חוק יסודות התקציב

{{ח:התחלה}}
{{ח:כותרת|חוק יסודות התקציב, התשמ״ה–1985}}

{{ח:פתיח-התחלה}}
{{ח:מאגר|2000697}} {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ה, 60|חוק יסודות התקציב|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_203744.pdf}}, {{ח:תיבה|136|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317389.pdf}}, {{ח:תיבה|202|תיקון מס׳ 15 לחוק בנק ישראל|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_210438.pdf}}; {{ח:תיבה|ח״ת תשמ״ו, 10|חוק התקציב לשנת הכספים 1986|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_562708.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשמ״ז, 128|ת״ט|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_ec_317831.pdf}}; {{ח:תיבה|ח״ת תשמ״ז, 260|חוק התקציב לשנת הכספים 1987|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_562710.pdf}}; {{ח:תיבה|תשמ״ח, 58|תיקון מס׳ 4|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_203745.pdf}}; {{ח:תיבה|ח״ת תשמ״ח, 510|חוק התקציב לשנת הכספים 1988|https://fs.knesset.gov.il/11/law/11_lsr_562722.pdf}}; {{ח:תיבה|ח״ת תשמ״ט, 18|חוק התקציב לשנת הכספים 1989|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_562724.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ן, 129|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_210812.pdf}}; {{ח:תיבה|ח״ת תש״ן, 12|חוק התקציב לשנת הכספים 1990|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_562726.pdf}}; {{ח:תיבה|ח״ת תשנ״א, 7|חוק התקציב לשנת הכספים 1990 (מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_562728.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״א, 124|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211727.pdf}}, {{ח:תיבה|130|חוק הסדרים במשק המדינה (יצירת תנאים לצמיחה ולקליטת העליה)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211728.pdf}}; {{ח:תיבה|ח״ת תשנ״א, 174|חוק התקציב לשנת הכספים 1991|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_562730.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ב, 34|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211707.pdf}}, {{ח:תיבה|40|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה) (מס׳ 2)|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211668.pdf}}; {{ח:תיבה|ח״ת תשנ״ב, 6|חוק התקציב לשנת הכספים 1992|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_562732.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ג, 10|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_203792.pdf}}, {{ח:תיבה|81|תיקון מס׳ 14|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211108.pdf}}, {{ח:תיבה|88|תיקון מס׳ 16|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211120.pdf}}, {{ח:תיבה|157|תיקון מס׳ 17|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211012.pdf}}; {{ח:תיבה|ח״ת תשנ״ג, 4|חוק התקציב לשנת הכספים 1993}}; {{ח:תיבה|ח״ת תשנ״ד, 6|חוק התקציב לשנת הכספים 1994|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_562731.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ה, 100|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211090.pdf}}, {{ח:תיבה|144|תיקון מס׳ 20|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211142.pdf}}, {{ח:תיבה|196|תיקון מס׳ 18 לחוק בנק ישראל|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_211165.pdf}}; {{ח:תיבה|ח״ת תשנ״ה, 12|חוק התקציב לשנת הכספים 1995|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_562734.pdf}}; {{ח:תיבה|ח״ת תשנ״ו, 4|חוק התקציב לשנת הכספים 1996|https://fs.knesset.gov.il/13/law/13_lsr_562753.pdf}}; {{ח:תיבה|ה”ח תשנ״ז, 3|חוק התקציב לשנת הכספים 1997|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_562735.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ז, 107|הודעה בדבר פרסום חוק התקציב לשנת הכספים 1997|https://olaw.org.il/laws/law-1620.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ח, 48|חוק להגברת הצמיחה והתעסוקה ולהשגת יעדי התקציב לשנת הכספים 1998 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211461.pdf}}; {{ח:תיבה|ח״ת תשנ״ט, 7|חוק התקציב לשנת הכספים 1999|https://fs.knesset.gov.il/14/law/14_lsr_211637.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תשנ״ט, 176|הודעה בדבר פרסום חוק התקציב לשנת הכספים 1999|https://olaw.org.il/laws/law-1710.pdf}}; {{ח:תיבה|ס״ח תש״ס, 99|חוק ההסדרים במשק מדינת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2000)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300181.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״א, 53|תיקון מס׳ 10 לחוק הכנסת (היועץ המשפטי לכנסת)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300285.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ב, 154|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2002)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300554.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ג, 151|חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003)|https://fs.knesset.gov.il/15/law/15_lsr_300607.pdf}}, {{ח:תיבה|495|חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2003 ו־2004)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299931.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ד, 140|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2004 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299603.pdf}}, {{ח:תיבה|402|תיקון מס׳ 31 והוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf}}, {{ח:תיבה|448|ת״ט|https://olaw.org.il/laws/law-1949.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ה, 93|תיקון מס׳ 32|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299753.pdf}}, {{ח:תיבה|371|חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_301004.pdf}}, {{ח:תיבה|914|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299984.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ח, 654|תיקון מס׳ 13 לחוק שירותי הדת היהודיים|https://fs.knesset.gov.il/17/law/17_lsr_300920.pdf}}; {{ח:תיבה|תשס״ט, 305|תיקון מס׳ 36|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_300846.pdf}}, {{ח:תיבה|328|תיקון מס׳ 7 לחוק מינהל מקרקעי ישראל|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301074.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ע, 342|תיקון מס׳ 38|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301076.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״א, 195|תיקון מס׳ 39|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301046.pdf}}, {{ח:תיבה|686|תיקון מס׳ 40|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301085.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ב, 91|תיקון מס׳ 41|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301383.pdf}}, {{ח:תיבה|454|תיקון מס׳ 20 לפקודת סדרי השלטון והמשפט|https://fs.knesset.gov.il/18/law/18_lsr_301443.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ג, 82|תיקון מס׳ 43 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301560.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ד, 300|תיקון מס׳ 135 לפקודת העיריות|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301289.pdf}}, {{ח:תיבה|348|תיקון מס׳ 62 לחוק הבחירות לכנסת|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_301595.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ה, 80|תיקון מס׳ 46|https://fs.knesset.gov.il/19/law/19_lsr_306605.pdf}}, {{ח:תיבה|197|תיקון מס׳ 47 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_312920.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ו, 32|תיקון מס׳ 14 לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התכנית הכלכלית לשנים 2009 ו־2010)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_315849.pdf}}, {{ח:תיבה|253, 259|חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2015 ו־2016)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_316719.pdf}}, {{ח:תיבה|1187|חוק תקציב המדינה לשנים 2017 ו־2018 (הוראות מיוחדות) (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_348533.pdf}}; {{ח:תיבה|תשע״ז, 32|תיקון מס׳ 51|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_364294.pdf}}, {{ח:תיבה|1046|חוק לעניין הרכב ועדות בכנסת (הוראות מיוחדות לכנסת העשרים)|https://fs.knesset.gov.il/20/law/20_lsr_390330.pdf}}; {{ח:תיבה|תש״ף, 2|תיקון מס׳ 52 – הוראת שעה|https://fs.knesset.gov.il/22/law/22_lsr_565313.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״א, 256|תיקון מס׳ 53|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_593949.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ב, 4|חוק לעניין ועדות הכנסת (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_608417.pdf}}, {{ח:תיבה|17, 18|חוק מסגרות תקציב המדינה (הוראות מיוחדות לשנים 2021 ו–2022) (תיקוני חקיקה והוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611008.pdf}}, {{ח:תיבה|80|חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו־2022)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_611801.pdf}}, {{ח:תיבה|722|תיקון מס׳ 11 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)|https://fs.knesset.gov.il/24/law/24_lsr_618378.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ד, 1491|תיקון מס׳ 13 לחוק הגנת הפרטיות|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_4810658.pdf}}; {{ח:תיבה|תשפ״ה, 358|חוק מסגרות תקציב המדינה (הוראות מיוחדות לשנת 2025) (תיקוני חקיקה)|https://fs.knesset.gov.il/25/law/25_lsr_6064897.pdf}}. ''עדכון סכומים:'' {{ח:תיבה|י“פ תשמ״ו, 748|הודעה בדבר עדכון הסכום לשינוי תחומי פעולה בתקציב הבטחון|https://olaw.org.il/laws/law-3270.pdf}}.
{{ח:סוגר}}
{{ח:מפריד}}

{{ח:קטע2||תוכן עניינים}}

{{ח:פנימי|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:פנימי|פרק ב|פרק ב׳: הרשאה להוציא כספים ולהתחייב}}

{{ח:פנימי|פרק ג|פרק ג׳: תקציב הבטחון}}

{{ח:פנימי|פרק ד|פרק ד׳: הוראות בקשר לתאגידים ורשויות מקומיות}}

{{ח:פנימי|פרק ד1|פרק ד׳1: הוראות שעה בקשר לרשויות מקומיות שאושרה לגביהן תכנית הבראה}}

{{ח:פנימי|פרק ד2|פרק ד׳2: הוראות שעה בקשר למועצות דתיות}}

{{ח:פנימי|פרק ה|פרק ה׳: עדיפות התקציב ואכיפתו}}

{{ח:פנימי|פרק ו|פרק ו׳: הגבלות על לקיחת אשראי בידי רשויות מקומיות וגופים נתמכים}}

{{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳1: שנת תקציב המשכי}}

{{ח:פנימי|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:קטע2|פרק א|פרק א׳: הגדרות}}

{{ח:סעיף|1|הגדרות|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} בחוק זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הועדה“ – ועדת הכספים של הכנסת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הטבות מסים“ – פטורים, הקלות או הנחות ממסים, אגרות ותשלומי חובה אחרים, המשתלמים לאוצר המדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הסכם שכר“ – הסכם קיבוצי כללי או מיוחד כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק הסכמים קיבוציים|בחוק הסכמים קיבוציים, התשי״ז–1957}}, חוזה עבודה או הסדר אחר, קיבוצי או אישי, שלפיו מעביד משלם שכר לעובדיו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק תקציב שנתי“, לגבי שנת כספים פלונית – חוק התקציב לאותה שנת כספים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”ממונה על סעיף תקציב“ –
{{ח:תתת|(1)}} לגבי סעיף תקציב ”נשיא המדינה“ – מי שהנשיא מינהו לכך;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי כל סעיף תקציב אחר, למעט סעיף תקציב ”הכנסת“ – השר שקבעה הממשלה בהודעה לועדה או מי שהשר מינהו לכך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיא כוח אדם“ – מספר מרבי של משרות שבהן ניתן להעסיק עובדים קבועים, זמניים וארעיים, למעט עובדים ארעיים למשימה חולפת המועסקים עד מאה ועשרים ימים;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שכר“ – הכנסת עבודה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת מס הכנסה#סעיף 2.2|בסעיף 2(2) לפקודת מס הכנסה}}.

