיה לפני בית משפט, בית דין, בורר, וגוף או אדם בעל סמכות שיפוטית או מעין שיפוטית.
{{ח:תת|(ב)}} מסמך כאמור בסעיף קטן (א) לא יקובל לשום צורך על ידי עובד ציבורי או משרד ציבורי.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על הליך או חקירה בפלילים.

{{ח:סעיף|11|רישום מסמך חייב מס}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שמתפקידו לרשום, על יסוד מסמך חייב־מס, עסקה כלשהי בפנקס המתנהל על פי דין, ורשם את העסקה כשהמסמך אינו מבוייל כדין, דינו – קנס 2000 לירות.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שמתפקידו לרשום מסמך חייב־מס, ורשם אותו כשהמסמך אינו מבוייל כדין, דינו – קנס 500 לירות.
{{ח:תת|(ג)}} תהיה זו הגנה טובה בהליכים לפי סעיף זה אם הנאשם הוכיח שפעל בתום־לב וללא רשלנות.

{{ח:סעיף|12|הגשת מסמך לשומה}}
{{ח:תת|(א)}} רשאי אדם להגיש למנהל מסמך לשם שומת המס החל עליו, ובלבד שיוגש במועד ובדרך שנקבעו בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} רשאי המנהל לדרוש ממגיש המסמך שימציא לו ידיעות והוכחות אשר לדעתו הן נוגעות למסמך וביולו, לרבות תרגום מסמך שאינו כתוב בשפה רשמית.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל יודיע למבקש את החלטתו בדרך שנקבע{{ח:הערה|ה}} בתקנות והמסמך יבוייל לפי השומה.
{{ח:תת|(ד)}} החליט המנהל שאין המסמך חייב מס, תצויין החלטתו על גבי המסמך.

{{ח:סעיף|13|ערעור}}
{{ח:תת|(א)}} הרואה עצמו מקופח בשומת המנהל לפי {{ח:פנימי|סעיף 12|סעיף 12}}, רשאי לערער עליה לבית המשפט המחוזי בדרך ובמועד שנקבעו בתקנות על ידי שר המשפטים.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייזקק בית המשפט לערעור כל עוד לא שולם אותו חלק מסכום המס שאינו שנוי במחלוקת.
{{ח:תת|(ג)}} החליט בית המשפט בערעור, ישולם או יוחזר המס, כולו או מקצתו, הכל לפי החלטת בית המשפט.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות מס הבולים על מסמכים (ערעורים)|תקנות מס הבולים על מסמכים (ערעורים), תשכ״א–1961}}.}}

{{ח:סעיף|14|ביול לאחר זמן}}
{{ח:תת|(א)}} אדם שיש בידו מסמך שלא בוייל כדין רשאי לבקש מהמנהל, בדרך שנקבע בתקנות, לבייל את המסמך לאחר שישלם, בנוסף למס, דמי פיגורים בשיעורים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוגש המסמך לביול תוך 30 יום לאחר המועד שנקבע לביולו – רבע מסכום המס החל עליו, ואם בוייל בחסר – רבע מסכום החסר, ובלבד שדמי הפיגורים לא יפחתו מלירה אחת;
{{ח:תתת|(2)}} הוגש המסמך לביול כעבור 30 יום לאחר המועד שנקבע לביולו – מחצית מסכום המס החל עליו, ואם בוייל בחסר – מחצית מסכום החסר, ובלבד שדמי הפיגורים לא יפחתו מ־5 לירות;
{{ח:תתת|(3)}} היה המסמך מבוייל בשיעור ובמועד שנקבעו בחוק זה או על פיו, אך לא בדרך שנקבע – שמינית מסכום המס החל עליו, ובלבד שדמי הפיגורים לא יפחתו מלירה אחת.
{{ח:תת|(ב)}} הוגש המסמך לביול ללא ציון תאריך החתימה עליו, יראוהו כמסמך שהוגש לביול כעבור 30 יום מהמועד שנקבע לביולו.
{{ח:תת|(ג)}} רשאי המנהל לוותר על תשלום דמי הפיגורים, כולם או מקצתם, אם נוכח שהיתה סיבה סבירה לאי־ביול המסמך כדין.
{{ח:תת|(ד)}} אדם שביקש לבייל מסמך לפי סעיף זה, רשאי לבקש מהמנהל שישום את המס המוטל על המסמך כאמור {{ח:פנימי|סעיף 12|בסעיף 12}} והמסמך יבוייל לפי השומה בתוספת דמי הפיגורים שנקבעו לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ה)}} מסמך שבוייל לפי סעיף זה דינו כדין מסמך שבוייל כדין, אך ביול כאמור לא יגרע מאחריותו הפלילית של אדם לפי חוק זה או לפי חוק אחר.

{{ח:סעיף|15|הוראות מיוחדות לגבי מסמכים מסויימים|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} ואלה החייבים בביול המסמכים המנויים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} איגרת חוב – המוציא את איגרת החוב;
{{ח:תתת|(2)}} הסכם ביטוח – המבטח;
{{ח:תתת|(3)}} שטר משכון – הממשכן;
{{ח:תתת|(4)}} דוח הקצאת מניות – החברה המקצה;
{{ח:תתת|(5)}} מסמך אחר – הצדדים החתומים על המסמך, יחד או לחוד, או צד למסמך שהתחייב באותו המסמך לשלם את מס הבולים.
{{ח:תת|(ב)}} מסמך מהמסמכים המנויים בסעיף קטן (א) שלא בוייל כדין, החייב בביולו יהא חייב בתשלום המס החל עליו בתוספת דמי פיגורים בשיעורים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 14|בסעיף 14}}, {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|ופקודת המסים (גביה)}}, למעט {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)#סעיף 12|סעיף 12 שבה}}, תחול על גביית המס ודמי הפיגורים מבלי לפגוע בזכות להגיש תביעה אזרחית על תשלום המס ודמי הפיגורים.
{{ח:תת|(ג)}} שולמו המס ודמי הפיגורים כאמור בסעיף קטן (ב), יצויין על המסמך, על פי דרישת המחזיק בו, כי בוייל כדין.
{{ח:תת|(ד)}} מסמך מהמסמכים המנויים בסעיף קטן (א) שנתפס כשאינו מבוייל כדין, יראוהו כאילו הוגש לביול ביום התפיסה.

{{ח:סעיף|16|סמכות לבדוק ולתפוס}}
{{ח:ת}} המנהל, או עובד אחר המועסק בבקורת שהוסמך לענין זה, רשאי, למען הבטיח מילוי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 15|סעיף 15}}, להיכנס בכל עת סבירה לכל מקום, למעט מקום המשמש למגורים, כדי לבדוק פנקסים ומסמכים אחרים, ולתפוס כל דבר העשוי, לדעתו, לשמש ראיה, ובלבד שתקופת התפיסה לא תעלה על שלושה חדשים. המונע את כניסתו או מפריע במילוי תפקידו, דינו – מאסר ששה חדשים.

{{ח:סעיף|17|השתמטות ממס על קבלה}}
{{ח:תת|(א)}} אדם ששולם לו סכום כסף חייב ליתן קבלה מבויילת כדין על פי דרישת המשלם.
{{ח:תת|(ב)}} המסרב ליתן קבלה כאמור בסעיף קטן (א) וכן החייב לתת קבלה על פי דין ולא נתן קבלה מבויילת כדין, דינו – קנס 50 לירות.
{{ח:תת|(ג)}} אדם ששולם לו סכום כסף והוא נותן קבלה על סכום פחות ממנו או שהוא מחלק את הסכום לקבלות אחדות והכל מתוך כוונה להשתמט מתשלום המס, דינו – קנס 50 לירות.

{{ח:סעיף|18|ביול חשבון}}
{{ח:תת|(א)}} אדם המוכר סחורה או הנותן שירות במהלך עסקו חייב ליתן לקונה הסחורה או למקבל השירות, חשבון מבוייל כדין אם החשבון חייב מס.
{{ח:תת|(ב)}} מי שלא נתן חשבון כאמור בסעיף קטן (א), או הנותן חשבון על שירות שניתן או על סחורה שנמכרה והוא נוקב בחשבון סכום פחות משניתן, או שהוא מפריד או מחלק את הסכום לחשבונות אחדים, והכל מתוך כוונה להשתמט מתשלום המס, דינו – קנס 250 לירות.

{{ח:סעיף|19|מנהל מס הבולים}}
{{ח:ת}} המנהל ממונה על הנהלת עניני מס הבולים והוא רשאי להרשות בכתב אדם אחר, אם דרך כלל ואם לענין מסויים או לאזור מסויים, לשמש בכל סמכות מסמכויותיו לפי חוק זה ולמלא כל תפקיד מתפקידיו; על הרשאה כאמור תפורסם הודעה ברשומות.

{{ח:סעיף|20|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו, ובכלל זה –
{{ח:תת|(1)}} הוראות בדבר מכירת בולים ודמי עמלה שישולמו למוכרי בולים;
{{ח:תת|(2)}} הוראות בדבר החזרת המס תמורתם של בולים.

{{ח:סעיף|21|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} חוק זה לא יחול על מסמכים שנחתמו ובויילו כדין לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הבולים|פקודת מס הבולים}}, או שהוגשו לחוות דעתם של הממונים על מס בולים לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הבולים#סעיף 13|סעיף 13 לאותה פקודה}}, לפני תחילתו של חוק זה, או שנחתמו לפני תחילתו של חוק זה ויהיו פטורים ממס לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הבולים|אותה פקודה}}.

{{ח:סעיף|22|דין המדינה}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה יחולו גם על המדינה.

{{ח:סעיף|23|ביטול}}
{{ח:ת}} בטלים –
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|הביטול שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הבולים|בפקודת מס הבולים}};}}
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|הביטול שולב {{ח:חיצוני|פקודת מס הבולים|בפקודת מס הבולים}};}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|הביטול שולב בתקנות ההגנה (כספים), 1941;}}
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|הביטול שולב בחוק בול־בטחון (תיקון והארכת תקופת ההיטל), תשי״ח–1958.}}

{{ח:סעיף|24|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה היא ביום ט״ו בניסן תשכ״א (1 באפריל 1961).

