gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (גוף פיננסי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (גוף פיננסי), התשפ״א–2020}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשפ״א, 483|תקנות לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (גוף פיננסי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8904.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות#סעיף 28|פסקה (7) להגדרה ”גוף פיננסי“ שבסעיף 28}} {{ח:חיצוני|חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות|לחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע״ד–2013}}, בהסכמת נגיד בנק ישראל, בהתייעצות עם יושב ראש רשות ניירות ערך ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|גוף פיננסי}}
{{ח:ת}} תאגיד הרשום במרשם החתמים כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות ניירות ערך (חיתום)#סעיף 2|בתקנה 2 לתקנות ניירות ערך (חיתום), התשס״ז–2007}}, הוא גוף פיננסי.

{{ח:חתימות|כ״ח בחשוון התשפ״א (15 בנובמבר 2020).}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (הקלות לעניין מספר הדירקטורים החיצוניים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (הקלות לעניין מספר הדירקטורים החיצוניים), התשע״ד–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ד, 1188|תקנות לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (הקלות לעניין מספר הדירקטורים החיצוניים)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות#סעיף 25|סעיף 25(ד)(2)}} {{ח:חיצוני|חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות|לחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע״ד–2014}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הקלה לעניין מספר הדירקטורים החיצוניים}}
{{ח:ת}} בחברת שכבה אחרת שמכהן בה דירקטור שמתקיים בו אחד מהמפורטים להלן, יפחת מספר הדירקטורים החיצוניים הנדרש לפי {{ח:חיצוני|חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות#סעיף 25|סעיף 25(ד)(2) לחוק}} במספר הדירקטורים שמתקיים בהם האמור, ובלבד שמספר הדירקטורים החיצוניים לא יפחת משליש ממספר חברי הדירקטוריון:
{{ח:תת|(1)}} דירקטור שבעל מניה שאינו בעל שליטה או קרובו ואינו מחזיק יחד עם בעל השליטה קבע את זהותו או שנדרשה הסכמתו המוקדמת של בעל מניה כאמור, והכול לפי הסכם שנערך לפני יום תחילתן של תקנות אלה בין בעל המניה כאמור לבין בעל השליטה;
{{ח:תת|(2)}} דירקטור המתמנה לפי הצעת ארגון עובדים יציג באותה חברה, לפי הסכם קיבוצי.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום י״ג בסיוון התשע״ד (11 ביוני 2014).

{{ח:חתימות|י״א בסיוון התשע״ד (9 ביוני 2014)}}
* '''ציפי לבני'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לשכת עורכי הדין (המשך פעולות והעברת מסמכים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לשכת עורכי הדין (המשך פעולות והעברת מסמכים), תשכ״ב–1962}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר המשך פעולות והעברת מסמכים לידי הלשכה}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ב, 1670|תקנות לשכת עורכי הדין (המשך פעולות והעברת מסמכים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1292.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 105|הסעיפים 105}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 110|ו־110}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, תשכ״א–1961}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|המשך הטיפול בחלונות}}
{{ח:ת}} המועצה המשפטית רשאית להעביר ללשכה את המשך הטיפול –
{{ח:תת|(1)}} בתלונה שטרם נתמנתה ועדה לחקור בה כאמור בפרק הששי לתקנות המועצה המשפטית, תשי״ג–1953, או שנתמנתה ועדה כאמור וטרם התחילה בחקירה;
{{ח:תת|(2)}} בתלונה שהטיפול בה כבר הגיע לשלב נוסף, אם תחליט המועצה המשפטית שמן הראוי שהתלונה תידון בדין משמעתי של הלשכה.

{{ח:סעיף|2|דין תלונה שהועברה}}
{{ח:ת}} תלונה שהועברה מהמועצה המשפטית ללשכה בטרם נתמנתה ועדה לחקור בה, ינהגו בה כבתלונה שהוגשה לועד המחוזי של המחוז שבתחומו נמצא מקום עבודתו הראשי של עורך הדין שנגדו היא הוגשה; תלונה שהועברה אחרי שנתמנתה ועדה לחקור בה, ינהגו בה כבקובלנה שהוגשה על ידי הועד המחוזי לבית הדין המשמעתי המחוזי של המחוז האמור.

{{ח:סעיף|3|העברת פנקס עורכי הדין}}
{{ח:ת}} פנקס עורכי הדין יועבר ללשכה.

{{ח:סעיף|4|העברת מסמכים}}
{{ח:ת}} הרישומים, המסמכים וכל חומר ארכיוני אחר של המועצה המשפטית יועברו ללשכה.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות לשכת עורכי הדין (המשך פעולות והעברת מסמכים), תשכ״ב–1962“.

{{ח:חתימות|כ״ב באדר ב׳ תשכ״ב (28 במרס 1962)}}
* '''דב יוסף'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לשכת עורכי הדין (קביעת המועד לעורך דין שחדל להיות תושב ישראל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לשכת עורכי הדין (קביעת המועד לעורך דין שחדל להיות תושב ישראל), תשכ״ד–1963}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר קביעת מועד פקיעת חברותו של עורך דין שחדל להיות תושב ישראל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ד, 388|תקנות לשכת עורכי הדין (קביעת המועד לעורך דין שחדל להיות תושב ישראל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1522.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 110|סעיף 110}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, תשכ״א–1961}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הודעת הועד המרכזי}}
{{ח:ת}} היה לועד המרכזי של לשכת עורכי הדין יסוד להניח שחבר הלשכה חדל להיות תושב ישראל, רשאי הוא להודיע על כך בכתב לאותו חבר, ויתן לו הזדמנות להשיב על כך בכתב. הודעת הועד המרכזי כאמור שנשלחה בדואר רשום לפי מען מקום מגוריו או מקום עסקיו העיקרי הרשומים בלשכת עורכי הדין (להלן – הלשכה) רואים אותה כהודעה שנמסרה לידי החבר כתום שבוע ימים מתאריך המשלוח.

{{ח:סעיף|2|תשובת חבר הלשכה}}
{{ח:ת}} אישר חבר הלשכה שחדל להיות תושב ישראל, יקבע הועד המרכזי את המועד שבו חדל החבר להיות תושב כאמור.

{{ח:סעיף|3|מינוי ועדת בירור}}
{{ח:ת}} לא נתקבלה תשובת החבר תוך 14 יום מיום שנמסרה לידיו הודעת הועד המרכזי, או שנתקבלה התשובה אך עדיין סבור הועד המרכזי שיש יסוד להניח שאותו חבר חדל להיות תושב ישראל, ימנה הועד המרכזי ועדה של שלושה חברי לשכה על מנת לברר אם חדל החבר להיות תושב כאמור ואת המועד שבו חדל כאמור.

{{ח:סעיף|4|סמכויות הועדה}}
{{ח:ת}} ועדה שנתמנתה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}} מוסמכת –
{{ח:תת|(1)}} להשיג כל עדות שבכתב או שבעל פה אשר תראה בה צורך;
{{ח:תת|(2)}} לקבל כל ראיה שבכתב או שבעל פה.

{{ח:סעיף|5|קביעת המועד}}
{{ח:ת}} הועדה תגיש דין וחשבון על תוצאות הבירור לועד המרכזי, ולאור הדין וחשבון יקבע הועד המרכזי אם חדל להיות תושב ישראל, ובמקרה זה – גם את המועד בו חדל החבר להיות תושב ישראל.

