פקודת המשטרה

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת המשטרה [נוסח חדש], תשל״א–1971}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000889}} '''נוסח ישן:''' {{ח:תיבה|חא״י כרך ב׳ פרק קי״ב, עמ׳ 1124|פקודת המשטרה|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_564433.pdf}}, {{ח:תיבה|ת״ט|ת״ט}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1937, תוס׳ 1, 90|פקודת ההוצאה המתוקנת של החוקים (תקונים)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561094.pdf}}, {{ח:תיבה|239|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561199.pdf}}; {{ח:תיבה|1938, תוס׳ 1, 119|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561352.pdf}}; {{ח:תיבה|1939, תוס׳ 1, 29|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561420.pdf}}, {{ח:תיבה|94|תקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561481.pdf}}; {{ח:תיבה|1940, תוס׳ 1, 91|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561587.pdf}}, {{ח:תיבה|110|תקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561614.pdf}}, {{ח:תיבה|190|תקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561653.pdf}}; {{ח:תיבה|1945, תוס׳ 1, 19|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562102.pdf}}; {{ח:תיבה|1946, תוס׳ 1, 37|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562227.pdf}}, {{ח:תיבה|261|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562631.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשט״ו, 147|חוק שירות המדינה (גמלאות)|https://fs.knesset.gov.il/2/law/2_lsr_209615.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 19|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_203712.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ג, 86|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210178.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ה, 216|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/5/law/5_lsr_210179.pdf}}.

'''נוסח חדש:''' {{ח:תיבה|דמ״י תשל״א, 390|פקודת המשטרה [נוסח חדש]|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_vn_525726.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשל״ב, 22|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210188.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ג, 23|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_210186.pdf}}, {{ח:תיבה|173|חוק השבת אבידה|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209702.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ד, 46|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_210185.pdf}}, {{ח:תיבה|111|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_ec_317415.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ה, 86|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_210184.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ט, 137|תיקון מס׳ 6|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210183.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ם, 72|תיקון מס׳ 7|https://fs.knesset.gov.il/9/law/9_lsr_210182.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 201|תיקון מס׳ 8|https://fs.knesset.gov.il/10/law/10_lsr_210180.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 217|תיקון מס׳ 9|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_211785.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 42|תיקון מס׳ 10|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210729.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 156|תיקון מס׳ 11|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210927.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 66|תיקון מס׳ 12|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211664.pdf}}, {{ח:תיבה|296|תיקון מס׳ 15 לחוק ההוצאה לפועל|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211479.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ה, 442|תיקון מס׳ 7 והוראת שעה לחוק שירות ביטחון (שירות במשטרה ושירות מוכר)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211223.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 250|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211284.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ז, 126|תיקון לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211402.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ח, 120|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211469.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 28|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300170.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 430|תיקון מס׳ 18|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299598.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 966|תיקון מס׳ 19|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300005.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 151|חוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299980.pdf}}, {{ח:תיבה|156|תיקון לחוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300031.pdf}}, {{ח:תיבה|256|תיקון מס׳ 22|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_300032.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 134|תיקון מס׳ 2 לחוק המשטרה (דין משמעתי, בירור קבילות שוטרים והוראות שונות)|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300755.pdf}}, {{ח:תיבה|563|תיקון מס׳ 35 לפקודת בתי הסוהר|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300784.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 789|תיקון מס׳ 15 לחוק ההתגוננות האזרחית|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301257.pdf}}, {{ח:תיבה|948|חוק דין משמעתי במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301347.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 744|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301466.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 390|חוק שירות לאומי–אזרחי|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301593.pdf}}, {{ח:תיבה|813|חוק השידור הציבורי|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_303857.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 292|תיקון מס׳ 2 לחוק השידור הציבורי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_313946.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 266, 266|תיקון מס׳ 21 לחוק שירות ביטחון|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_318392.pdf}}, {{ח:תיבה|655|תיקון מס׳ 4 לחוק השידור הציבורי הישראלי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_324296.pdf}}, {{ח:תיבה|1202|תיקון מס׳ 5 לחוק השידטר הציבורי הישראלי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348673.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 328|תיקון מס׳ 6 לחוק השידור הציבורי הישראלי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366909.pdf}}, {{ח:תיבה|338|תיקון מס׳ 32|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_367046.pdf}}, {{ח:תיבה|1141|תיקון מס׳ 33|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390428.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 252|תיקון מס׳ 34|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_491909.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ט, 319|חוק המידע הפלילי ותקנת השבים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_528760.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 296|תיקון לחוק המידע הפלילי ותקנת השבים|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_594613.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 6|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_608417.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 6|תיקון מס׳ 37|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1456977.pdf}}, {{ח:תיבה|22|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_1783627.pdf}}, {{ח:תיבה|562|תיקון מס׳ 4 לחוק שירות לאומי–אזרחי|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3012736.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 79|חוק העברת מידע לצורך זיהוי או אימות זהות של אדם לרבות גופה, ואיתור נעדר או שבוי, הנדרשים בשל פעולות האיבה או פעולות המלחמה (הוראות שעה – חרבות ברזל)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3512466.pdf}}, {{ח:תיבה|446|תיקון מס׳ 40|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_3900712.pdf}}, {{ח:תיבה|952|תיקון מס׳ 6 לחוק שירות לאומי־אזרחי|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4615178.pdf}}, {{ח:תיבה|1346|חוק הפרות תעבורה מינהליות|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4765655.pdf}}; {{ח:תיבה|בג״ץ 8987/22|התנועה למען איכות השלטון בישראל נ׳ הכנסת|https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path{{=}}NetVerdicts/2025/1/2/2022-0-8987-62-2&fileName{{=}}4ffc7b6d16c8431d90ce364e5395ba33&type{{=}}4}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 529|תיקון מס׳ 152 לחוק העונשין|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6235343.pdf}}, {{ח:תיבה|690|תיקון מס׳ 7 לחוק שירות לאומי־אזרחי|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_7458944.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ו, 18|תיקון מס׳ 8 לחוק שירות לאומי־אזרחי|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_9833371.pdf}}.

''דחיית תחילה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 1108|צו השידור הציבורי (דחיית תחילתו של החוק)}}, {{ח:תיבה|1330|צו השידור הציבורי (דחיית תחילתו של החוק) (מס׳ 2)}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1720|צו המידע הפלילי ותקנת השבים (דחיית יום התחילה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9922.pdf}}. '' הארכת הוראת שעה:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשפ״ה, 126|צו העברת מידע לצורך זיהוי או אימות זהות של אדם לרבות גופה, ואיתור נעדר או שבוי הנדרשים בשל פעולות האיבה או פעולות המלחמה (הוראות שעה – חרבות ברזל) (הארכת תקופת תוקפו של סעיף 2 לחוק)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11531.pdf}}, {{ח:תיבה|1648|צו העברת מידע לצורך זיהוי או אימות זהות של אדם לרבות גופה, ואיתור נעדר או שבוי הנדרשים בשל פעולות האיבה או פעולות המלחמה (הוראות שעה – חרבות ברזל) (הארכת תקופת תוקפו של סעיף 2 לחוק) (מס׳ 2)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-11851.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|פקודת פקידי הממשלה (שנוי תוארים)|פקודת פקידי הממשלה (שנוי תוארים), 1940}}, רואים ”שר המשטרה“ כאילו הוחלף ב”שר לביטחון לאומי“ ({{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5722.pdf|ק״ת תשנ״ו, 264}}; {{ח:חיצוני|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10524.pdf|תשפ״ג, 926}}).}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק 2|פרק שני: ארגון, תפקידים וסמכויות}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1: מערכות צילום מיוחדות}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן א|סימן א׳: כללי}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ב|סימן ב׳: הצבה והפעלה של מערכת צילום מיוחדת ושימוש במידע שנאגר בה}}

{{ח:פנימי|פרק 2-1 סימן ג|סימן ג׳: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|פרק 3|פרק שלישי: גיוס, שחרור ואחריות לרכוש}}

{{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1: התאמה לתפקיד}}

{{ח:פנימי|פרק 4|פרק רביעי: שוטרים שלא מן המנין}}

{{ח:פנימי|פרק 4 סימן א|סימן א׳: שוטרים מוספים זמניים}}

{{ח:פנימי|פרק 4 סימן ב|סימן ב׳: שוטרים לתפקידים מיוחדים}}

{{ח:פנימי|פרק 4 סימן ג|סימן ג׳: שוטרים מיוחדים}}

{{ח:פנימי|פרק 4 סימן ד|סימן ד׳: נוטרי כפרים}}

{{ח:פנימי|פרק 4-1|פרק רביעי 1: המשמר האזרחי}}

{{ח:פנימי|פרק 4-1א|פרק רביעי 1א׳: משרתים בשירות אזרחי–ביטחוני}}

{{ח:פנימי|פרק 4-2|פרק רביעי 2: חקירת עבירות שוטרים ועובדי שירות הבטחון הכללי}}

{{ח:פנימי|פרק 5|פרק חמישי – דין משמעתי}}

{{ח:פנימי|פרק 5 סימן א|סימן א׳: הוראות כלליות}}

{{ח:פנימי|פרק 5 סימן ב|סימן ב׳: דן יחיד}}

{{ח:פנימי|פרק 5 סימן ג|סימן ג׳: בית דין למשמעת}}

{{ח:פנימי|פרק 5 סימן ד|סימן ד׳: בית דין לערעורים}}

{{ח:פנימי|פרק 5 סימן ד1|סימן ד׳1 – מעצר ועיכוב שוטרי חובה}}

{{ח:פנימי|פרק 5 סימן ה|סימן ה׳: הוראות נוספות}}

{{ח:פנימי|פרק 6|פרק ששי: התקהלויות, אסיפות ותהלוכות}}

{{ח:פנימי|פרק 6 סימן א|סימן א׳: התקהלויות בלתי חוקיות והפרעת השלום}}

{{ח:פנימי|פרק 6 סימן ב|סימן ב׳: אסיפות ותהלוכות}}

{{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק ששי 1: אירוע חירום אזרחי}}

{{ח:פנימי|פרק 7|פרק שביעי: עבירות כלפי המשטרה}}

{{ח:פנימי|פרק 7-1|פרק שביעי 1: בירור קבילות שוטרים}}

{{ח:פנימי|פרק 8|פרק שמיני: משטרת ישראל בתפקידים צבאיים}}

{{ח:פנימי|פרק 9|פרק תשיעי: הוראות שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת 1|תוספת ראשונה}}

{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת שניה {{ח:הערה|(בוטלה)}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 3|תוספת שלישית}}

{{ח:פנימי|תוספת 4|תוספת רביעית: {{מוקטן|עבירות פשע לעניין ההגדרה ”פשע חמור“}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 5|תוספת חמישית: {{מוקטן|עבירות עוון}}}}

{{ח:פנימי|תוספת 6|תוספת שישית}}

{{ח:פנימי|לוחהשוואה|לוח השוואה}}

{{ח:קטע2|פרק 1|פרק ראשון: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ד, תשמ״ח, תשס״ו, תשע״א־2}}
{{ח:ת}} בפקודה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משטרת ישראל“ – חיל המשטרה שהוקם לפי פקודה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוטר“ – מי שנמנה עם משטרת ישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”משטרה“ – שוטר או שוטרים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המפקח הכללי“ – קצין המשטרה הבכיר הממלא אותה שעה תפקידי המפקח הכללי של משטרת ישראל, לרבות סגן המפקח הכללי של משטרת ישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין משטרה בכיר“ – שוטר בדרגת סגן־ניצב ומעלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודות משטרת ישראל“ – הוראות המשטרה ופקודות המטה הארצי שהוצאו לפי {{ח:פנימי|סעיף 9א|סעיף 9א}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין שיפוט“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין שיפוט בכיר“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דן יחיד“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבירת משמעת“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקד משטרת מחוז“ – קצין המשטרה הבכיר המפקד על המשטרה שבמחוז, לרבות שוטר או אדם אחר שנתמנה להיות מפקד המשטרה שבמחוז או בנפה או למלא תפקידיו של מפקד משטרת מחוז, כולם או מקצתם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפקח“ – לרבות שוטר שהמלה ”מפקח“ היא חלק מתואר דרגתו, ולרבות ממלא מקום קצין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סמל“ – לרבות שוטר שהמלה ”סמל“ היא חלק מתואר דרגתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוראי“ – שוטר למטה מדרגת סמל שני;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – הממונה על המחוז;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שופט“ – שופט בית משפט שלום או שופט בית משפט מחוזי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המשטרה“ – {{ח:חיצוני|חוק המשטרה|חוק המשטרה, התשס״ו–2006}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר המשטרה.

{{ח:קטע2|פרק 2|פרק שני: ארגון, תפקידים וסמכויות}}

{{ח:סעיף|2|הרכב משטרת ישראל}}
{{ח:ת}} במשטרת ישראל יהיו קציני משטרה בכירים, מפקחים, סמלים ושוטרים אחרים, הכל כפי שיורה השר.

{{ח:סעיף|3|תפקידי המשטרה}}
{{ח:ת}} משטרת ישראל תעסוק במניעת עבירות ובגילוין, בתפיסת עבריינים ובתביעתם לדין, בשמירתם הבטוחה של אסירים, ובקיום הסדר הציבורי ובטחון הנפש והרכוש.

{{ח:סעיף|4|סמכות כללית של שוטרים}}
{{ח:ת}} לכל שוטר יהיו כל סמכות, חסיון וחסינות הכרוכים במשרת שוטר לפי כל דין, ויטול על עצמו כל תפקיד ואחריות הכרוכים בה.

{{ח:סעיף|4א|חשש ממשי לפגיעה חמורה – סמכות ואחריות|תיקון: תשס״ה, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} מצא שוטר כי קיים חשש ממשי לפגיעה חמורה בביטחון הנפש או הרכוש, רשאי הוא –
{{ח:תתת|(1)}} להורות לכל אדם הנמצא באזור או במקום שבו קיים החשש האמור, הוראה סבירה הדרושה באופן חיוני לשם הצלת הנפש או הרכוש או למניעת הפגיעה, ובכלל זה להורות על מניעת גישה לאזור או למקום, או יציאה ממנו;
{{ח:תתת|(2)}} להורות לגוף הצלה, כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 90א|בסעיף 90א}}, לפעול במסגרת תפקידו וסמכויותיו על פי כל דין;
{{ח:תתת|(3)}} לצורך הצלת הנפש או הרכוש –
{{ח:תתתת|(א)}} להיכנס לכל מקום שהכניסה אליו נדרשת באופן חיוני ולהשתמש בכוח סביר כלפי אדם או רכוש לצורך ביצוע סמכות הכניסה כאמור, ובלבד שהשוטר זיהה עצמו לפני מי שנמצא במקום והודיע לו את המטרה שלשמה נדרשת הכניסה, ביקש את הסכמתו לכניסה והזהירו כי יש בכוונתו להשתמש בכוח לצורך הכניסה; חובת הזיהוי, ההודעה והאזהרה כאמור לא יחולו אם נוכח השוטר לדעת כי לא נמצא איש במקום;
{{ח:תתתת|(ב)}} לעשות כל פעולה הדרושה באופן חיוני, ולהשתמש בכוח סביר כלפי אדם או רכוש לצורך ביצוע פעולה כאמור.
{{ח:תתת|(ב)}} שימוש בסמכויות כאמור בסעיף קטן (א) ייעשה, ככל שהנסיבות מאפשרות זאת, באישור קצין משטרה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} לא תוגש תובענה נגד אדם על מעשה או מחדל שעשה בתום לב על פי הוראה שקיבל לפי סעיף קטן (א)(1) או (2) (בסעיף קטן זה – מבצע הוראה) והמקים אחריות בנזיקין.
{{ח:תתת|(2)}} בתובענה נגד המדינה על מעשה או מחדל של מבצע הוראה לא יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 25|סעיפים 25}} {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 28|ו־28 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}.
{{ח:תת|(ד)}} פעל אדם, בלא שכר, בהתאם להוראה שניתנה לו לפי סעיף קטן (א) או לפי {{ח:פנימי|סעיף 90ד|סעיף 90ד}} – יראו אותו כמתנדב כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 287|בסעיף 287 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}}, ויחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#פרק יג|פרק י״ג לאותו חוק}}.
{{ח:תת|(ה)}} האמור בסעיף קטן (א) אינו בא לגרוע מסמכויות שוטר לפי כל דין.

{{ח:סעיף|4ב||תיקון: תשפ״ד, ק״ת תשפ״ה, ק״ת תשפ״ה־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקע).}}

{{ח:סעיף|5|תפקידים של שוטרים|תיקון: תשס״ה, תשפ״ד־4}}
{{ח:ת}} במיוחד, ובלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}} {{ח:פנימי|סעיף 4א|ו־4א}}, יהא מתפקידו של כל שוטר –
{{ח:תת|(1)}} לקיים סדר בדרכים הציבוריות, ברחובות הציבוריים, במעברים, ברציפים, במקומות נחיתה, ברציפי רכבות, בנמלים, בנהרות, בתעלות, באגמים ובכל מקום שיש לציבור גישה אליו;
{{ח:תת|(2)}} למנוע הפרעות בשעת התקהלות או תהלוכה בדרכים הציבוריות וברחובות הציבוריים, או בסביבת בית תפילה בשעת תפילה בציבור, וכן כל אימת שדרך, רחוב, מעבר, רציף או מקום נחיתה עלולים להיות דחוסים או חסומים;
{{ח:תת|(3)}} ליתן דעתו על עבירות הנעברות בדרך, בכביש, ברחוב, במעבר או במקום ציבוריים, {{ח:הערה|(החל מיום 8.2.2026):}} וכן על הפרות תעבורה כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק הפרות תעבורה מינהליות|בחוק הפרות תעבורה מינהליות, התשפ״ד–2024}};
{{ח:תת|(4)}} לקבל לרשותו מציאה או רכוש שאין עליו תובעים, ולנהוג בו באופן שנקבע;
{{ח:תת|(5)}} לעצור כל אדם שיש לו יסוד סביר לחשוד בו כי הוא מחזיק או מעביר, בכל אופן שהוא, רכוש גנוב או כל דבר שהחזקתו אינה חוקית, ולחפש בכליו ובגופו של אדם כאמור.

{{ח:סעיף|5א|הזדהות שוטר|תיקון: תשנ״ז}}
{{ח:תת|(א)}} שוטר שהוא לבוש מדים יענוד תג זיהוי גלוי לעין הנושא את שמו ושם משפחתו.
{{ח:תת|(ב)}} שוטר שאינו לבוש מדים והוא משתמש בסמכויות שוטר כלפי אדם, יזהה את עצמו בפני אותו אדם בציון שמו או כינויו הרשמי והיותו שוטר, וכן בהצגת תעודת המינוי שלו.
{{ח:תת|(ג)}} שוטר שהוא לבוש מדים המשתמש בסמכויות שוטר כלפי אדם, יציג את תעודת המינוי שלו מיד עם דרישתו של אותו אדם.
{{ח:תת|(ד)}} שוטר ימסור את פרטי זהותו ואת מספרו האישי, לבקשת כל אדם בכל ענין הקשור להיותו שוטר, בין אם הוא לבוש מדים ובין אם לאו.
{{ח:תת|(ה)}} חובת ההזדהות לפי סעיפים קטנים (ב), (ג) או (ד) לא תחול אם –
{{ח:תתת|(1)}} מילויה עלול לסכל את ביצוע הסמכות;
{{ח:תתת|(2)}} מילויה עלול לגרום לפגיעה בבטחונו של השוטר או של אדם אחר.
{{ח:תת|(ו)}} חלפו הנסיבות שמנעו מילוי החובות לפי סעיף זה יקיים השוטר את ההוראות האמורות, מוקדם ככל האפשר.

{{ח:סעיף|6|הגנה לשוטר שפעל מכוח כתב הרשאה|תיקון: תשנ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה תובענה אזרחית או פלילית, או ננקטו הליכים אחרים, נגד שוטר על מעשה שעשה בחזקת שוטר, מותר לו לטעון כי עשה את המעשה מכוח צו שניתן מאת שופט או מאת ראש ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ב)}} הטענה תוכח על ידי הצגת הצו הנחזה כחתום בידי שופט או בידי ראש ההוצאה לפועל, ועל פי זה יהיה הנתבע זכאי לפסק־דין לזכותו, אפילו היה פגם בסמכותו של השופט או של ראש ההוצאה לפועל.
{{ח:תת|(ג)}} אין צורך להוכיח את חתימתו של השופט או של ראש ההוצאה לפועל, אלא אם ראה בית המשפט יסוד להטיל ספק באמיתותה.
{{ח:תת|(ד)}} האמור בסעיף זה אינו בא לפגוע בכל תרופה שהתובע זכאי לה נגד הרשות שנתנה את הצו.

{{ח:סעיף|7|מינוי לתפקיד של קצין משטרה בכיר}}
{{ח:ת}} השר רשאי למנות שוטר או אדם אחר למלא כל תפקיד מתפקידיו של קצין משטרה בכיר או להשתמש בכל סמכות מסמכויותיו, הכל בכפוף לתנאים שנקבעו.

{{ח:סעיף|8|שימוש בסמכויות של דרגה נמוכה יותר}}
{{ח:ת}} שוטר רשאי להשתמש בכל סמכות מהסמכויות הנתונות לשוטר בעל דרגה נמוכה משלו.

{{ח:סעיף|8א|מינוי המפקח הכללי של משטרת ישראל|תיקון: תשמ״ב}}
{{ח:ת}} המפקח הכללי של משטרת ישראל יתמנה בידי הממשלה לפי המלצת השר.

{{ח:סעיף|8ב|כפיפות משטרת ישראל|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} משטרת ישראל נתונה למרות הממשלה.
{{ח:תת|(ב)}} השר ממונה על משטרת ישראל מטעם הממשלה.

{{ח:סעיף|8ג|התוויית מדיניות ועקרונות|תיקון: תשפ״ג, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר יתווה את מדיניות המשטרה ואת העקרונות הכלליים לפעילותה, לרבות לעניין סדרי העדיפויות, תוכניות עבודה, הנחיות כלליות, ההוראות הכלליות {{ח:פנימי|סעיף 9א|שבסעיף 9א(א)}} ומימוש כלל סמכויותיו בכל הנוגע לתקציב המשטרה, בהתאם {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב|לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}, וההוראות לפיו, וכן יקיים פיקוח ובקרה על פעילות המשטרה ועל רמת מוכנותה.
{{ח:תת|(ב)}} השר ידווח לוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, אחת לכנס, על המדיניות שהתווה; השר יפרסם את המדיניות שהתווה באתר האינטרנט של המשרד לביטחון הפנים.

{{ח:סעיף|8ד|התוויית מדיניות בחקירות|תיקון: תשפ״ג, בג״ץ 8987/22}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(סעיף 8ד בוטל בבג״ץ 8987/22):}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי להתוות מדיניות כללית בתחום החקירות, לרבות קביעה של סדרי עדיפויות עקרוניים, לאחר ששמע את עמדת היועץ המשפטי לממשלה ולאחר התייעצות עם המפקח הכללי והמופקדים במשטרה על נושא החקירות.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מחובתה של משטרת ישראל לפי כל דין בעניין חקירה או תיק, לרבות לעניין פתיחתם, ניהולם או סגירתם, ואין בהן כדי לגרוע מחובתה לפתוח בחקירה אם נודע לה על ביצוע עבירה כאמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 59|בסעיף 59 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}.

{{ח:סעיף|8ה|שמירת סמכויות|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|סעיף 8א|סעיפים 8א עד 8ד}} {{ח:פנימי|סעיף 9|ו־9}} כדי לגרוע מסמכויות השר לפי כל דין.

{{ח:סעיף|9|תפקיד המפקח|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} המפקח הכללי יפקח על משטרת ישראל, על סדרי ניהולה ועל הפעלתה, ויהיה אחראי להשגחה על כל ההוצאות הכרוכות בה ולאפסניה שברשותה, והכול בהתאם להתוויית המדיניות ולעקרונות הכלליים של השר כמפורט {{ח:פנימי|סעיף 8ג|בסעיפים 8ג}} {{ח:פנימי|סעיף 8ד|ו־8ד}}.