{{ח:קטע2|תוספת א|תוספת א׳ {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: ק״ת תשמ״א, ק״ת תשס״ה־2, ק״ת תשס״ו}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}})}}}}
{{ח:קטע3||מסמכים חייבים מס}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|תוספת א|תוספת א׳}} בוטלה לגבי מסמכים שנחתמו ביום א׳ בטבת התשס״ו (1 בינואר 2006) ואילך).}}

{{ח:סעיף*|1|מסמכים חייבים מס|עוגן=תוספת א פרט 1}}
{{ח:תת|(א)}} כל מקום {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת זו}} שבו נקבע מס לסכום פלוני, אף לחלק מאותו סכום במשמע.
{{ח:תת|(ב)}} כל מקום {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת זו}}, שבו נקבע שמס על מסמך משתלם מערך הנשוא, מן התמורה או מכל סכום אחר, הנקובים במסמך (בסעיף קטן זה – המסמך הראשון) יראו כאילו ערך הנשוא, התמורה או הסכום האחר ({{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת זו}} – הערך), נקובים במסמך הראשון גם אם הם נקובים במסמך אחר הנזכר במסמך הראשון.
{{ח:תת|(ג)}} בוייל מסמך, כולו או מקצתו, בסכום קצוב מחמת שהערך, כולו או מקצתו, היה נקוב בסכום בלתי מסויים ונתברר לאחר מכן שניתן לייחס לו ערך בסכום מסויים, או שהוצע אחריו מסמך נוסף שיש בו כדי לקבוע את הערך כולו או מקצתו בסכום מסויים, יהיה המסמך או המסמך הנוסף חייב בתשלום הפרש המס שבין סך כל המס שהיה חייב בו המסמך הראשון, אילו היה אותו ערך נקוב בסכום מסויים בעת ביולו.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת זו}}, סכום בלתי מסויים גם סכום בלתי מוגבל או לא נקוב כלל.
{{ח:תת|(ה)}} הוצא מסמך שיש בו ערובה להבטחת פרעונו של סכום כסף (בסעיף קטן זה – הסכום המובטח) –
{{ח:תתת|(1)}} אם נקובים בו הסכום המובטח ושווי הנכס שיועד להבטחת הפרעון (בסעיף זה – שווי הערובה), יהיה המסמך חייב במס לפי הסכום המובטח, ובלבד שאם הוכח להנחת דעתו של המנהל ששווי הערובה נמוך מן הסכום המובטח יהיה המסמך חייב במס לפי שווי הערובה;
{{ח:תתת|(2)}} אם הסכום המובטח בלתי מסויים, יבוייל המסמך בסכום הקצוב.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} בוייל מסמך לפי סעיף מסעיפי {{ח:פנימי|תוספת א|תוספת זו}} (להלן בסעיף קטן זה – המסמך הראשון) והוצא אחריו מסמך נוסף, בין אותם הצדדים ולאותה עסקה, הבא לתקן או לשנות את המסמך הראשון, יסווג לפי סיווגו של המסמך הראשון ויחולו ההוראות הבאות:
{{ח:תתתת|(א)}} אם המסמך הנוסף מגדיל את הערך שבמסמך הראשון יהיה המסמך הנוסף חייב במס על ההפרש שבין הערך הנקוב במסמך הראשון לבין הערך הנקוב במסמך הנוסף;
{{ח:תתתת|(ב)}} אם המסמך הנוסף מגדיל את שווי הערובה יהיה המסמך הנוסף חייב במס על ההפרש שבין שווי הערובה הנקוב במסמך הראשון לבין שווי הערובה הנקוב במסמך הנוסף ולא יותר מן הסכום המובטח;
{{ח:תתתת|(ג)}} בכל מקרה אחר יבוייל המסמך הנוסף בסכום קצוב, אולם לא יותר מסכום המס שבוייל בו המסמך הראשון.
{{ח:תתת|(2)}} בוייל מסמך לפי סעיף מסעיפי {{ח:פנימי|תוספת א|תוספת זו}} והוצא אחריו מסמך נוסף שיש בו העברה או הסבה של הזכויות או החובות, כולן או מקצתן, שבמסמך הראשון – יסווג המסמך הנוסף לפי סיווגו של המסמך הראשון ויהיה חייב במס בהתאם.
{{ח:תת|(ז)}} בסעיף זה, ”ערובה“ – איגרת חוב, הסכם משכון, מסמך שיש בו שעבוד אחר, התחייבות או ערבות, וכן מסמך שיש בו אחד או יותר מאלה, הכל כמשמעותם {{ח:פנימי|תוספת א|בתוספת זו}}.

{{ח:סעיף*|2|הסכם ומסמך כללי|תיקון: ק״ת תשמ״ו, ק״ת תשס״ה־2|עוגן=תוספת א פרט 2}}
{{ח:תת|(א)}} הסכם או חלק ממנו, לרבות זכרון דברים, בין שהוא בבחינת ראיה להסכם ובין שהוא מחייב את הצדדים (להלן בסעיף זה – הסכם), למעט הסכם הלוואה והסכם שכירות של דירת מגורים שנחתמו ביום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) ואילך, ולמעט הסכם כאמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ג), וכן מסמך אחר שיש בו התחייבות או הקניית נכס או חלק ממסמך כאמור, שאינם חייבים מס לפי סעיף אחר {{ח:פנימי|תוספת א|לתוספת זו}}; לענין זה, לא יראו הסכם מכר או הסכם למתן שירותים שתמורתם משולמת בשיעורים וכן הסכם מקח אגב שכירות כהסכם הלוואה –
{{ח:תתת|(1)}} {{טורים שווים|אם ערך הנשוא, כולו או מקצתו, נקוב בסכום מסויים|1 שקל חדש לכל 250 שקלים חדשים}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טורים שווים|אם מקצתו של ערך הנשוא נקוב בסכום בלתי מסויים|5 שקלים חדשים נוסף על המס הנקוב בפסקה (1)}}
{{ח:תתת|(3)}} {{טורים שווים|אם כל ערך הנשוא בלתי מסויים|5 שקלים חדשים}}
{{ח:תת|(ב)}} הסכם לרכישת כלי שיט או כלי טיס, הסכם לבניית כלי שיט או כלי טיס, הסכם להשבחת כלי שיט או כלי טיס, הסכם לרכישת מכולות לתובלה ימית או הסכם למתן הלוואה לאחת המטרות האמורות אם פורש כך בהסכם, כשאינם חייבים מס לפי סעיף אחר {{ח:פנימי|תוספת א|לתוספת זו}} –
{{ח:תתת|(1)}} {{טורים שווים|אם ערך הנשוא נקוב בסכום|1 שקל חדש לכל 5000 שקלים חדשים}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טורים שווים|אם ערך הנשוא, כולו או מקצתו, נקוב בשיעור שאינו מסויים או שלא היה נקוב כלל בפסקה (1)|1 שקל חדש נוסף על המס הנקוב}}
{{ח:תת}} לענין סעיף קטן זה, ”השבחה“ – תיקון, חידוש, שיפוץ, שיפור או כל פעולה כיוצא בזה.
{{ח:תת|(ג)}} הסכם עם המדינה למתן ערבות על ידה כבטחון לאחד ההסכמים המנויים בסעיף קטן (ב), אם פורש כך באותו הסכם ואינו חייב מס לפי סעיף אחר {{ח:פנימי|תוספת א|לתוספת זו}} –
{{ח:תתת|(1)}} {{טורים שווים|אם ערך הנשוא נקוב בסכום|1 שקל חדש לכל 5000 שקלים חדשים}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טורים שווים|אם ערך הנשוא, כולו או מקצתו, נקוב בשיעור שאינו מסויים|1 שקל חדש נוסף על המס הנקוב בפסקה (1).}}

{{ח:סעיף*|3|שטרות|תיקון: ק״ת תשמ״ו|עוגן=תוספת א פרט 3}}
{{ח:תת|(א)}} שטר חוב ושטר חליפין כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת השטרות|בפקודת השטרות}}, למעט שטר חוב או שטר חליפין כאמור בסעיפים קטנים אחרים בסעיף זה ולמעט שיק — 1 שקל חדש לכל 250 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} שטר חליפין שנמשך בישראל, בידי מי שעסקו תובלה של אנשים, כבודה או מטען בכלי שיט (בסעיף קטן זה – המוביל), על אדם מחוץ לישראל ולפקודת מוסד בנקאי, שאושר לצורך סעיף זה בידי שר התחבורה או מי שהוא הסמיך, כבטחון להלוואה שניתנה מאת אותו מוסד בנקאי למוביל, ובלבד שהמוסד הבנקאי אישר על גבי השטר כי מטרת ההלוואה היתה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} תשלום דמי שכירות על כלי שיט שחכר המוביל;
{{ח:תתת|(2)}} מימון ביניים עד לתשלום דמי שכירות שחייבים למוביל על כלי שיט שהחכיר;
{{ח:תתת|(3)}} מימון ביניים עד לתשלום דמי הובלה שחייבים למוביל;
{{ח:תתת|(4)}} אחת המטרות המנויות {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|בסעיף 2(ב)}} — 1 שקל חדש לכל 5000 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ג)}} שטר חוב שנעשה בישראל בידי מי שעסקו תובלה של אנשים, כבודה או מטען בכלי טיס, לפקודת אדם שאושר לצורך סעיף זה בידי שר התחבורה או מי שהוא הסמיך, ובלבד שהוכח להנחת דעתו של המנהל כי נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} נחתם הסכם כאמור {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|בסעיף 2(ב)}} בין עושה השטר לבין הנפרע, שבוייל לפי {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|אותו סעיף}};
{{ח:תתת|(2)}} עשיית השטר היא תנאי מתנאי ההסכם והוא נעשה כמותנה;
{{ח:תתת|(3)}} המדינה ערבה לפרעון השטר — 1 שקל חדש לכל 5000 שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|5|אגרות חוב|תיקון: ק״ת תשמ״ו, ק״ת תש״ס|עוגן=תוספת א פרט 5}}
{{ח:ת}} איגרת חוב –
{{ח:תת|(א)}} בסדרות:
{{ח:תתת|(1)}} איגרות חוב על שם:
{{ח:תתתת|(א)}} {{טורים שווים|אם הערך כולו נקוב בסכום מסויים|1 שקל חדש לכל 100 שקלים חדשים}}
{{ח:תתתת|(ב)}} {{טורים שווים|אם מקצתו של הערך נקוב סכום בלתי מסויים|5 שקלים חדשים נוסף על המס שבפסקת משנה (א)}}
{{ח:תתתת|(ג)}} {{טורים שווים|אם כל הערך בלתי מסויים|5 שקלים חדשים}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טורים שווים|איגרת חוב למוכ״ז|2 שקלים חדשים לכל 100 שקלים חדשים}}
{{ח:תתת|(3)}} {{טורים שווים|איגרת חוב למוכ״ז שהוצאה במקום איגרת חוב על שם, למעט איגרת חוב למוכ״ז שהוצאה בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת החברות#פרק ח סימן ד|לסעיף 138 לפקודת החברות}}|2 שקלים חדשים לכל 100 שקלים חדשים בניכוי המס ששולם על איגרת החוב על שם}}
{{ח:תתת|(4)}} {{טורים שווים|מסמך שיש בו העברה או הסבה של איגרת חוב על שם, שהוצאה לפי שטר נאמנות כאמור {{ח:פנימי|תוספת א פרט 10|בסעיף 10}}|סכום המס הנקוב בפסקה (1)}}
{{ח:תת|(ב)}} איגרת חוב אחרת –
{{ח:תתת|(1)}} {{טורים שווים|אם הערך, כולו או מקצתו, נקוב בסכום מסויים|1 שקל חדש לכל 250 שקלים חדשים}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טורים שווים|אם מקצתו של הערך נקוב בסכום בלתי מסויים|5 שקלים חדשים נוסף על המס שבפסקה (1)}}
{{ח:תתת|(3)}} {{טורים שווים|אם כל הערך בלתי מסויים|5 שקלים חדשים}}
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”איגרת חוב“ – מסמך שהנפיקה חברה המעיד על קיומה של התחייבות כספית שחבה החברה ומגדיר את תנאיה, למעט שטר חוב או שטר חליפין שנתנה החברה במהלך עסקיה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה“ – לרבות אגודה שיתופית רשומה לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|פקודת האגודות השיתופיות}}, ולרבות חברת חוץ כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בפקודת החברות [נוסח חדש], התשמ״ג–1983}}.

