gkour/israeli_law huggingface dataset:
תקנות המתווכים במקרקעין (פרטי הזמנה בכתב)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המתווכים במקרקעין (פרטי הזמנה בכתב), התשנ״ז–1997}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ז, 520|תקנות המתווכים במקרקעין (פרטי הזמנה בכתב)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5821.pdf}}, {{ח:תיבה|586|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5824.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המתווכים במקרקעין#סעיף 9|סעיפים 9}} {{ח:חיצוני|חוק המתווכים במקרקעין#סעיף 19|ו־19}} {{ח:חיצוני|חוק המתווכים במקרקעין|לחוק המתווכים במקרקעין, התשנ״ו–1996}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פרטי חובה בהזמנה לביצוע פעולת תיווך במקרקעין}}
{{ח:ת}} בהזמנה בכתב לביצוע פעולת תיווך במקרקעין לפי {{ח:חיצוני|חוק המתווכים במקרקעין#סעיף 9|סעיף 9(א) לחוק}}, ייכללו לפחות הפרטים הבאים:
{{ח:תת|(1)}} שמות, כתובות ומספרי זיהוי של המתווך ושל הלקוח;
{{ח:תת|(2)}} סוג העיסקה שפעולת המתווך מבוקשת לגביה, כגון: ”שכירות“, ”מכירה“;
{{ח:תת|(3)}} תיאור הנכס נושא פעולת התיווך;
{{ח:תת|(4)}} מחיר העסקה המבוקשת, בקירוב;
{{ח:תת|(5)}} הסכום המוסכם של דמי התיווך או שיעור דמי התיווך המוסכם מתוך המחיר שבו תתבצע העסקה, והאם המחיר – לפי אחד מאלה – כולל מס ערך מוסף, כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק מס ערך מוסף|בחוק מס ערך מוסף, התשל״ה–1975}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום כ״ג באדר ב׳ התשנ״ז (1 באפריל 1997).

{{ח:סעיף|3|הוראות מעבר}}
{{ח:ת}} תקנות אלה לא יחולו על ההתקשרות בין מתווך ולקוח שביום תחילתן של תקנות אלה טרם הסתיימה.

{{ח:חתימות|י״ח באדר ב׳ התשנ״ז (27 במרס 1997)}}
* '''צחי הנגבי'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המתווכים במקרקעין (תשלום גמול לחבר ועדת המשמעת שאינו עובד המדינה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המתווכים במקרקעין (תשלום גמול לחבר ועדת המשמעת שאינו עובד המדינה), התשע״ד–2014}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ד, 1612|תקנות המתווכים במקרקעין (תשלום גמול לחבר ועדת המשמעת שאינו עובד המדינה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7407.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק המתווכים במקרקעין#סעיף 14י|סעיף 14י}} {{ח:חיצוני|חוק המתווכים במקרקעין|לחוק המתווכים במקרקעין, התשנ״ו–1996}} (להלן – החוק), ובהסכמת שר האוצר, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הודעת החשב הכללי“ – הודעת החשב הכללי מס׳ 13.1.7.1 בדבר תעריפי תשלום לחברי ועדה ציבורית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוועדה“ – ועדת המשמעת שמינה השר לפי {{ח:חיצוני|חוק המתווכים במקרקעין#סעיף 14ב|סעיף 14ב לחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יושב ראש הוועדה“ – חבר הוועדה שהוא היושב ראש לפי {{ח:חיצוני|חוק המתווכים במקרקעין#סעיף 14ב|סעיף 14ב(ב)(1) לחוק}}, לרבות מי שמונה לממלא מקומו לפי {{ח:חיצוני|חוק המתווכים במקרקעין#סעיף 14ב|סעיף 14ב(ה) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|גמול חבר ועדה}}
{{ח:ת}} חבר הוועדה שאינו עובד המדינה, זכאי לגמול בעד השתתפותו בדיוני הוועדה כקבוע בהודעת החשב הכללי, כעדכונה מזמן לזמן, הכולל את כיסוי הוצאותיו ובכללן החזרי נסיעה, אש״ל ושעות ביטול זמן; חבר הוועדה זכאי לגמול גם בעד השעות שהתכונן לדיון, הסמוכות למועדו.

{{ח:סעיף|3|אישור יושב ראש הוועדה}}
{{ח:ת}} חבר הוועדה זכאי לגמול כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנה 2}}, לאחר שיושב ראש הוועדה אישר שהשתתף בדיון.

{{ח:סעיף|4|מועד התשלום}}
{{ח:ת}} הגמול ישולם לחבר הוועדה לא יאוחר מתום החודש שלאחר החודש שבו התקיים הדיון.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ב־1 בחודש שלאחר פרסומן.

{{ח:חתימות|י״ט בתמוז התשע״ד (17 ביולי 2014)}}
* '''ציפי לבני'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המתעסקים ברפואה (סדרי דיון בועדה רפואית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המתעסקים ברפואה (סדרי דיון בועדה רפואית), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי דיון בועדה רפואית}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 2480|תקנות המתעסקים ברפואה (סדרי דיון בועדה רפואית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3581.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 805|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6174.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 31|סעיף 5ז(ד)}} {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|לפקודת המתעסקים ברפואה, 1947}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|וסעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1956 {{ח:הערה|[צ״ל: תשי״ז–1957]}}}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|פקודת המתעסקים ברפואה, 1947 הוחלפה {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|בפקודת הרופאים [נוסח חדש], תשל״ז–1976}}; חוק בתי המשפט, תשי״ז–1957 הוחלף {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – ועדה רפואית שמונתה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 31|סעיף 5ז לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הבריאות.

{{ח:סעיף|2|הזמנה על ידי הועדה}}
{{ח:ת}} הזמנת אדם לבוא בפני הועדה ולהעיד או להציג דבר, תהא ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|טופס 1 שבתוספת}}, ותימסר לו באופן אישי או תישלח אליו בדואר רשום.

{{ח:סעיף|3|כפיית התייצבות}}
{{ח:ת}} בקשה לכפות את התייצבותו של אדם בפני הועדה לענין {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 31|סעיף 5ז(ג) לפקודה}}, תהא ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 2|טופס 2 שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|4|גבית עדות על ידי שלוח|תיקון: תשס״ב}}
{{ח:ת}} בקשה לגבות עדות מחוץ לישראל לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 13|סעיף 13 לפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל״א–1971}}, תוגש בהתאם {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי החדשות|לתקנות סדר הדין האזרחי, התשמ״ד–1984}}; הרופא יהא המשיב בבקשה.

{{ח:סעיף|5|פרוטוקול}}
{{ח:תת|(א)}} הועדה תנהל פרוטוקול שישקף את דיוניה.
{{ח:תת|(ב)}} הפרוטוקול ינוהל בדרך שיורה היושב ראש והוא יחתום עליו בתום כל ישיבה.
{{ח:תת|(ג)}} המסמכים שהוצגו לועדה יצורפו לפרוטוקול ויהיו חלק בלתי נפרד ממנו.

{{ח:סעיף|6|דיווח למנהל}}
{{ח:ת}} הועדה תגיש את ממצאיה והחלטותיה המנומקים למנהל.

