חוק למניעת אלימות במשפחה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ״א–1991}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000756}} {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״א, 138|חוק למניעת אלימות במשפחה|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211805.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 399|חוק בית המשפט לעניני משפחה|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211216.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 243|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211288.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 16|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211454.pdf}}, {{ח:תיבה|308|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211539.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 24|תיקון מס׳ 5|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300276.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 10|חוק מניעת הטרדה מאיימת|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300421.pdf}}, {{ח:תיבה|46|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300437.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 398|תיקון מס׳ 11 לחוק משכן הכנסת ורחבתו|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299741.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ז, 293|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300056.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 31|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300684.pdf}}, {{ח:תיבה|244|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300800.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 115|חוק להגנה על עדים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300899.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 83|חוק להחלפת המונח פקיד סעד (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301220.pdf}}, {{ח:תיבה|921|חוק בתי דין דתיים (יחידות סיוע)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301294.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 588|תיקון מס׳ 15|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306571.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 431|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_369785.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 115|תיקון מס׳ 8 לחוק שירותי הסעד|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_489215.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 474|תיקון מס׳ 18 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_614029.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 672|תיקון מס׳ 19 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3056750.pdf}}.

''דחיית תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ב, 3396|צו למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס׳ 18 – הוראת שעה) (דחיית יום התחילה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10246.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשנ״ה, תשנ״ו, תשנ״ח־2, תשס״א, תשס״ד, תשס״ט, תשע״א, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אבטחת מידע“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 7|בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אמצעי פיקוח טכנולוגי“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} מכשיר טכנולוגי או יישום, המאכן את מקום הימצאו של אדם ומתריע במקרה של הפרת צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי או במקרה של כניסת מפוקח לטווח אזהרה, שאישר השר לביטחון לאומי לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ז|סעיף 3ז}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית משפט“ – בית משפט השלום, בית המשפט לעניני משפחה, וכן בית דין דתי לגבי צדדים שבענינם הוא מוסמך לדון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית דין דתי“ – בית דין רבני, בית דין שרעי, בית דין של עדה נוצרית ובית דין דתי דרוזי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן זוג“ – לרבות ידוע בציבור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בן משפחה“ – לרבות מי שהיה בן משפחה בעבר, והוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בן זוג, הורה או בן זוג של הורה, הורה של בן זוג או בן זוגו של ההורה, סב או סבתא, צאצא או צאצא של בן זוג, אח או אחות, גיס או גיסה, דוד או דודה, אחיין או אחיינית;
{{ח:תתת|(2)}} מי שאחראי לצרכי מחייתו, בריאותו, חינוכו או שלומו של קטין או חסר ישע, המתגורר עמו, וקטין או חסר ישע המתגורר עם מי שאחראי עליו כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם סיוע אזרחי“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} נציג חברה מפעילה שמנהל יחידת הפיקוח הטכנולוגי הסמיכו לשמש ככזה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ד|סעיף 3ד}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הערכת מסוכנות“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} הערכת הסיכון, לרבות רמת הסיכון, לקיומה של התנהגות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}} כלפי בן משפחה אשר צו הגנה כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}} התבקש להגנתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מפעילה“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} חברה, אחת או יותר, שהמדינה התקשרה עימה למטרה ממטרות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הספקה, התקנה, הפעלה ותחזוקה של אמצעי פיקוח טכנולוגי;
{{ח:תתת|(2)}} הסתייעות בגורם סיוע אזרחי לביצוע תפקידיה של יחידת הפיקוח הטכנולוגי, לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיף 3ג}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חסר ישע“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 368א|בסעיף 368א לחוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טווח אזהרה“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} תחום הסמוך גאוגרפית לטווח ההפרה, כפי שקבע בית המשפט בצו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, אשר מתנהל בו מעקב אחר מיקומו של המפוקח בהתאם להוראות חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טווח הפרה“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} אזור, יישוב או מקום מסוים אחר שבית המשפט אסר על המפוקח להיכנס אליו בצו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, או אזור שבו נמצא בן המשפחה שלהגנתו ניתן צו הגנה כאמור שבית המשפט אסר על המפוקח בצו הגנה כאמור להימצא במרחק מסוים ממנו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”טכנאי“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} נציג חברה מפעילה שהוסמך לשמש טכנאי לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ד|סעיף 3ד}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יחידת הפיקוח הטכנולוגי“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} היחידה שהוקמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיף 3ג(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מאגר מידע“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} המאגר שהוקם לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ח|סעיף 3ח(א)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מוקדן“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} סוהר שמונה לשמש מוקדן לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיף 3ג(ד)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל היחידה“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} מי שמונה לתפקיד מנהל יחידת הפיקוח הטכנולוגי לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיף 3ג(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מעריך מסוכנות“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} מי שמונה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6ב|סעיף 6ב}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפוקח“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} מי שניתן כלפיו צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנציב“, ”סוהר“ ו”סוהר בכיר“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} כהגדרתם {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר|בפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל״ב–1971}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבירת אלימות“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 192|סעיפים 192}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 245|245}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 246|246}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 300|300 עד 301ג}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 305|305}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 329|329}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 333|333 עד 335}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 345|345 עד 348}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 351|351}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 368ב|368ב}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 368ג|368ג}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 369|369 עד 374}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 377|377}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 380|380}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 382|382(ג)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 427|427}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 428|או 428 לחוק העונשין, התשל״ז–1977}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבירת אלימות במשפחה“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} עבירת אלימות כלפי בן משפחה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד סוציאלי לפי חוק“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} עובד סוציאלי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)|חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש״ך–1960}};
{{ח:תתת|(2)}} עובד סוציאלי לפי {{ח:חיצוני|חוק ההגנה על חוסים|חוק ההגנה על חוסים, התשכ״ו–1966}};
{{ח:תתת|(3)}} עובד סוציאלי לעניין סדרי דין כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|בחוק הסעד (סדרי דין בענייני קטינים, חולי נפש ונעדרים), התשט״ו–1955}};
{{ח:תתת|(4)}} עובד סוציאלי לפי {{ח:חיצוני|חוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית-התפתחותית)|חוק הסעד (טיפול באנשים עם מוגבלות שכלית־התפתחותית), התשכ״ט–1969}};
{{ח:תתת|(5)}} עובד סוציאלי לפי {{ח:חיצוני|חוק אימוץ ילדים|חוק אימוץ ילדים, התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 3ב|בסעיף 3ב(ג)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קטין“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הכשרות המשפטית והאופטרופסות|בחוק הכשרות המשפטית והאופטרופסות, התשכ״ב–1962}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין משטרה מוסמך“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} קצין משטרה שהמפקח הכללי של משטרת ישראל או מי מטעמו הסמיכו לשם אישור המלצה על טווח אזהרה וטווח הפרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ב|סעיף 3ב(ו)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקיד סעד“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות ביטחון“ – משטרת ישראל, הרשות להגנה על עדים, משמר הכנסת, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת|בחוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת, התשכ״ח–1968}}, צבא הגנה לישראל, שירות הביטחון הכללי ושירות בתי הסוהר.

{{ח:סעיף|2|צו הגנה|תיקון: תשנ״ו, תשנ״ח, תשס״א, תשס״ב, תשע״א, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי לתת צו האוסר על אדם לעשות את אלה כולם או מקצתם או לקבוע להם תנאים (להלן – צו הגנה):
{{ח:תתת|(1)}} להיכנס לדירה בה מתגורר בן משפחתו או להימצא בתחום מרחק מסויים מאותה דירה, והוא אף אם יש לו זכות כלשהי בה {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} או להיכנס למקום מסוים אחר שבו שוהה בן משפחתו באופן קבוע במהלך שגרת חייו, לרבות מקום עבודתו, או להימצא בתחום מרחק מסוים מאותו מקום;
{{ח:תתת|(2)}} להטריד את בן משפחתו בכל דרך ובכל מקום;
{{ח:תתת|(3)}} לפעול בכל דרך המונעת או המקשה על שימוש בנכס המשמש כדין את בן משפחתו, והוא אף אם יש לו זכות כלשהי בנכס;
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} להימצא בתחום מרחק מסוים ממקום הימצאו של בן משפחתו, ביודעו כי בן המשפחה נמצא באותו מקום.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} על מתן צו הגנה לפי סעיף קטן (א)(1) או (4) יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ב|סעיף 3ב}} לעניין שימוש באמצעי פיקוח טכנולוגי.
{{ח:תת|(ב)}} צו הגנה יכול שיכיל גם דרישה לערובה הן לקיומו והן להתנהגות טובה, או כל הוראה אחרת הדרושה, לדעת בית המשפט, להבטחת שלומו ובטחונו של בן משפחה, ויכול שיכיל גם הוראות בדבר הסידורים הנדרשים כתוצאה ממתן הצו.
{{ח:תת|(ג)}} תנאי הערובה כאמור בסעיף קטן (ב), לרבות חילוטה, יפורטו בצו ההגנה.
{{ח:תת|(ג1)}} בית המשפט רשאי, מנימוקים מיוחדים שיפורטו בהחלטתו, להאריך את תקופת תוקפה של ערובה להתנהגות טובה לתקופה שלא תעלה על שנה מיום שיפוג תוקפו של צו ההגנה.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ז)|(1)}} ניתן צו הגנה להגנתו של קטין, תימסר הודעה על כך על ידי בית המשפט, לעובד סוציאלי שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)|חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש״ך–1960}}.
{{ח:תתת|(2)}} ניתן צו הגנה להגנתו של קטין, רשאי בית המשפט להורות לעובד סוציאלי כאמור בפסקה (1), להגיש תסקיר בכתב במועד שיקבע.
{{ח:תתת|(3)}} ניתן צו הגנה להגנתו של קטין כאמור בסעיף קטן (א)(1), כלפי אדם האחראי על הקטין, יורה בית המשפט לעובד סוציאלי כאמור בפסקה (1), על הגשת תסקיר לבית המשפט; תסקיר כאמור יוגש בתוך 30 ימים ובו ימסור העובד הסוציאלי, בין היתר, את עמדתו ביחס לקיומה של אפשרות לשמירת קשר בין הקטין לבין האחראי על הקטין.
{{ח:תתת|(4)}} נוכח בית המשפט, על סמך תסקיר כאמור בפסקה (3), כי שמירת הקשר בין הקטין ובין האחראי על הקטין שכלפיו ניתן צו ההגנה, עולה בקנה אחד עם טובת הקטין, רשאי הוא ליתן הוראות לעניין זה.
{{ח:תת|(ח)}} ניתן צו הגנה כאמור בסעיף קטן (א)(1) כלפי אדם האחראי על קטין, ומטרת הצו אינה להגן על הקטין, רשאי בית המשפט לתת הוראות לעניין שמירת הקשר שבין האדם לבין הקטין, ובלבד שנוכח, על סמך תסקיר לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} או בדרך אחרת, כי מתן הוראות כאמור לא יהיה כרוך בפגיעה בקטין; {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} התבקשה הערכת מסוכנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} כלפי אדם האחראי על הקטין, לא ייתן בית משפט צו לקבלת התסקיר כאמור אלא לאחר שקיבל את הערכת המסוכנות.
{{ח:תת|(ח1)}} בית משפט הדן בבקשה למתן צו הגנה לפי הוראות חוק זה, רשאי לתת גם צו מניעת הטרדה מאיימת לאדם, לענין בן משפחתו, בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק מניעת הטרדה מאיימת|חוק מניעת הטרדה מאיימת, התשס״ב–2001}}.
{{ח:תת|(ט)}} לעניין סעיף זה, ”אחראי על קטין“ – הורה, הורה חורג, אפוטרופוס, או מי שהקטין נתון במשמורתו או בהשגחתו.