{{ח:סעיף*|6|משכון, שעבוד והודעת מישכון|תיקון: ק״ת תשמ״ו, ק״ת תשס״ה־2|עוגן=תוספת א פרט 6}}
{{ח:תת|(א)}} הסכם לפי {{ח:חיצוני|חוק המשכון|חוק המשכון, התשכ״ז–1967}}, וכן מסמך שיש בו שעבוד אחר, למעט מסמכים כאמור שנחתמו ביום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) ואילך, אם מסמכים אלה קשורים במישרין להסכם הלוואה כמשמעותו {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|בסעיף 2(א) לתוספת זו}}, או להסכם שכירות של דירת מגורים שנחתמו ביום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) ואילך:
{{ח:תתת|(1)}} {{טורים שווים|אם הערך, כולו או מקצתו, נקוב בסכום מסויים|1 שקל חדש לכל 250 שקלים חדשים}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טורים שווים|אם מקצתו של הערך נקוב בסכום בלתי מסויים|5 שקלים חדשים נוסף על המס שבפסקה (1)}}
{{ח:תתת|(3)}} {{טורים שווים|אם כל הערך בלתי מסויים|5 שקלים חדשים}}
{{ח:תת|(ב)}} הודעות מישכון לפי {{ח:חיצוני|תקנות המשכון (סדרי רישום ועיון)#סעיף 5|תקנות 3}}, {{ח:חיצוני|תקנות המשכון (סדרי רישום ועיון)#סעיף 17|7}} {{ח:חיצוני|תקנות המשכון (סדרי רישום ועיון)#סעיף 17|ו־10 לתקנות המשכון (סדרי רישום ועיון), התשכ״ז–1967}}, למעט מסמכים כאמור שנחתמו ביום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) ואילך, אם מסמכים אלה קשורים במישרין להסכם הלוואה כמשמעותו {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|בסעיף 2(א) לתוספת זו}}, או להסכם שכירות של דירת מגורים שנחתמו ביום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) ואילך –
{{ח:תתת|(1)}} {{טורים שווים|אם ערך החיוב המובטח, כולו או מקצתו, נקוב בסכום מסויים|1 שקל חדש לכל 250 שקלים חדשים}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טורים שווים|אם מקצתו של ערך החיוב המובטח נקוב סכום בלתי מסויים|5 שקלים חדשים נוסף על המס שבפסקה (1)}}
{{ח:תתת|(3)}} {{טורים שווים|אם כל הערך האמור בלתי מסויים|5 שקלים חדשים}}
{{ח:תת|(ג)}} {{טורים שווים|הודעות לפי {{ח:חיצוני|תקנות המשכון (סדרי רישום ועיון)#סעיף 17|תקנה 12 לתקנות האמורות}}, למעט מסמכים כאמור שנחתמו ביום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) ואילך, אם מסמכים אלה קשורים במישרין להסכם הלוואה כמשמעותו {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|בסעיף 2(א) לתוספת זו}}, או להסכם שכירות של דירת מגורים שנחתמו ביום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) ואילך|סכום המס החל על ההודעה לפי סעיף קטן (ב), או על המסמך שנערך לאותו ענין לפי סעיף קטן (א), ולא יותר מ־25 שקלים חדשים.}}

{{ח:סעיף*|7|התחייבות או ערבות|תיקון: ק״ת תשמ״ו, ק״ת תשס״ה־2|עוגן=תוספת א פרט 7}}
{{ח:תת|(א)}} מסמך שהוא התחייבות או ערבות לתשלום סכום כסף נקוב, למעט מסמך כאמור שנחתם ביום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) ואילך, אם מסמך זה קשור במישרין להסכם הלוואה כמשמעותו {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|בסעיף 2(א) לתוספת זו}}, או להסכם שכירות של דירת מגורים שנחתמו ביום כ׳ בטבת התשס״ה (1 בינואר 2005) ואילך, ולמעט מסמך שהוא ערבות כאמור בסעיפים קטנים (ב) או (ג) ואינו חייב מס לפי {{ח:פנימי|תוספת א פרט 3|סעיפים 3 עד 6 לתוספת זו}} –
{{ח:תתת|(1)}} {{טורים שווים|אם הוא ניתן להעברה במסירה|2 שקלים חדשים לכל 100 שקלים חדשים}}
{{ח:תתת|(2)}} אם אינו ניתן להעברה במסירה –
{{ח:תתתת|(א)}} {{טורים שווים|אם הערך, כולו או מקצתו, נקוב בסכום מסויים|1 שקל חדש לכל 250 שקלים חדשים}}
{{ח:תתתת|(ב)}} {{טורים שווים|אם מקצתו של הערך נקוב בסכום בלתי מסויים|5 שקלים חדשים נוסף על המס הנקוב בפסקת משנה (א)}}
{{ח:תתתת|(ג)}} {{טורים שווים|אם כל הערך בלתי מסויים|5 שקלים חדשים}}
{{ח:תת|(ב)}} מסמך שהוא ערבות לתשלום סכום כסף נקוב שנתנה המדינה, כבטחון להסכם כאמור {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|בסעיף 2(ב) לתוספת זו}} ושאינו חייב מס לפי {{ח:פנימי|תוספת א פרט 3|סעיפים 3 עד 6 לתוספת זו}} –
{{ח:תתת|(1)}} {{טורים שווים|אם הוא ניתן להעברה במסירה|2 שקלים חדשים לכל 100 שקלים חדשים}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טורים שווים|אם אינו ניתן להעברה במסירה|1 שקל חדש לכל 100 שקלים חדשים}}
{{ח:תת|(ג)}} מסמך, שהוא ערבות לתשלום סכום כסף נקוב, שנתנה המדינה, המתייחס לעיסקת סחר־חוץ ושאינו חייב מס לפי סעיף קטן (ב) או {{ח:פנימי|תוספת א פרט 3|סעיפים 3 עד 6 לתוספת זו}}, ובלבד שהמסמך אושר לצורך סעיף קטן זה בידי שר האוצר או מי שהוא הסמיך –
{{ח:תתת|(1)}} {{טורים שווים|אם הוא ניתן להעברה במסירה|2 שקלים חדשים לכל 100 שקלים חדשים}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טורים שווים|אם אינו ניתן להעברה במסירה|1 שקל חדש לכל 250 שקלים חדשים ולא יותר מ־60 שקלים חדשים}}

{{ח:סעיף*|9|מסמך נוסף למסמך עיקרי|תיקון: ק״ת תשמ״ב, ק״ת תשמ״ו, ק״ת תשמ״ו־3, ק״ת תשנ״ו־2|עוגן=תוספת א פרט 9}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”מסמך עיקרי“ – מסמך מן המסמכים הנקוב {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|בסעיפים 2}}, {{ח:פנימי|תוספת א פרט 5|5}}, {{ח:פנימי|תוספת א פרט 6|6}}, {{ח:פנימי|תוספת א פרט 7|7}} {{ח:פנימי|תוספת א פרט 10|ו־10}}, למעט מסמך כאמור שבוייל בשיעור נמוך מ־1 שקל חדש לכל 250 שקלים חדשים ולמעט מסמך שבוייל בסכום קצוב בלבד, אך לרבות מסמך הפטור ממס לפי {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 2|סעיף 2(כא) ו־(כג) לתוספת ב׳ לחוק}}.
{{ח:תת|(ב)}} אם אחרי שהוצא מסמך עיקרי הוצא להבטחת ההתחייבות שבו ולאותה עסקה מסמך נוסף, שלולא סעיף זה היה מבוייל כמסמך עיקרי, יהא המס על המסמך הנוסף –
{{ח:תתת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטלה)}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טורים שווים|אם המסמך הנוסף היה חייב בסכום העולה על סכום המס שחב בו המסמך העיקרי|1 שקל חדש בתוספת ההפרש שבין סכום המס שהיה חייב בו המסמך הנוסף לולא סעיף זה, לבין סכום המס שחב בו המסמך העיקרי.}}
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה יחולו רק אם נתקיימו התנאים שבפסקה (1) ועוד תנאי מהתנאים שבפסקאות (2) או (3) שלהלן:
{{ח:תתת|(1)}} המסמך העיקרי בוייל כדין;
{{ח:תתת|(2)}} המסמך הנוסף הוצא תוך שלושים יום מיום חתימת המסמך העיקרי והוגש לביול במועד שנקבע;
{{ח:תתת|(3)}} במסמך שהוצא לפני המסמך העיקרי והמתייחס לאותה עסקה או במסמך העיקרי, הותנה כי יוצא מסמך נוסף להבטחת ההתחייבות שבמסמך העיקרי וצויינו בו פרטי המסמך הנוסף, והמסמך הנוסף הוצא בהתאם לפרטים שצויינו.

{{ח:סעיף*|10|שטר נאמנות|תיקון: ק״ת תשמ״ו|עוגן=תוספת א פרט 10}}
{{ח:ת}} שטר נאמנות כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת החברות|בפקודת החברות}}, לרבות שטר נאמנות שהוצא על פי {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|חוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}:
{{ח:תת|(1)}} {{טורים שווים|אם פורטו בנפרד בשטר הנאמנות סך כל הסכומים הנקובים של איגרות החוב על שם או איגרות החוב למוכ״ז, או שניהם, שיש להנפיק|1 שקל חדש לכל 100 שקלים חדשים או 2 שקלים חדשים לכל 100 שקלים חדשים, הכל לפי איגרות החוב שיש להנפיק לפי שטר הנאמנות.}}
{{ח:תת|(2)}} {{טורים שווים|אם לא פורט בשטר הנאמנות כאמור בפסקה (1)|2 שקלים חדשים לכל 100 שקלים חדשים מכלל הסכומים הנקובים באיגרות החוב שיש להנפיק לפי שטר הנאמנות.}}