{{ח:סעיף|9א|הוצאת פקודות משטרת ישראל|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח הכללי יוציא, באישור השר, הוראות כלליות שיקבעו עקרונות לענין ארגון המשטרה, סדרי המינהל, המשטר והמשמעת בה והבטחת פעולתה התקינה (להלן – הוראות המשטרה).
{{ח:תת|(ב)}} המפקח הכללי יוציא פקודות כלליות שיקבעו פרטים בנושאים האמורים בסעיף קטן (א) (להלן – פקודות המטה הארצי).

{{ח:סעיף|9ב|פרסום פקודות משטרת ישראל|תיקון: תשמ״ח, תשע״ז־2, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} פקודות משטרת ישראל יפורסמו ברשומות ובאתר האינטרנט של משטרת ישראל, ותוקפן – ממועד פרסומן באתר האינטרנט; ואולם, לא תפורסם פקודה מסוימת אם סבר המפקח הכללי, באישור היועץ המשפטי לממשלה או מי שהוא הסמיך לכך, כי אין לפרסמה.

{{ח:סעיף|9ג|דין פקודות משטרת ישראל|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} לענין פקודה זו רואים את פקודות משטרת ישראל כדינים.
{{ח:תת|(ב)}} היתה סתירה בין הוראות המשטרה ובין פקודות המטה הארצי – עדיפות הוראות המשטרה; היתה סתירה בין פקודות המטה הארצי ובין פקודה אחרת – עדיפות פקודות המטה הארצי.

{{ח:סעיף|10|סמכויות המפקח הכללי}}
{{ח:ת}} המפקח הכללי רשאי –
{{ח:תת|(1)}} לגייס בכל עת אנשים מתאימים להיות שוטרים למילוי משרות פנויות בתקן המאושר של משטרת ישראל;
{{ח:תת|(2)}} להשעות שוטר שאינו קצין משטרה בכיר, להורידו בדרגה, לשחררו מן השירות או לפטרו, אם הוכח להנחת דעתו שהשוטר מתרשל או בדרך כלל בלתי־יעיל במילוי תפקידיו או אינו מתאים מבחינה אחרת למלא תפקידיו; אולם מפקח לא יפוטר ולא ישוחרר אלא באישור השר;
{{ח:תת|(3)}} למלא, על ידי העלאה בדרגה או בדרך אחרת, כל משרה בדרגה שלמטה מדרגת קצין משטרה בכיר שנתפנתה מחמת מוות, פיטורים או סיבה אחרת.

{{ח:קטע2|פרק 2-1|פרק שני1: מערכות צילום מיוחדות|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן א|סימן א׳: כללי|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף|10א|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1}}|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 2-1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף ציבורי“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} רשות תביעה שיש לה סמכות לגבי עבירות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 10ז|בסעיף 10ז(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 10יב|או 10יב(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} המחלקה לחקירת שוטרים במשרד המשפטים, לשם מילוי תפקידה לפי {{ח:פנימי|פרק 4-2|פרק רביעי 2}};
{{ח:תתת|(3)}} גורמים אלה בצבא הגנה לישראל: המשטרה הצבאית, היחידה לחקירות פנים ומערך המודיעין הפועל בפיקוד המרכז;
{{ח:תתת|(4)}} שירות הביטחון הכללי;
{{ח:תתת|(5)}} הרשות להגנה על עדים;
{{ח:תתת|(6)}} יחידת הפיקוח כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין#סעיף 11|בסעיף 11 לחוק הגנה על הציבור מפני ביצוע עבירות מין, התשס״ו–2006}};
{{ח:תתת|(7)}} יחידת ההתערבות והליווי המרכזית או היחידה המיוחדת להשתלטות על אסירים, שסוהריהן הוסמכו לפי {{ח:חיצוני|פקודת בתי הסוהר#סעיף 95ב|סעיף 95ב(ב) לפקודת בתי הסוהר [נוסח חדש], התשל״ב–1971}} – לעניין מילוי תפקידי אבטחה של עובדי שירות בתי הסוהר ובני משפחותיהם;
{{ח:תתת|(8)}} גוף ציבורי אחר שקבע, בצו, שר המשפטים, באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גורם מאשר“ – קצין משטרה ממערך החקירות והמודיעין של משטרת ישראל, בדרגת ניצב משנה ומעלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכללה של התראת זמן אמת“ – מתן הוראה למערכת צילום מיוחדת לשם קבלת התראה בזמן אמת בעת זיהוי חפץ מסוים במקום המצולם על ידה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפעלה“ – צילום באמצעות מערכת צילום מיוחדת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מערכת צילום מיוחדת“ – מערכת המורכבת ממצלמה אחת או יותר, שמתקיימים לגביה שני אלה:
{{ח:תתת|(1)}} המערכת כוללת מעבד ממוחשב, המאפשר אגירה ועיבוד של נתונים או של תמונה;
{{ח:תתת|(2)}} המערכת בעלת יכולת טכנולוגית לזיהוי חד־ערכי של חפץ בזמן אמת וכך מאפשרת להתחקות או לבלוש אחר אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצלמה“ – מיתקן אופטי לתיעוד חזותי באמצעות צילום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצלמה מיוחדת ניידת“ – מצלמה שהיא חלק ממערכת צילום מיוחדת המוצבת על גוף שנע במרחב והפעלתה מתבצעת תוך כדי תנועה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מצלמה מיוחדת נייחת“ – מצלמה שהיא חלק ממערכת צילום מיוחדת המוצבת בחיבור של קבע למקום מסוים ואינה ניידת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פשע חמור“ – פשע שעונשו מאסר שבע שנים או יותר, ופשע המנוי {{ח:פנימי|תוספת 4|בתוספת הרביעית}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין מוסמך“ – קצין משטרה ממערך החקירות והמודיעין של משטרת ישראל, בדרגת תת־ניצב ומעלה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שימוש טכנולוגי“ – אחזור מידע, עיבוד מידע, בדיקת תמונה וזיהוי חד־ערכי של חפץ, בזמן אמת או בדיעבד, והכול באמצעות יכולת טכנולוגית של מערכת צילום מיוחדת.

{{ח:סעיף|10ב|הצבה והפעלה של מערכות צילום מיוחדות ושימוש בהן|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} משטרת ישראל לא תציב ולא תפעיל מערכת צילום מיוחדת ולא תעשה בה שימוש טכנולוגי, אלא בהתאם להוראות לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}, ולאחר שנקבעו לגבי סוג מסוים של מערכת צילום מיוחדת תקנות לפי {{ח:פנימי|סעיף 10כג|סעיף 10כג(א)}}.

{{ח:סעיף|10ג|צילום אדם ברשות היחיד|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} מצלמה מיוחדת נייחת תופעל באופן שלא מצלם אדם כשהוא ברשות היחיד.
{{ח:תת|(ב)}} מצלמה מיוחדת ניידת תופעל באופן המיועד לצלם מקום ציבורי או דרך ציבורית כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 34כד|בסעיף 34כד לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, וככל האפשר לא תצלם אדם כשהוא ברשות היחיד.

{{ח:סעיף|10ד|מינוי קצין אחראי|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח הכללי של משטרת ישראל ימנה קצין משטרה בדרגת תת־ניצב ומעלה, שיהיה אחראי ליישום ההוראות לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}, ובכלל זה לקביעת מדדי ביצוע למערכות הצילום המיוחדות השונות, למעקב ובקרה על ביצועיהן, לשלמותן, לתקינות הפעלתן ולתיעוד פעולתן.
{{ח:תת|(ב)}} לשם בקרה כאמור בסעיף קטן (א), רשאי הקצין האחראי כאמור באותו סעיף קטן לעשות שימוש במידע הנאגר במערכות הצילום המיוחדות לבדיקות עיתיות של עמידה במדדי הביצוע שנקבעו להן.

{{ח:סעיף|10ה|נוהל לעניין הכללה של התראת זמן אמת|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} משטרת ישראל תקבע נוהל לעניין הכללה של התראות זמן אמת, ובכלל זה קביעת סוגי הכללות כאמור, אופן אישורם ותוקפם.

{{ח:סעיף|10ו|סודיות והגבלת שימוש|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} מידע שנאגר במערכת צילום מיוחדת יהיה חסוי, לא יימסר ולא ייעשה בו שימוש אלא לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} אדם שהגיע לידיו מידע לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}} תוך כדי מילוי תפקידו, ישמור אותו בסוד, לא יגלה אותו לאחר ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}; העובר על הוראות אלה, דינו – מאסר שלוש שנים.

{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן ב|סימן ב׳: הצבה והפעלה של מערכת צילום מיוחדת ושימוש במידע שנאגר בה|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף|10ז|מטרות להצבה ולהפעלה של מערכת צילום מיוחדת|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} הצבה והפעלה של מערכת צילום מיוחדת, וכן הכללה של התראות זמן אמת במערכת כאמור, תהיה למטרות המפורטות להלן בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} מניעה, סיכול או גילוי של עבירות פשע או של עבירות שעלולות לסכן את שלומו או ביטחונו של אדם, את שלום הציבור או את ביטחון המדינה, וגילוי מעורבים בתכנון או בביצוע עבירות כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} מניעת פגיעה חמורה בביטחון הנפש או הרכוש, בעת קיום חשש ממשי לפגיעה כאמור;
{{ח:תתת|(3)}} איתור נעדר או אדם שיש חשש לשלומו;
{{ח:תתת|(4)}} אכיפת איסורי כניסה למקומות ציבוריים, שניתנו על פי דין, או אכיפת צווי הרחקה ממקומות ציבוריים; לעניין זה, ”מקום ציבורי“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 34כד|בסעיף 34כד לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, ואם לא הוקמה – ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, רשאי לקבוע, בצו, סוגי מקומות נוספים שיראו אותם כמקום ציבורי לעניין סעיף קטן (א)(4), ואולם –
{{ח:תתת|(1)}} סבר השר כי עקב דחיפות העניין יש צורך מיידי בהוצאת הצו, רשאי הוא להוציאו בלא אישור הוועדה כאמור, והודעה על כך תימסר לה מייד לאחר הוצאת הצו; תוקפו של צו כאמור לא יעלה על 14 ימים;
{{ח:תתת|(2)}} נמסרה לוועדה הודעה כאמור בפסקה (1), תדון הוועדה בצו בתוך 14 ימים מיום הוצאת הצו; לא דנה הוועדה כאמור – יפקע תוקפו של הצו;
{{ח:תתת|(3)}} הוועדה רשאית לאשר את הצו, כולו או חלקו, לא לאשר את הצו או לשנות את תקופת תוקפו, אף לתקופה העולה על 14 ימים.

{{ח:סעיף|10ח|הגורם המוסמך לאשר הצבה והפעלה של מצלמה מיוחדת נייחת|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} הצבה או הפעלה של מצלמה מיוחדת נייחת טעונה אישור של קצין מוסמך; ואולם הצבה והפעלה של מצלמה כאמור לתקופה שאינה עולה על שלושה חודשים יכול שתיעשה גם באישור של גורם מאשר.

{{ח:סעיף|10ט|תנאים להצבה ולהפעלה של מצלמה מיוחדת נייחת|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} קצין מוסמך או גורם מאשר, לפי העניין, לא יאשר הצבה והפעלה של מצלמה מיוחדת נייחת אלא אם כן שוכנע, על בסיס תשתית עובדתית שהונחה לפניו, כי הדבר דרוש לשם השגת מטרה מהמטרות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 10ז|בסעיף 10ז(א)}}, וכי אין בהצבה ובהפעלה של המצלמה המיוחדת הנייחת כדי לפגוע בפרטיותו של אדם במידה העולה על הנדרש, בין השאר בשים לב לאלה:
{{ח:תתת|(1)}} סוג המצלמה המיוחדת הנייחת;
{{ח:תתת|(2)}} מועדי הפעלתה;
{{ח:תתת|(3)}} היקף התנועה במקום המצולם על ידה;
{{ח:תתת|(4)}} מאפייני המקום המצולם על ידה ורגישות המידע על הימצאותו של אדם בו;
{{ח:תתת|(5)}} מספר המצלמות המיוחדות הנייחות שיוצבו בשטח נתון, שלא יעלה על מספר המצלמות הנדרשות להשגת המטרה כאמור ברישה.
{{ח:תת|(ב)}} מצלמה מיוחדת נייחת תוצב בדרך שתהיה גלויה לעין, אלא אם כן קבע הקצין המוסמך או הגורם המאשר, לפי העניין, כי נסיבות העניין מצדיקות את הצבתה בדרך שאינה גלויה לעין.
{{ח:תת|(ג)}} הקצין המוסמך או הגורם המאשר ישקול את האפשרות ליידע את הציבור, באמצעות שילוט מתאים או באופן מקוון, בדבר הצבת מצלמה מיוחדת נייחת, אם אין בכך כדי לפגוע במטרות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 10ז|בסעיף 10ז(א)}}.
{{ח:תת|(ד)}} מדי שלוש שנים לכל היותר יבחן הקצין המוסמך את הצורך בהמשך הצבתה והפעלתה של כל מצלמה מיוחדת נייחת ואת התקיימות התנאים להצבתה ולהפעלתה כאמור בסעיף 10ט(א), בשים לב לנתונים שהצטברו בתקופת הפעלת המצלמה המיוחדת הנייחת בדבר יעילות הפעלתה בהשגת המטרה שלשמה הוצבה והופעלה.

{{ח:סעיף|10י|הגבלות לעניין צילום של כל המרחב הציבורי ביישוב או של כל דרכי הגישה ליישוב, על ידי מערכת צילום מיוחדת|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יישוב“ – עירייה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת העיריות|בפקודת העיריות}}, מועצה מקומית שאינה מועצה אזורית כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות|בפקודת המועצות המקומיות}}, יישוב כהגדרתו {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות)|בצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי״ח–1958}}, ואזור סטטיסטי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזור סטטיסטי“ – אזור סטטיסטי שתפקודו העיקרי מגורים לפי פרסומי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כעדכונם מעת לעת.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 10ח|בסעיף 10ח}}, הצבה והפעלה של מצלמות מיוחדות נייחות המצלמות את כל המרחב הציבורי ביישוב או את כל דרכי הגישה ליישוב וממנו, טעונות אישור של קצין מוסמך, ויחולו לגביהן, נוסף על הוראות {{ח:פנימי|סעיף 10ט|סעיף 10ט}}, הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} קצין מוסמך לא יאשר הצבה והפעלה של מצלמות מיוחדות נייחות המצלמות את כל המרחב הציבורי ביישוב, אלא אם כן שוכנע, על יסוד מידע שהוצג לפניו, כי הדבר דרוש לצורך מבצעי מסוים, בשל סבירות גבוהה לביצוע עבירות המסכנות את חייו של אדם, את שלמות גופו, את ביטחון הציבור או את ביטחון המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} קצין מוסמך לא יאשר הצבה והפעלה של מצלמות מיוחדות נייחות המצלמות את כל דרכי הגישה ליישוב וממנו, אלא אם כן שוכנע, על יסוד מידע שהוצג לפניו, כי הדבר דרוש לצורך מבצעי מסוים, בשל סבירות גבוהה לביצוע עבירות כאמור בפסקה (1) או עבירות רכוש בהיקף נרחב.
{{ח:תת|(ג)}} אישור להצבה ולהפעלה של מצלמה מיוחדת נייחת לפי סעיף קטן (ב), יינתן לתקופה שלא תעלה על שישה חודשים; חלפו שישה חודשים כאמור, רשאי הקצין המוסמך לאשר את המשך הצבתה והפעלתה של המצלמה המיוחדת הנייחת, לתקופות נוספות, ובלבד שההפעלה המצטברת שלה לא תעלה על שנה בתוך פרק זמן של שלוש שנים רצופות.
{{ח:תת|(ד)}} הופעלה מצלמה מיוחדת נייחת במשך שנה במצטבר, בתוך פרק זמן שאינו עולה על שלוש שנים רצופות, רשאי קצין משטרה בדרגת ניצב ומעלה, בהתייעצות עם היועץ המשפטי של משטרת ישראל או מי מטעמו, לאשר את המשך הצבתה והפעלתה לתקופות נוספות שלא יעלו על שישה חודשים בכל פעם.
{{ח:תת|(ה)}} אישור להמשך הצבה והפעלה של מצלמה מיוחדת נייחת לפי סעיף קטן (ג) או (ד) יינתן בהתאם להוראות סעיף קטן (ב) ובשים לב לנתונים שהצטברו בתקופת ההצבה וההפעלה של המצלמה המיוחדת הנייחת בדבר יעילות הפעלתה בהשגת המטרה שלשמה הוצבה והופעלה.
{{ח:תת|(ו)}} ראה השר כי יש בהצבה ובהפעלה של מצלמות מיוחדות נייחות לפי סעיף זה בהתאם לאזור סטטיסטי כדי לסכל את המטרה שלשמה יש להציבן ולהפעילן לפי סעיף זה, רשאי הוא להורות על אזור סטטיסטי שלא לפי פרסומי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, במקרים חריגים ואם נוכח כי הדבר נדרש בנסיבות העניין ובשים לב, בין השאר, למידת הפגיעה בפרטיות שעשויה להיגרם מהצבה והפעלה של המצלמות לפי סעיף זה; השר יפרסם הודעה על אזור סטטיסטי שהורה עליו באתר האינטרנט של המשרד לביטחון לאומי.

{{ח:סעיף|10יא|הפעלת מצלמות מיוחדות ניידות וקביעת נוהל הפעלה|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} לא תופעל מצלמה מיוחדת ניידת אלא לפי נוהל שקבע קצין מוסמך בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הנוהל ייקבע בהתאם למטרות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 10ז|בסעיף 10ז(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} הנוהל ייקבע באופן שבו לא תיפגע פרטיותו של אדם במידה העולה על הנדרש לשם השגת המטרות כאמור בפסקה (1) ובהתחשב בסוג המצלמה ובמועדי הפעלתה;
{{ח:תתת|(3)}} הנוהל יתייחס, בין השאר, גם לעניינים אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} יידוע הציבור בדבר הפעלת מצלמה מיוחדת ניידת, בהתאם לאמור {{ח:פנימי|סעיף 10ט|בסעיף 10ט(ג)}} לעניין הצבת מצלמה מיוחדת נייחת, ובשינויים המחויבים;
{{ח:תתתת|(ב)}} פיקוח ובקרה על הפעלת מצלמות מיוחדות ניידות.
{{ח:תת|(ב)}} מדי שלוש שנים יבחן הקצין המוסמך את הנוהל, בהתאם להוראות סעיף זה ובשים לב לנתונים שהצטברו בתקופת הפעלת המצלמות המיוחדות הניידות בדבר יעילות הפעלתן בהשגת המטרות שלשמן הופעלו.

{{ח:סעיף|10יב|תנאים לשימוש טכנולוגי במידע ממערכת צילום מיוחדת|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} משטרת ישראל רשאית לעשות שימוש טכנולוגי במידע שנאגר במערכת צילום מיוחדת למטרות אלה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} לשם השגת מטרה מהמטרות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 10ז|בסעיף 10ז(א)}};
{{ח:תתת|(2)}} לשם הצלת חיי אדם או הגנה עליהם;
{{ח:תתת|(3)}} לשם גילוי עבירות פשע או עבירות עוון המנויות {{ח:פנימי|תוספת 5|בתוספת החמישית}}, חקירתן או מניעתן, וכן לשם הליך פלילי בעניין עבירות כאמור;
{{ח:תתת|(4)}} לשם גילוי עבריינים בעבירות פשע או בעבירות עוון כאמור בפסקה (3) והעמדתם לדין;
{{ח:תתת|(5)}} לשם חילוט רכוש על פי דין;
{{ח:תתת|(6)}} לשם חקירת דפוסים של ביצוע עבירות כאמור בסעיף קטן זה;
{{ח:תתת|(7)}} לשם מחקר בקשר למטרות האמורות בפסקאות (1) עד (6), ובלבד שהמידע ממערכות הצילום המיוחדות המועבר לשם המחקר אינו כולל פרטים מזהים ולא ייעשה זיהוי בפועל; מחקר כאמור יאושר בידי קצין משטרה בדרגת ניצב משנה שהמפקח הכללי הסמיכו לעניין זה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), שימוש טכנולוגי במידע שהופרד לפי הוראת {{ח:פנימי|סעיף 10יג|סעיף 10יג(ג)}}, ייעשה רק אם גורם מאשר נתן אישור לכך, ולשם השגת מטרה מהמטרות המנויות בסעיף קטן (א) בהתייחס לעבירות פשע חמור בלבד.
{{ח:תת|(ג)}} שימוש טכנולוגי במידע שנאגר במערכת צילום מיוחדת לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}, ייעשה באופן שאין בו כדי לפגוע, במידה העולה על הנדרש, בפרטיותו של אדם.
{{ח:תת|(ד)}} משטרת ישראל תקבע נהלים לשימוש טכנולוגי במידע לפי סעיף זה ואת מורשי הגישה למאגר.
{{ח:תת|(ה)}} השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, רשאי לשנות, בצו, את {{ח:פנימי|תוספת 5|התוספת החמישית}}.

{{ח:סעיף|10יג|שמירת מידע ממערכת צילום מיוחדת|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} המידע שנאגר במערכת צילום מיוחדת יישמר במשטרת ישראל בהתאם להוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} בדרך שתבטיח הגנה ברמה גבוהה מפני דליפת מידע מהמאגר, גישה לא מורשית או חדירה אליו, וכן מפני העברה, חשיפה, מחיקה, שימוש, שינוי או העתקה בלא רשות כדין;
{{ח:תתת|(2)}} בדרך שתמנע שימוש בו בניגוד להוראות לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}};
{{ח:תתת|(3)}} בדרך שתבטיח הגנה על פרטיותו של מי שהמידע כאמור מתייחס אליו.
{{ח:תת|(ב)}} פעולות המבוצעות במידע יתועדו באופן שיאפשר פיקוח ובקרה על אופן השימוש במידע ועל זהות המשתמשים בו.
{{ח:תת|(ג)}} מידע שנאגר במערכת צילום מיוחדת יישמר לפרק הזמן הדרוש להשגת המטרה שלשמה הוצבה, בשים לב לסוג מערכת הצילום המיוחדת, אופן הצבתה ומיקומה ובתום פרק הזמן האמור – יימחק, ובלבד שפרק הזמן כאמור לא יעלה על שנתיים, ולעניין מצלמה מיוחדת ניידת – על שנה; ואולם בחלוף שישה חודשים לכל היותר, ולעניין מצלמה מיוחדת ניידת – שלושה חודשים לכל היותר, יופרד מידע כאמור ממידע אחר שנאגר במערכת הצילום המיוחדת ויחולו לגבי השימוש בו ההוראות לפי {{ח:פנימי|סעיף 10יב|סעיף 10יב(ב)}}.

{{ח:קטע3|פרק 2-1 סימן ג|סימן ג׳: הוראות שונות|תיקון: תשפ״ד־2}}

{{ח:סעיף|10יד|שימוש טכנולוגי בדיעבד במידע ממערכות צילום שאינן מערכות צילום מיוחדות|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} שימוש טכנולוגי במידע שמקורו במערכת צילום שאינה מערכת צילום מיוחדת, שנעשה בדיעבד, ייעשה לשם המטרות הקבועות {{ח:פנימי|סעיף 10יב|בסעיף 10יב(א)}} בלבד ובהתאם לקבוע {{ח:פנימי|סעיף 10יב|בסעיף 10יב}}.

{{ח:סעיף|10טו|שימוש טכנולוגי בזמן אמת במידע ממערכת צילום שאינה מופעלת על ידי משטרת ישראל|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} לעניין {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}, יראו שימוש טכנולוגי המבוצע על ידי משטרת ישראל בזמן אמת, במידע שמקורו במערכת צילום המופעלת שלא על ידי משטרת ישראל, כהצבה והפעלה של מערכת צילום מיוחדת.