{{ח:סעיף|6|פעולות נוספות}}
{{ח:ת}} קבע הועד המרכזי את המועד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בתקנה 5}} –
{{ח:תת|(1)}} יתוקן פנקס חברי הלשכה בהתאם;
{{ח:תת|(2)}} רשאי הועד המרכזי להחליט שיפורסם ברשומות דבר פקיעת חברותו של אותו חבר הלשכה מחמת שחדל להיות תושב ישראל, ומועד הפקיעה;
{{ח:תת|(3)}} רשאי הועד המרכזי להחליט על מסירת הודעה על קביעתו למוסד רשמי או ציבורי בחוץ לארץ אשר, לדעת הועד המרכזי, יש לו ענין בדבר או מן הראוי, מטעם אחר, להודיע לו על כך.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות לשכת עורכי הדין (קביעת המועד לעורך דין שחדל להיות תושב ישראל), תשכ״ד–1963“.

{{ח:חתימות|כ״ה בכסלו תשכ״ד (11 בדצמבר 1963)}}
* '''דב יוסף'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לשכת עורכי הדין (קביעת סוגי שירותים ברישום דירות שבעדם ייקבע תעריף מקסימלי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לשכת עורכי הדין (קביעת סוגי שירותים ברישום דירות שבעדם ייקבע תעריף מקסימלי), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר תעריף מקסימלי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 1708|תקנות לשכת עורכי הדין (קביעת סוגי שירותים ברישום דירות שבעדם ייקבע תעריף מקסימלי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3711.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 82|סעיפים 82}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין#סעיף 109|ו־109}} {{ח:חיצוני|חוק לשכת עורכי הדין|לחוק לשכת עורכי הדין, תשכ״א–1961}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|רישום דירות}}
{{ח:ת}} ברישום דירות מגורים בבנין הכולל לא פחות משמונה יחידות, שנרכשו מקבלן ושמחירן אינו עולה על 250,000 לירות, ייקבע תעריף מקסימלי לשכר טרחה בעד סוגי שירותים אלה:
{{ח:תת|(1)}} רישום פעולות מכר, מכר ללא תמורה, חליפין, חכירה וחכירת משנה;
{{ח:תת|(2)}} בדיקת החוזה ובדיקת הפעולות לרישום הזכויות אגב ביצוע פעולות רישום כאמור בפסקה (1).

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות לשכת עורכי הדין (קביעת סוגי שירותים ברישום דירות שבעדם ייקבע תעריף מקסימלי), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|ט׳ באייר תשל״ז (27 באפריל 1977)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים), תשט״ז–1956}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר חוקרי נוער}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ז, 640|תקנות לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0592.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ז, 1871|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0729.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ב, 1872|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1308.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 658|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5176.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 186|תיקון [תשמ״ט] (תיקון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5237.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים)#סעיף 12|סעיף 12}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים)|לחוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים), תשט״ו–1955}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 22}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לפקודת בתי המשפט, 1940}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|סעיף 28 לפקודת שיפוט בתי משפט השלום, 1947}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 107|סעיף 10(א) לפקודת בתי המשפט (הוראות מעבר), תש״ח–1948}}, ובתוקף שאר הסמכויות הנתונות לי על פי דין, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|{{ח:חיצוני|פקודת בתי המשפט#סעיף 22|סעיף 22 לפקודת בתי המשפט, 1940}}, פקודת בתי משפט (הוראות מעבר), תש״ח–1948 וסעיף 28 לפקודת שיפוט בתי משפט השלום, 1947 בוטלו {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208115.pdf|בחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}}; תקנות לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים), תשט״ז–1956 שומרות על תוקפן לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208115.pdf|סעיף 50(ד) לחוק האמור}}; חוק בתי המשפט, תשי״ז–1957 הוחלף {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|המלצה על פיטורי חוקר נוער}}
{{ח:תת|(א)}} הועדה שהוקמה על פי {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים)#סעיף 3|סעיף 3 לחוק}} רשאית להמליץ לשר המשפטים על פיטורי חוקר נוער שנתמנה על פי {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים)#סעיף 3|הסעיף האמור}}.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה לא תמליץ כאמור בתקנת משנה (א), אלא לאחר שנתנה לחוקר הנוער הזדמנות להשמיע את טענותיו לפניה.

{{ח:סעיף|2|איסור חקירה בתחנת המשטרה}}
{{ח:ת}} חוקר נוער לא יחקור ילד בתחנת המשטרה, אלא אם אין אפשרות לחקור אותו במקום אחר.

{{ח:סעיף|3|איסור חקירה במדים}}
{{ח:ת}} חוקר נוער לא יחקור ילד כשהוא לבוש מדי משטרה.

{{ח:סעיף|3א|הקלטה של חקירות בידי חוקרי נוער|תיקון: תשמ״ט, תש״ן}}
{{ח:ת}} חוקר נוער יקליט חקירתו של ילד, אלא אם כן החליט חוקר הנוער שלא לעשות כן מטעמים מיוחדים שיפרט בכתב.

{{ח:סעיף|4|הגבלה בחקירת ילדים}}
{{ח:ת}} חוקר נוער שחקר ילד שנעשתה בגופו או בנוכחותו עבירה נגד המוסר, לא יחקור ילד החשוד בעשיית אותה העבירה.

{{ח:סעיף|5|שכר חוקר נוער|תיקון: תשי״ז, תשכ״ב}}
{{ח:ת}} נדרש חוקר נוער להתייצב בבית משפט ונענה והוא עובד המדינה או עובד רשות מקומית לא יצווה בית המשפט לשלם לו שכר בטלה.

{{ח:סעיף|6|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} חוקר נוער שפג תוקף מינויו לאחר שגבה עדות או חקר ילד, דינו לענין אותה עדות או אותה חקירה כדין חוקר נוער שטרם פג תוקף מינויו.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים), תשט״ז–1956“.

