צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון חי מתובל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון חי מתובל), תשל״ו–1975}}
{{ח:קטע3||צו בדבר ייצור בשר טחון חי מתובל}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 188|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון חי מתובל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3409.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ב, 753|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5420.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ו, 830|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6489.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותינו לפי {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים#סעיף 15|ו־15}} {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים|לחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, תשי״ח–1957}}, אנו מצווים לאמור:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 325|סעיף 325(א)(12) לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע״ו–2015}}, יראו צו זה כאילו הותקן מכוח {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)|החוק האמור}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בצו זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית מטבחיים“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (שחיטת בהמות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (שחיטת בהמות), תשכ״ד–1964}}, ושהוצא לגביו רשיון לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, תשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית שחיטה לעופות“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (בתי שחיטה לעופות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (בתי שחיטה לעופות), תש״ך–1960}}, ושהוצא לגביו רשיון לפי {{ח:חיצוני|חוק רישוי עסקים|חוק רישוי עסקים, תשכ״ח–1968}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעלי־חיים“ – בהמות כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (שחיטת בהמות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (שחיטת בהמות), תשכ״ד–1964}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בקר“ – פר, פרה, שור, תאו, עגל, כבשים ועזים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בשר“ – שרירי השלד של בעלי־חיים או של עוף שנשחטו בבית מטבחיים או בבית שחיטה לעופות, לפי הענין, והוחתמו כדין כראויים למאכל אדם וכן שרירי השלד של בקר שיובא מחוץ לארץ כדין במצב קפוא, והכל בין טרי ובין מקורר או קפוא, טחון או בלתי טחון, קצוץ או בלתי קצוץ, כשהוא מפורק כדין והתמלאו לגביו הוראות {{ח:חיצוני|תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואיים להובלת בשר, דגים, עופות ומוצריהם)|תקנות רישוי עסקים (תנאים תברואיים להובלת בשר, דגים, עופות ומוצריהם), תשל״ב–1971}}; למעט –
{{ח:תתת|(1)}} עצמות ושאריות מניקור בשר, ואיברים פנימיים;
{{ח:תתת|(2)}} בשר מבהמה שנשחטה שחיטה דחופה או שחיטת דחק כמשמעותן {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (שחיטת בהמות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (שחיטת בהמות), תשכ״ד–1964}};
{{ח:תתת|(3)}} בשר שהועבר ליצרן מקמעונאי;
{{ח:תתת|(4)}} גידים, כלי דם ופסציות שהוספו לבשר לפני טחינתו;
{{ח:תתת|(5)}} שרירי הראש, שרירי הזנב ושרירי הרגליים שמתחת לפרק הקפיצה ומתחת לשורש כף היד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפורק כדין“ –
{{ח:תתת|(1)}} הבשר פורק בתוך כתלי המפעל;
{{ח:תתת|(2)}} בשר שיובא מחוץ־לארץ מפורק ובמצב קפוא כדין;
{{ח:תתת|(3)}} בשר שפורק בעסק שניתן לגביו רשיון בר־תוקף והגיע למפעל מלווה בתעודה חתומה ביד רופא וטרינרי כראוי למאכל אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בשר טחון חי“ – בשר טחון שלא עבר טיפול בחום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”העברה“ – העברה לאחר בכל דרך מדרכי ההעברה של הבעלות או של ההחזקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלבון מן הצומח“ – חומר מזון המופק מפולי סויה והמכיל לפחות חמישים ושניים אחוז חלבון בחומר היבש; לענין זה, ”חומר יבש“ – חומר המזון ללא המים המצויים בו כפי שנקבע בתקן ישראלי מס׳ 497 חלק 5, מינואר 1964;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חיטוי“ – תהליך של השמדת חיידקים באמצעים פיזיים או כימיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ייצור“ – כל פעולה לייצור בשר טחון חי מתובל, לרבות אריזתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יצרן“ – אדם שעסקו או חלק מעסקו הוא ייצור בשר טחון חי מתובל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סימון סתר“ – סימון סתר של התאריך האזרחי של יום הייצור, כפי שאישר המנהל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הדפסה“ – הדפסה או הטבעה על שקיק או על שלט באותיות שאינן ניתנות למחיקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל“ – מנהל שירות המזון במשרד הבריאות ומנהל חטיבת המזון במשרד המסחר והתעשיה כאחד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מפעל“ – מקום שבו יצרן מייצר בשר טחון חי מתובל, לרבות מקום שבו הוא מחזיק בשר טחון חי מתובל או חמרי גלם הדרושים לייצורו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נקי“ – נקי מכל זיהום הנראה לעין, הניתן למישוש או הנותן ריח;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סוחר“ – אדם שעסקו או חלק מעסקו הוא סחר בבשר טחון חי מתובל, לרבות סוכנו של אדם כאמור לשיווק בשר טחון חי מתובל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עוף“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|תקנות מחלות בעלי-חיים (בתי שחיטה לעופות)|בתקנות מחלות בעלי־חיים (בתי שחיטה לעופות), תש״ך–1960}}, למעט ראש העוף, הרגליים, הצואר, ואיברים פנימיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”צבע“ – לרבות כל חומר המכיל צבע מוסף, ולרבות צבע המופק מסלק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שומן“ – שומן של בעלי־חיים או של עוף, לפי הענין, בין טרי ובין מקורר או קפוא, טחון או בלתי טחון, קצוץ או בלתי קצוץ, למעט חלב של כליות, של כרס או מעיים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיווק“ – מכירה, אספקה, או העברת הבעלות או ההחזקה בדרך אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שם היצרן“ – שם היצרן ומענו, או סימונו המסחרי הרשום כדין, ובלבד שנכללו בו אותיות בעברית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תבלין“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)#סעיף 2|בצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (תבלין), תשכ״ג–1963}}, לרבות חרדל, בצל, שום ותבלין אחר שהמנהל התירו בכתב לשימוש;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תערובת“ – תערובת חמרים לייצור בשר טחון חי מתובל.