{{ח:סעיף|10טז|מסירת מידע לגוף ציבורי|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} משטרת ישראל רשאית למסור לגוף ציבורי מידע שנאגר במערכת צילום מיוחדת במקרים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} לפי בקשת הגוף הציבורי, אם הדבר דרוש לו לשם מילוי תפקידו, ובלבד שהמידע דרוש לשם השגת מטרה מהמטרות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 10ז|בסעיף 10ז(א)}} או לשם הגנה על ביטחון המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} מסירת המידע לגוף הציבורי דרושה למשטרה לשם השגת מטרה מהמטרות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 10יב|בסעיף 10יב(א)}};
{{ח:תתת|(3)}} לפי בקשת גוף ציבורי המנוי {{ח:פנימי|סעיף 10א|בפסקה (2) להגדרה ”גוף ציבורי“}}, אם הדבר דרוש לו לשם מילוי תפקידו, ובלבד שהמידע דרוש לשם השגת מטרה מהמטרות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 10יב|בסעיף 10יב(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} לא יימסר לגוף ציבורי מידע לפי סעיף זה אלא לאחר שקבע נהלים לעניין השימוש במידע כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} קיבל גוף ציבורי מידע לפי סעיף זה, יחולו, בשינויים המחויבים, לגביו ולגבי המידע שקיבל כאמור, הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}, ובכלל זה הוראות לעניין התנאים ומטרות השימוש במידע, אופן שמירת המידע, המורשים לגשת אל המידע, אבטחתו והבקרה על הגישה אליו, תקופת השמירה של המידע ומחיקתו.

{{ח:סעיף|10יז|שמירת דינים לעניין חומר חקירה וראיות בהליך פלילי|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}} כדי לגרוע מההוראות לפי כל דין, לרבות פקודות משטרת ישראל ופקודות הצבא כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}}, לעניין החזקה, שמירה, העמדה לעיון או כל שימוש אחר בחומר חקירה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 74|בסעיף 74 לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב], התשמ״ב–1982}}, בחומר מודיעין שנאסף או נרשם בידי רשות מודיעין כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי#סעיף 74|בסעיף האמור}}, או בראיות המוגשות, במסגרת ההליך הפלילי, לבית משפט או לבית דין צבאי.

{{ח:סעיף|10יח|אי־תחולה לגבי מידע סטטיסטי או מצרפי|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}} לא יחולו על הפקה של מידע סטטיסטי שאינו ניתן לזיהוי או של מידע מצרפי שאינו מזוהה, ממידע שנאגר במערכות צילום מיוחדות.

{{ח:סעיף|10יט|סייג לתחולה על שימוש לשם תיעוד עבירות או לשם חקירה|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} אין בהוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}} כדי לפגוע בסמכות משטרת ישראל לפי כל דין –
{{ח:תת|(1)}} להפעיל מערכות צילום שאינן מערכות צילום מיוחדות ומצלמות שאינן חלק ממערכות צילום מיוחדות, ולעשות בהן שימוש שאינו שימוש טכנולוגי;
{{ח:תת|(2)}} לעשות שימוש שאינו שימוש טכנולוגי במידע שבמערכת צילום מיוחדת, שלא הופק באמצעות שימוש בטכנולוגיה הייחודית של מערכת הצילום המיוחדת;
{{ח:תת|(3)}} להציב ולהפעיל מערכות צילום מיוחדות ולעשות שימוש טכנולוגי או שימוש אחר במידע שנאגר בהן לשם אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} תיעוד של ביצוע עבירות בלבד בלא תיעוד של כלל העוברים בדרך, או תיעוד לשם אכיפת עבירה של נהיגה במהירות העולה על המהירות המותרת לפי חוק, ובלבד שלא יישמר תיעוד של כלל העוברים בדרך אלא לפרק הזמן הדרוש לשם חישוב מהירות הנסיעה;
{{ח:תתת|(ב)}} פעולת חקירה מסוימת לגבי עבירת פשע או עוון שהתבצעה או שנודע למשטרת ישראל על כוונה לבצעה, ובלבד שמערכת צילום מיוחדת כאמור לא תוצב לתקופה העולה על 30 ימים;
{{ח:תתת|(ג)}} אבטחת מיתקן המוחזק בידי משטרת ישראל, שמתקיים לגביה אחד מאלה, ובלבד שהשימוש במידע לעניין זה ייעשה בהתאם לנהלים שקבעה משטרת ישראל:
{{ח:תתתת|(1)}} אבטחת המיתקן נעשית בהתאם להחלטה שקיבל קצין מוסמך, ולשם השגת המטרות האמורות {{ח:פנימי|סעיף 10ז|בסעיף 10ז(א)(1) ו־(2)}};
{{ח:תתתת|(2)}} אבטחת המיתקן נעשית באמצעות הצבה והפעלה של מערכת צילום מיוחדת, המצלמת רק את הנכנסים למיתקן כאמור;
{{ח:תת|(4)}} לעשות שימוש טכנולוגי במידע ממערכת צילום שאינה מערכת צילום מיוחדת, לשם חקירה מסוימת של עבירה.

{{ח:סעיף|10כ|דיווח ליועץ המשפטי לממשלה|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} משטרת ישראל תדווח ליועץ המשפטי לממשלה, אחת לשנה, על עניינים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א|בחלק א׳ בתוספת השישית}}.
{{ח:תת|(ב)}} גוף ציבורי המנוי {{ח:פנימי|סעיף 10א|בפסקאות (2) עד (4) להגדרה ”גוף ציבורי“}} ידווח ליועץ המשפטי לממשלה, אחת לשנה, על עניינים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ב|בחלק ב׳ בתוספת השישית}}.

{{ח:סעיף|10כא|דיווח לכנסת|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר ידווח לוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, אחת לשנה, על כל אלה, לגבי משטרת ישראל:
{{ח:תתת|(1)}} מספר הצילומים ששימשו ראיה בתיק חקירה ומתוכם מספר התיקים שהוגש בהם כתב אישום;
{{ח:תתת|(2)}} מספר החפצים שזוהו במערכת צילום מיוחדת;
{{ח:תתת|(3)}} מספר מורשי הגישה למידע שנאגר במערכות הצילום המיוחדות, בפילוח לפי תפקידם;
{{ח:תתת|(4)}} מספר המקרים שבהם נעשה שימוש במידע שנאגר במערכת צילום מיוחדת למטרה מהמטרות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 10יב|בסעיף 10יב(א)}}, שאינן כלולות במטרות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 10ז|בסעיף 10ז(א)}};
{{ח:תתת|(5)}} ניתוח סטטיסטי לעניין פרק הזמן שחלף בין המועד שבו בוצע תצלום על ידי מערכת הצילום המיוחדת ובין המועד שבו הופק התצלום האמור מהמערכת לשם שימוש בו כראיה בחקירה פלילית;
{{ח:תתת|(6)}} מספר המקרים שבהם נעשה שימוש במערכת צילום מיוחדת לשם טיפול דחוף באירוע המסכן חיים או באירוע שיש בו סכנה לביטחון המדינה;
{{ח:תתת|(7)}} מספר האישורים שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 10יב|סעיף 10יב(ב)}} לשימוש במידע שהופרד לפי הוראת {{ח:פנימי|סעיף 10יג|סעיף 10יג(ג)}};
{{ח:תתת|(8)}} מספר המקרים שבהם הוצבו מצלמות מיוחדות נייחות המצלמות את כל המרחב הציבורי ביישוב או את כל דרכי הגישה ליישוב וממנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 10י|סעיף 10י}};
{{ח:תתת|(9)}} גופים ציבוריים שהועבר להם מידע לפי {{ח:פנימי|סעיף 10טז|סעיף 10טז}};
{{ח:תתת|(10)}} מספר האירועים של דליפת מידע מהמאגר או חדירה אליו.
{{ח:תת|(ב)}} השר ידווח לוועדת משנה של הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת שישיבותיה חסויות, אחת לשנה, על מספר המצלמות המיוחדות הנייחות שהוצבו לפי {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}; דיווח לפי סעיף קטן זה יהיה חסוי.
{{ח:תת|(ג)}} השר ידווח לוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, אחת לשנה, על העניינים המפורטים בסעיף קטן (א)(3), (6) ו־(10), לגבי הגופים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 10א|בפסקאות (5), (6) ו־(7) להגדרה ”גוף ציבורי“}}.
{{ח:תת|(ד)}} שר המשפטים ידווח לוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, אחת לשנה, על העניינים המפורטים בסעיף קטן (א)(3), (6), (7) ו־(10), לגבי גוף ציבורי המנוי {{ח:פנימי|סעיף 10א|בפסקה (2) להגדרה ”גוף ציבורי“}}.
{{ח:תת|(ה)}} שר הביטחון ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אחת לשנה, על אלה:
{{ח:תתת|(1)}} העניינים המפורטים בסעיף קטן (א)(3), (6), (7) ו־(10), לגבי המשטרה הצבאית והיחידה לחקירות פנים בצבא הגנה לישראל;
{{ח:תתת|(2)}} העניינים המפורטים בסעיף קטן (א)(3), (7) ו־(10), לגבי מערך המודיעין הפועל בפיקוד המרכז בצבא הגנה לישראל; דיווח לפי פסקה זו יהיה חסוי.
{{ח:תת|(ו)}} ראש שירות הביטחון הכללי ידווח לוועדת הכנסת לענייני השירות, אחת לשנה, על העניינים המפורטים בסעיפים קטנים (א)(3), (7) ו־(10), לגבי שירות הביטחון הכללי; בסעיף קטן זה, ”ועדת הכנסת לענייני השירות“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי|בחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}}.
{{ח:תת|(ז)}} עותק מדיווחים לפי סעיף זה יועבר לרשות להגנת הפרטיות במשרד המשפטים; ואולם דיווח לפי סעיפים קטנים (ה)(2) ו־(ו) יימסר לעובד הרשות להגנת הפרטיות שיש לו התאמה ביטחונית מתאימה לכך ובהתאם לכללי אבטחת המידע של שירות הביטחון הכללי או צבא הגנה לישראל, לפי העניין; בסעיף קטן זה, ”התאמה ביטחונית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 15|בסעיף 15 לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}}.

{{ח:סעיף|10כב|חובות דיווח של גוף ציבורי שקבע שר המשפטים בצו|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:ת}} קבע שר המשפטים, בצו, גוף ציבורי לפי {{ח:פנימי|סעיף 10א|פסקה (8) להגדרה ”גוף ציבורי“}}, יקבע בצו האמור את העניינים שעליהם יימסר הדיווח ליועץ המשפטי לממשלה לפי {{ח:פנימי|סעיף 10כ|סעיף 10כ}} ולוועדה לביטחון לאומי לפי {{ח:פנימי|סעיף 10כא|סעיף 10כא}}.

{{ח:סעיף|10כג|תקנות לעניין מערכות צילום מיוחדות|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, יקבע תקנות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שמירה או מחיקה של מידע הנאגר במערכת צילום מיוחדת, ובכלל זה התקופות לשמירה של מידע כאמור;
{{ח:תתת|(2)}} תנאים לגישה למידע הנאגר במערכת צילום מיוחדת, ותיעוד הגישה למידע והמטרה שלשמה נועדה;
{{ח:תתת|(3)}} העברת מידע ממערכת הצילום המיוחדת לגורם אחר המוסמך לקבלו על פי דין; תקנות לפי פסקה זו הנוגעות להעברת מידע כאמור לידי גורם המנוי {{ח:פנימי|סעיף 10א|בפסקה (3) להגדרה ”גוף ציבורי“}}, ייקבעו גם בהסכמת שר הביטחון;
{{ח:תתת|(4)}} יידוע הציבור בדבר הצבת מצלמות מיוחדות, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 10ט|סעיף 10ט(ג)}};
{{ח:תתת|(5)}} אמות מידה לקביעת אמינות מערכות הצילום המיוחדות ובקרה על פעילותן.
{{ח:תת|(ב)}} השר, בהסכמת שר המשפטים, רשאי להתקין תקנות לביצוע {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק זה}}, ובכלל זה לקבוע הוראות בעניינים אלה:
{{ח:תתת|(1)}} אבטחת המידע הנאגר במערכת צילום מיוחדת;
{{ח:תתת|(2)}} אמות מידה לקביעת מיקום להצבת מצלמות מיוחדות נייחות ולהפעלת מצלמות מיוחדות ניידות; תקנות לפי פסקה זו טעונות אישור של הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת.
{{ח:תת|(ג)}} בטרם התקנת תקנות לפי סעיפים קטנים (א) או (ב) יפנה השר לרשות להגנת הפרטיות במשרד המשפטים לקבלת חוות דעתה בהיבטים המקצועיים שבתחומי אחריותה ומומחיותה; חוות דעת כאמור תינתן בתוך 45 ימים מיום שפנה השר, ואם לא ניתנה, רשאי השר להתקין תקנות כאמור גם בלא קבלתה.
{{ח:תת|(ד)}} בתקנות לפי סעיפים קטנים (א) ו־(ב) רשאי השר לקבוע הוראות שונות לסוגים שונים של מערכות צילום מיוחדות, בשים לב למאפיינים השונים של כל מערכת צילום מיוחדת, מידת הפגיעה בפרטיותו של אדם בשל הצבתה או הפעלתה, והתכליות שלשמן היא מוצבת ומופעלת, לפי העניין.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המשטרה (מערכת צילום מיוחדת המזהה לוחיות רישוי של כלי רכב – מערכת LPR)|תקנות המשטרה (מערכת צילום מיוחדת המזהה לוחיות רישוי של כלי רכב – מערכת LPR), התשפ״ד–2024}}.}}

{{ח:סעיף|10כד|שינוי {{ח:פנימי|תוספת 4|התוספת הרביעית}} {{ח:פנימי|תוספת 6|והתוספת השישית}}|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בהסכמת שר המשפטים ובאישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, רשאי, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 4|התוספת הרביעית}}.
{{ח:תת|(ב)}} השר ושר המשפטים, באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, רשאים, בצו, לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 6|התוספת השישית}}.

{{ח:קטע2|פרק 3|פרק שלישי: גיוס, שחרור ואחריות לרכוש}}

{{ח:סעיף|11|תקופת השירות|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} כל המבקש להימנות עם משטרת ישראל ייבדק בדיקה רפואית, ומשאושר גיוסו יגוייס לתקופה של חמש שנים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המשטרה (גיוס)|תקנות המשטרה (גיוס), תשי״ח–1957}}.}}

{{ח:סעיף|12|תקופת נסיון|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} עשרים וארבעה החדשים הראשונים ישרת המגוייס שירות נסיון ויידרש לעבור קורס אימונים; נמצא בתוך תקופת הנסיון כי הוא בלתי מתאים לתפקידיו או שאין זה מסתבר שיהיה יעיל, רשאי המפקח הכללי לצוות על שחרורו מן השירות, ומשציווה כך – יחדל המגוייס להימנות עם משטרת ישראל ולא תהא לו כל תביעה כלפיה.

{{ח:סעיף|13|הצהרת מתגייס}}
{{ח:תת|(א)}} כל המתגייס על פי פקודה זו יחתום על הצהרת מתגייס, בטופס שנקבע, לפני קצין משטרה בכיר שיאשרה בחתימתו.
{{ח:תת|(ב)}} כל המשיב במזיד תשובה כוזבת לשאלה מן השאלות שבהצהרת מתגייס, דינו – מאסר ששה חדשים ופיטורים מן השירות.

{{ח:סעיף|14|שבועת אמונים}}
{{ח:ת}} שוטר בדרגת מפקח משנה ומעלה יישבע, עם מינויו, שבועת אמונים לפני המפקח הכללי בנוסח שנקבע.

{{ח:סעיף|15|השוטר תמיד בתפקיד}}
{{ח:ת}} שוטר, כשהוא בישראל, רואים אותו, לכל ענין שבפקודה זו, כנמצא תמיד בתפקיד, ומותר בכל עת להעסיקו בכל מקום בישראל.

{{ח:סעיף|16|שוטר יעסוק בתפקידו בלבד}}
{{ח:ת}} שוטר לא יעסוק בעבודה או במשרה חוץ מתפקידיו לפי פקודה זו, אלא אם המפקח הכללי התיר לו זאת במפורש בכתב.

{{ח:סעיף|17|הארכת תקופת שירות|תיקון: תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח הכללי רשאי להאריך את תקופת שירותו של שוטר לתקופות שירות נוספות שכל אחת מהן לא תעלה על חמש שנים.
{{ח:תת|(ב)}} השלים שוטר תקופה של עשרים שנות שירות רשאי המפקח הכללי להאריך את תקופת שירותו לתקופה נוספת בלתי קצובה.
{{ח:תת|(ג)}} הארכת תקופת שירותו של שוטר לפי סעיף זה, תיעשה לפי בקשת השוטר שתוגש למפקח הכללי, לגבי כל תקופת שירות נוספת, במהלך החודש השביעי שלפני תום תקופת שירותו.
{{ח:תת|(ד)}} המפקח הכללי יודיע לשוטר על החלטתו לפי סעיף זה בתוך שישים ימים ממועד הגשת בקשה כאמור בסעיף קטן (ג); ואולם במקרים מיוחדים, מנימוקים שיירשמו, רשאי המפקח הכללי להודיע על החלטתו כאמור, עד תום תשעים ימים ממועד הגשת הבקשה.

{{ח:סעיף|18|התפטרות שוטר|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} שוטר לא יתפטר מן השירות אלא אם כן נתן למפקח הכללי הודעה על כך שלושה חדשים מראש; לא עשה כן – יראוהו נעדר מן השירות ללא רשות.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), רשאי המפקח הכללי, לבקשת שוטר, להתיר לו לפרוש מהשירות אף אם לא חלפו שלושה חדשים ממועד מתן ההודעה.

{{ח:סעיף|19|הארכת שירות בשעת חירום}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי להורות בצו לעכב, לתקופה שהיא לדעתו שעת חירום, כל שוטר, או סוג או הגדר אחר של שוטרים, אף על פי שתמה תקופת שירותם, ולהאריך שירותם לתקופת החירום.
{{ח:תת|(ב)}} שירותו של שוטר בתוקף צו כאמור יראו כחלק מתקופת ההתקשרות ולפי זה יחולו הוראותיה של ההתקשרות – למעט ההוראות הקובעות את תקופתה – והוראות פקודה זו.

{{ח:סעיף|20|שחרור מטעמי בריאות}}
{{ח:ת}} מותר לשחרר שוטר מן השירות תוך תקופת ההתקשרות, אם ועדה רפואית קבעה כי אין הוא מתאים עוד לשירות מבחינה נפשית או גופנית.

{{ח:סעיף|21|סמכות השר|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} שום דבר האמור בפקודה זו או {{ח:חיצוני|חוק המשטרה|בחוק המשטרה}} אינו בא לגרוע מסמכות השר להרחיק שוטר בכל עת שירצה.

{{ח:סעיף|22|אחריות כספית של שוטרים}}
{{ח:ת}} שוטר יהיה אחראי לכספי הציבור שנמסרו להשגחתו או שהגיעו לרשותו; וכלי הנשק, התחמושת, הציוד, ההלבשה והאפסניה שניתנו לשימוש המשטרה שבפיקודו או לשימושו העצמי, ייזקפו לחובתו, והוא יהיה אחראי להם כלפי המפקח הכללי במקרה שאבדו, ניזוקו או הושמדו, זולת אם אפשר להוכיח להנחת דעתו של המפקח הכללי שהדבר קרה מחמת תאונה בלתי־נמנעת, מחמת גניבה שאין לייחסה לרשלנות מצדו או מחמת מילוי תפקידו למעשה.

{{ח:סעיף|23|החדל להיות שוטר יחזיר חפציו}}
{{ח:ת}} מי שחדל להיות שוטר יחזיר מיד את כל כלי הנשק, המלבושים ושאר צרכים שסופקו לו לשם מילוי תפקידיו; לא עשה כן, דינו – קנס 300 לירות; השמיד או סילק חפץ מן החפצים במזיד או מתוך רשלנות פושעת, דינו – קנס כאמור ומאסר שלושה חדשים.

{{ח:סעיף|24|הטבת נזק לרכוש}}
{{ח:ת}} שוטר שגרם נזק לנשק, למלבוש או לרכוש אחר של המדינה או שאיבד אותם, מותר לנכות משכרו כדי כיסוי ההוצאות לתיקונו של הנזק או לחילופו של האבוד.

{{ח:קטע2|פרק 3-1|פרק שלישי1: התאמה לתפקיד|תיקון: תשע״ז־3}}

{{ח:סעיף|24א|מטרות – {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}}|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק זה}} נועד להסדיר בדיקות התאמה לתפקיד למועמדים לתפקידים במשטרת ישראל ולנושאים בתפקידים בה, לשם הבטחת השמירה על טוהר המידות ועל תפקוד ראוי של המשטרה וחיזוק אמון הציבור במשטרה, במטרה להגן על שלום הציבור וביטחונו, והכול בדרך של שמירה מרבית על פרטיותם של הנבדקים.

{{ח:סעיף|24ב|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}}|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 3-1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בדיקת התאמה לתפקיד“ – בדיקה לשם בחינת התאמה לתפקיד, לרבות בדיקה כאמור הכוללת בדיקת פוליגרף בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 24ה|לסעיף 24ה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התאמה לתפקיד“ – התאמה של מועמד לתפקיד או של הנושא בתפקיד, לסיווג של תפקיד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר בדיקה“ – חומר שנאסף על אודות נבדק בבדיקת התאמה לתפקיד, הכולל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מידע שנמסר על ידי הנבדק עצמו;
{{ח:תתת|(2)}} מידע על אודות הנבדק שנמסר על ידי נבדק אחר במהלך בדיקת התאמה לתפקיד שנערכה לנבדק האחר;
{{ח:תתת|(3)}} ממצאי מבדקים שהנבדק נטל בהם חלק, לרבות בדיקת פוליגרף;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סיווג של תפקיד“ – קביעת רמת הרגישות של תפקיד, הנגזרת, בין השאר, מסוג המידע והנושאים שבהם עוסק הנושא בתפקיד, מבכירות דרגתו של הנושא בתפקיד, וכן מהסיכונים הנובעים מאפשרות לנצל את התפקיד לשם גרימת נזק לשלום הציבור וביטחונו או לפגיעה באמון הציבור במשטרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תפקיד“ – תפקיד במשטרה, לרבות משרה בה, שהמינוי להם הוא על ידי השר, המפקח הכללי או מי שהמפקח הכללי הסמיכו לכך.

{{ח:סעיף|24ג|חובת קיומה של התאמה לתפקיד|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} לא ימונה אדם לתפקיד ולא יישא בתפקיד, אלא בכפוף לכך שיעבור בדיקת התאמה לתפקיד בהתאם להוראות {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק זה}}, ויימצא בבדיקה כאמור כי קיימת לגביו התאמה לתפקיד האמור.

{{ח:סעיף|24ד|בדיקת התאמה לתפקיד|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} בדיקת התאמה לתפקיד תתבצע בהתאם לרמת הסיווג של התפקיד שלגביו נבחנת ההתאמה ובאופן שאין בו כדי לפגוע, במידה העולה על הנדרש, בפרטיותו של הנבדק, והכול בהתאם להוראות המשטרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 24יב|סעיף 24יב}}.