{{ח:סעיף|7|נוכחות בעת הדיון}}
{{ח:ת}} בדיוני הועדה לא יהיו נוכחים אלא חברי הועדה, מבקש הרשיון או הרופא, עדים שהוזמנו, ומי שהיושב ראש התיר את נוכחותו.

{{ח:סעיף|8|סודיות}}
{{ח:ת}} הדיונים בועדה והעיון במסמכיה יהיו סודיים ותכנם יימסר למנהל בלבד, זולת אם התיר יושב ראש הועדה לגלות מתכנם.

{{ח:סעיף|9|יצוג על ידי היועץ המשפטי לממשלה}}
{{ח:ת}} היועץ המשפטי לממשלה או נציגו רשאים לפתוח בהליכים בפני בית המשפט לפי תקנות אלה בשם הועדה.

{{ח:סעיף|10|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום העשירי לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|11|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המתעסקים ברפואה (סדרי דיון בועדה רפואית), תשל״ו–1976“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1''' – הזמנה להתייצב ולהעיד או להציג דבר {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2''' – בקשה לכפות ציות להוראות הועדה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 31|סעיף 5ז לפקודת המתעסקים ברפואה, 1947}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}})}}

{{ח:חתימות|כ״ח בתמוז תשל״ו (26 ביולי 1976)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות המתעסקים ברפואה (סדרי דין בדיון משמעתי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות המתעסקים ברפואה (סדרי דין בדיון משמעתי), תשל״ו–1976}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר סדרי דין בדיון משמעתי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ו, 2478|תקנות המתעסקים ברפואה (סדרי דין בדיון משמעתי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3581.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 44|סעיף 9(2)(ב)}} {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|לפקודת המתעסקים ברפואה, 1947}}, {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט#סעיף 108|וסעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|לחוק בתי המשפט, תשי״ז–1956 {{ח:הערה|[צ״ל: תשי״ז–1957]}}}}, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|פקודת המתעסקים ברפואה, 1947 הוחלפה {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים|בפקודת הרופאים [נוסח חדש], תשל״ז–1976}}; חוק בתי המשפט, תשי״ז–1957 הוחלף {{ח:חיצוני|חוק בתי המשפט|בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ״ד–1984}}.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ועדה“ – הועד שמונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 41|סעיף 9(1) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יושב ראש“ – יושב ראש הועדה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עבירת משמעת“ – אחד המעשים או המחדלים המנויים {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 41|בסעיף 9(1)(א) עד (ו) לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רופא“ – הרופא שנגדו הוגשה תלונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 41|סעיף 9 לפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר הבריאות.

{{ח:סעיף|2|הזמנה על ידי הועדה}}
{{ח:ת}} הזמנת אדם לבוא בפני הועדה ולהעיד או להציג דבר תהא ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 1|טופס 1 שבתוספת}}, ותימסר לו באופן אישי או תישלח אליו בדואר רשום.

{{ח:סעיף|3|כפיית התייצבות}}
{{ח:ת}} בקשה לכפות את התייצבותו של אדם בפני הועדה לענין {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 44|סעיף 9(2)(א) לפקודה}}, תהא ערוכה לפי {{ח:פנימי|תוספת טופס 2|טופס 2 שבתוספת}}.

{{ח:סעיף|4|גבית עדות על ידי שלוח}}
{{ח:ת}} בקשה לגבות עדות מחוץ לישראל לפי {{ח:חיצוני|פקודת הראיות#סעיף 13|סעיף 13 לפקודת הראיות [נוסח חדש], תשל״א–1971}}, תהא בדרך של המרצה {{ח:חיצוני|תקנות סדר הדין האזרחי החדשות|ותקנות סדר הדין האזרחי, תשכ״ג–1963}}, יחולו עליה; הרופא יהא המשיב בבקשה.

{{ח:סעיף|5|יצוג על ידי היועץ המשפטי לממשלה}}
{{ח:ת}} היועץ המשפטי לממשלה או נציגו רשאים לפתוח בהליכים בפני בית המשפט לפי תקנות אלה בשם הועדה.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום העשירי לאחר פרסומן.

{{ח:סעיף|7|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות המתעסקים ברפואה (סדרי דין בדיון משמעתי), תשל״ו–1976“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 1}}
{{ח:ת}} '''טופס 1''' – הזמנה להתייצב ולהעיד או להציג דבר {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}})}}

{{ח:סעיף*|עוגן=תוספת טופס 2}}
{{ח:ת}} '''טופס 2''' – בקשה לכפות ציות להוראות הועדה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הרופאים#סעיף 44|סעיף 9(2) לפקודת המתעסקים ברפואה, 1947}} {{ח:הערה|({{ח:פנימי|סעיף 3|תקנה 3}})}}

{{ח:חתימות|כ״ח בתמוז תשל״ו (26 ביולי 1976)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנהיגה הספורטיבית (אגרת רישיון נהיגה ספורטיבית)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנהיגה הספורטיבית (אגרת רישיון נהיגה ספורטיבית), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 1420|תקנות הנהיגה הספורטיבית (אגרת רישיון נהיגה ספורטיבית)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6912.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 52|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6931.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 1972|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10688.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|ק״ת תשע״ה, 240|הודעת הנהיגה הספורטיבית (אגרת רישיון נהיגה ספורטיבית) (עדכון סכומים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7444.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנהיגה הספורטיבית#סעיף 32|סעיפים 32}} {{ח:חיצוני|חוק הנהיגה הספורטיבית#סעיף 33|ו־33}} {{ח:חיצוני|חוק הנהיגה הספורטיבית|לחוק הנהיגה הספורטיבית, התשס״ו–2005}} (להלן – החוק), בהסכמת שר האוצר ובאישורו לפי {{ח:חיצוני|חוק יסודות התקציב#סעיף 39ב|סעיף 39ב לחוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}} ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|אגרת רישיון נהיגה ספורטיבית|תיקון: [הודעות]}}
{{ח:ת}} האגרה בעד רישיון לנהיגה ספורטיבית לפי {{ח:חיצוני|חוק הנהיגה הספורטיבית#סעיף 7|סעיף 7 לחוק}} או חידושו לשנה, תהיה 56 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לאפריל 2010; החל מאפריל 2014, 61 ש״ח)}}.

{{ח:סעיף|1א|הנחה לחייל מילואים פעיל|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}}, חייל מילואים פעיל ישלם 50% מסכום האגרה הנקוב בתקנות אלה, בעד הגשת בקשה לרישיון לנהיגה ספורטיבית לפי {{ח:חיצוני|חוק הנהיגה הספורטיבית#סעיף 7|סעיף 7 לחוק}}; המועד הקובע לקביעת הזכאות להנחה, יהיה מועד הגשת הבקשה.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו, ”חייל מילואים פעיל“ – חייל מילואים כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שירות המילואים|בחוק שירות המילואים, התשס״ח–2008}}, המחזיק בתעודת משרת מילואים פעיל תקפה, ושפרטיו הועברו באופן ממוחשב למשרד התרבות והספורט על ידי משרד הביטחון לצורך תקנה זו בלבד.

{{ח:סעיף|2|החזרת אגרה}}
{{ח:ת}} הוכח להנחת דעתה של הרשות המוסמכת שבעל רישיון נהיגה ספורטיבית אינו מסוגל עוד מחמת נכות לנהוג בכלי תחרותי או נפטר בתקופת תוקפו של הרישיון, רשאית היא לבטל את הרישיון ולהחזיר למי שזכאי לכך את האגרה בשיעור של 1⁄12 מן האגרה ששולמה בעד כל חודש של יתרת תקופת תוקפו.

