חוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה), תשכ״א–1961}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000541}} '''תקנות שעת־חירום קודמות:''' {{ח:תיבה|ק״ת תשט״ז, 766|תקנות־שעת־חירום (הסדרת השמירה בישובים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0608.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשט״ז, 96|הארכת תוקף|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_209704.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ז, 31|הארכת תוקף|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_210026.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ח, 37|הארכת תוקף|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_210025.pdf}}; {{ח:תיבה|תשי״ט, 16|הארכת תוקף|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_210024.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 2|הארכת תוקף|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_210023.pdf}}, {{ח:תיבה|62|הארכת תוקף (מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_210022.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״א, 4|הארכת תוקף|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_210021.pdf}}, {{ח:תיבה|121|הארכת תוקף (מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_209370.pdf}}.

'''חוק נוכחי:''' {{ח:תיבה|ס״ח תשכ״א, 169|חוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה)|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_209489.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ל, 130|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|https://fs.knesset.gov.il/7/law/7_lsr_209760.pdf}}; {{ח:תיבה|תשל״ו, 88|תיקון מס׳ 2|https://fs.knesset.gov.il/8/law/8_lsr_209488.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ס, 192|חוק בתי משפט לענינים מינהליים|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300273.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 90|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300443.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 241|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו־2018)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_366872.pdf}}, {{ח:תיבה|501|תיקון מס׳ 78 לחוק סדר הדין הפלילי|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_382381.pdf}}.

''שינוי שיעורי קנסות:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ג, 1503|צו העונשין (שינוי שיעורי קנסות)}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 948|צו העונשין (שינוי שיעורי קנסות)}}, {{ח:תיבה|2065|צו העונשין (שינוי שיעורי קנסות)}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 999|צו העונשין (שינוי שיעורי קנסות)}}; {{ח:תיבה|תשמ״ו, 299|צו העונשין (שינוי שיעורי קנסות)}}; {{ח:תיבה|תשמ״ז, 358|צו העונשין (שינוי שיעורי קנסות)}}; {{ח:תיבה|תשמ״ט, 1234|צו העונשין (שינוי שיעורי קנסות)}}; {{ח:תיבה|תשנ״ג, 487|צו העונשין (שינוי שיעורי קנסות)}}; {{ח:תיבה|תשנ״ו, 994|צו העונשין (שינוי שיעורי קנסות)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הממונה על השמירה“ – מי שנתמנה להיות ממונה על השמירה לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ב)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שמירה“ – לרבות אימונים וכל פעולה הדרושה לדעת הממונה על השמירה לשמירה על בטחון תושבי ישוב או רכושם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – עיריה או מועצה מקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תושב“ – לרבות מי שגר בישוב ואינו רשום כתושב בו במרשם האוכלוסין ואינו ממלא חובת שמירה בישוב אחר.

{{ח:סעיף|2|אחריות לשמירה|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה רשאית להחליט כי בשטח פלוני תהיה השמירה נתונה בידי המשטרה (להלן – שטח שבאחריות המשטרה).
{{ח:תת|(ב)}} אלוף הפיקוד או מי שהוא הסמיך, ובשטח שבאחריות המשטרה – מפקד משטרת מחוז או מי שהוא הסמיך, רשאי למנות ממונה על השמירה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמה הסמכה (י״פ תשנ״ז, 5766), המסמיכה את מפקד החטיבה המרחבית מרכז במשמר הגבול שבמשטרת ישראל למנות ממונים על השמירה בישובים שבתחום מרחבו.}}
{{ח:תת|(ג)}} שר הפנים רשאי, לאחר התייעצות עם שר הבטחון, ולגבי שטח שבאחריות המשטרה – לאחר התייעצות עם שר המשטרה, להטיל בצו חובת שמירה על תושבי ישוב או ישובים (להלן – צו שמירה).
{{ח:תת|(ד)}} החלטת הממשלה כאמור בסעיף קטן (א) וצו שמירה אינם טעונים פרסום ברשומות.

