פקודת הסדר זכויות במקרקעין

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|פקודת הסדר זכויות במקרקעין [נוסח חדש], תשכ״ט–1969}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2001254}} '''נוסח ישן:''' {{ח:תיבה|חא״י כרך ב׳ פרק פ׳, עמ׳ 829|פקודת הקרקעות (סידור זכות הקנין)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_563422.pdf}}; {{ח:תיבה|ע״ר 1937, תוס׳ 1, 73|פקודת ההוצאה המתוקנת של החוקים (תקונים)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561094.pdf}}; {{ח:תיבה|1939, תוס׳ 1, 130|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561499.pdf}}; {{ח:תיבה|1940, תוס׳ 1, 41|פקודת פקידי הממשלה (שנוי תארים)|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561572.pdf}}; {{ח:תיבה|1942, תוס׳ 1, 42|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_561818.pdf}}; {{ח:תיבה|1944, תוס׳ 1, 30|תקון|https://fs.knesset.gov.il/0/law/0_lsr_562007.pdf}}; 1946, תוס׳ 1, 1; 1947, תוס׳ 1, 1; {{ח:תיבה|ס״ח תשי״ח, 114|חוק ההתיישנות|https://fs.knesset.gov.il/3/law/3_lsr_208303.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ך, 13|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/4/law/4_lsr_208971.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ז, 4|תיקון מס׳ 3|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208972.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 279|חוק המקרקעין|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_208977.pdf}}.

'''נוסח חדש:''' {{ח:תיבה|דמ״י תשכ״ט, 292|פקודת הסדר זכויות במקרקעין [נוסח חדש]|https://fs.knesset.gov.il/6/law/6_lsr_vn_525714.pdf}}.

''ביטול התוספת:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 1951|צו זכויות במקרקעין (אגרת רישום שכירות ומשכנתה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3881.pdf}}. ''שינוי תארים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ח, 653|הודעת פקידי הממשלה (שינוי תארים)}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
{{ח:הערה|לפי הודעת פקידי הממשלה (שינוי תארים), התשנ״ח–1998 (ק״ת תשנ״ח, 653), כל מקום בו מופיע ”מנהל מחלקת המדידות“, הכוונה היא ל”מנהל המרכז למיפוי ישראל“.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: שלבים ראשונים בהסדר}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: ועדת הסדר}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: תביעות וייצוג}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: סמכויות פקיד ההסדר}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: עריכת לוח התביעות}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: בירור תביעות}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן א|סימן א׳: בירור בטרם ריב}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: דיון בסכסוכים בבית המשפט}}

{{ח:פנימי|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: דיון בבוררות}}

{{ח:פנימי|פרק ח|פרק ח׳: חזקת שנים בהסדר}}

{{ח:פנימי|פרק ט|פרק ט׳: עריכת לוח הזכויות}}

{{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳: חלוקה}}

{{ח:פנימי|פרק יא|פרק י״א: הפנקסים החדשים והרישום בהם}}

{{ח:פנימי|פרק יב|פרק י״ב: ערעורים ותיקוני פנקסים}}

{{ח:פנימי|פרק יג|פרק י״ג: אגרות}}

{{ח:פנימי|פרק יד|פרק י״ד: עונשין}}

{{ח:פנימי|פרק טו|פרק ט״ו: שיפוט – הוראות מיוחדות}}

{{ח:פנימי|פרק טז|פרק ט״ז: שונות}}

{{ח:פנימי|תוספת|התוספת}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: פרשנות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בפקודה זו –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בית המשפט“ – בית המשפט המחוזי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוש“ – שטח מוגדר מתוך מקרקעי ישוב, המכיל חלקה או חלקות והמהווה יחידה למדידה ולרישום;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”העברת מקרקעין או העברת שעבוד“ – עבירתם של מקרקעין או של שעבוד מאדם לאדם מכוח מעשה שלהם או מכוח צו בית המשפט;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חלקה“ – יחידה רצופה של מקרקעין בתוך גוש, השייכת לאדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ישוב“ – לרבות מקרקעין של ישוב שבתחום עיריה או שבתחום אזור שבטי או הגובלים עם תחומים כאמור, או חלק ממקרקעין אלה, וכל מקרקעין שבתוך אזור הסדר כפי שקבע פקיד הסדר בהודעה מוקדמת לפי {{ח:פנימי|סעיף 5|סעיף 5}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מושאע כפרי“ – מקרקעין של כפר או חלק של כפר, המוחזקים על ידי תושבי הכפר או חלק מהם בבעלות בלתי מחולקת ומתחלקים ביניהם מפקידה לפקידה לצורך עיבוד;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המנהל“ – מי שהשר מינהו לנהל את ההסדר והרישום לפי פקודה זו ולפקח עליהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסמך“ – לרבות שטר, פסק דין, צו או תעודה אחרת, הטעונים רישום או הניתנים לרישום לפי פקודה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעין“ – לרבות בנין וכל דבר אחר המחובר למקרקעין חיבור של קבע, ולרבות זכות הנובעת ממקרקעין, חלק בלתי מחולק במקרקעין וטובת הנאה במקרקעין הטעונה רישום או הניתנת לרישום לפי פקודה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עסקה“ – כל פעולה המשפעת על זכויות במקרקעין או מעליהם, או יוצרת שעבוד או משפעת עליו, למעט הסכם להעביר מקרקעין או לשעבד מקרקעין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנקס חדש“ – פנקס מקרקעין שהוכן לפי פקודה זו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פנקס קיים“ – פנקס מקרקעין שמלפני ההסדר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”פקיד הסדר“ – לרבות מי שהוסמך כהלכה לפעול במקום פקיד הסדר למטרה מפורשת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשם“ – לרבות עוזר לרשם וכל אדם שהמנהל הסמיכו כהלכה לפעול במקום הרשם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תובע“ – לרבות שבט או קבוצת בני אדם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר המשפטים.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: שלבים ראשונים בהסדר}}

{{ח:סעיף|2|צו הסדר}}
{{ח:ת}} ראה השר שמן הראוי לערוך הסדר ורישום של הזכויות במקרקעין באזור פלוני, יפרסם ברשומות צו הסדר ובו יקבע את מקומו וגבולותיו של אזור ההסדר ואת היום שבו יוחל, באזור ההסדר, בתחימת חלקות ובהגשת תביעות (להלן – יום תחילת ההסדר).

{{ח:סעיף|3|הוצאת שטחים מאזור ההסדר}}
{{ח:ת}} השר רשאי, בהודעה, להוציא כל שטח מאזור הסדר, ומשעשה כן לא תיעשה שום פעולת הסדר בשטח שצויין בהודעה, זולת פעולה הנחוצה לתחימה בין אזור ההסדר ובין השטח האמור.

{{ח:סעיף|4|פקיד הסדר ועוזרים}}
{{ח:ת}} עם פרסום צו הסדר או לאחר מכן ימנה השר פקיד הסדר ועוזרים לפקיד ההסדר ככל הנחוץ לביצוע ההסדר.

{{ח:סעיף|5|הודעה מוקדמת}}
{{ח:תת|(א)}} לפחות שלושים יום לפני יום תחילת ההסדר יפרסם פקיד ההסדר הודעה מוקדמת על כך.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה מוקדמת תודיע שמתכוונים לערוך מדידות, הסדר ורישום זכויות בישוב פלוני ותכיל –
{{ח:תתת|(1)}} הוראות לענין תחימת מקרקעין והגשת תביעות;
{{ח:תתת|(2)}} אזהרה על התוצאות הצפויות למי שלא יגיש תביעתו במועד הנדרש ולא יתחום את החלקה שהוא תובע ועל הענשים הצפויים לו בשל מחדל זה;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות להשגת עזרה וידיעות כפי שייראה לפקיד ההסדר.

{{ח:סעיף|6|פרסום ההודעה המוקדמת}}
{{ח:ת}} ההודעה המוקדמת תפורסם במשרדי מינהל המחוז שבו נמצא הישוב, במשרדי מינהל הנפה ובמקומות מתאימים שבסביבות הישוב, ותישלח גם לבית המשפט ולמנהל.

{{ח:סעיף|7|מחסום בפני תובענות}}
{{ח:ת}} משנתפרסמה בישוב הודעה מוקדמת ועד לפרסום לוח זכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 57|סעיף 57}} לא תוגש תובענה לשום בית משפט בענין זכויות במקרקעין שבישוב, פרט לאמור בפקודה זו.