{{ח:קטע2|פרק ב|פרק ב׳: הרשאה להוציא כספים ולהתחייב}}

{{ח:סעיף|2|מבנה חוק תקציב שנתי|תיקון: תשמ״ח, תשע״ו, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} חוק תקציב שנתי יכלול את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} תקציב רגיל;
{{ח:תתת|(2)}} תקציב פיתוח וחשבון הון;
{{ח:תתת|(3)}} החזר חובות לבנק ישראל;
{{ח:תתת|(4)}} תקציב המפעלים העסקיים – הוצאות ותחזית הכנסות;
{{ח:תתת|(5)}} {{ח:הערה|(נמחקה).}}
{{ח:תת|(ב)}} לחוק יצורפו –
{{ח:תתת|(1)}} תחזית התקבולים והמילוות;
{{ח:תתת|(2)}} תחזית של סכומים שלא ייגבו בשל הטבות מסים;
{{ח:תתת|(3)}} תכנית תקציב תלת־שנתית שהונחה על שולחן הכנסת לפי {{ח:פנימי|סעיף 40א|סעיף 40א(א)}}.
{{ח:תת|(ג)}} בתקציב יצויינו סכומי הוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה והרשאה להתחייב ומספרי שיא כוח אדם; הסכומים והמספרים יחולקו לסעיפי תקציב, תחומי פעולה ותכניות.

{{ח:סעיף|3|תקציב ההוצאה}}
{{ח:ת}} הממשלה רשאית להוציא בשנת כספים פלונית את הסכום הנקוב כהוצאה בחוק התקציב השנתי לאותה שנה.

{{ח:סעיף|3א|תמיכות במוסדות ציבור|תיקון: תשנ״ב, תשנ״ט, תשנ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מוסד ציבור“ – גוף שאינו מוסד ממוסדות המדינה, הפועל למטרה של חינוך, תרבות, דת, מדע, אמנות, רווחה, בריאות, ספורט או מטרה דומה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סעיף תקציב“ – סעיף בחוק תקציב שנתי הקובע את ההוצאות של משרד ממשלתי.
{{ח:תת|(ב)}} חוק תקציב שנתי יקבע את הוצאות הממשלה לצורך תמיכה במוסדות ציבור.
{{ח:תת|(ג)}} הוצאות הממשלה לצורך תמיכה במוסדות ציבור ייקבעו בכל סעיף תקציב בסכום כולל לכל סוג של מוסדות ציבור.
{{ח:תת|(ד)}} הסכום שנקבע בסעיף תקציב לסוג של מוסדות ציבור יחולק בין מוסדות ציבור הנמנים עם אותו סוג לפי מבחנים שוויוניים.
{{ח:תת|(ה)}} הממונה על סעיף התקציב יקבע, בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, מבחנים שוויוניים לחלוקת הסכום שנקבע באותו סעיף תקציב לצורך תמיכה במוסדות ציבור (להלן – מבחנים).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|מבחני התמיכה השונים מתפרסמים {{ח:חיצוני|http://www.justice.gov.il/Units/Tmihot/Pages/TestServies.aspx|באתר יחידת התמיכות שבמשרד המשפטים}}.}}
{{ח:תת|(ו)}} שר האוצר יקבע בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה, נוהל שלפיו יוגשו ויידונו בקשות של מוסדות ציבור לקבלת תמיכה מתקציב המדינה (להלן – נוהל).
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסם {{ח:חיצוני|נוהל לתמיכות מתקציב המדינה במוסדות ציבור|נוהל לתמיכות מתקציב המדינה במוסדות ציבור}} (י״פ תש״ף, 482).}}
{{ח:תת|(ז)}} המבחנים והנוהל יפורסמו ברשומות.
{{ח:תת|(ח)}} לא יוצא סכום שנקבע בחוק תקציב שנתי לצורך תמיכה במוסד ציבור אלא אם כן הוא מואגד ומקיים את הוראות הנוהל ובמידה המתיישבת עם המבחנים.
{{ח:תת|(ח1)|(1)}} לא יקבל מוסד ציבור תמיכה מיותר ממשרד ממשלתי אחד, אלא אם כן נתקיימו לגביו שני אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} סך כל סכום התמיכה לא יעלה על 90% מעלות הפעולות שבעבורן מבקש מוסד הציבור את התמיכה;
{{ח:תתתת|(ב)}} הממונה על סעיף התקציב שבו נקבע הסכום הגבוה ביותר של התמיכה כאמור בפסקה (א) יאשר, לפני העברת יתרת סכום התמיכה, כי מוסד הציבור מקיים את הוראות הנוהל ואת כל יתר התנאים על פי סעיף זה; לענין זה, ”יתרת סכום התמיכה“ – 20% מהסכום הכולל של התמיכה כאמור בפסקה (א).
{{ח:תתת|(2)}} שר האוצר יקבע, בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה ובאישור הוועדה, הוראות לביצוע סעיף קטן זה.
{{ח:תת|(ט)}} סעיף זה לא יחול על –
{{ח:תתת|(1)}} הוצאות הממשלה לצורך תמיכה בתאגיד שהוקם בחוק;
{{ח:תתת|(2)}} הוצאות הממשלה לצורך תמיכה בתאגיד מרכז החינוך העצמאי;
{{ח:תתת|(3)}} הוצאות הממשלה לצורך תמיכה בתאגיד מרכז מעיין החינוך התורני בארץ ישראל.
{{ח:תת|(י)|(1)}} התאגידים האמורים בסעיף קטן (ט)(2) ו־(3), יתוקצבו בתקציב משרד החינוך והתרבות למטרות חינוך בלבד, לפי אמות מידה שוות לשני התאגידים ועל פי קריטריונים עניניים אחידים ושוויוניים כמו לכלל ילדי ישראל.
{{ח:תתת|(2)}} תאגיד מרכז החינוך העצמאי יתוקצב על בסיס תקציבו האחרון לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/12/law/12_lsr_211707.pdf|חוק הסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה), התשנ״ב–1992}}.
{{ח:תתת|(3)}} יישמרו אופיו ומעמדו של החינוך החרדי בתאגידים האמורים בסעיף קטן {{ח:הערה|(}}ט{{ח:הערה|)}}(2) ו־(3).

{{ח:סעיף|3ב|הפחתת תקציב או תמיכה בשל פעילות נגד עקרונות המדינה|תיקון: תשע״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף“ – גוף מתוקצב וגוף נתמך כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}} ומוסד ציבור הנתמך לפי {{ח:פנימי|סעיף 3א|סעיף 3א}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הוצאה“ – לרבות ויתור על הכנסה.
{{ח:תת|(ב)}} ראה שר האוצר כי גוף הוציא הוצאה שהיא במהותה אחד מהמפורטים להלן (בסעיף זה – הוצאה שאינה נתמכת), רשאי הוא, בהסכמת השר הממונה על סעיף התקציב שלפיו מתוקצב או נתמך אותו גוף, לאחר ששמע את הגוף, להפחית מהסכומים שיש להעבירם מתקציב המדינה לאותו גוף לפי כל דין:
{{ח:תתת|(1)}} שלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית;
{{ח:תתת|(2)}} הסתה לגזענות, לאלימות ולטרור;
{{ח:תתת|(3)}} תמיכה במאבק מזוין או במעשה טרור, של מדינת אויב או של ארגון טרור, נגד מדינת ישראל;
{{ח:תתת|(4)}} ציון יום העצמאות או יום הקמת המדינה כיום אבל;
{{ח:תתת|(5)}} מעשה של השחתה או ביזוי פיזי הפוגע בכבוד דגל המדינה או סמל המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} הפחתה לפי סעיף קטן (ב) לא תעלה על פי שלושה מההוצאה שאינה נתמכת.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} שר האוצר יקבל החלטה כאמור בסעיף קטן (ב), לאחר קבלת חוות דעת של היועץ המשפטי למשרד האוצר בדבר התקיימות האמור באותו סעיף קטן, ולאחר שהועברה אליו המלצת צוות מקצועי לגבי היקף ההוצאה שאינה נתמכת, השלכות ההפחתה על הגוף או על גורמים אחרים הקשורים בו וסכום ההפחתה הראוי בהתחשב בכלל נסיבות העניין;
{{ח:תתת|(2)}} בסעיף קטן זה, ”צוות מקצועי“ – צוות שמינה שר האוצר שחברים בו עובד משרד המשפטים, לפי הצעת שר המשפטים, עובד משרד האוצר ועובד המשרד שהשר שלו ממונה על סעיף התקציב שלפיו מתוקצב או נתמך הגוף, לפי הצעת השר האמור.