{{ח:סעיף|3|הסדרת השמירה בחוק עזר|תיקון: תשל״ו, תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} ניתן צו שמירה, תסדיר הרשות המקומית שבתחומה נמצא הישוב או הישובים שעליהם חל צו השמירה, בחוק עזר, את ביצועה של החובה על־ידי התושבים, לרבות קביעת הגילים והסוגים החייבים בשמירה, זמני השמירה ודרכי הפטור מחובת השמירה; על חוק עזר לפי סעיף זה יחולו בעיריה {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#פרק 13|פרק שלושה־עשר לפקודת העיריות}}, ובמועצה מקומית הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#פרק ב סימן ג|סימן ג׳ בפרק ב׳ לפקודת המועצות המקומיות}}.

{{ח:סעיף|4|הסדרה בצו שר הפנים}}
{{ח:ת}} ניתן צו שמירה על ישוב שאינו בתחומה של רשות מקומית, או שהרשות המקומית לא התקינה חוק עזר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 3|בסעיף 3}}, יסדיר שר הפנים את השמירה בצו (להלן – צו הסדר).

{{ח:סעיף|5|רשות שמירה}}
{{ח:תת|(א)}} בחוק העזר המסדיר את השמירה תקבע הרשות המקומית רשות שמירה או רשויות שמירה לאזור שחוק העזר חל עליו ותגדיר את סמכויותיהן ושטחי פעולותיהן; הוסדרה השמירה בצו הסדר, יקבע שר הפנים בו רשויות כאמור, ויגדיר סמכויותיהן ושטחי פעולותיהן.
{{ח:תת|(ב)}} עד להקמת רשות השמירה באזור פלוני, או אם חדלה הרשות לפעול ועד להקמת רשות חדשה, ימלא את תפקידיה הממונה על השמירה או הפועל מטעמו באותו אזור.

{{ח:סעיף|6|ביצוע ההסדר}}
{{ח:ת}} השמירה לפי חוק העזר או לפי צו הסדר, תהיה בהתאם להוראות הממונה על השמירה.