{{ח:סעיף*|11|מניות|תיקון: ק״ת תשמ״א־4, ק״ת תשמ״ו|עוגן=תוספת א פרט 11}}
{{ח:תת|(א)}} {{טורים שווים|דו״ח על הקצאת מניות כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 140|בסעיף 93 לפקודת החברות}}, למעט דו״ח כאמור בסעיף קטן (א1)|1 שקל חדש לכל 100 שקלים חדשים מסכום התמורה או משווי התמורה, שניתנו או שהתחייבו לתת בעד המניות שהוקצו, או מהערך הנקוב של המניות שהוקצו, הכל לפי הסכום הגבוה יותר.}}
{{ח:תת|(א1)}} דו״ח על הקצאת מניות כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 140|בסעיף 93 לפקודת החברות}}, של חברה שאינה חברה פרטית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות|באותה פקודה}} (בסעיף קטן זה – החברה), אם הוכח להנחת דעתו של המנהל כי נתקיימו כל התנאים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} ההון הרשום של החברה עולה על 15,300,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(2)}} סך כל הערך הנקוב של המניות שהוקצו לפי הדו״ח האמור אינו קטן מ־4,600,000 שקלים חדשים;
{{ח:תתת|(3)}} המניות הוקצו בתמורה שחלקה מניות של חברה אחרת שאינה חברה פרטית, וחלקה הנותר – מניות של חברה הרשומה בישראל על פי הוראות {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 346|סעיף 248 לפקודת החברות}} –
{{ח:תתתת}} 0.75% מסכום התמורה או משווי התמורה, שניתנו או שהתחייבו לתת בעד המניות שהוקצו, או מהערך הנקוב של המניות שהוקצו, הכל לפי הסכום הגבוה יותר ולא יותר מ־7,650 שקלים חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} {{טורים שווים|תזכיר התאגדות של חברה שיש לה הון מניות|1 שקל חדש לכל 100 שקלים חדשים מסכום התמורה או משווי התמורה, שניתנו או שהתחייבו לתת בעד המניות שנרשמו לצד שמם של החותמים על התזכיר, או מהערך הנקוב של אותן המניות, הכל לפי הסכום הגבוה יותר.}}
{{ח:תת|(ג)}} {{טורים שווים|מסמך שיש בו העברה או הסבה של מניות בחברה כמשמעותה בפקודת החברות|1 שקל חדש לכל 100 שקלים חדשים מסכום התמורה או משווי התמורה, שניתנו או שהתחייבו לתת בעד המניות שהועברו או שהוסבו, או מהערך הנקוב של אותן המניות, הכל לפי הסכום הגבוה יותר.}}
{{ח:תת|(ד)}} {{טורים שווים|שטר מניה למוכ״ז כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת החברות#פרק ב סימן ד|בסעיף 28 לפקודת החברות}}|2 שקלים חדשים לכל 100 שקלים חדשים מסכום התמורה או משווי התמורה, שניתנו או שהתחייבו לתת בעד המניה, ובלבד שאם לגבי אותה מניה נעשה דו״ח שבוייל לפי סעיף קטן (א), ינוכה סכום המס ששולם לגבי אותה מניה שנכללה בדו״ח האמור.}}

{{ח:סעיף*|12|הסכמי ביטוח|תיקון: ק״ת תשמ״ו|עוגן=תוספת א פרט 12}}
{{ח:תת|(א)}} {{טורים שווים|הסכם ביטוח ימי, למעט הסכם כאמור בסעיף קטן (ב)|3 שקלים חדשים לכל 100 שקלים חדשים.}}
{{ח:תת|(ב)}} {{טורים שווים|הסכם ביטוח כלי שיט או כלי טיס|1 שקל חדש לכל 1000 שקלים חדשים מסכום הפרמיה.}}
{{ח:תת|(ג)}} {{טורים שווים|הסכם ביטוח שניתן עליו אישור החשב הכללי ושענינו הפסד מפרעון מילווה־חוץ הנובע משינוי בשער החליפין של המטבע|המס הנקוב בסעיף קטן (ד) אך לא יותר מ־5 שקלים חדשים.}}
{{ח:תת}} בסעיף קטן זה, ”מילווה־חוץ“ – הלוואה במטבע־חוץ שניתנה לאדם בישראל, על ידי אדם שמקום מושבו הקבוע מחוץ לישראל.
{{ח:תת|(ד)}} {{טורים שווים|הסכם ביטוח מכל סוג אחר|3 שקלים חדשים לכל 200 שקלים חדשים מסכום הפרמיה.}}
{{ח:תת|(ה)}} {{טורים שווים|הסכם ביטוח שסכום הביטוח או הפרמיה, שממנו משתלם המס, הוא בלתי מסויים|1 שקל חדש.}}

{{ח:סעיף*|19|כפל העתק|תיקון: ק״ת תשנ״ו־2|עוגן=תוספת א פרט 19}}
{{ח:ת}} {{טורים שווים|כפל, וכן העתק מאושר על פי דין של מסמך החייב במס|סכום המס החל על המסמך המקורי, אם המסמך המקורי לא בויל כדין או אם אין על גבי הכפל או ההעתק אישור כנדרש {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 14|בסעיף 14 בתוספת ב׳}}.}}

{{ח:סעיף*|20|מסמך שבא במקום מסמך אחר|תיקון: ק״ת תשמ״ו|עוגן=תוספת א פרט 20}}
{{ח:תת|(א)}} מסמך שנערך ונחתם במקום אחר, שבוייל כדין לפי סעיף מן {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|הסעיפים 2 ועד 12 ועד בכלל}} (בסעיף זה – המסמך הראשון), ונתקיימו בו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הצדדים לשני המסמכים זהים;
{{ח:תתת|(2)}} המטרה בשני המסמכים זהה;
{{ח:תתת|(3)}} המועדים הנקובים במסמך הראשון לא תמו או שהוא לא הוצא מידי חותמו;
{{ח:תתת|(4)}} לא שונה במסמך פרט מן הפרטים העיקריים שבמסמך הראשון –
{{ח:תתת}} {{טורים שווים|אם לא הוגדל ערך הנשוא, התמורה או כל סכום אחר ממנו משתלם המס (בסעיף זה – התמורה) -|3 שקלים חדשים לכל 100 שקלים חדשים מסכום המס שבוייל בו המסמך הראשון או שלושה שקלים חדשים לכל 100 שקלים חדשים מסכום המס החל על המסמך, אלמלא סעיף זה, לפי הסכום הנמוך יותר.}}
{{ח:תתת}} {{טורים שווים|אם הוגדלה בו התמורה ושיעור המס לפי אחד {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|הסעיפים 2 עד 9}} {{ח:פנימי|תוספת א פרט 11|או 11 עד 12 לתוספת}} אינו מוגבל בסכום, או אם הוגדלה בו התמורה ושיעור המס הוא לפי {{ח:פנימי|תוספת א פרט 10|סעיף 10 לתוספת}} -|השיעור החל על המסמך, אלמלא סעיף זה, מן ההפרש שבין התמורה הנקובה במסמך לבין הנקובה במסמך התמורה הראשון.}}
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו אלא אם התמורה בשני המסמכים נקובה, כולה או מקצתה, בסכום; או שהתמורה בשני המסמכים נקובה, כולה או מקצתה, בשיעור שאינו מסויים.

{{ח:קטע2|תוספת ב|תוספת ב׳|תיקון: ק״ת תשכ״ו־6, ק״ת תשמ״א}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}})}}}}
{{ח:קטע3||מסמכים פטורים ממס}}

{{ח:סעיף*|1|הגדרות|תיקון: ק״ת תש״ן, ק״ת תשנ״ט, ק״ת תש״ס, ק״ת תשס״ד|עוגן=תוספת ב פרט 1}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|תוספת ב|בתוספת זו}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אגודה שיתופית חקלאית“ – אגודה שיתופית שסווגה כך בידי רשם האגודות השיתופיות לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|פקודת האגודות השיתופיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגרת חוב“ – כאמור {{ח:פנימי|תוספת א פרט 5|בסעיף 5 לתוספת א׳}}.
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”איגרת חוב מגובה בנכסים“ – איגרת חוב שנתקיימו בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} היא מונפקת על ידי חברה אורזת;
{{ח:תתת|(2)}} התשלומים למחזיקיה, מקורם בתזרים המזומנים הנובע מן הנכסים או במנגנוני הבטחת התשלומים והסיכונים שנקבעו לצורך תשלום למחזיקי איגרת החוב;
{{ח:תתת|(3)}} עורך דין או רואה חשבון אישר את קיום התנאים הנקובים בפסקאות (1) ו־(2);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בורסה“ ו”רשות ניירות ערך“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך|בחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}} (להלן – חוק ניירות ערך);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית מלון“ – לרבות פנסיון, בית מרגוע, אכסניה וכל מקום כיוצא באלה שבו מספקים בתמורה לינה לחמישה אנשים או יותר ליום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דו״ח על הקצאת מניות, שטר העברת מניות או שטר מניה למוכ״ז“ – כאמור {{ח:פנימי|תוספת א פרט 11|בסעיף 11 לתוספת א׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזרי הלוואה“ – תשלומי הקרן, הריבית, ריבית הפיגורים והפרשי ההצמדה, לרבות הבטוחות שניתנו בשלהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואה מגובה במשכנתה“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הערת אזהרה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין, התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה אורזת“ – חברה שנתקיימו בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מטרתה, על פי מסמכי ההתאגדות שלה, ועיסוקה היחיד בפועל הם אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} רכישה או שכירות של נכסים בקשר עם הנפקת איגרות חוב מגובות בנכסים;
{{ח:תתתת|(ב)}} רכישה או שכירות של נכסים בקשר עם הנפקת איגרות חוב מגובות בנכסים באמצעות חברה אחרת, שמטרתה היחידה על פי מסמכי ההתאגדות שלה, ועיסוקה היחיד בפועל הם כאמור בפסקת משנה (א); לענין פסקה זו, ”שכירות“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק השכירות והשאילה|בחוק השכירות והשאילה, התשל״א–1971}};
{{ח:תתת|(2)}} אין לחברה נכסים זולת הנכסים המפורטים בפסקה (1);
{{ח:תתת|(3)}} הנפקת איגרות חוב מגובות בנכסים תבוצע לא יאוחר מתום שנה מיום הרכישה או השכירות של כל נכס שבשלו מונפקות איגרות החוב;
{{ח:תתת|(4)}} רואה חשבון אישר את קיום התנאים הקבועים בפסקאות (1) עד (3);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מבטח“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|בחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, התשמ״א–1981}} (להלן – חוק הפיקוח), וכן תאגיד שהואגד במדינת חוץ ונתון לפיקוח שלטונותיה, אשר אילו ניהל עסקים בישראל היה חייב ברישיון על פי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|חוק הפיקוח}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד מיישב“ – מוסד ששר האוצר אישרו בצו כמוסד מיישב לצורך {{ח:פנימי|תוספת ב|תוספת זו}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מלווה“ – תאגיד בנקאי או מבטח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכסים“ – נכסים שעורך דין או רואה חשבון אישר, כי תזרים המזומנים שינבע מהם מיועד להחזר התשלומים למחזיקי איגרות החוב או להבטחת תשלומם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נמל“ – לרבות נמל תעופה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקת סחר חוץ“ – יצוא טובין בתמורה המתקבלת בישראל מידי אדם שמחוץ לישראל או מתן שירותים מחוץ לישראל בתמורה המתקבלת כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רואה חשבון“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק רואי חשבון|בחוק רואי חשבון, התשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – לרבות איגוד ערים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|בחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטר חוב, שטר חליפין“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|פקודת השטרות|בפקודת השטרות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטר נאמנות“ – כמשמעותו {{ח:פנימי|תוספת א פרט 10|בסעיף 10 לתוספת א׳}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות}}, למעט חברת שירותים משותפים, וכן תאגיד שהואגד במדינת חוץ והנתון לפיקוח שלטונותיה, אשר אילו ניהל את עסקיו בישראל היה חייב ברישיון על פי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|חוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תייר“ – מי שנכנס לישראל ויושב בה על פי אשרה ורשיון לישיבת מעבר או על פי אשרה ורשיון לישיבת ביקור כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל|בחוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תעודת עניות“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|תקנות לביצוע אמנת האג (הפרוצידורה האזרחית)#פרק 5|בפרק החמישי לתקנות לביצוע אמנת האג (הפרוצידורה האזרחית), התשי״ד–1954}}.