{{ח:סעיף|4|שימוש בתקבולים נוספים לצורך כיסוי התייקרויות ותשלום חובות}}
{{ח:ת}} ראתה הועדה כי נתקבלו תקבולים מעל לתחזית התקבולים והמילוות לשנת הכספים, רשאית היא, לפי הצעת הממשלה, להרשות הוצאת הסכומים הנוספים לכיסוי התייקרויות בתכניות קיימות, להקטנת ההתייקרויות או למניעתן, או להקטנת חובות המדינה, הכל כפי שתקבע הועדה; לענין זה, ”תקבול“ – למעט תקבול שלא נכלל בתחזית ומקורו במילווה או במענק, אך לענין מילווה או מענק במטבע חוץ שנכללו בו – לרבות תקבול נוסף הנובע משינוי שער החליפין לעומת השער שלפיו חושבו.

{{ח:סעיף|5|הוצאה מותנית בהכנסה|תיקון: תשנ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} נוסף על הסכומים שהממשלה רשאית להוציא לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3}} {{ח:פנימי|סעיף 4|ו־4}} רשאית היא להוציא, בשנת כספים פלונית, את הסכום הנקוב כהוצאה מותנית בהכנסה בחוק התקציב השנתי, בתוספת הסכומים שיתווספו על פי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)(3)}}, וזאת בתנאי שיתקבלו התקבולים למימון ההוצאה.
{{ח:תת|(ב)}} הממשלה רשאית להוציא את הסכומים של ההוצאה המותנית בהכנסה בתנאי שהסכום המוצא לתכנית פלונית לא יעלה על סכום התקבול שיתקבל למעשה לאותה תכנית עד תום שנת הכספים; עלה התקבול שהתקבל למעשה לתכנית פלונית על סכום ההוצאה המותנית בהכנסה הנקוב בחוק התקציב השנתי, יועבר העודף לאוצר המדינה ואין להוציאו אלא אם כן הוגדל הסכום האמור על פי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)(3)}} ובמידה שהוגדל.
{{ח:תת|(ג)}} תקבול שמקורו במילווה ישמש למימון הוצאה בסעיפי תקציב בתקציב פיתוח וחשבון הון בלבד.
{{ח:תת|(ד)}} אגרה המשולמת לאוצר המדינה, שהוטלה על פי חיקוק שנחקק אחרי תחילת שנת הכספים 1992, לא תשמש למימון הוצאה מותנית בהכנסה.

{{ח:סעיף|6|הרשאה להתחייב והתחייבויות|תיקון: תשמ״ח, תש״ן}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה רשאית להתחייב בשנת כספים פלונית בגבולות הסכומים הנקובים כהרשאה להתחייב בתכניות שבחוק התקציב השנתי לאותה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), לגבי תכנית בתקציב רגיל בחוק תקציב שנתי שבה לא נקוב סכום הרשאה להתחייב, אך נקוב סכום הוצאה או סכום הוצאה מותנית בהכנסה, רשאית הממשלה להתחייב באותה שנת כספים בגבולות הסכומים הנקובים כאמור, ובלבד שקיום מלוא התחייבויות הממשלה בתכנית ייעשה עד תום שנת הכספים שלאחר אותה שנת כספים וייעשה במלואו מתוך הסכומים הנקובים כהוצאה או כהוצאה מותנית בהכנסה; קיימות לגבי התכנית התחייבויות שנעשו בשנים קודמות (להלן – התחייבויות העבר), אין להתחייב אלא בגבולות הסכומים הנקובים כהוצאה או כהוצאה מותנית בהכנסה שיוותרו לאחר מילוי התחייבויות העבר; בסעיפי תקציב בתקציב פיתוח ישמשו הסכומים הנקובים כאמור לקיום התחייבויות העבר בלבד, ואין להתחייב בהם באותה שנת כספים.
{{ח:תת|(ג)}} סעיף זה לא יחול על ערבות שניתנה לפי {{ח:חיצוני|חוק ערבויות מטעם המדינה|חוק ערבויות מטעם המדינה, התשי״ח–1958}}, או {{ח:חיצוני|חוק הערבויות לסחר חוץ|חוק הערבויות לסחר חוץ, התשי״ט–1959}}, ועל מילווה, הלוואה או פקדון שהמדינה התחייבה לגביהם על פי חוק מילווה, חוק איגרות מדינת ישראל, {{ח:חיצוני|חוק עידוד החסכון, הנחות ממס הכנסה וערבות למילוות|חוק עידוד החסכון, הנחות ממס הכנסה וערבות למילוות, התשט״ז–1956}}, או {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה|חוק נכסי המדינה, התשי״א–1951}}, ועל הסכם שכר שהמדינה התחייבה לגביו על פי חוק; שר האוצר רשאי, באישור הועדה, לפטור מהוראות סעיף זה התחייבויות מסויימות אחרות.

{{ח:סעיף|7|שיא כוח אדם}}
{{ח:ת}} הממשלה רשאית למלא בשנת כספים פלונית את מספר המשרות הנקוב בחוק התקציב השנתי, בתוספת המשרות שיתווספו על פי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)(7)}}; חלוקת המשרות לסעיפי תקציב, לתחומי פעולה ולתכניות תהיה כמפורט בחוק התקציב השנתי.

{{ח:סעיף|8|תקציב מפעלים עסקיים|תיקון: תשמ״ח, תש״ס}}
{{ח:תת|(א)}} נוסף על הסכומים שהממשלה רשאית להוציא לפי {{ח:פנימי|סעיף 3|סעיפים 3 עד 5}} רשאית היא להוציא בשנת כספים פלונית את הסכומים הנקובים בתקציב המפעלים העסקיים שבחוק התקציב השנתי, וזאת בתנאי שהסכום המוצא בסעיף תקציב פלוני שבתקציב המפעלים העסקיים לא יעלה על סכום התקבולים שיתקבל למעשה לאותו סעיף תקציב לאותה שנת כספים, ובלבד שבשעה שהמפעל העסקי מוציא או מתחייב להוציא סכום כלשהו, ההפרש בין הוצאותיו בפועל לבין הכנסותיו בפועל (להלן – ההפרש) אינו עולה על 5% מתקציב ההוצאה הכולל לאותה שנת כספים.
{{ח:תת|(א1)|(1)}} חישוב ההפרש לפי סעיף קטן (א) ייעשה בחישוב רב שנתי מצטבר, כשההפרש בתום כל שנת כספים ייחשב כיתרת הפרש לתחילת שנת הכספים הבאה אחריה.
{{ח:תתת|(2)}} לענין סעיף קטן (א), ”הוצאה בפועל“, ”הכנסה בפועל“ – הוצאה או הכנסה במזומן.
{{ח:תת|(ב)}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6}} יחולו על תקציב המפעלים העסקיים.
{{ח:תת|(ג)}} נוסף על מספר המשרות שהממשלה רשאית למלא לפי {{ח:פנימי|סעיף 7|סעיף 7}} רשאית היא למלא בשנת כספים פלונית במפעלים עסקיים את מספר המשרות הנקוב לענין זה בתקציב המפעלים העסקיים שבחוק התקציב השנתי.
{{ח:תת|(ד)}} תחזית התקבולים לכיסוי תקציב המפעלים העסקיים בשנת כספים פלונית תהיה כמצויין בחוק התקציב השנתי.
{{ח:תת|(ה)}} סכום שהוקצב בתקציב המפעלים העסקיים לתשלום תמורת עבודה, שירות או נכס יראוהו כמוצא משבוצעה העבודה או משנתקבל השירות או הנכס אשר הוא מיועד לתשלום בעדם.
{{ח:תת|(ו)}} לענין תקציב המפעלים העסקיים, ”תקבול“ – לרבות ערך השירותים שניתנו או הנכסים שסופקו בשנת כספים פלונית.

{{ח:סעיף|9|סמכות לקבוע מנת מימון}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי, בהתייעצות עם השר הנוגע בדבר או עם ממונה אחר על סעיף תקציב, לפי הענין, לקבוע לכל תקופה שקבע –
{{ח:תת|(1)}} את סכום ההרשאה להתחייב שמותר להתחייב בו;
{{ח:תת|(2)}} לגבי תכנית שלגביה נקוב סכום הוצאה מותנית בהכנסה –
{{ח:תתת|(א)}} את הסכום שמותר להוציא מן ההכנסה שהתקבלה;
{{ח:תתת|(ב)}} את הסכום שמותר להוציא בטרם התקבלה ההכנסה למעשה, על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיף 5}};
{{ח:תת}} קביעה כאמור יכול שתהיה לגבי כל סעיפי התקציב, תחומי הפעולה והתכניות, או לגבי סוג של סעיפי תקציב, תחומי פעולה או תכניות, או לגבי סעיף תקציב פלוני, תחום פעולה פלוני או תכנית פלונית.