{{ח:חתימות|י׳ בניסן תשט״ז (22 במרס 1956)}}
* '''פנחס רוזן'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים) (נוסח הודעה לילד חשוד על זכויותיו בטרם חקירתו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים) (נוסח הודעה לילד חשוד על זכויותיו בטרם חקירתו), התשע״ח–2018}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ח, 2362|תקנות לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים) (נוסח הודעה לילד חשוד על זכויותיו בטרם חקירתו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8036.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים)#סעיף 5ד|סעיף 5ד(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים)|לחוק לתיקון דיני הראיות (הגנת ילדים), התשט״ו–1955}}, (להלן – החוק), ובהסכמת השר לביטחון פנים ושר העבודה הרווחה והשירותים החברתיים, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|נוסח הודעה}}
{{ח:תת|(א)}} נוסח הודעת חוקר הילדים לילד חשוד על זכויותיו יהיה כמפורט להלן:
{{ח:תת}} ”אתה צריך לדעת שיש לך זכות לשתוק בחקירה ואתה לא חייב לספר לי כלום כי לפי החוק, כל מי שחושדים בו שעשה מעשה עבירה שאסור על פי החוק, יכול לא לדבר. {{ש}} אם תחליט לשתוק ולא לדבר, ויחליטו שיהיה משפט, ייתכן שבית המשפט ייקח בחשבון את השתיקה שלך. {{ש}} כל מה שתגיד לי, אעביר למשטרה בשביל המשך החקירה. {{ש}} כל מה שתגיד בחקירה יהיה מצולם ומוקלט, אם יחליטו שיהיה משפט, ייתכן שהדברים שסיפרת יובאו לבית המשפט. {{ש}} לפני שנמשיך, אני רוצה להודיע לך שיש לך עוד זכויות: {{ש}} יש לך זכות להתייעץ עם עורך דין ולדבר אתו לבד לפני שאנחנו מתחילים בחקירה. האם אתה רוצה להתייעץ עם עורך דין?“;
{{ח:תת|(ב)}} הוחלט לדחות התייעצות עם עורך דין, יודיע לו חוקר הילדים כמפורט להלן:
{{ח:תת}} ”לילדים שנחקרים יש בדרך כלל זכות להתייעץ עם עורך דין לפני תחילת החקירה, אך במקרה שלך הוחלט בהתאם לחוק, שלא תוכל להתייעץ עם עורך דין בשלב הזה.“;
{{ח:תת|(ג)}} היה הקטין עצור או שיש כוונה לעצרו, יודיע לו חוקר הילדים כמפורט להלן:
{{ח:תת}} ”אם אין לך עורך דין, המדינה יכולה לתת לך עורך דין מהסניגוריה הציבורית שיוכל לבוא ולהיפגש אתך ואתו תוכל להתייעץ בחינם. אם אתה רוצה בכך, אעביר את הבקשה שלך לבדיקתם.“;
{{ח:תת|(ד)}} לגבי קטין שאינו עצור ושקמה לו זכות להודעה להוריו על חקירתו, יודיע לו חוקר הילדים:
{{ח:תת}} ”יש לך זכות להתייעץ, ככל האפשר, לפני שאנחנו מתחילים בחקירה, עם אחד ההורים או קרוב משפחה שמלאו לו 18 שנים או אדם אחר הקרוב אליך שמלאו לו 18 שנים. נוסף על כך, יש לך זכות שאחד מהם יהיה אתך בחקירה. אתה יכול לבקש לוותר על זכות זו ולבקש שלא יהיו בחקירה.“
{{ח:תת|(ה)}} הוחלט שלא לאפשר את נוכחות ההורה בחקירה, יודיע חוקר הילדים לקטין כמפורט להלן:
{{ח:תת}} ”בדרך כלל קיימת זכות שהורה או קרוב משפחה אחר יוכלו להיות נוכחים איתך בחקירה, אך הוחלט בהתאם לחוק שלא לאפשר במקרה שלך את הנוכחות שלהם בחקירה.“

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושה חודשים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ט״ו בתמוז התשע״ח (28 ביוני 2018)}}
* '''איילת שקד'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים) (גביית עדות מתלונן בשל עבירת מין שלא בפני הנאשם)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים) (גביית עדות מתלונן בשל עבירת מין שלא בפני הנאשם), התשנ״ז–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ז, 275|תקנות לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים) (גביית עדות מתלונן בשל עבירת מין שלא בפני הנאשם)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5801.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1178|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9812.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים)#סעיף 2ב|סעיף 2ב}} {{ח:חיצוני|חוק לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים)|לחוק לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים), התשי״ח–1957}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגשת בקשה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בקשת תובע לגביית עדות ממתלונן שלא בפני הנאשם (להלן – הבקשה), תוגש בכתב לבית המשפט שבפניו יתברר המשפט לא יאוחר מארבעה עשר ימים לפני המועד הקבוע לתחילת שמיעת פרשת התביעה, אלא אם כן קבע בית המשפט תקופה קצרה ממנה.
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה בקשה לגביית עדות של אדם לאלתר כאמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 117|בסעיפים 117}} {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 117א|ו־117א לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}, רשאי תובע להגיש בקשה כאמור בתקנת משנה (א) יחד עם הבקשה לגביית עדות לאלתר והוראות תקנות אלה יחולו, בשינויים המחויבים, על הבקשה.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}
{{ח:תת|(ד)}} העתק של הבקשה על מצורפיה יימסר לנאשם ולסניגורו, אם הוא מיוצג.

{{ח:סעיף|2|הגשת בקשה במהלך העדות}}
{{ח:ת}} ראה בית המשפט, במהלך עדותו של המתלונן כי המשך מתן העדות בנוכחות הנאשם עלול לפגוע במתלונן או לפגום בעדות, רשאי הוא, בין מיוזמתו ובין על פי בקשה בעל פה של התובע, להורות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}}.

{{ח:סעיף|3|דיון בבקשה|תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשה, יחליט בית המשפט בבקשה ובדרך שבה תישמע עדות המתלונן, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 4|בתקנה 4}}, בטרם החלה פרשת התביעה; בית המשפט רשאי להחליט, על יסוד הבקשה וטענות בעלי הדין בלבד, או, אם הדבר נדרש, על בסיס ראיה בכתב לשם הוכחת הטענה, שמתן העדות בנוכחות הנאשם עלולה לפגוע במתלונן או לפגום בעדות; החלטה כאמור יכול שתינתן על יסוד הכתב ובלא קיום דיון בעל פה.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט יחליט בבקשה לאחר שהתקיים האמור {{ח:חיצוני|חוק לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים)#סעיף 2ב|בסעיף 2ב(ב) ו־(ג) לחוק}}.

{{ח:סעיף|4|שמיעת עדות המתלונן}}
{{ח:תת|(א)}} החליט בית המשפט שהמתלונן יתן את עדותו שלא בנוכחות הנאשם, רשאי הוא להורות שהעדות תישמע באמצעות מערכת טלוויזיה במעגל סגור או בדרך אחרת, הכל כפי שיקבע בית המשפט בהתאם לתנאים הקבועים {{ח:חיצוני|חוק לתיקון סדרי הדין (חקירת עדים)|בחוק}} לענין מתן עדות מתלונן שלא בנוכחות הנאשם.
{{ח:תת|(ב)}} נבצר מבית המשפט לשמוע את עדות המתלונן כאמור בתקנת משנה (א) במקום מושבו, רשאי הוא לשמוע את העדות במקום אחר כאמור {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 34|בסעיפים 34}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 44|ו־44 לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ב בטבת התשנ״ז (1 בינואר 1997).

{{ח:חתימות|י״ב בטבת התשנ״ז (22 בדצמבר 1996)}}
* '''צחי הנגבי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מדידת מים (מסירת פרטים והגשת תסקירים על תפוקת מים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מדידת מים (מסירת פרטים והגשת תסקירים על תפוקת מים), תשכ״א–1960}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מסירת פרטים והגשת תסקירים על תפוקת מים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״א, 6|תקנות מדידת מים (מסירת פרטים והגשת תסקירים על תפוקת מים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1054.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 162|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5716.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מדידת מים#סעיף 13|סעיף 13}} {{ח:חיצוני|חוק מדידת מים|לחוק מדידת מים, התשט״ו–1955}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפיק“ – כל אדם המפיק מים ממקור מים כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק המים|בחוק המים, תשי״ט–1959}}, לרבות אדם שבידו השליטה, הפיקוח או החזקה על מיתקן שאיבה שבאמצעותו מפיקים את המים.