{{ח:סעיף|24ה|ביצוע בדיקת התאמה לתפקיד הכוללת שימוש בפוליגרף|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} בדיקת התאמה לתפקיד הכוללת שימוש בפוליגרף תתבצע באחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בדיקת מועמד לתפקיד המנוי {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק א|בחלק א׳ לתוספת השלישית}};
{{ח:תתת|(2)}} בדיקת נושא בתפקיד המנוי {{ח:פנימי|תוספת 3 חלק ב|בחלק ב׳ לתוספת השלישית}}, אחת לחמש שנים, בכפוף להוראות המשטרה לפי {{ח:פנימי|סעיף 24יב|סעיף 24יב(א)(4)}};
{{ח:תתת|(3)}} בדיקת מועמד לתפקיד או נושא בתפקיד, אף אם אינו מנוי {{ח:פנימי|תוספת 3|בתוספת השלישית}} – אם שוכנעה הוועדה לבדיקת התאמה לתפקיד ולשימוש בפוליגרף כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 24ו|בסעיף 24ו}} ({{ח:פנימי|פרק 3-1|בפרק זה}} – הוועדה), על יסוד מידע שהוצג לפניה, כי קיים חשש ממשי לאי־התאמתו של המועמד לתפקיד או הנושא בתפקיד לסיווג התפקיד, כי המשך נשיאתו בתפקיד עלול לגרום נזק לשלום הציבור וביטחונו או לפגיעה באמון הציבור במשטרה, וכי בדיקת הפוליגרף נחוצה לצורך בחינת התאמתו לתפקיד, ובלבד שבוצעו לגבי הנבדק כל בדיקות ההתאמה לתפקיד האפשרויות האחרות הנדרשות לצורך בירור החשש הממשי האמור.
{{ח:תת|(ב)}} לא תבוצע בדיקת פוליגרף לפי סעיף קטן (א) אלא לתכליות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} גילוי ומניעה של עבירות פליליות חמורות, שיש בביצוען כדי לגרום לפגיעה משמעותית בתפקוד המשטרה או לגרום לפגיעה באמון הציבור במשטרה;
{{ח:תתת|(2)}} גילוי ומניעה של מעשים הפוגעים בטוהר המידות המתחייב משוטר, שיש בביצועם כדי לגרום לפגיעה משמעותית בתפקוד המשטרה או לגרום לפגיעה חמורה באמון הציבור במשטרה.

{{ח:סעיף|24ו|הוועדה לבדיקת התאמה לתפקיד ולשימוש בפוליגרף|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} החלטה על ביצוע בדיקת פוליגרף לפי {{ח:פנימי|סעיף 24ה|סעיף 24ה(א)(3)}} תהיה מנומקת ובכתב, ותינתן על ידי ועדה שאלה חבריה:
{{ח:תתת|(1)}} המפקח הכללי או סגנו;
{{ח:תתת|(2)}} היועץ המשפטי למשטרת ישראל;
{{ח:תתת|(3)}} ראש מחלקת המשמעת של משטרת ישראל.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), סבר המפקח הכללי כי חבר הוועדה המנוי בפסקה (2) או (3) של אותו סעיף קטן מנוע מלהשתתף בדיון מסוים, לרבות בשל ניגוד עניינים, רשאי הוא להחליפו בסגנו של חבר הוועדה או בקצין משטרה בכיר אחר מיחידתו, לשם אותו דיון, ובנסיבות מיוחדות – בקצין משטרה בכיר אחר שהוא משפטן.

{{ח:סעיף|24ז|הנחיות מקצועיות לביצוע בדיקת פוליגרף|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} המפקח הכללי יקבע בנוהל הנחיות מקצועיות מפורטות בדבר אופן ביצוע בדיקת פוליגרף לפי {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|24ח|השגה על החלטה בדבר אי־התאמה לתפקיד|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} הרואה את עצמו נפגע מהחלטה בדבר אי־התאמתו לתפקיד, זכאי להשיג על ההחלטה לפני המפקח הכללי או לפני קצין משטרה בכיר שהוא הסמיכו לעניין זה.

{{ח:סעיף|24ט|חיסיון חומר בדיקה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:תת|(א)}} חומר בדיקה יהיה חסוי בפני כל אדם וגילויו או פרסומו יהיה אסור.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין –
{{ח:תתת|(1)}} חומר בדיקה לא יתקבל כראיה במשפט, למעט חומר בדיקה הנוגע לנבדק בלבד שהוגש בידיו בהליך שיפוטי בשל החלטה שהתקבלה בעניינו;
{{ח:תתת|(2)}} נושא בתפקיד לא יועמד לדין משמעתי על בסיס חומר בדיקה וממצאיו, למעט מידע שהועבר בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24י|סעיף 24י(3)(א) סיפה}}; ואולם אין בהוראות פסקה זו כדי למנוע מהגורם המוסמך לכך בהתאם לכל דין לקבל כל החלטה מינהלית שבסמכותו לגבי נושא בתפקיד.

{{ח:סעיף|24י|סייגים לחיסיון חומר בדיקה|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 24ט|בסעיף 24ט}}, חומר בדיקה או תמצית שלו יועברו לכל אחד מהמנויים בפסקאות שלהלן בתנאים המפורטים בהן, בהיקף המזערי הנדרש לשם השגת התכלית האמורה בהן:
{{ח:תת|(1)}} גורמים במשטרת ישראל כמפורט להלן, שחומר הבדיקה דרוש להם לצורך קבלת החלטה בדבר התאמה לתפקיד של הנבדק או לשם קבלת החלטה מינהלית בעניינו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24ט|בסעיף 24ט(ב)(2) סיפה}}:
{{ח:תתת|(א)}} הוועדה;
{{ח:תתת|(ב)}} המפקח הכללי;
{{ח:תתת|(ג)}} ראש אגף משאבי אנוש;
{{ח:תתת|(ד)}} מפקד המחוז או ראש האגף אליו כפוף הנבדק, או שאליו יהיה כפוף בתפקיד שהוא מועמד אליו;
{{ח:תת|(2)}} השר או גורם מוסמך במשרד לביטחון הפנים כמפורט להלן – אם חומר הבדיקה דרוש לצורך קבלת החלטת השר, בהתאם לסמכותו לפי כל דין, בדבר מינויו של הנבדק, השעייתו או פיטוריו:
{{ח:תתת|(א)}} המנהל הכללי של המשרד לביטחון הפנים;
{{ח:תתת|(ב)}} סגן המנהל הכללי של המשרד לביטחון הפנים שהשר הסמיכו לעניין זה;
{{ח:תתת|(ג)}} היועץ המשפטי של המשרד לביטחון הפנים;
{{ח:תת|(3)|(א)}} גוף המוסמך להחליט על פתיחה בחקירה – אם עלה במסגרת בדיקת התאמה לתפקיד חשד לביצוע עבירה פלילית מסוג פשע או אם עלה במסגרת בדיקת התאמה כאמור חשד לביצוע עבירה פלילית מסוג עוון והמפקח הכללי או קצין משטרה בכיר שהוא הסמיכו לכך, החליטו על העברת המידע לגוף המוסמך, מטעמים שיירשמו; החליט הגוף המוסמך שלא להעמיד לדין את הנבדק שבעניינו עלה החשד, ולהעביר את עניינו של הנבדק להליך משמעתי, רשאי הוא להעביר את המידע כאמור בפסקה זו למי שמוסמך להעמיד את הנבדק לדין משמעתי לפי {{ח:חיצוני|חוק המשטרה|חוק המשטרה}};
{{ח:תתת|(ב)}} לא יועבר לפי הוראות פסקה זו אלא מידע הנוגע לחשד האמור בה בלבד, וחומר הבדיקה עצמו לא יועבר לגורם המוסמך;
{{ח:תת|(4)}} גורם בשירות הביטחון הכללי שקבע לעניין זה ראש שירות הביטחון הכללי – אם המפקח הכללי הורה על העברת חומר הבדיקה, וחומר הבדיקה דרוש לצורך ביצוע הליך התאמה ביטחונית בהתאם {{ח:חיצוני|חוק שירות הביטחון הכללי#סעיף 7|לסעיף 7(ב)(3) לחוק שירות הביטחון הכללי, התשס״ב–2002}}.

{{ח:סעיף|24יא|מסירת חומר בדיקה לנבדק|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 24ט|בסעיף 24ט}}, המפקח הכללי יעביר חומר בדיקה לנבדק אם ביקש זאת הנבדק לצורך הגשת השגה בדבר אי־התאמתו לתפקיד או לצורך פנייה לבית המשפט לגבי החלטה מינהלית שהתקבלה בעניינו על בסיס חומר הבדיקה, ובכפוף להוראות אלה:
{{ח:תת|(א)}} לא יועבר לנבדק אלא חומר בדיקה הנוגע אליו בלבד, שעל בסיסו התקבלה ההחלטה בדבר אי־התאמתו לתפקיד או ההחלטה המינהלית האמורה;
{{ח:תת|(ב)}} לא יועבר לנבדק חומר בדיקה שנמסר אודותיו על ידי נבדק אחר בבדיקת התאמה לתפקיד או חומר בדיקה שגילויו עלול לשבש את התפקוד התקין של משטרת ישראל או את יכולתה לבצע את תפקידיה, אולם המפקח הכללי יעביר לנבדק תמצית של חומר הבדיקה כאמור, בהיקף המזערי הנדרש לשם התכליות האמורות בסעיף זה.

{{ח:סעיף|24יב|הוראות המשטרה לעניין התאמה לתפקיד|תיקון: תשע״ז־3, תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות בעניינים המפורטים להלן ייקבעו בהוראות המשטרה באישור שר המשפטים, לאחר שנשקלה מידת הפגיעה בפרטיות הכרוכה בכך:
{{ח:תתת|(1)}} רמות הסיווג של תפקידים;
{{ח:תתת|(2)}} הנושאים שיהיה ניתן לבדוק בבדיקת התאמה לתפקיד, ובפרט בבדיקה הכוללת שימוש בפוליגרף;
{{ח:תתת|(3)}} אופן ביצוע בדיקת התאמה לתפקיד והפעולות שיינקטו במסגרתה בהתאם לרמות הסיווג של התפקידים, ובכלל זה רמות הסיווג של תפקידים שלגביהן ניתן לבצע בדיקת פוליגרף במסגרת בדיקת התאמה לתפקיד;
{{ח:תתת|(4)}} נסיבות שבהן יהיה ניתן לדחות את הביצוע של בדיקת פוליגרף לפי {{ח:פנימי|סעיף 24ה|סעיף 24ה(א)(2)}};
{{ח:תתת|(5)}} היחידה במשטרה שתיועד לביצוע בדיקות התאמה לתפקיד ולשמירת חומר בדיקה;
{{ח:תתת|(6)}} האופן שבו יבוצעו בדיקות התאמה לתפקיד למשרתים ביחידה האמורה בפסקה (5);
{{ח:תתת|(7)}} אופן שמירת חומר בדיקה ומועד מחיקתו, וסוגים של חומר בדיקה אשר לא יישמרו; הוראות לפי פסקה זו יחולו גם על גורם שנמסר לו חומר בדיקה לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 24י|סעיף 24י}};
{{ח:תתת|(8)}} הגורמים בגופים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 24י|בסעיף 24י(3)}} שלהם יועבר חומר בדיקה בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 24י|אותו סעיף}} ואופן העברת חומר בדיקה אליהם;
{{ח:תתת|(9)}} אופן מתן הודעה לנבדק בדבר תוצאות בדיקת התאמתו לתפקיד ודרכי הגשת השגה על החלטה בדבר אי־התאמה לתפקיד;
{{ח:תתת|(10)}} דרכי מסירת חומר בדיקה לנבדק לפי {{ח:פנימי|סעיף 24יא|סעיף 24יא}};
{{ח:תתת|(11)}} נסיבות שבהן יש מניעה לבצע בדיקת פוליגרף.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות לפי סעיף קטן (א)(2) טעונות אישור של הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת.

{{ח:סעיף|24יג|שינוי {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}}|תיקון: תשע״ז־3, תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} השר, באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, רשאי לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 3|התוספת השלישית}}.

{{ח:סעיף|24יד|שמירת דינים – {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק שלישי1}}|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 3-1|פרק זה}} באות להוסיף על הוראות כל דין ולא לגרוע מהן, אלא אם כן נקבע במפורש אחרת.

{{ח:קטע2|פרק 4|פרק רביעי: שוטרים שלא מן המנין}}
{{ח:קטע3|פרק 4 סימן א|סימן א׳: שוטרים מוספים זמניים}}

{{ח:סעיף|25|גיוס|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בפקודה זו או בתקנות שהותקנו לפיה, כל המבקש להימנות עם משטרת ישראל יכול שיגוייס לתקופה של ששה חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} מי שגוייס כאמור, ייקרא שוטר מוסף זמני, ויהיה כפוף להוראות פקודה זו ולהוראות {{ח:חיצוני|חוק המשטרה|חוק המשטרה}} וכל התקנות שהותקנו לפיהם, למעט האמור להלן.

{{ח:סעיף|26|שחרור}}
{{ח:ת}} המפקח הכללי רשאי, בכל עת, לשחרר מן השירות שוטר מוסף זמני על ידי הודעה בכתב חודש ימים מראש.

{{ח:סעיף|27|הפסקת שירות}}
{{ח:ת}} שוטר מוסף זמני רשאי למסור הודעה בכתב למפקח הכללי, לא יאוחר מחודש אחד לפני תום תקופת ששת החדשים, כי אין בדעתו לחדש את השירות.

{{ח:סעיף|28|המשכת שירות}}
{{ח:ת}} לא נמסרה הודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 27|בסעיף 27}}, רואים את השוטר כאילו גוייס לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}} לתקופה נוספת של ששה חדשים, זולת אם שוחרר לפי {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיף 26}} או גוייס להמשך שירות לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}} או על פי חוזה מיוחד.

{{ח:סעיף|29|מתן הודעות}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 26|סעיפים 26}}, {{ח:פנימי|סעיף 27|27}} {{ח:פנימי|סעיף 28|ו־28}} בדבר מסירת הודעות יחולו על כל תקופה נוספת של ששה חדשים, כאילו היתה התקופה המקורית של ששה חדשים לפי {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25}}.

{{ח:סעיף|30|תקנות מסויימות לא יחולו}}
{{ח:ת}} תקנות בדבר שכר התנהגות טובה, מענק שפות ושכר הצטיינות לא יחולו על שוטרים מוספים זמניים.

{{ח:קטע3|פרק 4 סימן ב|סימן ב׳: שוטרים לתפקידים מיוחדים|תיקון: תשל״ג}}

{{ח:סעיף|31|גיוס שוטר לתפקידים מיוחדים}}
{{ח:ת}} על פי בקשת אדם המבקש להעסיק שוטרים בתפקידים מיוחדים, רשאי המפקח הכללי, באישור השר, לגייס אנשים מתאימים כשוטרים לתפקידים מיוחדים על מנת שישרתו שירות מיוחד זה בלבד.

{{ח:סעיף|32|דין שוטר לתפקידים מיוחדים|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} מי שגוייס כאמור רואים אותו, לכל דבר וענין, כנמנה עם משטרת ישראל ויהיה כפוף לכל הוראות הפקודה הזאת בדבר סמכויות וחסינויות של שוטרים ולהוראות {{ח:חיצוני|חוק המשטרה#פרק ב|פרק ב׳ לחוק המשטרה}}; אולם לא תהיה לו זכות תביעה כלפי הקרן הכללית של המשטרה.

{{ח:סעיף|33|תשלום|תיקון: תשל״ג}}
{{ח:ת}} המבקש שירותיו של שוטר לתפקידים מיוחדים ישלם לאוצר המדינה כל רבע שנה מראש כספים לכיסוי שכרו, דמי מדיו ושאר הוצאות שהמפקח הכללי יאמר שהן דרושות; אך לגבי תשלום שכרם של שוטרים כאמור העובדים בשירותה של עיריה או של נמל מותר לעשות הסדרים מיוחדים.

{{ח:סעיף|34|הפסקת שירות}}
{{ח:ת}} המעסיק שוטר לתפקידים מיוחדים ומבקש להפסיק שירותו יתן למפקח הכללי הודעה חודש ימים מראש; אך רשאי המפקח הכללי, לפי שיקול דעתו, לוותר על הודעה כזאת.

{{ח:סעיף|35|הצהרת מתגייס}}
{{ח:ת}} המתגייס כשוטר לתפקידים מיוחדים יחתום על הצהרת מתגייס בטופס שנקבע, והוראות {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13}} יחולו עליו.

{{ח:סעיף|36||תיקון: תשל״ג, תשנ״ו, תשס״ו־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק 4 סימן ג|סימן ג׳: שוטרים מיוחדים}}

{{ח:סעיף|37|מינוי שוטרים מיוחדים}}
{{ח:ת}} היה נראה שיש התקהלות בלתי־חוקית, התפרעות או הפרעת השלום, או שיש יסוד סביר לחשוש לכך, וכי המשטרה המופקדת כרגיל על שמירת השלום אינה מספקת כדי שמירת השלום, הגנת התושבים ובטחון הרכוש במקום, רשאי כל שוטר שדרגתו אינה נמוכה מדרגת מפקח לפנות אל הממונה, או אל השופט הקרוב ביותר, בבקשה שימנה תושבים מן הסביבה במספר הדרוש שישרתו כשוטרים מיוחדים במשך הזמן ובתחומים שיראה לנחוץ; הממונה או השופט ייענה לבקשה, זולת אם ראה סיבה שלא לעשות כן.

{{ח:סעיף|38|דין שוטר מיוחד}}
{{ח:ת}} שוטר מיוחד שנתמנה כאמור רואים אותו לכל דבר כנמנה עם משטרת ישראל, יהיו לו אותן סמכויות, חסיונות וחסינויות אשר לשוטר מן המנין, והוא יהיה נתון לאותה משמעת וסר לפקודתן של אותן רשויות, בכפוף להוראות {{ח:פנימי|פרק 4 סימן ג|סימן זה}}.

{{ח:סעיף|39|הצהרה}}
{{ח:ת}} מי שנתמנה שוטר מיוחד יחתום בפני הממונה, שופט או קצין משטרה בכיר על הצהרה בטופס שנקבע.

{{ח:סעיף|40|סירוב לשמש בתפקיד ואי־ציות}}
{{ח:ת}} מי שנתמנה שוטר מיוחד ובלי הצדק מספיק לא שירת, או סירב לשרת בתפקיד זה, או לא ציית לפקודה שניתנה לו כדין לשם מילוי תפקידיו, דינו – מאסר עשרה ימים או קנס 75 לירות לכל מקרה של מחדל, סירוב או אי־ציות כאמור.

{{ח:קטע3|פרק 4 סימן ד|סימן ד׳: נוטרי כפרים}}

{{ח:סעיף|41|צו למינוי נוטרים}}
{{ח:ת}} רשאי הממונה לצוות על מינוי נוטרים שישרתו בתחומם של כפר או קבוצת כפרים במשך זמן שראה לנכון, אם היה סבור כי הגנת הרכוש והיבול במקום, או מצב הבטחון הציבורי, התנהגות התושבים או סיבה אחרת, מחייבים לעשות כן.

{{ח:סעיף|42|הצעת מועמדים}}
{{ח:ת}} ציווה הממונה כאמור, תציע המועצה המקומית – ובאין מועצה מקומית יציעו המוכתר והנכבדים של הכפר או של קבוצת הכפרים הנוגעים בדבר – למפקד משטרת המחוז מועמד או מועמדים לנוטרים.

{{ח:סעיף|43|מינוי}}
{{ח:תת|(א)}} אישר מפקד משטרת המחוז את המועמדים שהוצעו והעיד רופא ממשלתי שהם כשרים מבחינה גופנית, ימונו להיות נוטרים.
{{ח:תת|(ב)}} לא אושרו המועמדים, או שלא הוצעו כאמור תוך שבעה ימים מיום מתן הצו על ידי הממונה, ימנה מפקד משטרת המחוז אנשים כשרים ומתאימים להיות נוטרים.

{{ח:סעיף|44|הצהרה}}
{{ח:ת}} מי שנתמנה נוטר יחתום, לפני קצין משטרה בכיר, על הצהרה בטופס שנקבע.

{{ח:סעיף|45|דין נוטר|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:ת}} מי שנתמנה נוטר רואים אותו לכל דבר כנמנה עם משטרת ישראל ויהיה כפוף להוראות הפקודה הזאת בדבר סמכויות וחסינויות של שוטרים ולהוראות {{ח:חיצוני|חוק המשטרה#פרק ב|פרק ב׳ לחוק המשטרה}}, אולם לא תהיה לו זכות תביעה כלפי הקרן הכללית של המשטרה.

{{ח:סעיף|46|שכר נוטרים וגבייתו}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה יקבע את שכרם והוצאות ביגודם וציודם של הנוטרים, ובכפוף לצו של השר, ימַנֵּן אותם בין הגברים הבוגרים התושבים ובעלי הקרקעות, שבכפר או שבקבוצת הכפרים; ההיטל ייגבה לפי הדין בדבר גביית מסים.
{{ח:תת|(ב)}} עד לגביית ההיטל, ישולמו שכרם והוצאות ביגודם וציודם של הנוטרים למפקח הכללי מתוך אוצר המדינה.

{{ח:סעיף|47|פיטורין}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי, בכל עת, לפטר נוטר בגלל אי מילוי תפקיד או התנהגות רעה, והמועצה המקומית, או המוכתר או הממונה, יעשו מיד סידורים למילוי תפקידיו של הנוטר עד למינוי חדש.

{{ח:סעיף|48|התפטרות בטרם עת}}
{{ח:ת}} נוטר שהתפטר או נטש את משרתו, בלא סיבה טובה, לפני תום תקופת שירותו, יהיה חייב, על פי צו מאת הממונה, לשלם לכפר את כל ההוצאות הכרוכות במינוי נוטר אחר במקומו.

{{ח:סעיף|49|תחולה על אזורים אחרים}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה רשאי, בצו, להחיל {{ח:פנימי|פרק 4 סימן ד|סימן זה}} על –
{{ח:תתת|(1)}} אזור שבטי שבמחוזו;
{{ח:תתת|(2)}} אזור אחר שבמחוזו, שאינו אזור של כפר או של קבוצת כפרים.
{{ח:תת|(ב)}} הוחל {{ח:פנימי|פרק 4 סימן ד|סימן זה}} על אזור כאמור, ייקבע השכר של הנוטרים שנתמנו ומינונו בדרך שאישר הממונה.

{{ח:קטע2|פרק 4-1|פרק רביעי 1: המשמר האזרחי|תיקון: תשל״ה}}

{{ח:סעיף|49א|פרשנות|תיקון: תשל״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 4-1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פגיעת איבה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|בחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, תש״ל–1970}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקודות הצבא“ – כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, תשט״ו–1955}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות השמירה“ ו”הממונה על השמירה“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה)|בחוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה), תשכ״א–1961}}.

{{ח:סעיף|49ב|המשמר האזרחי ותפקידיו|תיקון: תשל״ה, תשמ״ח, תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} מוקם בזה ליד משטרת ישראל המשמר האזרחי (להלן – המשמר).
{{ח:תת|(ב)}} בכל פעולה שהמשטרה מוסמכת לעשות למען שמירת בטחון הנפש והרכוש מפני פגיעת איבה, רשאית היא להסתייע במשמר.
{{ח:תת|(ג)}} בנוסף לאמור בסעיף קטן (ב), תהא המשטרה רשאית להסתייע במשמר גם בפעולותיה לשמירת הבטחון, הנפש והרכוש שנקבעו בתקנות באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המשטרה (המשמר האזרחי)|תקנות המשטרה (המשמר האזרחי), התשנ״ז–1996}}.}}
{{ח:תת|(ד)}} חבר המשמר לא יועסק בפעולות כאמור בסעיף קטן (ג) אלא אם כן קיבל הכשרה מתאימה שנקבעה בתקנות.

{{ח:סעיף|49ג|חברי המשמר|תיקון: תשל״ה}}
{{ח:ת}} אלה חברי המשמר:
{{ח:תת|(1)}} מי שנתקבל למשמר כמתנדב לפי כללים שיקבע השר;
{{ח:תת|(2)}} מי שנתמנה שוטר מיוחד בהסכמתו לפי {{ח:פנימי|סעיף 37|סעיף 37}};
{{ח:תת|(3)}} מי שנמנה עם כוחות המילואים של צבא הגנה לישראל, ונשלח למשטרת ישראל מאת הרשות שנקבעה בפקודות הצבא על־מנת לשרת בה את השירות שבו הוא חייב לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}};
{{ח:תת|(4)}} מי שנשלח למשטרת ישראל מאת רשות השמירה, או מאת הממונה על השמירה, על־מנת שימלא בה את השמירה שבה הוא חייב מכוח {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה)|חוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה), תשכ״א–1961}}, או את השמירה שהתנדב לה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה)|החוק האמור}}.