{{ח:סעיף|2א|התחייבות לקבלת טיפול|תיקון: תשנ״ו, תשפ״ב, ק״ת תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} ניתן צו הגנה, רשאי בית המשפט עם מתן הצו או במועד מאוחר יותר, להורות למחוייב על פי הצו, לתת התחייבות שיקבל טיפול מגורם שיקבע בית המשפט (להלן בסעיף זה – התחייבות לקבלת טיפול).
{{ח:תת|(ב)}} לא יורה בית משפט על התחייבות לקבלת טיפול, אלא לאחר שהוגש לו תסקיר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}} ובית המשפט נוכח כי המחוייב על פי צו ההגנה מתאים לטיפול, מסכים ומבין את תנאיו ואת מהותו של הטיפול, וכי קיימת מסגרת לטיפול בו.
{{ח:תת|(ג)}} נתן בית משפט הוראה להתחייבות לקבלת טיפול, יורה על מסירת דיווח לבית המשפט על התקדמות הטיפול, במועדים ובדרכים שיקבע.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} בסעיף קטן זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מסגרת טיפולית מתאימה“ – מסגרת טיפולית המתאימה לטיפול באדם שתוקצבה במסגרת התקציב שנותר לאחר תקצוב העסקת עובדים סוציאליים מגייסים ומעריכים, מתוך כלל התקציב שיועד לביצוע סעיף זה בחוק תקציב שנתי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|בחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}} (להלן – חוק תקציב שנתי);
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”עובד סוציאלי מגייס ומעריך“ – עובד סוציאלי שהסמיך שר הרווחה והביטחון החברתי לביצוע סעיף קטן זה ושהעסקתו תוקצבה במסגרת התקציב שיועד לביצוע סעיף זה בחוק תקציב שנתי;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”תקופת הוראת השעה“ – תקופה שתחילתה ביום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_614029.pdf|חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס׳ 18 – הוראת שעה), התשפ״ב–2021}} {{ח:הערה|(ביום 15.8.2022)}}, וסיומה בתום חמש שנים מאותו מועד, ואם הוארכה לפי הוראות פסקה (9) – עד תום תקופת ההארכה.
{{ח:תתת|(2)}} בתקופת הוראת השעה יחולו הוראות סעיף קטן זה ולא יחולו הוראות סעיפים קטנים (א) עד (ג).
{{ח:תתת|(3)}} ניתן צו הגנה, יורה בית המשפט, עם מתן הצו או במועד מאוחר יותר, על קבלת חוות דעת של עובד סוציאלי מגייס ומעריך לגבי המחויב על פי הצו (בסעיף קטן זה – חוות הדעת); חוות הדעת תכלול התייחסות מפורשת להתאמת המחויב על פי הצו לטיפול ולקיומו של מקום פנוי במסגרת טיפולית מתאימה או במסגרת טיפולית אחרת התואמת את צרכיו; הוראות פסקה זו לא יחולו על צו הגנה שניתן במעמד צד אחד, אלא אם כן המחויב על פי הצו הוזמן כדין ולא התייצב לדיון.
{{ח:תתת|(4)}} על אף האמור בפסקה (3), בית המשפט רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, שלא להורות על קבלת חוות הדעת.
{{ח:תתת|(5)}} הוגשה חוות הדעת, רשאי בית המשפט להורות שהמחויב על פי צו ההגנה יקבל טיפול במסגרת מטעם המדינה שהומלצה בחוות הדעת, אם נמצא בחוות הדעת כי הוא מתאים לטיפול וכי יש מקום פנוי באותה מסגרת.
{{ח:תתת|(6)}} נתן בית המשפט הוראה לקבלת טיפול כאמור בפסקה (5), יורה על מסירת דיווח לבית המשפט בדבר התקדמות הטיפול, במועדים ובדרכים שיקבע; עם קבלת הדיווח, רשאי בית המשפט לבקש את תגובת הצדדים, והוא רשאי לזמן את הצדדים כדי לבחון מחדש את צו ההגנה ואת תנאיו.
{{ח:תתת|(7)}} הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על צו הגנה שניתן לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}}.
{{ח:תתת|(8)}} שר הרווחה והביטחון החברתי ידווח לוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי של הכנסת, אחת לשנה, החל מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_614029.pdf|חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס׳ 18 – הוראת שעה), התשפ״ב–2021}} {{ח:הערה|(ביום 15.8.2022)}}, על יישום הוראות סעיף קטן זה, ובכלל זה על מספר המחויבים על פי צו הגנה שניתנה לגביהם חוות דעת, על מספר המחויבים כאמור שהופנו לקבלת טיפול ועל מספר המחויבים שסיימו הליך של טיפול.
{{ח:תתת|(9)}} שר המשפטים, בהסכמת שר הרווחה והביטחון החברתי ושר האוצר ובאישור הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי של הכנסת, רשאי להאריך, בצו, את תקופת הוראת השעה בתקופות נוספות שלא יעלו על שלוש שנים במצטבר.

{{ח:סעיף|2ב|איסור החזקה ונשיאה של נשק|תיקון: תשס״א}}
{{ח:ת}} ניתן צו הגנה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2}}, ייאסר על המחויב בצו להחזיק או לשאת נשק, לרבות נשק שניתן לו מטעם רשות ביטחון או רשות אחרת מרשויות המדינה; בית המשפט יורה, במעמד מתן הצו, על תפיסת נשקו של המחויב בצו, לאלתר.

{{ח:סעיף|2ג|היתר להחזקה ולנשיאה של נשק|תיקון: תשס״א, תשס״ט, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2ב|סעיף 2ב}}, ניתן צו הגנה שאינו כולל איסור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(1)}}, רשאי בית המשפט, לבקשת המחויב בצו, הנושא או המחזיק נשק כדין, להתיר לו להמשיך להחזיק או לשאת נשק, אם סבר כי אין בכך כדי להוות סיכון לשלומו של בן משפחה, והתקיימה אחת מהוראות פסקאות (1) עד (3) –
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} על אף הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2ב|סעיף 2ב}}, ניתן צו הגנה שאינו כולל איסור כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)(1) או (4)}}, רשאי בית המשפט, לבקשת המחויב בצו, הנושא או המחזיק נשק כדין, להתיר לו להמשיך להחזיק או לשאת נשק, אם סבר כי אין בכך כדי להוות סיכון לשלומו של בן משפחה, והתקיימה אחת מהוראות פסקאות (1) עד (3) –
{{ח:תתת|(1)}} הנשק דרוש לו לשם הגנה עצמית מפני סכנה ממשית;
{{ח:תתת|(2)}} הנשק משמש אותו במסגרת עבודתו אצל בעל רישיון מיוחד או במפעל ראוי והתקיימו שני אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} איסור החזקה או נשיאה של נשק עלול להביא להפסקת עבודתו או לפגוע באופן ממשי בהמשך עבודתו;
{{ח:תתתת|(ב)}} הממונה על המחויב בצו אצל בעל הרישיון המיוחד או במפעל הראוי, הגיש לבית המשפט בקשה מנומקת בכתב להמשך ההחזקה והנשיאה של הנשק בידי המחויב בצו;
{{ח:תתת}} בפסקה זו –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”בעל רישיון מיוחד“ – בעל רישיון מיוחד לפי {{ח:חיצוני|חוק כלי היריה#סעיף 10ג|סעיף 10ג לחוק כלי היריה, התש״ט–1949}} (להלן – חוק כלי היריה);
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”מפעל ראוי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק כלי היריה#סעיף 10|בסעיף 10 לחוק כלי היריה}};
{{ח:תתת|(3)}} הוא איש רשות ביטחון והממונה עליו ברשות הביטחון הגיש לבית המשפט בקשה מנומקת בכתב להמשך ההחזקה והנשיאה של הנשק בידי המחויב בצו; בפסקה זו, ”הממונה“ – אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} כשהמחויב בצו הוא איש משטרת ישראל – ממונה שהוא בדרגת ניצב משנה ומעלה;
{{ח:תתתת|(ב)}} כשהמחויב בצו הוא איש משמר הכנסת – ממונה שהוא בדרגת גונן משנה ומעלה;
{{ח:תתתת|(ג)}} כשהמחויב בצו הוא איש צבא הגנה לישראל – ממונה שהוא מפקד יחידה בדרגת סגן אלוף ומעלה;
{{ח:תתתת|(ד)}} כשהמחויב בצו הוא איש שירות בתי הסוהר – ממונה שהוא בדרגת גונדר משנה ומעלה;
{{ח:תתתת|(ה)}} כשהמחויב בצו הוא איש הרשות להגנה על עדים – מנהל הרשות או עובד הרשות שהוא הסמיכו לכך.
{{ח:תת|(ב)}} לענין מחויב בצו הנמנה עם הכוחות הסדירים או עם כוחות המילואים של צבא הגנה לישראל, רשאי גם מפקד יחידה שדרגתו סגן אלוף ומעלה להגיש ביוזמתו בקשה לבית המשפט כי יותר למחויב בצו הגנה כאמור, להחזיק או לשאת נשק, ורשאי בית המשפט להתיר כן למחויב בצו, אם סבר כי אין בכך כדי להוות סיכון לשלומו של בן משפחה.