{{ח:סעיף|10|עדכון תקציב|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ג־5}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תקבול“ – למעט המקדמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}} ולמעט מילווה או מענק במטבע חוץ שלא נכללו בתחזית התקבולים והמילוות לשנת כספים פלונית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רבעון“ – תקופה של שלושה חדשים המתחילה ב־1 באפריל, ב־1 ביולי, ב־1 באוקטובר וב־1 בינואר.
{{ח:תת|(ב)}} בכל רבעון החל ברבעון המתחיל ב־1 ביולי תעדכן הממשלה, על יסוד הצעת שר האוצר, את תקציב ההוצאה, את ההוצאה המותנית בהכנסה ואת תקציב המפעלים העסקיים; הממשלה רשאית, לפי הצעת שר האוצר, לקבוע כי העדכון ייעשה במועדים אחרים.
{{ח:תת|(ג)}} העדכון ייעשה בהתחשב בסכום התקבולים שנתקבלו בתקופה שקדמה למועד העדכון ובתחזית לתקופה שאחריו וכן בהיבטים השונים של האינפלציה ובמיוחד באלה:
{{ח:תתת|(1)}} שינויים במדד המחירים לצרכן ובמדדים אחרים שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תתת|(2)}} התפתחויות ושינויים בתחום השכר ותוספת היוקר;
{{ח:תתת|(3)}} שינויים בשערי החליפין של מטבעות חוץ;
{{ח:תתת|(4)}} שינויים ברמת הפעילות והתעסוקה במשק.
{{ח:תת|(ד)}} העדכון יכול שיהיה בשיעורים שונים לסעיפי תקציב, תחומי פעולה ותכניות שונים, ובלבד שייעשה בהתחשב בשיקולים המפורטים בסעיף קטן (ג), כולם או חלקם, לפי עניינו של כל אחד מסעיפי התקציב, תחומי הפעולה והתכניות.
{{ח:תת|(ה)}} בכל מועד שבו מבוצע עדכון לפי סעיף קטן (ג) (להלן – מועד עדכון) רשאית הממשלה, לפי הצעת שר האוצר, לעדכן את סכומי ההרשאה להתחייב שלא התחייבו בהם עד מועד העדכון; הוראות סעיפים קטנים (ג) ו־(ד) יחולו לענין זה, בשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ו)}} בכל מועד עדכון רשאית הממשלה, לפי הצעת שר האוצר, לעדכן את סכום המקדמה לפי {{ח:פנימי|סעיף 48|סעיף 48}} שלא נוצל עד תום מועד העדכון, בשיעור שלא יעלה על שיעור הגדלת תקציב ההוצאה באותו עדכון.
{{ח:תת|(ז)}} בכל מועד עדכון רשאית הממשלה, לפי הצעת שר האוצר, לעדכן את הסכומים הנקובים {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיפים 11}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12}}, {{ח:פנימי|סעיף 17|17}}, {{ח:פנימי|סעיף 27|27}} {{ח:פנימי|סעיף 43|ו־43}} ואת הסכום הנקוב {{ח:פנימי|סעיף 32|בהגדרת ”דרך מימון“ שבסעיף 32}} בשיעור שלא יעלה על שיעור הגדלת תקציב ההוצאה באותו עדכון.
{{ח:תת|(ח)}} עדכון לפי סעיף זה טעון אישור הועדה.

{{ח:סעיף|11|שינויים|תיקון: תשמ״ו, תשמ״ז־2, תשמ״ח, תשמ״ח־2, תשמ״ט, תש״ן־2, תשנ״א־4, תשנ״ב־3, תשנ״ג־3, תשנ״ג־5, תשנ״ד, תשנ״ה־3, תשנ״ו, תשנ״ז, תשנ״ז־2, תשנ״ח, תשנ״ט, תשנ״ט־2, תש״ף}}
{{ח:תת|(א)}} על פי הצעת השר הנוגע בדבר או ממונה אחר על סעיף תקציב, רשאי שר האוצר, בכל סעיף תקציב שנקבע בחוק התקציב השנתי לשנת כספים פלונית, חוץ מסעיף תקציב ”הכנסת“ –
{{ח:תתת|(1)}} להעביר, בהודעה לועדה, כל סכום של הוצאה מתכנית אחת לתכנית אחרת שבאותו סעיף תקציב, או לתכנית חדשה שתיווסף לאותו סעיף תקציב, ובלבד שהוא לא ישנה בדרך זו תכנית בסכום העולה על 1,940,000 שקלים חדשים ועל 15% מהתכנית המקורית אלא באישורה המוקדם של הועדה;
{{ח:תתת|(2)}} להעביר, בהודעה לועדה, כל סכום של הוצאה מותנית בהכנסה, מתכנית אחת לתכנית אחרת שבאותו סעיף תקציב, או לתכנית חדשה שתיווסף לאותו סעיף תקציב, ובלבד שהוא לא ישנה בדרך זו תכנית בסכום העולה על 1,940,000 שקלים חדשים ועל 15% מהתכנית המקורית אלא באישורה המוקדם של הועדה;
{{ח:תתת|(3)}} להגדיל, בהודעה לועדה, את הסכום של הוצאה מותנית בהכנסה, בכל תכנית שבאותו סעיף תקציב, או להוסיף הוצאה מותנית בהכנסה לתכנית חדשה שתיווסף לאותו סעיף תקציב, ובלבד שהוא לא ישנה בדרך זו תכנית בסכום העולה על 1,940,000 שקלים חדשים ועל 15% מהתכנית המקורית אלא באישורה המוקדם של הועדה;
{{ח:תתת|(4)}} להעביר, בהודעה לועדה, כל סכום של הרשאה להתחייב מתכנית אחת לתכנית אחרת שבאותו סעיף תקציב, ובלבד שהוא לא ישנה בדרך זו תכנית בסכום העולה על 3,475,000 שקלים חדשים ועל 20% מהתכנית המקורית אלא באישורה המוקדם של הועדה;
{{ח:תתת|(5)}} להגדיל, בהודעה לועדה, את סכום ההרשאה להתחייב, בכל תכנית שבאותו סעיף תקציב, או להוסיף סכום של הרשאה להתחייב בתכנית חדשה שתיווסף לאותו סעיף תקציב, ובלבד שהוא לא ישנה בדרך זו תכנית בסכום העולה על 3,475,000 שקלים חדשים ועל 20% מהתכנית המקורית אלא באישורה המוקדם של הועדה;
{{ח:תתת|(6)}} להעביר, בהודעה לועדה, כל מספר משרות, ביחד עם סכום ההוצאה הדרוש להן או בלעדיו, מתכנית אחת לתכנית אחרת שבאותו סעיף תקציב, או לתכנית חדשה שתיווסף לאותו סעיף תקציב, ובלבד שהוא לא ישנה בדרך זו תכנית במספר משרות העולה על 50 ועל 20% ממספר המשרות בתכנית המקורית אלא באישורה המוקדם של הועדה;
{{ח:תתת|(7)}} להגדיל, באישורה המוקדם של הועדה, את מספר המשרות בכל תכנית שבאותו סעיף תקציב, או להוסיף משרות בתכנית חדשה שתיווסף לאותו סעיף תקציב, ובלבד שההגדלה או ההוספה נובעות מהעברת עובדים ממוסד שהמדינה משתתפת בתקציבו לשירות המדינה עקב העברת תפקיד ממוסד כאמור למדינה.
{{ח:תת|(ב)}} לגבי סעיף תקציב ”הכנסת“ רשאית ועדה משותפת של חמישה חברי ועדת הכנסת וחמישה חברי ועדת הכספים של הכנסת ואשר בראשה יושב ראש ועדת הכנסת, לפי הצעת יושב ראש הכנסת –
{{ח:תתת|(1)}} להעביר כל סכום או מספר משרות מתכנית אחת לתכנית אחרת או לתכנית חדשה שתיווסף;
{{ח:תתת|(2)}} להגדיל את הסכום של הוצאה מותנית בהכנסה בכל תכנית.
{{ח:תת|(ג)}} לפי הצעת השר הנוגע בדבר או ממונה אחר על סעיף תקציב, רשאי שר האוצר, בכל סעיף תקציב שנקבע בתקציב ההוצאה של המפעלים העסקיים בחוק התקציב השנתי לשנת כספים פלונית –
{{ח:תתת|(1)}} להעביר, בהודעה לועדה, כל סכום של הוצאה או של הרשאה להתחייב מתכנית אחת לתכנית אחרת שבאותו סעיף תקציב או לתכנית חדשה שתיווסף לאותו סעיף תקציב, ובלבד שהוא לא ישנה בדרך זו תכנית בסכום העולה על 1,940,000 שקלים חדשים ועל 15% מהתכנית המקורית אלא באישורה המוקדם של הועדה;
{{ח:תתת|(2)}} להגדיל, בהודעה לועדה, את סכום ההוצאה בכל תכנית שבאותו סעיף תקציב, או בתכנית חדשה שתיווסף לאותו סעיף תקציב, אם היה סבור כי אחד מסכומי התקבולים יעלה על תחזית התקבולים או שיתקבל תקבול נוסף מחוץ לתחזית, ובלבד שהוא לא ישנה בדרך זו תכנית בסכום העולה על 1,940,000 שקלים חדשים או על 15% מהתכנית המקורית אלא באישורה המוקדם של הועדה;
{{ח:תתת|(3)}} להגדיל, בהודעה לועדה, את סכום ההרשאה להתחייב בכל תכנית שבאותו סעיף תקציב, או להוסיף הרשאה להתחייב בתכנית חדשה שתיווסף לאותו סעיף תקציב, ובלבד שהוא לא ישנה בדרך זו תכנית בסכום העולה על 3,475,000 שקלים חדשים ועל 20% מהתכנית המקורית אלא באישורה המוקדם של הועדה;
{{ח:תתת|(4)}} להעביר, בהודעה לועדה, כל מספר משרות מתכנית אחת לתכנית אחרת שבאותו סעיף תקציב, או לתכנית חדשה שתיווסף לאותו סעיף תקציב, ובלבד שהוא לא ישנה בדרך זו תכנית במספר משרות העולה על 50 ועל 20% ממספר המשרות בתחום הפעולה המקורי אלא באישורה המוקדם של הועדה.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר רשאי, בהודעה לועדה –
{{ח:תתת|(1)}} להעביר כל סכום או מספר משרות מסעיף תקציב אחד שנקבע בחוק התקציב השנתי לשנת כספים פלונית לסעיפי תקציב אחרים, אם הדבר יידרש מחמת שינויים שעליהם החליטה הממשלה במבנה של משרדי הממשלה או בתפקידיהם, ובלבד שהסכומים המועברים כאמור יוצאו למטרות שלהן היו מוקצבים והמשרות המועברות כאמור ישמשו למטרות אשר להן היו מוקצבות; הוא הדין אם העברה כאמור נדרשת מחמת שינויים במבנה המפעלים העסקיים או בתפקידיהם;
{{ח:תתת|(2)}} לשנות את המספור או השם של סעיפי תקציב, תחומי פעולה או תכניות שנקבעו בחוק התקציב השנתי לשנת כספים פלונית, ובלבד שלא יחול שינוי במטרה אשר לה הוקצב סכום או מספר משרות כאמור.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר רשאי, בהודעה לועדה, להעביר כל סכום או מספר משרות מתוך כל תכנית שנקבעה בחוק התקציב השנתי לשנת כספים פלונית לסעיף תקציב ”רזרבה כללית“ או לסעיפי תקציב ”רזרבות להתייקרויות“; הוא הדין לגבי סעיף תקציב ”רזרבה להוצאות פיתוח“ ובלבד שההעברה היא מסעיפי תקציב שבתקציב פיתוח וחשבון הון.