{{ח:סעיף|6א|סמכויות שומר ברשויות מקומיות שנקבעו בצו|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חיפוש על גוף האדם“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)|בפקודת החיפוש}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כלי נשק“ – כלי יריה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק כלי היריה|בחוק כלי היריה, התש״ט–1949}}, חומר נפץ כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק חומרי נפץ|בחוק חומרי נפץ, התשי״ד–1954}}, וסכין כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 184|בסעיף 184 לחוק העונשין, התשל״ז–1977}}, או נשק אחר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פקודת החיפוש“ – {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש], התשכ״ט–1969}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”קצין מוסמך“ – קצין משטרה שהסמיך לכך המפקח הכללי של המשטרה או קצין צבא הגנה לישראל שהסמיך לכך ראש המטה הכללי של צבא הגנה לישראל;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שומר“ – מי שמבצע שמירה על היישוב שלגביו נתן השר לביטחון הפנים צו כאמור בסעיף קטן (ב)(1), כשהוא מבצע אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} מבצע חובת שמירה לפי חוק זה;
{{ח:תתתת|(2)}} מבצע שמירה על היישוב על פי חוק עזר של רשות מקומית המסדיר שירותי שמירה שלא על פי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} השר לביטחון הפנים לאחר התייעצות עם שר הביטחון, רשאי לקבוע בצו כי לשם שמירה על ביטחון הציבור מפני פעולות איבה ברשות מקומית שעליה הוטל צו שמירה יהיו לשומר הסמכויות המפורטות לפי סעיף זה.
{{ח:תתת|(2)}} קבע השר לביטחון הפנים צו כאמור בפסקה (1) לענין רשות מקומית מסוימת ואישר קצין מוסמך כי התקיימו בשומר שבאותה רשות מקומית התנאים שלהלן יהיו נתונות לשומר הסמכויות המפורטות בסעיפים קטנים (ג) עד (ה):
{{ח:תתתת|(א)}} הוא בעל רישיון לנשיאת כלי יריה לפי {{ח:חיצוני|חוק כלי היריה|חוק כלי היריה, התש״ט–1949}}, או בעל תעודת הרשאה לפי {{ח:חיצוני|חוק כלי היריה|החוק האמור}};
{{ח:תתתת|(ב)}} הוא קיבל הכשרה מתאימה בתחום הסמכויות הנתונות לשומר לפי חוק זה, על פי אמות המידה שנקבעו על ידי קצין מוסמך.
{{ח:תת|(ג)}} לשם שמירה על ביטחון הציבור מפני פעולות איבה, רשאי השומר:
{{ח:תתת|(1)}} לדרוש מאדם הנכנס לתחומה של רשות מקומית, למסור לו את שמו ומענו ולהציג בפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המעידה על זהותו, שהוא חייב בהחזקתה לפי כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} לערוך חיפוש בכליו של אדם וברכבו בעת כניסתם לתחומה של הרשות המקומית;
{{ח:תתת|(3)}} להשתמש בסמכויות האמורות בפסקאות (1) ו־(2) וכן לערוך חיפוש על פני גופו של אדם, בעת הימצאותו בתחומה של הרשות המקומית, אם היה לשומר חשד שהאדם נושא עמו שלא כדין כלי נשק;
{{ח:תתת|(4)}} לתפוס חפץ העלול לפגוע בביטחון הציבור שהתגלה אגב החיפוש; חפץ שנתפס לפי פסקה זו יימסר בהקדם למשטרה ויחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#פרק 4|הפרק הרביעי לפקודת החיפוש}}.
{{ח:תת|(ד)}} חיפוש על פני גופו של אדם הכרוך במגע גופני, ייערך על ידי בן מינו של האדם, אלא אם כן לא ניתן לעשות כן בנסיבות הענין ויש בדחיית החיפוש סיכון בלתי סביר לביטחון הציבור.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} סירב אדם לדרישת הזדהות או לעריכת חיפוש לפי סעיף זה, רשאי שומר למנוע מאדם או מרכב את הכניסה לתחומה של הרשות המקומית, ואם היה לו חשד כי האדם נושא שלא כדין כלי נשק, רשאי הוא לעכב את האדם עד לבואו של שוטר וכן לערוך את החיפוש על אף הסירוב.
{{ח:תתת|(2)}} על עיכוב לפי סעיף קטן זה יחולו, בשינויים המחויבים, הוראות {{ח:חיצוני|חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)#סעיף 72|סעיפים 72 עד 74 לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ״ו–1996}}, והוראות {{ח:חיצוני|פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש)#סעיף 44|סעיף 44 לפקודת החיפוש}}.
{{ח:תתת|(3)}} סירב החשוד לעיכוב, רשאי השומר להשתמש בכוח סביר לצורך העיכוב עד לבואו של שוטר.
{{ח:תת|(ו)}} שומר לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי סעיף זה, אלא בעת מילוי תפקידו ואם הוא עונד, באופן גלוי לעין, תג המזהה אותו ואת תפקידו והוא נושא עמו תעודה חתומה בידי קצין מוסמך המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו שאותה יראה על פי דרישה.
{{ח:תת|(ז)}} מצא קצין מוסמך כי שומר עשה שימוש שלא כדין בסמכויותיו או מצא שלא התקיים בו עוד תנאי מהתנאים האמורים בסעיף קטן (ב)(2), רשאי הוא, לאחר שנתן לשומר הזדמנות להשמיע את טענותיו בפניו, לבטל או להתלות את השימוש בסמכויות כאמור בסעיף זה וליטול ממנו את תעודתו.

{{ח:סעיף|7|הגבלת החובה מבחינת הגיל והמין|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} לא תוטל חובת השמירה אלא על גבר שהוא בגיל 18–60.

{{ח:סעיף|8|הגבלת החובה מבחינת בריאות|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא תוטל חובת השמירה אלא על מי שהוא כשר לכך מבחינת בריאות.
{{ח:תת|(ב)}} מי שהוטלה עליו חובת שמירה הוא בחזקת כשר לשמירה כל עוד לא הוכח ההיפך בדרך שקבע שר הפנים בהתייעצות עם שר הבריאות.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב), מי שנמצא בלתי כשר לשירות או בלתי כשר ארעית לשירות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, כשרו לשמירה לפי חוק זה ייקבע בדרך שקבע שר הפנים בהתייעצות עם שר הבריאות.
{{ח:תת|(ד)}} רשות השמירה תשחרר אדם משמירה בלילה פלוני אם נוכחה שאין הוא מסוגל לשמור באותו לילה או אם הוגשה לה תעודת רופא המעידה על כך.