{{ח:סעיף|2ד|דיון במעמד הצדדים|תיקון: תשס״א}}
{{ח:ת}} דיון בבקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2ג|סעיף 2ג}} יתקיים במעמד שני הצדדים ובלבד שבבקשה –
{{ח:תת|(1)}} לפי {{ח:פנימי|סעיף 2ג|סעיף 2ג(א)(2) או (3)}} יתקיים הדיון גם במעמד נציג בעל הרישיון המיוחד, המפעל הראוי או רשות הביטחון לפי הענין;
{{ח:תת|(2)}} לפי {{ח:פנימי|סעיף 2ג|סעיף 2ג(ב)}} יוזמן לדיון גם המחויב בצו.

{{ח:סעיף|2ה|הסדרים להבטחת שלום בן המשפחה|תיקון: תשס״א}}
{{ח:ת}} התיר בית המשפט למחויב בצו הגנה להחזיק או לשאת נשק לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2ג|סעיף 2ג}}, יפרט את הנימוקים ויקבע בצו תנאים והסדרים להבטחת שלום בן משפחתו של המחויב בצו; ניתן ההיתר על פי הבקשה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2ג|סעיף 2ג{{ח:הערה|(א)}}(2) או (3) או (ב)}}, יפרט בית המשפט את הצעדים שינקוט בעל הרישיון המיוחד, בעל המפעל הראוי או רשות הביטחון, לפי הענין, שנקבעו בהסכמתם להבטחת קיומם של התנאים וההסדרים שקבע לענין זה.

{{ח:סעיף|2ו|העברת החלטות בית המשפט|תיקון: תשס״א, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט ימסור לגורמים האלה הודעה על צו הגנה שנתן לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}} וכן על היתר שנתן לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 2ג|סעיפים 2ג}} {{ח:פנימי|סעיף 2ה|ו־2ה}}:
{{ח:תתת|(1)}} פקיד הרישוי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק כלי היריה|בחוק כלי היריה}};
{{ח:תתת|(2)}} משטרת ישראל;
{{ח:תתת|(3)}} צבא הגנה לישראל – אם המחויב בצו נמנה עם כוחות המילואים של צבא הגנה לישראל או אם נמסר לו נשק מטעם צבא הגנה לישראל או בהסכמתו כדי להחזיקו, לרבות נשק שנמסר לו לפי תעודת הרשאה כאמור {{ח:חיצוני|חוק כלי היריה#סעיף 5ב|בסעיף 5ב(ג) לחוק כלי היריה}};
{{ח:תתת|(4)}} רשות ביטחון – רשות הביטחון שעמה נמנה המחויב בצו.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), נתן בית המשפט צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, לרבות צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי מותנה כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 3ב|בסעיף 3ב(ח)}}, ימסור הודעה על מתן הצו גם ליחידה לפיקוח טכנולוגי.

{{ח:סעיף|3|בקשה למתן צו הגנה והתנאים לנתינתו|תיקון: תשנ״ו, תשנ״ח, תשס״ח, תשע״א}}
{{ח:ת}} לבקשת בן משפחה, היועץ המשפטי לממשלה או נציגו, תובע משטרתי, או עובד סוציאלי שהתמנה על פי {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)|חוק הנוער (טיפול והשגחה), התש״ך–1960}} או על פי {{ח:חיצוני|חוק ההגנה על חוסים|חוק ההגנה על חוסים, התשכ״ו–1966}}, רשאי בית המשפט לתת צו הגנה מפני אדם אם ראה כי נתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} בסמוך לפני הגשת הבקשה נהג באלימות בבן משפחתו, ביצע בו עבירת מין או כלא אותו שלא כדין;
{{ח:תת|(2)}} התנהגותו נותנת בסיס סביר להניח כי הוא מהווה סכנה גופנית ממשית לבן משפחתו או שהוא עלול לבצע בו עבירת מין;
{{ח:תת|(3)}} התעלל בבן משפחתו התעללות נפשית מתמשכת, או התנהג באופן שאינו מאפשר לבן משפחתו ניהול סביר ותקין של חייו;
{{ח:ת}} לענין סעיף זה, ”עבירת מין“ – עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#פרק י סימן ה|סימן ה׳ בפרק י׳ לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף|3א|צו הגנה מפני קטין|תיקון: תשס״ז, תשע״א, תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה למתן צו הגנה מפני קטין תוגש לבית המשפט לעניני משפחה או לבית דין דתי שהוקמה בו יחידת סיוע לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי דין דתיים (יחידות סיוע)|חוק בתי דין דתיים (יחידות סיוע), התשע״א–2011}}, ובלבד שבית הדין דן בעניינו של הקטין בתובענה אחרת שבסמכותו.
{{ח:תת|(ב)}} על בקשה שהגיש בן משפחה יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בית המשפט יפנה את המבקש ואת הקטין (בסעיף קטן זה – הצדדים) ליחידת הסיוע שבבית המשפט;
{{ח:תתת|(2)}} יחידת הסיוע תודיע לבית המשפט אם הגיעו הצדדים להסכמה בדבר הסדר הסכסוך ואת המלצותיה בענין;
{{ח:תתת|(3)}} לא הגיעו הצדדים לידי הסכמה, תודיע יחידת הסיוע לקטין על זכותו להיות מיוצג על ידי עורך דין בדיון כאמור בפסקה (4), בהתאם להוראות {{ח:חיצוני|חוק הסיוע המשפטי|חוק הסיוע המשפטי, התשל״ב–1972}}, זולת אם בחר הקטין להיות מיוצג על ידי עורך דין מטעמו;
{{ח:תתת|(4)}} ראה בית המשפט, לאחר ששקל את נסיבות הענין ואת טובת הקטין נושא הבקשה, כי יש צורך לתת צו הגנה, רשאי הוא, לאחר שנתן לקטין הזדמנות להשמיע את עמדתו לפניו, לתת צו הגנה; ואולם לא ייתן בית המשפט צו לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)(1)}}, אלא לאחר שקיבל תסקיר בכתב מעובד סוציאלי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, ובלבד שנמצא סידור חוץ ביתי הולם לקטין.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)#סעיף 3א|סעיף 3א לחוק הנוער (טיפול והשגחה), התש״ך–1960}} ואין בהגשת בקשה לצו הגנה לבית דין דתי, לפי סעיף קטן (א), כדי להקנות לבית הדין סמכות לדון לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)|החוק האמור}}.