{{ח:סעיף|12|שימוש ברזרבות|תיקון: תשמ״ו, תשמ״ז־2, תשמ״ח, תשמ״ח־2, תשמ״ט, תש״ן־2, תשנ״א־4, תשנ״ב־3, תשנ״ג־3, תשנ״ד, תשנ״ה־3, תשנ״ו, תשנ״ז, תשנ״ז־2, תשנ״ח, תשנ״ט, תשנ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר רשאי, בהודעה לועדה, לקבוע את המטרות אשר להן יוצאו הסכומים וימולאו המשרות שבסעיף תקציב ”רזרבה כללית“, ובלבד שהוא לא יגדיל בדרך זו תכנית בסכום העולה על 1,940,000 שקלים חדשים ועל 15% מהתכנית או במספר משרות העולה על 25 ועל 15% ממספר המשרות של התכנית אלא באישורה המוקדם של הועדה; הוא הדין לגבי סכומי סעיף תקציב ”רזרבה להוצאות פיתוח“, ובלבד שאלה לא יוצאו אלא לסעיפי תקציב שבתקציב הפיתוח וחשבון הון.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בסעיף קטן (א), אין לקבוע כי סכומים שבסעיף תקציב ”רזרבה כללית“ יוצאו בתקציב המפעלים העסקיים, אך מותר לקבוע כי משרות שבסעיף תקציב ”רזרבה כללית“ ימולאו בתקציב המפעלים העסקיים.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר רשאי, בהודעה לועדה, לקבוע את חלוקת סכומי סעיפי תקציב ”רזרבות להתייקרויות“, ובלבד שאלה ישמשו אך ורק לכיסוי התייקרויות בתכניות קיימות.
{{ח:תת|(ד)}} על פי הצעת השר הנוגע בדבר או ממונה אחר על סעיף תקציב, רשאי שר האוצר, בהודעה לועדה, לקבוע את המטרות אשר להן יוצאו הסכומים וימולאו המשרות בתכנית שנקבע לגביה בחוק התקציב השנתי לשנת כספים פלונית שהיא תשמש כרזרבה או כעתודה, ובלבד שהוא לא יגדיל בדרך זו תכנית בסכום העולה על 1,940,000 שקלים חדשים ועל 15% מהתכנית או במספר משרות העולה על 25 ועל 25% ממספר המשרות של התכנית, אלא באישורה המוקדם של הועדה.

{{ח:סעיף|12א|הוראת שעה לשנת 2022 – שימוש בסכומים לשם התמודדות עם משבר הקורונה בשנת 2022|תיקון: תשפ״ב־2, תשפ״ב־5}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום האמור {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 18|בסעיף 18(ב) לחוק הפחתת הגירעון ומגבלת ההוצאה}} (בסעיף זה – הסכום הנוסף), ייקבע בתכנית נפרדת בסעיף תקציב ”רזרבה כללית“ ויוקצה באופן שלהלן לשם מימון ההוצאות הדרושות להתמודדות עם משבר הקורונה, ולמטרה זו בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי סכום שעד מחצית הסכום הנוסף – שר האוצר רשאי, בהודעה לוועדה, להעביר כל סכום מתוך הסכום האמור לסעיפי תקציב אחרים שנקבעו בחוק התקציב השנתי לשנת 2022 לצורך השימוש בו;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי סכום שמעל מחצית הסכום הנוסף ועד לסכום הנוסף, יחולו הוראות פסקה (1), אולם שר האוצר לא יתיר שימוש בסכום האמור אלא לאחר שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ניתנה הכרזה על מצב בריאותי מיוחד או הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה לפי {{ח:חיצוני|חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה)#סעיף 2|סעיף 2 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש״ף–2020}};
{{ח:תתתת|(ב)}} נמסרה לוועדה הודעת שר הבריאות, שר האוצר וראש הממשלה, שקיימת החמרה ברמת התחלואה הנגרמת מהתפשטות נגיף הקורונה שנשקפת ממנה פגיעה משמעותית לבריאות הציבור.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר ידווח לוועדה אחת לחודש על אופן הוצאת הסכום הנוסף.

{{ח:סעיף|12ב|הוראת שעה לשנת 2025 – חרבות ברזל|תיקון: תשפ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} השיעור האמור {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 22|בסעיף 22(ב)(2) לחוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית, התשנ״ב–1992}} (בסעיף זה – הסכום הנוסף), ייקבע כסכום בתוכנית נפרדת בסעיף תקציב ”רזרבה כללית“ ויוקצה, כולו או חלקו, לשם מימון ההוצאות הדרושות לצרכים הנובעים במישרין, בשנת התקציב 2025, מהימשכות הפעולות הצבאיות המשמעותיות, כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 22|בסעיף האמור}}, ולמטרה זו בלבד, לאחר שהתקיימו כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} ראש הממשלה ושר האוצר, לאחר התייעצות עם הממונה על התקציבים במשרד האוצר, מצאו כי בשל התקיימות אחד מהתנאים המפורטים להלן, נדרש בשנת 2025 שימוש בסכום הנוסף, כולו או חלקו:
{{ח:תתתת|(א)}} היקף ההוצאה הנובע מפינוי או ריענון היישובים לפי החלטת הממשלה עולה באופן ניכר על הוצאות הממשלה הצפויות והמתוכננות לעניין זה, כפי שנקבעו בחוק התקציב לשנת הכספים 2025;
{{ח:תתתת|(ב)}} מתקיימת פעילות צבאית אשר דומה במשכה, בעצימותה ובהיקף ההוצאה הנובע ממנה, לפעילות הצבאית בגבול הצפון בתקופה שבין חודש אוקטובר לחודש נובמבר 2024 או עולה עליה;
{{ח:תתת|(2)}} ניתן להקצאת הסכום הנוסף אישור ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק הממשלה#סעיף 6|בסעיף 6 לחוק הממשלה, התשס״א–2001}}, ואישור הוועדה המשותפת כמשמעותה {{ח:פנימי|סעיף 18|בסעיף 18(א)}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר ימסור לוועדה הודעה בדבר התקיימות תנאי מהתנאים לפי פסקה (1) שבסעיף קטן (א) לשימוש בסכום הנוסף, כולו או חלקו, ויפרט את הקצאתו; ההודעה תימסר בסמוך לקבלת החלטה בדבר התקיימות תנאי כאמור.

{{ח:סעיף|13|שימוש בעודפי תקציב משנה קודמת|תיקון: תש״ן, תשנ״ג־5, תשע״ו}}
{{ח:תת|(א)}} נותר סכום עודף באחד מסעיפי התקציב בחוק תקציב שנתי לשנת כספים פלונית, או על פיו, חוץ מסעיף תקציב ”הכנסת“, רשאי שר האוצר, בהודעה לועדה, להתיר את השימוש באותו סכום בשנת הכספים שלאחריה לתכנית שבה נכלל או, אם אינו הוצאה מותנית בהכנסה, לתכנית אחרת שבאותו סעיף תקציב.
{{ח:תת|(א1)}} נותר עודף בסכום הנקוב כהרשאה להתחייב באחד מסעיפי התקציב בחוק תקציב שנתי לשנת כספים פלונית, או על פיו, חוץ מסעיף תקציב ”הכנסת“, רשאי שר האוצר, בהודעה לועדה, להתיר את השימוש בו בשנת הכספים שלאחריה לתכנית שבה נכלל.
{{ח:תת|(ב)}} נותר סכום עודף בסעיף תקציב ”הכנסת“ שבחוק התקציב השנתי לשנת כספים פלונית, רשאית הועדה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(ב)}}, לפי הצעת יושב ראש הכנסת, להתיר את השימוש באותו סכום בשנת הכספים שלאחריה לתכנית שבתוך אותו סעיף תקציב.
{{ח:תת|(ב1)}} נותר עודף בסכום הנקוב כהרשאה להתחייב בסעיף תקציב ”הכנסת“ שבחוק התקציב השנתי לשנת כספים פלונית, רשאית הועדה האמורה {{ח:פנימי|סעיף 11|בסעיף 11(ב)}}, לפי הצעת יושב ראש הכנסת, להתיר את השימוש בו בשנת הכספים שלאחריה לתכנית שבה נכלל.
{{ח:תת|(ג)}} נותר סכום עודף בסעיפי תקציב ”רזרבות“ שבחוק התקציב השנתי לשנת כספים פלונית, רשאי שר האוצר, באישורה המוקדם של הועדה, להתיר את השימוש בו בשנת הכספים שלאחריה למטרה שיקבע.
{{ח:תת|(ד)}} הותר שימוש בסכום עודף כאמור בסעיף זה, יווסף הסכום לתקציב של שנת הכספים הבאה בהתאמה כאילו היה חלק ממנו.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”סכום עודף“, לענין הוצאה מותנית בהכנסה – עודף התקבולים שנתקבלו למימון ההוצאה על ההוצאה למעשה.

