חוק סליקת שיקים

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק סליקת שיקים, התשע״ו–2016}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2002353}} {{ח:תיבה|ס״ח תשע״ו, 536|חוק סליקה אלקטרונית של שיקים|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_321435.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ח, 8|תיקון|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_395582.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 310|חוק סליקת שיקים ושיקים ללא כיסוי (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_597194.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשע״ח, תשפ״א}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק“ – תאגיד בנקאי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, המקבל פיקדונות כספיים בחשבונות עובר ושב כדי לשלם מהם בשיק לפי דרישה, וכן בנק הדואר ובנק ישראל;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק גובה“ – בנק המציג שיק לפירעון;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק הדואר“ – החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה את השירותים הכספיים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הדואר|באותו חוק}} מטעם החברה הבת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יא|בסעיף 88יא לחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק הדואר“ – {{ח:הערה|(החל מהיום הקובע לתחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|חוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}}, ביום 31.12.2026):}} החברה הבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”בנק נמשך“ – בנק ששיק משוך עליו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הבנקאות (שירות ללקוח)“ – {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)|חוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ״א–1981}}
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק הדואר“ – {{ח:חיצוני|חוק הדואר|חוק הדואר, התשמ״ו–1986}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חומר מחשב“, ”מחשב“ ו”פלט“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק המחשבים|בחוק המחשבים, התשנ״ה–1995}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מסר אלקטרוני“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק חתימה אלקטרונית|בחוק חתימה אלקטרונית, התשס״א–2001}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הנגיד“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל|בחוק בנק ישראל, התש״ע–2010}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סריקה ממוחשבת של שיק“ – הליך טכנולוגי המעתיק שיק משני צדיו לחומר מחשב באופן שניתן לאחזר ממנו תוצר קריא הזהה בתוכנו ובצורתו למקור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיק“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת השטרות#סעיף 73|בסעיף 73 לפקודת השטרות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שרטוט“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|פקודת השטרות#סעיף 76|בסעיף 76 לפקודת השטרות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיק ממוחשב“ – חומר מחשב שהוא תוצר של סריקה ממוחשבת של שיק;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”השר“ – שר המשפטים.

{{ח:סעיף|2|סליקה אלקטרונית של שיקים|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת השטרות#סעיף 44|בסעיף 44 לפקודת השטרות}}, הצגה לפירעון של שיק הנקוב במטבע ישראלי, בידי בנק גובה לבנק נמשך תיעשה באמצעות הצגת שיק ממוחשב בתקשורת מחשבים בהתקיים אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} השיק הופקד לגבייה בבנק הגובה;
{{ח:תתת|(2)}} השיק הממוחשב הועבר לגבייה בבנק הגובה, ובלבד שהשיק משורטט ומודפסות או רשומות עליו מילים האוסרות את העברתו.
{{ח:תת|(א1)}} הצגה לפירעון של שיק שאינו נקוב במטבע ישראלי, יכול שתיעשה באמצעות הצגת שיק ממוחשב בתקשורת מחשבים לפי הוראות סעיף קטן (א); השר, בהסכמת הנגיד, רשאי לקבוע בתקנות התאמות להוראות לפי חוק זה הנדרשות לסליקה אלקטרונית של שיק כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} סירב הבנק הנמשך לפרוע שיק ממוחשב שהוצג לו כאמור בסעיף קטן (א), מכל סיבה שהיא, ישלח לבנק הגובה מסר אלקטרוני שבו מצוינת סיבת הסירוב; הבנק הגובה והבנק הנמשך ימסרו ללקוחותיהם הודעה על סירוב הבנק הנמשך לפרוע שיק ממוחשב כאמור, ואת סיבת הסירוב, באופן שבו הוא נוהג למסור לאותו לקוח הודעות.
{{ח:תת|(ג)}} בנק ימסור ללקוח הזכאי לכך, לפי דרישתו, פלט של השיק הממוחשב שמצוינת בו סיבת הסירוב ושם הבנק הגובה.