{{ח:סעיף|3ב|צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}}
{{ח:תת|(א)}} בצו הגנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)(1)}} רשאי בית המשפט לכלול הוראה בדבר שימוש באמצעי פיקוח טכנולוגי, אם מתקיימים התנאים לפי סעיף קטן (ג); צו הגנה כאמור יינתן לאחר שניתנה הסכמתו של בן המשפחה שלהגנתו ניתן הצו לשימוש באמצעי הפיקוח והוא קיבל הסבר על אמצעי הפיקוח ויעילותו ואיסוף המידע על אודותיו, ואם ניתן הצו להגנתו של בן משפחה שהוא קטין – גם התנאים לפי סעיף קטן (ז).
{{ח:תת|(ב)}} לא ייתן בית המשפט צו הגנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)(4)}}, אלא אם כן הצו הוא להגנתו של בן משפחה שאינו קטין או חסר ישע ומתקיימים התנאים לפי סעיף קטן (ג) ובית המשפט כלל בצו כאמור הוראה בדבר שימוש באמצעי פיקוח טכנולוגי כלפי המפוקח וכלפי בן המשפחה שלהגנתו ניתן הצו; צו הגנה כאמור יינתן לאחר שניתנה הסכמתו של בן המשפחה שלהגנתו ניתן הצו לשימוש באמצעי הפיקוח, לרבות הסכמתו לניטור מקום הימצאו, והוא קיבל הסבר על אמצעי הפיקוח ויעילותו ועל איסוף המידע על אודותיו.
{{ח:תת|(ג)}} ואלה התנאים למתן צו הגנה הכולל הוראה לשימוש באמצעי פיקוח טכנולוגי, כאמור בסעיף קטן (א) או (ב) (בחוק זה – צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי):
{{ח:תתת|(1)}} בית המשפט שוכנע כי שימוש באמצעי פיקוח טכנולוגי נדרש, בנסיבות העניין, לשם הגנה על בן המשפחה, בשל חשש ממשי להפרה של צו ההגנה או בשל סכנה גבוהה הנשקפת מהאדם שכלפיו ניתן או מתבקש הצו, כלפי בן המשפחה שלהגנתו ניתן או מתבקש הצו;
{{ח:תתת|(2)}} האדם שכלפיו מתבקש צו בתנאי פיקוח טכנולוגי הורשע בעבר בעבירת אלימות או בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה יש הצדקה להטלת הפיקוח, והוגש נגדו כתב אישום בעבירות כאמור או שהופר צו הגנה קודם שניתן כלפיו; לעניין זה יראו גם מי שהוגש נגדו כתב אישום והתקיימו נסיבות {{ח:חיצוני|חוק טיפול בחולי נפש#סעיף 15|סעיף 15(א) או (ב) לחוק טיפול בחולי נפש, התשנ״א–1991}};
{{ח:תתת|(3)}} התקבלה הערכת מסוכנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} או שהובאה בפני בית המשפט הערכת מסוכנות קודמת בעניינו של מי שכלפיו ניתן או מבוקש צו ההגנה; ואולם, לא תובא בפני בית המשפט הערכת מסוכנות שנערכה ביוזמת מי מהצדדים או מי מטעמם, לפי בחירתם.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט ייתן צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי לאחר ששקל את הפגיעה בפרטיותו ובחופש התנועה של האדם שכלפיו ניתן או מתבקש הצו אל מול הסכנה הנשקפת לשלומו של בן המשפחה שלהגנתו ניתן או מתבקש הצו והפגיעה האפשרית בו ובשגרת חייו אם לא יינתן הצו, ונוכח כי לא ניתן להשיג את מטרת השימוש באמצעי פיקוח טכנולוגי בדרך אחרת שפגיעתה פחותה.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), שוכנע בית המשפט, על פי הראיות שהובאו בפניו כי יש סכנה גבוהה וממשית לחייו של בן המשפחה שלהגנתו ניתן או מתבקש צו הגנה, רשאי הוא לתת צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, מנימוקים מיוחדים שיירשמו, גם אם לא התקיים אחד או יותר מהתנאים כאמור בסעיף קטן (ג)(2) ו־(3).
{{ח:תת|(ו)}} בדיון למתן צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי תמסור יחידת הפיקוח הטכנולוגי הודעה לבית המשפט, בתוך חמישה ימים מהמועד שבו ביקש בית המשפט לקבלה, על כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} קיומו של אמצעי פיקוח טכנולוגי פנוי;
{{ח:תתת|(2)}} קיומה של היתכנות טכנולוגית לשימוש באמצעי כאמור בנסיבות העניין;
{{ח:תתת|(3)}} המלצת משטרת ישראל שאישר קצין משטרה מוסמך בדבר טווח ההפרה וטווח האזהרה; בית המשפט רשאי לתת ליחידת הפיקוח הטכנולוגי הנחיות מיוחדות לעניין השיקולים שתשקול משטרת ישראל לעניין זה, לשם התחשבות בצרכיו של מי שכלפיו ניתן או מתבקש צו הגנה ושל בן המשפחה שלהגנתו ניתן או מתבקש הצו.
{{ח:תת|(ז)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ז)}}, צו הגנה כאמור בסעיף קטן (א) שניתן להגנתו של בן משפחה שהוא קטין, יינתן בכפוף לתנאים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אמצעי הפיקוח הטכנולוגי יופעל לגבי מקום מגוריו של הקטין או מקום אחר שיורה עליו בית המשפט;
{{ח:תתת|(2)}} ניתנה הסכמת הורהו או אפוטרופסו של הקטין, שאינו המפוקח, ואם מלאו לקטין 14 שנים – ניתנה גם הסכמתו לצו; ואולם בית המשפט רשאי להורות על שימוש באמצעי פיקוח טכנולוגי אף ללא הסכמת הקטין, הורהו או אפוטרופסו, בנסיבות מיוחדות שיירשמו.
{{ח:תת|(ח)}} סבר בית המשפט כי מתקיימים התנאים למתן צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, אך אין בנמצא אמצעי פיקוח טכנולוגי פנוי, רשאי הוא להורות על צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי מותנה, ויבהיר לצדדים את משמעות הצו; התפנה אמצעי פיקוח טכנולוגי, תודיע על כך יחידת הפיקוח הטכנולוגי לצדדים, בהתאם להוראות שיקבע השר לביטחון לאומי בתקנות.
{{ח:תת|(ט)}} בצו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי יורה בית המשפט מהו טווח ההפרה ומהו טווח האזהרה לעניין האיסורים הכלולים בצו, ויבהיר למפוקח את משמעות הצו, את תנאיו ואת תוצאות הפרתו, ובכלל זה את חובתו לענוד את אמצעי הפיקוח הטכנולוגי בהתאם להוראות הצו ואת חובתו לשתף פעולה עם יחידת הפיקוח הטכנולוגי, ויבהיר את המשמעות של אי־שיתוף הפעולה מצידו.
{{ח:תת|(י)}} הוגשה בקשה להארכת תוקפו של צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, רשאי בית המשפט להורות על הגשת הערכת מסוכנות נוספת לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}} או על מסירת הודעה נוספת של יחידת הפיקוח הטכנולוגי לפי סעיף קטן (ו), אם מצא שהעדכון נדרש לשם קבלת החלטה בעניין שלפניו, בין היתר בשל שינוי הנסיבות.
{{ח:תת|(יא)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על צו הגנה מפני קטין.
{{ח:תת|(יב)|(1)}} בית המשפט יקבל מהיחידה לפיקוח טכנולוגי דיווח עיתי על מספר האמצעים הטכנולוגיים הפנויים מתוך מכסת האמצעים הטכנולוגיים שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3י|סעיף 3י}}, אם נקבעה, באופן שייקבע בין הנהלת בתי המשפט ובין שירות בתי הסוהר.
{{ח:תתת|(2)}} בית המשפט יקבל ממשרד הרווחה והביטחון החברתי דיווח עיתי על מספר הערכות המסוכנות הפנויות מתוך המכסה שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6ד|סעיף 6ד}}, אם נקבעה, באופן שייקבע בין הנהלת בתי המשפט ובין משרד הרווחה והביטחון החברתי.

{{ח:סעיף|3ג|הקמת יחידת פיקוח טכנולוגי ומינוי בעלי תפקידים ביחידה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}}
{{ח:תת|(א)}} בשירות בתי הסוהר תוקם יחידת פיקוח טכנולוגי, שתבצע את התפקידים שלהלן וכל תפקיד אחר המוטל עליה לפי חוק זה:
{{ח:תתת|(1)}} ניטור של מקום הימצאו של מפוקח באמצעי הפיקוח הטכנולוגי שבו נעשה שימוש על פי צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי;
{{ח:תתת|(2)}} ניטור של מקום הימצאו של בן המשפחה שלהגנתו ניתן צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, באמצעי הפיקוח הטכנולוגי שבו נעשה שימוש על פי הצו כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} מניעת הפרה של צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, באמצעות אזהרת המפוקח, בירור מולו, ובמקרים המתאימים – הזעקת כוח משטרתי על פי נוהל שייקבע;
{{ח:תתת|(4)}} הגנה על בן המשפחה שלהגנתו ניתן צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי ואזהרתו מפני חשש להפרת הצו, ובמקרים המתאימים – הזעקת כוח משטרתי או גורם סיוע אזרחי למקום הימצאו, או שניהם, בהתאם לנסיבות העניין;
{{ח:תתת|(5)}} הקמה וניהול של מאגר מידע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3ח|בסעיף 3ח}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר לביטחון לאומי ימנה סוהר בכיר שישמש מנהל של יחידת הפיקוח הטכנולוגי; מנהל היחידה יהיה אחראי להפעלת היחידה, להסמכת טכנאים וגורם סיוע אזרחי בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ד|סעיף 3ד}}, ולביצוע פעולות בקרה ופיקוח על הפעלת הפיקוח הטכנולוגי ועל פעילות החברה המפעילה.
{{ח:תת|(ג)}} הנציב רשאי למנות, מקרב סוהרי שירות בתי הסוהר, מבררים לעניין חוק זה; מברר יעמוד בקשר עם מפוקח ועם בן המשפחה שלהגנתו ניתן צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, בתקופת תוקפו של הצו, ויערוך בירור בעקבות חיווי שהתקבל מאמצעי פיקוח טכנולוגי, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ה|סעיף 3ה(א)}}; לשם מתן הסבר על אודות מנגנון ההפעלה של אמצעי הפיקוח הטכנולוגי ודרישות הפיקוח, רשאי המברר להיכנס למקום מגוריו של המפוקח ושל בן המשפחה שלהגנתו ניתן צו ההגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, וכן רשאי הוא לזמנם למקום שיקבע, והכול בתיאום עימם ובהסכמתם.
{{ח:תת|(ד)}} הנציב רשאי למנות, מקרב סוהרי שירות בתי הסוהר, מוקדנים לעניין חוק זה, שיבצעו פעולות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} מעקב אחר התראות במסך מרכז השליטה של יחידת הפיקוח הטכנולוגי בשלב כניסת מפוקח לטווח האזהרה או לטווח ההפרה, ופעולה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 3ה|סעיף 3ה(ב)}}, בעקבות חיווי שהתקבל מאמצעי פיקוח טכנולוגי;
{{ח:תתת|(2)}} קבלת פניות ליחידת הפיקוח הטכנולוגי, ובכלל זה קבלת קריאות מצוקה של בן משפחה שלהגנתו ניתן צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי;
{{ח:תתת|(3)}} מעקב אחר חיוויים ופניות לגבי אמצעי הפיקוח הטכנולוגי, ובכלל זה לגבי תקלות, ותיעוד של כל אלה.
{{ח:תת|(ה)}} לשם מילוי תפקידם לפי חוק זה, יעברו מנהל היחידה, מברר או מוקדן הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות שיהיו נתונות להם, ויעמדו בתנאי כשירות נוספים, והכול כפי שיקבע השר לביטחון לאומי.