{{ח:סעיף*|1א|סייגים למתן פטור|עוגן=תוספת ב פרט 1א}}
{{ח:ת}} לא ינתן פטור על מסמך מן המסמכים האמורים {{ח:פנימי|תוספת ב|בתוספת זו}} שניתן מאת אגודה שיתופית חקלאית או ניתן לה על ידי חבר מחבריה אם המסמך אינו נושא עליו הודעה חתומה על ידי האגודה המאשרת שהמסמך ניתן לה, על ידיה או ניתן על ידי חבר מחבריה וכי הוא פטור ממס על פי החוק.

{{ח:סעיף*|2|הסכם ומסמך כללי|תיקון: ק״ת תשמ״א־4, ק״ת תשמ״א־5, ק״ת תשמ״ב, ק״ת תשמ״ה, ק״ת תשמ״ו־2, ק״ת תשמ״ו־4, ק״ת תשמ״ז, ק״ת תשנ״ב, ק״ת תשנ״ז, ק״ת תשנ״ז־2, ק״ת תשנ״ט, ס״ח תשס״ב, ק״ת תשס״ד|עוגן=תוספת ב פרט 2}}
{{ח:תת|(א)}} הסכם עבודה בין מעביד לעובד.
{{ח:תת|(ב)}} הסכם בדבר מילווה הניתן לרשות מקומית בהתאם להוראה שבכל חוק.
{{ח:תת|(ג)}} הסכם בין רשות מקומית לבין המדינה או לבין רשות מקומית אחרת או לבין רשות ניקוז כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות|בחוק הניקוז וההגנה מפני שטפונות, התשי״ח–1957}}.
{{ח:תת|(ד)}} שטר זכיון של מדינת ישראל או העברתו של שטר זכיון כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} הסכם בין מוסד מיישב לבין אדם המתיישב על קרקע בנוגע לתנאי התיישבותו.
{{ח:תת|(ו)}} הסכם מטעם חבר לאגודה שיתופית לנהוג לפי תקנות האגודה ולפי הסכמים בענין שיווקים שנעשו על ידי האגודה.
{{ח:תת|(ז)}} הסכם במסגרת תכנית חסכון להבטחת שכר לימוד לפי {{ח:חיצוני|חוק לעידוד החסכון (ערבות למילוות והנחות ממס הכנסה)|חוק לעידוד החסכון (ערבות למילוות והנחות ממס הכנסה), התשט״ז–1956}}.
{{ח:תת|(ח)}} הסכם לפתיחת חשבון במוסד בנקאי.
{{ח:תת|(ט)}} מסמך המקנה זכות או המעיד על זכות לנסיעה בשירות הסעה ציבורי.
{{ח:תת|(י)}} הסכם על תשלום פיצויים עבור נכס שנרכש לפי {{ח:חיצוני|חוק רכישת מקרקעין (אישור פעולות ופיצויים)|חוק רכישת מקרקעין (אישור פעולות ופיצויים), התשי״ג–1953}}, או {{ח:חיצוני|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור)|פקודת הקרקעות (רכישה לצרכי ציבור), 1943}}.
{{ח:תת|(יא)}} הסכם בענין רכישת מקרקעין או שכירותם אשר אחד הצדדים להסכם הוא נציגות דיפלומטית או קונסולרית של מדינת־חוץ, אלא אם מדינת החוץ אינה גומלת פטור כזה למדינת ישראל.
{{ח:תת|(יב)}} הסכם בין המדינה לבין תובע לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי״ז–1957}}, שבו מתחייב התובע להחזיר לאוצר המדינה תשלום על חשבון הגימלה לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי רדיפות הנאצים|אותו חוק}}, כולו או מקצתו, אם יקבל פיצוי או גימלה על נכותו מכל מקור אחר.
{{ח:תת|(יג)}} הסכם לביטוח התמורה המגיעה מעסקת סחר־חוץ.
{{ח:תת|(יד)}} מסמך כאמור {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|בסעיף 2 לתוספת א׳}} הבא רק כדי להפחית מערך הנשוא או התמורה הנקובים במסמך אחר, שבוייל כדין.
{{ח:תת|(טו)}} הסכם פשרה שנעשה בין צדדים מתדיינים בבית משפט או בבית דין, וקיבל תוקף של פסק דין שבו צוינו, בין היתר, מספר התיק, שמות בעלי הדין ותיאורם.
{{ח:תת|(טז)}} מסמך שיש בו התחייבות לשמור על ידיעות או מסמכים ולא למסרם לאחר, לצורך הוראות {{ח:חיצוני|חוק העונשין|חוק העונשין, התשל״ז–1977}}, או {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|חוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, ופקודות המטה הכללי של צבא־הגנה לישראל – שניתן למשרד הבטחון או לצבא־הגנה לישראל.
{{ח:תת|(יז)}} הסדר בכתב, בין החייב לבין הזוכה, כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק ההוצאה לפועל, התשכ״ז–1967}}, שניתן לגביו צו של ראש ההוצאה לפועל כאמור {{ח:חיצוני|חוק ההוצאה לפועל#סעיף 69|בסעיף 69 לחוק האמור}}, ובלבד שצויינו בו, בין היתר, מספר התיק, שמות בעלי הדין ותיאורם.
{{ח:תת|(יח)}} טופס החוזה שבידי רשות מקומית לשכירת מקרקעין כשהיא השוכרת.
{{ח:תת|(יט)}} שטר בוררין.
{{ח:תת|(כ)}} הסכם למתן הלוואה לחברה עתירת השקעות חוץ למטרת מימון תכנית מאושרת, ובלבד שההסכם אושר לענין זה בידי מנהל מרכז ההשקעות או מי שהוא הסמיך.
{{ח:תת}} בסעיף קטן זה, ”חברה עתירת השקעות חוץ“, ”תכנית מאושרת“ ו”מנהל מרכז ההשקעות“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|בחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}.
{{ח:תת|(כא)}} הסכם כמשמעותו {{ח:פנימי|תוספת א פרט 2|בסעיף 2 לתוספת א׳}} המתייחס כולו או חלקו למכירת זכות במקרקעין או פעולה באיגוד מקרקעין {{ח:חיצוני|חוק מס שבח מקרקעין|שחוק מס שבח מקרקעין, התשכ״ג–1963}}, חל עליהם, לגבי אותו חלק מערך הנשוא המתייחס למקרקעין.
{{ח:תת|(כא1)|(1)}} הסכם למכירת זכות ביחידה, ובתנאי שהומצא לגבי ההסכם אישור של מנהל מס שבח או פקיד השומה, לפי הענין (להלן – הגורם המוסמך), כי מכירת הזכות פטורה ממסים לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#פרק 5-4|פרק חמישי 4 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}} (להלן – חוק מיסוי מקרקעין), לגבי אותו חלק מערך ההסכם שאינו עולה על תקרת השווי; למונחים המופיעים בסעיף זה תהא המשמעות הנודעת להם {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#פרק 5-4|בפרק חמישי 4 לחוק מיסוי מקרקעין}};
{{ח:תתת|(2)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49כט|סעיף 49כט לחוק מיסוי מקרקעין}} יחולו לענין סעיף זה, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(כב)}} הסכם בו שוכר אדם את כל הקיבולת של כלי טיס לשם מכירתה לאחרים או לשימוש עצמי, אך ורק לשם הטסתה של קבוצת תיירים לישראל.
{{ח:תת|(כג)}} הסכם לקבלת הלוואה לדיור בידי זכאי משרד הבינוי והשיכון על פי תעודת זכאות של המשרד האמור.
{{ח:תת|(כד)}} הסכם בין חברה שנקלעה לקשיים כספיים בדבר הסדר חובותיה לבין נושיה, שאושר על ידי המנהל.
{{ח:תת|(כה)|(1)}} הסכם המסגרת שנחתם בין איחוד הפדרציות היהודיות של ארצות הברית של אמריקה, הסוכנות ומוסדות בנקאיים בישראל בקשר למתן ערבות להלוואות בין מוסדות בנקאיים לבין עולים, על פי הפניה של הסוכנות היהודית או של ההסתדרות הציונית, לרבות הסכמי המחאה שנעשו לטובת איחוד הפדרציות או הסוכנות היהודית בענין הלוואות כאמור;
{{ח:תתת}} {{ח:פנימי|תוספת ב|בתוספת זו}} –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”עולה“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|צו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין#תוספת|בפרט 7(י) לצו תעריף המכס והפטורים ומס קניה על טובין, התשנ״ב–1991}};
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”הסוכנות היהודית“ ו”ההסתדרות הציונית“ – כמשמעותן באמנות לפי {{ח:חיצוני|חוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ ישראל|חוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ ישראל, התשי״ג–1952}}.
{{ח:תתת|(2)}} הסכם שנערך בין איחוד הפדרציות היהודיות של ארצות הברית של אמריקה לבין מדינת ישראל להפקדת כספים בקשר להסכם המסגרת כאמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(כו)}} התחייבות הניתנת על ידי עמותת ”תלמוד תורה“ לתאגיד ”מרכז החינוך העצמאי“ להבטחת השימוש שייעשה בכספי תמיכה המוענקים מתקציב המדינה.
{{ח:תת|(כז)}} הסכם למכירת נכסים או השכרתם לחברה אורזת, ובלבד שעורך דין או רואה חשבון אישר את קיומו של תנאי זה.
{{ח:תת|(כח)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(כט)}} הסכם לניהול וגביה שנערך בין מלווה לבין חברה אורזת או נאמן, המתייחס אך ורק לתפעול וניהול של נכסים שנמכרו על ידי מלווה, ובלבד שרואה חשבון אישר את קיומו של תנאי זה.
{{ח:תת|(ל)}} הסכם שנערך בין חברה אורזת לבין מלווה בדבר מתן אשראי לחברה אורזת לשם מימון רכישת נכסים או שכירתם, ובלבד שעורך דין או רואה חשבון אישר את קיומו של תנאי זה.
{{ח:תת|(לא)}} הסכם שנערך בין חברה המנפיקה איגרות חוב לבין חברה שעיסוקה דירוג ניירות ערך לשם קביעת דירוג איגרות החוב האמורות, ובלבד שעורך דין או רואה חשבון אישר את קיומו של תנאי זה; לענין זה, ”איגרת חוב“ – איגרת חוב המגובה בנכסים ואיגרת חוב העומדת בתנאי {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 5|סעיף 5(ט)}}.
{{ח:תת|(לב)}} הסכם חיתום שנערך בקשר להנפקת איגרות חוב, ובלבד שעורך דין או רואה חשבון אישר את קיומו של תנאי זה; לענין זה, ”איגרת חוב“ – איגרת חוב המגובה בנכסים ואיגרת חוב העומדת בתנאי {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 5|סעיף 5(ט)}}.

