gkour/israeli_law huggingface dataset:
חוק מפעלי ים המלח (ריבית על מניות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק מפעלי ים המלח (ריבית על מניות), תשכ״א–1961}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001084}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״א, 176|חוק מפעלי ים המלח (ריבית על מניות)|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_208461.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה תהיה משמעותו של כל מונח כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|בפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה).

{{ח:סעיף|2|פטור ממס הכנסה}}
{{ח:ת}} מניות שהוצאו על ידי מפעלי ים המלח בערבון מוגבל, רשאי שר האוצר לפטור מן המס העודף על 25% כל הכנסה שנתקבלה מן הריבית המשתלמת על מניות אלה בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת החברות#סעיף 140|לסעיף 99 לפקודת החברות}}.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה בדבר פטור ממס על ריבית (י״פ תשכ״א, 1648), לפיה שר האוצר פטר את ההכנסה מריבית המשתלמת בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת החברות#סעיף 140|לסעיף 99 לפקודת החברות}} על מניות של מפעלי ים המלח בערבון מוגבל בסכום כולל של עשרים ושבעה מיליון לירות שהוצעו לציבור על פי פרוספקט מיום י״ג בתמוז תשכ״א (27 ביוני 1961) מתשלום המס העודף על 25% מאותה הכנסה, ויראו אותה הכנסה לענין המס בשלב הגבוה ביותר בסולם הכנסתו החייבת במס של מי שקיבלה.}}

{{ח:סעיף|3|ניכוי במקור}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 161|סעיף 161 לפקודה}} דין ריבית ששולמה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} כדין ריבית על איגרות חוב.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ט בסיון תשכ״א (13 ביוני 1961).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''לוי אשכול'''
שר האוצר
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק סל הקליטה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק סל הקליטה, התשנ״ה–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001129}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ה, 56|חוק סל קליטה|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_210986.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 98|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 1999)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211661.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 442|חוק תכנית החירום הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2002 ו־2003)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300504.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סל קליטה“ – הסכום הכולל הניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} מאוצר המדינה ישירות לעולה הזכאי לסיוע, לצורך מחייתו ומגוריו בארץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – השר לקליטת העליה.

{{ח:סעיף|2|זכאות לסל הקליטה}}
{{ח:תת|(א)}} עולה זכאי לסל קליטה מאוצר המדינה בסכומים, בתנאים ולפי מבחנים שקבע השר בתקנות.
{{ח:תת|(ב)}} כל עוד לא התקין השר תקנות לפי סעיף קטן (א), תהיה הזכאות לסל קליטה, לרבות הסכומים שישולמו, לפי הוראות הנוהל וההנחיות של המשרד לקליטת העליה.

{{ח:סעיף*||עדכון|תיקון: תשנ״ט, תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} סל הקליטה יוגדל ביום העדכון, בשיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי; בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום העדכון“ – ה־1 בינואר של כל שנה (להלן – חודש העדכון השנתי) וכן הראשון מבין אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} ה־1 במאי של אותה שנה, אם פורסם בו מדד הגבוה ביותר מ־5% מהמדד שפורסם בחודש העדכון השנתי;
{{ח:תתתת|(2)}} ה־1 בחודש הראשון מבין החודשים יולי, אוגוסט, ספטמבר ואוקטובר של אותה שנה, שפורסם בו מדד הגבוה ביותר מ־4% מהמדד שפורסם בחודש העדכון השנתי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שלפיו נעשה לאחרונה העדכון.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי השר לעדכן רכיבים שונים המרכיבים את סל הקליטה בשיעורים גבוהים או קטנים משיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי, ובלבד שסך כל סל הקליטה לא יפחת ממלוא שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד הבסיסי.

{{ח:סעיף|4|הגדלה חד־פעמית}}
{{ח:ת}} סל הקליטה, כפי שהוא מעודכן ביום כ״ט בטבת התשנ״ה (1 בינואר 1995), יוגדל באותו מועד, באופן חד־פעמי, בשיעור של 25%, והסכום המתקבל יהווה בסיס לעדכון, בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 3|לסעיף 3}}, מיום העדכון שלאחר מכן.

{{ח:סעיף|5|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת העליה והקליטה של הכנסת, להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום כ״ט בטבת התשנ״ה (1 בינואר 1995).

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ח בטבת התשנ״ה (21 בדצמבר 1994).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''יאיר צבן'''
השר לקליטת העליה
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק עידוד התעסוקה של ימאים ישראלים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק עידוד התעסוקה של ימאים ישראלים, התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001145}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ו, 256|חוק עידוד התעסוקה של ימאים ישראלים|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211302.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 43|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 1997)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211373.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|'''חוק עידוד התעסוקה של ימאים ישראלים, התשנ״ו–1996 בוטל ביום 1.1.1997''', לפי {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 1997)#סעיף 33|סעיף 33 לחוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 1997), התשנ״ז–1996}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הובלה בינלאומית“ – הובלת סחורות בין נמלים בישראל ונמלים בחוץ לארץ או בין נמלים שונים בחוץ לארץ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת ספנות“ – חברה רשומה בישראל, אשר בבעלותה לפחות כלי שיט אחד ואשר מרבית הכנסותיה נובעות מהפעלת כלי שיט בהובלה בינלאומית; לענין הגדרה זו, הכנסות מהחכרת כלי שיט, למי שמפעיל אותו בהובלה בינלאומית, הינן הכנסות מהובלה בינלאומית אם נתקיים בחברה אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מספר כלי השיט הישראליים שהיא מפעילה בהובלה בינלאומית בשנת מס כלשהי אינו נופל ממספר כלי השיט הזרים שהיא מפעילה באותה שנת מס;
{{ח:תתת|(2)}} לפחות 50% מהתפוסה הכוללת של כלי השיט שהיא מפעילה בהובלה בינלאומית בשנת מס כלשהי מורכבים מכלי שיט ישראליים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ימאי ישראלי“ – איש צוות ישראלי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הספנות (ימאים)|בחוק הספנות (ימאים), התשל״ג–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי שיט ישראלי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)|בחוק הספנות (כלי שיט), התש״ך–1960}}, או כלי שיט אשר {{ח:חיצוני|חוק הספנות (ימאים)|חוק הספנות (ימאים), התשל״ג–1973}}, חל לגביו מכוח הוראות {{ח:חיצוני|תקנות שעת חירום (פיקוח על כלי שיט)#סעיף 7א|תקנה 7א שבתוספת לחוק להארכת תוקף של תקנות שעת חירום (פיקוח על כלי שיט) [נוסח משולב], התשל״ג–1973}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תפוסה“ – כפי שנמדדה לפי {{ח:חיצוני|חוק הספנות (כלי שיט)|חוק הספנות (כלי שיט), התש״ך–1960}}.

{{ח:סעיף|2|החזר הכנסה}}
{{ח:ת}} חברת ספנות המעסיקה בכלי השיט שלה ימאים ישראלים, שהם תושבי ישראל, תהיה זכאית להחזר סכומי מס הכנסה שניגבו מימאים אלה בשל הכנסת עבודתם בכלי השיט שלה, ובלבד שהכנסת עבודתם של הימאים לא תגדל כתוצאה מחוק זה.