{{ח:סעיף|2|ייצור בשר טחון חי מתובל|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייצר אדם בשר טחון חי מתובל שאינו ראוי למאכל אדם, לא יחסין אותו ולא ישווק אותו.
{{ח:תת|(ב)}} לא ייצר אדם בשר טחון חי מתובל, לא יחסין אותו ולא ישווקו אם נמצא בו אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} חיידקים מסוג סלמונלה ב־20 גרם;
{{ח:תתת|(2)}} יותר מ־1000 חיידקים מסוג סטפילוקוקוס אוראוס קואוגולזה חיובית ב־1 גרם;
{{ח:תתת|(3)}} חומר זר או גוף אחר, חומר כימותרפויטי, חומר משמר, חומר טוקסי או חומר אנטיביוטי.
{{ח:תת|(ג)}} לא יחסין אדם ולא ישווק בשר טחון חי מתובל אם עברו ששים יום מיום ייצורו.

{{ח:סעיף|3|תערובת ובשר טחון חי מתובל לא טריים|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} תערובת שעברו ששים יום מיום הכנתה ובשר טחון חי מתובל שעברו ששים יום מיום ייצורו, או שיוצר בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ב)}}, רואים אותם כאינם ראויים למאכל אדם.

{{ח:סעיף|4|סימון תערובת}}
{{ח:ת}} לא יחסין יצרן במפעלו תערובת אלא אם למכל שבו היא נמצאת צמוד שלט נראה לעין ועליו מודפסים לפי סדר תכולה יורד פרטים אלה:
{{ח:תת|(1)}} סוג בעלי־חיים שממנו הופק הבשר הטחון החי המתובל;
{{ח:תת|(2)}} יתר תרכיבים הנמצאים בתערובת.