{{ח:סעיף|8|תובענות שהוגשו לפני הודעה מוקדמת}}
{{ח:תת|(א)}} תובענה שהוגשה לבית משפט לפני שנתפרסמה ההודעה המוקדמת תידון ויוחלט בה, אם אפשר, לפני יום תחילת ההסדר בישוב, או יינתן לחזור ממנה ברשות בית המשפט; אם אי אפשר להחליט בה לפני יום תחילת ההסדר, רשאי בית המשפט מיזמת עצמו להורות על עיכוב התובענה ולדחות את פסק הדין בה עד לפרסום לוח הזכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 57|סעיף 57}}.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות סעיף זה אינן באות למנוע את בית המשפט מהשלים את הדיון שהתחיל בתובענה שהיתה תלויה ועומדת לפניו ביום שנתפרסמה ההודעה המוקדמת.

{{ח:סעיף|9|הודעת הסדר}}
{{ח:ת}} לא יאוחר מעשרה ימים לפני יום תחילת ההסדר יפרסם פקיד ההסדר, בישוב שנתפרסמה לגביו הודעה מוקדמת, הודעת הסדר שתכיל את הפרטים שנקבעו.

{{ח:סעיף|10|פיצול לאחר הודעת הסדר}}
{{ח:ת}} פיצול מקרקעין שנעשה לאחר שנתפרסמה הודעת הסדר והוא מכוון לחלוקת משנה של מקרקעין שהיו מוחזקים בחלקים אישיים, או לחלוקת קבע של מקרקעין שהיו מוחזקים בידי תושבי הישוב במשותף ומתחלקים ביניהם מפקידה לפקידה – לא יהיה לו תוקף, אלא לפי הוראות {{ח:פנימי|סעיף 36|סעיף 36}}; אולם פיצול שנעשה לפני שנתפרסמה הודעת הסדר, רשאי פקיד ההסדר לאשרו ולקבלו.

{{ח:סעיף|11|הודעות התקדמות}}
{{ח:ת}} במשך ההסדר יפרסם פקיד ההסדר הודעות בדבר התקדמות ההסדר ובדבר סדרי המשך העבודה; הודעה כאמור תפורסם במשרדי מינהל הנפה, בישוב שבו מבוצע ההסדר ובמשרדו או במחנהו של פקיד ההסדר.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: ועדת הסדר}}

{{ח:סעיף|12|מינוי ועדת הסדר}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה על המחוז שבו נמצא ישוב שבאזור הסדר ימנה, לבקשת פקיד ההסדר, ועדת הסדר לאותו ישוב ({{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}} – הועדה) מקרב אנשים שהציעו תושבי הישוב ואנשים הידועים כבעלי מקרקעין בישוב.
{{ח:תת|(ב)}} לא הוגשה הצעה כאמור, ימנה הממונה על המחוז לחברי ועדה אנשים שיראם מתאימים לכך.

{{ח:סעיף|13|כוחות ותפקידים}}
{{ח:תת|(א)}} הועדה תייצג את הישוב שנתמנתה לו בכל דבר שיש לכלל ענין בו, ולצורך ההסדר רשאית היא לתבוע ולהיתבע בשם עצמה ולעשות כל פעולה משפטית הכרוכה בהסדר; בית המשפט רשאי בתובענה כאמור לפסוק הוצאות לזכות הועדה או לחובתה, ואם עשה כן, יציין מי ישלם את ההוצאות.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה תביא לתשומת לבו של פקיד ההסדר או של בית המשפט, הכל לפי הענין, או של כל אדם שמתפקידו להגן על עניניהם של נעדרים, קטינים ופסולי־דין, שמו של כל אדם שתביעתו לזכות במקרקעין לא הוגשה.
{{ח:תת|(ג)}} לא נתמנה אדם לייצג עניניו של בעל שנעדר, רשאית הועדה לייצג עניניו לפני פקיד ההסדר או בית המשפט, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ד)}} הועדה תהיה נוכחת ומסייעת בביצוע ההסדר בתחום הישוב, לפי דרישת פקיד ההסדר או בית המשפט, הכל לפי הענין.

{{ח:סעיף|14|ייצוג חלק מן הישוב}}
{{ח:ת}} פקיד ההסדר רשאי, בהתייעצות עם הממונה על המחוז, למנות שנים או יותר מתוך חברי הועדה לייצג את הענינים של חלק פלוני מן הישוב שהועדה נתמנתה לו, ולחברים אלה יהיו הכוחות והתפקידים של הועדה בנוגע לענינים של אותו חלק.

{{ח:סעיף|15|הרשאה מטעם הועדה}}
{{ח:ת}} הועדה רשאית בכל עת, באישור פקיד ההסדר, לייפות כוחם של שנים או יותר מקרב חבריה לפעול מטעמה.

{{ח:סעיף|16|שכר הועדה והוצאותיה}}
{{ח:תת|(א)}} הממונה על המחוז רשאי להורות על תשלום שכר לועדה ופקיד ההסדר יחלק את סכום השכר בין חבריה בחלקים שיראה לנכון.
{{ח:תת|(ב)}} הועדה רשאית, באישור פקיד ההסדר, להטיל על תושבי הישוב דמי השתתפות בהוצאות שהוציאה הועדה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה על המחוז יחלק בין בעלי המקרקעין ותושבי הישוב את הסכומים שהם נדרשים לשלם לכיסוי שכר הועדה והוצאותיה, והסכומים ייגבו בדרך הקבועה לגביית מסי המדינה.

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: תביעות וייצוג}}

{{ח:סעיף|17|תזכיר תביעה, התייצבות וייצוג}}
{{ח:תת|(א)}} משנתפרסמה הודעת הסדר בישוב, כל מי שתובע מקרקעין בישוב יתייצב במועד ובמקום שיורה פקיד ההסדר ויגיש את תזכיר תביעתו בטופס שנקבע.
{{ח:תת|(ב)}} רשאי תובע להתייצב לפני פקיד ההסדר בעצמו או על ידי מורשה שהרשהו לכך בכתב או מינהו בעל פה לפני פקיד ההסדר, וימציא לפקיד ההסדר את המסמכים הנוגעים למקרקעין שהוא תובע.
{{ח:תת|(ג)}} היה מורשה כאמור בן משפחתו של מרשהו, לא יהיה כתב ההרשאה חייב במס בולים אלא אם היה המורשה עורך דין.

{{ח:סעיף|18|פעולה באין התייצבות}}
{{ח:ת}} לא התייצב תובע, בעצמו או על ידי מורשה, אפשר לתחום, לרשום או לעשות כל פעולת הסדר אחרת בהעדרו.

{{ח:סעיף|19|התייצבות בשם קבוצה}}
{{ח:ת}} התייצבותו של אחד הבעלים המשותפים בחלקה אחת – כמוה כהתייצבות כולם, אם לא הורה פקיד ההסדר הוראה אחרת; והוא הדין בהתייצבותו של אחד מיורשי תובע או מיורשי בעל, או של אחד מקבוצת יורשים שיש לה ענין נפרד משל קבוצת יורשים אחרת.

{{ח:סעיף|20|ייצוג הקדש}}
{{ח:ת}} תביעתו של הקדש או וקף לזכות יגיש האפוטרופוס של ההקדש או המותולי של הוקף או אדם אחר שמינתה אותו הרשות המוסמכת לכך של העדה שעמה נמנים הנהנים של ההקדש או הוקף.

{{ח:סעיף|21|ייצוג רשויות ותאגידים}}
{{ח:ת}} רשות מקומית או דתית, איגוד, חברה או מוסד צדקה התובעים זכות במקרקעין באזור הסדר רשאים למנות מורשה שיגיש תביעתם ויגן עליה במשך ההסדר.

{{ח:סעיף|22|זכויות המדינה}}
{{ח:ת}} זכויות המדינה במקרקעין ייחקרו ויוסדרו בין אם נתבעו רשמית ובין אם לאו, וכל זכות במקרקעין שלא הוכחה בתביעתו של אחר תירשם על שם המדינה.

{{ח:סעיף|23|מקרקעין שיועדו לצרכי ציבור}}
{{ח:ת}} מקרקעין שיועדו כדין לצרכי ציבור יירשמו על שם המדינה, אולם אם יועדו לשימושם של עיר או כפר והוקם תאגיד שבכוחו להחזיק מקרקעין בשביל העיר או הכפר, יירשמו המקרקעין על שם התאגיד.

{{ח:סעיף|24|בעל זכות שלא תבע}}
{{ח:ת}} ראה פקיד ההסדר או בית המשפט כי יש זכות במקרקעין לאדם שלא הגיש תביעה, רשאי הוא לפעול כאילו הגיש אותו אדם תביעה במועד שנקבע.