{{ח:סעיף|49ד|מעמדו של חבר המשמר|תיקון: תשל״ה}}
{{ח:תת|(א)}} חובותיו, זכויותיו, סמכויותיו, חסינויותיו וכפיפותו לשיפוט ולדין משמעתי של חבר המשמר בשעת מילוי תפקידו יהיו כשל שוטר, בשינויים שיקבע השר בצו; הוראה זו באה להוסיף על כל חובה שהוטלה עליו וסמכות שניתנה לו בדין אחר, ולא לגרוע מהן.
{{ח:תת|(ב)}} חובה שהוטלה על חבר המשמר לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, דוחה חובה שהוטלה עליו כחבר המשמר.
{{ח:תת|(ג)}} חבר המשמר לא יהיה זכאי לשכר או למשכורת בעד שירותו, אלא בתנאים, בתפקידים, בסוגי תפקידים ובשיעורים שיקבע השר בתקנות.
{{ח:תת|(ד)}} לא ישולמו דמי ביטוח לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], תשכ״ח–1968}}, בעד חבר המשמר אשר איננו זכאי לשכר או למשכורת, לפי סעיף קטן (ג).
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המשטרה (המשמר האזרחי)|תקנות המשטרה (המשמר האזרחי), התשנ״ז–1996}}.}}

{{ח:סעיף|49ה|סיום החברות|תיקון: תשל״ה}}
{{ח:ת}} חברותו של אדם במשמר פוקעת –
{{ח:תת|(1)}} אם נתקבל למשמר כמתנדב או כשוטר מיוחד – ארבעה עשר יום לאחר שמסר למפקדו הודעה בכתב על הפסקת חברותו, או ביום שנמסרה לו הודעה על כך בכתב מאת מפקד המשמר בתחומה של רשות מקומית, הכל לפי התאריך המוקדם;
{{ח:תת|(2)}} אם היה נמנה עם כוחות המילואים לפי {{ח:פנימי|סעיף 49ג|סעיף 49ג(3)}} – ביום שבטלה שליחתו למשמר או ביום שחדל להיות נמנה עם כוחות המילואים;
{{ח:תת|(3)}} אם נשלח למשמר מאת רשות השמירה או הממונה על השמירה – ביום שבו חדל להיות חייב בשמירה לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה)|חוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה), תשכ״א–1961}}, או ביום שבוטלה שליחתו למשמר.

{{ח:סעיף|49ו|הפיקוד על המשמר|תיקון: תשל״ה}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח הכללי או מי שהסמיך לכך רשאי –
{{ח:תתת|(1)}} למנות מפקד למשמר כולו;
{{ח:תתת|(2)}} למנות מפקד למשמר בתחומה של רשות מקומית;
{{ח:תתת|(3)}} למנות קצינים מבין חברי המשמר ולקבוע את תאריהם.
{{ח:תת|(ב)}} מינוי מפקדים וקצינים למשמר מדרגת קצין משטרה בכיר טעון אישור השר.

{{ח:סעיף|49ז|תקציב|תיקון: תשל״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לפני כל שנת כספים הבאה אחרי שנת הכספים 1974 יכין שר הפנים, בהתייעצות עם הרשויות המקומיות שבהן נתכונן משמר, תכנית בדבר הוצאותיהן למשמר.
{{ח:תת|(ב)}} נקבעו ההוצאות לרשות מקומית פלונית, תכלול הרשות המקומית את סכום ההוצאות בתקציבה; לא עשתה כן – יעשה זאת שר הפנים.
{{ח:תת|(ג)}} אוצר המדינה יעביר לשר הפנים את סכום השתתפותו בהוצאות המשמר בשיעור שיקבעו שרי האוצר והפנים בהתייעצות עם השר.
{{ח:תת|(ד)}} שר הפנים יורה בדבר חלוקת הסכום האמור בין הרשויות המקומיות שבהן נתכונן המשמר בהתחשב בסכום ההוצאות, בתקציב הרשות שנקבע באישורו ובסכום שהוצא בפועל.

{{ח:סעיף|49ח|סיוע הרשויות המקומיות}}
{{ח:ת}} שר הפנים, בהתייעצות עם השר, רשאי בצו להורות לרשות המקומית לכונן משמר בתחומה ולטפל בגיוסם ורישומם של חברי המשמר, למעט אלה הנזכרים {{ח:פנימי|סעיף 49ג|בסעיף 49ג(3)}}.

{{ח:קטע2|פרק 4-1א|פרק רביעי 1א׳: משרתים בשירות אזרחי–ביטחוני|תיקון: תשע״ד, תשע״ו, תשפ״ג־3, תשפ״ד־3, תשפ״ה־2, תשפ״ו}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|פרק 4-1א|פרק זה}} הוא הוראת שעה עד מועד הפקיעה של {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|חוק שירות לאומי–אזרחי, התשע״ד–2014}}, ביום 31.3.2026, הוראת השעה חלה גם על מי שהתחיל את שירותו לפני המועד האמור גם אחרי המועד האמור עד שייסים את שירותו).}}

{{ח:סעיף|49ח1|משרת בשירות אזרחי–ביטחוני|תיקון: תשע״ד, תשע״ו, תשע״ו־2, תשפ״ג־3, תשפ״ד־3, תשפ״ה־2, תשפ״ו}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק שירות לאומי–אזרחי“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|חוק שירות לאומי–אזרחי, התשע״ד–2014}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”משרת בשירות אזרחי–ביטחוני“ – מי שמשרת במשטרת ישראל בשירות אזרחי–ביטחוני כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|בחוק שירות לאומי–אזרחי}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”השר הממונה“ – השר הממונה על ביצוע {{ח:חיצוני|חוק שירות לאומי-אזרחי|חוק שירות לאומי–אזרחי}}.
{{ח:תת|(ב)}} חובותיו, זכויותיו, סמכויותיו, חסינויותיו וכפיפותו לשיפוט ולדין משמעתי של משרת בשירות אזרחי–ביטחוני יהיו כשל שוטר, בשינויים שייקבעו בצו לפי סעיף קטן (ג), ובשינויים המפורטים בפקודה זו {{ח:חיצוני|חוק המשטרה|ובחוק המשטרה}}.
{{ח:תת|(ג)}} השר רשאי לקבוע בצו הוראות כאמור בסעיף קטן (ב), ואולם הוראות לעניין חובותיו וזכויותיו של משרת בשירות אזרחי–ביטחוני ייקבעו בהסכמת השר הממונה או לבקשתו; לא הושגה הסכמה בין השרים, יכריע בעניין ראש הממשלה בתוך 30 ימים מיום פניית מי מהשרים אליו.
{{ח:תת|(ד)}} על משרת בשירות אזרחי–ביטחוני לא יחול {{ח:חיצוני|חוק המשטרה (נכים ונספים)|חוק המשטרה (נכים ונספים), התשמ״א–1981}}.

{{ח:קטע2|פרק 4-2|פרק רביעי 2: חקירת עבירות שוטרים ועובדי שירות הבטחון הכללי|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ד}}

{{ח:סעיף|49ט|סמכות חקירה|תיקון: תשנ״ב, תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, חקירה של עבירה כמשמעותה {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}, אשר בביצועה חשוד שוטר, לא תיערך בידי משטרת ישראל, אלא בידי המחלקה לחקירת שוטרים שבמשרד המשפטים (להלן – המחלקה).
{{ח:תת|(ב)}} האמור בסעיף קטן (א) יחול גם כאשר שוטר חשוד בביצוע עבירה ביחד עם אחר, והמחלקה מוסמכת לחקור גם מי שמעורב בביצוע העבירה ואינו שוטר, הכל בכפוף לאמור {{ח:פנימי|תוספת 1|בתוספת הראשונה}}.
{{ח:תת|(ג)}} אין באמור בסעיף זה כדי למנוע מהמשטרה לחקור בעבירה לפני שנודע לה כי שוטר מעורב בביצועה.
{{ח:תת|(ד)}} שר המשטרה ושר המשפטים, באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, רשאים לשנות את {{ח:פנימי|תוספת 1|התוספת הראשונה}}.

{{ח:סעיף|49ט1|חקירת עובדי שירות הבטחון הכללי|תיקון: תשנ״ד, תשס״ד}}
{{ח:תת|(א)}} עבירה שעובד שירות הביטחון הכללי חשוד בביצועה במסגרת מילוי תפקידו או בקשר לתפקידו, תחקור בה המחלקה, אם החליט על כך היועץ המשפטי לממשלה; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 49ט|סעיף 49ט(ב) ו־(ג)}} יחולו לענין זה, בשינויים המחויבים; בסעיף קטן זה, ”עבירה“ – כל עבירה למעט עבירת תעבורה כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודת התעבורה}}, ועבירה שרשות אחרת, שאינה המשטרה או שירות הביטחון הכללי, מוסמכת לחקור בה על פי דין.
{{ח:תת|(ב)}} היועץ המשפטי לממשלה רשאי לאצול לפרקליט המדינה ולמשנה לפרקליט המדינה – דרך כלל, לסוגי ענינים או לענין מסויים – את סמכותו לפי סעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|49י|סמכויות המחלקה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לצורך מילוי תפקידיהם לפי {{ח:פנימי|פרק 4-2|פרק זה}}, יהיו למחלקה ולמי שנמנה עמה, הסמכויות והחסינויות של המשטרה ושל שוטר, לפי הענין.
{{ח:תת|(ב)}} בכל פעולה שהמחלקה מוסמכת לעשות רשאית היא להסתייע במשטרה בהתאם לכללים שיקבעו פרקליט המדינה והמפקח הכללי.
{{ח:תת|(ג)}} מקום שהוענקה בחיקוק סמכות לשוטר על פי הגדרת דרגתו או תפקידו, יקבע פרקליט המדינה את בעלי התפקידים מבין הנמנים עם המחלקה, שלהם תוענק הסמכות.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי המשטרה (מתן סיוע למחלקה בידי המשטרה)|כללי המשטרה (מתן סיוע למחלקה בידי המשטרה), התשנ״ב–1992}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי המשטרה (הענקת סמכות לבעלי תפקידים)|כללי המשטרה (הענקת סמכות לבעלי תפקידים), התשנ״ב–1992}}.}}

{{ח:סעיף|49יא|תיאומי חקיקה|תיקון: תשנ״ב, תשע״ט, תשפ״א, ק״ת תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לענין {{ח:חיצוני|חוק האזנת סתר#סעיף 1|סעיף 1 לחוק האזנת סתר, התשל״ט–1979}}, יראו את מנהל המחלקה ובהעדרו – את ממלא מקומו, כקצין משטרה מוסמך.
{{ח:תת|(ב)}} לענין {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות#סעיף 19|סעיף 19(ג) לחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}, יראו את המחלקה כרשות בטחון.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 5|פרק חמישי – דין משמעתי|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:קטע3|פרק 5 סימן א|סימן א׳: הוראות כלליות|תיקון: תשמ״ח}}

{{ח:סעיף|50||תיקון: תשמ״ח, תשנ״ב, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|51||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|51א||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|51ב||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|51ג||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|51ד||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|51ה||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|51ו||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|51ז||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|52||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|53||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|54||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|55||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|55א||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|55ב||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|55ג||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|55ד||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|55ה||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|56||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|57||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|58||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|59||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|60||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|61||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|62||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|63א||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|64||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|64א||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|64ב||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק 5 סימן ב|סימן ב׳: דן יחיד|תיקון: תשמ״ח}}

{{ח:סעיף|65||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|66||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|67||תיקון: תשמ״ח, תשמ״ט, תשנ״ה, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|68||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|69||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|70||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק 5 סימן ג|סימן ג׳: בית דין למשמעת|תיקון: תשמ״ח}}

{{ח:סעיף|71||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|72||תיקון: תשמ״ח, תשנ״ב, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|73||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|74||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|75||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|76||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק 5 סימן ד|סימן ד׳: בית דין לערעורים|תיקון: תשמ״ח}}

{{ח:סעיף|77||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|77א||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|77ב||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|77ג||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|77ד||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|77ה||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|77ו||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|77ז||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|77ח||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע3|פרק 5 סימן ד1|סימן ד׳1 – מעצר ועיכוב שוטרי חובה|תיקון: תשנ״ח}}

{{ח:סעיף|77ח1|הגדרות|תיקון: תשנ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 5 סימן ד1|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צו מעצר“ – לרבות עותק ממנו שנעשה באמצעות צילום, פקסימיליה, או בכל דרך אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תחנת משטרה“ – תחנת משטרה שנקבעה לפי {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 8|סעיף 8 לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקצין הממונה“ – מפקד תחנת משטרה, ובהעדרו – הקצין הממונה על התחנה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הקצין המוסמך“ – קצין משטרה בכיר המשרת במשמר הגבול, שמפקד משמר הגבול מינה אותו להיות אחראי לענין מעצר ועיכוב שוטרי חובה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין שיפוט בכיר“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק המשטרה|בחוק המשטרה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שוטר חובה“ – שוטר שממלא חובתו לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון [נוסח משולב], התשמ״ו–1986}}, במשמר הגבול שבמשטרת ישראל.

{{ח:סעיף|77ח2|מעצר ועיכוב|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} מעצרו ועיכובו של שוטר חובה יהיו בדרך שתבטיח שמירה מרבית על כבוד האדם ועל זכויותיו.

{{ח:סעיף|77ח3|מעצר שוטר חובה|תיקון: תשנ״ח, תשס״ו, תשס״ח}}
{{ח:ת}} קצין שיפוט בכיר המשרת במשמר הגבול, שהוסמך לכך בידי מפקד משמר הגבול ({{ח:פנימי|פרק 5 סימן ד1|בסימן זה}} – קצין שיפוט בכיר) רשאי, לאחר שעיין בחומר שעליו מתבססת הבקשה להוצאת צו מעצר, להורות בצו על מעצרו של שוטר חובה ({{ח:פנימי|פרק 5 סימן ד1|בסימן זה}} – צו מעצר), אם מצא כי התקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} שוטר החובה שנידון לעונש מחבוש בפועל, נמלט מריצוי העונש;
{{ח:תת|(2)}} יש יסוד סביר לחשש ששוטר החובה עבר עבירת משמעת לפי {{ח:חיצוני|חוק המשטרה#תוספת 1 פרט 5|סעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק המשטרה#תוספת 1 פרט 6|או 6 לתוספת הראשונה בחוק המשטרה}}, ובלבד שחלפו 48 שעות מתחילת ההיעדרות, ויש צורך במעצרו בשל קיום יסוד סביר לחשש שהשוטר יימלט מן הדין המשמעתי או לא יופיע להליך הקשור לבירור נסיבות ההיעדרות.

{{ח:סעיף|77ח4|בקשה להוצאת צו מעצר|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה להוצאת צו מעצר לפי {{ח:פנימי|סעיף 77ח3|סעיף 77ח3}} תוגש בכתב לקצין שיפוט בכיר, בידי מפקד היחידה שבה משרת שוטר החובה, ובהעדרו בידי ממלא מקומו, ובלבד שדרגתו אינה נמוכה מדרגת פקד; בבקשה יצוינו תמצית העובדות או המידע שעליהם המבקש מבסס את בקשתו.
{{ח:תת|(ב)}} הדיון בבקשה לפי סעיף קטן (א) יתועד בפרוטוקול.

{{ח:סעיף|77ח5|תוכן צו המעצר ותוקפו|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} צו מעצר יהיה בכתב ובו יפורטו –
{{ח:תתת|(1)}} שם נותן הצו, תפקידו ודרגתו;
{{ח:תתת|(2)}} שמו המלא של שוטר החובה, מספרו האישי ודרגתו;
{{ח:תתת|(3)}} תיאור העבירה שבביצועה נחשד שוטר החובה;
{{ח:תתת|(4)}} העילה שעל יסודה ניתן הצו;
{{ח:תתת|(5)}} תאריך מתן הצו, מועד הוצאתו ומועד תום תוקפו.
{{ח:תת|(ב)}} צו המעצר ייחתם בידי נותן הצו.
{{ח:תת|(ג)}} תוקפו של צו מעצר לא יעלה על 90 ימים מיום הוצאתו, ואולם רשאי קצין שיפוט בכיר להאריך, מעת לעת, את תקופת צו המעצר, בהחלטה מנומקת בכתב, לתקופות נוספות שכל אחת מהן לא תעלה על 90 ימים, ובלבד שסך כל התקופות ממועד הוצאת צו המעצר הראשון, לא יעלה על שנה.

{{ח:סעיף|77ח6|ביצוע צו מעצר|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} צו מעצר יבוצע בידי שוטר שדרגתו גבוהה מדרגת שוטר החובה שנגדו הוצא הצו.
{{ח:תת|(ב)}} שוטר המבצע צו מעצר יזהה עצמו תחילה בפני שוטר החובה (להלן – העצור) בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5א|סעיף 5א(א) עד (ג)}}, יודיע לו מיד שהוא עצור, ימסור לו עותק מצו המעצר ויבהיר לו את סיבת המעצר בהקדם האפשרי; הוראות {{ח:פנימי|סעיף 5א|סעיף 5א(ד)}} יחולו על השוטר המבצע צו מעצר לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} חובת ההזדהות בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5א|סעיף 5א(א) עד (ג)}} והבהרת סיבת המעצר, לא יחולו על שוטר המבצע צו מעצר אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ברור בנסיבות הענין, כי זהות השוטר וסיבת המעצר ידועים לשוטר החובה;
{{ח:תתת|(2)}} נקבע בצו המעצר כי השוטר המבצע פטור מחובות אלה;
{{ח:תתת|(3)}} מילוי חובות אלה עלול לסכל את ביצוע המעצר;
{{ח:תתת|(4)}} מילוי חובות אלה עלול לגרום לפגיעה בבטחון השוטר המבצע את המעצר, בשעת ביצוע המעצר.
{{ח:תת}} חלפו הנסיבות שמנעו מילוי הוראות סעיף קטן (א), יקיים השוטר מבצע המעצר את ההוראות האמורות מוקדם ככל האפשר.

{{ח:סעיף|77ח7|סמכויות עזר לביצוע צו מעצר|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} שוטר המבצע מעצר כדין רשאי, לשם ביצוע המעצר, להיכנס לכל בית או מקום לרבות, חדרי כניסה וחדרי מדרגות או כל חלק מהחדרים המוחזקים במשותף על ידי מספר דיירים, אם יש לו יסוד סביר להניח ששוטר החובה שנגדו הוצא צו המעצר נמצא בו; השוטר יזהה את עצמו בפני מי שנחזה להיות מחזיק הבית או המקום ויודיע לו את המטרה שלשמה מתבקשת הכניסה.
{{ח:תת|(ב)}} מחזיק הבית או המקום ירשה כניסה חופשית למבצע המעצר לפי דרישתו.
{{ח:תת|(ג)}} חובת ההזדהות או מתן הודעה כאמור בסעיף קטן (א) לא תחול על השוטר מבצע המעצר אם התקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נקבע בצו המעצר כי מבצע המעצר פטור מחובות אלה;
{{ח:תתת|(2)}} יש במילוי חובות אלה כדי לסכן את בטחונו של מבצע המעצר או של אדם אחר;
{{ח:תתת|(3)}} יש במילוי חובות אלה כדי לסכל את המעצר.
{{ח:תת|(ד)}} לא איפשר מי שנחזה להיות מחזיק הבית או המקום את הכניסה, לאחר שנדרש לעשות כן, רשאי השוטר המבצע מעצר, לאחר שהזהיר את מי שנחזה להיות מחזיק הבית או המקום, להשתמש בכוח כלפי אדם או כלפי רכוש, על מנת לאפשר את הכניסה ובלבד, שהשימוש בכוח, לפי סעיף קטן זה, יהיה סביר לשם ביצוע הכניסה.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} שוטר המבצע מעצר כדין רשאי להשתמש בכוח כלפי אדם או רכוש, כדי להתגבר על התנגדות או על הפרעה לביצוע המעצר, או על נסיון בריחה ממעצר ובלבד, שהשימוש בכוח, לפי סעיף קטן זה, יהיה סביר ולא יהיה בו כדי לסכן חיי אדם;
{{ח:תתת|(2)}} בטרם ייעשה שימוש בכוח כאמור בסעיף קטן זה על מבצע המעצר להזהיר את מי שמתנגד או מפריע, כי הוא עומד לעשות כן, אלא אם כן מתן אזהרה כזו יסכל את אפשרות ביצוע הסמכויות האמורות, או יהיה בו כדי לסכן את חייו או שלמות גופו של השוטר או של אדם אחר.

{{ח:סעיף|77ח8|תקופת המעצר|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} תקופת המעצר תחל עם מסירת ההודעה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 77ח6|בסעיף 77ח6(ב)}} ולא תעלה על 24 שעות.

{{ח:סעיף|77ח9|הבאת עצור לתחנת המשטרה|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} שוטר המבצע צו מעצר יביא, ללא דיחוי, את העצור לתחנת המשטרה הקרובה (להלן – התחנה), ויעבירו לרשות הקצין הממונה.

{{ח:סעיף|77ח10|דוח מעצר|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} משהובא עצור לתחנה והועבר לרשות הקצין הממונה, יערוך השוטר שביצע את המעצר, בסמוך ככל האפשר להבאת העצור לתחנה, דוח בכתב, שבו יפרט את נסיבות המעצר ויציין את מועד מסירת ההודעה על המעצר (להלן – מועד המעצר); הדוח יימסר לקצין הממונה.

{{ח:סעיף|77ח11|הזכות למסירת הודעה על מעצר|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} משהועבר עצור לרשות הקצין הממונה יבהיר לו הקצין כי זכותו להודיע על מעצרו לאדם הקרוב לו.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על מעצרו ועל מקום הימצאו של העצור תימסר, בהקדם האפשרי, לאדם שהעצור נקב בשמו ואשר ניתן לאתרו באמצעים סבירים, זולת אם ביקש העצור שלא למסור הודעה כאמור.

{{ח:סעיף|77ח12|דוח הקצין הממונה על המעצר|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} הקצין הממונה ידווח, בהקדם האפשרי, על המעצר לקצין המוסמך.

{{ח:סעיף|77ח13|העברת העצור למיתקן כליאה או ליחידתו|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} נעצר שוטר חובה בשל העילה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 77ח3|בסעיף 77ח3(1)}} יועבר, בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־24 שעות ממועד המעצר, למתקן שנקבע לריצוי העונש.
{{ח:תת|(ב)}} נעצר שוטר חובה בשל העילה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 77ח3|בסעיף 77ח3(2)}} יועבר ליחידתו, בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ־24 שעות ממועד המעצר, לצורך בירור נסיבות ההיעדרות והעמדתו לדין משמעתי תוך תקופת המעצר.
{{ח:תת|(ג)}} העלה הבירור כי אין מקום להעמדת העצור לדין משמעתי, ישוחרר העצור על־אתר.

{{ח:סעיף|77ח14|הארכת מעצר בפני קצין שיפוט בכיר|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} לא הסתיים הדיון המשמעתי בענינו של עצור, תוך 24 שעות ממועד מעצרו, ומצא הקצין המוסמך כי מוסיפה להתקיים העילה הקבועה {{ח:פנימי|סעיף 77ח3|בסעיף 77ח3(2)}}, רשאי הוא לבקש להאריך את המעצר.

{{ח:סעיף|77ח15|בקשה להארכת מעצר|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בקשה להארכת מעצר תוגש לקצין שיפוט בכיר, תוך 24 שעות ממועד המעצר, ויפורטו בה העילות העומדות ביסודה.
{{ח:תת|(ב)}} הדיון בבקשה להארכת מעצר יתקיים בנוכחות העצור, ויתועד בפרוטוקול.

{{ח:סעיף|77ח16|סמכות קצין שיפוט להארכת מעצר בצו|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} סבר קצין שיפוט בכיר, הדן בבקשה להארכת מעצר, כי לא ניתן יהיה לסיים את ההליכים המשמעתיים נגד העצור תוך תקופת המעצר, רשאי הוא להאריך את המעצר לתקופה נוספת שלא תעלה על 48 שעות.
{{ח:תת|(ב)}} צו להארכת מעצר ייערך בכתב וייכללו בו הפרטים המנויים {{ח:פנימי|סעיף 77ח5|בסעיף 77ח5}}.