{{ח:סעיף|3|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, בהתייעצות עם שר התחבורה ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|4|הוראת שעה}}
{{ח:ת}} חוק זה יעמוד בתוקפו שלוש שנים מיום פרסומו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״א באדר התשנ״ו (12 במרס 1996).}}
* '''שמעון פרס'''
ראש הממשלה
* '''אברהם (בייגה) שוחט'''
שר האוצר
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך, התשס״א–2000}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001147}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״א, 82|חוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300297.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המועצה להשכלה גבוהה“ – {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום חינוך ארוך“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה|בחוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה, התשנ״ז–1997}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד להשכלה גבוהה“ – מוסד שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מוסד שקיבל הכרה לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה}};
{{ח:תתת|(2)}} מוסד שקיבל תעודת היתר או אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 21א|סעיף 21א לחוק המועצה להשכלה גבוהה}};
{{ח:תתת|(3)}} מוסד שקיבל רישיון לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 25ג|סעיף 25ג לחוק המועצה להשכלה גבוהה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סטודנט“ – תושב ישראל או אזרח ישראלי הלומד תכנית לימודים מלאה לקראת קבלת תואר אקדמי ראשון במוסד להשכלה גבוהה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר לימוד“ – שכר הלימוד השנתי במוסדות להשכלה גבוהה שהמדינה משתתפת בתקציביהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר החינוך.

{{ח:סעיף|2|הקמת תכנית}}
{{ח:ת}} השר יקבע תכנית לשילוב סטודנטים, בפעילות חינוכית במסגרת יום חינוך ארוך (להלן – התכנית).

{{ח:סעיף|3|תנאי השתתפות בתכנית}}
{{ח:ת}} סטודנט שהתקבל לתכנית, יחויב במתן ארבע שעות שבועיות בפעילות חינוכית בתנאים שיקבע השר.

{{ח:סעיף|4|מלגת לימודים}}
{{ח:ת}} סטודנט אשר לקח חלק בתכנית יהיה זכאי למלגה שלא תפחת ממחצית משכר הלימוד; השר יקבע את תנאי תשלום המלגה, גובהה ומועדי התשלום.

{{ח:סעיף|5|תקציב}}
{{ח:ת}} הכספים לתכנית יתוקצבו בתקציב {{ח:חיצוני|חוק יום חינוך ארוך ולימודי העשרה|חוק יום חינוך ארוך}}.

{{ח:סעיף|6|מלגות אחרות}}
{{ח:ת}} אין בהוראות חוק זה כדי למנוע מסטודנט אשר לקח חלק בתכנית, להציג מועמדות למלגות או להלוואות אחדות שמעניקה המדינה, או לקבלן.

{{ח:סעיף|7|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו; השר ימנה מינהלת תכנית שתקבע את דרכי הפעלת התכנית לרבות דרכי קבלת המועמדים, הכשרתם וחלוקת המלגות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך|תקנות עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך, התשס״ה–2005}}.}}

{{ח:סעיף|8|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה בשנת הלימודים התשס״ב.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״א בכסלו התשס״א (18 בדצמבר 2000).}}
* '''אהוד ברק'''
ראש הממשלה
* '''אהוד ברק'''
שר החינוך
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית, התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2073919}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ח, 756|חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_504074.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 752|חוק סיוע לסטודנטים ששירתו במילואים (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4271912.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק זכויות הסטודנט“ – {{ח:חיצוני|חוק זכויות הסטודנט|חוק זכויות הסטודנט, התשס״ז–2007}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המועצה להשכלה גבוהה“ – {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסד להשכלה גבוהה“ – מוסד שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מוסד שקיבל הכרה לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה}};
{{ח:תתת|(2)}} מוסד שקיבל תעודת היתר או אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 21א|סעיף 21א לחוק המועצה להשכלה גבוהה}};
{{ח:תתת|(3)}} מוסד שהתואר שהוא מעניק הוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 28א|סעיף 28א לחוק המועצה להשכלה גבוהה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקודות זכות“ – נקודות זכות לקראת תואר אקדמי בקורס שאינו קורס חובה בתוכנית הלימודים של הסטודנט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סטודנט“ – מי שלומד תכנית לימודים מלאה לקראת קבלת תואר אקדמי ראשון במוסד להשכלה גבוהה.

{{ח:סעיף|2|נקודות זכות בעבור פעילות חברתית וקהילתית|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} סטודנט יהיה זכאי לשתי נקודות זכות פעם אחת במהלך לימודיו לתואר אקדמי ראשון בעבור פעילות שהיא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} פעילות חברתית וקהילתית של 30 שעות לפחות בהתנדבות בשנת לימודים; המוסד להשכלה גבוהה יקבע תכנית להכרה בפעילות כאמור המזכה בנקודות זכות לאחר התייעצות עם אגודת הסטודנטים במוסד; התכנית תכלול, בין השאר, הוראות בדבר הכרה בגופים ובארגונים שאינם פוליטיים או מפלגתיים, שבהם אפשר יהיה להשתתף בפעילות כאמור; לעניין זה, ”אגודת הסטודנטים“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק זכויות הסטודנט|בחוק זכויות הסטודנט}}, ואם אין במוסד אגודה כאמור – ארגון הסטודנטים היציג כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק זכויות הסטודנט|בחוק זכויות הסטודנט}};
{{ח:תתת|(2)}} שירות מילואים של 10 ימים לפחות בשנת לימודים, אף אם אינם רצופים; בפסקה זו, ”שירות מילואים“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|בחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}}.
{{ח:תת|(ב)}} למוסד להשכלה גבוהה יהיה חופש פעולה לקבוע את התכנית כאמור בסעיף קטן (א) בהתאם לסוגי התואר הראשון הנלמדים בו ולתכניות ההתנדבות הנהוגות בו.

{{ח:סעיף|3|מינוי אחראי}}
{{ח:ת}} מוסד להשכלה גבוהה ימנה אחראי מטעמו לקשר בין המוסד ובין הגופים והארגונים שהוכרו לפי התכנית לפעילות חברתית וקהילתית כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}.