{{ח:סעיף|3ד|הסמכת נציגי חברה מפעילה ותפקידם|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}}
{{ח:תת|(א)}} מנהל היחידה רשאי להסמיך נציגים של חברה מפעילה לשם הסתייעות בהם לביצוע תפקידי היחידה לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיף 3ג}}, כמפורט להלן:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין נציג שהוא טכנאי – התקנת אמצעי פיקוח טכנולוגי, ובכלל זה בדיקת קיומה של היתכנות להתקנתו, בדיקת תקינותו של האמצעי, תיקונו והחלפתו; לשם מילוי תפקידו רשאי הטכנאי להיכנס למקום מגוריו של המפוקח ושל בן המשפחה שלהגנתו ניתן צו ההגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי וכן רשאי הוא לזמנם למקום שיקבע לביצוע התקנת האמצעי הטכנולוגי בכל עת סבירה ובתיאום מראש;
{{ח:תתת|(2)}} לעניין נציג שהוא גורם סיוע אזרחי – הגעה למקום שהותו של בן המשפחה שלהגנתו ניתן צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, במטרה לסייע לו להיכנס למקום בטוח.
{{ח:תת|(ב)}} לא יוסמך כטכנאי או כגורם סיוע אזרחי אלא מי שמתקיימים לגביו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא אזרח ישראלי או תושב ישראל;
{{ח:תתת|(2)}} הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי, לדעת מנהל היחידה, לשמש בעל תפקיד כאמור, ולא הוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} הוא עבר הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות הנתונות לו לפי חוק זה כפי שהורה מנהל היחידה, ובכלל זה בתחום אלימות במשפחה ושמירה על פרטיות וכבוד האדם;
{{ח:תתת|(4)}} הוא לא עלול להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו לפי סעיף זה ובין עניין אישי שלו או תפקיד אחר שלו; לעניין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”עניין אישי“ – לרבות עניין אישי של קרובו או עניין של גוף שכל אחד מאלה או קרובו, מנהלים או עובדים אחראים בו, או עניין של גוף שיש לכל אחד מהם חלק בהון המניות שלו, בזכות לקבל רווחים, בזכות למנות מנהל או בזכות ההצבעה;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”קרוב“ – בן זוג, הורה, הורה הורה, הורה של בן זוג, ילד, אח או אחות, או אדם אחר הסמוך על שולחנו, וכן בן זוג או ילד של כל אחד מהם.
{{ח:תת|(ג)}} השר לביטחון לאומי רשאי לקבוע דרישות נוספות על האמור בסעיף קטן (ב), בעניין השכלה, ניסיון או השתלמויות, ורשאי הוא לקבוע דרישות שונות לתפקידים שונים.
{{ח:תת|(ד)}} עם הסמכת טכנאי או גורם הסיוע האזרחי, יביא מנהל היחידה לידיעתם את חובת הסודיות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11ב|סעיף 11ב}}, והם יחתמו על התחייבות לשמירה על סודיות המידע בהתאם לחובה כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} טכנאי או גורם הסיוע האזרחי לא יטפל במסגרת תפקידו בנושא שהטיפול בו יגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים, כאמור בסעיף קטן (ב)(4).
{{ח:תת|(ו)}} טכנאי וגורם הסיוע האזרחי יפעלו מטעם מנהל היחידה, בהתאם להנחיותיו ולהוראותיו ובפיקוחו, ולא יפעילו סמכות הכרוכה בהפעלה של שיקול דעת שניתן למנהל היחידה ולעובדיו לפי הוראות חוק זה.
{{ח:תת|(ז)}} מנהל היחידה רשאי לבטל הסמכה שנתן לנציג חברה מפעילה, לאחר שנתן לנציג כאמור הזדמנות לטעון את טענותיו, אם מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ההסמכה ניתנה על יסוד מידע כוזב או שגוי;
{{ח:תתת|(2)}} חדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן ההסמכה לפי סעיף קטן (ב) או (ג);
{{ח:תתת|(3)}} הוא הפר הוראה או הנחיה של מנהל היחידה לפי סעיף קטן (ו);
{{ח:תתת|(4)}} הוא התנהג התנהגות שאינה הולמת את תפקידו או התרשל בתפקידו.

{{ח:סעיף|3ה|חיווי מאמצעי פיקוח טכנולוגי|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}}
{{ח:תת|(א)}} התקבל חיווי מאמצעי פיקוח טכנולוגי המעיד על תקלה טכנית באמצעי כאמור או על כניסה של מפוקח לטווח אזהרה, רשאי מברר, לשם מניעת הפרה של צו ההגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי –
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מהמפוקח למסור לו את שמו ומענו, ולהציג לפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו;
{{ח:תתת|(2)}} לדרוש מהמפוקח למסור לו כל ידיעה או מסמך שעשויים לכלול מידע בנוגע לעמידתו בתנאי הצו או להפרתם, ובכלל זה לברר עימו את מקום הימצאו; בפסקה זו, ”מסמך“ – לרבות פלט כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:תתת|(3)}} להיכנס למקום הימצאו של המפוקח, אשר נמצא בטווח האזהרה או במקום התקלה הטכנית, ובלבד שלא ייכנס למקום המשמש למגורים אלא בהסכמת מחזיק המקום.
{{ח:תת|(ב)}} התקבל חיווי מאמצעי פיקוח טכנולוגי על כניסה של מפוקח לטווח אזהרה, יפעל המוקדן בהתאם למפורט להלן, והכול בהתאם לנוהל שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ו|סעיף 3ו}}.
{{ח:תתת|(1)}} יידע את המפוקח על דבר היכנסו לטווח האזהרה ויזהירו מפני הפרה של צו ההגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי;
{{ח:תתת|(2)}} יידע את בן המשפחה שלהגנתו ניתן צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי בדבר הצורך להיכנס למקום בטוח, ויודיע לגורם סיוע אזרחי להגיע למקום שהותו של בן המשפחה האמור;
{{ח:תתת|(3)}} יעדכן את משטרת ישראל, ככל שנדרש.
{{ח:תת|(ג)}} התקבל חיווי מאמצעי פיקוח טכנולוגי על כניסת המפוקח לטווח ההפרה, יודיע על כך המוקדן למשטרת ישראל.

{{ח:סעיף|3ו|הנחיות לבעלי תפקידים ביחידת הפיקוח הטכנולוגי ולנציגי חברה מפעילה|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} מנהל היחידה יורה בנוהל על אופן הפעולה של בעלי תפקידים ביחידת הפיקוח הטכנולוגי ובחברה המפעילה ועל תיעוד פעולתם, ובכלל זה יקבע הוראות לעניין אופן יצירת הקשר עם מפוקח או עם בן המשפחה שלהגנתו ניתן צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי.

{{ח:סעיף|3ז|אישור אמצעי פיקוח טכנולוגי|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} השר לביטחון לאומי, בהמלצת הגורמים המקצועיים במשרד לביטחון לאומי ובשירות בתי הסוהר, יאשר מכשיר או יישום כאמצעי פיקוח טכנולוגי, אם פגיעתו בזכויותיהם של מפוקחים אינה עולה על הנדרש לשם הגנה על בני משפחה שלהגנתם ניתן צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, והוא ברמת אמינות מספקת.