{{ח:סעיף|25|תחימה}}
{{ח:ת}} כל תובע, פרט למדינה, יתחום או יציין על האדמה באופן אחר את גבולות החלקה שהוא תובע כפי שיורה פקיד ההסדר.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: סמכויות פקיד ההסדר}}

{{ח:סעיף|26|סמכויות כלליות}}
{{ח:ת}} בכפוף להוראות פקודה זו רשאי פקיד ההסדר, במילוי תפקידיו –
{{ח:תת|(1)}} לפרסם הודעה המצווה על תובעי מקרקעין שבאזור ההסדר להתייצב במקום ובמועד שקבע;
{{ח:תת|(2)}} לצוות על תובע או על כל אדם ששמו כלול בלוח זכויות או בלוח חלוקה לתחום את המקרקעין שתביעתו נוגעת בהם או שצויינו בלוח כאמור, תוך זמן שיורה ובצורה שיורה ואם לא צייתו לצו – להביא לתחימה כאמור על חשבונם;
{{ח:תת|(3)}} לדרוש מכל אדם, בהזמנה, בהודעה או בצו, להיות נוכח או להציג תעודה, ככל הדרוש לדעתו לביצוע ההסדר, ולהטיל קנס שתי לירות על מי שלא ציית להזמנה או לצו;
{{ח:תת|(4)}} לוותר על נכחותו של אדם או על הצגת תעודה;
{{ח:תת|(5)}} להשביע בחקירה שלצורך ההסדר;
{{ח:תת|(6)}} להעתיק תעודה שהציגו אותה, לחתום עליה או לטבוע בה חותמת;
{{ח:תת|(7)}} לאמת תעודה שנחתמה בפניו והוצהר בפניו על אמיתותה;
{{ח:תת|(8)}} להאריך את המועד או הזמן שנקבע לעשיית דבר לפי פקודה זו;
{{ח:תת|(9)}} למנות שליחים להמצאת מסמכים במספר שיאושר.

{{ח:סעיף|27|קביעת גבולות כפר או גוש}}
{{ח:תת|(א)}} פקיד ההסדר יכריע בכל ספק או סכסוך בדבר הגבולות של ישוב או גוש שבאזור ההסדר.
{{ח:תת|(ב)}} חלקה מנותקת משאר מקרקעי הישוב שאליו היא שייכת, רשאי פקיד ההסדר, באישור השר, להכלילה במקרקעי ישוב אחר שהיא סמוכה אליו.
{{ח:תת|(ג)}} לענינים שבסעיף זה רשאי פקיד ההסדר להשתמש בכל סמכות של ממונה על מחוז לפי {{ח:חיצוני|פקודת המדידות|פקודת המדידות}}.

{{ח:סעיף|28|קביעת גבול חדש}}
{{ח:ת}} היה הגבול בין חלקות נפרדות קו עקום או מפותל, או שלדעת פקיד ההסדר אין הגבול נוח לשימוש במקרקעין, רשאי פקיד ההסדר, אגב תחימה, לקבוע גבול חדש במקום הגבול הקודם ולתאם את זכויות בעלי המקרקעין שמצדי הגבול בחילופי מקרקעין בעלי ערך שווה או בתשלום פיצויים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31|בסעיף 31}}.

{{ח:סעיף|29|שיוור גבולות וזכות מעבר לטובת הציבור}}
{{ח:תת|(א)}} מקרקעין הסמוכים לדרך ציבורית שלא הוחלה עליה {{ח:חיצוני|פקודת הדרכים (רחבן והתווייתן)|פקודת הדרכים (רחבן והתווייתן)}}, רשאי פקיד ההסדר, אגב תחימה, לשַוֵּר את גבולותיהם ככל הנחוץ לטובת הציבור.
{{ח:תת|(ב)}} רשאי פקיד ההסדר, אגב תחימת מקרקעין, ליצור בהם זכות מעבר ככל הנחוץ לטובת הציבור.

{{ח:סעיף|30|דרכים וזכויות מעבר לציבור וליחיד}}
{{ח:ת}} פקיד ההסדר רשאי, אגב תחימה, לתחום דרך או שביל קיימים, או לציין זכות מעבר קיימת או זכות מעבר חדשה אל דרך ציבורית לטובת בעל מקרקעין המוקפים חלקות אחרות.

{{ח:סעיף|31|פיצויים}}
{{ח:ת}} ראה פקיד ההסדר שמן הראוי לשלם פיצויים לאדם פלוני עקב פעולה שלו לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיפים 28 עד 30}}, יורה לעשות כן, ויקבע בהוראה מי ישלם את הפיצויים.

{{ח:סעיף|32|ריכוז}}
{{ח:ת}} על פי בקשת שני בעלים או יותר רשאי פקיד ההסדר לרכז את מקרקעיהם לחלקה אחת או למספר חלקות אם הריכוז אינו פוגע בחלקותיהם של אחרים.

{{ח:סעיף|33|סמכויות בית המשפט}}
{{ח:ת}} הסמכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 28|סעיפים 28 עד 32}} נתונות גם לבית המשפט תוך כדי דיונו בסכסוך שהובא לפניו לפי פקודה זו.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: עריכת לוח התביעות}}

{{ח:סעיף|34|לוח תביעות והצגתו}}
{{ח:תת|(א)}} לכל גוש יערוך פקיד ההסדר לוח תביעות אשר יכיל את הפרטים שנקבעו.
{{ח:תת|(ב)}} נקבע סופית לוח התביעות של גוש פלוני, ייחתם בידי פקיד ההסדר ויוצג במשרדו או במחנהו, והעתק ממנו – במשרדי מינהל הנפה.

{{ח:סעיף|35|סגירת פנקסים קיימים}}
{{ח:ת}} משהוצג לוח תביעות למקרקעין בישוב פלוני או בחלק ממנו, לא ייעשו בפנקסים הקיימים רישומים חדשים באותם מקרקעין; אולם רשאי פקיד ההסדר לקבוע בהודעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11}} תאריך שממנו ואילך לא ייעשו בפנקסים הקיימים רישומים חדשים.

{{ח:סעיף|36|הגבלת העברות}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופה שבין סגירת הפנקסים הקיימים לבין הצגת לוח הזכויות לא תיעשה העברה מרצון של זכויות במקרקעין, חוץ מהעברה שפקיד ההסדר הרשה שתיעשה מיד מטעמי דחיפות.
{{ח:תת|(ב)}} כל העברת זכויות שלא מרצון שחלה בתקופה האמורה, מחמת פטירה או מסיבה אחרת, יודיע עליה תובע הזכות לפקיד ההסדר.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: בירור תביעות}}
{{ח:קטע3|פרק ז סימן א|סימן א׳: בירור בטרם ריב}}

{{ח:סעיף|37|הוספת תביעות ללוח}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף להוראות שנקבעו רשאי פקיד ההסדר להוסיף תביעה חדשה ללוח התביעות כל זמן שלא הוסדרו התביעות לזכויות באותו גוש, אם ראה כי היתה סיבה סבירה לכך שהתביעה לא הוגשה במועדה וכי ההוספה לא תפגע בהתנגדויות לאותה תביעה או בבירורן של תביעות אחרות.
{{ח:תת|(ב)}} הודעה על הוספה כאמור ללוח התביעות תפורסם בדרך שפקיד ההסדר יראה לנכון.

{{ח:סעיף|38|תחילת בירור והסדר}}
{{ח:ת}} עברו חמישה עשר יום לפחות מיום שהוצג לוח התביעות, יתחיל פקיד ההסדר בבירור תביעות ובהסדרן.

{{ח:סעיף|39|הודעה על הבירור}}
{{ח:ת}} תובעי חלקה ששמותיהם מופיעים בלוח התביעות יוזמנו במודעה שתוצג בישוב להתייצב בעת בירור התביעות.

{{ח:סעיף|40|פומביות}}
{{ח:ת}} כל תביעה שנכללה בלוח התביעות יברר אותה פקיד ההסדר בפומבי.

{{ח:סעיף|41|הפניית אבעיה לבית המשפט}}
{{ח:ת}} פקיד ההסדר רשאי להפנות לבית המשפט או לבית הדין הדתי המוסמך כל אבעיה שנתעוררה בענין –
{{ח:תת|(1)}} פירושו הנכון, תקפו או פעלו של מסמך;
{{ח:תת|(2)}} סוגם של מקרקעין;
{{ח:תת|(3)}} טיבה או היקפה של זכות;
{{ח:תת|(4)}} הקמתו או הנהלתו הפנימית של הקדש או וקף הנוגע למקרקעין.