{{ח:סעיף|4|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר החינוך ממונה על ביצועו של חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה בשנת הלימודים התשע״ט.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ו בתמוז התשע״ח (9 ביולי 2018).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''נפתלי בנט'''
שר החינוך
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק עסקאות במקרקעין (קיום מצוות שמיטה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק עסקאות במקרקעין (קיום מצוות שמיטה), תשל״ט–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001148}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ט, 150|חוק עסקאות במקרקעין (קיום מצוות שמיטה)|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208984.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 21|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783627.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת פקידי ממשלה (שנוי תוארים)|לפקודת פקידי ממשלה (שנוי תוארים), 1940}}: יראו כאילו ”שר הדתות“ הוחלף ב”שר לעניני דתות“ (ק״ת תשמ״א, 1348); סמכויות השר לעניני דתות הועברו לראש הממשלה (י״פ תשס״ד, 1642) וממנו לשר לשירותי דת (י״פ תשע״ג, 5336).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הסמכה להתקין תקנות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ושר הדתות רשאים, באישור ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, להתקין תקנות לענין עסקאות במקרקעין לשם קיום מצוות שמיטה, שיחולו על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק המקרקעין|בחוק המקרקעין, תשכ״ט–1969}}, או בכל דין אחר.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לפי חוק זה הנוגעות למסים יותקנו בהסכמת שר האוצר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות עסקאות במקרקעין (קיום מצוות שמיטה)|תקנות עסקאות במקרקעין (קיום מצוות שמיטה), תשל״ט–1979}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ח׳ באב תשל״ט (1 באוגוסט 1979).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''שמואל תמיר'''
שר המשפטים
* '''אהרן אבוחצירא'''
שר הדתות
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק עשיית עושר ולא במשפט

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק עשיית עושר ולא במשפט, תשל״ט–1979}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001155}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ט, 42|חוק עשיית עושר ולא במשפט|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209223.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חובת ההשבה}}
{{ח:תת|(א)}} מי שקיבל שלא על פי זכות שבדין נכס, שירות או טובת הנאה אחרת (להלן – הזוכה) שבאו לו מאדם אחר (להלן – המזכה), חייב להשיב למזכה את הזכיה, ואם השבה בעין בלתי אפשרית או בלתי סבירה – לשלם לו את שוויה.
{{ח:תת|(ב)}} אחת היא אם באה הזכיה מפעולת הזוכה, מפעולת המזכה או בדרך אחרת.

{{ח:סעיף|2|פטור מהשבה}}
{{ח:ת}} בית המשפט רשאי לפטור את הזוכה מחובת ההשבה לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}}, כולה או מקצתה, אם ראה שהזכיה לא היתה כרוכה בחסרון המזכה או שראה נסיבות אחרות העושות את ההשבה בלתי צודקת.

{{ח:סעיף|3|ניכוי הוצאות}}
{{ח:ת}} הזוכה רשאי לנכות ממה שעליו להשיב את מה שהוציא או התחייב להוציא או השקיע באופן סביר להשגת הזכיה.

{{ח:סעיף|4|דין הפורע חוב הזולת}}
{{ח:ת}} מי שפרע חובו של אדם אחר בלי שהיה חייב לכך כלפיו, אינו זכאי להשבה אלא אם לא היתה לזוכה סיבה סבירה להתנגד לפרעון החוב, כולו או מקצתו, ואינו זכאי להשבה זו אלא כדי מה שנתן לפרעון החוב.

{{ח:סעיף|5|דין הפועל לשמירת ענין הזולת}}
{{ח:תת|(א)}} מי שעשה בתום לב ובסבירות פעולה לשמירה על חייו, שלמות גופו, בריאותו, כבודו או רכושו של אדם אחר, בלי שהיה חייב לכך כלפיו, והוציא או התחייב להוציא הוצאות בקשר לכך, חייב הזוכה לשפותו על הוצאותיו הסבירות, כולל חיוביו כלפי צד שלישי, ואם נגרמו למזכה עקב הפעולה נזקי רכוש, רשאי בית המשפט לחייב את הזוכה בתשלום פיצויים למזכה, אם ראה שמן הצדק לעשות כן בנסיבות הענין.
{{ח:תת|(ב)}} לענין החיוב בפיצויים לפי סעיף קטן (א) דין מי שנכסיו שימשו לשמירת הערכים האמורים כדין מי שעשה פעולה לשמירתם.
{{ח:תת|(ג)}} אין חובת שיפוי או פיצוי לפי סעיף זה על זוכה שהתנגד לפעולה או לשימוש בנכסים או לשיעור ההוצאות או שהיתה לו סיבה סבירה להתנגד להם, זולת אם הפעולה או השימוש בנכסים היו לשמירה על חייו, שלמות גופו או בריאותו.

{{ח:סעיף|6|תחולה ושמירת תרופות}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות חוק זה יחולו כשאין בחוק אחר הוראות מיוחדות לענין הנדון ואין הסכם אחר בין הצדדים.
{{ח:תת|(ב)}} חוק זה יחול גם על המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} אין בחוק זה כדי לגרוע מתרופות אחרות.

{{ח:סעיף|7|ביטול}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הנזיקין האזרחיים (הטבת נזקי גוף)|בחוק לתיקון דיני הנזיקין האזרחיים (הטבת נזקי גוף), תשכ״ד–1964}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ג בטבת תשל״ט (22 בינואר 1979).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''שמואל תמיר'''
שר המשפטים
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק קביעת גיל

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק קביעת גיל, תשכ״ד–1963}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001173}} {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ד, 7|חוק קביעת גיל|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_208169.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 398|חוק בית המשפט לעניני משפחה|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211216.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סמכות לקבוע גיל|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:ת}} הסמכות ליתן פסק דין הצהרתי בבקשה לקביעת גילו של אדם, תהיה בידי בית המשפט לעניני משפחה.

{{ח:סעיף|2|שינוי קביעת גיל}}
{{ח:ת}} נקבע גיל לפי חוק זה, רשאי אדם מעונין לבקש מבית משפט השלום שינוי הקביעה על סמך ראיות שלא היו לפני בית המשפט; אולם אם הוגשה הבקשה לשינוי קביעת הגיל על ידי אדם שלפי בקשתו נקבע הגיל, רשאי בית המשפט שלא להיזקק לראיות שהמבקש יכול היה להביא לפני בית המשפט בשעת הדיון בבקשה הקודמת.

{{ח:סעיף|3|ערעור בשופט אחד}}
{{ח:ת}} בערעור על פסק דין של בית משפט שלום לפי חוק זה ידון בית המשפט המחוזי בשופט אחד.

{{ח:סעיף|4|סטיה מדיני הראיות}}
{{ח:ת}} בדונו בקביעת גיל או בשינוי קביעת גיל לפי חוק זה רשאי בית המשפט לסטות מדיני הראיות אם, מטעמים שירשום, ראה לעשות כן לשם גילוי האמת.

{{ח:סעיף|5|דין גיל שנקבע}}
{{ח:ת}} נקבע גילו של אדם לפי חוק זה, יהא זה גילו לכל ענין.

{{ח:סעיף|6|הגדרות}}
{{ח:ת}} לענין חוק זה{{ח:הערה|,}} ”גיל“ – לרבות גיל מינימלי, גיל מכסימלי ומתח גילים.