{{ח:סעיף|2|הגשת תסקיר|תיקון: תשנ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} מפיק יגיש לנציב, אחת לחודש, בשבוע הראשון שבו, תסקיר על כמויות המים שהופקו או סופקו ממקור מים בחודש הקודם.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), כאשר המפיק הוא רשות מקומית, יוגשו התסקירים על כמויות המים שהופקו או סופקו ממקור מים במועדים הבאים:
{{ח:תתת|(1)}} לא יאוחר מאשר בסוף חודש יולי של כל שנה – לגבי כמויות המים שהופקו או סופקו בששת החודשים הראשונים של השנה;
{{ח:תתת|(2)}} לא יאוחר מאשר בסוף חודש ינואר של השנה הבאה אחריה – לגבי כמויות המים שהופקו או סופקו במשך כל השנה.

{{ח:סעיף|3|הודעה על אי ההפקה}}
{{ח:ת}} לא הופקו או לא סופקו מים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, יודיע המפיק על כך בכתב לנציב במועד הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה האמורה}} בציון סיבת אי ההפקה.

{{ח:סעיף|4|טפסים}}
{{ח:ת}} התסקיר יוגש בטופס שאפשר להשיגו בנציבות המים, הקריה, תל־אביב־יפו, או במקום אחר שעליו יודיע הנציב.

{{ח:סעיף|5|מסירת פרטים}}
{{ח:ת}} הנציב רשאי לדרוש ממפיק למסור לו פרטים נוספים על אלה שבטופס.

{{ח:סעיף|6|חובה לתת תשובה נכונה}}
{{ח:ת}} מפיק חייב להשיב על כל פרט שבטופס או על כל פרט שנדרש על ידי הנציב למסרו, תשובה מלאה ונכונה.

{{ח:סעיף|7|פטור}}
{{ח:ת}} הנציב רשאי לפטור אדם או סוג הפקה או הספקה, מחובת הגשת תסקיר, לחלוטין או לתקופה מסויימת.

{{ח:סעיף|8|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות מדידת מים (מסירת פרטים והגשת תסקירים על תפוקת בארות), תשט״ז–1956 – בטלות.

{{ח:סעיף|9|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מדידת מים (מסירת פרטים והגשת תסקירים על תפוקת מים), תשכ״א–1960“.

{{ח:חתימות|כ״ו באלול תש״ך (18 בספטמבר 1960)}}
* '''גיורא יוספטל'''
שר העבודה
ממלא מקום שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים (המועד והדרך להגשת רשימת עובדים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים (המועד והדרך להגשת רשימת עובדים), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 1190|תקנות מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים (המועד והדרך להגשת רשימת עובדים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6896.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים#סעיף 20|סעיפים 20}}, {{ח:חיצוני|חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים#סעיף 24|24}} {{ח:חיצוני|חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים#סעיף 38|ו־38}} {{ח:חיצוני|חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים|לחוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים, התשס״ח–2008}}, ובאישור ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגשת רשימות עובדים}}
{{ח:ת}} בראשית כל שנת לימודים ולא יאוחר מראש חודש חשוון, ישלח בעל הרישיון בדואר רשום אל המנהל הכללי, או למי שהוא הסמיך לכך, שלושה עותקים של רשימת עובדי החינוך, הכוללת: שם פרטי, שם משפחה, מס׳ זהות, גיל, התפקיד במוסד החינוך, ומספר שנות הלימודים בישיבה, ושלושה עותקים של רשימת עובדי השירות המועסקים במוסד החינוך, הכוללת: שם פרטי, מס׳ זהות והתפקיד במוסד החינוך.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה בשנת הלימודים התשע״א.

{{ח:חתימות|כ״ז בניסן התש״ע (11 באפריל 2010)}}
* '''גדעון סער'''
שר החינוך
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים (כללים למתן רישיון)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים (כללים למתן רישיון), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 1190|תקנות מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים (כללים למתן רישיון)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6896.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים#סעיף 13|סעיף 13(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים|לחוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים, התשס״ח–2008}}, ולאחר התייעצות עם ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|מבחנים למתן רישיונות}}
{{ח:ת}} המנהל הכללי, שעה שהוא שוקל אם הובטחה במוסד חינוך רמה נאותה בעניינים המפורטים להלן בטור א׳, יתחשב באמור לצדם בטור ב׳:
{{ח:ת}}

טור א׳	טור ב׳

{{ח:תת|(1)}} מבני מוסד החינוך והגישה אליהם, החצר, מספר כיתות הלימוד וחדרי הלימוד, הספח והשירות;

{{ח:תת|(1)}} קבלת אישור לשכת הבריאות לעמידה בתקני משרד הבריאות למוסדות חינוך;
{{ח:תת|(2)}} מספר חדרי לימוד זהה למספר הכיתות המצוין בבקשה לרישיון; חדרי הלימוד יאפשרו לימוד באופן סביר לכמות התלמידים שאמורה ללמוד בכל חדר לימוד בהתאם למצוין בבקשה לרישיון;
{{ח:תת|(3)}} אולם שבו ניתן להכיל בישיבה את כלל תלמידי המוסד בהתאם למצוין בבקשה לרישיון ולאפשר העברת תכנים לימודיים באופן סביר.

{{ח:תת|(2)}} תנאי הבטיחות במוסד החינוך;

{{ח:ת}} הצגת אישור יועץ בטיחות מוסמך ולפיו תנאי הציוד, הרהיטים והבטיחות במוסד הם בהתאם לקבוע בחוזר המנהל הכללי של משרד החינוך בעניין זה.

{{ח:תת|(3)}} הרהיטים והציוד של מוסד החינוך;

{{ח:ת}} התאמת הרהיטים לגילם של התלמידים והתאמת הציוד לדרישות הלימודים ולמספר התלמידים.

{{ח:תת|(4)}} הבסיס הכספי לקיום מוסד החינוך.

{{ח:תת|(1)}} הצהרת מורשי חתימה כי הם גובים את שכר הלימוד שאישר המנהל הכללי לפי {{ח:חיצוני|חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים#סעיף 31|סעיף 31 לחוק}} לגבי מוסדות חינוך מהסוג הנדון, ובאופן שאישר;
{{ח:תת|(2)}} מסמכים המעידים כי מוסד החינוך מביא מראש ובכתב לידיעת הורי המועמדים ללמוד במוסד את שיעור שכר הלימוד, סדרי גבייתו ותנאיו;
{{ח:תת|(3)}} אישור ניהול תקין או אישור ניהול זמני מרשם העמותות או מרשם ההקדשות;
{{ח:תת|(4)}} אישור ניהול ספרים לפי {{ח:חיצוני|חוק עסקאות גופים ציבוריים|חוק עסקאות גופים ציבוריים, התשל״ו–1976}};
{{ח:תת|(5)}} מסמכים המעידים על עמידת המוסד בכיסוי ההוצאות השוטפות של המוסד לשנה אחת לפחות, לרבות משכורות העובדים וזכויותיהם הסוציאליות באמצעות דיווחים שייערכו על פי כללי חשבונאות ודיווח מקובלים, הכוללים: הצגת מאזן מבוקר לשנה שלפני השנה שקדמה לשנת ההגשה, מאזן בוחן מלא כולל יתרות פתיחה מבוקרות נכון לשנה שקדמה לשנת ההגשה והשנה השוטפת, דוח מיוחד של רואה חשבון על הכנסות והוצאות לפי מגזרי פעילות, בעניין שכר והוצאות הנהלה וכלליות, ובעניין עסקאות עם צדדים קשורים לשנת הפעילות הקודמת של מגיש הבקשה;
{{ח:תת|(6)}} חוות דעת רואה חשבון כי לבעל המוסד, כהגדרתו {{ח:חיצוני|תקנות מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים (בקשה לרישיון)|בתקנות מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים (בקשה לרישיון), התשס״ט–2009}}, אין התחייבויות נוספות בשל יחסי עובד מעביד.