{{ח:סעיף|5|הוראות לייצור בשר טחון חי מתובל}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייצר אדם, לא יחסין ולא ישווק בשר טחון חי מתובל אלא אם נתקיימו לגביו אלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוא מכיל בשר, וכן את החמרים המפורשים {{ח:פנימי|תוספת פרט 1|בפריטים 1 עד 7 שבחלק א׳ לתוספת}}, כולם או מקצתם, ויכול שיכיל גם חמרי עזר המיועדים למוצרי בשר, למעט חמרי עזר נותני צבע, אם התיר המנהל ליצרן, בכתב, את השימוש בהם;
{{ח:תתת|(2)}} בבדיקה המעבדתית נמצאו בו, לפי משקל –
{{ח:תתתת|(א)}} לא יותר מ־80% מים ושומן יחד;
{{ח:תתתת|(ב)}} לא יותר מ־20% שומן;
{{ח:תתתת|(ג)}} לפחות 15% חלבון בשר כשהבשר הטחון החי המתובל אינו מכיל חלבון מן הצומח;
{{ח:תתתת|(ד)}} לפחות 15% חלבון כללי כשהבשר הטחון החי המתובל מכיל חלבון מן הצומח;
{{ח:תתתת|(ה)}} לא יותר מ־2% עמילן;
{{ח:תתתת|(ו)}} לא יותר מ־3% אפר;
{{ח:תתת|(3)}} הוא הוקפא מיד אחר האריזה במיתקן הקפאה המצוייד ברישום אוטומטי של הטמפרטורה שבו, והטמפרטורה במרכז החבילה הגיעה ל־18 מעלות צלזיוס מתחת לאפס לכל היותר בזמן שלא יעלה על 24 שעות משעת האריזה.

{{ח:סעיף|6|הטמפרטורה להחסנת בשר טחון חי מתובל}}
{{ח:ת}} לא יחזיק יצרן או סוחר בשר טחון חי מתובל ולא יחסין אותו אלא בטמפרטורה שאינה עולה על מינוס 18 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף|7|הטמפרטורה בחדרי העבודה}}
{{ח:ת}} בשעת ייצור בשר טחון חי מתובל לא תעלה הטמפרטורה בחדרי העבודה על 16 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף|8|איסור שימוש בשקי עטיפה}}
{{ח:ת}} לא ישתמש יצרן בשקי עטיפה של בשר קפוא בעת ייצור בשר טחון חי מתובל לצורך כלשהו.

{{ח:סעיף|9|תהליך הייצור}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייצר אדם בשר טחון חי מתובל אלא בתהליך אחד רצוף.
{{ח:תת|(ב)}} היתה הפסקה בפעולות הייצור שארכה למעלה משעה אחת, יועבר הבשר למיתקן קירור שבו הטמפרטורה לא תעלה על 2 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף|10|החזקת בשר טחון}}
{{ח:תת|(א)}} לא יחזיק אדם בשר, בשר טחון או בשר טחון חי מתובל אלא בכלים שלמים, נקיים ומחוטים, והעשויים מחומר שאינו מחליד ואינו עלול להזיק לבריאות;
{{ח:תת|(ב)}} לא יניח אדם כלים המכילים בשר, בשר טחון או בשר טחון חי מתובל אלא על גבי מדפים מוגבהים מהרצפה.

{{ח:סעיף|11|כלי ייצור ואבזרים}}
{{ח:ת}} לא ייצר אדם בשר טחון חי מתובל אלא בכלים ואבזרים נקיים, מחוטים ובלתי פגומים העשויים מחומר שאינו עלול להזיק לבריאות.

{{ח:סעיף|12|השריית בשר במים לצרכי הכשרה}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישרה אדם בשר המיועד לטחינה במים אלא לצרכי הכשרה בלבד.
{{ח:תת|(ב)}} טמפרטורת המים לצרכי הכשרה לא תעלה על 7 מעלות צלזיוס.

{{ח:סעיף|13|הדחת בשר}}
{{ח:ת}} לא ידיח אדם בשר שנמלח אלא בדרכים האלה:
{{ח:תת|(1)}} הטבלתו במים זורמים שהטמפרטורה שלהם אינה עולה על 7 מעלות צלזיוס;
{{ח:תת|(2)}} שטיפתו שלוש פעמים במים כשהוא תלוי על וו.

{{ח:סעיף|14|איסור שימוש בצבע}}
{{ח:ת}} לא ישתמש יצרן בצבע בייצור בשר טחון חי מתובל.

{{ח:סעיף|15|משקל יחידות בשר טחון חי מתובל}}
{{ח:ת}} לא ייצר יצרן בשר טחון חי מתובל ביחידות הנושאות את השם והמסומנות המבורגר או בשם הנגזר ממנו או הדומה לו עד כדי להטעות (להלן – היחידה) אלא אם משקלם נטו של כל יחידה הוא 60 גרם, 80 גרם, 100 גרם, או משקל אחר שהמנהל התירו בכתב, ואלא אם הבשר הנו מבקר בלבד.