{{ח:סעיף*|3|שטר|תיקון: ק״ת תשמ״א־2, ק״ת תשנ״ב|עוגן=תוספת ב פרט 3}}
{{ח:תת|(א)}} שטר חליפין שנמשך בישראל עם אדם מחוץ לארץ, או על אדם בישראל שעסקו יצוא סחורות, או על מוסד בנקאי בישראל, לפקודת מוסד בנקאי בישראל או לפקודת אדם בישראל שעסקו יצוא סחורות ושהתמורה לקיבולו היא סחורה שיוצאה מישראל, אם פורש כך בשטר.
{{ח:תת|(ב)}} שטר חוב לפקודת מוסד בנקאי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, התשי״ד–1954}}, אם המוסד הבנקאי אישר על גבי השטר כי הוא ניתן להבטיח החזרת כספים המשתלמים על ידי בנק מהקרן למימון היצוא או מהקרן למימון היבוא לשם יצוא.
{{ח:תת|(ג)}} שטר חוב שניתן מאת אגודה שיתופית חקלאית או שניתן לה מאת חבר מחבריה.
{{ח:תת|(ד)}} שטר חליפין, שניתן כאמור בסעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ה)}} שטר חוב שניתן מאת רשות מקומית.
{{ח:תת|(ו)}} שטר חוב לפקודת החברה הישראלית לביטוח סיכוני סחר חוץ בע״מ, אם החברה האמורה אישרה שהשטר ניתן כבטוחה לערבות כאמור {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 7|בסעיף 7(יא) לתוספת זו}}.
{{ח:תת|(ז)}} שטר חוב או שטר חליפין לפקודת מוסד בנקאי, אם הבנק אישר שהשטר ניתן כבטוחה להסכם הלוואה ממוסד בנקאי לעולה, שלגביו חל הסכם המסגרת כאמור {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 2|בסעיף 2(כה)(1) לתוספת זו}}.

{{ח:סעיף*|5|איגרת חוב|תיקון: ק״ת תשנ״ב, ק״ת תשנ״ט, ק״ת תש״ס, ק״ת תשס״ד, ס״ח תשס״ה, ס״ח תשע״ו|עוגן=תוספת ב פרט 5}}
{{ח:תת|(א)}} איגרת חוב כאמור {{ח:פנימי|תוספת א פרט 5|בסעיף 5(ב) לתוספת א׳}} שניתנה מאת רשות מקומית.
{{ח:תת|(ב)}} איגרת חוב כאמור {{ח:פנימי|תוספת א פרט 5|בסעיף 5(ב) לתוספת א׳}} שהוצאה בידי אגודה שיתופית חקלאית.
{{ח:תת|(ג)}} העברת איגרת חוב של חברה שאינה חברה פרטית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בפקודת החברות}}.
{{ח:תת|(ד)}} העברת איגרת חוב של רשות מקומית.
{{ח:תת|(ה)}} איגרת חוב שהוצאה כערובה נוספת למשכנתה על אניה.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(ז)}} איגרת חוב שהוצאה כערובה להסכם הלוואה ממוסד בנקאי לעולה, שלגביו חל הסכם המסגרת כאמור {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 2|בסעיף 2(כה)(1) לתוספת זו}}.
{{ח:תת|(ח)}} איגרת חוב מגובה בנכסים שמנפיקה חברה אורזת.
{{ח:תת|(ט)}} הנפקת איגרת חוב כחלק מסדרה, אם הומצא לגביה אישור הבורסה, כי היא נרשמה למסחר בה, או אם הונפקה למשקיע מוסדי; לענין זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סדרה“ – איגרות חוב המונפקות בתנאים זהים ואשר מספרן עולה על 10;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משקיע מוסדי“ – תאגיד שהמציא אישור מגורם מוסמך, כי הוא נמנה עם המשקיעים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#תוספת 1|בתוספת הראשונה לחוק ניירות ערך}}, ובלבד שבמקרים שנקבע בה כי הרכישה תהיה בעבור גורם מסוים, יינתן לכך אישור עורך דין או רואה חשבון של התאגיד, וכאשר התאגיד הוא מבטח, יאשר עורך הדין או רואה החשבון של התאגיד גם שהרכישה היא בעבור המבטח או כנגד התחייבויות הנובעות מעסקי ביטוח חיים משתתף ברווחים, כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (פרטי דין וחשבון)|בתקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (פרטי דין וחשבון), התשנ״ח–1998}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גורם מוסמך“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} רשות ניירות ערך – לגבי –
{{ח:תתתתת|(א)}} קרן להשקעות משותפות בנאמנות, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק השקעות משותפות בנאמנות|בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ״ד–1994}}, או חברה לניהול קרן כאמור;
{{ח:תתתתת|(ב)}} מנהל תיקים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 8|בסעיף 8(ב) בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תתתתת|(ג)}} יועץ השקעות כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות#סעיף 7|בסעיף 7(ג) בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תתתתת|(ד)}} חתם;
{{ח:תתתת|(2)}} הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}} (להלן – הממונה על שוק ההון) – לגבי –
{{ח:תתתתת|(א)}} חברה מנהלת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:תתתתת|(ב)}} מבטח כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על עסקי ביטוח|בחוק הפיקוח על עסקי ביטוח, התשמ״א–1981}};
{{ח:תתתת|(3)}} בנק ישראל, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, התשי״ד–1954}} – לגבי תאגיד בנקאי ותאגיד עזר כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, למעט חברת שירותים משותפת;
{{ח:תתתת|(4)}} הבורסה – לגבי חבר בורסה;
{{ח:תתתת|(5)}} רואה חשבון – לגבי –
{{ח:תתתתת|(א)}} קרן הון סיכון;
{{ח:תתתתת|(ב)}} תאגיד שעיסוקו העיקרי בתחום שוק ההון;
{{ח:תתתתת|(ג)}} תאגיד שההון העצמי שלו עולה על 250 מיליון שקלים חדשים.

{{ח:סעיף*|6|הסכם משכון, והודעות מישכון|תיקון: ק״ת תשנ״ב, ק״ת תשנ״ט, ק״ת תשס״ד|עוגן=תוספת ב פרט 6}}
{{ח:תת|(א)}} הסכם או הודעה כאמור {{ח:פנימי|תוספת א פרט 6|בסעיף 6 לתוספת א׳}} שנעשו בידי רשות מקומית.
{{ח:תת|(ב)}} הסכם משכון שנעשה בידי אגודה שיתופית חקלאית.
{{ח:תת|(ג)}} הסכם משכון שנעשה לפקודת אגודה שיתופית חקלאית בידי חבר מחבריה.
{{ח:תת|(ד)}} הודעת מישכון כמשמעותה {{ח:פנימי|תוספת א פרט 6|בסעיף 6 לתוספת א׳}} אם נעשה לפניה מסמך לענין זהה שבוייל כדין לפי {{ח:פנימי|תוספת א פרט 6|אותו סעיף}}, ובלבד שהפטור לפי סעיף קטן זה יחול עד כדי סכום המס החל על המסמך האמור.
{{ח:תת|(ה)}} הסכם משכון שנעשה לטובת מוסד בנקאי בידי עולה להבטחת הסכם הלוואה ממוסד בנקאי לעולה, שלגביו חל הסכם המסגרת כאמור {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 2|בסעיף 2(כה)(1) לתוספת זו}}.
{{ח:תת|(ו)}} מסמך שענינו הטלת שעבוד על נכסי חברה אורזת לטובת מחזיקי איגרות חוב מגובות בנכסים שהנפיקה חברה כאמור, ובלבד שעורך דין או רואה חשבון אישר את קיומו של תנאי זה.
{{ח:תת|(ז)}} מסמך שענינו רישום הערת אזהרה על נכסי החברה האורזת לטובת מחזיקי איגרות חוב מגובות בנכסים או לטובת הנאמן שנתמנה להם, ובלבד שעורך דין או רואה חשבון אישר את קיומו של תנאי זה; בסעיף קטן זה, ”נאמן“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ה1|בפרק ה1 לחוק ניירות ערך}}.

{{ח:סעיף*|7|התחייבות או ערבות|תיקון: ק״ת תשמ״א־5, ק״ת תש״ן, ק״ת תשנ״ב, ק״ת תשנ״ט, ק״ת תשס״ד|עוגן=תוספת ב פרט 7}}
{{ח:תת|(א)}} התחייבות או ערבות שניתנו מאת רשות מקומית.
{{ח:תת|(ב)}} ערבות שניתנה להבטחת חוב של רשות מקומית.
{{ח:תת|(ג)}} התחייבות או ערבות שניתנו מאת אגודה שיתופית חקלאית או שניתנו לה מאת חבר מחבריה.
{{ח:תת|(ד)}} ערבות שניתנה להבטחת חוב של אגודה שיתופית חקלאית.
{{ח:תת|(ה)}} תלוש ריבית המחובר לבטוחה ומוצא יחד עמה או שהוא אחד מתוך סדרת תשלומים בין שהסדרה הוצאה בצירוף לבטוחה ובין לאחר מכן בגליון נפרד.
{{ח:תת|(ו)}} התחייבות או ערבות שנתן עובד המדינה או עובד רשות מקומית בקשר עם מילוי תפקידו.
{{ח:תת|(ז)}} ערבות כאמור {{ח:חיצוני|פקודת השטרות#סעיף 57|בסעיף 57(א) לפקודת השטרות}}, שניתנה על פני שטר שבוייל כדין כשהשטר הוא שטר חליפין או שטר חוב.
{{ח:תת|(ח)}} התחייבות של יצואן לבנק ישראל להבטחת הפרשי ריבית על אשראי מכוון שניתן לו מקרנות למימון היצוא.
{{ח:תת|(ט)}} התחייבות הניתנת מאת מעביד, לשירות התעסוקה, על תשלום משכורת ותשלומים אחרים בעד עובדים תושבי יהודה והשומרון, חבל עזה, רמת הגולן, סיני ודרום סיני.
{{ח:תת|(י)}} התחייבות הניתנת לבנק ישראל להחזרת תעודות מילווה, שהוצהר עליהן כי אבדו, אם יימצאו.
{{ח:תת|(יא)}} ערבות הניתנת מאת החברה הישראלית לביטוח סיכוני סחר חוץ בע״מ למוסד בנקאי כבטוחה לפרעון אשראי שנותן המוסד הבנקאי מקרן למימון היצוא או מקרן למימון היבוא לשם היצוא על־פי היתר בנק ישראל.
{{ח:תת|(יב)}} התחייבות או ערבות שנתן חייל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, לצה״ל או למשרד הבטחון עקב מילוי תפקידו.
{{ח:תת|(יג)}} התחייבות או ערבות הניתנים לפי הוראות כל דין.
{{ח:תת|(יד)}} ערובה להבטחת הלוואה כאמור {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 2|בסעיף 2(כ)}}.
{{ח:תת|(טו)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(טז)}} התחייבויות או ערבויות להבטחת הסכם הלוואה ממוסד בנקאי לעולה, שלגביו חל הסכם המסגרת כאמור {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 2|בסעיף 2(כה)(1) לתוספת זו}}.
{{ח:תת|(יז)}} בטוחות שניתנו לחברה אורזת לשם הבטחת תשלום תזרים המזומנים הנובע מן הנכסים שרכשה או שכרה החברה האורזת, או בטוחות שנתנה החברה האורזת לצורך הבטחת פירעון התשלומים שעליה לפרוע למחזיקי איגרות חוב מגובות בנכסים שהנפיקה החברה האורזת, ובלבד שעורך דין או רואה חשבון אישר את קיומו של תנאי זה.
{{ח:תת|(יח)}} התחייבות תאגיד בנקאי שבו הופקדה מלוא תמורת הנפקת איגרות חוב בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (פרטי תשקיף, מבנהו וצורתו)#סעיף 51|לתקנה 51(ב) לתקנות ניירות ערך (פרטי תשקיף, מבנהו וצורתו), התשכ״ט–1969}}, למלא את תנאי התשלום כמצוין באיגרות החוב, ובלבד שעורך דין או רואה חשבון אישר את קיומו של תנאי זה.