{{ח:חתימות|כ״ז בניסן התש״ע (11 באפריל 2010)}}
* '''גדעון סער'''
שר החינוך
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מחלות בעלי חיים (הסדר ביטוחי חלופי לתשלום פיצויים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מחלות בעלי חיים (הסדר ביטוחי חלופי לתשלום פיצויים), התשע״ד–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ד, 990|תקנות מחלות בעלי חיים (הסדר ביטוחי חלופי לתשלום פיצויים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7359.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 1225|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7826.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 3186|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-8213.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1248|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11050.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים#סעיף 16א|סעיף 16א}} {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|לפקודת מחלות בעלי חיים [נוסח חדש], התשמ״ה–1985}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת קיומו של הסדר ביטוחי חלופי לתשלום פיצויים}}
{{ח:ת}} לגבי סוג בעל חיים כנקוב {{ח:פנימי|תוספת|בטור א׳ בטבלה שבתוספת}} ולגבי המחלה כנקוב {{ח:פנימי|תוספת|בטור ב׳ לצדו}}, קיים הסדר ביטוחי נאות לתשלום תגמולי ביטוח לבעלו של בעל החיים שהומת לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|הפקודה}}, שלפיו השתתפות המדינה בדמי הביטוח היא בשיעור הולם.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ט בטבת התשע״ד (1 בינואר 2014).

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}})}}}}

{{ח:סעיף*|||תיקון: תשע״ז, תשע״ט, תשפ״ד}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} סוג בעל חיים	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} מחלה

{{ח:תת|1.}} תרנגולות, תרנגולי הודו וביצי דגירה שלהם, בשלוחות ההטלה, הפיטום והרבייה
ניוקאסל, סלמונלה אנטריטידיס, סלמונלה טיפימוריום, שפעת עופות בעלת פתוגניות גבוהה (HPAI) ושפעת עופות מהזנים (H5) sub-tipe ו־7H

{{ח:תת|2.}} {{ח:הערה|(בוטל)}}

{{ח:תת|3.}} בקר לחלב
ברוצלוזיס

{{ח:חתימות|ט״ז באדר ב׳ התשע״ד (18 במרס 2014)}}
* '''יאיר שמיר'''
שר החקלאות ופיתוח הכפר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מחלות בעלי חיים (מכלאות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מחלות בעלי חיים (מכלאות), תשי״ט–1958}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר מכלאות לבהמות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ט, 505|תקנות מחלות בעלי חיים (מכלאות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0856.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים#סעיף 22|סעיף 20}} {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים|לפקודת מחלות בעלי חיים, 1945}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 14|והסעיפים 14(א)}} {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: הממשלה#סעיף 33|ו־2(ד) לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מנהל השירותים הווטרינריים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכלאה“ – מבנה המשמש לכליאת בהמות בזמן טיפול בהן לשם ריפוי מחלות או מניעתן;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישוב“ – שטח של עיריה, מועצה מקומית, מועצה כפרית, כפר, מושבה, מושב עובדים, מושב שיתופי, קיבוץ, קבוצה, מאהל או כל שטח מיושב אחר.

{{ח:סעיף|2|הוראות המנהל}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי להורות למחזיקי בהמות בתחום ישוב להקים מכלאה לפי התנאים, הפרטים והדרכים שיציין בהוראה.

{{ח:סעיף|3|הקמת מכלאה על ידי המנהל}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי בהתאם {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי חיים#סעיף 15|לסעיף 14 לפקודה}} להקים מכלאה בתחום ישוב שתשמש לצרכי הבהמות המוחזקות בו ולחייב כל מחזיק בהמות באותו ישוב לשלם את הוצאות הקמת המכלאה והחזקתה באופן יחסי למספר הבהמות המוחזקות על ידיו.

{{ח:סעיף|4|טיפול בבהמות במכלאה}}
{{ח:ת}} המחזיק בהמות בתחום ישוב חייב, לפי דרישת רופא וטרינרי ממשלתי, להביאן למכלאה הקיימת באותו ישוב לשם טיפול בהן לצרכי ריפוי מחלות או מניעתן.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מחלות בעלי חיים (מכלאות), תשי״ט–1958“.

{{ח:חתימות|כ׳ בכסלו תשי״ט (2 בדצמבר 1958)}}
* '''קדיש לוז'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מחלות בעלי-חיים (תערוכות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מחלות בעלי־חיים (תערוכות), תשכ״ט–1969}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר הסדרת תנועת בעלי חיים המובאים לתערוכות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ט, 1547|תקנות מחלות בעלי־חיים (תערוכות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2398.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ז, 2334|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3744.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 2395|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4691.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי-חיים#סעיף 22|סעיף 20(ד), (יב) ו־(טו)}} {{ח:חיצוני|פקודת מחלות בעלי-חיים|לפקודת מחלות בעלי־חיים, 1945}} (להלן – הפקודה), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|איסור קיום תערוכה והחזקתה ללא היתר|תיקון: תשל״ז}}
{{ח:ת}} לא יקים אדם ולא יחזיק תערוכה של בעלי־חיים, אלא אם ניתן לו היתר בכתב מאת מנהל השירותים הוטרינריים במשרד החקלאות, או מי שהוא הסמיך לענין תקנות אלה, כולן או מקצתן (להלן – המנהל), ובהתאם לתנאיו.

{{ח:סעיף|2|בקשת היתר}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה להיתר להקים ולהחזיק תערוכת בעלי־חיים תוגש למנהל לפחות שלושים יום לפני המועד המיועד לפתיחת התערוכה (להלן – הבקשה).
{{ח:תת|(ב)}} מגיש הבקשה יציין בה פרטים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מועד התערוכה;
{{ח:תתת|(2)}} מקום התערוכה;
{{ח:תתת|(3)}} סוג בעלי־החיים שיוצגו בתערוכה;
{{ח:תתת|(4)}} שמות המקומות או המשקים מהם יובאו בעלי־החיים;
{{ח:תתת|(5)}} פרטים נוספים שדרש המנהל.

{{ח:סעיף|3|איסור העברת היתר}}
{{ח:ת}} היתר שניתן לפי תקנות אלה אינו ניתן להעברה.

{{ח:סעיף|4|אישור מאת רופא וטרינרי}}
{{ח:ת}} ניתן היתר לתערוכה, לא יעביר בעל ההיתר בעלי־חיים למקום התערוכה או ממנו, אלא באישור בכתב מאת רופא וטרינרי ממשלתי.

