חוק הרשויות המקומיות (פטור חיילים, נפגעי מלחמה ושוטרים מארנונה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הרשויות המקומיות (פטור חיילים, נפגעי מלחמה ושוטרים מארנונה), תשי״ג–1953}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000562}} {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ג, 62|חוק הרשויות המקומיות (פטור חיילים, נפגעי מלחמה ושוטרים מארנונה)|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_209487.pdf}}, {{ח:תיבה|VI|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_ec_517723.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 80|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_209486.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 178|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_209485.pdf}}; {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ה, 1617|תקנות שעת חירום (הסדרים לשעת חירום במשק המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4830.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ו, 24, 24|חוק הסדרים לשעת חירום במשק המדינה|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210452.pdf}}, {{ח:תיבה|145|תיקון מס׳ 4 לחוק הסדרים לשעת חירום במשק המדינה|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210473.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״א, 84|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210808.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 20|תיקון מס׳ 17 לחוק הנכים (תגמולים ושיקום)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211321.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פירושים}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחזיק“ פירושו – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות, 1934}}, ובצווים על פי {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|פקודת המועצות המקומיות, 1941}}, הכל לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ארנונה“ פירושו – ארנונה המוטלת על ידי רשות מקומית על מחזיקים, וכן ארנונת גולגולת המוטלת על פי {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|פקודת המועצות המקומיות, 1941}}.

{{ח:סעיף|2|פטור|תיקון: ק״ת תשמ״ה, תשמ״ו־2}}
{{ח:ת}} אלה יהיו פטורים, בתקופות האמורות להלן, מתשלום כל ארנונה שהיו חייבים בה אלמלא חוק זה:
{{ח:תת|(1)}} מי שמשרת שירות סדיר בצבא־הגנה לישראל לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון, תש״ט–1949}} (בסעיף זה – חייל), כל עוד הוא חייל כאמור ועד תום ארבעה חדשים מיום שחרורו;
{{ח:תת|(2)}} הורה של חייל המוכיח, להנחת דעתה של הרשות המקומית שבמקום מגוריו, כי פרנסתו היתה על החייל סמוך לפני תחילת שירותו, וכי אין לו, ואין הוא מסוגל להשיג, פרנסה די מחייתו – כל עוד הוא במצב האמור, וכל עוד החייל פטור לפי פסקה (1).

{{ח:סעיף|3|פטור חלקי|תיקון: תשכ״ד, תשמ״ב, ק״ת תשמ״ה, תשמ״ו, תשנ״ו}}
{{ח:ת}} אלה יהיו פטורים, בתקופות האמורות להלן, מתשלום שני שלישים של ארנונה שהיו חייבים בה אלמלא חוק זה:
{{ח:תת|(1)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(2)}} נכה הזכאי לתגמולים או למענק לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), תש״ט–1949}}, כל עוד הוא זכאי כאמור;
{{ח:תת|(3)}} מי שמוכיח להנחת דעתה של הרשות המקומית שבמקום מגוריו, כי איבד חמישים אחוז או יותר מכשרו לעבודה כתוצאה מחבלה שנחבל בה לאחר יום ט״ז בכסלו תש״ח (29 בנובמבר 1947) עקב פעולות האיבה במלחמת השחרור וכי אין לו, ואין הוא מסוגל להשיג פרנסה די מחייתו – כל עוד הוא במצב האמור;
{{ח:תת|(4)}} נכה הזכאי לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק נכי המלחמה בנאצים|חוק נכי המלחמה בנאצים, תשי״ד–1954}} – כל עוד הוא זכאי כאמור;
{{ח:תת|(5)}} מי שזכאי לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק המשטרה (נכים ונספים)|חוק המשטרה (נכים ונספים), תשט״ו–1955}} – כל עוד הוא זכאי כאמור;
{{ח:תת|(6)}} בן משפחה של חייל שנספה במערכה הזכאי לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות החיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), תש״י–1950}} – כל עוד הוא זכאי כאמור;
{{ח:תת|(7)}} מי שהוגדר בתקנות כשארו של אדם שנפטר כתוצאה מחבלה שנחבל בה כאמור בפסקה (3) – כל עוד הוא בגדר ההגדרה האמורה;
{{ח:תת|(8)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(9)}} {{ח:הערה|(בוטלה);}}
{{ח:תת|(10)}} מי שזכאי לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים)|חוק שירות בתי הסוהר (נכים ונספים), תש״ך–1960}} – כל עוד הוא זכאי כאמור;
{{ח:תת|(11)}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:סעיף|4|דין דייר משנה}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות, 1934}}, ובצווים על פי {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|פקודת המועצות המקומיות, 1941}}, רואים דייר משנה לצורך הפטור לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} או {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, כמחזיק.

{{ח:סעיף|5|פטור בחלק משנה}}
{{ח:ת}} היה אדם זכאי לפטור מארנונה, לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} או לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3}}, בחלק משנת הכספים הנהוגה ברשות מקומית, לא יהא פטור מארנונה כאמור אלא בשיעור יחסי למספר החדשים שבהם היה זכאי לפטור.

{{ח:סעיף|6|סייג לדירות גדולות|תיקון: תשנ״א}}
{{ח:ת}} מי שמחזיק בדירה ששטחה עולה על 70 מ״ר לא יהיה זכאי לפטור לפי חוק זה, אלא לגבי 70 מ״ר; אולם אם עלה מספר בני משפחתו של המחזיק והגרים עמו על ארבעה – יהיה זכאי לפטור כאמור לגבי 90 מ״ר.

{{ח:סעיף|6א|פטור על בתי עסק|תיקון: תשכ״ד}}
{{ח:ת}} מי שמחזיק בבנין או בחלק ממנו שאינם משמשים למגורים בלבד – לא יהיה זכאי לפי חוק זה בשנת כספים פלונית לפטור מארנונה על הנכס המוחזק כאמור, אלא אם באותה שנת כספים לא היה חייב בתשלום מקדמה למס הכנסה לפי {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 174|הסעיפים 174 עד 181 לפקודת מס הכנסה}}, ופקיד השומה יתן לו לפי בקשתו, תעודה על כך; היה חייב בתשלום המקדמה, אך נקבע בשומה כי אין הוא חייב במס הכנסה לשנת הכספים הנדונה, תחזיר לו הרשות המקומית את הסכום ששילם על אותו נכס כארנונה לאותה שנה.

{{ח:סעיף|7|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ח׳ בניסן תשי״ג (24 במרס 1953).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''ישראל רוקח'''
שר הפנים
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]