{{ח:סעיף|77ח17|ערר על צו מעצר|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} שוטר חובה שנעצר, על פי צו לפי {{ח:פנימי|פרק 5 סימן ד1|סימן זה}}, רשאי להגיש ערר.
{{ח:תת|(ב)}} הגשת הערר תהיה בכתב בדרך שנקבעה בפקודות משטרת ישראל.
{{ח:תת|(ג)}} הערר יידון בפני קצין משמר הגבול שהוסמך לכך בידי מפקד משמר הגבול, ובלבד שדרגתו גבוהה מדרגת קצין השיפוט הבכיר שהורה בצו על המעצר.
{{ח:תת|(ד)}} הוגש ערר, יתקיים הדיון בנוכחות העורר, ללא דיחוי, ולא יאוחר מ־24 שעות ממועד הגשתו.
{{ח:תת|(ה)}} הדיון בערר יתועד בפרוטוקול.

{{ח:סעיף|77ח18|סמכות הדן בערר|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} הקצין הדן בערר רשאי לעשות אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} לקבל את הערר;
{{ח:תת|(2)}} לדחות את הערר;
{{ח:תת|(3)}} לקצר את תקופת המעצר.

{{ח:סעיף|77ח19|עיכוב לצורך ביצוע מעצר|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} היה לקצין משטרה יסוד סביר לחשד כי ניתן נגד שוטר חובה צו מעצר, רשאי הוא לעכבו כדי לברר את זהותו ומענו ולדרוש ממנו להילוות אליו לתחנת משטרה לשם קבלת הצו וביצוע המעצר על פיו.
{{ח:תת|(ב)}} לענין {{ח:פנימי|פרק 5 סימן ד1|סימן זה}}, ”עיכוב“ – הגבלת חירותו של שוטר חובה לנוע באופן חופשי, כאמור {{ח:פנימי|פרק 5 סימן ד1|בסימן זה}}.

{{ח:סעיף|77ח20|אופן ביצוע עיכוב|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} קצין משטרה המבצע עיכוב, יזהה עצמו תחילה בפני שוטר החובה המעוכב, בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 5א|סעיף 5א}} והוראות {{ח:פנימי|סעיף 5א|סעיף 5א(ד), (ה) ו־(ו)}} יחולו על קצין משטרה המבצע עיכוב לפי סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} סירב המעוכב לציית להוראות קצין משטרה להזדהות או להילוות אליו לתחנת המשטרה, או הפריע לקצין המשטרה לעשות שימוש בסמכות העיכוב, רשאי קצין המשטרה להשתמש בכוח לביצוע העיכוב ובלבד שהשימוש בכוח יהיה סביר ושלא יהיה בו כדי לסכן חיי אדם.
{{ח:תת|(ג)}} קצין המשטרה יביא את המעוכב ללא דיחוי לתחנת המשטרה הקרובה ויעבירו לרשות הקצין הממונה.

{{ח:סעיף|77ח21|משך העיכוב|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} עוכב שוטר חובה, לא יעלה משך העיכוב מעל לזמן סביר הדרוש, בנסיבות המקרה, לביצוע הפעולות שלשמן הוקנתה סמכות זו, ובלבד שמשך העיכוב לא יעלה על שלוש שעות.

{{ח:סעיף|77ח22|דוח העיכוב|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} עם תום העיכוב יערוך קצין המשטרה דוח בכתב שבו יפרט את שמו ודרגתו של המעוכב, סיבת העיכוב ומשך העיכוב.

{{ח:סעיף|77ח23|מעצר המעוכב|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} מצא הקצין הממונה כי נגד המעוכב ניתן צו מעצר, יבצע את המעצר בדרך המפורטת {{ח:פנימי|סעיף 77ח6|בסעיף 77ח6}}.

{{ח:סעיף|77ח24|ניכוי ימי מעצר מתקופת המחבוש|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:ת}} נעצר שוטר חובה לפי {{ח:פנימי|פרק 5 סימן ד1|סימן זה}} והוטל עליו עונש מחבוש, תנוכה תקופת מעצרו מתקופת המחבוש בפועל.

{{ח:סעיף|77ח25|מקום ותנאי המעצר|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} עצור לפי {{ח:פנימי|פרק 5 סימן ד1|סימן זה}} יוחזק בתחנת משטרה במקום שיקבע הקצין הממונה, או ביחידה שבה הוא משרת במקום שיקבע מפקד היחידה שדרגתו אינה פחותה מדרגת פקד.
{{ח:תת|(ב)}} עצור כאמור יוחזק בנפרד מעצורים החשודים בעבירות פליליות ובתנאים הולמים שלא יהא בהם כדי לפגוע בבריאותו ובכבודו.
{{ח:תת|(ג)}} תנאי המעצר של עצור יהיו כאמור {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 9|בסעיף 9(ב) לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}}, בשינויים האלה:
{{ח:תתת|(1)}} התנאים והמועדים להליכה יומית כאמור בפסקה (5), ייקבעו בפקודות משטרת ישראל;
{{ח:תתת|(2)}} לענין פסקה (6), יהיה זכאי העצור רק לקיום קשר טלפוני, כפי שייקבע בפקודות משטרת ישראל.
{{ח:תת|(ד)}} סדרי המינהל, המשטר והמשמעת במקום המעצר וכן האמצעים שמותר לנקוט כלפי העצורים לשם קיום המשמעת בתקופת המעצר, ייקבעו בפקודות משטרת ישראל.

{{ח:קטע3|פרק 5 סימן ה|סימן ה׳: הוראות נוספות|תיקון: תשמ״ח}}

{{ח:סעיף|77ט||תיקון: תשמ״ח, תשנ״ה, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|77י|השעיה|תיקון: תשמ״ח, תשס״ח־2}}
{{ח:ת}} שוטר שמתנהלת נגדו חקירה על ביצוע עבירה או עבירת משמעת, רשאי המפקח הכללי להשעותו ממשרתו, ובלבד שלא יושעה קצין משטרה בכיר אלא באישור השר; הושעה שוטר, יבחן המפקח הכללי את ההשעיה מזמן לזמן, בהתאם לפקודות המשטרה.

{{ח:סעיף|77יא|שכר בעת השעיה|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} שוטר שהושעה, ישולם לו, בעד התקופה שמתחילת השעייתו עד מועד הזיכוי או ההרשעה, חלק משכרו כפי שהמפקח הכללי יראה לנכון, ובלבד שהחלק האמור לא יפחת ממחצית שכרו.
{{ח:תת|(ב)}} שוטר שהושעה ולא הועמד לדין או שהועמד לדין וזוכה, זכאי להשלמת שכרו בעד תקופת השעייתו.
{{ח:תת|(ג)}} הועמד שוטר לדין על חלק מהעבירות שבעטיין הושעה, או זוכה מחלק מן העבירות שעליהן הועמד לדין, רשאי המפקח הכללי, מטעמים שיירשמו, להורות שישולם לו השכר שהיה מקבל אילולא ההשעיה, בניכוי חלק השכר שקיבל בתקופת השעייתו לפי סעיף קטן (א), ובלבד שלא הוחלט לפטרו מחיל המשטרה; פוטר השוטר מן השירות – לא יהא זכאי להשלמת שכרו.
{{ח:תת|(ד)}} השתכר שוטר מעבודה נוספת, בתקופת השעייתו, ינוכו סכומי השכר שקיבל מעבודתו הנוספת מן השכר שישולם לו לפי סעיפים קטנים (ב) ו־(ג).

{{ח:סעיף|77יב||תיקון: תשמ״ח, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 6|פרק ששי: התקהלויות, אסיפות ותהלוכות}}
{{ח:קטע3|פרק 6 סימן א|סימן א׳: התקהלויות בלתי חוקיות והפרעת השלום}}

{{ח:סעיף|78|סגירת בתי קפה וכו׳}}
{{ח:תת|(א)}} היה נראה שיש התקהלות בלתי חוקית, התפרעות או הפרעת השלום, או שיש יסוד סביר לחשוש לה, רשאי הממונה או שופט או קצין משטרה בכיר להורות לבעל בית קפה או מקום אחר שיש לציבור גישה אליו ואיננו מקום שניתן עליו רשיון למכירת משקאות משכרים, או לבעל מועדון, או לבעל רשיון לפתיחתם או לניהולם של אלה – שיסגור את החצרים לזמן שנותן הצו יראה לנכון.
{{ח:תת|(ב)}} מי שנצטווה לסגור חצרים לפי סעיף זה והוא מחזיקם פתוחים, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס 750 לירות.
{{ח:תת|(ג)}} ניתן צו לפי סעיף זה, רשאי כל שוטר להשתמש בכוח במידת הצורך לסגירת החצרים.

{{ח:סעיף|79|סמכויות מיוחדות לשוטרים}}
{{ח:ת}} כל אימת שיש התקהלות בלתי חוקית, התפרעות או הפרעת השלום, או שיש יסוד סביר לחשוש לה, רשאי הממונה, בצו שיפורסם במקום, ליתן תוקף להוראות המנויות להלן, כולן או מקצתן, לתקופה שתפורש בצו ושלא תעלה על שלושה חדשים, ואלה ההוראות:
{{ח:תת|(1)|(א)}} כל שוטר רשאי לפזר כל התקהלות במקום ציבורי ולעצור בלא פקודת מעצר כל המצוי בהתקהלות ומסרב להתפזר או מתמהמה בכך או חוזר ומתקהל לאחר שהתפזר;
{{ח:תתת|(ב)}} מי שמסרב להתפזר או מתמהמה או חוזר ומתקהל כאמור, דינו – מאסר שלושה חדשים או קנס 375 לירות;
{{ח:תת|(2)|(א)}} נמצא אדם במקום ציבורי כשהוא מחזיק ברשותו סכין, מקל, אלה, מוט ברזל, אבן, או נשק מכל מין או הגדר, ולדעת שוטר הוא נושאם כדי לסייע בהפרעת הסדר או קרוב הדבר שישתמש בהם במקרה של הפרעת הסדר מותר מיד להחרימם או לתפסם;
{{ח:תתת|(ב)}} אדם כאמור בפסקת־משנה (א), וכן מי שמסית אחרים להתקהל, אם בעל פה ואם בכתב ואם בדרך אחרת, ומי ששר שיר או משתמש במלים או בתנועות, שלדעת שוטר קרוב הדבר שיביאו לידי הפרעת השלום, יכול שייעצר בלא פקודת מעצר ודינו כאמור בפסקה (1)(ב).

{{ח:סעיף|80|שינוי צו וביטולו}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי, תוך תקופת תקפו של צו שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 79|סעיף 79}}, לשנות את הוראותיו או לבטלן.

{{ח:סעיף|81|שמירת סמכויות אחרות}}
{{ח:ת}} שום דבר האמור {{ח:פנימי|סעיף 79|בסעיף 79}} אינו בא לגרוע מכל סמכות הנתונה לפי הדין בדבר התקהלויות בלתי חוקיות.

{{ח:סעיף|82|הנפת דגל}}
{{ח:תת|(א)}} המפקח הכללי רשאי לאסור הנפתו, הצגתו או פרישתו של דגל או סמל שיש בו כדי לעורר להפרעת השלום.
{{ח:תת|(ב)}} האיסור יכול שיהיה כללי או מסוייג לפי זמנים, מקומות או נסיבות שיפורשו.
{{ח:תת|(ג)}} כל שוטר רשאי לסלק דגל או סמל שהוצג או שנפרש בניגוד להוראה כאמור או בנסיבות שיש בהן כדי לעורר להפרעת השלום.
{{ח:תת|(ד)}} המפר הוראה לפי סעיף זה, דינו – קנס 300 לירות.

{{ח:קטע3|פרק 6 סימן ב|סימן ב׳: אסיפות ותהלוכות}}

{{ח:סעיף|83|הגדרות}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 6 סימן ב|בסימן זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אסיפה“ – חמישים איש או יותר שהתקהלו כדי לשמוע נאום או הרצאה על נושא בעל ענין מדיני או כדי לדון בנושא כזה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תהלוכה“ – חמישים איש או יותר המהלכים יחד, או המתקהלים כדי להלך יחד, ממקום למקום, בין שהם בתנועה ממש ובין אם לאו, בין שהם ערוכים בצורה כלשהי ובין אם לאו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מחוז“, לענין {{ח:פנימי|סעיף 84|סעיף 84}} – מחוז משטרה, או כל תחום משטרתי משני שהמשטרה שבו נתונה לפיקודו של קצין המשטרה הבכיר שנתן את ההודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 84|אותו סעיף}}.

{{ח:סעיף|84|הסדרת אסיפות ותהלוכות}}
{{ח:תת|(א)}} סבור מפקד משטרת המחוז כי קיום הבטחון הציבורי או הסדר הציבורי מחייבים זאת, רשאי הוא לדרוש, בהודעה לציבור, כללית או מיוחדת, שכל הרוצה להועיד, לארגן או לקיים במחוזו אסיפה או תהלוכה יבקש בכתב מאת הממונה רשיון לכך, לא פחות מחמישה ימים או זמן אחר שיפורש בהודעה לפני היום שנועד לקיום האסיפה או התהלוכה.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה כללית יכול שתחול על המחוז כולו או מקצתו, הכל כפי שיפורש בה.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה כללית או מיוחדת תעמוד בתקפה כל עוד לא שונתה או בוטלה בהודעה אחרת שפורסמה על ידי מפקד משטרת המחוז.

{{ח:סעיף|85|רישוי}}
{{ח:ת}} הוגשה בקשה לרשיון, בעקבות הודעה שפורסמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 84|סעיף 84}}, רשאי הממונה –
{{ח:תת|(1)}} ליתן את הרשיון;
{{ח:תת|(2)}} ליתן את הרשיון בערובה או בתנאים או בסייגים אחרים שיראה לנכון לחייב בהם, והתנאים והסייגים יירשמו על גבי הרשיון;
{{ח:תת|(3)}} לסרב ליתן את הרשיון.

{{ח:סעיף|86|רשיון פטור מאגרה}}
{{ח:ת}} אין חובת אגרה בעד רשיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיף 85}}.

{{ח:סעיף|87|ביטול רשיון}}
{{ח:ת}} הממונה רשאי, בכל עת, לבטל רשיון שנתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיף 85}}.

{{ח:סעיף|88|פרסום רשיון וביטולו}}
{{ח:ת}} הממונה יפרסם –
{{ח:תת|(1)}} העתק כל רשיון שנתן והתנאים והסייגים שנרשמו על גביו;
{{ח:תת|(2)}} הודעה על כל ביטול של רשיון.

{{ח:סעיף|89|אסיפה או תהלוכה שלא לפי רשיון – כדין התקהלות בלתי־חוקית}}
{{ח:ת}} פורסמה הודעה על ידי מפקד משטרת המחוז לפי {{ח:פנימי|סעיף 84|סעיף 84}} ונתקיימה אסיפה או תהלוכה שההודעה חלה עליה, בלי שניתן עליה רשיון לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיף 85}} או בלי למלא אחרי תנאיו וסייגיו של רשיון שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|אותו סעיף}}, רואים את האסיפה או התהלוכה כהתקהלות בלתי חוקית, וכל המשתתף בה דינו כדין משתתף בהתקהלות בלתי־חוקית לפי כל חיקוק בר תוקף אותה שעה.

{{ח:סעיף|90|התאספות והליכה בסך}}
{{ח:תת|(א)}} מפקד משטרת המחוז רשאי, בשעת הצורך –
{{ח:תתת|(1)}} להורות, בכפוף לתנאיו ולסייגיו של רשיון שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 85|סעיף 85}}, בדבר התנהגותה של כל התאספות והליכה בסך בדרכים הציבוריות וברחובות ובמעברים הציבוריים ולקבוע את המסלולים שבהם תעבור;
{{ח:תתת|(2)}} להסדיר את מידת השימוש במוסיקה ברחוב ובשעת חגיגות וטקסים.
{{ח:תת|(ב)}} התאספות או הליכה בסך שאינה מצייתת, או מסרבת לציית, להוראה שניתנה לפי סעיף קטן (א), רואים אותה כהתקהלות בלתי חוקית, וכל המשתתף בה לאחר מתן ההוראה דינו כדין משתתף בהתקהלות בלתי חוקית לפי כל חיקוק בר תוקף אותה שעה.
{{ח:תת|(ג)}} מי שאינו ממלא אחרי הוראה שניתנה על ידי מפקד משטרת המחוז בדבר מידת השימוש במוסיקה לפי סעיף קטן (א), דינו – קנס 300 לירות.

{{ח:קטע2|פרק 6-1|פרק ששי 1: אירוע חירום אזרחי|תיקון: תשס״ה, תשע״ח}}

{{ח:סעיף|90א|הגדרות|תיקון: תשס״ה, תשס״ו־3, תשע״ב, תשע״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק 6-1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אירוע חירום אזרחי“ – אירוע הגורם לפגיעה חמורה בשלום הציבור, בביטחון הנפש או ברכוש המתייחס לציבור גדול או לשטח גדול, או אירוע שיש בו חשש לפגיעה כאמור, לרבות מחמת פגע טבע, מפגע סביבתי, אירוע חומרים מסוכנים, אירוע כימי או ביולוגי, אירוע קרינה רדיולוגי, תאונה או פעילות חבלנית עוינת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אירוע חומרים מסוכנים“, ”חומר מסוכן“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק החומרים המסוכנים|בחוק החומרים המסוכנים, התשנ״ג–1993}} ({{ח:פנימי|פרק 6-1|בפרק זה}} – חוק החומרים המסוכנים);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אירוע כימי או ביולוגי“ – אירוע שנגרם כתוצאה מפעילות חבלנית עוינת, שבעקבותיו נחשף או עלול הציבור להיחשף לחומרים כימיים או ביולוגיים שעלולים לגרום לפגיעה בשלום הציבור או בבריאותו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אירוע קרינה רדיולוגי“ – אירוע שבעקבותיו נחשף או עלול הציבור להיחשף לקרינה מייננת במנה החורגת מרמת ההתערבות הנמוכה ביותר שנקבעה לאוכלוסיה בלוח V של המהדורה האחרונה של התקן הבין־לאומי להגנה מפני קרינה (IAEA – International Basic Safety Standards for Protection against Ionizing Radiation and for Safety of Radiation Sources); התקן האמור יפורסם באתר האינטרנט של הוועדה לאנרגיה אטומית ויופקד לעיון הציבור באגף הרישוי של הוועדה האמורה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף הצלה“ – גוף שעזרתו נדרשת בעת אירוע חירום אזרחי והוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} אגודת מגן דוד אדום בישראל, שהוקמה {{ח:חיצוני|חוק מגן דוד אדום|בחוק מגן דוד אדום, התש״י–1950}};
{{ח:תתת|(2)}} הרשות הארצית לכבאות והצלה;
{{ח:תתת|(3)}} רשות מקומית, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי״א–1951}} ({{ח:פנימי|פרק 6-1|בפרק זה}} – חוק ההתגוננות האזרחית), או איגוד ערים, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק איגודי ערים|בחוק איגודי ערים, התשט״ו–1955}};
{{ח:תתת|(4)}} {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:תתת|(5)}} גוף, לרבות ארגון, מוסד, מפעל או יחידה, או חלק של גוף כאמור, העושה שירות לציבור, אשר השר הכריז עליו בהודעה ברשומות, בהסכמת השר שנקבע כאחראי על אותו גוף, אם נקבע שר כאמור, שהוא גוף הצלה;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו הכרזות על גופים שהם גופי הצלה לפי פקודת המשטרה: עמותת ”איחוד הצלה ישראל“, עמותה רשומה 58-046597-9 (י״פ תשע״ז, 8724); עמותת ”זק״א – איתור חילוץ והצלה“, עמותה רשומה 58-030737-9 (י״פ תשע״ז, 8724); עמותת ”רגע של אמת זק״א – זיהוי קרבנות אסון“, עמותה רשומה 58-029579-8 (י״פ תשע״ח, 6348); עמותת הצלה יהודה ושומרון – ללא גבולות, ע״ר 58-036388-5 (י״פ תשפ״ו, 466, 592).}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראות להפעלה משולבת“ – הוראות המסדירות את אופן הטיפול באירוע חירום אזרחי ובהיערכות לו, כפי שקבעו המשטרה וצבא הגנה לישראל, כל אחד בתחום אחריותו, בהתייעצות עם גופי ההצלה, הכוללות בין השאר הוראות לענין מענה מערכתי לאירוע חירום אזרחי, פיקוד ושליטה בעת אירוע כאמור, וכן תיאומים בין הארגונים והגופים הפועלים במהלכו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוראות מקצועיות“ – הוראות המסדירות את אופן הטיפול המקצועי של גוף הצלה באירוע חירום אזרחי, במסגרת מילוי תפקידו וסמכויותיו לפי כל דין, כפי שקבע אותו גוף, בהתאם להוראות להפעלה משולבת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הרמטכ״ל“, ”חייל“, ”פקודות הצבא“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|בחוק השיפוט הצבאי, התשט״ו–1955}} ({{ח:פנימי|פרק 6-1|בפרק זה}} – חוק השיפוט הצבאי);
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין משטרה“ – קצין משטרה בדרגה ובתפקיד שייקבע לענין {{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק זה}} בפקודות משטרת ישראל כמפקד האירוע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קצין צה״ל“ – חייל בדרגת קצונה ובתפקיד כפי שייקבע בפקודות הצבא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח המוחזק על ידי צה״ל“ – שטח שהרמטכ״ל הודיע עליו בכתב לשר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח של מיתקן ביטחוני“ – שטח ששר הביטחון הודיע עליו בכתב לשר.

{{ח:סעיף|90ב|הכרזה על אירוע חירום אזרחי|תיקון: תשס״ה, תשע״א, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} שוכנע השר כי קיימת סבירות גבוהה שיתרחש אירוע חירום אזרחי או כי מתרחש אירוע חירום אזרחי, רשאי הוא להכריז במדינה כולה או בשטח מסוים על אירוע חירום אזרחי; לענין זה –
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שוכנע השר“ – בין לבקשת שר נוסף ובין מיזמתו, ובמידת הצורך בהתייעצות עם שר נוסף;
{{ח:תתת|סוג=הגדרה}} ”שר נוסף“ – שר שהטיפול באירוע החירום האזרחי הוא גם בתחום אחריותו, בין על פי דין ובין על פי החלטת הממשלה.
{{ח:תתת|(2)}} הודעה על הכרזה כאמור בפסקה (1) תימסר לשר הביטחון ולמפקח הכללי ותיכנס לתוקפה עם מסירתה למפקח הכללי.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), הסמכות הנתונה לשר באותו סעיף קטן תהא נתונה –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי אירוע חירום אזרחי שמקורו, כולו או חלקו, בתוך שטח של מיתקן בטחוני או בתחומי שטח המוחזק על ידי צה״ל – לראש הממשלה או לשר הביטחון; הודעה על הכרזה כאמור תימסר לשר ולרמטכ״ל;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי אירוע חירום אזרחי שמקורו בשטח, שעל פי החלטת הממשלה, האחריות לביטחון הפנים בו היא של צה״ל – לשר הביטחון, ובמידת הצורך בהתייעצות עם השר; הודעה על הכרזה כאמור תימסר לשר ולרמטכ״ל;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי אירוע חירום אזרחי שמקורו בשטח שהוכרז לגביו מצב מיוחד בעורף כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק ההתגוננות האזרחית}} – לשר הביטחון, בהתייעצות עם השר; הודעה על הכרזה כאמור תימסר לשר ולמפקח הכללי;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי אירוע חירום אזרחי שמקורו בכלי תעבורה בשירות מערכת הביטחון, לאחד מאלה, לפי הענין –
{{ח:תתתת|(א)}} לשר, בהתייעצות עם שר הביטחון; הודעה על הכרזה כאמור תימסר לשר הביטחון ולמפקח הכללי;
{{ח:תתתת|(ב)}} לשר הביטחון, אם הודיע לשר כי בכוונתו להפעיל את הסמכות; הודיע שר הביטחון כאמור, תהא הסמכות נתונה לו וההודעה על ההכרזה תימסר לשר ולרמטכ״ל;
{{ח:תתת|(5)}} לגבי אירוע חירום אזרחי שמקורו בשטח מרכזי המחקר הגרעיני שבאחריות הוועדה לאנרגיה אטומית ולגבי אירוע קרינה רדיולוגי – לראש הממשלה; הודעה על הכרזה כאמור תימסר לשר, לשר הביטחון ולרמטכ״ל;
{{ח:תתת|(6)}} לגבי אירוע כימי או ביולוגי – לשר הביטחון, בהתייעצות עם השר; הודעה על הכרזה כאמור תימסר לשר, למפקח הכללי ולרמטכ״ל.
{{ח:תת|(ג)}} הודעה על הכרזה כאמור בפסקאות (1), (2), (4)(ב) ו־(5) של סעיף קטן (ב) תיכנס לתוקפה עם מסירתה לרמטכ״ל, והודעה על הכרזה כאמור בפסקאות (3), (4)(א) ו־(6) של אותו סעיף קטן תיכנס לתוקפה עם מסירתה למפקח הכללי.