{{ח:סעיף|3ח|מאגר מידע|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}}
{{ח:תת|(א)}} יחידת הפיקוח הטכנולוגי תקים ותנהל מאגר שיכלול מידע שהתקבל מאמצעי פיקוח טכנולוגיים על נתוני איכון המעידים על הפרת צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי או על כניסה לטווח אזהרה, בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} מאגר המידע יהיה חסוי, לא יימסר מידע ממנו אלא לפי חוק זה ולא יחובר לרשת תקשורת מחשבים, למעט לרשת תקשורת מחשבים באחזקת שירות בתי הסוהר.
{{ח:תת|(ג)}} לא תתאפשר גישה למאגר המידע, למעט למורשה גישה שנקבע לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ג)(2)}}, ובכפוף להוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ד)}} לא ייעשה שימוש במידע שבמאגר המידע אלא למטרות שלהלן, והכול במידה שאינה עולה על הנדרש בנסיבות העניין:
{{ח:תתת|(1)}} הבטחת קיומו של צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי או הוכחת הפרתו, או מתן צו הגנה או הארכתו, בהליכים לפי חוק זה בלבד;
{{ח:תתת|(2)}} הליך פלילי נגד המפוקח בשל הפרת צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי או חשד להפרה כאמור, בשל ביצוע עבירת אלימות במשפחה, או עבירה אחרת כלפי בן המשפחה שלהגנתו ניתן הצו, תוך הפרת הצו, או כלפי קטין שהוא אחראי עליו, או בשל חשד לביצוע עבירה מהעבירות כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} בדיקת תקינות אמצעי פיקוח טכנולוגי, תחזוקת מאגר המידע, ביצוע תיקונים והוספת תוספות ועדכונים טכנולוגיים;
{{ח:תתת|(4)}} ביצוע תחקיר של הנתונים השמורים במאגר המידע, ובלבד שלא יועבר מידע שעלול להוביל לזיהוי אדם ממאגר המידע;
{{ח:תתת|(5)}} שימוש שהאדם אשר המידע מתייחס אליו נתן את הסכמתו אליו;
{{ח:תתת|(6)}} לשימוש יחידת הפיקוח הטכנולוגי או משטרת ישראל, לשם הגנה בהליך משפטי בשל ביצוע תפקידן על פי דין.
{{ח:תת|(ה)}} לא ייעשה שימוש במידע שבמאגר המידע נגד בן משפחה שלהגנתו ניתן צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי.
{{ח:תת|(ו)}} המידע שבמאגר המידע יישמר לתקופה המזערית הנדרשת לשם יישום הוראות חוק זה בעניין צווי הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, כפי שיקבע שר המשפטים בתקנות.
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), נדרשה גישה למאגר המידע לשם תחזוקה, תיקונים, הוספת תוספות או עדכונים טכנולוגיים, תותר הגישה למאגר לשם כך גם לבעלי מקצוע שאושרו מראש בידי ראש ענף ביטחון מידע בשירות בתי הסוהר או מי מטעמו.

{{ח:סעיף|3ט|אבטחת המידע|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} אמצעי הפיקוח הטכנולוגי, המידע המתקבל ממנו למאגר המידע כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3ח|בסעיף 3ח(א)}} והתקשורת בין אמצעי הפיקוח הטכנולוגי למאגר המידע, יאובטחו ברמת אבטחה גבוהה לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|3י|מכסת אמצעים לפיקוח טכנולוגי|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} השר לביטחון לאומי, בהסכמת שר האוצר, בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, יקבע בצו מספר מרבי של אמצעי פיקוח טכנולוגי שניתן להורות על שימוש בהם לפי חוק זה, שיעלה על המספר המרבי שנקבע במכסה הקודמת, אם נקבעה מכסה כאמור.

{{ח:סעיף|4|סדרי דין|תיקון: תשנ״ח, תשס״ח־2, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי לתת צו הגנה במעמד צד אחד; ניתן צו במעמד צד אחד יתקיים הדיון בנוכחות שני הצדדים בהקדם האפשרי ולא יאוחר משבעה ימים מיום מתן הצו.
{{ח:תת|(ב)}} נקבע דיון כאמור בסעיף קטן (א), רשאי בית המשפט להאריך את תקפו של הצו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}}, לבטלו או להכניס בו שינויים, אף אם מי שמחוייב בצו לא התייצב לדיון.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), צו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(3)}} יינתן רק במעמד שני הצדדים, אלא אם כן הוזמן המשיב כדין ולא התייצב לדיון.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} על אף האמור בסעיף קטן (א), צו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3(3)}} וצו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ב|סעיף 3ב}} יינתנו רק במעמד שני הצדדים, אלא אם כן הוזמן המשיב כדין ולא התייצב לדיון.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט לא ידחה בקשה למתן צו הגנה אלא לאחר שנתן למבקש או לבא כוחו הזדמנות להשמיע את טענותיו בעל פה, אלא אם כן ראה שמתקיימות נסיבות חריגות ומטעמים שיירשמו.

{{ח:סעיף|5|תקופת תוקף|תיקון: תשנ״ח, תשס״א, תשע״ד, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} תקפו של צו הגנה לא יעלה על שלושה חדשים; בית המשפט רשאי להאריך את תקפו של הצו מפעם לפעם, ובלבד שהתקופה הכוללת לא תעלה על ששה חדשים; ואולם, מנימוקים מיוחדים שיפורטו בהחלטתו, רשאי הוא להאריך את תוקפו של הצו לתקופה כוללת שלא תעלה על שנה אחת; וכן, מנימוקים מיוחדים כאמור, רשאי בית המשפט להאריך את תוקפו של צו ההגנה לתקופה כוללת שלא תעלה על שנה אחת נוספת.
{{ח:תת|(א1)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} ניתן צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ב|סעיף 3ב(ה)}}, ללא הבאת הערכת מסוכנות בפני בית המשפט, יעמוד תנאי הפיקוח הטכנולוגי בתוקפו לתקופה שלא תעלה על עשרה ימים, ורשאי בית המשפט להאריך את התנאי לתקופה אחת נוספת שלא תעלה על שישה ימים; התקבלה הערכת מסוכנות בתוך התקופות כאמור, וסבר בית המשפט שמתקיימים התנאים {{ח:פנימי|סעיף 3ב|שבסעיף 3ב(ג)(1)}}, רשאי הוא להורות על הארכת הצו לתקופה שלא תעלה על שלושה חודשים ויחולו הוראות סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ב)}} איסור נשיאה והחזקה של נשק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2ב|בסעיף 2ב}} ימשיך לעמוד בתוקפו גם לאחר פקיעת תוקפו של צו ההגנה, כל עוד לא בוטל על ידי בית המשפט לפי בקשת המחויב בצו, ולגבי מי שנמנה עם הכוחות הסדירים או עם כוחות המילואים של צבא הגנה לישראל גם לפי בקשת מפקד יחידה בדרגת סגן אלוף ומעלה; הדיון בבקשה לפי סעיף קטן זה יתקיים במעמד שני הצדדים; לדיון לפי בקשת מפקד יחידה כאמור, יוזמן גם המחויב בצו.
{{ח:תת|(ג)}} תנאים והסדרים שבהם הותרו נשיאה והחזקה של נשק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2ה|בסעיף 2ה}}, יעמדו בתוקפם כל עוד לא בוטלו על ידי בית המשפט לפי בקשת המחויב בצו, ולגבי מי שנמנה עם הכוחות הסדירים או כוחות המילואים של צבא הגנה לישראל גם לפי בקשת מפקד יחידה שהוא בדרגת סגן אלוף ומעלה; הדיון בבקשה לפי סעיף קטן זה יתקיים במעמד שני הצדדים כאמור בסעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ד)}} התקיים דיון בבקשה לביטול האיסור או לביטול התנאים וההסדרים לפי סעיפים קטנים (ב) או (ג) לא ידון בית המשפט בבקשה חוזרת בענינים אלו אלא לאחר שעברו שישה חודשים מיום מתן ההחלטה בדיון הקודם.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} נעתר בית המשפט לבקשה לביטול האיסור או לביטול התנאים וההסדרים לפי סעיפים קטנים (ב) או (ג), לא יוחזר הנשק למחויב בצו, אלא לאחר הצגת רישיון תקף שנתקבל לפי {{ח:חיצוני|חוק כלי היריה|חוק כלי היריה}}, אם רישיון כזה נדרש לשם נשיאתו או החזקתו של הנשק.
{{ח:תתת|(2)}} אין בביטול האיסור לשאת או להחזיק נשק על ידי בית המשפט לפי סעיף זה כדי לגרוע מסמכותו של פקיד הרישוי לפי {{ח:חיצוני|חוק כלי היריה#סעיף 12|סעיף 12 לחוק כלי היריה}}.

{{ח:סעיף|6|תסקיר|תיקון: תשנ״ח, תשס״א, תשע״א}}
{{ח:ת}} לצורך הליך על פי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4(ב)}} או {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5(ב) או (ג)}} רשאי בית המשפט לצוות על עובד סוציאלי כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(ז)(1)}} או {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, לפי העניין להכין תסקיר בכתב עד למועד שיקבע בכל דבר הקשור למתן צו הגנה, והוראות {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בעניני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|חוק הסעד (סדרי דין בעניני קטינים, חולי נפש ונעדרים), התשט״ו–1955}}, יחולו בשינויים המחוייבים על הכנתו, אף אם התסקיר נתבקש לגבי מי שאינו כלול {{ח:חיצוני|חוק הסעד (סדרי דין בעניני קטינים, חולי נפש ונעדרים)|בחוק האמור}}.