{{ח:סעיף|3|עדכון סכומים}}
{{ח:תת|(א)}} סכום האגרה הנקוב {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1}} ישתנה ב־1 באפריל של כל שנה (להלן – יום השינוי), לפי שיעור השינוי במדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן – המדד), בחודש ינואר שקדם ליום השינוי לעומת המדד שפורסם בחודש ינואר בשנה שקדמה לה.
{{ח:תת|(ב)}} סכום שהשתנה כאמור בתקנת משנה (א) יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב; סכום של מחצית השקל החדש יעוגל כלפי מעלה.
{{ח:תת|(ג)}} המנהל הכללי של משרד התרבות והספורט יפרסם בהודעה ברשומות את נוסח {{ח:פנימי|סעיף 1|תקנה 1}} כפי שהשתנתה עקב האמור בתקנות משנה (א) ו־(ב).

{{ח:חתימות|י״ט בתמוז התש״ע (1 ביולי 2010)}}
* '''לימור לבנת'''
שרת התרבות והספורט
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנהיגה הספורטיבית (הוראות בדבר נהיגה שאינה ספורטיבית בכלי תחרותי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנהיגה הספורטיבית (הוראות בדבר נהיגה שאינה ספורטיבית בכלי תחרותי), התש״ע–2010}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ע, 1422|תקנות הנהיגה הספורטיבית (הוראות בדבר נהיגה שאינה ספורטיבית בכלי תחרותי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6912.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנהיגה הספורטיבית#סעיף 12|סעיף 12(ד)}} {{ח:חיצוני|חוק הנהיגה הספורטיבית#סעיף 33|ו־33(ד)(1)}} {{ח:חיצוני|חוק הנהיגה הספורטיבית|לחוק הנהיגה הספורטיבית, התשס״ו–2005}} (להלן – החוק), בהתייעצות עם השר לביטחון הפנים ועם שרת התרבות והספורט, לאחר שהשתכנעתי כי בנהיגה כאמור בהוראות אלה, לא ייגרם כל סיכון לציבור, ובאישור ועדת החינוך התרבות והספורט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי תחרותי“ ו”רישיון כלי תחרותי“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|תקנות הנהיגה הספורטיבית (רישיון כלי תחרותי)|בתקנות הנהיגה הספורטיבית (רישיון כלי תחרותי), התש״ע–2010}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כלי תחרותי המיועד למסלול שאינו סגור“ – כלי תחרותי אשר על פי רישיונו אין הוא מוגבל לנסיעה במסלול סגור בלבד.

{{ח:סעיף|2|נהיגה שאינה ספורטיבית בכלי תחרותי}}
{{ח:ת}} ניתן לנהוג בכלי תחרותי שניתן עליו רישיון כלי תחרותי, נהיגה שאיננה נהיגה ספורטיבית, מאזור החניה הסמוך למוסך, מכון רישוי, מעבדה מוסמכת או כל מקום המיועד לבדיקת הכלי התחרותי, תיקונו או רישויו, וחזרה לאזור החניה האמור; והכל בכלי תחרותי שהובל לשם בדיקה, תיקון או רישוי אל מקום החניה וממנו על גבי עגלה נגררת או על גבי רכב מנועי מסחרי שנעשו בהם הסידורים המתאימים לצורך זה, ובלבד שמרחק הנסיעה לא יעלה על 100 מטרים.

{{ח:סעיף|3|נהיגה שאינה ספורטיבית בכלי תחרותי המיועד למסלול שאינו סגור}}
{{ח:ת}} מותר לאדם לנהוג בדרך שאינה מסלול מירוץ מאושר, בכלי תחרותי שניתן עליו רישיון כלי תחרותי והמיועד למסלול שאינו סגור, לצורך הגעה למסלול מירוץ מאושר, עזיבתו או לצורך בדיקת כשירותו הטכנית של הכלי התחרותי לקראת מירוץ, ובלבד שיתקיימו בנהיגה כל אלה:
{{ח:תת|(1)}} היא במהירות סבירה בהתחשב בתנאי הדרך והתנועה בה, ובאופן שלנהג תהיה השליטה המוחלטת ברכב;
{{ח:תת|(2)}} היא לשם חציית הכביש ובין השעות 9:00 עד 24:00, בימים א׳ עד ה׳ שאינם חלים בחג או במועד, או בימים שישי ושבת ובימי חג או מועד – בין השעות 5:00 עד 24:00;
{{ח:תת|(3)}} היא בדרך הקצרה ביותר שבין הכביש הקרוב ביותר למסלול המירוץ המאושר לבין מסלול המירוץ המאושר, ובלבד שהכלי התחרותי הובל לשם על גבי עגלה נגררת או על גבי רכב מנועי מסחרי שנעשו בהם הסידורים המתאימים לצורך זה.

{{ח:סעיף|4|תחולת הוראות}}
{{ח:ת}} על נהיגה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בתקנות 2}} {{ח:פנימי|סעיף 3|ו־3}}, יחולו כל ההוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|פקודת התעבורה}}, למעט ההוראות שעניינן רישיון רכב על פי {{ח:חיצוני|פקודת התעבורה|אותה פקודה}}, וכן יחול על נהיגה כאמור החיוב בפוליסת ביטוח לפי {{ח:חיצוני|פקודת ביטוח רכב מנועי|פקודת ביטוח רכב מנועי [נוסח חדש], התש״ל–1970}}, כאמור {{ח:חיצוני|פקודת ביטוח רכב מנועי#סעיף 51א|בסעיף 51א לפקודה האמורה}}.

{{ח:חתימות|כ״ג בתמוז התש״ע (5 ביולי 2010)}}
* '''ישראל כ״ץ'''
שר התחבורה והבטיחות בדרכים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנוטריונים (עתקים שייגנזו בארכיון המרכזי)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנוטריונים (עתקים שייגנזו בארכיון המרכזי), תשל״ז–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר עתקים של מסמכים שישלחו לארכיון המרכזי}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ז, 2105|תקנות הנוטריונים (עתקים שייגנזו בארכיון המרכזי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3734.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוטריונים#סעיף 30|סעיף 30}} {{ח:חיצוני|חוק הנוטריונים|לחוק הנוטריונים, תשל״ו–1976}}, ושאר הסמכויות הניתנות לי לפי כל דין, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|סוגי המסמכים שיישלחו לארכיון המרכזי למסמכים נוטריוניים}}
{{ח:תת|(א)}} המסמכים שעותק מהם בצירוף עותק האישור הנוטריוני שניתן לגביהם יישלח לארכיון המרכזי למסמכים נוטריוניים, הם מסמכים שחתם עליהם אדם בפני נוטריון, והם –
{{ח:תתת|(1)}} יפויי־כח;
{{ח:תתת|(2)}} חוזים;
{{ח:תתת|(3)}} צוואות;
{{ח:תתת|(4)}} שטרי משכון;
{{ח:תתת|(5)}} כתבי התחייבות;
{{ח:תתת|(6)}} הודאות חוב;
{{ח:תתת|(7)}} מסמכים אחרים שיש בהם בגלל האמור בהם כדי ליצור זכויות או חובות, לשנותן או לבטלן.
{{ח:תת|(ב)}} נוטריון ישלח לארכיון המרכזי גם הודעה על עריכת מסמכים כאמור.