{{ח:סעיף|7|הזמנת פוקד}}
{{ח:ת}} הוגשה בקשה לקביעת גיל, או לשינויה, והדבר עשוי להשפיע על חובתו של אדם על פי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, ימציא בית המשפט העתק מן הבקשה לפוקד כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|באותו חוק}} (להלן – פוקד) ויזמינו להופיע כצד בבירור הבקשה. שר המשפטים, בהתייעצות עם שר הבטחון, יקבע בתקנות את סוגי הבקשות שעליהן תחול הוראה זו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות קביעת גיל (סוגי בקשות לפי סעיף 7 לחוק)|תקנות קביעת גיל (סוגי בקשות לפי סעיף 7 לחוק), תשל״ה–1975}}.}}

{{ח:סעיף|8|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|בחוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}.}}

{{ח:סעיף|9|בדיקות}}
{{ח:ת}} הוגשה בקשה לקביעת גיל או לשינויה, ופוקד הוא צד לבירורה, חייב מי שמבקשים את קביעת גילו להיבדק כל בדיקה רפואית על־ידי ועדה רפואית לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, או בדיקה אחרת, שבית המשפט ימצא לנכון שייעשו – לשם קביעת הגיל; ורשאי בית המשפט לקבוע את הגיל אף על סמך מסקנות הבדיקה לבדן.

{{ח:סעיף|10|חובת שירות סדיר}}
{{ח:ת}} מי שגילו נקבע או שונה לפי חוק זה לאחר שנמצא כשר לשירות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, ולא פוטר מחובת שירות סדיר או לא סיימו, ימשיך להיות חייב בשירות סדיר אף אם לא היה חייב בו על פי הקביעה או שינויה.

{{ח:סעיף|11|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|בחוק הביטוח הלאומי, תשי״ד–1953}}.}}

{{ח:סעיף|12|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} ענין שהיה תלוי ועומד בבית משפט או בבית דין ערב תחילתו של חוק זה, ינהגו בו כאילו לא היה חוק זה בתקפו.

{{ח:סעיף|13|תקנות}}
{{ח:ת}} שר המשפטים רשאי להתקין תקנות בדבר סדרי דין בהליכים לפי חוק זה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ה בחשון תשכ״ד (12 בנובמבר 1963).}}
* '''לוי אשכול'''
ראש הממשלה
* '''שניאור זלמן שזר'''
נשיא המדינה
* '''דב יוסף'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
{{חוקי אזרחות, תושבות וכניסה לישראל}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק קביעת הזמן

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק קביעת הזמן, התשנ״ב–1992}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001174}} '''חוק קודם:''' {{ח:תיבה|ע״ר 1940, תוס׳ 1, 49|פקודה לקביעת הזמן|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561581.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}, {{ח:תיבה|14|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312678.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, 22|הודעה בדבר סמכויות השרים}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״א, 114|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208350.pdf}}.

'''חוק חדש:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ב, 137|חוק קביעת הזמן|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210909.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 78|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211383.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 249|הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300242.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 228|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299904.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 31|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301384.pdf}}, {{ח:תיבה|104|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301579.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”זמן יקום מתואם“ – (Coordinated Universal Time – UTC (INPL)‎); בסיס הזמן המקובל בעולם, לצרכי חוק, לתיאום בין לאומי ולצרכים אחרים, מבוסס על קצב ההשתנות של זמן אטומי, תוך התאמה לתנועת כדור הארץ; נקבע בישראל במעבדה הלאומית לפיסיקה של משרד התעשיה והמסחר (מל״פ) המהווה חלק מהמערכת העולמית של מעבדות לאומיות לקביעת הזמן שבאחריות המשרד הבין לאומי למשקלות ולמידות (Bureau International des Poids et Mesures (BIPM)‎).

{{ח:סעיף|2|הזמן בישראל}}
{{ח:ת}} הזמן בישראל יקדים את זמן יקום מתואם בשעתיים.

{{ח:סעיף|3|הקדמת הזמן בישראל|תיקון: תשנ״ז, תש״ס, תשס״ה, תשע״ג, תשע״ג־2}}
{{ח:ת}} בכל שנה, בתקופה שמיום שישי שלפני יום ראשון האחרון בחודש מרס בשעה 02:00, עד יום ראשון האחרון בחודש אוקטובר בשעה 02:00, יוקדם הזמן בישראל בשעה אחת נוספת, כך שיקדים את זמן יקום מתואם בשלוש שעות.

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} פקודת קביעת הזמן, 1940 – בטלה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ה׳ באדר ב׳ התשנ״ב (10 במרס 1992).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''אריה דרעי'''
שר הפנים
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''דב שילנסקי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק קופת-חולים (איסורי הגבלות ואפליה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק קופת־חולים (איסורי הגבלות ואפליה), התשנ״ג–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001175}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ג, 135|חוק קופות החולים (איסור הגבלות)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211127.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 22|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_210959.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קופת־חולים“ – תאגיד המנוי {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|איסור הפסקת חברות}}
{{ח:ת}} לא תפסיק קופת־חולים חברותו של אדם בקופה מחמת מצב בריאותו; הוראה זו לא תחול על מי שבעת קבלתו כחבר, מסר הצהרה על מצב בריאותו שלא בתום לב.

{{ח:סעיף|3|איסור הגבלות לנפגעי אלימות}}
{{ח:ת}} לא תסרב קופת־חולים לתת עזרה רפואית לחבריה, בהיקף הנהוג אצלה, במחלה או בפגיעה שנגרמו עקב מעשה אלימות במשפחה, תקיפה מינית, או תקיפה אחרת, ולא תתנה קופת־החולים מתן עזרה רפואית כאמור בתשלום מיוחד, בתשלום נוסף או בתנאי אחר כלשהו.

{{ח:סעיף|3א|איסור אפליה מטעמי מין|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} קופת חולים לא תפלה מטעמי מין בכל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} קבלה לקופת חולים כחבר, כמבוטח שאינו חבר או כבן משפחה מבוטח;
{{ח:תת|(2)}} תנאי החברות בקופת חולים;
{{ח:תת|(3)}} תנאי הביטוח הרפואי.

{{ח:סעיף|3ב|מקור האפליה|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}} אין נפקה מינה אם האפליה מקורה בתקנון קופת חולים, בנהלים והוראות שהקופה פועלת על פיהם, או בהסכם שהקופה היא צד לו.

{{ח:סעיף|4|עדיפות החוק}}
{{ח:ת}} כל הוראה בתקנון קופת־חולים הסותרת הוראה מהוראות חוק זה – בטלה.

{{ח:סעיף|5|ביצוע|תיקון: תשנ״ד}}
{{ח:ת}} שר הבריאות ממונה על ביצוע חוק זה.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} קופת־חולים של ההסתדרות הכללית של העובדים בא״י;

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} קופת־חולים לעובדים לאומיים;

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} קופת־חולים מאוחדת (מרכזית–עממית);

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} קופת־חולים מכבי, כוללת קופת חולים אסף.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ד בתמוז התשנ״ג (13 ביולי 1993).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''חיים רמון'''
שר הבריאות
* '''עזר וייצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק קיזוז מסים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק קיזוז מסים, תש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001176}} {{ח:תיבה|ס״ח תש״ם, 50|חוק קיזוז מסים|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_208905.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 172|חוק לשינוי סדרי עדיפות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו־2014)|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301574.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מס“ – חיקוק הדן בהטלת מס או תשלום חובה, ששר האוצר ממונה על ביצועו או על הגביה לפיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוב מס“ – כל סכום שאדם חייב בו על פי חוק מס;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”החזר מס“ – כל סכום שיש להחזירו או לשלמו לחייב במס על פי חוק מס, ואשר הגיע המועד להחזרתו או לתשלומו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מס“ – מי שמונה על פי חוק מס להיות נציב או מנהל לענין אותו חוק וכל אדם המועסק בביצועו של חוק מס.