{{ח:סעיף|5|ביטול והתליה}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי לבטל או להתלות היתר, אם לדעתו קיימות נסיבות המצדיקות לעשות כן.

{{ח:סעיף|5א||תיקון: תשמ״ד}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו גם על תחרות של בעלי חיים.

{{ח:סעיף|6|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות מחלות בעלי־חיים (תערוכות), תשכ״ט–1969“.

{{ח:חתימות|י״ח באייר תשכ״ט (6 במאי 1969)}}
* '''חיים גבתי'''
שר החקלאות
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מחלות הדבורים (הכנסת דבורים מחו"ל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מחלות הדבורים (הכנסת דבורים מחו״ל)}}
{{ח:קטע3||({{ח:חיצוני|פקודת הגנת דבורים|פרק ט{{ח:הערה|׳}}}}, {{ח:חיצוני|פקודת הגנת דבורים#סעיף 9|סעיף 9}}).}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|חוקי א״י, כרך ג׳, פרק ט׳, עמ׳ 1649|תקנות מחלות הדבורים (הכנסת דבורים מחו״ל)}}; {{ח:תיבה|ע״ר תש״ח, תוס׳ א׳, 1|פקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_312670.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|מכוח האמור {{ח:חיצוני|פקודת סדרי השלטון והמשפט#סעיף 11|בסעיף 11 לפקודת סדרי השלטון והמשפט, תש״ח–1948}} – לפיו החוק הקיים בארץ־ישראל נשאר בתקפו, בשינויים הנובעים מתוך הקמת המדינה ורשויותיה – מקום בו נאמר ”מחלקת החקלאות והיערות“ יקרא מעתה ”משרד החקלאות“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השם הקצר}}
{{ח:ת}} תקנות אלו תקראנה {{ח:הערה|”}}תקנות מחלות הדבורים (הכנסת דבורים מחו״ל){{ח:הערה|“}}.

{{ח:סעיף|2|תנאים להכנסת דבורים מחו״ל|תיקון: תש״ח}}
{{ח:תת|(1)}} אין להכניס מחו״ל דבורים או מלכות אלא אם כן הובאו אלה תחלה לבקורת למשרדי משרד החקלאות {{ח:הערה|[במקור: מחלקת החקלאות והיערות]}} בירושלים, חיפה או יפו, והמפקח התיר את הכנסתן כדבורים הנקיות לגמרי מכל מחלה מדבקת.
{{ח:תת|(2)}} תעודה מאת הרשות בת־הסמך של הארץ שממנה הובאו הדבורים תוגש לשם הוכחה שמלאו אחרי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הגנת דבורים#סעיף 6|סעיף 7(3) של פקודת מחלות הדבורים}}.

{{ח:חתימות|1 באוקטובר, 1928}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מידע גנטי (סדרי דין בהליך לאישור בדיקה גנטית בחסוי או בפסול דין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מידע גנטי (סדרי דין בהליך לאישור בדיקה גנטית בחסוי או בפסול דין), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 358|תקנות מידע גנטי (סדרי דין בהליך לאישור בדיקה גנטית בחסוי או בפסול דין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6217.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מידע גנטי#סעיף 27|סעיף 27(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק מידע גנטי|לחוק מידע גנטי, התשס״א–2000}} (להלן – החוק), {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|וסעיף 108}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}, ובאישור הועדה לעניני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקשה“ – בקשה לאישור של בית המשפט לעריכת בדיקה גנטית בחסוי או בפסול דין לפי {{ח:חיצוני|חוק מידע גנטי#סעיף 27|סעיף 27(ב) לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית המשפט“ – בית המשפט לעניני משפחה.

{{ח:סעיף|2|הגשת בקשה לבית המשפט}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה תוגש ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת|הטופס שבתוספת}} לבית המשפט שבתחום שיפוטו נמצא מקום מגוריו של החסוי או פסול הדין או מקום מגוריו של אפוטרופסו.
{{ח:תת|(ב)}} בענינים שלא הוסדרו בתקנות אלה יחולו על הבקשה הוראות {{ח:חיצוני|תקנות בית משפט לענייני משפחה (סדרי דין)#פרק א|פרק כ׳1 לתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}}, ולענין זה יראו את הבקשה כתובענה בעניני משפחה שנפתחה בהגשת כתב תביעה.
{{ח:תת|(ג)}} המשיבים בבקשה יהיו היועץ המשפטי לממשלה וכן החסוי או פסול הדין ואפוטרופסו, אם מונה, אם הם אינם המבקשים בבקשה.
{{ח:תת|(ד)}} בבקשה יפרט המבקש את המטרה שלשמה דרושה הבדיקה, ויצרף אליה מסמכים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הסכמת החסוי או פסול הדין לעריכת הבדיקה הגנטית, אם ניתן לקבלה;
{{ח:תתת|(2)}} הסכמה, בכתב, של האפוטרופוס של החסוי או פסול הדין, אם מונה, לעריכת הבדיקה הגנטית;
{{ח:תתת|(3)}} חוות דעת רפואית המפרטת את המידע הרפואי, הנוגע לעריכת הבדיקה הגנטית, מבהירה את המשמעות של עריכת בדיקה גנטית לגבי החסוי או פסול הדין ולגבי קרוביו, וקובעת כי לא יהיה בעריכת הבדיקה כדי לגרום נזק בריאותי או נפשי לחסוי או לפסול הדין; לענין זה, ”מידע רפואי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה#סעיף 13|בסעיף 13(ב) לחוק זכויות החולה, התשנ״ו–1996}};
{{ח:תתת|(4)}} צו מינוי אפוטרופוס – אם מונה אפוטרופוס, וצו הכרזת פסול דין – אם הוכרז אדם כפסול דין.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2(א)}})}}}}
{{ח:קטע3||בקשה לאישור עריכת בדיקה גנטית בחסוי או בפסול דין בענין החסוי/פסול הדין}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הטופס הושמט).}}

{{ח:חתימות|י״ב בטבת התשס״ג (17 בדצמבר 2002)}}
* '''מאיר שטרית'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (קביעת אגרות בעד פעולות ושירותים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (קביעת אגרות בעד פעולות ושירותים), התש״ע–2009}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 280|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (קביעת אגרות בעד פעולות ושירותים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6838.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״א, 932|הודעה (תיאום סכומי אגרות בעד פעולות ושירותים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6995.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)#סעיף 115|סעיף 115(א)}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|לחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ״ג–1963}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת אגרות|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} בעד פעולות ושירותים שנותן המנהל לפי בקשת מבקש, ובעד פעולות במסגרת עשיית שומה, תיגבה אגרה בסכום הנקוב לצד הפעולה או השירות, כקבוע להלן: {{ח:הערה|(הסכומים נכון לשנת 2010; הסכומים בסוגריים מתואמים לשנת 2025)}}
{{ח:תתת}} {{טור לשמאל|יישור=מרכז|{{מוקטן|