{{ח:סעיף|2|תחולה}}
{{ח:ת}} תקנות אלה יחולו על מסמכים שיערכו החל מיום הקמתו של הארכיון המרכזי למסמכים נוטריוניים.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הנוטריונים (עתקים שייגנזו בארכיון המרכזי), תשל״ז–1977“.

{{ח:חתימות|ג׳ בתמוז תשל״ז (19 ביוני 1977)}}
* '''חיים י׳ צדוק'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנוטריונים (שכר שירותים נוטריוניים הניתנים בבית המשפט)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנוטריונים (שכר שירותים נוטריוניים הניתנים בבית המשפט), תשל״ח–1977}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שכר בעד שירותים נוטריוניים הניתנים בבית המשפט}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשל״ח, 428|תקנות הנוטריונים (שכר שירותים נוטריוניים הניתנים בבית המשפט)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-3793.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוטריונים#סעיף 46|סעיף 46}} {{ח:חיצוני|חוק הנוטריונים|לחוק הנוטריונים, תשל״ו–1976}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 1|סעיף 1(ב) לחוק{{ח:הערה|־}}יסוד: משק המדינה}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|שכר בעד שירותים נוטריוניים הניתנים בבית המשפט}}
{{ח:ת}} מינה שר המשפטים עובד המדינה הממלא תפקיד בבית משפט, לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוטריונים#סעיף 50|סעיף 50 לחוק הנוטריונים, תשל״ו–1976}}, להשתמש בסמכויות נוטריון, יגבה אוצר המדינה בעד השירותים שאותו עובד יתן מכח מינויו, את השכר שנקבע למתן שירותים אלה {{ח:חיצוני|תקנות הנוטריונים (שכר שירותים)|בתקנות הנוטריונים (שכר שירותים), תשל״ז–1977}}.

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה באחד לחודש אחרי פרסומן.

{{ח:סעיף|3|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הנוטריונים (שכר שירותים נוטריוניים הניתנים בבית המשפט), תשל״ח–1977“.

{{ח:חתימות|כ״ו בכסלו תשל״ח (6 בדצמבר 1977)}}
* '''שמואל תמיר'''
שר המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (נוסח הודעה לקטין חשוד על זכויותיו בטרם חקירתו)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (נוסח הודעה לקטין חשוד על זכויותיו בטרם חקירתו), התשע״ג–2013}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשע״ג, 1576|תקנות הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (נוסח הודעה לקטין חשוד על זכויותיו בטרם חקירתו)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7277.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)#סעיף 9ט|סעיף 9ט(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול)|לחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), התשל״א–1971}}, ובהסכמת השר לביטחון הפנים, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|נוסח הודעה}}
{{ח:ת}} נוסח הודעת חוקר לקטין חשוד על זכויותיו יהיה כמפורט להלן:
{{ח:ת}} '''יש לך זכות לשתוק בחקירה, אך עליך לדעת שייתכן שבית משפט יביא בחשבון את שתיקתך; כל מה שתגיד בחקירה מתועד וייתכן שיובא לבית משפט.'''
{{ח:ת}} '''יש לך זכות להתייעץ עם עורך דין ולדבר אתו ביחידות לפני תחילת החקירה.'''
{{ח:ת}} הוחלט לדחות התייעצות עם עורך דין, ימסור החוקר: '''בדרך כלל קיימת זכות להתייעצות עם עורך דין לפני תחילת החקירה, אך החלטנו, בהתאם לחוק, לדחות במקרה שלך את מתן הזכות, לזמן מוגבל.'''
{{ח:ת}} היה הקטין עצור או שיש כוונה לעצרו, ימסור החוקר: '''אם אין לך עורך דין, יש מקרים שבהם יוכל להיפגש אתך, בלא תשלום, עורך דין מטעם הסניגוריה הציבורית. אם אתה מעוניין בכך אעביר את הבקשה שלך לבדיקתם.'''
{{ח:ת}} לגבי קטין שאינו עצור ושקמה לו זכות להודעה להוריו על חקירתו: '''יש לך זכות להתייעץ, ככל האפשר, לפני החקירה, עם אחד ההורים או עם קרוב משפחה אחר שמלאו לו שמונה עשרה שנים או עם אדם אחר הקרוב אליך שמלאו לו שמונה עשרה שנים. כמו כן, יש לך זכות שאחד מאלה יהיה אתך בחקירה. אתה יכול לבקש לוותר על זכות זו אם יש לך סיבה לכך.'''
{{ח:ת}} הוחלט שלא לאפשר את נוכחות ההורה בחקירה, ימסור החוקר: '''בדרך כלל קיימת זכות שהורה או קרוב משפחה אחר יהיה נוכח בחקירה, אך החלטנו, בהתאם לחוק, שלא לאפשר במקרה שלך את הנוכחות שלהם בחקירה.'''

{{ח:סעיף|2|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה שלושה חודשים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ז׳ באב התשע״ג (14 ביולי 2013)}}
* '''ציפי לבני'''
שרת המשפטים
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנכים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנכים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה), התשמ״א–1981}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״א, 1232|תקנות הנכים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4254.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ב, 207|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4280.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ד, 526|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4559.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 1149|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4795.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 964|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5120.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 1246|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5292.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 1168|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5613.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 740|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6327.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 330|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7898.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 2198|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10026.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 978|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10539.pdf}}, {{ח:תיבה|1235|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10615.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
מכוח סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 14|סעיפים 14(ב) ו־(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 48|ו־48}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|לחוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הסכום המקסימלי לניכוי|תיקון: תשמ״ב, תשמ״ד, תשמ״ח, תש״ן, תשנ״ד, תשס״ד, תשע״ח, תשפ״ב, תשפ״ג, תשפ״ג־2}}
{{ח:ת}} הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמול חודשי של נכה הוא כפי שנקבע להלן:
{{ח:תת|(1)}} 28.44 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם ליולי 2004)}} על חשבון דמי חברות בארגון יציג (להלן – הארגון);
{{ח:תת|(2)}} 31 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לינואר 2022)}} על חשבון דמי השתתפות בביטוח חיים הדדי שסידר הארגון;
{{ח:תת|(3)}} 5.69 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם ליולי 2004)}} על חשבון תשלומים לקרן לעזרה הדדית של הארגון;
{{ח:תת|(4)}} 98.13 שקלים חדשים {{ח:הערה|(מתואם לאפריל 2023)}} על חשבון דמי השתתפות בביטוח סיעודי שסידר הארגון.

{{ח:סעיף|2|הצמדה למדד|תיקון: תשמ״ד, תשמ״ה, תשמ״ח, תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הסכומים הקבועים {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(1) עד (3)}} ישתנו ב־1 בינואר, ב־1 באפריל, ב־1 ביולי וב־1 באוקטובר של כל שנה לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(א1)}} הסכום הקבוע {{ח:פנימי|סעיף 1|בתקנה 1(4)}} ישתנה ב־16 בכל חודש לפי שיעור עליית המדד החדש לעומת המדד היסודי.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנה זו –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”יום העדכון“ – כל אחד מהמועדים הקבועים בתקנת משנה (א) או (א1), לפי העניין;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מדד“ – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד החדש“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”המדד היסודי“ – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם.
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה היא ביום כ״ח באייר התשמ״א (1 ביוני 1981).