{{ח:סעיף|9|הגבלת החובה מבחינת הזמן|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:תת|(א)}} לא יחוייב אדם בשמירה יותר מפעמיים בחודש ובסך הכל לא יותר מעשר שעות בחודש בתקופה שבין א׳ בתשרי ול׳ בניסן, ולא יותר משמונה שעות בחודש בתקופה שבין א׳ באייר וכ״ט באלול, אלא אם אלוף הפיקוד או מפקד משטרת מחוז, לפי הענין, ראה הכרח מטעמי בטחון להורות, בדרך כלל או לישוב פלוני או לכמה ישובים, על הגדלת מספר השעות או הפעמים (בסעיף זה – הוראת הגדלה).
{{ח:תת|(ב)}} תקפה של הוראת הגדלה היא לשלושים יום מדי שנה זולת אם שר הבטחון או שר המשטרה, לפי הענין, אישר, לאחר התייעצות בשר הפנים ובועדת החוץ והבטחון של הכנסת, תקופות תוקף נוספות.
{{ח:תת|(ג)}} הוראת הגדלה אינה טעונה פרסום ברשומות.
{{ח:תת|(ד)}} לענין סעיף זה יבואו במנין זמני השמירה גם השעות והימים שבהם מילא אדם חובת אבטחה לפי {{ח:חיצוני|תקנות-שעת-חירום (אבטחת מוסדות חינוך)|תקנות־שעת־חירום (אבטחת מוסדות חינוך), תשל״ד–1974}}.

{{ח:סעיף|10|התנדבות לשמירה}}
{{ח:ת}} מי שאינו חייב בשמירה מכוח חוק זה רשאי להתנדב בכתב לשמירה, והחייב בשמירה רשאי להתנדב כאמור לשמירה נוספת על זו שהוא חייב בה, ומשעשה כן יהא דינה של השמירה או השמירה הנוספת, לכל דבר, כאילו קויימה מכוח חוק העזר או צו ההסדר, והממלא אותה יהיו לו כל הזכויות וישא בכל החובות הקבועות בחוק זה.

{{ח:סעיף|11|חובות עדיפות|תיקון: תשל״ו}}
{{ח:ת}} חובת שירות שהוטלה על אדם לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתגוננות האזרחית|חוק ההתגוננות האזרחית, תשי״א–1951}}, או חובה שהוטלה על אדם לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות בטחון|חוק שירות בטחון, תשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, דוחה חובה שהוטלה עליו לפי חוק זה.

{{ח:סעיף|12|ועדות ערר}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים ימנה ועדות ערר לענין חוק זה; מינויה של ועדת ערר יכול שיהיה כללי או לאזור מסויים.
{{ח:תת|(ב)}} כל ועדת ערר תהיה של שלושה. כיושב ראש הועדה – ימונה על פי המלצת שר המשפטים, שופט או אדם הרשום בפנקס עורכי הדין, אחד לפחות מחברי הועדה יהיה רופא, ואחד לפחות תושב ישוב שהוטל עליו צו שמירה; ובלבד שרוב חברי הועדה לא יהיו עובדי המדינה או עובדי הרשות המקומית הנוגעת בדבר או חבריה.

{{ח:סעיף|13|ערר}}
{{ח:תת|(א)}} הטוען שחובת השמירה הוטלה עליו שלא כדין, רשאי לערור לפני ועדת ערר.
{{ח:תת|(ב)}} הגשת הערר לא תעכב מילוי חובת השמירה, אלא אם הורה על כך יושב ראש הועדה.

{{ח:סעיף|14|ועדת ערר – סדרי דין וסמכויות}}
{{ח:תת|(א)}} שר המשפטים יקבע, בתקנות, את סדרי הדין בפני ועדת ערר; ועדת ערר תקבע בעצמה את סדרי דינה ככל שלא נקבעו בתקנות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} לועדת ערר יהיו הסמכויות שאפשר להעניקן לפי {{ח:חיצוני|חוק ועדות חקירה#סעיף 9|סעיפים 5 ו־5א לפקודת ועדות חקירה}}.
{{ח:תת|(ג)}} הועדה רשאית לאשר את הטלת החובה, בתנאים או ללא תנאים, או לבטלה.