{{ח:סעיף*|9|מסמך נוסף|תיקון: ק״ת תשנ״ו־2|עוגן=תוספת ב פרט 9}}
{{ח:תת|(א)}} מסמך נוסף כאמור {{ח:פנימי|תוספת א פרט 9|בסעיף 9 לתוספת א׳}} שניתן מאת אגודה שיתופית חקלאית או שניתן לה מאת חבר מחבריה.
{{ח:תת|(ב)}} מסמך נוסף כאמור {{ח:פנימי|תוספת א פרט 9|בסעיף 9 לתוספת א׳}}, אם הוא חב בסכום המס שחב בו המסמך העיקרי או פחות ממנו.

{{ח:סעיף*|10|שטר נאמנות|תיקון: ק״ת תשנ״ט, ק״ת תש״ס, ק״ת תשס״ד|עוגן=תוספת ב פרט 10}}
{{ח:תת|(א)}} שטר נאמנות בדבר הנפקת איגרות חוב הפטורות ממס על פי הוראות {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|חוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}, ובלבד שהפטור לפי סעיף זה יחול עד כדי סכום המס שהיה חל על כל אותן איגרות חוב לולא היו פטורות ממס וכל עוד הן פטורות.
{{ח:תת|(ב)}} שטר נאמנות או הסכם נאמנות שנערך בין חברה אורזת לבין הנאמן לבין מחזיקי איגרות חוב מגובות בנכסים, ובלבד שעורך דין או רואה חשבון אישר את קיומו של תנאי זה; בפסקה זו, ”נאמן“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#פרק ה1|בפרק ה1 לחוק ניירות ערך}}.
{{ח:תת|(ג)}} הסכם נאמנות שנערך בין חברה אורזת לבין נאמן שלפיו הבטוחות להלוואות מוחזקות בידו בנאמנות לטובת החברה האורזת; בפסקה זו, ”נאמן“ – כמשמעות {{ח:חיצוני|חוק הנאמנות|בחוק הנאמנות, התשל״ט–1979}}.
{{ח:תת|(ד)}} שטר נאמנות בדבר הנפקת איגרות חוב ובלבד שאיגרות החוב בוילו כדין בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת א פרט 5|סעיף 5 לתוספת א׳}} ושהפטור לפי סעיף זה יחול עד לסכום המס ששולם בגין איגרות החוב.
{{ח:תת|(ה)}} שטר נאמנות בדבר הנפקת איגרות חוב העומדות בתנאי {{ח:פנימי|תוספת ב פרט 5|סעיף 5(ט)}}, ובלבד שיונפק אישור לקיום תנאי זה; לגבי הנפקת איגרות חוב בבורסה – אישור רשות ניירות ערך, ולגבי הנפקת איגרות חוב שלא בבורסה למשקיע מוסדי – אישור עורך דין או רואה חשבון.

{{ח:סעיף*|11|מניה ומסמך בענין מניה|תיקון: ק״ת תשמ״א־5, ק״ת תשמ״ד, ק״ת תשנ״א, ק״ת תשנ״ב־2, ק״ת תשנ״ג, ק״ת תשנ״ג־2, ק״ת תשנ״ג־3, ק״ת תשנ״ו, ק״ת תשנ״ח, ק״ת תשנ״ח־2, ק״ת תש״ס, ס״ח תשע״ו|עוגן=תוספת ב פרט 11}}
{{ח:תת|(א)}} העברת מניה של חברה שאינה פרטית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בפקודת החברות}}.
{{ח:תת|(ב)}} דו״ח על הקצאת מניות תמורת איגרות חוב באותה חברה, אם איגרות החוב היו מבויילות כדין, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|תוספת א פרט 5|סעיף 5 לתוספת א׳}} ובלבד שהפטור לפי סעיף זה יחול עד לסכום המס ששולם בגין איגרות החוב.
{{ח:תת|(ג)}} שטר מניה למוכ״ז שהוצא במקום שטר מניה על שם אם הוצא שטר המניה על שם עקב המרת איגרת חוב למוכ״ז של אותה חברה, שבוייל כדין.
{{ח:תת|(ד)}} דו״ח על הקצאת מניות, או שטר העברת מניות, אם נתקיימו בהם כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החברה שהקצתה את המניות היא חברה שאינה פרטית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות|בפקודת החברות}};
{{ח:תתת|(2)}} שם החברה אינו נושא את המלים ”בערבון מוגבל“ בתוקף הרשאה שניתנה כאמור {{ח:חיצוני|חוק החברות#סעיף 367|בסעיף 23 לאותה פקודה}};
{{ח:תתת|(3)}} נקבע בתקנותיה של החברה כי זכות ההשתתפות באסיפותיה או זכות ההצבעה בהן נתונה לבעלים הרשומים של מניות היסוד בלבד;
{{ח:תתת|(4)}} מדינת ישראל היא הבעלים הרשום של מעל למחצית מסך כל מניות היסוד;
{{ח:תתת|(5)}} נקבע בתזכיר ההתאגדות כי החברה לא תשלם דיבידנדה, וכן נקבע בו כי אם החברה תפורק, יועבר רכוש החברה למדינת ישראל או לפקודתה.
{{ח:תת|(ה)}} דו״ח על הקצאת מניות של החברה שניתן לה זכיון או זכיון משנה לפי {{ח:חיצוני|חוק זכיון צינור הנפט|חוק זכיון צינור הנפט, התשכ״ח–1968}}.
{{ח:תת|(ו)}} דו״ח על הקצאת מניות בידי חברה עתירת השקעות חוץ כנגד הון שאושר בתכנית מאושרת.
{{ח:תת}} בסעיף קטן זה, ”חברה עתירת השקעות חוץ“ ו”תכנית מאושרת“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|בחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}.
{{ח:תת|(ז)}} דו״ח על הקצאת מניות על שם תמורת מניות למוכ״ז של אותה חברה ללא כל תוספת בתמורה, אם המניות למוכ״ז היו מבוילות כדין.
{{ח:תת|(ח)}} דו״ח על הקצאת מניות הטבה אם נתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החברה המקצה הינה מפעל מאושר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק לעידוד השקעות הון|בחוק לעידוד השקעות הון, התשי״ט–1959}}, אשר חלות עליו {{ח:חיצוני|תקנות איזור סחר חופשי באילת (קביעת מקום באיזור אילת)|תקנות איזור סחר חופשי באילת (קביעת מקום באיזור אילת), התשמ״ח–1987}} (להלן – החברה);
{{ח:תתת|(2)}} הקצאת מניות ההטבה נעשתה רק מתוך פרמיה ששולמה בעד מניות החברה שבגינה הוציאה החברה לפני ההקצאה האמורה דו״ח על הקצאת מניות בפרמיה אשר בויל כדין (להלן – הדו״ח בפרמיה);
{{ח:תתת|(3)}} הקצאת מניות ההטבה בידי החברה הינה לאותם בעלי מניות שהיו בעלי מניותיה בעת הוצאת הדו״ח בפרמיה;
{{ח:תתת|(4)}} סכום המס שהיה חל על דו״ח הקצאת מניות הטבה אלמלא הוראות סעיף זה אינו עולה על סכום מס הבולים ששולם על הדו״ח בפרמיה שממנה הוקצו מניות ההטבה הכלולות בדו״ח נשוא הפטור שבסעיף זה;
{{ח:תתת|(5)}} רואה חשבון מוסמך של החברה אישר את קיום פסקאות (1) עד (4).
{{ח:תת|(ט)}} דו״ח על הקצאת מניות הטבה, שהקצתה אי די בי חברה לאחזקות בע״מ בשנת 1992, וכן דו״חות על הקצאת מניות הטבה, שהוציאו בנק לאומי לישראל בע״מ, בנק הפועלים בע״מ ובנק המזרחי המאוחד בע״מ עד יום י״א בתמוז התשנ״ג (30 ביוני 1993), וכל מסמך אחר הכרוך באותה הקצאה ובלבד שההקצאה אושרה בידי שר האוצר או בידי חברת נכסים מ״י בע״מ.
{{ח:תת|(י)}} הסכם חיתום, הסכם נאמנות, הסכם המשכון והשעבוד של מניות בהון המוצא של אי.די.בי. חברה לאחזקות בע״מ, בנק לאומי לישראל בע״מ, בנק הפועלים בע״מ (להלן – החברות), לרבות מניות הטבה שיחולקו בגינן, כל הזכויות בגין מניות כאמור, כל הזכויות בחשבון שבו יופקדו המניות וכל מסמך אחר הכרוך בהם, שנערכו בקשר לביצוע הצעות מכר על פי הוראת הממשלה של מניות החברות ושל אופציות לרכישת מניות כאמור.
{{ח:תת|(יא)}} דו״חות על הקצאת מניות הטבה שהוצאו בשנים 1996, 1998 או 1999 על ידי בנק דיסקונט לישראל בע״מ, בנק המזרחי המאוחד בע״מ ובנק איגוד לישראל בע״מ, וכל מסמך אחר הכרוך בהקצאות האמורות, ובלבד שההקצאות אושרו בידי שר האוצר או בידי חברת נכסים מ.י. בע״מ.
{{ח:תת|(יב)}} הסכם חיתום, הסכם נאמנות וכל מסמך אחר שהמדינה צד לו, בקשר לביצוע הצעות מכר על פי הוראת הממשלה של מניות בנק דיסקונט לישראל בע״מ, בנק המזרחי המאוחד בע״מ ובנק איגוד לישראל בע״מ, ושל אופציות לרכישת מניות כאמור.
{{ח:תת|(יג)}} דו״ח על הקצאת מניות הטבה שהוצא על ידי מבטח כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ״א–1981}}, וכל מסמך אחר שהממונה על שוק ההון אישר שהוא כרוך בו ובלבד שהפטור לא יחול לגבי סכום המס המתייחס לשיעור הגבוה מהיחס המזכה; בסעיף קטן זה, ”יחס מזכה“ – יחס שהממונה על שוק ההון אישר שאינו עולה על 50% בין ההון הבסיסי להון הראשוני כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח) (הון עצמי מזערי הנדרש לקבלת רישיון מבטח)|בתקנות הפיקוח על עסקי ביטוח (הון עצמי מינימלי הנדרש ממבטח), התשנ״ח–1988}}.