{{ח:סעיף|4|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הנכים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה), התש״ם–1980 – בטלות.

{{ח:חתימות|ד׳ בתמוז התשמ״א (6 ביולי 1981)}}
* '''מנחם בגין'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנכים (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח חיים, בהוצאות ביטוח סיעודי ובהוצאות ביטוח בריאות משלים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנכים (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח חיים, בהוצאות ביטוח סיעודי ובהוצאות ביטוח בריאות משלים), התשס״ד–2004}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ד, 740|תקנות הנכים (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח חיים ובהוצאות ביטוח סיעודי)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6327.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 330|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7898.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 1465|הוראת שעה|https://olaw.org.il/takanot/takanot-9862.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ג, 1234|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-10615.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 43א|סעיפים 43א}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 48|ו־48}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|לחוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|השתתפות המדינה בדמי ביטוח למקרה מוות ובדמי ביטוח סיעודי|תיקון: תשע״ח, תשפ״ג}}
{{ח:ת}} נכה הזכאי לתגמול חודשי ושארגון יציג של נכים ערך לזכותו ביטוח חיים הדדי או ביטוח סיעודי הדדי, זכאי להשתתפות בדמי ביטוח מאוצר המדינה בסכום זהה לסכום הנקוב {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה)#סעיף 1|בתקנה 1(2)}} או {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה)#סעיף 1|בתקנה 1(4) לתקנות הנכים (הסכום המקסימלי שמותר לנכות מתגמוליו של נכה), התשמ״א–1981}}, לפי העניין.

{{ח:סעיף|1א||תיקון: תשפ״ב}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(פקעה).}}

{{ח:סעיף|1ב|השתתפות המדינה בדמי ביטוח בריאות משלים|תיקון: תשפ״ג}}
{{ח:ת}} המדינה תשתתף באופן מלא בעלות דמי ביטוח בריאות משלים ברובד בסיסי שערכה לנכה המקבל תגמול חודשי.

{{ח:סעיף|2|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הנכים (השתתפות המדינה בהוצאות ביטוח למקרה מותו של נכה), התשל״ו–1976 – בטלות.

{{ח:סעיף|3|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ביום ו׳ באייר התשס״ד (1 במאי 2004).

{{ח:חתימות|א׳ בתמוז התשס״ד (20 ביוני 2004)}}
* '''אריאל שרון'''
ראש הממשלה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנכים (מענק לנכים שדרגת נכותם 10 עד 19 אחוזים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנכים (מענק לנכים שדרגת נכותם 10 עד 19 אחוזים), התשנ״ו–1996}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ו, 821|תקנות הנכים (מענק לנכים שדרגת נכותם 10 עד 19 אחוזים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5748.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 4א|סעיפים 4א}}, {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 4ג|4ג}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 48|ו־48}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|לחוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}} (להלן – החוק), ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרה}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה, ”נכה“ – נכה שדרגת נכותו מ־10% עד 19% הזכאי לתגמולים בדרך של מענק, לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 4|סעיפים 4 עד 4ג לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תשלום מקדמה לנכה שדרגת נכותו 10% עד 19%}}
{{ח:ת}} שיעור המקדמה שקצין התגמולים רשאי לשלם לנכה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 4ג|סעיף 4ג לחוק}} יהיה סכום השווה למכפלת התגמול החודשי המשולם לפי דרגת נכות של 10% במספר החודשים שיחלפו עד למועד שנקבע לבדיקת הנכה לשם קביעת דרגת נכותו מחדש.

{{ח:סעיף|3|שיעור ניכוי מקדמה לנכה שנקבעה לו דרגת נכות העולה על 19%}}
{{ח:ת}} נכה שקיבל מקדמה ובבדיקה שנערכה לשם קביעת דרגת נכותו מחדש נקבעה לו דרגת נכות העולה על 19% והוא זכאי לתגמולים לפי דרגת הנכות החדשה שנקבעה, ינוכה מתגמוליו מדי חודש סכום שלא יעלה על עד פי ארבעה מסכום התגמול החודשי ששימש בסיס לקביעת סכום המקדמה שקיבל.

{{ח:סעיף|4|שיעור ניכוי מענק לנכה שנקבעה לו דרגת נכות העולה על 19%}}
{{ח:ת}} נכה שקיבל מענק ולאחר מכן נקבעה לו דרגת נכות העולה על 19% והוא זכאי לתגמולים לפי דרגת הנכות החדשה שנקבעה, ינוכה מתגמוליו מדי חודש סכום שלא יעלה על עד פי ארבעה מסכום התגמול החודשי ששימש בסיס לקביעת סכום המענק שקיבל.

{{ח:סעיף|5|חישוב סכום התגמול שינוכה}}
{{ח:ת}} לענין {{ח:פנימי|סעיף 3|תקנות 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}} סכום התגמול שינוכה יחושב לפי שיעור התגמול המעודכן שבתוקף ביום הניכוי.

{{ח:סעיף|6|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה ב־1 בחודש שלאחר פרסומן.

{{ח:חתימות|ל׳ בניסן התשנ״ו (19 באפריל 1996)}}
* '''שמעון פרס'''
שר הביטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (הליכים בפני קצין תגמולים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (הליכים בפני קצין תגמולים), התשנ״ה–1995}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ה, 1690|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (הליכים בפני קצין תגמולים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5694.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 820|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7487.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 31א|סעיפים 31א}}, {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 45|45}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 48|ו־48}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|לחוק הנכים (תגמולים ושיקום) התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|החלטת קצין התגמולים}}
{{ח:ת}} קצין התגמולים יחליט בבקשות לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 30|סעיף 30 לחוק}}, תוך תשעה חודשים, לאחר שהתובע קיים שני תנאים אלה:
{{ח:תת|(1)}} מסר מסמכים וראיות אחרות שדרש קצין התגמולים;
{{ח:תת|(2)}} התייצב לבדיקות.

{{ח:סעיף|2|הודעה על החלטה}}
{{ח:ת}} קצין התגמולים יודיע על החלטתו לתובע תוך 14 ימים מיום ההחלטה.

{{ח:סעיף|3|אופן מסירת החלטה|תיקון: תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} החליט קצין התגמולים שהתובע אינו זכאי לתגמול או להכרה כנכה כמבוקש, יצרף להודעה על החלטתו את חוות הדעת הרפואית או את פרוטוקול הועדה הרפואית שעליהם היא מסתמכת.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי הגורם המוסמך להחליט, מטעמים שיירשמו, ומשיקולים שלטובת הנבדק, כי אין לצרף את חוות הדעת הרפואית או את פרוטוקול הועדה הרפואית; החליט כך הגורם המוסמך, יהיה עורך דין או רופא מטעמו של התובע רשאי לקבל את חוות הדעת הרפואית או את פרוטוקול הועדה הרפואית.
{{ח:תת|(ג)}} בתקנה זו, ”הגורם המוסמך“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} קצין תגמולים, לאחר שהתייעץ עם רופא מומחה – אם מדובר בחוות דעת רפואית;
{{ח:תתת|(2)}} יושב ראש הוועדה הרפואית – אם מדובר בפרוטוקול בוועדה הרפואית.