{{ח:סעיף|42|דיון באבעיה שהופנתה}}
{{ח:ת}} בית המשפט או בית הדין שהופנתה אליו אבעיה כאמור ירשה לכל צד מעונין להתייצב לפניו, והוא רשאי להזמין לדיון כל צד אחר ולהורות על הצגת מסמך; ורשאי הוא לפסוק באבעיה, להורות על פתיחת הליכים או ליתן לפקיד ההסדר הוראות או הנחיות בענין הנדון.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ב|סימן ב׳: דיון בסכסוכים בבית המשפט}}

{{ח:סעיף|43|הסמכות}}
{{ח:ת}} הסמכות לדון ולפסוק בכל סכסוך בנוגע למקרקעין שבאזור הסדר תהא בידי בית המשפט בלבד, ואם היו תביעות סותרות בין שני תובעים או יותר, יעביר פקיד ההסדר את הסכסוך לבית המשפט.

{{ח:סעיף|44|הדין החל בבית המשפט}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט ידון לפי דיני המקרקעין שהם בתוקף בשעת הדיון, ויתחשב בזכויות למקרקעין הן לפי הדין והן לפי היושר.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט לא יהא חייב לנהוג לפי כללי החוק העותמני האוסרים על בתי המשפט לדון בתביעות המבוססות על מסמכים שלא נרשמו או לפי דיני הראיות העותמניים.

{{ח:סעיף|45|קביעת תובע ונתבע}}
{{ח:ת}} בסכסוך שאף אחד מהצדדים לא ביקש להיות בו תובע, רשאי בית המשפט לקבוע את התובע ואת הנתבע ולציין את האנשים שכל אחד מהם ייצג במשפט.

{{ח:סעיף|46|הודעת פסק דין}}
{{ח:ת}} בכל תביעה על ריב יודיע בית המשפט את פסק־דינו לבעלי הדין בעת הדיון; תובע שלא היה נוכח או מיוצג בעת הדיון ישלח לו בית המשפט הודעה.

{{ח:סעיף|47|צו ביניים}}
{{ח:תת|(א)}} בכל עת לאחר פרסום הודעת הסדר, ובכל שלב שבהליכים בפני בית המשפט לענין בעלות במקרקעין שבאזור הסדר, רשאי בית המשפט ליתן צו ביניים להחזקת המקרקעין שההודעה או ההליכים מתייחסים אליהם, וכן לבטל צו כאמור או לשנותו.
{{ח:תת|(ב)}} צו לפי סעיף זה יכול שיינתן לטובת מי שטוען להחזקה, בין בתביעה בין בתביעה שכנגד, ורשאי בית המשפט ליתן את הצו מיזמתו הוא או על פי בקשת הטוען.

{{ח:קטע3|פרק ז סימן ג|סימן ג׳: דיון בבוררות}}

{{ח:סעיף|48|העברה לבוררות}}
{{ח:ת}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 43|בסעיף 43}}, אם היו כל הצדדים מסכימים למסור את הסכסוך לבוררות, יעבירנו פקיד ההסדר לבוררות; בהסכמה כאמור רשאי גם בית המשפט, בכל שלב משלבי הדיון, להעביר לבוררות סכסוך שהועבר אליו מאת פקיד ההסדר.

{{ח:סעיף|49|קיום פסק בוררים}}
{{ח:ת}} הועבר סכסוך לבוררות יקיים בית המשפט את פסק הבוררים תוך שלושים יום מיום שניתן, בכפוף לסמכויות המפורטות {{ח:פנימי|סעיף 50|בסעיף 50}}; פסק שקויים כך יהיה כוחו ככוח פסק דין של בית המשפט, ולענין מס בולים יראוהו כפסק של בוררים שנתמנו על ידי בית המשפט.

{{ח:סעיף|50|החזרת פסק בוררים או ביטול}}
{{ח:תת|(א)}} בית המשפט רשאי להחזיר לבוררים פסק לעיון שנית אם קרה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} יש סתירה גלויה על פני הפסק;
{{ח:תתת|(2)}} הבוררים הודו בשגיאה ששגו וביקשו להחזיר להם את הפסק;
{{ח:תתת|(3)}} אחר נתינת הפסק הושגו ראיות חשובות שלא ניתן לגלותן מקודם בשקידה סבירה.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט רשאי לבטל את פסק הבוררים אם הושג במרמה או בהעלמת תעודות חשובות או אם הבוררים התנהגו שלא כשורה.

{{ח:קטע2|פרק ח|פרק ח׳: חזקת שנים בהסדר}}

{{ח:סעיף|51|חזקת שנים כנגד רישום}}
{{ח:ת}} שוכנע פקיד ההסדר שפלוני מחזיק מקרקעין החזקה שתקופתה ותנאיה יש בהם למנוע כל תובענה לקבלתם, והמקרקעין רשומים על שמו של אדם אחר – ירשום את המחזיק בלוח הזכויות כבעל המקרקעין לגבי טובת ההנאה שהיתה לאדם שעל שמו הם רשומים.

{{ח:סעיף|52|חזקת שנים בהעדר רישום}}
{{ח:תת|(א)}} שוכנע פקיד ההסדר שפלוני מחזיק מקרקעין החזקה שתקופתה ותנאיה יש בהם למנוע כל תובענה לקבלתם, ואין שום אדם רשום בעת ההסדר כבעל המקרקעין – ירשום את המחזיק בלוח הזכויות כבעל המקרקעין.
{{ח:תת|(ב)}} שוכנע פקיד ההסדר שפלוני מחזיק מקרקעין מכוח העברה לא רשומה, אליו או אל קודמו בזכות, מידי מי שהיה מחזיק את המקרקעין ביום ההעברה אך אינו רשום כבעלם – ירשום את המחזיק בלוח הזכויות כבעל המקרקעין, אם אין לאדם אחר טובת הנאה רשומה בהם.
{{ח:תת|(ג)}} האמור בסעיף זה לא יגרע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק הקרקעות העותמני|סעיף 78 של חוק הקרקעות העותמני}}.

{{ח:סעיף|53|התנגדות}}
{{ח:ת}} הוגשה התנגדות או תביעה נוגדת באחד הענינים האמורים {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיפים 51}} {{ח:פנימי|סעיף 52|ו־52}}, יעביר פקיד ההסדר את הענין לבית המשפט, ובית המשפט רשאי לצוות על רישום המחזיק כבעל המקרקעין אם מצא שנתקיימו התנאים האמורים לענין זה {{ח:פנימי|סעיף 51|באותם סעיפים}}.

{{ח:סעיף|54|שמירת זכות מכוח הצדק חוקי}}
{{ח:ת}} האמור {{ח:פנימי|סעיף 51|בסעיפים 51 עד 53}} לא יפגע בזכותו של אדם שיש לו הצדק חוקי, לפי {{ח:חיצוני|חוק ההתיישנות|חוק ההתיישנות, תשי״ח–1958}}, לתבוע זכות למקרקעין שנרשמו על שמו של אדם אחר מכוח החזקה במשך תקופה שנקבעה בדין.

{{ח:קטע2|פרק ט|פרק ט׳: עריכת לוח הזכויות}}

{{ח:סעיף|55|חלוקת הגוש}}
{{ח:ת}} לאחר בירור הזכויות יחלק פקיד ההסדר את הגוש לחלקות או ליחידות רישום, באופן שכל סוג קרקע יצויין כחלקה נפרדת, ויערוך לוח זכויות בטופס ולפי הפרטים שנקבעו.

{{ח:סעיף|56|קריאת הלוח}}
{{ח:ת}} הושלם לוח הזכויות בגוש יקרא אותו פקיד ההסדר, לאחר שהודיע על כך בדרך שנקבעה, בפני ועדת ההסדר ובפני התובעים זכויות בגוש; העדר חבר של ועדת ההסדר או העדר תובע לא יעכב את קריאת הלוח.

{{ח:סעיף|57|הצגת הלוח}}
{{ח:ת}} לוח הזכויות ייחתם בידי פקיד ההסדר ויוצג שלושים יום במשרדו או במחנהו ובמשרדי מינהל הנפה שבה נמצא הישוב; הודעה על הצגה כאמור תפורסם ברשומות.