{{ח:סעיף|13א|עודפי תקציב לשנים 2020 ו־2021|תיקון: תשפ״ב־2}}
{{ח:תת|(א)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 13|בסעיף 13}}, סכום עודף שנותר באחד מסעיפי התקציב בחוק התקציב לשנת 2019, יראו אותו כאילו התווסף, לצורך התחייבויות שהתחייבה הממשלה במהלך שנת הכספים 2020, לתכנית פעולה מפורטת שהוגשה בהתאם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 3ב|לסעיף 3ב(א1)(2) לחוק־יסוד: משק המדינה}}, כנוסחו {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/23/law/23_lsr_570695.pdf|בחוק־יסוד: משק המדינה (תיקון מס׳ 10 והוראת שעה לשנת 2020)}}, במועד הגשת תכנית הפעולה המפורטת (בסעיף זה – תכנית הפעולה המפורטת); שר האוצר יגיש לוועדה הודעה בדבר גובה הסכום שהתווסף לתכנית הפעולה המפורטת כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} נותר סכום עודף באחד מסעיפי תכנית הפעולה המפורטת בצירוף הסכום האמור בסעיף קטן (א), רשאי שר האוצר, בהודעה לוועדה, להתיר את השימוש באותו סכום בשנת הכספים 2021.

{{ח:סעיף|14||תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|15|מועד לפניות|תיקון: תשע״ו}}
{{ח:ת}} הודעה לועדה או בקשה למתן אישורה לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיפים 11 עד 13}} תוגש לא יאוחר מחודש ימים לפני תום שנת הכספים, אך רשאית הועדה, במקרים מיוחדים, להרשות הגשתה במועד מאוחר יותר.

{{ח:סעיף|16|סכום מוקצב שיראוהו כמוצא}}
{{ח:ת}} סכום שהוקצב, יראוהו כמוצא כשחשבונו של הזכאי זוכה אצל החשב הכללי באותו סכום.

{{ח:סעיף|17|ביטוח הצמדה|תיקון: תשמ״ו, תשמ״ז־2, תשמ״ח, תשמ״ח־2}}
{{ח:ת}} הממשלה לא תיתן התחייבות לשיפוי בשל עליית מדד המחירים לצרכן או שינוי בשער המטבע, למעט התחייבות בהסכם שכר למטרה כאמור, אלא באישורה המוקדם של הועדה.

{{ח:קטע2|פרק ג|פרק ג׳: תקציב הבטחון}}

{{ח:סעיף|18|תקציב בטחון|תיקון: תשע״ג, תשע״ה־2, תשע״ז, תשע״ז־2, תשפ״ב}}
{{ח:תת|(א)}} הסכום המוקצב בחוק תקציב שנתי בסעיף תקציב ”משרד הבטחון“, לרבות המפעלים העסקיים שבו וכן הסכום המוקצב בחוק התקציב השנתי לגופים הביטחוניים, ייקרא להלן תקציב הבטחון; את חלוקת תקציב הבטחון לסעיפים, לתחומי פעולה ולתכניות תקבע, לפי הצעת הממשלה, ועדה משותפת של ועדת הכספים וועדת החוץ והבטחון של הכנסת שוועדת הכנסת תקבע את יושב הראש שלה מקרב כל חבריה; בסעיף זה, ”הגופים הביטחוניים“ – יחידות הסמך של משרד ראש הממשלה שעיקר פעילותן בתחום ביטחון המדינה ותושביה.
{{ח:תת|(ב)}} בתקציב הבטחון יצויינו סכומי הוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה, הרשאה להתחייב ושיא כוח אדם; על תקציב הבטחון יחולו הוראות חוק זה, בתיאומים האמורים {{ח:פנימי|פרק ג|בפרק זה}}.
{{ח:תת|(ג)}} בשנת כספים פלונית ניתן להעסיק חיילים בשירות חובה ובשירות קבע ועובדי צבא־הגנה לישראל במספר חדשים השווה למספר הנקוב בשיא כוח אדם בחוק התקציב השנתי, כפול 12; הוראה זו לא תחול על חיילים או עובדים ארעיים המועסקים למשימה חולפת עד מאה ועשרים ימים.
{{ח:תת|(ד)}} לענין תקציב הבטחון, כל מקום בחוק זה שמדובר בו בועדה, ייקרא כאילו מדובר בועדה המשותפת האמורה בסעיף קטן (א).

{{ח:סעיף|19|שינויים בתקציב הבטחון|תיקון: י״פ תשמ״ו, תשמ״ו, תשמ״ז־2, תשמ״ח־2, תשמ״ט, תש״ן, תש״ן־2, תשנ״א־4, תשנ״ב־2, תשנ״ג־3, תשנ״ד, תשנ״ה־3, תשנ״ו, תשנ״ז, תשנ״ז־2, תשנ״ח, תשנ״ט, תשנ״ט־2, תשע״ה}}
{{ח:תת|(א)}} לגבי תכניות בתקציב הבטחון שסכומיהן מוצאים במטבע ישראלי, רשאי שר האוצר, על פי הצעת שר הבטחון –
{{ח:תתת|(1)}} להעביר כל סכום של הוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה או הרשאה להתחייב, מתכנית אחת לתכנית אחרת באותו תחום פעולה או בתחום פעולה אחר;
{{ח:תתת|(2)}} להגדיל כל סכום של הוצאה, הוצאה מותנית בהכנסה או הרשאה להתחייב בתכנית קיימת או חדשה;
{{ח:תתת|(3)}} להעביר כל מספר של משרות מתכנית אחת לתכנית אחרת, קיימת או חדשה, באותו תחום פעולה או בתחום פעולה אחר, או להגדיל את מספר המשרות בכל תכנית, קיימת או חדשה.
{{ח:תת|(ב)|(1)}} העברה או הגדלה כאמור בסעיף קטן (א)(1) ו־(2) המשנה תכנית כלשהי בסכום העולה על 50 מיליון שקלים חדשים או על 50% מהתכנית המקורית, לפי הנמוך, או המהווה, לדעת שר הבטחון, שינוי מהותי, תיעשה באישורה המוקדם של הועדה; שר האוצר יעדכן אחת לשלושה חדשים את הסכום הנקוב בפסקה זו, על פי עליית מדד המחירים לצרכן.
{{ח:תתת|(2)}} העברה או הגדלה כאמור בסעיף קטן (א)(1) ו־(2), שפסקה (1) אינה חלה עליה, תיעשה בהודעה לועדה.
{{ח:תת|(ג)}} על אף האמור בסעיף קטן (ב)(1), מותר לעשות העברה או הגדלה כאמור בו בהודעה לועדה אם ראש הממשלה ושר הבטחון קבעו כי מצב בטחוני מיוחד מחייב זאת.
{{ח:תת|(ד)}} העברה או הגדלה כאמור בסעיף קטן (א)(3) תיעשה בהודעה לועדה.
{{ח:תת|(ה)}} לגבי תכניות בתקציב הבטחון שסכומיהן מוצאים במטבע חוץ, רשאי שר האוצר, על פי הצעת שר הבטחון, להעביר או להגדיל סכומים או משרות כאמור בסעיף קטן (א), בהודעה לועדה; ואולם הממשלה רשאית לקבוע כי העברה או הגדלה כאמור בסעיף קטן זה, העולה על סכום שתקבע בהחלטתה, תיעשה באישורה המוקדם של הוועדה.
{{ח:תת|(ה1)|(1)}} על אף הוראות סעיפים קטנים (א) עד (ה), על העברות או הגדלות כאמור בסעיפים קטנים (א)(1), (א)(2) ו־(ה) (להלן – העברות), המשנות תכניות של הצטיידות או של התעצמות שתקבע הועדה לענין זה לפי הצעת הממשלה (להלן – תכניות מיוחדות), יחולו ההוראות הבאות:
{{ח:תתתת|(א)}} עלה סך כל סכומי ההעברות, שבוצעו מתכניות מיוחדות לתכניות אחרות מתחילת שנה, על ארבעים מליון שקלים חדשים, תהיה כל העברה נוספת מהתכניות המיוחדות לתכניות אחרות טעונה אישור מוקדם של הועדה;
{{ח:תתתת|(ב)}} עלה סך כל סכומי ההעברות מתכניות מיוחדות בתחום פעולה אחד לתכניות מיוחדות בתחום פעולה אחר, שבוצעו מתחילת שנה, על חמישים מליון שקלים חדשים, תהיה כל העברה נוספת מתחום פעולה אחד לתחום פעולה אחר טעונה אישור מוקדם של הועדה; הוראות פסקה זו לא יחולו על העברות בין תחומי פעולה, שהועדה קבעה לענין זה לפי הצעת הממשלה, שהם תחום אחוד;
{{ח:תתתת|(ג)}} הצעת שר הבטחון לשינוי הטעון אישור כאמור בסעיף קטן זה, שהוגשה על ידי שר האוצר, והועדה לא החליטה להתנגד להצעה תוך 21 ימי עבודה מיום הגשתה, יראו אותה כמאושרת בידי הועדה.
{{ח:תתת|(2)}} שר האוצר יעדכן, אחת לשלושה חודשים, את הסכומים הנקובים בסעיף קטן זה על פי עליית מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ו)}} {{ח:הערה|(נמחק).}}
{{ח:תת|(ז)}} על אף האמור {{ח:פנימי|סעיף 5|בסעיפים 5(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13(א)}}, עלה התקבול שהתקבל למעשה בתכנית פלונית שבתקציב הבטחון על הסכום הנקוב לגביה כהוצאה מותנית בהכנסה בחוק התקציב השנתי לשנה פלונית, רשאי שר האוצר, בהודעה לועדה, להתיר את השימוש באותו סכום בשנת הכספים שלאחריה, לתכנית שבה נכלל או לתכנית אחרת בתקציב הבטחון.
{{ח:תת|(ח)}} הודעה לועדה לפי סעיף זה תימסר בהקדם האפשרי ולא יאוחר מאשר המועד הקרוב להעברה או להגדלה מבין אלה: 1 ביולי, 1 באוקטובר, 1 בינואר ו־31 במרס של שנת הכספים.