{{ח:סעיף|3|קבילות בהליך משפטי}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור בכל דין, פלט של שיק ממוחשב שמתקיימים לגביו כל אלה ייחשב לשיק, ויהווה ראיה קבילה להוכחת אמיתות תוכנו בכל הליך משפטי:
{{ח:תתת|(1)}} חומר המחשב שממנו הופק הפלט נשמר בצורה מהימנה מעת יצירתו;
{{ח:תתת|(2)}} דרך הפקת הפלט יש בה כדי להעיד שהוא זהה בתוכנו לחומר המחשב שממנו הופק;
{{ח:תתת|(3)}} תהליך ההמרה לחומר מחשב היה תהליך המרה אמין;
{{ח:תתת|(4)}} הבנק נוקט, באורח סדיר, אמצעי הגנה סבירים מפני חדירה לחומר מחשב ומפני שיבוש בעבודת המחשב.
{{ח:תת|(ב)}} לעניין סעיף קטן (א), הנגיד רשאי לקבוע בכללים, בהסכמת השר, הוראות לעניין סריקה ממוחשבת של שיק, אופן שמירתו של שיק ממוחשב והליך הפקת הפלט של שיק כאמור.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי סליקת שיקים (סריקה, שמירה והפקת פלט של שיק ממוחשב)|כללי סליקת שיקים (סריקה, שמירה והפקת פלט של שיק ממוחשב), התשע״ז–2016}}.}}

{{ח:סעיף|4|חובת שמירת שיקים ושיקים ממוחשבים}}
{{ח:ת}} הנגיד, בהסכמת השר לביטחון הפנים, בהתייעצות עם השר ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, יקבע כללים לעניין חובת שמירת השיקים שהוצגו לפירעון לפי {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2}}, אופן שמירתם ותקופת השמירה, בהתחשב, בין השאר, בסכום השיק, וכן כללים לעניין חובת שמירת שיקים ממוחשבים.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|כללי סליקת שיקים (שמירת שיקים)|כללי סליקת שיקים (שמירת שיקים), התשע״ו–2016}}.}}

{{ח:סעיף|5|אחריות בשל נזק שנגרם עקב אי־שמירת שיק}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, הבנק יהיה אחראי כלפי לקוחו לנזק שנגרם עקב אי־שמירת שיק על ידו.

{{ח:סעיף|5א|החלת הוראות החוק לעניין שיקים המוצגים לפירעון או הנפרעים על ידי מוסד פיננסי זר|תיקון: תשע״ח}}
{{ח:תת|(א)}} השר, בהסכמת הנגיד ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי להחיל בתקנות את ההוראות לפי חוק זה בהתאמות שיקבע, לעניין שיק הנקוב במטבע ישראלי המוצג לפירעון –
{{ח:תתת|(1)}} בידי מוסד פיננסי זר, בעצמו או באמצעות גורם אחר מסוג שיקבע, לבנק נמשך;
{{ח:תתת|(2)}} בידי בנק גובה, בעצמו או באמצעות גורם אחר מסוג שיקבע, למוסד פיננסי זר שהשיק משוך עליו.
{{ח:תת|(ב)}} בתקנות לפי סעיף זה רשאי השר לקבוע התאמות שונות לעניין מוסדות פיננסיים זרים מסוגים שונים ולעניין גורמים שונים שהמוסדות האמורים או הבנקים הגובים פועלים באמצעותם כאמור בסעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”מוסד פיננסי זר“ – מוסד פיננסי שהתאגד מחוץ לישראל ואינו בנק, הרשאי לפי דין, לרבות דין זר, להציג שיק לפירעון או לפרוע שיק המשוך עליו, מסוג שקבע השר בתקנות לפי סעיף זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות סליקה אלקטרונית של שיקים (החלת הוראות לעניין מוסד פיננסי זר)|תקנות סליקה אלקטרונית של שיקים (החלת הוראות לעניין מוסד פיננסי זר), התשע״ח–2017}}.}}

{{ח:סעיף|5ב|העברת פעילות פיננסית של לקוח בין בנקים|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} הועברה פעילות פיננסית של לקוח מבנק מקורי לבנק קולט לפי הוראות {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 5ב1|סעיף 5ב1 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}}, יחולו לגבי ההעברה ההוראות שלהלן, עד תום התקופה שקבע הנגיד לעניין פעילות בשיק ובשיק ממוחשב לפי {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 5ב1|סעיף 5ב1(ג) לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}}:
{{ח:תתת|(1)|(א)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת השטרות#סעיף 3|בסעיפים 3}} {{ח:חיצוני|פקודת השטרות#סעיף 73|ו־73 לפקודת השטרות}}, הוצג לפירעון שיק המשוך על החשבון של אותו לקוח בבנק המקורי, יראו את הבנק הקולט לעניין כל דין, ממועד העברת הפעילות, כאילו היה הבנק הנמשך;
{{ח:תתתת|(ב)}} על אף האמור בפסקת משנה (א), הבנק הקולט רשאי לסרב לפרוע במזומן שיק שמתקיים לגביו האמור באותה פסקת משנה, שאינו משורטט;
{{ח:תתת|(2)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(א)}}, בנק קולט רשאי להציג לפירעון שיק כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|באותו סעיף}}, אף אם השיק הופקד לגבייה בבנק המקורי או אם השיק הממוחשב הועבר לגבייה בבנק המקורי.
{{ח:תת|(ב)}} הנגיד, בהסכמת שר המשפטים, רשאי לקבוע בכללים התאמות נוספות הנדרשות לשם העברת הפעילות הפיננסית של לקוח בין בנקים כאמור בסעיף קטן (א), שיחולו לגבי העברה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”בנק מקורי“ ו”בנק קולט“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (שירות ללקוח)#סעיף 5ב1|בסעיף 5ב1(ב) לחוק הבנקאות (שירות ללקוח)}}.