{{ח:סעיף|2|קיזוז|תיקון: תשע״ג}}
{{ח:תת|(א)}} החזר מס ניתן לקיזוז כנגד חוב מס ובלבד שאין עוד זכות להשגה, לערר או לערעור על סכום החוב.
{{ח:תת|(ב)}} רשות מס רשאית לעשות את הקיזוז לאחר מתן הודעה בכתב לחייב במס; החייב רשאי לעשות את הקיזוז על ידי שיציג בפני רשות המס הממונה על גביית חוב המס אישור בכתב מאת רשות המס החייבת בהחזר מס או פסק דין חלוט של בית־משפט, בדבר סכום ההחזר.
{{ח:תת|(ג)}} זכות הקיזוז לפי סעיף קטן (א) תהיה קודמת לעיקול שהוטל, ובלבד שלא נתפסו בשלו כספים בטרם התקיימו התנאים הקבועים באותו סעיף קטן, והכול אף אם טרם ניתנה הודעה כאמור בסעיף קטן (ב); הוטל עיקול כאמור תינתן ההודעה האמורה בהקדם האפשרי לאחר מכן.

{{ח:סעיף|3|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, באישור ועדת הכספים של הכנסת, התקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות קיזוז מסים|תקנות קיזוז מסים, התשמ״א–1980}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ח בטבת תש״ם (7 בינואר 1980).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''יגאל הורביץ'''
שר האוצר
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק קרן גרמניה-ישראל למחקר ולפיתוח מדעי

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק קרן גרמניה–ישראל למחקר ולפיתוח מדעי, התשנ״ד–1994}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001178}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ד, 130|חוק קרן גרמניה–ישראל למחקר ולפיתוח מדעי|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211007.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקרן“ – {{ח:חיצוני|http://gif.org.il|קרן גרמניה–ישראל למחקר ולפיתוח מדעי – German Israel Foundation for Scientific-Research and Development}}, שהוקמה על פי הסכם הקרן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם הקרן“ – {{ח:חיצוני|http://www.gif.org.il/SiteAssets/Agreement%20on%20the%20Establishment%20of%20GIF.pdf|ההסכם שבין שר המדע והטכנולוגיה של ממשלת ישראל לבין השר הפדרלי למחקר ולטכנולוגיה של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה}}, שנחתם ביום כ״ז בסיון התשמ״ו (4 ביולי 1986), ולרבות התיקון להסכם הקרן שנחתם ביום ג׳ בניסן התשנ״ג (25 במרס 1993).

{{ח:סעיף|2|הקרן – תאגיד}}
{{ח:ת}} הקרן היא תאגיד כשר לכל זכות, חובה ופעולה משפטית.

{{ח:סעיף|3|ניהול הקרן}}
{{ח:ת}} הקרן תנוהל לפי הסכם הקרן והתקנות שהותקנו על־פי חוק זה.

{{ח:סעיף|4|פקדונות בנק ישראל}}
{{ח:ת}} בנק ישראל רשאי לקבל פקדונות מאת הקרן.

{{ח:סעיף|5|שינויים בהסכם הקרן}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאית להציע שינויים בהסכם הקרן ולהסכים לשינויים בו.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על השינויים תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|6|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ו–1976}}.}}

{{ח:סעיף|7|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הסדרים במשק המדינה (היטלים וארנונה)|בחוק הסדרים במשק המדינה (היטלים וארנונה), התשנ״א–1991}}.}}

{{ח:סעיף|8|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר המדע והטכנולוגיה ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצוען של הוראות הסכם הקרן ולמילוי ההתחייבויות של מדינת ישראל על פיהן, ובלבד שתקנות בדבר מתן פטור ממסים ומתשלומי חובה, כאמור בהסכם הקרן, יותקנו בידי שר האוצר.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות קרן גרמניה-ישראל למחקר ולפיתוח מדעי (פטור ממסים)|תקנות קרן גרמניה–ישראל למחקר ולפיתוח מדעי (פטור ממסים), התשנ״ה–1995}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ד׳ בניסן התשנ״ד (16 במרס 1994).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''שמועון שטרית'''
שר המדע והטכנולוגיה
* '''עזר וייצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק קרן המדע הדו-לאומית

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק קרן המדע הדו־לאומית, תשל״ז–1977}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001180}} {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ז, 68|חוק קרן המדע הדו־לאומית|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209368.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקרן“ – קרן המדע הדו־לאומית של ארצות־הברית וישראל, שהוקמה על־פי הסכם הקרן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם הקרן“ – ההסכם שבין ממשלת ישראל לבין ממשלת ארצות הברית של אמריקה, שנחתם ביום 27 בספטמבר 1972, לרבות חילופי מכתבים בין הממשלות האמורות מאותו יום.

{{ח:סעיף|2|תאגיד}}
{{ח:ת}} הקרן היא תאגיד, כשר לכל זכות, חובה ופעולה משפטית.

{{ח:סעיף|3|ארגון הקרן והנהלתה}}
{{ח:ת}} הקרן תאורגן ותנוהל לפי הסכם הקרן ובהתאם לכללי הנוהל והתקנות שהותקנו על־פיו.

{{ח:סעיף|4|פקדונות בבנק ישראל}}
{{ח:ת}} בנק ישראל רשאי לקבל פקדונות מאת הקרן.

{{ח:סעיף|5|שינויים בהסכם הקרן}}
{{ח:ת}} הממשלה רשאית, באישור ועדת הכספים של הכנסת, להציע שינויים בהסכם הקרן ולהסכים לשינויים כאמור.

{{ח:סעיף|6|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצוען של הוראות הסכם הקרן ולמילוי התחייבויותיה של המדינה על־פיהן, ובמיוחד בדבר מתן פטורים ממסים ומתשלומי חובה כאמור בסעיף 12 להסכם הקרן.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות קרן המדע הדו-לאומית (פטור ממסים)|תקנות קרן המדע הדו־לאומית (פטור ממסים), תשל״ח–1978}}.}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ח בטבת תשל״ז (18 בינואר 1977).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''יהושע רבינוביץ'''
שר האוצר
* '''אפרים קציר'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק קרן קיימת לישראל (תחולת דיני המס והוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק קרן קיימת לישראל (תחולת דיני המס והוראת שעה), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2064029}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ח, 107|חוק קרן קיימת לישראל (תחולת דיני המס והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_457917.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיני המס“ – {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|פקודת מס הכנסה}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|חוק מיסוי מקרקעין}} וכל דין מס אחר המטיל מס על הכנסה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק מיסוי מקרקעין“ – {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”האמנה“ – האמנה בין ממשלת ישראל לבין ההסתדרות הציונית העולמית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק תקציב שנתי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוסדות הקרן“ – תאגידים בבעלותה ובשליטתה הבלעדית של קרן קיימת לישראל, כמשמעותם בפסקה (ד) להגדרה ”קרנותיה ושאר מוסדותיה של ההסתדרות הציונית“ שבסעיף 1 לנספח לאמנה, ולרבות הימנותא בע״מ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פרויקטים לאומיים“ – לרבות פיתוח תשתיות, כבישים, מנהרות, גשרים, מסילות רכבת, מתקני תשתית ומתקנים לפיתוח חקלאות ומים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקרקעי ישראל“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק רשות מקרקעי ישראל|בחוק רשות מקרקעי ישראל, התש״ך–1960}}.