{{ח:סעיף|58|תיקוני טעות סופר}}
{{ח:ת}} לאחר הצגת לוח הזכויות רשאי פקיד ההסדר לתקן בו טעויות סופר ולהכניס תיקוני סופר או הוספות סופר.

{{ח:סעיף|59|תיקון הלוח}}
{{ח:ת}} תוך שלושה חדשים מהיום שהוצג לוח הזכויות רשאי כל התובע זכות למקרקעין לפנות לבית המשפט בבקשת תיקון, ובית המשפט רשאי, לאחר מתן הודעה מספקת לכל מי שנפגע על ידי הבקשה, לשנות את החלטתו של פקיד ההסדר.

{{ח:סעיף|60|משלוח לרשם}}
{{ח:ת}} נגמר הטיפול בלוח הזכויות בהתאם להוראות הסעיפים הקודמים ישלח פקיד ההסדר לרשם עותק של הלוח יחד עם תכנית החלקות הכלולות בו, חתומים בידו.

{{ח:סעיף|61|לוח נפרד}}
{{ח:ת}} העברת מקרקעין או שעבוד שנעשתה בחלקה לאחר הסדר הזכויות בה ולפני שהוצג לוח הזכויות תירשם בלוח נפרד.

{{ח:סעיף|62|משמורת הלוח}}
{{ח:ת}} לאחר שכל לוחות הזכויות לגבי ישוב פלוני נרשמו בפנקס החדש של הישוב יהיו לוחות הזכויות במשמורתו של המנהל.

{{ח:סעיף|63|משהוצג הלוח אין חלוקה}}
{{ח:ת}} משהוצג לוח הזכויות לא תירשם העברתו של חלק מחלקה בלתי מחולקת שבעליה המשותפים נוהגים לחזור ולחלק אותה ביניהם, כל עוד לא חולקה לפי {{ח:פנימי|פרק י|פרק י׳}}.

{{ח:קטע2|פרק י|פרק י׳: חלוקה}}

{{ח:סעיף|64|הנוהל בחלוקה}}
{{ח:ת}} חלקה באזור הסדר השייכת לבעלים משותפים, וכן מושאע כפרי, לא תבוצע בהם חלוקה אלא לפי הוראות {{ח:פנימי|פרק י|פרק זה}}.

{{ח:סעיף|65|חלוקה אימתי}}
{{ח:ת}} פקיד הסדר לא יבצע חלוקה לפני תום המועד להגשת ערעור על החלטתו שנרשמה בלוח הזכויות, ואם הוגש ערעור – לפני מתן פסק דין סופי בערעור; ואולם אם נושא הערעור אינו משפיע על סך חלקי כל הבעלות המשותפת בחלקה או במושאע הכפרי, רשאי פקיד ההסדר לבצע את החלוקה אפילו לא ניתן עדיין פסק דין סופי בענין.

{{ח:סעיף|66|הפרדת חלק}}
{{ח:תת|(א)}} בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיף 65}} רשאי פקיד ההסדר, על פי בקשתו של אדם הרשום כבעל חלק במקרקעין בלתי מחולקים, להפריד את החלק מיתר המקרקעין ולרשום את החלקות המופרדות בלוח הזכויות, זולת אם לדעתו תפגע הפרדה כאמור בשימוש במקרקעין.
{{ח:תת|(ב)}} בקשה להפרדה כאמור תוגש בשעת הגשת התביעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}}.

{{ח:סעיף|67|חלוקת מושעא כפרי}}
{{ח:ת}} בכפוף להוראות {{ח:פנימי|סעיף 65|סעיף 65}} רשאי פקיד ההסדר, על פי בקשת הבעלים של לא פחות משני שלישים מחלקי המושאע הכפרי הרשומים בלוח הזכויות, לחלק את המושאע בין בעלי החלקים הרשומים כאמור ולרשום את החלקות בלוח החלוקה; לוח החלוקה יוצג חמישה עשר יום ולאחר מכן ישלחנו פקיד ההסדר לרשם לרישום החלקות בפנקס החדש.

{{ח:סעיף|68|חלוקה לטובת הציבור}}
{{ח:ת}} על אף כל הוראה בסעיפים הקודמים רשאי השר להורות בכל עת לבצע חלוקת מקרקעין שבבעלות בלתי מחולקת אם חלוקה כאמור היא לטובת הציבור.

{{ח:סעיף|69|ביצוע החלוקה}}
{{ח:ת}} ביצועה של חלוקה יהיה לפי הסכם בין הבעלים של שני שלישים לפחות מן החלקים הכלולים בלוח הזכויות ובאישורו של פקיד ההסדר.

{{ח:סעיף|70|חלוקה על פי הגורל}}
{{ח:תת|(א)}} באין הסכם כאמור {{ח:פנימי|סעיף 69|בסעיף 69}} יבצע פקיד ההסדר, בהתייעצות עם ועדת ההסדר, את החלוקה על פי הגורל, בהתחשב בשטחם ובערכם של המקרקעין העומדים לחלוקה.
{{ח:תת|(ב)}} על פי בקשת הבעלים של שני שלישים לפחות מהחלקים במקרקעין בלתי מחולקים, רשאי פקיד ההסדר לרכז את המקרקעין של כל בעל לחלקה אחת או יותר.

{{ח:סעיף|71|לוח חלוקה}}
{{ח:ת}} פקיד ההסדר יערוך לוח חלוקה לגבי כל מקרקעין שחולקו לפי הוראות פקודה זו, והלוח יכלול את הפרטים שנקבעו.

{{ח:סעיף|72|הודעה, הצגה ורישום}}
{{ח:תת|(א)}} ההודעה על לוח החלוקה לבעלים הנוגעים בדבר והצגתו יהיו כדרך ההודעה וההצגה של לוח הזכויות.
{{ח:תת|(ב)}} עותק של לוח החלוקה, מקויים על ידי פקיד ההסדר, עם תכנית הגוש הכלול בו, יועברו לרשם לשם רישום בפנקס הישוב שבו נמצא הגוש.
{{ח:תת|(ג)}} החלוקה תירשם בהתאם ללוח החלוקה על אף ערעור התלוי ועומד.

{{ח:סעיף|73|זכות שהוכחה אחרי הצגת הלוח}}
{{ח:ת}} אם בכל עת לאחר שהוצגו לוח הזכויות או לוח החלוקה הוכיח אדם במשפט את זכותו לחלק בחלקה שבמקרקעין בלתי מחולקים, רשאי בית המשפט לצוות שיתוקן הפנקס החדש או שישלמו הבעלים המשותפים האחרים פיצויים לאותו אדם, כפי שיורה בית המשפט; אולם בענין מושאע כפרי, כשזכותו של אדם שהוכחה כאמור משפעת על סך כל החלקים באותו מושאע, לא יצווה בית המשפט לתקן את לוח הזכויות או את לוח החלוקה או את הפנקס החדש, אלא יצווה על תשלום פיצויים.

{{ח:סעיף|74|זכות שהוכחה במושאע כפרי}}
{{ח:ת}} רשאי בית המשפט לפסוק שישולמו פיצויים, כפי שיראה לנכון, לאדם שהוכיח זכותו לחלק במושאע כפרי באחד הזמנים האלה:
{{ח:תת|(1)}} לאחר שבוצעה החלוקה, אך עדיין לא הוצג לוח החלוקה;
{{ח:תת|(2)}} לאחר פיצול שאישר פקיד ההסדר לפי {{ח:פנימי|סעיף 10|סעיף 10}}, אך לפני שהוצג לוח הזכויות או לוח החלוקה.

{{ח:סעיף|75|פיצויים כשעבוד}}
{{ח:ת}} פיצויים לפי {{ח:פנימי|סעיף 73|סעיפים 73}} {{ח:פנימי|סעיף 74|ו־74}} יהיו שעבוד על המקרקעין של בעלי החלקים עד שישולמו במלואם.

{{ח:קטע2|פרק יא|פרק י״א: הפנקסים החדשים והרישום בהם}}

{{ח:סעיף|76|פתיחה ורישומים}}
{{ח:ת}} לכל ישוב ייפתח פנקס חדש בטופס שנקבע ובו ירשום הרשם את המקרקעין, על אף כל ערעור תלוי ועומד, בהתאם ללוח הזכויות ולתכניות שנשלחו אליו לפי {{ח:פנימי|סעיף 60|סעיף 60}} ובהתאם להכרעות בית המשפט בזכויות שנרשמו בלוח הזכויות כשנויות במחלוקת.