{{ח:סעיף*|12|הסכם ביטוח|תיקון: ק״ת תשנ״ט, ק״ת תשס״ד|עוגן=תוספת ב פרט 12}}
{{ח:תת|(א)}} הסכם לביטוח ימי על יצוא סחורות.
{{ח:תת|(ב)}} הסכם ביטוח שנערך בין חברה אורזת (להלן – החברה) לבין מבטח, שענינו ביטוח הסיכונים הנובעים מרכישת נכסים או שכירתם על ידי החברה ובלבד שעורך דין או רואה חשבון אישר את קיומו של תנאי זה.

{{ח:סעיף*|13||תיקון: ק״ת תשנ״ה|עוגן=תוספת ב פרט 13}}
{{ח:ת}} מסמך שאושר לענין סעיף זה בידי פקיד השומה, כקשור במישרין לשינוי מבנה העומד בתנאי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#חלק ה2|חלק ה׳2 לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), והכל אם שינוי המבנה כבר בוצע, או אם הוגשה לגביו בקשה לאישור מוקדם על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 103ט|סעיף 103ט לפקודה}} או על פי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 105ח|סעיף 105ח לפקודה}}, לפי הענין, ובתנאי שאם לא בוצע שינוי המבנה תוך זמן סביר מיום הגשת הבקשה לא יחול הפטור.

{{ח:סעיף*|14|כפל והעתק|תיקון: ק״ת תשנ״ו־2|עוגן=תוספת ב פרט 14}}
{{ח:ת}} כפל וכן העתק מאושר על פי דין של מסמך החייב במס, אם נתקיימו לגביו תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} המסמך המקורי בוייל כדין;
{{ח:תת|(2)}} על גבי הכפל או ההעתק המאושר על פי דין אושר בכתב, כי המסמך המקורי הוצג בפני המאשר וכן צויין סכום ביולו של המסמך המקורי, ובלבד שהמאשר הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} המנהל, רק אם באותו מעמד בויל המסמך המקורי;
{{ח:תתת|(ב)}} נוטריון;
{{ח:תתת|(ג)}} מזכיר ראשי של בית משפט;
{{ח:תתת|(ד)}} רשות של המדינה שאליה מוגש מסמך לרישום על פי דין;
{{ח:תתת|(ה)}} עורך דין;
{{ח:תתת|(ו)}} רואה חשבון;
{{ח:תתת|(ז)}} מורשה לחתום חתימת היסב על שטר חוב בשם מוסד בנקאי או מוסד כספי, {{ח:הערה|כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל}},}} כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, התשי״ד–1954}}, אף אם תוקף חתימתו מותנה בחתימת מורשה אחר, וכן כל עובד בנק שהוסמך לבייל מסמכים ובלבד שהמסמך המקורי –
{{ח:תתתת|(1)}} בויל בסימן ובמכונה של אותו מוסד או בסימן בלבד של אותו מוסד, אם ניתן לכך היתר מאת המנהל בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות מס הבולים על מסמכים (ביול בסימן)|לתקנות מס הבולים על מסמכים (ביול בסימן), התשכ״ח–1967}}, {{ח:חיצוני|תקנות מס הבולים על מסמכים (סימנים שונים שישמשו כבולים)|ותקנות מס הבולים על מסמכים (סימנים שונים שישמשו כבולים), התשכ״ז–1967}}, או
{{ח:תתתת|(2)}} בויל כדין רק בבול דבק ואותו מוסד חתום על המסמך או קיבל את המסמך מלקוחו במהלך העסקים הרגיל.

{{ח:סעיף*|13|מסמכים שונים|תיקון: ק״ת תשמ״א־3, ק״ת תשמ״א־4, ס״ח תשנ״ב|עוגן=תוספת ב פרט 21}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(סעיף זה סומן במקור כסעיף 21 ומספרו תוקן בפרסום תיקון טעות; תיקונים מאוחרים יותר התעלמו מתיקון הטעות, ולכן נוספו סעיפים 13 ו־14 לפניו וסעיפים 22 ו־23 אחריו).}}
{{ח:תת|(א)}} מסמך שנחתם בשם המדינה בלבד או מסמך שכל הצדדים החתומים עליו דינם, על פי דין, כדין המדינה לענין מס בולים, לרבות ערבויות הניתנות מאת המדינה למילוות פיתוח של רשות מקומית, וכן ערבות הניתנת מאת המדינה כבטחון להתחייבות שבמסמך כאמור בסעיף קטן (ט), אם אושרה לצורך זה בידי שר האוצר או מי שהוא הסמיך, ולמעט ערבות אחרת לכל אדם.
{{ח:תת|(ב)}} מכתב אשראי שניתן בישראל המרשה למשוך מחוץ לישראל המחאות שיהיו נפרעות בישראל.
{{ח:תת|(ג)}} מסמך המעביר לערב לחוב שפרע לפי ערבותו את הערובות של החייב הנמצאות בידי הנושה.
{{ח:תת|(ד)}} ערובה שניתנה כבטחון למילווה לפי {{ח:חיצוני|פקודת המילוות לזמנים קצרים על יבול (בטחון)|פקודת המילוות לזמנים קצרים על יבול (בטחון), 1935}}.
{{ח:תת|(ה)}} מסמך המעיד על העברת נכס למדינה בדרך חובה.
{{ח:תת|(ו)}} שטר מטען.
{{ח:תת|(ז)}} מסמך שיש בו ויתור על נכס הנמצא מחוץ לישראל לטובת אדם שמקום מושבו במקום הימצאו של הנכס, אם הוכח, להנחת דעתו של המנהל, שאין ביכולתו של המוותר לממש את זכויותיו באותו נכס.
{{ח:תת|(ח)}} שטר הטעון רישום בפנקסי מקרקעין.
{{ח:תת|(ט)}} מסמך שמדינת ישראל התחייבה, בהסכם בינה לבין מדינת חוץ, לפטור אותו ממס.
{{ח:תת|(י)}} מסמך שענינו הקמת המפעל כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק זכיון צינור הנפט|בחוק זכיון צינור הנפט, התשכ״ח–1968}}, או מילווה או אשראי שמקבל בעל הזכיון או בעל זכיון המשנה לפי {{ח:חיצוני|חוק זכיון צינור הנפט|החוק האמור}} או בעל רשיון של בעל הזכיון או כל חברה אחרת שבעל הזכיון קבע אותה ושר האוצר אישר אותה לענין {{ח:חיצוני|חוק זכיון צינור הנפט#תוספת א פרט 22|סעיף 22 לתוספת א׳ לחוק האמור}}, או החברה שהוכח להנחת דעתו של שר האוצר או מי שהוא הסמיך לכך שהיא בשליטת אחד מהם או יותר, או שענינו בטוחה למילווה או לאשראי כאמור, ובלבד ששר האוצר או מי שהסמיך לכך אישר את המסמך לענין סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(יא)}} מסמך שנחתם בין מפקד אזור יהודה והשומרון (להלן – האזור) או מי שהוא הסמיכו לכך ובין אדם אחר שמקום מושבו באזור והמתייחס לנכס או לדבר אחר שבאזור או למעשה שנעשה או עומד להיעשות באזור ובלבד שהמסמך מבוייל כדין לפי המשפט החל באזור.
{{ח:תת|(יב)|(1)}} מסמך שנחתם לאחר יום י״ז בניסן התשל״ב (1 באפריל 1972) ועניינו כאחד ייסוד בנק כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות|בפקודת הבנקאות, 1941}}, והקמת החברה בעלת המניות, כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת החברות#סעיף 209|בסעיף 107(5) לפקודת החברות}}, של בנק כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} הסכם מיזוג שנחתם בין הבנק כאמור בפסקה (1) לבין בנק אחר או הסכם לרכישת נכסי בנק והתחייבויותיו עבור הבנק כאמור, ובצירוף הסכמי הלוואי;
{{ח:תתת|(3)}} דו״ח על הקצאת מניות או מניות שנתחייבו לרכוש עם החתימה על התזכיר של הבנק והחברה כאמור בפסקה (1).
{{ח:תת|(יג)}} מסמך הקשור עם ביצוע {{ח:חיצוני|חוק רכישת מקרקעין בנגב (חוזה השלום עם מצרים)|חוק רכישת מקרקעין בנגב (חוזה השלום עם מצרים), התש״ם–1980}}, שאושר לענין סעיף קטן זה בידי ראש מינהל הביצוע שמונה על־פי {{ח:חיצוני|חוק רכישת מקרקעין בנגב (חוזה השלום עם מצרים)#סעיף 10|סעיף 10 לחוק האמור}}.
{{ח:תת|(יד)}} הרשאה לבא־כוח להשתתף באסיפה כללית של בעלי דירות בבית משותף.

{{ח:סעיף*|22|מסמכים הקשורים להפרטת חברה ממשלתית|תיקון: ק״ת תשס״ג|עוגן=תוספת ב פרט 22}}
{{ח:תת|(א)}} מסמכים המפורטים בסעיף קטן (ב) הקשורים במישרין להפרטה של חברה ממשלתית שהיא חברה בהפרטה, אשר מניותיה מוצעות לראשונה לציבור, ובלבד ששר האוצר אישר, לפני שהחברה פרסמה לראשונה תשקיף, כי התקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} החברה היא צד למסמך;
{{ח:תתת|(2)}} המסמך קשור במישרין להפרטת החברה.
{{ח:תת|(ב)}} הסכם בדבר מכירה, לרבות העברה או ויתור, של נכסים, זכויות והתחייבויות שהמדינה או תאגיד שהוקם על פי חוק הם צד לו, מסמכי שעבוד, דוח על הקצאת מניות למדינה או למי שהורתה המדינה, הודעה על תיקון תזכיר החברה, דוח הקצאת מניות החברה עקב איחוד וחלוקה מחדש של הון החברה.
{{ח:תת|(ג)}} לענין סעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חברה ממשלתית“ ו”חברה בהפרטה“ – כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הצעה לציבור“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ניירות ערך#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק ניירות ערך, התשכ״ח–1968}}.

{{ח:סעיף*|23|מסמך הקשור במישרין לשינוי מבנה|תיקון: ק״ת תשס״ה־3|עוגן=תוספת ב פרט 23}}
{{ח:ת}} מסמך הקשור במישרין לביטול תאגיד שהוקם על פי חוק (להלן – התאגיד), ולהקמה של חברה ממשלתית כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, במקומו (להלן – החברה) ובלבד שהמנהל, בהתייעצות עם הממונה על התקציבים במשרד האוצר או מי שהוא הסמיך לכך אישר כי התקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} החברה או התאגיד הוא צד למסמך;
{{ח:תת|(2)}} המסמך קשור במישרין לביטולו של התאגיד ולהקמתה של החברה במקומו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י׳ בניסן תשכ״א (27 במרס 1961).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]