{{ח:סעיף|90ג|תוקף הכרזה על אירוע חירום אזרחי|תיקון: תשס״ה, תשע״ד־2, ק״ת תשע״ה, ק״ת תשע״ה־2, תשע״ה, תשע״ו־3, תשע״ו־5, תשע״ז, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)|(1)}} תוקפה של הכרזה לפי {{ח:פנימי|סעיף 90ב|סעיף 90ב}} יפקע בתום 48 שעות משעה שניתנה עליה הודעה.
{{ח:תתת|(2)}} השר שנתן את ההכרזה רשאי להאריך את תוקפה לתקופת זמן נוספת, ובלבד שסך כל תקופות ההארכה הנוספות לא יעלה על 96 שעות.
{{ח:תתת|(3)}} הממשלה רשאית להאריך את תוקף ההכרזה לתקופת זמן נוספת ובלבד שסך כל תקופות ההארכה על ידה, לא יעלה על שבעה ימים; הממשלה רשאית להאריך את תקופת תוקפה של ההכרזה, באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, לתקופות נוספות.
{{ח:תת|(ב)}} הכרזה לפי {{ח:פנימי|סעיף 90ב|סעיף 90ב}}, הארכת תוקפה או ביטולה, יובאו לידיעת הציבור בידי נותנם, באופן שייקבע וכן יפורסמו בהקדם האפשרי ברשומות.
{{ח:תת|(ג)}} הכרזה לפי {{ח:פנימי|סעיף 90ב|סעיף 90ב}} דינה כדין הודעה מטעם הממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק השידור הציבורי הישראלי#סעיף 86|סעיף 86 לחוק השידור הציבורי הישראלי, התשע״ד–2014}}, {{ח:חיצוני|חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו#סעיף 50|סעיף 50 לחוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, התש״ן–1990}}, {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 6כב|וסעיפים 6כב}} {{ח:חיצוני|חוק התקשורת (בזק ושידורים)#סעיף 6נז|ו־6נז לחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ״ב–1982}}.

{{ח:סעיף|90ד|סמכויות באירוע חירום אזרחי|תיקון: תשס״ה, תשס״ו־3, תשע״ב, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} באירוע חירום אזרחי, למעט אירוע כאמור בסעיף קטן (ז), תהא משטרת ישראל אחראית לפיקוד ולשליטה בטיפול באירוע ויהיו לה הסמכויות כמפורט {{ח:פנימי|פרק 6-1|בפרק זה}}.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק זה}}, יהיו כל גוף הצלה וכל משרד ממשלתי או כל גוף אחר, מוסמכים ואחראים לנקוט את כל האמצעים הנדרשים לשם היערכות לקראת אירוע חירום אזרחי ולמניעה או לצמצום נזקים בעת התרחשותו של אירוע כאמור בתחום שהם מופקדים עליו לפי כל דין, ובהתאם להוראות להפעלה משולבת ולהוראות המקצועיות.
{{ח:תת|(ג)}} באירוע חירום אזרחי, למעט אירוע כאמור בסעיף קטן (ז), רשאי שוטר, נוסף על סמכויותיו לפי כל דין ולצורך הטיפול באירוע, לעשות שימוש בסמכויות המפורטות להלן, באישור קצין משטרה ובתוך פרק הזמן שקבע באישורו, או אם ניתנה הכרזה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 90ב|בסעיף 90ב}}, כל עוד ההכרזה כאמור בתוקף:
{{ח:תתת|(1)}} להורות לגוף הצלה, לפעול במסגרת תפקידו וסמכויותיו ולהפעיל את הציוד שברשותו לצורך מילוי תפקידו;
{{ח:תתת|(2)}} להורות לכל אדם הנמצא בשטח האירוע או באזור העלול להיפגע כתוצאה מהאירוע, כל הוראה סבירה;
{{ח:תתת|(3)}} להורות למי שבבעלותו, בחזקתו, בשליטתו או בפיקוחו ציוד או חומר, להעמיד את הציוד או החומר לרשות משטרת ישראל או לרשות גופי ההצלה;
{{ח:תתת|(4)}} לסגור שטח או מקום ולמנוע מכל אדם להיכנס אליו או לצאת ממנו, וכן לדרוש מכל אדם בשטח האירוע או באזור העלול להיפגע כתוצאה מהאירוע להישאר במקום שבו הוא נמצא, לצאת ממנו או להיכנס למקום שקבע.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} אישור קצין משטרה להפעלת הסמכויות המפורטות בסעיף קטן (ג) יינתן ככל שהדבר נדרש לשם הצלת הנפש או הרכוש או למניעת פגיעה חמורה בסביבה או לצמצום היקף אירוע החירום האזרחי או תוצאותיו ובלבד שלענין סעיף קטן (ג)(3), יינתן האישור רק אם שוכנע קצין המשטרה כי אין די בציוד או בחומר העומד לרשותו או לרשות גופי ההצלה, לפי הענין, וכי השימוש בציוד או בחומר הנדרש הוא חיוני ודחוף.
{{ח:תתת|(2)}} קצין המשטרה רשאי לתת אישור כאמור בפסקה (1) בתוך פרק זמן שלא יעלה על יומיים לאחר היום שבו נודע למשטרת ישראל על קרות אירוע החירום האזרחי, ואם ניתנה הכרזה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 90ב|בסעיף 90ב}}, כל עוד ההכרזה בתוקף.
{{ח:תת|(ה)}} שוטר רשאי להשתמש בכוח סביר נגד אדם או רכוש לצורך כפיית ציות להוראות שניתנו כדין לפי סעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ו)|(1)}} באירוע חירום אזרחי, רשאי שוטר או מי שממלא תפקיד בגוף הצלה, להיכנס לכל מקום, ככל שהדבר נדרש לצורך מילוי תפקידו, ולהשתמש בכוח סביר לצורך ביצוע סמכות הכניסה כאמור, ובלבד שזיהה עצמו לפני מי שנמצא במקום, הודיע לו את המטרה שלשמה נדרשת הכניסה, והזהירו כי יש בכוונתו להשתמש בכוח לצורך הכניסה; חובת הזיהוי, ההודעה והאזהרה כאמור לא תחול אם נוכח השוטר או ממלא תפקיד כאמור לדעת כי לא נמצא אדם במקום.
{{ח:תתת|(2)}} שימוש בסמכויות לפי פסקה (1), ככל שהדבר נוגע לתחומי שטח של מיתקן בטחוני או לשטח המוחזק בידי צה״ל, או לשטח מרכזי המחקר הגרעיני שבאחריות הוועדה לאנרגיה אטומית, יהיה בהסכמה עם הרמטכ״ל או עם הממונה על הביטחון במערכת הביטחון ({{ח:פנימי|פרק 6-1|בפרק זה}} – המלמ״ב), לפי הענין, או מי שהם הסמיכו לכך.
{{ח:תת|(ז)}} באירוע חירום אזרחי, שסמכות ההכרזה עליו נתונה לראש הממשלה או לשר הביטחון, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 90ב|בסעיף 90ב(ב)(1), (2), (4)(ב) או (5)}}, יהיו הסמכויות הנתונות למפקח הכללי לפי {{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק זה}} – לרמטכ״ל, הסמכויות הנתונות לקצין משטרה לפי {{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק זה}} – לקצין צה״ל, והסמכויות הנתונות לשוטר לפי {{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק זה}} – לחייל, ויראו את האחריות לפי חוק זה כאילו הועברה לצה״ל לפי {{ח:פנימי|סעיף 90יב|סעיף 90יב}}.
{{ח:תת|(ח)}} אחת לשנה יגיש השר לכנסת דיווח בדבר שימוש בסמכויות לפי סעיף זה בפרק זמן העולה על יומיים.
{{ח:תת|(ט)}} הוראה שניתנה לפי סעיף זה גוברת על צו גיוס לפי {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 24|סעיפים 24}} {{ח:חיצוני|חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה#סעיף 25|ו־25 לחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, התשע״ב–2012}}.

{{ח:סעיף|90ה|החזרת ציוד|תיקון: תשס״ה, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה {{ח:פנימי|סעיף 90ו|ובסעיף 90ו}} –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל ציוד“ – לגבי ציוד הרשום לפי דין – הבעל הרשום, ולגבי ציוד אחר – מי שהוכיח, בדרך שתיקבע בתקנות, כי הוא בעל הציוד;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ציוד“ – לרבות חומר.
{{ח:תת|(ב)}} העמיד אדם ציוד לרשות משטרת ישראל או לרשות גופי ההצלה בהתאם להוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 90ד|סעיף 90ד(ג)(3)}}, יוחזר הציוד למעט חומר שהתכלה למי שנלקח ממנו, מיד עם תום הטיפול באירוע חירום אזרחי או בתום תקופה שלא תעלה על יומיים ממועד מתן ההוראה; לא הסתיים הטיפול באירוע בתוך יומיים, רשאי המפקח הכללי להאריך את התקופה לתקופה נוספת, ובלבד שלא תעלה על תקופת תוקפה של ההכרזה.
{{ח:תת|(ג)}} בעל ציוד זכאי לתשלום בעד ההוצאות הכרוכות בהחזרת הציוד לרשותו, בשיעור שייקבע בתקנות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 90ו|בסעיף 90ו(ב)}}.

{{ח:סעיף|90ו|פיצויים, דמי שימוש והחזר הוצאות|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לא הוחזר ציוד או נגרם נזק לציוד שהועמד לרשות גופי ההצלה בהתאם להוראה לפי {{ח:פנימי|סעיף 90ד|סעיף 90ד(ג)(3)}}, יפצה אוצר המדינה את בעל הציוד בעד הציוד שלא הוחזר כאמור, או בעד כל נזק שנגרם לציוד, וכן ישולמו דמי שימוש בעד הציוד.
{{ח:תת|(ב)}} השר, באישור שר האוצר, יתקין תקנות בענין הדרכים להגשת בקשה של בעל ציוד לקבלת פיצויים, לרבות המועד להגשת בקשה, אופן קביעת הפיצויים, שיעור דמי השימוש בציוד, החזר הוצאות ותשלום ריבית והפרשי הצמדה לגבי תשלומים כאמור שלא שולמו במועדם.
{{ח:תת|(ג)}} החלטה בדבר מתן פיצויים כאמור בסעיף קטן (א) ובדבר גובהם תינתן בתוך 90 ימים ממועד הגשת בקשה לקבלת פיצויים, והפיצויים ישולמו בתוך 30 ימים ממועד מתן ההחלטה.
{{ח:תת|(ד)}} לא תהיה לאדם כל עילת תביעה על פי כל דין בשל נזק שנגרם לציוד, שהועמד לרשות משטרת ישראל או לרשות גופי ההצלה בהתאם להוראה שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 90ד|סעיף 90ד(ג)}}, או בקשר להוצאות שנגרמו לו או רווח שנמנע ממנו עקב העמדת הציוד כאמור, אלא לפי הוראות סעיף זה.

{{ח:סעיף|90ז|הכרזה על תרגיל|תיקון: תשס״ה, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} מפקד מחוז או מפקד מרחב ({{ח:פנימי|פרק 6-1|בפרק זה}} – מפקד המשטרה) רשאי להורות על קיומו של תרגיל, הכנה או אימון לקראת אירוע חירום אזרחי ({{ח:פנימי|פרק 6-1|בפרק זה}} – תרגיל); הורה כאמור, יודיע על כך לגוף ההצלה, שאמור לקחת חלק בתרגיל.
{{ח:תת|(ב)}} גוף הצלה, שקיבל הודעה כאמור, חייב להשתתף בתרגיל במועד ובמקום שנקבעו בהודעה.
{{ח:תת|(ג)}} המועדים לעריכת תרגילים ייקבעו בידי מפקד המשטרה בהתייעצות עם גופי ההצלה.
{{ח:תת|(ד)}} התרגילים ייערכו בהתאם להוראות להפעלה משולבת ולהוראות המקצועיות.

{{ח:סעיף|90ח|סמכויות בעת תרגיל|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בעת תרגיל רשאי מפקד המשטרה על אף האמור בכל דין –
{{ח:תתת|(1)}} להורות לגוף ההצלה לפעול במסגרת תפקידו וסמכויותיו ולהפעיל את הציוד שברשותו;
{{ח:תתת|(2)}} להודיע לבעל עסק שהוא מפעל לחומרים מסוכנים, על קיומו של תרגיל הנוגע לעסק כאמור, ומשהודיע על כך חייב בעל העסק לאפשר שיתוף העובדים והציוד של העסק בתרגיל; בסעיף קטן זה, ”מפעל לחומרים מסוכנים“ – מקום שבו מאחסנים, מעבדים, מייצרים או עוסקים בדרך אחרת בחומר מסוכן, או בפסולת של חומר מסוכן, או שחומר מסוכן נוצר בו בתהליך העיבוד או הייצור.
{{ח:תת|(ב)}} בעת תרגיל, רשאי שוטר או מי שממלא תפקיד בגוף הצלה, להיכנס לכל מקום, ככל שהדבר נדרש לצורך מילוי תפקידו, ובלבד שהודעה על התרגיל תימסר זמן סביר מראש לבעלים או למחזיק במקום.
{{ח:תת|(ג)}} שימוש בסמכויות לפי סעיף זה, ככל שהדבר נוגע לתחומי שטח של מיתקן ביטחוני או לשטח המוחזק על ידי צה״ל, או לשטח מרכזי המחקר הגרעיני שבאחריות הוועדה לאנרגיה אטומית, יהיה בהסכמה עם הרמטכ״ל או המלמ״ב, לפי הענין, או מי שהם הסמיכו לכך.

{{ח:סעיף|90ט|עונשין|תיקון: תשס״ה, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} המפר הוראה שניתנה בידי שוטר או חייל לפי {{ח:פנימי|סעיף 90ד|סעיפים 90ד}} {{ח:פנימי|סעיף 90ח|או 90ח}}, או המפריע לשוטר, לחייל או לאדם אחר הממלא תפקיד על פי דין בעת אירוע חירום אזרחי, דינו – מאסר שלוש שנים; עשה כאמור בעת תרגיל, דינו – מאסר שנה.
{{ח:תת|(ב)}} בעל עסק טעון רישוי לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, התשכ״ח–1968}}, שעשה כאמור בסעיף קטן (א), רואים אותו כמי שלא קיים תנאי מתנאי רישיון שניתן לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|החוק האמור}}, ויחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים#סעיף 14|סעיף 14 לאותו חוק}}.

{{ח:סעיף|90י|חסינות דיונית וסייגים מאחריות בנזיקין|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לא תוגש תובענה נגד אדם על מעשה או מחדל שעשה בתום לב על פי הוראה שקיבל לפי {{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק זה}} (בסעיף זה – מבצע הוראה) והמקים אחריות בנזיקין.
{{ח:תת|(ב)}} בתובענה נגד המדינה על מעשה או מחדל של מבצע הוראה לא יחולו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 25|סעיפים 25}} {{ח:חיצוני|פקודת הנזיקין#סעיף 28|ו־28 לפקודת הנזיקין [נוסח חדש]}}.

{{ח:סעיף|90יא|סיוע צה״ל ושירות ההתגוננות האזרחית|תיקון: תשס״ה, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} צה״ל ושירות ההתגוננות האזרחית, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק ההתגוננות האזרחית}}, יסייעו למשטרת ישראל בטיפול באירוע חירום אזרחי, ובהיערכות לקראת אירוע כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} הסיוע כאמור בסעיף קטן (א) יינתן בהיקף כוח אדם ובאמצעים, כפי שיקבעו שר הביטחון או הממשלה.
{{ח:תת|(ג)}} דין כוחות צה״ל ושירות ההתגוננות האזרחית שיועמדו לפי הוראות סעיף זה, לצורך סיוע למשטרת ישראל, כדין גוף הצלה לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|90יב|העברת תפקיד לצה״ל|תיקון: תשס״ה, תשע״א, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בעת אירוע חירום אזרחי, לרבות אירוע צפוי, רשאי שר הביטחון לבקשת השר, או רשאי ראש הממשלה להורות לצה״ל למלא את תפקיד משטרת ישראל בפיקוד ובשליטה באירוע, כולו או מקצתו.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), בעת אירוע כימי או ביולוגי, או בעת אירוע חירום אזרחי שמקורו בשטח שהוכרז לגביו מצב מיוחד בעורף כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|בחוק ההתגוננות האזרחית}}, רשאי שר הביטחון, בהתייעצות עם השר, להורות לצה״ל כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} הוראה כאמור בסעיף קטן (א) או (ב) תציין את התחומים ואת התקופה שבהם ימלא צה״ל את תפקיד משטרת ישראל כאמור; ניתנה הוראה כאמור, יקבע הרמטכ״ל קצין צה״ל לפקד על האירוע.
{{ח:תת|(ד)}} שר הביטחון לבקשת השר, או ראש הממשלה, רשאי להאריך את התקופה שצוינה בהוראה או לקצרה.
{{ח:תת|(ה)}} תוקפה של הוראה לפי סעיף זה יפקע בתום התקופה שנקבעה בה או בתום תוקפה של ההכרזה שניתנה לפי {{ח:פנימי|סעיף 90ב|סעיף 90ב}}, לפי המוקדם.
{{ח:תת|(ו)}} משניתנה הוראה כאמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} תסייע משטרת ישראל לצה״ל בטיפול באירוע, ובהיערכות לקראת אירוע כאמור; סיוע כאמור, יינתן בהיקף כוח אדם ובאמצעים, כפי שיקבע השר;
{{ח:תתת|(2)}} דין כוחות המשטרה שיועמדו לפי הוראות סעיף קטן זה, לצורך סיוע לצה״ל, כדין גוף הצלה לפי חוק זה;
{{ח:תתת|(3)}} לצורך מילוי תפקידו יהיו הסמכויות הנתונות למפקח הכללי לפי {{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק זה}} – לרמטכ״ל, הסמכויות הנתונות לקצין משטרה לפי {{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק זה}} – לקצין צה״ל, והסמכויות הנתונות לשוטר לפי {{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק זה}} – לחייל.

{{ח:סעיף|90יג|סמכות צה״ל לעריכת תרגיל|תיקון: תשס״ה, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הסמכויות הנתונות למפקד המשטרה ולשוטר לפי {{ח:פנימי|סעיף 90ז|סעיפים 90ז}} {{ח:פנימי|סעיף 90ח|ו־90ח}} יהיו נתונות למפקד צבאי ולחייל לצורך עריכת תרגיל, ולשם היערכות צה״ל לטיפול באירוע חירום אזרחי כאמור {{ח:פנימי|פרק 6-1|בפרק זה}}; לענין זה, ”מפקד צבאי“ – חייל בדרגת קצונה ובתפקיד כפי שייקבע בפקודות הצבא.
{{ח:תת|(ב)}} משטרת ישראל תסייע לצה״ל בעת תרגיל שהכריז מפקד צבאי בהיקף כוח אדם ובאמצעים, כפי שיקבע השר.
{{ח:תת|(ג)}} דין כוחות המשטרה שיועמדו לפי הוראות סעיף זה, לצורך סיוע לצה״ל, כדין גוף הצלה לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|90יד|פטור מפרסום|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} מסר שר הביטחון או הרמטכ״ל, לפי הענין, הודעה בדבר שטח של מיתקן ביטחוני או שטח המוחזק על ידי צה״ל, תימסר ההודעה גם לידיעת האחראים על אותם שטחים; הודעה כאמור לא תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|90טו|דין המדינה|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק זה}}, דין המדינה כדין כל אדם, למעט לענין ציוד ונכסים של צה״ל ושל הוועדה לאנרגיה אטומית.

{{ח:סעיף|90טז|סייג לתחולה|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק זה}} לא יחולו על אירועים שלגביהם חל {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|חוק ההתגוננות האזרחית}}.

{{ח:סעיף|90יז|משכן הכנסת ורחבתו – הוראות מיוחדות|תיקון: תשס״ה, תשע״ח}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת|חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת, התשכ״ח–1968}} (בסעיף זה – חוק המשכן), הפעלת הסמכויות לפי {{ח:פנימי|פרק 6-1|פרק זה}} לגבי אירוע חירום אזרחי במשכן הכנסת או ברחבת הכנסת כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק משכן הכנסת, רחבתו ומשמר הכנסת|בחוק המשכן}}, תהא לפי נוהל שיתוף פעולה, שייקבע בהסכמה בין קצין הכנסת או מי שהוא הסמיך לכך, לבין המפקח הכללי או הרמטכ״ל, לפי הענין, או מי שהם הסמיכו לכך.

{{ח:סעיף|90יח|שמירת דינים|תיקון: תשס״ה}}
{{ח:ת}} אין באמור {{ח:פנימי|פרק 6-1|בפרק זה}} כדי לגרוע מסמכויות שוטר או חייל לפי כל דין.

{{ח:קטע2|פרק 7|פרק שביעי: עבירות כלפי המשטרה}}

{{ח:סעיף|91|פירוט העבירות}}
{{ח:ת}} העושה אחת מאלה, רשאי שוטר לעצרו בלי פקודת מעצר, ודינו – מאסר ששה חדשים או קנס 750 לירות:
{{ח:תת|(1)}} משתדל, על־ידי איומים, שוחד, מתנות או תמורה אחרת, להניע שוטר לעשות מעשה שאין מחובתו לעשותו או להימנע ממעשה שמחובתו לעשותו;
{{ח:תת|(2)}} ביודעין מעכב, קונה, מחליף, או מקבל מאת שוטר או עריק ממשטרת ישראל – נשק, מלבוש, ציוד או חגור שניתנו לשימוש המשטרה (לכל אלה ייקרא להלן בסעיף זה – ”רכוש המשטרה“);
{{ח:תת|(3)}} משדל או מפתה שוטר או עריק, או מי שמועסק על ידי שוטר או עריק, למכור, לסלק או להוציא מרשותו רכוש המשטרה;
{{ח:תת|(4)}} ביודעין מחזיק ברשותו רכוש המשטרה ואינו נותן הסבר מניח את הדעת כיצד הגיע אליו;
{{ח:תת|(5)}} מי שאינו שוטר והוא לובש מדים, מלבוש, ציוד או חגור הדומים לאלה המיועדים לשימוש במשטרת ישראל והעלולים להטעות את הציבור לחשוב שהוא שוטר;
{{ח:תת|(6)}} מי שאינו שוטר והוא מתחזה כשוטר ועושה מעשה או אומר אמרה העלולים להטעות את הציבור לחשוב שהוא שוטר.