{{ח:סעיף|77|זכויות שלא הוסדרו במועדם}}
{{ח:ת}} אם לאחר שנשלח לרשם לוח הזכויות לפי {{ח:פנימי|סעיף 60|סעיף 60}} הכריע פקיד ההסדר או בית המשפט בזכות שלא הוסדרה לפני כן, יודיע לרשם את החלטתו, ולפיה ירשום הרשם את פרטי הזכות בדף המתאים שבפנקס החדש.

{{ח:סעיף|78|זכות לנסח מהפנקס}}
{{ח:תת|(א)}} מי שרשום כבעל טובת הנאה בחלקה לפי לוח הזכויות יהיה זכאי, לאחר ששילם כל אגרה והיטל המגיעים עקב ההסדר, לקבל ללא תשלום נוסף העתק מאושר של רישום טובת ההנאה שלו בחלקה.
{{ח:תת|(ב)}} היו האגרה וההיטל משתלמים בשיעורים בדרך שנקבעה, יהיה בעל טובת ההנאה זכאי לקבל העתק מאושר או נסח מאושר מיד לאחר ששילם את השיעור הראשון.

{{ח:סעיף|79|תוקף עסקאות ברישום}}
{{ח:ת}} עסקה שלאחר הצגת לוח הזכויות לא יהיה לה תוקף עד שתירשם בפנקס החדש של הישוב.

{{ח:סעיף|80|תיקון עקב פטירה}}
{{ח:ת}} היה אדם רשום בלוח הזכויות כבעל זכות ונפטר בתקופה שבין הצגת הלוח לבין הרישום, האדם שהזכות עברה אליו עקב הפטירה יפנה אל הרשם בבקשה להעביר את הזכות על שמו וישלם את האגרות וההיטלים המגיעים בעד הרישום הראשון, אך יהיה פטור מכל תשלום נוסף בעד רישומה של העברת הזכות.

{{ח:סעיף|81|תוקף לזכות רשומה בלבד}}
{{ח:ת}} הרישום של מקרקעין בפנקס החדש יבטל כל זכות הסותרת אותו רישום, אם אין בפקודה זו הוראה אחרת לענין זה.

{{ח:סעיף|82|משמורת פנקסים ותעודות}}
{{ח:ת}} שום פנקס, תעודה מקורית או רשומה מקורית המשמשים יסוד לרישום לא יוצאו ממשמורתו של המנהל, ושום מפה מקורית, תכנית מקורית או רישום מדידה מקורי אחר לא יוצאו ממשמורתו של מנהל מחלקת המדידות, ואולם רשאי בית משפט להורות למנהל או למנהל מחלקת המדידות להגיש לבית משפט במועד שיקבע פנקס, תעודה, מפה, תכנית או כל רישום מדידה אחר כאמור.

{{ח:סעיף|83|סמכות בתי המשפט לדרוש העתק מאומת}}
{{ח:תת|(א)}} כל בית משפט אזרחי רשאי לדרוש מהמנהל או ממנהל מחלקת המדידות להציג או לתת העתק מאומת כראוי של –
{{ח:תתת|(1)}} רישום בפנקסים;
{{ח:תתת|(2)}} מסמך, תעודה או רשומה המשמשים יסוד לרישום כאמור או שייכים אליו;
{{ח:תתת|(3)}} מפה, תכנית או רשומת מדידה אחרת בענין מקומה וגדלה של חלקה.
{{ח:תת|(ב)}} בית משפט רשאי בכל עת לשגר פקיד לבקר בלשכות מרשם המקרקעין או מחלקת המדידות ולברר את אמיתות ההעתק לפי השוואה עם המקור השמור שם.
{{ח:תת|(ג)}} העתק מאומת יתקבל כראיה לתוכן המקור.

{{ח:סעיף|84|רישום על פי פסק־דין}}
{{ח:ת}} נתן בית משפט אזרחי פסק דין ובו צו בענין מקרקעין הרשומים לפי פקודה זו, יישלח העתק מאומת של פסק הדין לרשם של לשכת הרישום שבה רשומים המקרקעין, ומששילם האדם שלטובתו ניתן פסק הדין את האגרות המגיעות, ירשום הרשם כל צו כאמור בפנקס הישוב.

{{ח:סעיף|85|רישום אזהרה או איסור עסקה}}
{{ח:ת}} רשאי כל בית משפט, על פי בקשת אדם מעונין, להורות לרשם לרשום בפנקס אזהרה או איסור על עסקה בחלקה עד למתן החלטה במשפט שהוגש באותו בית משפט.

{{ח:סעיף|86|רישום פיגורים}}
{{ח:ת}} על פי פניית המנהל ירשום הרשם בפנקס הערה בדבר פיגורים בתשלום מסי מקרקעין בעד חלקה, ולא תירשם עסקה באותה חלקה עד שיתברר שהמסים שולמו.

{{ח:סעיף|87|רישום מחזיק כבעל}}
{{ח:ת}} אדם שפקיד הסדר רשם אותו בלוח זכויות לפני יום ט״ז בניסן תשי״ח (6 באפריל 1958) כבעל זכות החזקה במקרקעין שהיו רשומים על שמו של אדם אחר, מפני שראה כי –
{{ח:תת|(1)}} הבעל הרשום נעלם או אינו תובע את המקרקעין;
{{ח:תת|(2)}} המחזיק מחזיק במקרקעין בנסיבות שאם יוסיף להחזיק בהם כל התקופה הקבועה בדין לא תידון לאחר מכן כל תובענה של הבעל הרשום לקבלתם –
{{ח:ת}} הרי אם ראה המנהל שבעל זכות ההחזקה או יורשיו מחזיקים במקרקעין ובתוך התקופה הקבועה בדין לא הגישו הבעל הרשום או יורשיו תובענה לקבלת המקרקעין, או שהודיעו למנהל את הסכמתם שבעל זכות ההחזקה יירשם כבעל המקרקעין, רשאי המנהל לבטל את רישום הבעל הרשום ולרשום את בעל זכות ההחזקה כבעל המקרקעין, ומשעשה כן יפקעו הזכויות וטובות ההנאה של הבעל הרשום הקודם.

{{ח:קטע2|פרק יב|פרק י״ב: ערעורים ותיקוני פנקסים}}

{{ח:סעיף|88|ערעור על החלטות פקיד ההסדר}}
{{ח:תת|(א)}} מי שנפגע על ידי החלטת פקיד ההסדר שנרשמה בלוח הזכויות או בלוח החלוקה, רשאי לערער עליה לפני בית המשפט תוך שלושים יום מיום הצגתם; אולם מי שנפגע על ידי החלטת פקיד ההסדר לפי {{ח:פנימי|סעיף 51|סעיפים 51}} {{ח:פנימי|סעיף 52|או 52}} רשאי לערער כאמור תוך שלושה חדשים.
{{ח:תת|(ב)}} מי שנפגע על ידי החלטת פקיד ההסדר לפי {{ח:פנימי|סעיף 19|סעיפים 19}}, {{ח:פנימי|סעיף 28|28 עד 32}} {{ח:פנימי|סעיף 77|או 77}} רשאי לערער עליה לפני בית המשפט תוך שלושים יום מיום ההחלטה אם ניתנה בפני המערער, ואם ניתנה שלא בפניו – מהיום שנמסרה לו הודעה עליה.

{{ח:סעיף|89|ערעור לבית המשפט העליון}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 41|סעיף 19 לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}} –
{{ח:תת|(1)}} פסק־דין והחלטה אחרת של בית המשפט שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 33|סעיפים 33}}, {{ח:פנימי|סעיף 43|43}}, {{ח:פנימי|סעיף 47|47}}, {{ח:פנימי|סעיף 53|53}}, {{ח:פנימי|סעיף 59|59}} {{ח:פנימי|סעיף 74|או 74}}, דינם כדין פסק־דין או החלטה אחרת בערכאה ראשונה;
{{ח:תת|(2)}} פסק־דין של בית המשפט שניתן לפי {{ח:פנימי|סעיף 88|סעיף 88}} דינו כדין פסק־דין בערעור.

{{ח:סעיף|90|סדרי דין בערעור}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי|תקנות סדר הדין האזרחי, תשכ״ג–1963}}, יחולו על הדיון וההכרעה לפי פקודה זו.

{{ח:סעיף|91|רישום צו בפנקס}}
{{ח:ת}} העתק מאומת של פסק־הדין של בית המשפט המחוזי או של בית המשפט העליון, הכל לפי הענין, הכולל צו בנוגע למקרקעין, יועבר לרשם של לשכת הרישום שבה רשומים המקרקעין ולפקיד ההסדר, ומששולמו האגרות המגיעות ירשום הרשם את הצו בפנקס החדש של הישוב.