{{ח:סעיף|4|כללים למתן מלווה לנכה}}
{{ח:ת}} הכיר קצין התגמולים בחייל משוחרר כנכה, אך טרם נקבעה לו דרגת נכות, יהיו הכללים למתן מלווה מאוצר המדינה, לפי בקשתו, כאמור {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 31א|בסעיף 31א לחוק}} כלהלן:
{{ח:תת|(1)}} היה התובע כשיר לעבודה – יינתן לו מלווה בשיעור של תגמול מחוסר פרנסה, אם הוא מחוסר פרנסה כאמור {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 6|בסעיף 6 לחוק}};
{{ח:תת|(2)}} לא היה התובע כשיר לעבודה מפאת נכותו – יינתן לו מילווה בשיעור של תגמול טיפול רפואי כאמור {{ח:חיצוני|תקנות הנכים (טיפול רפואי)|בתקנות הנכים (ט{{ח:הערה|י}}פול רפואי), התשי״ד–1954}}.

{{ח:סעיף|5|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

{{ח:חתימות|ט״ו בתמוז התשנ״ה (13 ביולי 1995)}}
* '''יצחק רבין'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (התיישנות זכויות)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (התיישנות זכויות), תשי״ז–1956}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר התיישנות זכויות}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ז, 266|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (התיישנות זכויות)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0647.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 32|הסעיפים 16א}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 48|ו־29}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|לחוק הנכים (תגמולים ושיקום), תש״ט–1949}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|התיישנות זכויות}}
{{ח:ת}} הזכות להגיש בקשה לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 30|סעיף 16(א)}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 30|או 16(ב) לחוק}} לגבי נכות הנובעת מאחת המחלות המפורטות {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת בטור א׳}} תתיישן בתאריך המאוחר משניים אלה:
{{ח:תת|(1)}} כתום שנתיים מיום שחרורו של הנכה משירותו הצבאי שבזמנו אירע המקרה שגרם לנכותו;
{{ח:תת|(2)}} כתום התקופה מהאבחון הראשון של המחלה כמצויין {{ח:פנימי|תוספת|בתוספת בטור ב׳}} על ידי אותה המחלה.

{{ח:סעיף|2|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (התיישנות זכויות), תשי״ז–1956“.

{{ח:קטע2|תוספת|תוספת}}

{{ח:סעיף*}}
{{ח:ת}}

{{מוקטן|טור א׳}} {{ש}} מחלה	{{מוקטן|טור ב׳}} {{ש}} שנים

{{דוכיווני | אפילפסיה טראומטיקה | (Epilepsia Traumatica) }}	ארבע

{{דוכיווני | המטומה סובדורלה | (Hematoma Subdurale) }}	אחת

{{דוכיווני | מורסה במוח או בריאות | (Brain Lung Abscess)}}	שתים

{{דוכיווני | התנוונות סרטנית | (Arcinomatous Degeneration)}}	שבע

{{ח:חתימות|י״ז בחשון תשי״ז (22 באוקטובר 1956)}}
* '''דוד בן־גוריון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות להסכמים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות להסכמים), תשט״ו–1955}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ערבויות להסכמי נכים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשט״ו, 578|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות להסכמים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0449.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ו, 1269|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0537.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 1634|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1609.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 2689|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1921.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 66|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2294.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 836|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2345.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 1229|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5616.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 45|הסעיפים 28}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 48|ו־29}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|לחוק הנכים (תגמולים ושיקום), תש״ט–1949}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשט״ו, תשכ״ד, תשכ״ו, תשכ״ט, תשנ״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מוסמכת“ – ראש היחידה לתגמולים והטבות באגף השיקום במשרד הבטחון ביחד עם ראש מערכת חשבונאות שיקום והנצחה באגף הכספים במשרד הבטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיקום“ – פעולה המכוונת לספק לנכה תעסוקה ומקור־הכנסה, שביחד עם הכנסות הנכה מכל מקור אחר תהיה מספקת כדי מחייתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בעל נכס“ – אדם המעניק לנכה זכות בנכסי דלא ניידי לשם מגורים או עסק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נותן עבודה“ – אדם המספק לנכה תעסוקה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם“ –
{{ח:תתת|(1)}} הסכם בין נכה לבין נותן עבודה שנושאו המצאת שיקום לנכה, או
{{ח:תתת|(2)}} הסכם בין נכה לבין בעל נכס שנושאו המצאת דיור או מקום לשיקום לנכה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – נכה שדרגת נכותו היא 10% או למעלה מזה.

{{ח:סעיף|2|מתן ערבות}}
{{ח:תת|(א)}} ראתה רשות מוסמכת כי נכה זקוק לשם שיקומו או דיורו להסכם שאין להשיגו אלא על ידי מתן ערבות בסכום מסויים כדי להבטיח קיום ההוראות של אותו הסכם על ידי הנכה וכי אין לאותו נכה אפשרות להמציא ערבות מתאימה אחרת, רשאית היא לערוב בשם המדינה לכך שהנכה יקיים הוראות אותו הסכם.
{{ח:תת|(ב)}} ערבות לפי תקנה זו תינתן לפי התנאים שתקבע הרשות המוסמכת, ובלבד שההסכם שבקשר אתו ניתנה הערבות יבטיח לנכה את שיקומו או את דיורו, הכל לפי הענין.
{{ח:תת|(ג)}} נכה שהפר הוראה מהוראות תקנה זו או תנאי מתנאי הערבות או ההסכם, חייב לשלם למדינה מיד ובבת־אחת את כל הסכום שהמדינה חייבת או עלולה להיות חייבת בתוקף הערבות שניתנה כאמור.

{{ח:סעיף|3|החלטה סופית}}
{{ח:ת}} החלטת הרשות המוסמכת בענין ערבות היא סופית.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות להסכמים), תשט״ו–1955“.

{{ח:חתימות|כ״ב בטבת תשט״ו (16 בינואר 1955)}}
* '''פנחס לבון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לנכים)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לנכים), תשי״ד–1954}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר ערבויות למילוות לנכים}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשי״ד, 888|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לנכים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0452.pdf}}; {{ח:תיבה|תשט״ו, 1269|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-0537.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ד, 1634|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לנכים)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1609.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ו, 2690|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-1921.pdf}}; {{ח:תיבה|תשכ״ט, 66|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2294.pdf}}, {{ח:תיבה|836|תיקון מס׳ 2|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2945.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ן, 462|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5225.pdf}}; {{ח:תיבה|תשנ״ד, 1229|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5616.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 45|הסעיפים 28}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 48|ו־29}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|לחוק הנכים (תגמולים ושיקום), תש״ט–1949}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשט״ו, תשכ״ד, תשכ״ו, תשכ״ט, תשכ״ט־2, תש״ן, תשנ״ד}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות מוסמכת“ – ראש היחידה לתגמולים והטבות באגף השיקום במשרד הבטחון ביחד עם ראש מערכת חשבונאות שיקום והנצחה באגף הכספים במשרד הבטחון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן“ – קרן שהמדינה משתתפת בה או ערבה להפסדיה, לרבות בנק או אגודה שיתופית לאשראי, שהמדינה העמידה לרשותה כספים למימון מילוות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיקום“ – פעולה המכוונת להמציא לנכה תעסוקה ומקור הכנסה, שביחד עם הכנסות הנכה מכל מקור אחר תהיה מספקת כדי מחייתו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דיור“ – לרבות שיכון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מימון“ – המצאת אמצעים כספיים הדרושים לפעולת השיקום או הדיור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נכה“ – נכה שדרגת נכותו היא 10% או למעלה מזה.