{{ח:סעיף|16|אריזה}}
{{ח:תת|(א)}} בשר טחון חי מתובל אשר יוצר ביחידות ייארז בחבילות שמשקל כל אחת הוא אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} 500 גרם ובה 5 יחידות בנות 100 גרם נטו כל אחת;
{{ח:תתת|(2)}} 400 גרם ובה 5 יחידות בנות 80 גרם נטו כל אחת;
{{ח:תתת|(3)}} 300 גרם ובה 5 יחידות בנות 60 גרם נטו כל אחת;
{{ח:תתת|(4)}} משקל אחר בהתאם להתר בכתב מאת המנהל.
{{ח:תת|(ב)}} מיועד הבשר הטחון החי המתובל והארוז ביחידות לאכילה בבתי אוכל, במוסדות או בבתי עסק, יכול שייארז וישווק בחבילות שמשקלן עד שני קילוגרם כל אחת ומשקל כל יחידה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיף 15}}.
{{ח:תת|(ג)}} בשר טחון חי מתובל ייארז בחבילות שמשקל כל אחת מהן הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} ק״ג אחד;
{{ח:תתת|(2)}} 500 גרם;
{{ח:תתת|(3)}} 400 גרם;
{{ח:תתת|(4)}} 300 גרם;
{{ח:תתת|(5)}} משקל אחר בהתאם להתר בכתב מאת המנהל.

{{ח:סעיף|17|שיווק וסימון}}
{{ח:תת|(א)}} לא ישווק יצרן בשר טחון חי מתובל, לא יקבל סוחר בשר טחון חי מתובל ולא יחזיקו אלא אם הבשר הטחון החי המתובל ארוז כאמור {{ח:פנימי|סעיף 15|בסעיפים 15}} {{ח:פנימי|סעיף 16|ו־16}} בשקיק סגור ונקי העשוי מחומר שקוף ובלתי חדיר למים; ועל השקיק מודפסים –
{{ח:תתת|(1)}} שם היצרן;
{{ח:תתת|(2)|(א)}} שם המוצר כפי שכינהו היצרן להנחת דעתו של המנהל ובלבד שלא יכנה יצרן בשר טחון חי מתובל בשם ”המבורגר“ אלא אם הבשר הנו מבקר בלבד;
{{ח:תתתת|(ב)}} בשר טחון חי מתובל המכיל חלבון מן הצומח ישא את הסימון ”בתוספת חלבון מן הצומח“ לצד שם המוצר;
{{ח:תתת|(3)}} תאריך אזרחי של יום הייצור;
{{ח:תתת|(4)|(א)}} פירוט המרכיבים לפי סדר תכולה יורד;
{{ח:תתתת|(ב)}} בפירוט המרכיבים יש לסמן אחד מסוגי בשר אלה:
{{ח:תתתת}} ”בשר בקר“
{{ח:תתתת}} ”בשר בעלי־חיים“ או ”בשר עוף“ הכל לפי סוג הבשר ממנו יוצר הבשר הטחון החי המתובל;
{{ח:תתת|(5)}} משקל התכולה, מספר היחידות ומשקל כל יחידה כאשר הוא מכיל יחידות;
{{ח:תתת|(6)}} ”ראוי לשימוש עד ליום . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .“ בתוספת התאריך האזרחי האחרון המותר לשימוש במוצר ובלבד שלא יעלה על שלושים יום מיום הייצור;
{{ח:תתת|(7)}} הוראות אלה:
{{ח:תתת}} ”ראוי למאכל רק כשהוא קפוא בשעת הקניה“;
{{ח:תתת}} ”יש להחזיקו במצב קפוא עד השימוש“;
{{ח:תתת}} ”אין להפשיר ולהקפיא שנית“;
{{ח:תתת}} ”ראוי למאכל רק לאחר טיגון או בישול באופן יסודי“.
{{ח:תת|(ב)}} הפרטים הנקובים בפריטים (3) ו־(7) לסעיף קטן (א) יכול שיודפסו על גבי פתק קריא המוכנס לשקיק טרם סגירתו.
{{ח:תת|(ג)}} סומן בשר טחון חי מתובל כאמור בסעיף קטן (א)(2)(ב) יהיה הגודל של אותיות המלים ”בתוספת חלבון מן הצומח“ כגודל האותיות המציינות את שאר הפרטים המסומנים בהתאם לפריט (5) בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|17א|בשר בקר טחון חי מתובל שאינו קפוא|תיקון: תשס״ו}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיפים 2(ג)}}, {{ח:פנימי|סעיף 3|3}}, {{ח:פנימי|סעיף 5|5(א)(3)}}, {{ח:פנימי|סעיף 6|6}} {{ח:פנימי|סעיף 17|ו־17}}, רשאי יצרן בעל היתר על פי {{ח:חיצוני|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תנאי ייצור נאותים)|תקנות בריאות הציבור (מזון) (תנאי ייצור נאותים), התשנ״ג–1993}}, לייצר, להוביל, לשווק ולאחסן בשר בקר טחון חי מתובל שאינו קפוא, ובלבד שקיבל אישור מאת מנהל שירותי המזון והתזונה במשרד הבריאות או מאת מי שהוא הסמיכו, בכתב, לענין סעיף זה (להלן – מנהל השירות), ובהתאם לתנאי האישור, לרבות לענין חומרי גלם, קיום פיקוח וטרינרי, בדיקות מעבדה, דרישות ייצור, סימון, הובלה, סחר, אחסון ושיווק; ואולם רשאי מנהל השירות להתנות תנאים שבהתקיימם יהיה מותר לטחון בשר בקר במקום לצורך מכירתו ישירות לצרכן.
{{ח:תת|(ב)}} לא יחזיק אדם בשר טחון חי מתובל שאינו קפוא אלא אם כן קוימו לגביו הוראות סעיף זה; בשר טחון חי מתובל שאינו קפוא שלא קוימו לגביו הוראות סעיף זה, יראו כבשר שאינו ראוי למאכל אדם.