{{ח:סעיף|92|ערעור לאחר המועד}}
{{ח:ת}} אחרי עבור המועד שנקבע {{ח:פנימי|סעיף 88|בסעיף 88}} לא תהיה זכות ערעור על החלטה של פקיד ההסדר שנרשמה בלוח הזכויות או בלוח החלוקה, אלא אם סבר בית המשפט, על פי בקשה שהוגשה אליו, אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} כי הוכחה עובדה חדשה שלא היתה ידועה ולא יכלה להיות ידועה מקודם לצד המעונין;
{{ח:תת|(2)}} כי לרגל מחלה, קטינות, העדר מהארץ או מניעה דומה אחרת קופח אדם התובע זכות בלי שהיה בידו להביא את הדבר לידיעת בית המשפט קודם לכן.

{{ח:סעיף|93|תיקון הפנקס}}
{{ח:ת}} שוכנע בית המשפט לאחר ההסדר שרישומה של זכות בפנקס הושג במרמה, או שזכות שהיתה רשומה בפנקס קיים הושמטה מן הפנקס החדש או נרשמה בו שלא כשורה, רשאי בית המשפט, בכפוף לדין החל על התיישנות תובענות, להורות על תיקון הפנקס, אם דרך ביטול הרישום או בדרך אחרת כפי שבית המשפט ראה לנכון; אולם בית המשפט לא יורה על תיקון הפנקס אם רכש אדם מקרקעין בתום לב ובתמורה, מבעל רשום, אחרי ההסדר.

{{ח:סעיף|94|פיצויים עקב מרמה}}
{{ח:תת|(א)}} נעשה או הושג רישום בפנקס במרמה או בעקבות מרמה ולא ניתן לתקן את הרישום לפי פקודה זו, מי שנגרם לו הפסד על ידי כך יהיה זכאי לתבוע פיצויים מן האחראי לאותה מרמה.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בסעיף קטן (א) אין בו כדי להטיל על המדינה או עובדיה אחריות למעשה או למחדל שעשו שעה שפעלו, או דימו לפעול, בתום לב לפי הסמכויות הנתונות להם בפקודה זו.

{{ח:סעיף|95|תיקון טעויות סופר בפנקס}}
{{ח:תת|(א)}} פקיד ההסדר, ובהעדרו – המנהל, וכן בית המשפט, הכל לפי הענין, רשאים להרשות לרשם לתקן טעות סופר או השמטת סופר שבפנקס.
{{ח:תת|(ב)}} כל שינוי בפנקס לפי סעיף זה ייחתם על ידי הרשם, ורשומת תיקונים תנוהל בנפרד.

{{ח:סעיף|96|תיקון עקב השמטת זכות או אי־דיוק}}
{{ח:ת}} אם לאחר הצגת לוח הזכויות הוכח שזכות שהיתה רשומה בפנקסים הקיימים הושמטה מהלוח או נרשמה בו שלא כשורה, רשאי פקיד ההסדר או בית המשפט, הכל לפי הענין, להרשות לרשם לעשות את התיקונים בכל עת לפני השלמת הרישום של מקרקעי הישוב לפי הלוח, ופקיד ההסדר או בית המשפט, הכל לפי הענין, יודיעו על התיקונים לבעל המקרקעין ולבעל הזכות.

{{ח:סעיף|97|תיקון הפרשי מדידות}}
{{ח:תת|(א)}} נרשם הסדר לפי פקודה זו ולאחר מכן נמצאה סתירה –
{{ח:תתת|(1)}} בין הגבולות או השטח של החלקות כפי שהם נראים על הקרקע ובין המופיעים בתכנית המדידה; או –
{{ח:תתת|(2)}} בין השטח של חלקה פלונית לפי מדידה חדשה, השטח הרשום בפנקס והשטח המחושב לפי תכנית המדידה,
{{ח:תת}} יכריעו הפרטים הרשומים בתכנית המדידה, בכפוף לשאר הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ב)}} חקר מנהל מחלקת המדידות בדבר, והוכח שהיתה טעות או השמטה במדידה המקורית, ירשה המנהל למנהל מחלקת המדידות לתקן את תכנית המדידה וירשה לרשם לעשות את התיקונים המתאימים בפנקס; ואולם אם היה השטח הרשום שטח שנקבע בפסק־דין של בית המשפט, יתוקנו תכנית המדידה והפנקס על פי צו בית המשפט בלבד.

{{ח:קטע2|פרק יג|פרק י״ג: אגרות}}

{{ח:סעיף|98|קביעת אגרות}}
{{ח:תת|(א)}} השר רשאי בצו לקבוע תעריף של אגרות ותשלומים אחרים שיש לשלמם –
{{ח:תתת|(1)}} לרגל הדיון בתובענות בבית המשפט;
{{ח:תתת|(2)}} לרגל הרישום בפנקסים של זכויות במקרקעין שנרשמו בלוח זכויות או בלוח חלוקה;
{{ח:תתת|(3)}} בשל כל דבר אחר הדרוש לביצוע הוראות פקודה זו.
{{ח:תת|(ב)}} צו לפי סעיף קטן (א) יכול שיורה שאם אגרה שנקבעה בצו כאמור לא שולמה תוך התקופה שנקבעה בו ייווסף עליה סכום, שלא יעלה על עשרים אחוז ממנה, כפי שייקבע בצו.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:פנימי|תוספת|הצו שבתוספת לפקודה זו}} יראוהו כצו לפי סעיף זה, והוא יעמוד בתקפו כל זמן שלא יתוקן או יבוטל על ידי צו לפי סעיף זה.

{{ח:סעיף|99|תשלום אגרות בשיעורים}}
{{ח:תת|(א)}} המנהל, וביחס לאגרות בית משפט – בית המשפט או רשם בית המשפט, יחליט באילו מקרים ישולמו אגרות בשיעורים ומה יהיה מספר השיעורים ומועדיהם.
{{ח:תת|(ב)}} האגרה או כל שיעור שלא שולם יהיו שעבוד ראשון על המקרקעין, בכפוף לכל שעבוד שהיה קיים ביום הרישום.
{{ח:תת|(ג)}} נעשית עסקה במקרקעין, זולת העברה מחמת ירושה, רשאי הרשם לדרוש את תשלום יתרת האגרות.
{{ח:תת|(ד)}} כל אגרה ושיעור המגיעים מותר לגבותם לפי הדין החל על גביית מסי המדינה.
{{ח:תת|(ה)}} הוראות סעיף זה יחולו על כל סכום שהוסף לפי {{ח:פנימי|סעיף 98|סעיף 98}} על אגרה המגיעה לפי צו כאמור כדרך שהן חלות על האגרה עצמה.

{{ח:סעיף|100|פטור לרישום בעלות קיימת}}
{{ח:תת|(א)}} מקרקעין שהיו רשומים בפנקסים הקיימים על שם התובע, וזוהו בתכנית שהגיש התובע והיא זהה עם התכנית המאושרת שהוגשה לשם רישום המקרקעין בפנקסים הקיימים, ובעלותו בהם נרשמה בלוח הזכויות ללא שינוי – לא תיגבה אגרה בעד רישום הבעלות בהם בפנקסים החדשים.
{{ח:תת|(ב)}} ”תכנית מאושרת“, לענין סעיף זה – תכנית שאושרה על ידי מנהל מחלקת המדידות כתכנית לצרכי רישום.

{{ח:סעיף|101|פטור לרישום זכות קיימת}}
{{ח:ת}} זכות במקרקעין שאינה זכות בעלות, שהיתה רשומה בפנקסים הקיימים על שם התובע ונרשמה בלוח הזכויות ללא שינוי, לא תיגבה אגרה בעד רישומה בפנקסים החדשים.

{{ח:סעיף|102|פטור לגבי הפרדת חלק וחלוקת מושאע}}
{{ח:תת|(א)}} הוגשה בקשה לפקיד ההסדר להפרדת חלק לפי {{ח:פנימי|סעיף 66|סעיף 66}} או לחלוקת מושאע כפרי תוך חודש אחד מיום הצגת לוח הזכויות הסופי בכפר שבו נמצא אותו מושאע, לא תיגבה אגרה בעד אותה הפרדה או חלוקה.
{{ח:תת|(ב)}} האמור בסעיף קטן (א) אינו בא לפטור אדם מחבות לשלם אגרה בעד הרישום בפנקסים החדשים של זכות במקרקעין הרשומה בלוח חלוקה.