{{ח:סעיף|2|מתן ערבות}}
{{ח:תת|(א)}} מצאה רשות מוסמכת כי נכה זקוק לשם שיקומו או דיורו למימון שאין להשיגו אלא בדרך של מילווה מקרן וכי אין לו אפשרות להמציא ערבים מתאימים שבלעדיהם אין לקבל את המילווה, רשאית היא לערוב בשם המדינה בפני הקרן למילווה האמור.
{{ח:תת|(ב)}} ערבות לפי תקנה זו תינתן לפי התנאים שתקבע הרשות המוסמכת, ובלבד שהנכה ישתמש בכספי המילווה אך ורק למטרה שלמענה נועד המילווה.
{{ח:תת|(ג)}} נכה שהפר הוראה מהוראות תקנה זו או תנאי מתנאי הערבות או המילווה, חייב לשלם למדינה מיד ובבת אחת כל סכום שהמדינה חייבת או עלולה להיות חייבת לקרן בתוקף ערבות שניתנה.

{{ח:סעיף|3|החלטה סופית}}
{{ח:ת}} החלטת הרשות המוסמכת בענין ערבות היא סופית.

{{ח:סעיף|4|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (ערבויות למילוות לנכים), תשי״ד–1954“.

{{ח:חתימות|י״ז באייר תשי״ד (20 במאי 1954)}}
* '''פנחס לבון'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (פגיעה בראש)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (פגיעה בראש), התש״ם–1980}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תש״ם, 1292|תקנות הנכים (תגמולים ושיקום) (פגיעה בראש)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4108.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 20א|סעיפים 20א{{ח:הערה|(2)}}(ג)}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 48|ו־48}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|לחוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}} (להלן – החוק), אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|פגיעה בראש}}
{{ח:ת}} ”פגיעה בראש“ לענין {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 20א|סעיף 20א(ג) לחוק}} תיחשב פגיעה בראש עם נזק מוחי כתוצאה מחבלה חיצונית ואשר נקבעה לה דרגת נכות של 90% או יותר.

{{ח:חתימות|ב׳ באדר התש״ם (19 בפברואר 1980)}}
* '''עזר ויצמן'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנכים (תוספת לתגמולים בשל גיל)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנכים (תוספת לתגמולים בשל גיל), התשנ״ט–1999}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשנ״ט, 895|תקנות הנכים (תוספת לתגמולים בשל גיל)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-5979.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 7ג|סעיפים 7ג}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 48|ו־48}} {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)|לחוק הנכים (תגמולים ושיקום), התשי״ט–1959 [נוסח משולב]}} (להלן – החוק) ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|תשלום תוספת לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 7ג|סעיף 7ג(א) ו־(ב)}}}}
{{ח:ת}} נכה בן 55 שנים או יותר שדרגת נכותו 50% או יותר, וכן נכה שנקבעה לו דרגת נכות 100% מיוחדת, תשולם לו תוספת לתגמוליו לפי גילו, כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} מ־55 שנים עד 57 שנים – 7% מן השכר הקובע כאמור {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק}} (להלן – השכר הקובע);
{{ח:תת|(2)}} עולה על 57 שנים עד 59 שנים – 14% מן השכר הקובע;
{{ח:תת|(3)}} עולה על 59 שנים – 21% מן השכר הקובע.

{{ח:סעיף|2|תשלום תוספת לתגמולים לפי {{ח:חיצוני|חוק הנכים (תגמולים ושיקום)#סעיף 7ג|סעיף 7ג(ב1)}}}}
{{ח:ת}} נכה בן 57 שנים או יותר שדרגת נכותו היא מ־40% עד 49%, תשולם לו תוספת לתגמוליו לפי גילו, כמפורט להלן:
{{ח:תת|(1)}} מ־57 שנים עד 59 שנים – 7% מן השכר הקובע;
{{ח:תת|(2)}} עולה על 59 שנים – 14% מן השכר הקובע.

{{ח:סעיף|3|ביטול}}
{{ח:ת}} תקנות הנכים (תוספת תגמולים בשל גיל לנכה בתפקודי היציבה וההליכה ולנכה בעל דרגת נכות 100% מיוחדת), התשמ״ד–1984 – בטלות.

{{ח:סעיף|4|תחילה}}
{{ח:ת}} תחילתה של {{ח:פנימי|סעיף 2|תקנה 2}} ביום ג׳ בטבת התשנ״ח (1 בינואר 1998) והיא תחול על תגמול המשתלם בעד יום התחילה ולאחריו.

{{ח:חתימות|כ״ה באייר התשנ״ט (11 במאי 1999)}}
* '''משה ארנס'''
שר הבטחון
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנמלים (החלת תקנות בנמל חדרה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנמלים (החלת תקנות בנמל חדרה), התשמ״ד–1984}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשמ״ד, 920|תקנות הנמלים (החלת תקנות בנמל חדרה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4592.pdf}}, {{ח:תיבה|2463|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4694.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ה, 806|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-4772.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 1668|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-7161.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 2570|תיקון|https://olaw.org.il/takanot/takanot-12041.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 38|סעיפים 38}} {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 60|ו־60}} {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים|לפקודת הנמלים [נוסח חדש], התשל״א–1971}}, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ב}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקנות הנמלים“ – {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים|תקנות הנמלים, התשל״א–1971}}, למעט הוראות {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#פרק 17 סימן ה|סימנים ה׳ עד ט׳}}, {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#פרק 17 סימן יא|י״א}}, {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#פרק 17 סימן יד|י״ד}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#פרק 17 סימן טו|ו{{ח:הערה|־}}ט״ו בפרק שבעה עשר}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנמל“ – נמל חדרה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”יום שינוי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השער היסודי“ – {{ח:הערה|(נמחקה);}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השער היציג“ – {{ח:הערה|(נמחקה).}}

{{ח:סעיף|2|החלת {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים|תקנות הנמלים}}}}
{{ח:ת}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים|תקנות הנמלים}} יחולו גם בנמלים בשינויים המחוייבים מכך שהנמל אינו נמל של רשות הנמלים, ולענין זה כל סמכות הנתונה {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים|בתקנות הנמלים}} לרשות הנמלים תהיה נתונה לגבי הנמל לממונה על הנמלים.

{{ח:סעיף|3|אגרת רציף|תיקון: תשמ״ד, תשע״ב, תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} בעד מטען של פחם העובר את הרציף בנמל ישלם בעל כלי שיט למנהל הנמל אגרת רציף בסכום של 25 שקלים חדשים לטון {{ח:הערה|(מתואם לשנת 2025)}}.
{{ח:תת|(ב)}} סכום אגרה הנקוב בתקנת משנה (א) ישתנה ב־1 בינואר של כל שנה (להלן – יום השינוי), לפי שיעור השינוי של מדד המחירים לצרכן שפרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (להלן – המדד), בחודש נובמבר שקדם ליום השינוי, לעומת המדד שפרסמה בחודש נובמבר שקדם ליום השינוי הקודם; סכומים שהשתנו כאמור יעוגלו לעשירית השקל החדש הקרובה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה על הנמלים רשאי ליתן פטור מלא או חלקי למטען מחובת תשלום אגרת רציף במידה הנחוצה לאזן את הכנסותיו והוצאותיו השנתיות של הנמל.