{{ח:סעיף|18|הדפסת השקיק}}
{{ח:ת}} לא ישתמש יצרן בשקיק לאריזת בשר טחון חי מתובל כאשר ההדפסה עליו עלולה לחדור לתערובת.

{{ח:סעיף|19|צבע אריזת בשר טחון חי מתובל המכיל חלבון מן הצומח}}
{{ח:ת}} לא יסמן אדם, לא ידפיס ולא יטביע כל אות על תוית או על שקיק בו ארוז בשר טחון חי מתובל והמכיל חלבון מן הצומח צבע, אלא אם הוא להנחת דעתו של המנהל ובלבד שלא יהיה צבע אדום או ורוד.

{{ח:סעיף|20|חמרים אסורים}}
{{ח:תת|(א)}} לא יחזיק יצרן במפעלו חמרים מלבד החמרים המותרים לשימוש בייצור בשר טחון חי מתובל לפי הוראות צו זה וציוד הדרוש לייצור בשר טחון חי מתובל.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאי יצרן להחזיק במפעל שבו מייצרים בנוסף לבשר טחון חי מתובל גם נקניק, נקניקיות או שימורי בשר – ציוד וחמרים הדרושים לצורך ייצורם של המוצרים האמורים.

{{ח:סעיף|21|שמירה על תנאים תברואיים}}
{{ח:תת|(א)}} לא ייצר אדם בשר טחון חי מתובל, לא יובילו, לא ישווקו ולא יחסין אותו או את החמרים המפורטים {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת}} אלא במקום ובציוד נקיים.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף זה, ”ציוד“ – חפץ, רהיט, בגד־עבודה, מכשיר, מכונה וכיוצא באלה.

{{ח:סעיף|22|איסור סימון במלה ”יצוא“}}
{{ח:ת}} לא יסמן אדם בשר טחון חי מתובל במלים ”יצוא“ או ”סחורת יצוא“ או ”איכות יצוא“ או ”טיב יצוא“ או כיוצא באלה.

{{ח:סעיף|23|הסדרת הסחר}}
{{ח:תת|(א)}} לא יקבל סוחר בשר טחון חי מתובל לרשותו, לא יחזיקו ולא יעבירו, אלא אם הוא מיוצר, ארוז ומסומן בהתאם להוראות צו זה.
{{ח:תת|(ב)}} לא יפתח אדם חבילת בשר טחון אחרי סגירתה אלא לשם צריכה.