הפעולה או השירות

}}|{{מוקטן|

האגרה בשקלים חדשים

}}}}
{{ח:תת|(1)}} עיון במסמכים וצילומם –
{{ח:תתת|(1)}} {{טור לשמאל|אם יום המכירה הוא פחות מחמש שנים לפני יום הגשת הבקשה|75 {{ח:הערה|(93)}}}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טור לשמאל|אם יום המכירה הוא חמש שנים או יותר לפני יום הגשת הבקשה|180 {{ח:הערה|(224)}}}}
{{ח:תת|(2)}} אישור על תשלום מסים לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה)|החוק}} –
{{ח:תתת|(1)}} {{טור לשמאל|לגבי מכירה שיום המכירה שנקבע לגביה מוקדם לשנת המס 1983|180 {{ח:הערה|(224)}}}}
{{ח:תתת|(2)}} {{טור לשמאל|לגבי מכירה שיום המכירה שנקבע לגביה הוא בשנת המס 1983 או לאחריה, ובלבד שלגבי שני האישורים הראשונים בשל כל מכירה לא תיגבה אגרה|50 {{ח:הערה|(62)}}}}
{{ח:תת|(3)}} {{טור לשמאל|הדמיית שומה – חישוב מס השבח הנובע ממכירה או מפעולה באיגוד מקרקעין|75 {{ח:הערה|(93)}}}}
{{ח:תת|(4)}} {{טור לשמאל|בירור מצבת הזכויות במקרקעין או הזכויות באיגוד מקרקעין הרשומים על שמו של המבקש והפקת פלט|75 {{ח:הערה|(93)}}}}
{{ח:תת|(5)}} {{טור לשמאל|בירור בדבר מכירות שעשה המבקש ורשומות במרשמי המנהל והפקת פלט|75 {{ח:הערה|(93)}}}}

{{ח:סעיף|2|תיאום סכומי האגרות}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} יתואמו ב־16 בינואר של כל שנה (להלן – מועד התיאום), לפי שיעור עליית המדד שפורסם לאחרונה לפני מועד התיאום לעומת המדד הבסיסי, ויעוגלו לשקל החדש השלם הקרוב; לעניין פסקה זו, ”המדד הבסיסי“ – המדד שפורסם ביום כ״ט בטבת התש״ע (15 בינואר 2010).
{{ח:תת|(ב)}} המנהל יפרסם בהודעה ברשומות את הסכומים כפי שתואמו.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|כ״ג בכסלו התש״ע (10 בדצמבר 2009)}}
* '''יובל שטייניץ'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (החלת הוראות הפקודה בפירוק איגודי מקרקעין מסוימים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (החלת הוראות הפקודה בפירוק איגודי מקרקעין מסוימים), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 471|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (החלת הוראות הפקודה בפירוק איגודי מקרקעין מסוימים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6310.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 71|סעיפים 71(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 115|ו־115(ג) ו־(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}} (להלן – חוק מיסוי מקרקעין), {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 93|וסעיפים 93}}, {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 98|98}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 243|ו־243}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכס“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (קביעת נכס)|בתקנות הקביעה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הקביעה“ – {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (קביעת נכס)|תקנות מס הכנסה (קביעת נכס), התשס״ד–2004}}.

{{ח:סעיף|2|החלת {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 93|סעיף 93 לפקודה}}}}
{{ח:ת}} נוסף על האמור {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 71|בסעיף 71(ב) לחוק מיסוי מקרקעין}}, באיגוד מקרקעין שהוחל בפירוקו ביום כ״א בחשון התשס״ב (7 בנובמבר 2001) או לאחריו, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 93|סעיף 93 לפקודה}}, בשינויים המחויבים, בכל אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} לא ניתן במכירה של זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין, אחת או יותר, לבעלי הזכויות באיגוד, פטור ממס לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 71|סעיף 71(א) לחוק מיסוי מקרקעין}}.
{{ח:תת|(2)}} במועד שבו הוחל בפירוקו של איגוד המקרקעין או בסמוך לפניו, היה לאיגוד נכס שאינו זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין, בין אם ניתן פטור ממס לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 71|סעיף 71(א) לחוק מיסוי מקרקעין}} ובין אם לאו.

{{ח:סעיף|3|החלת הוראות שונות}}
{{ח:ת}} על איגודים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות מס הכנסה (קביעת נכס)|תקנות הקביעה}} בשינויים המחויבים.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ז׳ בטבת התשס״ד (1 בינואר 2004).

{{ח:חתימות|כ״ד בניסן התשס״ד (15 באפריל 2004)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (חילוף זכויות במקרקעין) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (חילוף זכויות במקרקעין) (הוראת שעה), התשס״ד–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 100|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (חילוף זכויות במקרקעין) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6280.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 115|סעיף 115(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות ופרשנות}}
{{ח:תת|(א)}} בתקנות אלה, ”זכות חלופית“ {{ח:הערה|-}} לרבות כל אחת מאלה: קרקע חקלאית חלופית, דירת מגורים חלופית או זכות בבית אבות, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} לכל מונח אחר בתקנות אלה תהא המשמעות הנודעת לו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#פרק 5-3|בפרק חמישי 3 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תנאי למתן פטור בחילוף}}
{{ח:ת}} פטור ממס במכירת זכות במקרקעין כאמור {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49יא|בסעיפים 49יא(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49יא1|49יא1(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49יב|49יב(א) ו־(ג) לחוק}} או הקלה במס רכישה כאמור {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49יז|בסעיף 49יז לחוק}} יינתנו בהתקיים כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} ברכישת זכות חלופית, או במכירת הזכות הנמכרת, לפי המאוחר, נמסרה הודעה בטופס שקבע המנהל, במועד הקבוע {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 13|בסעיף 13 לחוק}}, כי הרכישה או המכירה, לפי הענין, הינה רכישה או מכירה של זכות כאמור;
{{ח:תת|(2)}} ברכישת זכות חלופית שהיא קרקע לבניית מבנה עסקי, כאמור {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49א|בסעיף 49א(ב2)}}, נמסרה הודעה בטופס שקבע המנהל, בתוך 60 ימים ממועד סיום בנייתו של המבנה העסקי כאמור {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49א|בפסקאות משנה (א) ו־(ב) לאותו סעיף}}.

{{ח:סעיף|3|הוראות תיאום}}
{{ח:ת}} לבדיקת התקיימות התנאי כאמור {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49א|בסעיף 49א(ב2)}}, יובאו בחשבון הוצאות הבניה, כאמור {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49א|באותו סעיף}}, כשהן מוכפלות במדד יום המכירה של הזכות הנמכרת ומחולקות במדד יום ההוצאה; לענין זה יראו כיום ההוצאה את היום שבו תמו שני שלישים מהתקופה המתחילה ביום תחילת הבניה, ומסתיימת ביום גמר הבניה.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״א בחשון התשס״ב (7 בנובמבר 2001).

{{ח:חתימות|ט״ו בכסלו התשס״ד (10 בדצמבר 2003)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (חישוב השבח בפעולה באיגוד מקרקעין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (חישוב השבח בפעולה באיגוד מקרקעין), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 35|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (חישוב השבח בפעולה באיגוד מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6199.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 7א|סעיפים 7א}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 115|ו־115(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}} (להלן – החוק), ולפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 98|סעיף 98}} {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה|לפקודת מס הכנסה}} (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|חישוב השבח בפעולה באיגוד מקרקעין}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 88|בסעיף 88 לפקודה}}, בחישוב השבח בפעולה באיגוד מקרקעין יראו כמחיר המקורי של הזכות באיגוד המקרקעין את המחיר המקורי בתוספת מס הרכישה החל על עושה הפעולה במועד רכישת הזכות באיגוד המקרקעין, והכל אם התקיימו כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} מס הרכישה שולם במלואו;
{{ח:תת|(2)}} מס הרכישה לא הותר בניכוי על פי כל דין.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה לגבי פעולה באיגוד מקרקעין שבוצעה ביום כ״א בחשון התשס״ב (7 בנובמבר 2001) ואילך.