{{ח:סעיף|20||תיקון: תשמ״ח, תשנ״ה}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:קטע2|פרק ד|פרק ד׳: הוראות בקשר לתאגידים ורשויות מקומיות}}

{{ח:סעיף|21|הגדרות לענין תאגידים|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד“ –
{{ח:תתת|(1)}} תאגיד שהוקם בחוק או מכוח סמכותו של שר שניתנה בחוק, והוא מוסד של המדינה או שנתקיים בו אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(א)}} הממשלה משתתפת בתקציבו, במישרין או בעקיפין;
{{ח:תתתת|(ב)}} חבריו או חברי הנהלתו, כולם או מקצתם, מתמנים בידי הממשלה או בידי שר;
{{ח:תתת}} למעט בנק ישראל, רשות מקומית וחברה ממשלתית;
{{ח:תתת|(2)}} חברה מוגבלת בערבות או הקדש, אשר שר או ראש רשות מקומית ממנה להם דירקטור או נאמן, לפי הענין, ואשר שר האוצר קבע שהוראות {{ח:פנימי|פרק ד|פרק זה}}, כולן או מקצתן, יחולו עליהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בריאות“ – עמותה, אגודה שיתופית, חברה או כל גוף משפטי אחר הכשר לחיובים, לזכויות ולפעולות משפטיות, המוכר שירותי בריאות בתוך בית חולים ממשלתי או תוך שימוש במתקני בית חולים כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף מתוקצב“ – תאגיד, רשות מקומית, מועצה דתית, בנק ישראל, חברה ממשלתית וחברה עירונית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף נתמך“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שנה“ – שנת כספים, לרבות שנים עשר החדשים המתחילים בתאריך כלשהוא בשנה פלונית לגבי תאגידים המנהלים את תקציבם על בסיס של תקופה כאמור;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום החריגה“ – סכום שבו חרגו תאגיד או רשות מקומית מתקציבם המאושר, או משיא כוח אדם, או סכום ההלוואה שלקחו ללא אישור; לענין זה אין נפקא מינה אם הסכומים הוצאו או נתקבלו למעשה או שהתאגיד או הרשות המקומית התחייבו או הסכימו להוציאם או לקבלם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה ממשלתית“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, לרבות חברת בת ממשלתית וחברה מעורבת כמשמעותן {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק האמור}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה עירונית“ – חברה שיותר ממחצית כוח ההצבעה או הזכות למנות יותר ממחצית מספר הדירקטורים שלה הם בידי רשות מקומית או בידי רשות מקומית יחד עם המדינה או עם חברה עירונית אחרת או חברת בת עירונית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברת בת עירונית“ – חברה שיותר ממחצית כוח ההצבעה או הזכות למנות יותר ממחצית מספר הדירקטורים שלה הם בידי חברה עירונית, או בידי חברת בת עירונית או בידי חברת בת עירונית יחד עם חברת בת עירונית אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שר הנוגע בדבר“, לענין תאגיד – השר הממונה על ביצוע החוק שלפיו הוקם אותו תאגיד, ולענין חברה ממשלתית – השר שנקבע כאחראי לעניני החברה.

{{ח:סעיף|22|תקציב של תאגיד|תיקון: תשנ״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} התקציב של תאגיד טעון אישור של שר האוצר; אין בכך כדי לגרוע מהיותו טעון אישור אחר לפי כל דין.
{{ח:תת|(ב)}} תקציבו של תאגיד יוגש לאישור שר האוצר לא יאוחר מאשר 30 ימים לפני תחילתה של השנה.
{{ח:תת|(ג)}} מקום שנקבעו בחוק הוראות בדבר תקציב של תאגיד פלוני משמעו שתקופת התקציב תהיה לשנת כספים ושהתאגיד לא יהיה רשאי להוציא כספים בתקופת התקציב אלא אם כן קויימו ההוראות שנקבעו כאמור.
{{ח:תת|(ד)}} החלה שנת כספים ותקציבו של תאגיד לא אושר מסיבה כלשהי בידי אחת מן הרשויות שהתקציב טעון אישורן על פי כל דין, לרבות לפי סעיף קטן (א), יהא התאגיד רשאי להוציא בכל חודש, כל עוד לא אושר התקציב כאמור, סכום השווה לחלק השנים עשר מן התקציב השנתי שאושר לשנת הכספים הקודמת, וזאת לגבי אותם סעיפים שפורטו בתקציב הקודם.
{{ח:תת|(ה)}} שר האוצר רשאי, מטעמים מיוחדים ובאישור הועדה, לקבוע בצו הוראות לתקציב ביניים, בין דרך כלל ובין לתאגיד פלוני, לשנת כספים מסויימת, שיחולו על אף האמור בסעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיפים קטנים (ג) עד (ה) יחולו אם אין בחוק שעל פיו פועל אותו תאגיד הוראה אחרת לענין הנדון ואם אין בענין הנדון או בהקשרו דבר שאינו מתיישב עם ההוראות.

{{ח:סעיף|23|שינויים ושימוש בעודפים בתקציבי תאגידים}}
{{ח:ת}} מי שמוסמך לפי כל דין לאשר תקציב של תאגיד פלוני מוסמך גם לאשר, בהודעה לשר האוצר –
{{ח:תת|(1)}} העברת סכומים ומשרות מפריט אחד שבתקציב לפריט אחר;
{{ח:תת|(2)}} שימוש בסכום עודף שנותר בתקציב של תאגיד משנה פלונית לשנה הבאה;
{{ח:ת}} ובלבד שלא יועברו בדרך זו סכומים מתקציב פעולות שוטפות לתקציב פיתוח או להיפך.

{{ח:סעיף|24|הפחתת תקציב או שיא כוח אדם}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר והשר הנוגע בדבר רשאים לקבוע לתאגיד את שיא כוח האדם שלו וכן, על פי החלטת הממשלה, להורות לו להפחית את תקציבו או את שיא כוח האדם שלו בסכום או בשיעור שיקבעו.
{{ח:תת|(ב)}} שר הפנים רשאי לקבוע לרשות מקומית את שיא כוח האדם שלה וכן, על פי החלטת הממשלה, להורות לה להפחית את תקציבה או את שיא כוח האדם שלה בסכום או בשיעור שיקבע.
{{ח:תת|(ג)}} החלטה כללית של הממשלה בענין הפחתת תקציב ושיא כוח אדם ומדיניות השכר שלה, יחול על בנק ישראל, בשינויים המחוייבים.
{{ח:תת|(ד)}} הוראה על פי סעיף זה יכול שתהיה כללית, לסוגים, או לתאגיד פלוני או לרשות מקומית פלונית.

{{ח:סעיף|25|סמכויות בקשר לתאגיד}}
{{ח:תת|(א)}} ראה שר האוצר שתאגיד עושה אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} מבצע עבודה או פעולה ללא הקצבה בתקציבו המאושר או חורג מתקציבו המאושר בדרך אחרת;
{{ח:תתת|(2)}} מבצע עבודה או פעולה שחוזה לעשייתם טעון אישור על כל דין, כשאישור כאמור לא ניתן;
{{ח:תתת|(3)}} מעסיק עובדים במספר משרות החורג משיא כוח האדם שלו או במשרות שאין עליהן הקצבה בתקציבו המאושר;
{{ח:תתת|(4)}} לווה כספים כשהדבר טעון אישור על פי כל דין, כשאישור כאמור לא ניתן;
{{ח:תת}} רשאי הוא, בהסכמת השר הנוגע בדבר, לנקוט צעדים הדרושים לדעתו לתיקון הליקויים האמורים.
{{ח:תת|(ב)}} צעדים כאמור בסעיף קטן (א) יכול שיכללו:
{{ח:תתת|(1)}} הוראה להפסיק את העבודה או הפעולה;
{{ח:תתת|(2)}} הוראה להפסיק את העסקתם של עובדים המועסקים בחריגה מהתקציב או משיא כוח האדם כאמור בסעיף קטן (א)(3).
{{ח:תת|(ג)}} ראה שר האוצר כי חריגות שחרג תאגיד מתקציבו או משיא כוח האדם שלו לא תוקנו, רשאי הוא להפחית את סכום החריגה מסכומים שיש להעבירם מאוצר המדינה לפי כל דין, או מסכום המענק או השתתפות שהתאגיד היה מקבל מהממשלה אלמלא החריגה.
{{ח:תת|(ד)}} הוראות סעיפים קטנים (ב)(1) ו־(ג) לא יחולו על חריגה בתשלום גימלאות שמשלם המוסד לביטוח לאומי לפי {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי|חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}, או לפי חיקוק אחר.