{{ח:סעיף|4||תיקון: תשמ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטלה).}}

{{ח:חתימות|כ״ט בשבט התשמ״ד (2 בפברואר 1984)}}
* '''חיים קורפו'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנמלים (רישיונות כניסה לנמל) (הוראת שעה)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנמלים (רישיונות כניסה לנמל) (הוראת שעה), התשס״ה–2005}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשס״ה, 536|תקנות הנמלים (רישיונות כניסה לנמל) (הוראת שעה)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-6374.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכויותי לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים#סעיף 60|סעיף 60(1)}} {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים|לפקודת הנמלים [נוסח חדש], התשל״א–1971}} (להלן – הפקודה), {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 31|וסעיפים 31}} {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 32|ו־32(א)}} {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|לחוק רשות הספנות והנמלים, התשס״ד–2004}} (להלן – החוק), ולאחר התייעצות עם רשות הספנות והנמלים, כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|בחוק}}, אני מתקין תקנות אלה:
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת נמל“ – כל אחת מהחברות המנויות להלן, שהוסמכה להיות חברת נמל לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 10|סעיף 10 לחוק}} –
{{ח:תתת|(1)}} חברת נמל חיפה בע״מ;
{{ח:תתת|(2)}} חברת נמל אשדוד בע״מ;
{{ח:תתת|(3)}} חברת נמל אילת בע״מ;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת הפיתוח והנכסים“ – חברת נמלי ישראל – פיתוח ונכסים בע״מ, שהוסמכה לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 9|סעיף 9 לחוק}} להיות חברת הפיתוח והנכסים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל נמל“, מי שהשר מינהו למנהל נמל לפי {{ח:חיצוני|פקודת הנמלים|הפקודה}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”נמל“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} נמל חיפה;
{{ח:תתת|(2)}} נמל אשדוד;
{{ח:תתת|(3)}} נמל אילת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רשות הנמלים“ – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|בחוק}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”רישיון כניסה“ – רשיון כניסה לנמל שניתן בידי מנהל גמל לפי {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 4|תקנה 4}} {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 5|או 5 לתקנות הנמלים, התשל״א–1971}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שטח חברת נמל“ – שטח בתחום נמל שחברת הפיתוח והנכסים העמידה לשימוש חברת הנמל הנוגעת בדבר לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים#סעיף 9|סעיף 9(ב)(2) לחוק}}.

{{ח:סעיף|2|תוקף רישיונות כניסה}}
{{ח:ת}} רישיון כניסה שהיה בתוקף ערב תחילת {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|החוק}}, יעמוד בתוקפו בכפוף לתנאי הרישיון, ויראו אותו כאילו ניתן בידי חברת הנמל הפועלת בנמל שאל תחומו מתייחס הרישיון, לגבי שטח אותה חברת הנמל.

{{ח:סעיף|3|תוקף רישיון משולב}}
{{ח:ת}} רשיון כניסה המתיר כניסה לתחומו של יותר מנמל אחד שהיה בתוקף ערב תחילת {{ח:חיצוני|חוק רשות הספנות והנמלים|החוק}} יעמוד בתוקפו בכפוף לתנאי הרישיון, ויראו אותו כאילו ניתן בידי כל אחת מחברות הנמל הפועלות בנמלים שאל תחומם מתייחס הרישיון, לגבי שטחי אותן חברות הנמל.

{{ח:סעיף|4|תוקף}}
{{ח:ת}} תוקפן של תקנות אלה מיום ח׳ באדר א׳ התשס״ה (17 בפברואר 2005) עד יום ל׳ בכסלו התשס״ו (31 בדצמבר 2005).

{{ח:חתימות|ח׳ באדר א׳ התשס״ה (17 בפברואר 2005)}}
* '''מאיר שטרית'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]
תקנות הנמלים (שימוש במרצף)

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|תקנות הנמלים (שימוש במרצף), תשכ״ז–1967}}
{{ח:קטע3||תקנות בדבר שימוש במרצף}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:תיבה|ק״ת תשכ״ז, 2604|תקנות הנמלים (שימוש במרצף)|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2057.pdf}}, {{ח:תיבה|2670|ת״ט|https://olaw.org.il/takanot/takanot-2060.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:מבוא}}
בתוקף סמכותי לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות הנמלים#סעיף 21|סעיף 21(ב)}} {{ח:חיצוני|חוק רשות הנמלים|לחוק רשות הנמלים, תשכ״א–1961}}, ובאישור הממשלה, אני מתקין תקנות אלה:

{{ח:מפריד}}
{{ח:הערה|לפי {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים#סעיף 291|תקנה 291 לתקנות הנמלים, תשל״א–1971}} (כפי שתוקנה בתקנה 41 לתקנות הנמלים (תיקון), התשע״ח–2017) ולפי {{ח:חיצוני|תקנות הנמלים (החלת תקנות בנמל חדרה)|תקנות הנמלים (החלת תקנות בנמל חדרה), התשמ״ד–1984}}, תקנות אלו לא יחולו על נמלי חיפה, אשדוד, אילת, אשקלון וחדרה. התקנות ימשיכו לחול על נמלי טבריה, יפו, עכו ותל־אביב.}}
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשכ״ז}}
{{ח:ת}} בתקנות אלה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מִרצָף“ – שטח הנמל שבין הקו העובר דרך הקירות החיצוניים של המחסנים הקרובים לים ובין הים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מתן שימוש במרצף“ – ייחוד מרצף, שארכו ליד קו המים הוא 100 מטר לפחות, לתקופה רצופה של 14 יום לפחות לצורך שינוע טובין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל הנמל“ – מנהל הנמל בו ניתן השימוש במרצף.

{{ח:סעיף|2|הוראה בדבר מתן שימוש}}
{{ח:ת}} מנהל הנמל רשאי להורות על מתן שימוש במרצף לפי תקנות אלה אם הדבר דרוש לדעתו לשם עבודתו התקינה של הנמל, וכן להתלותו או לבטלו, לכלול בו תנאים ובכל עת לשנותם או להוסיף עליהם.

{{ח:סעיף|3|אגרה}}
{{ח:ת}} הורה המנהל על מתן שימוש במרצף ישלם מי שיוחד לו המרצף למנהל הנמל אגרה בשיעור של 330 לירות בעד כל מטר אורך של מרצף לתקופה של חודש ימים או חלק ממנו.

{{ח:סעיף|4|שמירת דינים}}
{{ח:ת}} תקנות אלה באות להוסיף על הוראות כל דין אחר.

{{ח:סעיף|5|השם}}
{{ח:ת}} לתקנות אלה ייקרא ”תקנות הנמלים (שימוש במרצף), תשכ״ז–1967“.

{{ח:חתימות|כ״ה באייר תשכ״ז (4 ביוני 1967)}}
* '''משה כרמל'''
שר התחבורה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]