{{ח:חתימות|ג׳ בתשרי התשס״ג (9 בספטמבר 2002)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (מאגר מידע)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (מאגר מידע), התשס״ג–2003}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 522|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (מאגר מידע)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6227.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 105א|סעיפים 105א}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 115|ו־115}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאגר מידע“ – המאגר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 105א|בסעיף 105א לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מכירה רגילה“ – מכירה בתמורה של זכות במקרקעין בין מוכר מרצון לקונה מרצון, או מכירה של זכות במקרקעין שלא בתמורה, שהמנהל קבע לגביה שווי מכירה לצורך חיוב במס, למעט מכירה הפטורה במלואה ממס לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 60|סעיפים 60}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 61|61(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 62|62}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 64|64}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 65|65}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 66|66}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 67|67}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 68|68}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 69|או 69 לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|פרטים שיכלול מאגר מידע}}
{{ח:תת|(א)}} מאגר המידע יכלול, לגבי מכירה רגילה של זכות במקרקעין שבוצעה בשנת המס 1998 ואילך, נתונים כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} פרטי הרישום של המקרקעין;
{{ח:תתת|(2)}} שם היישוב שבו נמצאים המקרקעין;
{{ח:תתת|(3)}} יום המכירה של הזכות במקרקעין כפי שנקבע לענין {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 19|סעיף 19 לחוק}};
{{ח:תתת|(4)}} שווי המכירה של הזכות במקרקעין כפי שהוצהר, ואם נקבע על ידי המנהל או על ידי בית משפט – כפי שנקבע;
{{ח:תתת|(5)}} חלק הזכות במקרקעין הנמכרת;
{{ח:תתת|(6)}} סיווג המקרקעין כדירת מגורים, בנין, קרקע, משק חקלאי, או בנין תעשיה, כפי שהוצהר על ידי הצדדים לעסקה, ואם נקבע על ידי המנהל או על ידי בית המשפט – כפי שנקבע.
{{ח:תת|(ב)}} הנתונים המפורטים בפסקת משנה {{ח:הערה|קטן}} (א) ייכללו במאגר המידע כפי שהם מצויים לצורך שומת מס בבסיס הנתונים הממוכן שבידי המנהל.

{{ח:סעיף|3|סמכות המנהל}}
{{ח:ת}} המנהל רשאי להוסיף נתונים במאגר המידע לגבי זכות במקרקעין, כגון שטח המקרקעין, מספר חדרים וכיוצא באלה, כפי שהם מצויים במאגר הנתונים הממוכן של המנהל והכל בכפוף {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 105א|לסיפה של סעיף 105א(א) לחוק}}.

{{ח:חתימות|כ״ו בשבט התשס״ג (29 בינואר 2003)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (מבנה עסקי המשמש בייצור הכנסה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (מבנה עסקי המשמש בייצור הכנסה), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 955|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (מבנה עסקי המשמש בייצור הכנסה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6337.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 49יא|פסקה (1) בהגדרה ”מבנה עסקי“ שבסעיף 49יא(א)}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, לפי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 115|סעיף 115(ה) לחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|קביעת מבנה עסקי לענין זכות נמכרת}}
{{ח:ת}} לענין הזכות הנמכרת, יראו מבנה כמבנה עסקי, אם שימש בייצור הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1) לפקודה}} בידי המוכר או בידי שוכר המבנה, לפי הענין, במשך תקופה שלא פחתה מאחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} 24 חודשים בחמש השנים שקדמו למכירה;
{{ח:תת|(2)}} ארבע חמישיות מהתקופה שבשלה מחושב השבח;
{{ח:ת}} והכל אם כלל המוכר את ההכנסה מהמבנה העסקי בדין וחשבון שהגיש לפקיד השומה לגבי התקופה שבה שימש המבנה כמבנה עסקי, או אם הוכיח להנחת דעתו של פקיד השומה שהמבנה שימש לו לייצור הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1) לפקודה}} בידי שוכר המבנה, לפי הענין.

{{ח:סעיף|2|קביעת מבנה עסקי לענין זכות חלופית}}
{{ח:ת}} לענין הזכות החלופית, יראו מבנה עסקי ככזה, אם שימש בייצור הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1) לפקודה}}, בידי הרוכש או בידי שוכר המבנה מיום שנרכשה הזכות במקרקעין שהם מבנה עסקי או מיום סיום הבניה של המבנה העסקי, לפי הענין, במשך תקופה שלא פחתה משניים עשר חודשים והכל אם הרוכש כלל את ההכנסה מהמבנה העסקי בדוח שהגיש לפקיד השומה לגבי התקופה שבה שימש המבנה בייצור הכנסה או אם הוכיח להנחת דעתו של פקיד השומה שהמבנה שימש לייצור הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.1|סעיף 2(1) לפקודה}} בידי שוכר המבנה, לפי הענין.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״א בחשון התשס״ב (7 בנובמבר 2001).

{{ח:חתימות|כ״ו בתמוז התשס״ד (15 ביולי 2004)}}
* '''בנימין נתניהו'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (פטור ממס במכירת זכות באיגוד מקרקעין)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (פטור ממס במכירת זכות באיגוד מקרקעין), התשס״ג–2002}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ג, 36|תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (פטור ממס במכירת זכות באיגוד מקרקעין)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6199.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי על פי {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 7א|סעיפים 7א(ד)(1)}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 9|9}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 59|59}}, {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 72יא|72יא}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)#סעיף 115|ו־115(ג) ו־(ה)}} {{ח:חיצוני|חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)|לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ״ג–1963}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פטור ממס רכישה וממס מכירה}}
{{ח:ת}} בפעולה באיגוד מקרקעין שהיא פעולה במניות הנסחרות בבורסה בישראל, או באיגוד מקרקעין במכירה וברכישה של יחידות השתתפות בשותפות הרשומות למסחר בבורסה כאמור או בשותפות רשומה שעיקר עיסוקה בניה או השכרת דירות, יחולו הוראות {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (פטור ממס על רווח הון ממכירת מניות)|צו מס הכנסה (פטור ממס על רווח הון ממכירת מניות), התשמ״ב–1981}} (להלן בתקנות אלה – צו הפטור), בשינויים המחויבים, ובכל מקום, במקום ”פטור ממס“ יקראו כאילו נאמר ”פטור ממס שבח, ממס מכירה וממס רכישה, לפי הענין“.

{{ח:סעיף|2|תחילה ותחולה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״א בחשון התשס״ב (7 בנובמבר 2001) והן יחולו בתקופה שבה חל {{ח:חיצוני|צו מס הכנסה (פטור ממס על רווח הון ממכירת מניות)|צו הפטור}}.

{{ח:חתימות|ג׳ בתשרי התשס״ג (9 בספטמבר 2002)}}
* '''סילבן שלום'''
שר האוצר
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]