{{ח:סעיף|2|תחולת דיני המס על קרן קיימת לישראל}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|חוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ-ישראל#סעיף 12|בסעיף 12 לחוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ־ישראל, התשי״ג–1952}}, דיני המס יחולו על קרן קיימת לישראל ועל מוסדות הקרן, ולא יחולו הפטורים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 72|בסעיף 72 לחוק מיסוי מקרקעין}} {{ח:חיצוני|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (מס רכישה)#סעיף 4|ובתקנה 4 לתקנות מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (מס רכישה), התשל״ה–1974}}.

{{ח:סעיף|3|הוראת שעה לעניין השנים 2018 עד 2020}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, בשנות המס 2018 עד 2020 תהיה קרן קיימת לישראל פטורה מהמסים הקבועים בדיני המס בהתאם לאמנה, ובלבד שהודיעה למנהל רשות המסים ולמנהל רשות מקרקעי ישראל, לא יאוחר מיום כ״ג בטבת התשע״ח (10 בינואר 2018), כי החליטה ש־65% מהתשלומים שעל רשות מקרקעי ישראל לשלם לקרן קיימת לישראל או למי מטעמה בשנת 2018 יועברו לתקציב המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} הודיעה קרן קיימת לישראל כאמור בסעיף קטן (א), תעביר רשות מקרקעי ישראל למדינה, בתום כל רבעון של שנת 2018, 65% מהתשלומים שעל רשות מקרקעי ישראל לשלם באותו רבעון לקרן קיימת לישראל או למי מטעמה, ואת יתרת התשלומים שהיה על רשות מקרקעי ישראל לשלם לקרן קיימת לישראל או למי מטעמה – תעביר לקרן קיימת לישראל או למי מטעמה.
{{ח:תת|(ג)}} הסכום שתעביר רשות מקרקעי ישראל למדינה כאמור בסעיף קטן (ב) יהיה הוצאה מותנית בהכנסה כמשמעותה בחוק תקציב שנתי, והוא ישמש לפרויקטים לאומיים שנקבעו בחוק תקציב שנתי.

{{ח:סעיף|4|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום י״ד בטבת התשע״ח (1 בינואר 2018), והוא יחול על הכנסה שהופקה מיום זה ואילך.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום י״ד בטבת התשע״ח (1 בינואר 2018).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק ראש הרשות המקומית וסגניו (הצהרת הון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק ראש הרשות המקומית וסגניו (הצהרת הון), התשנ״ד–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001185}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ד, 32|חוק ראש הרשות המקומית (הצהרת הון)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_210980.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 429|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299806.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – בן זוג, ילד קטין או כל קרוב שפרנסתו על ראש הרשות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עיריה או מועצה מקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ראש רשות“ – ראש רשות מקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השופט“ – שופט בדימוס של בית המשפט העליון או בית המשפט המחוזי שקבע נשיא בית המשפט העליון.

{{ח:סעיף|2|הצהרה}}
{{ח:תת|(א)}} תוך שישים ימים מיום היבחרו לראש רשות, יגיש ראש הרשות לשופט על גבי טופס שקבע השופט הצהרה שבה הפרטים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} ההון, הנכסים, הזכויות, ההתחייבויות והחובות שיש לראש הרשות ולבני משפחתו; בהצהרה יצויין ערך הנכסים בעת רכישתם;
{{ח:תתת|(2)}} מקורות ההכנסה של ראש הרשות ובני משפחתו וסכומי הכנסה מכל מקור נוסף.
{{ח:תת|(ב)}} ראש רשות יחזור ויגיש הצהרה כאמור בסעיף קטן (א) כל אימת שחל לדעתו שינוי משמעותי בתוכן הצהרתו וכן תוך שישים ימים לאחר סיום כהונתו כראש רשות.

{{ח:סעיף|2א|הצהרת סגן ראש רשות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} חובת הגשת הצהרה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, תחול גם על סגן ראש רשות, הכל כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|באותו סעיף}}, בשינויים המחויבים לפי הענין.

{{ח:סעיף|3|סודיות|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:ת}} השופט ישמור על סודיות הצהרות שנמסרו לו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 2א|סעיף 2א}} ולא יגלה כל פרט מהן, אלא בהסכמתו של ראש הרשות או סגן ראש הרשות המצהיר, או על פי דרישה של היועץ המשפטי לממשלה או של בית משפט.

{{ח:סעיף|4|סיוע מינהלי}}
{{ח:ת}} שר הפנים בהתייעצות עם השופט, יעמיד לרשות השופט את כל הסיוע המינהלי הדרוש לו לצורך ביצוע חוק זה.

{{ח:סעיף|5|הוראת מעבר}}
{{ח:ת}} מי שמכהן ביום תחילתו של חוק זה (להלן – יום התחילה) כראש רשות, יגיש את ההצהרה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)}} תוך שישה חודשים מיום התחילה.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט״ו בכסלו התשנ״ד (30 בנובמבר 1993).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''יצחק רבין'''
שר הפנים
* '''עזר וייצמן'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק רמת הגולן

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק רמת הגולן, התשמ״ב–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001199}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ב, 6|חוק רמת הגולן|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_211778.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|החלת המשפט}}
{{ח:ת}} המשפט, השיפוט והמינהל של המדינה יחולו בשטח רמת הגולן כמתואר {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום קבלתו בכנסת.

{{ח:סעיף|3|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי, בהתייעצות עם שר המשפטים, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו ולקבוע בתקנות הוראות מעבר והוראות בדבר המשך תקפם של תקנות, צווים, הוראות מינהל וזכויות וחובות אשר היו בתוקף ברמת הגולן ערב תחילתו של חוק זה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר)|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר), התשמ״ב–1981}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות רמת הגולן (הליכי משפט) (הוראות מעבר)|תקנות רמת הגולן (הליכי משפט) (הוראות מעבר), התשמ״ב–1981}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות רמת הגולן (רשויות מקומיות) (הוראות מעבר)|תקנות רמת הגולן (רשויות מקומיות) (הוראות מעבר), התשמ״ב–1981}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר) (מס' 2)|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר) (מס׳ 2), התשמ״ב–1982}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר) (מס' 3)|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר) (מס׳ 3), התשמ״ב–1982}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר) (תשמ"ד)|תקנות רמת הגולן (הוראות מעבר), התשמ״ד–1984}}.}}

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ממורכז|[[Image:Golan map.png|400px|link=]]}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ח בכסלו התשמ״ב (14 בדצמבר 1981).}}
* '''מנחם בגין'''
ראש הממשלה
* '''יוסף בורג'''
שר הפנים
* '''יצחק נבון'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק רציפות הדיון בהצעות חוק

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק רציפות הדיון בהצעות חוק, התשנ״ג–1993}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001201}} '''חוק קודם:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״ה, 2|חוק רציפות הדיון בהצעות חוק|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209435.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 96|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209434.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 116|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_209433.pdf}}.