{{ח:סעיף|6א|הערכת מסוכנות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}}
{{ח:תת|(א)}} בלי לגרוע מסמכויות בית המשפט לפי חוק זה, מצא בית המשפט כי מתקיימים לכאורה התנאים {{ח:פנימי|סעיף 3ב|שבסעיף 3ב(ג)(1) ו־(2)}}, או שמתקיימות הנסיבות {{ח:פנימי|סעיף 3ב|שבסעיף 3ב(ה)}} וטרם הוצגה הערכת מסוכנות בעניינו של מי שכלפיו מבוקש צו ההגנה בפני בית המשפט, ובית המשפט ביקש לבחון אפשרות לתת צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, יורה בית המשפט כי מעריך מסוכנות יבצע הערכת מסוכנות של מי שכלפיו ניתן או מבוקש צו ההגנה; הורה בית המשפט כאמור, יגיש מעריך המסוכנות לבית המשפט את הערכת המסוכנות בתוך עשרה ימים מיום ההוראה כאמור, או במועד מאוחר יותר כפי שהורה בית המשפט.
{{ח:תת|(ב)}} הוראה לפי סעיף קטן (א) לקבלת הערכת מסוכנות תינתן בכפוף לכך שיש מכסה פנויה למתן הערכת מסוכנות, בהתאם למכסה שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 6ד|סעיף 6ד}}, אם נקבעה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), נתן בית המשפט צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ב|סעיף 3ב(ה)}}, יבצע מעריך מסוכנות הערכת מסוכנות כאמור בסעיף קטן (א) ויגישה לבית המשפט בתוך עשרה ימים מיום שניתן הצו; בית המשפט רשאי להאריך את התקופה להגשת הערכת מסוכנות בשישה ימים נוספים.
{{ח:תת|(ד)}} בית המשפט יבהיר לצדדים את הדרישה להתייצב בפני מעריך המסוכנות בהתאם למועד, למקום ולאופן שיקבע מעריך המסוכנות ואת חובתם לשתף עימו פעולה; לא התייצב מי שכלפיו מבוקש או ניתן הצו בהתאם לאמור, יודיע על כך מעריך המסוכנות לבית המשפט, ותקום חזקה כי נשקפת ממנו סכנה גבוהה לבן המשפחה שלהגנתו מבוקש או ניתן הצו, זולת אם שוכנע בית המשפט אחרת, בנסיבות העניין.
{{ח:תת|(ה)}} בית המשפט רשאי להחליט אם למסור העתק של ממצאי הערכת המסוכנות לבעלי הדין, ורשאי הוא להחליט שלא למוסרם, כולם או חלקם, למי מהצדדים, מטעמים שיירשמו, או למוסרם במועד מאוחר יותר.
{{ח:תת|(ו)}} בית המשפט רשאי לבקש ממעריך המסוכנות שערך את הערכת המסוכנות, הסבר או השלמה לאמור בה.
{{ח:תת|(ז)}} לא ייעשה שימוש בהערכת מסוכנות שהוגשה לבית המשפט אלא לעניין חוק זה, והיא לא תתקבל כראיה בהליך משפטי אחר, למעט בבקשות למתן צו הגנה לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ח)}} על אף האמור בסעיף קטן (ז), מעריך מסוכנות רשאי להעביר מידע לעובד סוציאלי לפי חוק, לקצין מבחן כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת המבחן|בפקודת המבחן [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}}, ולעובד סוציאלי מגייס ומעריך כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 2א|בסעיף 2א}} אשר יהיו רשאים לעשות במידע שימוש, והכול לשם מילוי תפקידם לפי חוק, בקשר לאדם מסוים או לילדיו הקטינים, ובמידה שאינה עולה על הנדרש.
{{ח:תת|(ט)}} קיבל בית המשפט הערכת מסוכנות כאמור בסעיף קטן (א), יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 26|סעיף 26(א) לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.

{{ח:סעיף|6ב|מינוי מעריך מסוכנות, ביטול והתליה של מינוי|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}}
{{ח:תת|(א)}} לשם ביצוע הערכות מסוכנות, ימנה שר הרווחה והביטחון החברתי (בסעיף זה – השר) מעריכי מסוכנות, ובלבד שיהיו עובדי מדינה, שתפקידם לערוך הערכות מסוכנות; השר יקבע בתקנות תנאי סף למינוי מעריכי מסוכנות, ובכלל זה הסדר ניגוד עניינים ודרישות היעדר עבר פלילי ומשמעתי; כמו כן רשאי הוא לקבוע בתקנות הוראות בעניין הכשירות והמומחיות הנדרשים ממעריך מסוכנות, ובכלל זה מומחיות בתחום האלימות במשפחה, השכלה והכשרה, ניסיון מקצועי, השתלמויות ובחינות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות למניעת אלימות במשפחה (מינוי מעריכי מסוכנות) (הוראת שעה)|תקנות למניעת אלימות במשפחה (מינוי מעריכי מסוכנות) (הוראת שעה)}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} לא ימונה אדם למעריך מסוכנות אלא אם כן הוא בעל הכשרה וכישורים באבחון ובטיפול בתחום אלימות במשפחה, והכול כפי שקבע השר בתקנות.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לבטל מינוי של מעריך מסוכנות אם חדל להתקיים בו תנאי מהתנאים למינוי, ובכלל זה אם מעריך המסוכנות הורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת, או אם יש נסיבות אחרות שבשלהן אין הוא ראוי להיות מעריך מסוכנות.
{{ח:תת|(ד)}} השר רשאי להתלות את המינוי של מעריך מסוכנות אם נגד מעריך המסוכנות תלוי ועומד הליך פלילי או משמעתי, אם מצא כי בנסיבות העניין אין הוא ראוי לשמש מעריך מסוכנות.
{{ח:תת|(ה)}} החלטת השר בעניין ביטול או התליה לפי סעיף זה לא תינתן אלא לאחר שניתנה למעריך המסוכנות הזדמנות לטעון את טענותיו.

{{ח:סעיף|6ג|סמכות מעריך המסוכנות לקבל מידע|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}}
{{ח:ת}} על אף האמור בכל דין ובכפוף להוראות לפי סעיף זה, לשם ביצוע הערכת מסוכנות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6א|בסעיף 6א}}, רשאי מעריך המסוכנות לקבל מידע כמפורט להלן, אם המידע הוא בקשר לבן המשפחה שכלפיו ניתן או מבוקש צו ההגנה, ומי שברשותו מידע כאמור חייב למוסרו בהקדם האפשרי על פי דרישת מעריך המסוכנות:
{{ח:תת|(1)}} מידע כאמור {{ח:חיצוני|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים|בחוק המידע הפלילי ותקנת השבים, התשע״ט–2019}};
{{ח:תת|(2)}} כתבי אישום, הכרעות דין, גזרי דין ופרוטוקולים בהליכים לגבי מי שכלפיו ניתן או מבוקש צו ההגנה בעבירות אלימות במשפחה, וכן מסמכים הנדרשים להערכת מסוכנות והנוגעים להליכים לפני ועדת שחרורים כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק שחרור על-תנאי ממאסר|בחוק שחרור על־תנאי ממאסר, התשס״א–2001}}, או ועדה לעיון בעונש כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי#חלק ח פרק 2|בפרק שני {{ח:הערה|לחלק ח׳}} לחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}};
{{ח:תת|(3)}} צווי הגנה, וצווי מניעת הטרדה מאיימת שניתנו לפי {{ח:חיצוני|חוק למניעת הטרדה מאיימת|חוק למניעת הטרדה מאיימת, התשס״ב–2001}}, שניתנו בעניינו של מי שכלפיו ניתן או מבוקש צו ההגנה, ומידע על הפרות שלהם, ובכלל זה מידע על הפרות של צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי;
{{ח:תת|(4)}} דוחות סוציאליים שנערכו לפי כל דין, לרבות תסקיר מעובד סוציאלי לפי חוק וכל מידע בעניינים סוציאליים אחרים, תסקירי שירות מבחן, למעט תסקירים לגבי מצבו של נפגע עבירה כאמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 187|בסעיף 187 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}};
{{ח:תת|(5)}} הערכות מסוכנות קודמות שנעשו בעניינו של מי שכלפיו ניתן או מבוקש צו ההגנה, לרבות ההערכה על אודות מסוכנותו שבוצעה בעת שהותו כאסיר, והערכת מסוכנות לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין|חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין, התשס״ו–2006}};
{{ח:תת|(6)}} מידע רפואי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק זכויות החולה|בחוק זכויות החולה, התשנ״ו–1996}}, הנדרש להערכת המסוכנות.

{{ח:סעיף|6ד|מכסת הערכות מסוכנות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} שר הרווחה והביטחון החברתי, בהסכמת שר האוצר, בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, רשאי לקבוע בצו מכסה של המספר המרבי של הערכות מסוכנות שיהיה ניתן להעביר לבית המשפט בכל שנה, ובלבד שלא יפחת מהמכסה שקבע בשנה שקדמה לה, וכן רשאי הוא לקבוע בדרך האמורה מכסה מתוך המכסה כאמור, לתקופה מסוימת, של הערכות מסוכנות לשם החלטה בדבר צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסם צו למניעת אלימות במשפחה (מכסה של המספר המרבי של הערכות מסוכנות) (הוראת שעה), התשפ״ה–2024 ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11501.pdf|ק״ת תשפ״ה, 8}}), לפיו המספר המרבי של הערכות מסוכנות שיהיה ניתן להעביר לבית המשפט בכל שנה יעמוד על שלוש מאות (להלן – המכסה השנתית), ומתוך המכסה השנתית המספר המרבי של הערכות מסוכנות שיהיה ניתן להעביר לבית המשפט בכל חודש יעמוד על עשרים וחמש.}}