{{ח:סעיף|24|שיטות בדיקה}}
{{ח:תת|(א)}} הבדיקה לצורך קביעת קיומם של התנאים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(ב)}} תיעשה בהתאם לשיטות המצויינות בתקן ישראלי 885 או כל תקן ישראלי שיבוא במקומו. התקן מופקד לעיון במכון התקנים הישראלי, רמת אביב, תל־אביב; במשרד המסחר והתעשיה, רחוב אגרון, ירושלים; בלשכות המחוזיות של משרד המסחר והתעשיה; במשרד הבריאות ירושלים; ובכל לשכת בריאות מחוזית, בשעות שהמשרדים האמורים פתוחים לקהל.
{{ח:תת|(ב)}} הבדיקה לצורך קביעת אחוז השומן כאמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5(א)(2)}} תיעשה בהתאם לתקן ישראלי 497, חלקים 1, 2, 3 ו־4 מדצמבר 1963 וחלקים 5 ו־6 מינואר 1964, המופקדים לעיון במכון התקנים הישראלי וביתר המקומות כאמור בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|25|החזקת חמרי אריזה}}
{{ח:ת}} לא יחזיק יצרן במפעלו חומר אריזה מסומן בשם שאינו שמו של אותו יצרן או שאינו מסומן בהתאם להוראות צו זה.

{{ח:סעיף|26|סייג}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25}} רשאי יצרן להחזיק במפעלו חומר אריזה שצויין עליו שמו של אדם אחר, אם אותו אדם הוא בעל התר לפי {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון מוצרים)#סעיף 3|סעיף 3(ב) לצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון מוצרים), תש״י–1950}} (להלן – צו סימון מוצרים).

{{ח:סעיף|27|מתן התר וביטולו}}
{{ח:ת}} מתן התר לפי צו זה, סירוב לתיתו, קביעת תנאים לנתינתו, התלייתו או ביטולו, מסורים לשיקול דעתו של המנהל.

{{ח:סעיף|28|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} האמור בצו זה אינו בא לגרוע מכל דין אחר; היתה סתירה בין הוראות צו זה והוראות {{ח:חיצוני|צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון מוצרים)|צו סימון מוצרים}} יחולו הוראות צו זה.

{{ח:סעיף|29|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של צו זה היא בתום 14 יום מיום פרסומו.

{{ח:סעיף|30|ביטול}}
{{ח:ת}} צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (המבורגר), תש״ל–1970 – בטל.

{{ח:סעיף|31|השם}}
{{ח:ת}} לצו זה ייקרא ”צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (בשר טחון חי מתובל), תשל״ו–1975“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 5|סעיפים 5}} {{ח:פנימי|סעיף 21|ו־21}})}}}}

{{ח:סעיף*|1||עוגן=תוספת פרט 1}}
{{ח:ת}} שומן.

{{ח:סעיף*|2||עוגן=תוספת פרט 2}}
{{ח:ת}} מלח למאכל כמשמעותו בתקן ישראלי ת״י 411 שהוכרז כתקן רשמי 411 – סיון תשל״ג – יוני 1973 (מלח למזון), תשל״ה–1974.

{{ח:סעיף*|3||עוגן=תוספת פרט 3}}
{{ח:ת}} חומצה אסקורבית וחומצה איזו־אסקורבית.

{{ח:סעיף*|4||עוגן=תוספת פרט 4}}
{{ח:ת}} סכרוזה, גלוקוזה, דקסטרוזה.

{{ח:סעיף*|5||עוגן=תוספת פרט 5}}
{{ח:ת}} תבלין.

{{ח:סעיף*|6||עוגן=תוספת פרט 6}}
{{ח:ת}} פוספטים המיועדים למוצרי בשר.

{{ח:סעיף*|7||עוגן=תוספת פרט 7}}
{{ח:ת}} חלבון מן הצומח.

{{ח:חתימות|ז׳ בתשרי התשל״ו (12 בספטמבר 1975)}}
* '''ויקטור שם־טוב'''
שר הבריאות
* '''חיים בר־לב'''
שר המסחר והתעשיה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]