'''חוק חדש:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ג, 60|חוק רציפות הדיון בהצעות חוק|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_210960.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הצעת הממשלה}}
{{ח:ת}} הצעת חוק שכנסת יוצאת העבירה לאחר קריאה ראשונה לאחת מועדותיה, רשאית ממשלה שנתכוננה בכנסת הנכנסת, להודיע במליאת הכנסת על רצונה שיחול עליה דין רציפות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}.

{{ח:סעיף|2|הצעת ועדה של הכנסת}}
{{ח:ת}} הצעת חוק שהציעה ועדה של הכנסת או שהציע חבר הכנסת, ושכנסת יוצאת העבירה לאחר קריאה ראשונה לאחת מועדותיה, רשאית אותה ועדה, ואם אין ועדה כזו או שאין היא מוסמכת עוד לאותו ענין – הועדה שהצעת החוק היא בתחום ענייניה (להלן – הועדה), להודיע במליאת הכנסת הנכנסת על רצונה שיחול עליה דין רציפות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}}.

{{ח:סעיף|3|הסכמת חבר הכנסת}}
{{ח:תת|(א)}} הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}} {{ח:פנימי|סעיף 2|או 2}} לגבי הצעת חוק שהציע חבר הכנסת היוצאת, לא תימסר אלא אם כן אותו חבר הכנסת מכהן בכנסת הנכנסת ונתן את הסכמתו לכך.
{{ח:תת|(ב)}} הצעת חוק שהגישו בכנסת היוצאת כמה חברי הכנסת, די בכך שנתקיימו לגבי אחד מהם התנאים האמורים בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|4|הדיון בועדה}}
{{ח:ת}} הודעת הועדה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} תימסר לאחר שניתנה לממשלה הודעה על הדיון בועדה, לפחות 21 ימים לפני המועד שנקבע לו; הממשלה רשאית לבקש ארכה של 21 ימים נוספים, וכן רשאית היא להסכים כי הדיון בועדה יתקיים לפני עבור 21 הימים הראשונים או הנוספים.

{{ח:סעיף|5|התנגדות לרציפות}}
{{ח:ת}} הודיעה הממשלה, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בסעיף 1}}, או הועדה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, רשאית סיעה להציע, תוך שבועיים, שדין הרציפות לא יחול על הצעת החוק, וכן רשאית הממשלה להציע כאמור, לגבי הודעה של ועדה; הוגשה הצעה כזאת, ינמקה אחד מחברי הסיעה או הממשלה, לפי הענין; הממשלה או הועדה, לפי הענין, ישיבו, והכנסת תצביע על ההצעה.

{{ח:סעיף|6|דין רציפות}}
{{ח:תת|(א)}} לא הוצעה הצעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}, יודיע יושב ראש הכנסת על כך בכנסת, והכנסת תצביע, ללא דיון, אם להחיל רציפות.
{{ח:תת|(ב)}} החליטה הכנסת להחיל רציפות כאמור בסעיף קטן (א), או שהוצעה הצעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}, ונדחתה על ידי הכנסת, תמשיך הכנסת הנכנסת, לדון בהצעת החוק ורשאית היא לנהוג בדיונים שנתקיימו בכנסת היוצאת כאילו היו אלה דיונים שלה.

{{ח:סעיף|7|ביטול}}
{{ח:ת}} חוק רציפות הדיון בהצעות חוק, התשכ״ה–1964 – בטל.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ב בשבט התשנ״ג (3 בפברואר 1993).}}
* '''יצחק רבין'''
ראש הממשלה
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''שבח וייס'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת (הוראת שעה), התשנ״ז–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001227}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ז, 94|חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211393.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ט, 49|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211592.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 105|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300312.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 52|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300441.pdf}}, {{ח:תיבה|528|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300543.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 542|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300985.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
'''חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת (הוראת שעה), התשנ״ז–1997 פקע ביום 27.3.2004'''; במקומו בא {{ח:חיצוני|חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת|חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת, התשס״ד–2003}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הוראת שעה}}
{{ח:תת|(א)}} בשנים 1997 ו־1998 יועברו שידורי טלוויזיה מהכנסת על ידי הרשות, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק רשות השידור|בחוק רשות השידור, התשכ״ה–1965}}.
{{ח:תת|(ב)}} העברת השידורים תהיה בהתאם להסכם שייחתם בין הכנסת לבין הרשות.

{{ח:סעיף|2|הארכת תוקף|תיקון: תשנ״ט, תשס״א, תשס״ב, תשס״ב־2, תשס״ג}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1(א)}} יחולו גם בשנים 1999, 2000, 2001 וכן עד יום ו׳ בטבת התשס״ד (31 בדצמבר 2003) (להלן – תקופת ההארכה); יושב ראש הכנסת רשאי להאריך את תקופת ההארכה עד תום הכנס הראשון של הכנסת בשנת 2004, ובלבד שהודיע על כך לרשות עד יום ו׳ בחשון התשס״ד (1 בנובמבר 2003); הודעה כאמור תפורסם ברשומות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמה הודעה בדבר הארכת תקופת ההארכה (י״פ תשס״ד, 204), לפיה תוקף החוק הוארך עד לתום הכנס הראשון של הכנסת בשנת 2004.}}
{{ח:תת|(ב)}} בתקופת ההארכה יחול ההסכם כפי שנחתם בין הכנסת לבין הרשות לגבי השנים 1997 ו־1998, בתיקונים או בשינויים שעליהם יסכימו שני הצדדים להסכם.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ט׳ באדר ב׳ התשנ״ז (18 במרס 1997).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''עזר ויצמן'''
נשיא המדינה
* '''דן תיכון'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק שילוב סטודנטים במערכת החינוך