{{ח:קטע2|פרק יד|פרק י״ד: עונשין}}

{{ח:סעיף|103|מרמה}}
{{ח:ת}} המשתמש באמצעי מרמה או המציג בשם כוזב שטרות או תעודות השייכים לאדם אחר, וגורם בכך לרישום על שמו או על שם אדם אחר בלוח תביעות, בלוח זכויות או בלוח חלוקה, דינו – מאסר שלוש שנים או קנס 1500 לירות.

{{ח:סעיף|104|עדות שקר}}
{{ח:ת}} המעיד עדות שקר או אומר אמרת שקר בפני פקיד ההסדר כדי להשיג רישום על שמו או על שם אדם אחר בלוח תביעות, בלוח זכויות או בלוח חלוקה, דינו – מאסר שלוש שנים או קנס 1500 לירות.

{{ח:סעיף|105|הפרעה לפקיד הסדר}}
{{ח:ת}} מי שאינו מציית לצו או להוראה שנתן פקיד הסדר תוך ביצוע תפקידו, או מפריע לביצוע צו או הוראה כאמור, או מפריע לעבודת ועדת הסדר בביצוע תפקידיה, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס 750 לירות.

{{ח:סעיף|106|פגיעה בסימנים}}
{{ח:ת}} המסיר או המטשטש סימן תחימה או סימן מדידות, בין סימן קבע בין סימן ארעי, דינו – מאסר ששה חדשים או קנס 750 לירות.

{{ח:קטע2|פרק טו|פרק ט״ו: שיפוט – הוראות מיוחדות}}

{{ח:סעיף|107|תחומי שיפוט}}
{{ח:ת}} השר רשאי, בצו, לייחד לבית משפט מחוזי פלוני את השיפוט לפי פקודה זו בכל שטח המדינה או בחלק ממנו.

{{ח:סעיף|108|סייג לסמכויות}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיפים 7}}, {{ח:פנימי|סעיף 8|8}} {{ח:פנימי|סעיף 43|ו־43}} לא יחולו –
{{ח:תת|(1)}} על תביעות שהן בסמכותו של בית משפט שלום לפי {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 51|סעיף 28(3) לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1957}};
{{ח:תת|(2)}} על תביעות לפי {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|חוק הגנת הדייר, תשי״ד–1954}}, {{ח:חיצוני|חוק הגנת הדייר|חוק הגנת הדייר, תשט״ו–1955}}, או {{ח:חיצוני|חוק דמי מפתח|חוק דמי מפתח, תשי״ח–1958}}.

{{ח:סעיף|109|תביעת סילוק יד אגב סכסוך בעלות}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 108|בסעיף 108(1)}}, יהא בית המשפט הדן מכוח {{ח:פנימי|סעיף 43|סעיף 43}} בסכסוך על בעלות במקרקעין שבאזור הסדר, או על זכות החכירה בהם, מוסמך לפסוק גם על סילוק יד של אדם שהיה צד לאותו דיון.
{{ח:תת|(ב)}} הדין שעל פיו ידון בית המשפט בבקשה לסילוק יד כאמור בסעיף קטן (א) יהא הדין החל בדרך כלל על תביעות לסילוק יד.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על סכסוך כאמור שהוחל בדיון בו לפני יום י׳ בכסלו תשכ״ז (23 בנובמבר 1966).

{{ח:סעיף|110|דיינים לעזרת ההסדר}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בית דין דתי“ – בית דין רבני, בית דין שרעי, בית דין של עדה נוצרית ובית דין דתי דרוזי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דיין“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לענין בית דין רבני – דיין כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הדיינים|בחוק הדיינים, תשט״ו–1955}};
{{ח:תתתת|(2)}} לענין בית דין שרעי – קאדי כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הקאדים|בחוק הקאדים, תשכ״א–1961}}, או אדם שאישרו השר לבצע באזור הסדר את התפקידים של קאדי בבית דין שרעי בערכאה ראשונה;
{{ח:תתתת|(3)}} לענין בית דין של עדה נוצרית – שופט של בית הדין;
{{ח:תתתת|(4)}} לענין בית דין דתי דרוזי – קאדי מד׳הב כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים|בחוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, תשכ״ג–1962}}.
{{ח:תת|(ב)}} לבקשת המנהל ימנה בית דין דיין, שיתן בתחום סמכותו של אותו בית דין תעודות ירושה ויפעל בכל ענין אחר של המעמד האישי.
{{ח:תת|(ג)}} בית המשפט כשהוא דן בתביעה למקרקעין כמקרקעי הקדש יזמין דיין, שנתמנה לפי סעיף זה, לשבת כיועץ בדבר דין ההקדש הנדון.

{{ח:סעיף|111|הוראות מעבר}}
{{ח:תת|(א)}} ענין שפקיד הסדר פסק בו לפני יום א׳ באייר תש״ך (28 באפריל 1960) (להלן – יום תיקון הפקודה) תחול עליו פקודה זו כנוסחה לפני אותו יום.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 108|סעיף 108}} כוחן יפה גם לגבי תביעות שהוגשו לבית דין לשכירות לפני יום תיקון הפקודה.
{{ח:תת|(ג)}} ענין שהיה תלוי ועומד לפני פקיד הסדר ערב יום תיקון הפקודה, והסמכות לדון ולפסוק בו עברה אותו יום לבית המשפט, רשאי בית המשפט להמשיך בו מן השלב שאליו הגיע פקיד ההסדר.

{{ח:קטע2|פרק טז|פרק ט״ז: שונות}}

{{ח:סעיף|112|סייג לתביעה ולתובענה}}
{{ח:ת}} לא תהא תביעה לפיצויים, ולא תישמע תובענה נגד המדינה –
{{ח:תת|(1)}} על שבזמן ההסדר לא אותרה חלקה שאליה מתייחס רישום בפנקסים הקיימים או שטר קנין קיים או פסק־דין של בית משפט;
{{ח:תת|(2)}} על שלא נקבעה זכות למקרקעין המבוססת לפי הנחזה על רישום בפנקס קיים או על שטר קנין קיים;
{{ח:תת|(3)}} על שאירעה טעות בסימונו של גבול, בחלוקת מקרקעין או בקביעת שטח.

{{ח:סעיף|113|צווים בדבר שטח ורוחב מינימליים}}
{{ח:ת}} השר רשאי, בצו, לקבוע –
{{ח:תת|(1)}} שטח מינימום או רוחב מינימום הניתנים לרישום על שמו של אדם כחלקה נפרדת או כחלק בלתי מופרד בחלקה, או שטחי מינימום ורחבי מינימום שונים בתנאים שיפורשו;
{{ח:תת|(2)}} כיצד יתואמו גבולותיה של חלקה, שרחבה קטן מן הרוחב המינימלי שנקבע, עם חלקות סמוכות לה, בדרך של חילופי מקרקעין בעלי ערך שווה;
{{ח:תת|(3)}} כיצד תיווסף פיסת מקרקעין, שאין לרשום אותה לפי צו כאמור, אל מקרקעין סמוכים, וכיצד ייקבעו הפיצויים שישלם בעל המקרקעין הסמוכים הנהנה מן ההוספה.

{{ח:סעיף|114|תקנות ביצוע וסדרי דין}}
{{ח:ת}} השר רשאי להתקין תקנות לביצוע הוראות פקודה זו וכן רשאי הוא להתקין תקנות סדרי דין להליכים משפטיים לפיה.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות הסדר זכויות במקרקעין (הליכי הסדר וסדרי-דין)|תקנות הסדר זכויות במקרקעין (הליכי הסדר וסדרי־דין), תשל״ג–1972}}.}}

{{ח:סעיף|115|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתו של נוסח חדש זה היא ביום כ״ג בטבת תש״ל (1 בינואר 1970).

{{ח:קטע2|תוספת|התוספת}}
{{ח:קטע4||{{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 98|סעיף 98(ג)}})}}}}
{{ח:קטע3||צו הסדר זכויות במקרקעין (אגרות רישום והפרדה), תשכ״ט–1969 {{ח:הערה|(בוטל)}}|תיקון: ק״ת תשל״ח}}

{{ח:חתימות|נקבע בועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת ביום כ״ז בתמוז תשכ״ט (8 ביולי 1969).}}
* '''גולדה מאיר'''
ראש הממשלה
ממלא מקום שר המשפטים
{{ח:סוגר}}

{{ח:סוף}}
{{חוקי מקרקעין}}

[[קטגוריה:בוט חוקים]]