{{ח:קטע2|פרק 7-1|פרק שביעי 1: בירור קבילות שוטרים|תיקון: תש״ם}}

{{ח:סעיף|91א||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91ב||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91ג||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91ד||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91ה||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91ו||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91ז||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91ח||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91ט||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91י||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91יא||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91יב||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91יג||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91יד||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91טו||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91טז||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91יז||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|91יח||תיקון: תש״ם, תשס״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק 8|פרק שמיני: משטרת ישראל בתפקידים צבאיים}}

{{ח:סעיף|92|משטרת ישראל ככוח צבאי}}
{{ח:תת|(א)}} בעת מלחמה או בשעת חירום אחרת רשאי השר, בהסכמת הממשלה, להכריז כי משטרת ישראל, או חלק ממנה, תהיה כוח צבאי העשוי להיות מועסק בתפקידים צבאיים להגנת המדינה.
{{ח:תת|(ב)}} האכרזה תציין את התחומים ואת התקופה שבהם תועסק המשטרה או חלק ממנה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} שוטרים שהאכרזה חלה עליהם יחזיקו, בנוסף על דרגותיהם המשטרתיות לפי פקודה זו, בדרגות צבאיות כפי שיקבע השר בצו.

{{ח:סעיף|93|הנהלה ומשמעת של משטרה שהוכרזה ככוח צבאי}}
{{ח:ת}} השר ושר הבטחון רשאים, באישור ועדת החוץ והבטחון של הכנסת, לקבוע תקנות בדבר הנהלתה ומשמעתה של משטרת ישראל או חלק ממנה שהוכרזו כאמור {{ח:פנימי|סעיף 92|בסעיף 92}}, וכן להחיל עליהם את הוראות {{ח:חיצוני|חוק השיפוט הצבאי|חוק השיפוט הצבאי, תשט״ו–1955}}, כולן או מקצתן, בשינויים שייקבעו, והוראותיה של פקודה זו יוסיפו לחול עליהם בכפוף להוראות התקנות לפי סעיף זה.

{{ח:קטע2|פרק 9|פרק תשיעי: הוראות שונות|תיקון: תשל״ב}}

{{ח:סעיף|93א|יחסים שאינם יחסי עובד ומעביד|תיקון: תשל״ב}}
{{ח:תת|(א)}} תובענה הבאה להתנגד לשימוש בסמכויות הנתונות לפי פקודה זו לענין מינויו של קצין משטרה בכיר, קביעת שוטר לתפקיד, העברתו מתפקיד לתפקיד או ממקום למקום בתפקיד, העלאתו בדרגה או הורדתו מדרגתו, השעייתו מתפקידו, פיטוריו מן החיל, הארכת שירותו מחמת שעת חירום, עיסוקו בעבודה מחוץ לתפקידיו במסגרת המשטרה, או שחרורו מן השירות – לא תיחשב כתובענה הנובעת מיחסי עובד ומעביד לענין {{ח:חיצוני|חוק בית הדין לעבודה#סעיף 24|סעיף 24 לחוק בית הדין לעבודה, תשכ״ט–1969}}.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”שוטר“ – לרבות שוטר שלא מן המנין.

{{ח:סעיף|93ב|איסור התארגנות|תיקון: תשל״ט}}
{{ח:תת|(א)}} שוטר לא יהיה חבר בארגון שוטרים ולא יטול חלק בפעילות להקמתו, לקיומו או לניהולו של ארגון כזה.
{{ח:תת|(ב)}} עבירה על הוראת סעיף זה תיחשב כעבירה הפוגעת בסדר הטוב ובמשמעת.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ארגון שוטרים“ – כל התארגנות או נציגות, בין קבועה ובין ארעית, שבין מטרותיה או פעולותיה נמנה הטיפול בארגון המשטרה, ניהולה, המשטר, המשמעת ותנאי השירות של שוטרים או ייצוג של שוטר בנושאים אלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תנאי שירות“ – לרבות שכר, יחסי עבודה, תנאי עבודה ותנאי פרישה.

{{ח:סעיף|93ג|מועצה ציבורית|תיקון: תשל״ט}}
{{ח:ת}} השר רשאי להקים מועצה ציבורית אשר תייעץ לו בענינים הנוגעים לרווחתם של שוטרים; הודעה על הרכב המועצה תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|94|ביצוע ותקנות|תיקון: תשל״ג, תשל״ג־2, תשמ״ח, תשנ״ב, תשפ״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} השר ממונה על ביצוע פקודה זו והוא רשאי להתקין תקנות לביצועה, ואולם תקנות לביצוע הוראות {{ח:פנימי|פרק 2-1|פרק שני1}} יותקנו בהתאם להוראות {{ח:פנימי|סעיף 10כג|סעיף 10כג(ב)}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר המשטרה ושר המשפטים ממונים על ביצוע {{ח:פנימי|פרק 4-2|פרק רביעי 2}} והם רשאים להתקין תקנות לביצועו.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המשטרה (מקום המגורים)|תקנות המשטרה (מקום המגורים), 1936}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות קרן המשטרה הכללית|תקנות קרן המשטרה הכללית}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המשטרה (גיוס)|תקנות המשטרה (גיוס), תשי״ח–1957}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המשטרה (הענקת שפות)|תקנות המשטרה (הענקת שפות), תשי״ח–1957}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המשטרה (שכר הצטיינות)|תקנות המשטרה (שכר הצטיינות), תשי״ח–1957}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המשטרה (חופשה)|תקנות המשטרה (חופשה), תשל״א–1971}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המשטרה (העסקת שוטרים באירוע)|תקנות המשטרה (העסקת שוטרים באירוע), תשל״ו–1975}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות המשטרה (המשמר האזרחי)|תקנות המשטרה (המשמר האזרחי), התשנ״ז–1996}}.}}

{{ח:סעיף|94א|תקנות באישור ועדה של הכנסת|תיקון: תשל״ט, תשפ״ב, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} ראה השר כי הדבר דרוש לשם פעולתה התקינה של המשטרה, רשאי הוא, באישור הוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, להתקין תקנות בענין ארגון המשטרה, ניהולה והמשטר והמשמעת בה, שיש בהן לאסור או להגביל –
{{ח:תת|(1)}} התראיינות שוטרים שלא בהתאם לפקודות הקבע של המשטרה;
{{ח:תת|(2)}} השתתפות של שוטרים באסיפות, בהפגנות ובתהלוכות;
{{ח:תת|(3)}} כל פעולה הנוגעת לארגון שוטרים כמשמעותו {{ח:פנימי|סעיף 93ב|בסעיף 93ב}}.

{{ח:סעיף|95||תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|96|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של נוסח חדש זה ביום א׳ בניסן תשל״א (27 במרס 1971).

{{ח:קטע2|תוספת 1|תוספת ראשונה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 49ט|סעיף 49ט}})}}}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}} כל עבירה למעט:

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 1 פרט 1}}
{{ח:ת}} עבירה שעונשה מאסר שאינו עולה על שנה, אלא אם כן פרקליט המדינה והמפקח הכללי קבעו שהעבירה תיחקר בידי המחלקה;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 1 פרט 2}}
{{ח:ת}} עבירת תעבורה כהגדרתה {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 1|בסעיף 1 לפקודת התעבורה}};

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 1 פרט 3}}
{{ח:ת}} עבירה שרשות אחרת, שאינה המשטרה, מוסמכת לחקור בה על פי דין;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 1 פרט 4}}
{{ח:ת}} עבירה שביצע שוטר ביחד עם אחר, ומנהל המחלקה, בהתייעצות עם ראש אגף החקירות במשטרה, קבע כי חלקו של השוטר בביצוע אותה עבירה – משני;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 1 פרט 5}}
{{ח:ת}} עבירות הנובעות מאירועים מיוחדים שקבעו פרקליט המדינה והמפקח הכללי.

{{ח:קטע2|תוספת 2|תוספת שניה {{ח:הערה|(בוטלה)}}|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ב, תשס״ו}}
{{ח:קטע2|תוספת 3|תוספת שלישית|תיקון: תשע״ז־3}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 24ה|סעיף 24ה}})}}}}
{{ח:קטע3||תפקידים לעניין בדיקת התאמה לתפקיד הכוללת שימוש בפוליגרף}}
{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק א|חלק א׳}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} מועמד לתפקיד קצין בדרגת ניצב;

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} מועמד לתפקיד קצין בדרגת תת־ניצב כמפורט להלן:
{{ח:תת|א.}} חבר סגל הפיקוד הכללי;
{{ח:תת|ב.}} ראש יחידה ארצית;
{{ח:תת|ג.}} ראש חטיבה באגף המבצעים;
{{ח:תת|ד.}} ראש חטיבה באגף החקירות והמודיעין.

{{ח:קטע3|תוספת 3 חלק ב|חלק ב׳}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} קצין משטרה בכיר בדרגת ניצב משנה ומעלה;

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 2}}
{{ח:ת}} מפקד תחנת משטרה;

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 3}}
{{ח:ת}} מפקד יחידה מרכזית (ימ״ר);

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 4}}
{{ח:ת}} ראש מפלג ביחידה ארצית וביחידה מרכזית;

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת 3 חלק ב פרט 5}}
{{ח:ת}} שוטר המשרת ביחידה המיועדת לביצוע בדיקות התאמה לתפקיד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 24יב|בסעיף 24יב(א)(5)}}.

{{ח:קטע2|תוספת 4|תוספת רביעית|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 10א|סעיף 10א}})}}}}
{{ח:קטע3||עבירות פשע לעניין {{ח:פנימי|סעיף 10א|ההגדרה ”פשע חמור“}}}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 4 פרט 1}}
{{ח:ת}} עבירות לפי סעיפים אלה {{ח:חיצוני|חוק העונשין|בחוק העונשין, התשל״ז–1977}}: {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 245|סעיפים 245(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 287|287(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 346|ו־346(א)(1)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 335|וסעיף 335(א)}} לעניין עבירה שנעברה לפי {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 334|סעיף 334}};

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 4 פרט 2}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|חוק המאבק בטרור#סעיף 25|סעיף 25 לחוק המאבק בטרור, התשע״ו–2016}}, ובלבד שמתן האמצעים נעשה לביצוע מעשה טרור שהוא פשע שעונשו מאסר שבע שנים או יותר.

{{ח:קטע2|תוספת 5|תוספת חמישית|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 10יב|סעיף 10יב(א)(3)}})}}}}
{{ח:קטע3||עבירות עוון}}

{{ח:סעיף*|(1)||תיקון: תשפ״ה|עוגן=תוספת 5 פרט 1}}
{{ח:ת}} עבירות לפי סעיפים אלה {{ח:חיצוני|חוק העונשין|בחוק העונשין, התשל״ז–1977}}:
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 143|סעיפים 143(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 144|144(א) עד (ב1)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 244|244}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 249|249}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 257|257(2)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 261|261(1)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 273|273}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 292|292}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 304|304}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 334|334}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 338|338(א)(1)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 340א|340א(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 346|346(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 348|348(ג), (ד1), (ד2) ו־(ה)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 349|349(א) ו־(ב)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 351|351(ד1)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 377|377 רישה}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 379|379}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 380|380}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 381|381(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 382א|382א(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 409|409}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 413ג|413ג רישה}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 413ד|413ד(א)}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 413ו|413ו רישה}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 413ז|413ז}}, {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 415|415 רישה}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 452|ו־452}};
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 287|סעיף 287(א)}}, לעניין הוראות שניתנו לפי {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#פרק א סימן ו|סימן ו׳ בפרק א׳ לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}}, או לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 57א|סעיף 57א לפקודת התעבורה}};

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 5 פרט 2}}
{{ח:ת}} עבירות לפי סעיפים אלה {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|לפקודת התעבורה}}:
{{ח:תת|(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 10|סעיף 10}}, ובלבד שחלפו שנתיים לפחות מיום שפקע תוקפו של רישיון הנהיגה;
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 64|סעיפים 64}}, {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 64א|64א(א)}} {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה#סעיף 67|ו־67}};

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 5 פרט 3}}
{{ח:ת}} עבירות לפי {{ח:חיצוני|חוק הכניסה לישראל#סעיף 12א|סעיפים 12א(ג)(1) ו־(ג5) לחוק הכניסה לישראל, התשי״ב–1952}}.

{{ח:קטע2|תוספת 6|תוספת שישית|תיקון: תשפ״ד־2}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 10כ|סעיף 10כ}})}}}}
{{ח:קטע3|תוספת 6 חלק א|חלק א׳: דיווח משטרת ישראל ליועץ המשפטי לממשלה}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 1}}
{{ח:ת}} מספר המצלמות המיוחדות הנייחות ומספר המצלמות המיוחדות הניידות שהופעלו, וכן מספר המצלמות כאמור שהוסרו או שהפעלתן הופסקה בעקבות הבחינה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 10ט|בסעיף 10ט(ד)}}, ובהתאם לפילוח שלהלן:
{{ח:תת|(א)}} סוג המצלמה המיוחדת הנייחת או סוג המצלמה המיוחדת הניידת;
{{ח:תת|(ב)}} לגבי מצלמה מיוחדת נייחת – המטרה שלשמה הוצבה והופעלה, ואם הוצבה לתקופה שאינה עולה על שלושה חודשים;

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 2}}
{{ח:ת}} מספר הצילומים ששימשו ראיה בתיק חקירה ומתוכם מספר התיקים שהוגש בהם כתב אישום;

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 3}}
{{ח:ת}} מספר החפצים שזוהו במערכת צילום מיוחדת;

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 4}}
{{ח:ת}} המקרים שבהם נעשה שימוש במערכת צילום מיוחדת לשם טיפול דחוף באירוע המסכן חיים או באירוע שיש בו סכנה לביטחון המדינה;

{{ח:סעיף*|(5)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 5}}
{{ח:ת}} מספר המקרים שבהם נעשה שימוש במידע שנאגר במערכת צילום מיוחדת למטרה מהמטרות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 10יב|בסעיף 10יב(א)}}, שאינן כלולות במטרות המנויות {{ח:פנימי|סעיף 10ז|בסעיף 10ז(א)}};

{{ח:סעיף*|(6)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 6}}
{{ח:ת}} ניתוח סטטיסטי לעניין פרק הזמן שחלף בין המועד שבו בוצע תצלום על ידי מערכת הצילום המיוחדת ובין המועד שבו הופק התצלום האמור מהמערכת לשם שימוש בו כראיה בחקירה פלילית;

{{ח:סעיף*|(7)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 7}}
{{ח:ת}} מספר מורשי הגישה למידע שנאגר במערכות הצילום המיוחדות, בפילוח לפי תפקידם ופירוט הרשאות הגישה שלהם;

{{ח:סעיף*|(8)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 8}}
{{ח:ת}} פרטים בדבר המקרים שבהם הוצבו מצלמות מיוחדות נייחות המצלמות את כל המרחב הציבורי ביישוב או את כל דרכי הגישה ליישוב וממנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 10י|סעיף 10י}};

{{ח:סעיף*|(9)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 9}}
{{ח:ת}} סוגי הכללות של התראות זמן אמת שהוגדרו במערכת צילום מיוחדת, ולגבי כל סוג הכללה כאמור – פרטים בדבר הליכי אישורו, פרק הזמן המרבי לתוקפו ומספר ההכללות מהסוג האמור שהוזנו בפועל במערכת הצילום המיוחדת, והכול בפילוח לפי סוג מערכת הצילום המיוחדת;

{{ח:סעיף*|(10)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 10}}
{{ח:ת}} מספר האישורים שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 10יב|סעיף 10יב(ב)}} לשימוש במידע שהופרד לפי הוראת {{ח:פנימי|סעיף 10יג|סעיף 10יג(ג)}} ופירוט המטרות שלשמן ניתן כל אישור;

{{ח:סעיף*|(11)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 11}}
{{ח:ת}} מאפייני כלי טכנולוגי הנמנה עם סוג מערכת צילום מיוחדת, שנעשה בו שימוש על ידי משטרת ישראל, וכן עמידת מערכת צילום מיוחדת באמות המידה לעניין אמינותה, כפי שנקבעו בתקנות בהתאם {{ח:פנימי|סעיף 10כג|לסעיף 10כג(א)(5)}};

{{ח:סעיף*|(12)||עוגן=תוספת 6 חלק א פרט 12}}
{{ח:ת}} פרטים בדבר אירועים של דליפת מידע מהמאגר או חדירה אליו.

{{ח:קטע3|תוספת 6 חלק ב|חלק ב׳: דיווח גוף ציבורי ליועץ המשפטי לממשלה}}

{{ח:סעיף*|(1)||עוגן=תוספת 6 חלק ב פרט 1}}
{{ח:ת}} גוף ציבורי המנוי {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק ב פרט 10א|בפרט (2) להגדרה ”גוף ציבורי“}} – דיווח כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 2|בפרטים (2)}}, {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 4|(4)}}, {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 5|(5)}}, {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 7|(7)}}, {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 10|(10)}} {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 12|ו־(12) בחלק א׳ לתוספת זו}};

{{ח:סעיף*|(2)||עוגן=תוספת 6 חלק ב פרט 2}}
{{ח:ת}} המשטרה הצבאית והיחידה לחקירות פנים בצבא הגנה לישראל – דיווח כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 2|בפרטים (2)}}, {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 4|(4)}}, {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 7|(7)}}, {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 10|(10)}} {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 12|ו־(12) – בחלק א׳ לתוספת זו}};

{{ח:סעיף*|(3)||עוגן=תוספת 6 חלק ב פרט 3}}
{{ח:ת}} מערך המודיעין הפועל בפיקוד המרכז בצבא הגנה לישראל – דיווח כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 7|בפרטים (7)}}, {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 10|(10)}} {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 12|ו־(12) בחלק א׳ לתוספת זו}};

{{ח:סעיף*|(4)||עוגן=תוספת 6 חלק ב פרט 4}}
{{ח:ת}} שירות הביטחון הכללי – דיווח כאמור {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 7|בפרטים (7)}}, {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 10|(10)}} {{ח:פנימי|תוספת 6 חלק א פרט 12|ו־(12) בחלק א׳ לתוספת זו}}.

{{ח:חתימות|נקבע בועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת ביום ד׳ באייר התשל״א (1 במרס 1971).}}
* '''יעקב ש׳ שפירא'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}

{{ח:קטע2|לוחהשוואה|לוח השוואה}}

{{ח:סעיף*}}

הסעיף הקודם	הסעיף החדש	הסעיף הקודם	הסעיף החדש

1	שם	19	{{ח:הערה|74}}

2, 3	{{ח:פנימי|סעיף 1|1}}	20(1)	{{ח:פנימי|סעיף 23|23}}

4	{{ח:פנימי|סעיף 3|3}}	20(2)	{{ח:פנימי|סעיף 24|24}}

5(1)	{{ח:פנימי|סעיף 2|2}}	21	{{ח:הערה|71}}

5(2)	{{ח:פנימי|סעיף 7|7}}	22(1)	{{ח:הערה|76}}

5(3)	{{ח:פנימי|סעיף 8|8}}	22(2)	{{ח:הערה|75}}

6 תנאי שלישי	{{ח:פנימי|סעיף 21|21}}	22(3), (4)	{{ח:הערה|77}}

7(1)	{{ח:פנימי|סעיף 9|9}}	23	{{ח:פנימי|סעיף 41|41}}

7(2)–(4)	{{ח:פנימי|סעיף 10|10}}	24(1)	{{ח:פנימי|סעיף 42|42}}

8	{{ח:פנימי|סעיף 22|22}}	24(2)	{{ח:פנימי|סעיף 43|43}}

9(1) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 11|11}}	25 סיפה	{{ח:פנימי|סעיף 45|45}}

9(1) סיפה	{{ח:פנימי|סעיף 12|12}}	25 רישה	{{ח:פנימי|סעיף 44|44}}

9א(1)	{{ח:פנימי|סעיף 25|25}}	26	{{ח:פנימי|סעיף 46|46}}

9א(2)	{{ח:פנימי|סעיף 26|26}}	27(1)	{{ח:פנימי|סעיף 47|47}}

9א(3) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 27|27}}	27(2)	{{ח:פנימי|סעיף 48|48}}

9א(3) סיפה	{{ח:פנימי|סעיף 28|28}}	28	{{ח:פנימי|סעיף 49|49}}

9א(4)	{{ח:פנימי|סעיף 29|29}}	29(1)	{{ח:פנימי|סעיף 31|31}}

9א(5)	{{ח:פנימי|סעיף 30|30}}	29(2)	{{ח:פנימי|סעיף 32|32 רישה}}

10	{{ח:פנימי|סעיף 13|13(א)}}	29(3)	{{ח:פנימי|סעיף 33|33}}

11	{{ח:פנימי|סעיף 13|13(ב)}}	29(4)	{{ח:פנימי|סעיף 34|34}}

12	{{ח:פנימי|סעיף 17|17}}	29(5)	{{ח:פנימי|סעיף 32|32 סיפה}}

13	{{ח:פנימי|סעיף 14|14}}	29(6)	{{ח:פנימי|סעיף 35|35}}

14	{{ח:פנימי|סעיף 18|18}}	30	{{ח:פנימי|סעיף 36|36}}

14א	{{ח:פנימי|סעיף 19|19}}	31(1)	{{ח:פנימי|סעיף 37|37}}

15	{{ח:פנימי|סעיף 20|20}}	31(2)	{{ח:פנימי|סעיף 38|38}}

16 רישה	{{ח:פנימי|סעיף 15|15}}	31(3)	{{ח:פנימי|סעיף 39|39}}

16 סיפה	{{ח:פנימי|סעיף 16|16}}	31(4)	{{ח:פנימי|סעיף 40|40}}

17(1)	{{ח:הערה|50}}	32	{{ח:פנימי|סעיף 78|78}}

17(2) רישה	{{ח:הערה|51}}	33	{{ח:פנימי|סעיף 79|79}}

17(2) סיפה	{{ח:הערה|52}}	33 תנאי ראשון	{{ח:פנימי|סעיף 80|80}}

17(2) תנאי ראשון	{{ח:הערה|53}}	33 תנאי שני	{{ח:פנימי|סעיף 81|81}}

17(2) תנאי שני	{{ח:הערה|54}}	34	{{ח:פנימי|סעיף 83|83}}

17(3)	{{ח:הערה|55}}	35(1)	{{ח:פנימי|סעיף 84|84}}

17(4)	{{ח:הערה|56}}	35(1) סיפה	{{ח:פנימי|סעיף 83|83 סיפה}}

17(6)	{{ח:הערה|57}}	35(2)	{{ח:פנימי|סעיף 85|85}}

18(1) רישה	{{ח:הערה|58}}	35(3)	{{ח:פנימי|סעיף 86|86}}

18(1)(א)–(ט)	{{ח:הערה|59}}	35(4) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 85|85(2) סיפה}}

18(2)	{{ח:הערה|60}}	35(4) סיפה	{{ח:פנימי|סעיף 88|88(1)}}

18(3)	{{ח:הערה|61(א)}}	35(5) רישה	{{ח:פנימי|סעיף 87|87}}

18(4)	{{ח:הערה|61(ב)}}	35(5) סיפה	{{ח:פנימי|סעיף 88|88(2)}}

18(5)(א)	{{ח:הערה|63}}	35א	{{ח:פנימי|סעיף 89|89}}

18(5)(ב)	{{ח:הערה|62}}	35ב	{{ח:פנימי|סעיף 90|90}}

18(6)	{{ח:הערה|64}}	36	{{ח:פנימי|סעיף 82|82}}

18(7)	{{ח:הערה|67(א)}}	37(1)	{{ח:פנימי|סעיף 4|4}}

18(8)	{{ח:הערה|67(ב)}}	37(2)	{{ח:פנימי|סעיף 5|5}}

18(9)(א)	{{ח:הערה|67(ג)}}	38	{{ח:פנימי|סעיף 91|91}}

18(9)(ב)	{{ח:הערה|70}}	49	{{ח:פנימי|סעיף 6|6}}

18(10)	{{ח:הערה|68}}	50(1)	{{ח:פנימי|סעיף 94|94}}

18(11)	{{ח:הערה|69}}	50(2)	{{ח:פנימי|סעיף 95|95}}

18א	{{ח:הערה|65}}	51(1)	{{ח:פנימי|סעיף 92|92}}

18ב	{{ח:הערה|66}}	51(2)	{{ח:פנימי|סעיף 93|93}}

18ג	{{ח:הערה|72}}	תוספת	{{ח:פנימי|תוספת 2|תוספת}}

18ד	{{ח:הערה|73}}

{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]