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שילוב סטודנטים במערכת החינוך, התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001229}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ה, 520|חוק שילוב סטודנטים במערכת החינוך|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299649.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שילוב סטודנטים במערכת החינוך}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בהתייעצות עם המועצה להשכלה גבוהה, ובאישור ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת, יקבע תכנית לשילוב סטודנטים בפעילות חינוכית במוסדות חינוך מוכרים, בהתנדבות.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 15|סעיף 15 לחוק המועצה להשכלה גבוהה}}, מוסד להשכלה גבוהה רשאי לקבוע כי בתכנית הלימודים לתואר אקדמי יוקצו לסטודנט, במסגרת מכסת קורסי הבחירה, מספר שעות שנתיות, כפי שיקבע המוסד, לפעילות חינוכית לפי התכנית.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק המועצה להשכלה גבוהה“ – {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה|חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי״ח–1958}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוסד להשכלה גבוהה“ – מוסד שהוא אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מוסד שקיבל הכרה לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 9|סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה}};
{{ח:תתתת|(2)}} מוסד שקיבל תעודת היתר או אישור לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 21א|סעיף 21א לחוק המועצה להשכלה גבוהה}};
{{ח:תתתת|(3)}} מוסד שהתואר שהוא מעניק הוכר לפי {{ח:חיצוני|חוק המועצה להשכלה גבוהה#סעיף 28א|סעיף 28א לחוק המועצה להשכלה גבוהה}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוסד חינוך מוכר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק לימוד חובה|בחוק לימוד חובה, התש״ט–1949}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סטודנט“ – תלמיד במוסד להשכלה גבוהה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תואר אקדמי“ – תואר אקדמי ראשון או תואר אקדמי שני;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר החינוך התרבות והספורט.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום י״ג בחשון התשס״ו (15 בנובמבר 2005).

{{ח:סעיף|3|אישור תכנית ראשונה}}
{{ח:ת}} תכנית ראשונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}} תובא לאישור ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת, לא יאוחר מיום כ״ט בתשרי התשס״ו (1 בנובמבר 2005).

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום ז׳ בסיון התשס״ה (14 ביוני 2005).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''לימור לבנת'''
שרת החינוך התרבות והספורט
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''ראובן ריבלין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק שירות המדינה (גמלאות) (תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד לגמלאי שירותי הביטחון, המשטרה ושירות בתי הסוהר)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שירות המדינה (גמלאות) (תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד לגמלאי שירותי הביטחון, המשטרה ושירות בתי הסוהר), התשס״ב–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר2|173900}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״ב, 510|חוק שירות המדינה (גמלאות) (תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד לגמלאי שירותי הביטחון, המשטרה ושירות בתי הסוהר)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300547.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תוספת לקצבה}}
{{ח:ת}} מי שפרש לגמלאות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}} (להלן – חוק שירות המדינה (גמלאות)), כעובד שירותי הביטחון כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 63א|בסעיף 63א לחוק שירות המדינה (גמלאות)}}, בדירוג מן הדירוגים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, או כשוטר או סוהר, כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 1|בסעיף 1 לאותו חוק}}, בדירוג מן הדירוגים המנויים {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, לפני יום כ״ג בטבת התש״ס (1 בינואר 2000), תשולם לו תוספת לקצבתו החודשית המגיעה לו על פי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות)}}, בעד התקופות, בשיעורים ובמועדים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה ביום ו׳ בטבת התשס״א (1 בינואר 2001), והוא יחול על קצבה המשתלמת בעד חודש ינואר 2001 או בעד חודש כלשהו שלאחריו, הכל כמפורט {{ח:פנימי|תוספת 2|בתוספת השניה}}.

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הדירוג המינהלי
{{ח:ת}} דירוג קצ״ט
{{ח:ת}} דירוג קצינים מקצועיים
{{ח:ת}} דירוג המח״ר
{{ח:ת}} דירוג מחר״מ
{{ח:ת}} דירוג המהנדסים
{{ח:ת}} דירוג ההנדסאים והטכנאים
{{ח:ת}} דירוג המשפטנים
{{ח:ת}} דירוג האחים והאחיות

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} התקופות	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} שיעור התוספת באחוזים	{{מוקטן|טור ג׳}} {{ש}} מועדי התשלום

{{ח:תת|1.}} ינואר 2001 עד מאי 2002
0.5	תשלום חד־פעמי בקצבת חודש אוגוסט 2002 בשיעור של 8.5 אחוזים מהקצבה החודשית

{{ח:תת|2.}} יוני 2002 ויולי 2002
1.5	בקצבת חודש אוגוסט 2002

{{ח:תת|3.}} אוגוסט 2002 עד דצמבר 2002
1.5	בעת תשלום הקצבה

{{ח:תת|4.}} ינואר 2003 עד ספטמבר 2003
2.5	בעת תשלום הקצבה

{{ח:תת|5.}} אוקטובר 2003 ואילך
3.2	בעת תשלום הקצבה

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום י״ז באב התשס״ב (23 ביולי 2002).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
חוק שירות המדינה (גמלאות) (תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק שירות המדינה (גמלאות) (תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד) (הוראת שעה), התשס״א–2001}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר2|171082}} {{ח:תיבה|ס״ח תשס״א, 495|חוק שירות המדינה (גמלאות) (תוספת לקצבה – פיצוי מיוחד) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300401.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תוספת לקצבה}}
{{ח:ת}} מי שפרש משירות המדינה, לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}} (להלן – חוק שירות המדינה (גמלאות)), בדירוג מן הדירוגים המנויים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}}, לפני יום כ״ג בטבת התש״ס (1 בינואר 2000), תשולם לו תוספת לקצבתו החודשית המגיעה לו על פי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק שירות המדינה (גמלאות)}}, בשיעור 3.2 אחוזים ממנה.

{{ח:סעיף|2|תחילה ותחולה}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה ביום ו׳ בטבת התשס״א (1 בינואר 2001) (להלן – יום התחילה), והוא יחול על קצבה המשתלמת בעד חודש ינואר 2001 או בעד חודש כלשהו שלאחריו.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות חוק זה לא יחולו על מי שפרש לגמלאות כשוטר או כסוהר כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק שירות המדינה (גמלאות)}}, או כעובד שירותי הביטחון כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 63א|בסעיף 63א לחוק האמור}}.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|סעיף 1}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} הדירוג המינהלי
{{ח:ת}} דירוג המח״ר
{{ח:ת}} דירוג המהנדסים
{{ח:ת}} דירוג ההנדסאים והטכנאים
{{ח:ת}} דירוג העיתונאים בשירות הציבורי
{{ח:ת}} דירוג המשפטנים
{{ח:ת}} דירוג הפרקליטים
{{ח:ת}} דירוג הפסיכולוגים
{{ח:ת}} דירוג הרוקחים
{{ח:ת}} דירוג הפיזיותרפיסטים
{{ח:ת}} דירוג המרפאים בעיסוק
{{ח:ת}} דירוג האחים והאחיות
{{ח:ת}} דירוג הביוכימאים והמיקרוביולוגים
{{ח:ת}} דירוג טכנאי הרטנגן
{{ח:ת}} דירוג הפארה־רפואיים (לרבות קלינאי תקשורת)
{{ח:ת}} דירוג העובדים הסוציאליים
{{ח:ת}} דירוג מקצ״ט
{{ח:ת}} דירוג המפקחים הימיים

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ד׳ באב התשס״א (24 ביולי 2001).}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
* '''משה קצב'''
נשיא המדינה
* '''אברהם בורג'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]