{{ח:סעיף|5ג|עיצום כספי|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} היה למפקח יסוד סביר להניח כי בנק הפר הוראה מההוראות לפי החוק כמפורט להלן, רשאי הוא להטיל עליו עיצום כספי בסך של 50,000 שקלים חדשים:
{{ח:תתת|(1)}} לא מסר ללקוח הודעה על סירוב הבנק הנמשך לפרוע שיק ממוחשב, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ב)}};
{{ח:תתת|(2)}} לא מסר ללקוח הזכאי לכך פלט של שיק ממוחשב, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(ג)}};
{{ח:תתת|(3)}} הפר הוראה מההוראות שנקבעו בכללים לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיף 3(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 4|או 4}}.
{{ח:תת|(ב)}} על עיצום כספי לפי סעיף זה לגבי בנק כמפורט להלן, יחולו ההוראות המפורטות לצדו:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי בנק שהוא תאגיד בנקאי כאמור {{ח:פנימי|סעיף 1|בהגדרה ”בנק“ שבסעיף 1}} (בסעיף זה – תאגיד בנקאי) – ההוראות לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 14ט|סעיפים 14ט עד 14טו לפקודת הבנקאות, 1941}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי בנק הדואר – ההוראות לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 109ב1|סעיפים 109ב1 עד 109ט1 לחוק הדואר}}, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת|(ג)}} בסעיף זה, ”המפקח“ – אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} לעניין תאגיד בנקאי – המפקח על הבנקים שמונה לפי {{ח:חיצוני|פקודת הבנקאות#סעיף 5|סעיף 5 לפקודת הבנקאות, 1941}};
{{ח:תתת|(2)}} לעניין בנק הדואר – המפקח לענייני השירותים הכספיים שמונה לפי {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יג|סעיף 88יג לחוק הדואר}}.

{{ח:סעיף|6|ביצוע ותקנות}}
{{ח:ת}} השר ממונה על ביצוע הוראות חוק זה והוא רשאי, בהסכמת הנגיד, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

{{ח:סעיף|7|תחילה וכללים ראשונים}}
{{ח:תת|(א)}} תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה).
{{ח:תת|(ב)}} כללים ראשונים לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיף 4}}, ייקבעו בתוך שישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.

{{ח:סעיף|8|הוראות שעה}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופה שמיום התחילה עד תום היום שלפני היום הקובע כמשמעותו לפי {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301460.pdf|סעיפים 56 ו־57(ג) לחוק הדואר (תיקון מס׳ 11), התשע״ב–2012}}, יקראו את ההגדרה ”בנק הדואר“ {{ח:פנימי|סעיף 1|שבסעיף 1 לחוק זה}} כך:
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ””בנק הדואר“ – החברה כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הדואר|בחוק הדואר, התשמ״ו–1986}}, בנותנה את השירותים הכספיים כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק הדואר|באותו חוק}} מטעם החברה הבת, כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הדואר#סעיף 88יא|בסעיף 88יא לחוק האמור}}.“
{{ח:תת|(ב)|(1)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 7|בסעיף 7}}, בתקופה של 18 חודשים מיום התחילה, יקראו את {{ח:פנימי|סעיף 2|סעיף 2(א)}}, כך שבמקום ”תיעשה“ יבוא ”יכול שתיעשה גם“.
{{ח:תתת|(2)}} נוכח השר כי הבנקים אינם ערוכים ליישומו של חוק זה בתום התקופה האמורה בפסקה (1), רשאי הוא, בהסכמת הנגיד ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, להאריך, בצו, את התקופה האמורה בשישה חודשים.

{{ח:חתימות|התקבל בכנסת ביום כ״ב בשבט התשע״ו (1 בפברואר 2016).}}
* '''בנימין נתניהו'''
ראש הממשלה
* '''איילת שקד'''
שרת המשפטים
* '''ראובן ריבלין'''
נשיא המדינה
* '''יולי יואל אדלשטיין'''
יושב ראש הכנסת
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]