{{ח:סעיף|14א|ערעור|תיקון: תש״ס}}
{{ח:ת}} החלטת ועדת הערר ניתנת לערעור לפני בית משפט לענינים מינהליים.

{{ח:סעיף|15|גימלאות לנפגעים}}
{{ח:ת}} מי שקיים חובת שמירה מכוח חוק זה ונפגע תוך כדי קיומה, דינו כדין נפגע ספר כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|בחוק הגימלאות לנפגעי ספר, תשי״ז–1956}}, ודין הפגיעה כדין פגיעת ספר כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|בחוק האמור}}.

{{ח:סעיף|15א|גימלאות לנפגעים|תיקון: תש״ל}}
{{ח:ת}} מי שקיים חובת שמירה מכוח חוק זה ונפגע תוך כדי השמירה ביום כ״ו באייר תשכ״ז (5 ביוני 1967) או לאחר מכן, דינו כדין נפגע לפי {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, תש״ל–1970}}, והוראות {{ח:חיצוני|חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה|החוק האמור}} יחולו לגביו ולגבי התלויים בו.

{{ח:סעיף|15ב|תחולת {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|וחוק הנכים (תגמולים ושיקום)}}|תיקון: תשע״ז}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 15א|בסעיף 15א}}, שומר שנגרמה לו חבלה תוך כדי ועקב פעילות מבצעית של לחימה מול אויב לשם הגנה על יישוב מפני פעולת איבה, או שמת עקב חבלה כאמור, יהיה דינו כדין חייל בשירות קבע לפי {{ח:חיצוני|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום)|חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), התש״י–1950}}, או לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|חוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, לפי העניין, ויראו את החבלה כחבלת שירות כהגדרתה בחוקים האמורים, לפי העניין.

{{ח:סעיף|16||תיקון: [ק״ת שינוי סכומים], תשע״ז־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|17|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות־שעת־חירום (הסדרת השמירה בישובים), תשט״ז–1956 (להלן – התקנות הפוקעות), {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_209370.pdf|וחוק להארכת תוקף של תקנות־שעת־חירום (הסדרת השמירה בישובים) (מס׳ 2), תשכ״א–1961}} – בטלים.

{{ח:סעיף|18|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} כל ישוב שערב תחילתו של חוק זה קויימה בו שמירה מכוח התקנות הפוקעות, יראו אותו כאילו ניתן עליו צו שמירה לפי חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} חוק עזר שעמד בתקפו ערב תחילתו של חוק זה מכוח התקנות הפוקעות, יראו אותו כאילו נכללו בו השינויים הנובעים מחוק זה.

{{ח:סעיף|19|ביצוע|תיקון: תשל״ו, תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} שר הפנים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו, לרבות תקנות הקובעות כללים בדבר דרכי מינויין, הרכבן וסמכויותיהן של רשויות השמירה.
{{ח:תת|(ב)|(א)}} המדינה תשא בהוצאות הכרוכות בביצוע חוק זה כנוסחו ערב תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300443.pdf|חוק הרשויות המקומיות (הסדרת השמירה) (תיקון מס׳ 4), התשס״ב–2002}}.
{{ח:תתת|(ב)}} לצורך מילוי תפקידה של משטרת ישראל לפי {{ח:פנימי|סעיף 6א|סעיף 6א}}, יעביר משרד האוצר תקציב מיוחד למשטרת ישראל.
{{ח:תת|(ג)}} סכום ההוצאות יהיה בהתאם לתקציב שיאשר שר הפנים לאחר התייעצות עם שר האוצר.

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום כ״ט בסיון תשכ״א (13 ביוני 1961).}}
* '''דוד בן־גוריון'''
ראש הממשלה
* '''חיים משה שפירא'''
שר הפנים
* '''יצחק בן־צבי'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:שלטון מקומי]]

[[קטגוריה:בוט חוקים]]