{{ח:סעיף|7|הפרת צו|תיקון: תשנ״ח, תשע״ז, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ב)}} הוגשה תלונה במשטרה על הפרת צו הגנה הכולל איסור לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)(1)}}, רשאי שוטר לעצור את המפר; החלטה שלא לעצור את המפר תינתן על ידי הקצין הממונה, בכתב ובצירוף נימוקים, ובהעדרו – על ידי ממלא מקומו; לעניין זה, ”הקצין הממונה“ – הקצין הממונה על החקירות בתחנת המשטרה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} הוגשה תלונה במשטרה על הפרת צו הגנה הכולל איסור לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)(1) או (4)}}, או התקבל חיווי מאמצעי פיקוח טכנולוגי על הפרת צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי בהתאם לדיווח שהעבירה יחידת הפיקוח הטכנולוגי למשטרת ישראל, רשאי שוטר לעצור את המפר; החלטה שלא לעצור את המפר תינתן על ידי הקצין הממונה, בכתב ובצירוף נימוקים, ובהעדרו – על ידי ממלא מקומו; לעניין זה, ”הקצין הממונה“ – הקצין הממונה על החקירות בתחנת המשטרה.
{{ח:תת|(ג)}} לא תהיה זו הגנה טובה למי שהפר צו הגנה שבני משפחתו לא עמדו על קיומו או על הפעלת הוראות החוק בשל הפרתו.
{{ח:תת|(ד)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} הופר צו הגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי, תמסור יחידת הפיקוח הטכנולוגי דיווח על כך לבית המשפט ותצרף תיעוד המעיד על ההפרה; קיבל בית המשפט דיווח על הפרת צו הגנה כאמור וצו ההגנה עודנו בתוקף, רשאי הוא לבקש את תגובת הצדדים או לקבוע דיון כדי לבחון את צו ההגנה, תנאיו והצורך בהארכתו.
{{ח:תת|(ה)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} ניתנה החלטה של בית משפט על מעצרו של המפוקח, תדווח יחידת הפיקוח הטכנולוגי לבית המשפט על מעצרו של המפוקח ועל הסרת אמצעי הפיקוח הטכנולוגי לתקופת החזקתו במשמורת חוקית; עם שחרורו ממשמורת חוקית ואם צו ההגנה בתנאי פיקוח טכנולוגי עודנו בתוקף, תתקין יחידת הפיקוח את האמצעי הטכנולוגי על גופו של המחויב בצו.

{{ח:סעיף|8|דיני ראיות|תיקון: תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בהליך על פי חוק זה לא יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 4|ו־4 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל״א–1971}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק בית המשפט לעניני משפחה#סעיף 8|סעיף 8 לחוק בית המשפט לעניני משפחה, התשנ״ה–1995}}, יחולו על בית משפט השלום הדן בתובענה על פי חוק זה.

{{ח:סעיף|9|דרכי המצאה}}
{{ח:ת}} כתבי בית־דין וצווים על פי חוק זה יומצאו על ידי פקיד בית המשפט, או על ידי מי שהוסמך בכתב בידי בית המשפט או מנהל בתי המשפט; ואולם לא יוסמך לכך בן משפחתו שלצד בהליך או כל אדם מטעמו, למעט עורך דינו אם זה הסכים לכך.

{{ח:סעיף|10|סמכות|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} בהליך על פי חוק זה בית משפט לא יימנע מלדון או מלתת סעד בענין, מחמת זה בלבד שהענין מתברר בהליך אחר, שנטענה טענה של העדר סמכות מקומית או שאדם התנה על זכותו על פי חוק.

{{ח:סעיף|11|הוצאות ופיצויים בפניית סרק}}
{{ח:ת}} דחה בית המשפט בקשה למתן צו הגנה וקבע כי היא קנטרנית, רשאי הוא להטיל על מי שביקש צו הגנה את אלה או חלק מהם:
{{ח:תת|(1)}} הוצאות לטובת המדינה ולצד שנפגע, בשיעור שימצא לנכון;
{{ח:תת|(2)}} פיצוי נאות למי שנפגע מהגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|11א|חובת יידוע|תיקון: תשס״ב־2, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחלקה לשירותים חברתיים“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירותי הסעד|בחוק שירותי הסעד, התשי״ח–1958}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עבירה“ – עבירה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 329|סעיפים 329}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 333|333 עד 335}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 345|345 עד 348}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 377|377}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 380|380}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 382|ו־382(ג) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.
{{ח:תת|(ב)}} רופא, אחות, עובדי חינוך, עובד סוציאלי, שוטר, פסיכולוג, קרימינולוג קליני, עוסק במקצוע פרה־רפואי, עורך דין, איש דת או טוען רבני, שעקב טיפול או ייעוץ שנתן לאדם במסגרת עיסוקו במקצועו או בתפקידו, היה לו יסוד סביר לחשוב כי זה מקרוב נעברה עבירה באותו אדם (בסעיף זה – המטופל) על ידי בן זוגו או על ידי מי שהיה בן זוגו בעבר, יידע את המטופל על כך שבאפשרותו לפנות לתחנת משטרה, למחלקה לשירותים חברתיים או למרכז לטיפול ולמניעת אלימות במשפחה מטעם המחלקה לשירותים חברתיים, וייתן לו כתובת ומספר טלפון של המקומות האמורים הקרובים למקום מגוריו של המטופל.
{{ח:תת|(ג)}} השר האחראי, בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור הועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת, יקבע הוראות לביצוע סעיף קטן (ב) ולתיעוד פעולות שנעשו לביצועו; בסעיף קטן זה, ”השר האחראי“ –
{{ח:תתת|(1)}} לענין רופאים, אחיות, פסיכולוגים, עובדים סוציאליים במערכת הבריאות, קרימינולוגים קליניים ועוסקים במקצועות פרה־רפואיים – שר הבריאות;
{{ח:תתת|(2)}} לענין עובדי חינוך – שר החינוך;
{{ח:תתת|(3)}} לענין עובדים סוציאליים, למעט עובדים סוציאליים במערכת הבריאות – שר העבודה והרווחה;
{{ח:תתת|(4)}} לענין שוטרים – השר לביטחון הפנים;
{{ח:תתת|(5)}} לענין אנשי דת וטוענים רבניים – השר לעניני דתות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי שוטר)|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי שוטר), התשס״ב–2002}}, {{ח:חיצוני|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עובדי חינוך)|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עובדי חינוך), התשס״ב–2002}}, {{ח:חיצוני|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי אנשי מקצוע בתחום הבריאות)|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי אנשי מקצוע בתחום הבריאות), התשס״ב–2002}}, {{ח:חיצוני|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עובד סוציאלי)|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עובד סוציאלי), התשס״ג–2003}} {{ח:חיצוני|תקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי אנשי דת וטוענים רבניים)|ותקנות למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי אנשי דת וטוענים רבניים), התש״ע–2010}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין, באישור שר המשפטים והועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת, תתקין כללים לביצוע סעיף קטן (ב) ולתיעוד פעולות שנעשו לביצועו לענין עורכי דין.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללים למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עורכי דין)|כללים למניעת אלימות במשפחה (יידוע בידי עורכי דין), התשס״ג–2002}}.}}

{{ח:סעיף|11ב|חובת סודיות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} אדם שהגיע אליו מידע לפי הוראות חוק זה, תוך כדי מילוי תפקידו או במהלך עבודתו, ישמרנו בסוד, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לפי הוראות חוק זה או לפי צו בית משפט; העובר על הוראות סעיף זה, דינו – מאסר שלוש שנים.

{{ח:סעיף|12|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} הוראות חוק זה באות להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן.

{{ח:סעיף|13|ביצוע ותקנות|תיקון: תשנ״ח־2, תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות למניעת אלימות במשפחה (סדרי דין)|תקנות למניעת אלימות במשפחה (סדרי דין), התשנ״א–1991}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} השר לעניני דתות, בהסכמת שר המשפטים, יתקין תקנות, כפי שהותקנו לפי סעיף קטן (א), לכל בית דין דתי, בהתאמות הנדרשות.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות למניעת אלימות במשפחה (סדרי דין בבתי דין רבניים)|תקנות למניעת אלימות במשפחה (סדרי דין בבתי דין רבניים), התשנ״ט–1999}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות למניעת אלימות במשפחה (סדרי דין בבתי הדין הדתיים הדרוזיים)|תקנות למניעת אלימות במשפחה (סדרי דין בבתי הדין הדתיים הדרוזיים), התשפ״ב–2021}}.}}
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות למניעת אלימות במשפחה (סדרי דין בבתי דין שרעיים)|תקנות למניעת אלימות במשפחה (סדרי דין בבתי דין שרעיים), התשפ״ב–2021}}.}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(הוראת שעה ל־3 שנים מיום 6.8.2024):}} על אף האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} השר לביטחון לאומי ממונה על ביצוע {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיפים 3ג עד 3ז}} {{ח:פנימי|סעיף 3ט|ו־3ט}}, והוא רשאי, בהסכמת שר המשפטים, להתקין תקנות לביצוע {{ח:פנימי|סעיף 3ג|סעיפים 3ג עד 3ז}};
{{ח:תתת|(2)}} שר המשפטים, בהסכמת השר לביטחון לאומי ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, רשאי להתקין תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 3ח|סעיף 3ח}}, ובכלל זה לעניין אופן החזקתו ושמירתו של מידע במאגר המידע, אופן הבקרה על פעולות המבוצעות בו, מורשי הגישה למידע הכלול במאגר המידע שהגישה למאגר דרושה לשם מילוי תפקידם וההגבלות שיחולו עליהם בשים לב לרגישות המידע ולהיקפו;
{{ח:תתת|(3)}} שר הרווחה והביטחון החברתי ממונה על ביצוע {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיפים 6א עד 6ד}}, והוא רשאי, בהסכמת שר המשפטים, להתקין תקנות לביצועם.

{{ח:סעיף|14|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק הנוער (טיפול והשגחה)|בחוק הנוער (טיפול והשגחה), התש״ך–1960}}.}}

{{ח:סעיף|15|}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|הנוסח שולב {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי|בחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}.}}

{{ח:סעיף|16|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של חוק זה תשעים ימים מיום פרסומו.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ד׳ בניסן התשנ״א (19 במרס 1991).}}
* '''יצחק שמיר'''
ראש הממשלה
* '''דן מרידוד'''
שר המשפטים
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
* '''דב שילנסקי'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]