{{ח:סעיף|26|סמכויות בקשר לרשות מקומית}}
{{ח:תת|(א)}} ראה שר הפנים שרשות מקומית עושה אחד מהדברים המפורטים {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25(א)}}, רשאי הוא להפחית את סכום החריגה מסכום המענק שקבע לאותה רשות מקומית וכן לנקוט צעדים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 25|בסעיף 25(ב)(1) ו־(2)}}.
{{ח:תת|(ב)}} ראה שר הפנים כי חריגות שחרגה רשות מקומית מתקציבה או משיא כוח האדם שלה לא תוקנו, רשאי הוא, יחד עם שר האוצר, להפחית את סכום החריגה מכל סכום המועבר אליה מהממשלה, ורשאי שר האוצר, בהסכמת שר הפנים, להפחית את סכום החריגה מכספי מסים או אגרות שיש להעבירם מאוצר המדינה לרשות המקומית לפי כל דין.

{{ח:סעיף|27|חוזה של תאגיד או רשות מקומית|תיקון: תשמ״ו, תשמ״ז־2, תשמ״ח־2, תשמ״ט, תש״ן־2, תשנ״א־4, תשנ״ב־3, תשנ״ג־3, תשנ״ד, תשנ״ה־3, תשנ״ו, תשנ״ז, תשנ״ז־2, תשנ״ח, תשנ״ט, תשנ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} בחוזה של תאגיד או של רשות מקומית שהתמורה הכרוכה בו עולה על 89,000 שקלים חדשים יציין החותם עליו בשם התאגיד או בשם הרשות המקומית –
{{ח:תתת|(1)}} כי נתקיימו בו כל התנאים וניתנו לגביו כל האישורים הדרושים לפי כל דין;
{{ח:תתת|(2)}} כי ההוצאה הכספית לביצועו מתוקצבת, ויצויין סעיף ההקצבה.
{{ח:תת|(ב)}} חוזה של תאגיד או של רשות מקומית שהתמורה הכרוכה בו עולה על 460,000 שקלים חדשים ולא נתקיימו בו כל התנאים או לא ניתנו לגביו כל האישורים הדרושים לפי כל דין, או שההוצאה הכספית לביצועו לא תוקצבה – בטל.

{{ח:סעיף|28|פטור}}
{{ח:ת}} שר האוצר רשאי, באישור הועדה, לפטור תאגיד מתחולת הוראות {{ח:פנימי|סעיף 21|סעיפים 21 עד 27}}, כולן או מקצתן.

{{ח:סעיף|28א|דוחות כספיים של תאגיד|תיקון: תשפ״ב־4}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דוחות כספיים“ – כל אלה:
{{ח:תתתת|(1)}} דוח על המצב הכספי או מאזן;
{{ח:תתתת|(2)}} דוח על הביצוע הכספי או דוח רווח והפסד;
{{ח:תתתת|(3)}} דוח על השינויים בנכסים נטו או דוח על השינויים בהון העצמי;
{{ח:תתתת|(4)}} דוח על תזרימי המזומנים;
{{ח:תתתת|(5)}} ביאורים לדוחות האמורים וביאורים הכוללים את עיקרי המדיניות החשבונאית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מועצת תאגיד“ – מועצת תאגיד או כל גוף אחר הממלא בתאגיד תפקיד דומה לתפקיד של מועצת תאגיד או לתפקיד של דירקטוריון בחברה, אף אם כינויו שונה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד“ – למעט תאגיד המנוי {{ח:פנימי|סעיף 21|בפסקה (2) להגדרה ”תאגיד“}}.
{{ח:תת|(ב)}} תאגיד יערוך מדי שנה דוחות כספיים לפי הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ג)}} מועצת תאגיד תמנה רואה חשבון מבקר שיבקר את הדוחות הכספיים שהתאגיד חייב בהגשתם לפי סעיף זה, ויחווה את דעתו עליהם.
{{ח:תת|(ד)}} מועצת התאגיד תדאג מדי שנה לעריכת הדוחות הכספיים ותהא אחראית על אישורם.
{{ח:תת|(ה)}} הדוחות הכספיים ייערכו בהתאם לכללי חשבונאות מקובלים; החשב הכללי במשרד האוצר, או מי שהוא הסמיכו לכך, רשאי להורות לתאגיד מסוים על התקינה החשבונאית המתאימה שלפיה הוא נדרש לערוך את דוחותיו הכספיים.
{{ח:תת|(ו)}} הדוחות הכספיים המאושרים כאמור בסעיף קטן (ד), יוגשו לשר הנוגע בדבר ולחשב הכללי במשרד האוצר, לא יאוחר מיום 31 במרס בכל שנה, לגבי השנה הקודמת; על אף האמור, החשב הכללי רשאי לקבוע לתאגיד, בשנה מסוימת, מועד מאוחר יותר להגשת דוחותיו הכספיים, אך לא יאוחר מיום 31 במאי באותה שנה, אם שוכנע כי קיימות נסיבות מיוחדות המצדיקות זאת.
{{ח:תת|(ז)|(1)}} חלק החשב הכללי במשרד האוצר על דרך הצגת הפרטים בדוחות הכספיים או סבר כי נפל פגם בהליך עריכתם או בהליך הבקרה הפנימית עליהם, והמחלוקת או הפגם היו מהותיים, רשאי הוא להורות לתאגיד לקיים דיון בעניין זה במועצת התאגיד, לאחר שהודיע על כך לשר הנוגע בדבר.
{{ח:תתת|(2)}} החליטה מועצת התאגיד, לאחר שקיימה דיון בהתאם להוראת החשב הכללי במשרד האוצר כאמור בפסקה (1), שלא לקבל את עמדתו, יגלה התאגיד את דבר קיומה של המחלוקת בדוחותיו הכספיים; החשב הכללי רשאי לפרסם הודעה על פרטי המחלוקת באתר האינטרנט שלו.
{{ח:תת|(ח)}} מועצת התאגיד תפרסם את הדוחות הכספיים באתר האינטרנט של התאגיד, 60 ימים לאחר מועד הגשתם כאמור בסעיף קטן (ו), אלא אם כן הורה החשב הכללי במשרד האוצר לתאגיד לפרסמם במועד מאוחר יותר, אך לא יאוחר מתום השנה העוקבת לשנה שלגביה נערכו הדוחות הכספיים; החשב הכללי יפרסם את הדוחות הכספיים באתר האינטרנט של משרד האוצר.
{{ח:תת|(ט)}} הוראות סעיף זה באות להוסיף על הוראות לעניין דוחות כספיים החלות על תאגיד מכוח החוק שלפיו הוקם, ולא לגרוע מהן; ואולם הייתה בחוק שלפיו הוקם התאגיד הוראה לעניין הגוף המאשר את הדוחות הכספיים בתאגיד, לעניין מועד הגשתם או לעניין רואה חשבון מבקר, תחול על אותו תאגיד ההוראה שבחוק שלפיו הוקם והמועד להגשת הדוח הכספי לחשב הכללי במשרד האוצר יהיה מועד ההגשה הקבוע בחוק שלפיו הוקם התאגיד.
{{ח:תת|(י)}} שר האוצר, בהסכמת שר המשפטים והשר הנוגע בדבר, רשאי, בצו, לפטור תאגיד מתחולת הוראות המקנות לחשב הכללי במשרד האוצר סמכויות כלפיו כאמור בסעיפים קטנים (ה), (ז) ו־(ח), כולן או חלקן, אם ראה כי החלת ההוראות האמורות על התאגיד עלולה לפגוע במילוי תפקידיו הציבוריים בשל מאפייניו הייחודיים.
{{ח:תת|(יא)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על המוסד לביטוח לאומי.

{{ח:סעיף|29|שינויים בשכר ובתנאי שירות|תיקון: תשמ״ח, תשנ״א־2, תשנ״ה־2, תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} גוף מתוקצב או גוף נתמך לא יסכים על שינויים בשכר, בתנאי פרישה או בגימלאות, או על הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה, ולא ינהיג שינויים או הטבות כאמור, אלא בהתאם למה שהוסכם או הונהג לגבי כלל עובדי המדינה או באישורו של שר האוצר; ואולם רשאי שר האוצר, באישור הועדה, לפטור מהוראות סעיף זה, חברה מעורבת כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות|בחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, אם ראה שטעמים של מכירת מניותיה, לרבות הנפקתן לציבור או למשקיעים, מחייבים זאת, ונחה דעתו שלא תהיה למתן הפטור ולשינויים שיונהגו בעקבותיו, השפעה בלתי רצויה על מדיניות השכר הכוללת במגזר הציבורי; הפטור יכנס לתוקפו עם ביצוע המכירה או במועד מאוחר יותר שיקבע השר.
{{ח:תת|(ב)}} על אף האמור בכל דין, כל הסכם או הסדר בטל במידה שהוא נוגד את הוראות סעיף קטן (א).
{{ח:תת|(ג)}} ראה שר האוצר כי גוף מתוקצב או גוף נתמך לא קיים את הוראות סעיף קטן (א), רשאי הוא להפחית סכום השווה לסכום ששולם עקב כך מן הסכומים שיש להעבירם לאותו גוף מתקציב המדינה לפי כל דין, ורשאי הוא להפסיק או להפחית כל מענק או השתתפות שהגוף היה מקבל מהממשלה אלמלא החריגה, כל עוד מבצע הגוף תשלומים בניגוד להוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ד)|(1)}} לענין {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 22|סעיף 22(א)(6) לחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, יראו דירקטור שהסכים ביודעין על שינויים או הטבות בניגוד להוראות סעיף קטן (א), כדירקטור שאינו ממלא תפקידו כראוי.
{{ח:תתת|(2)}} לענין {{ח:חיצוני|חוק החברות הממשלתיות#סעיף 42|סעיף 42(א)(2) לחוק החברות הממשלתיות, התשל״ה–1975}}, יראו הסכמה של מנהל כללי לשינויים או להטבות בניגוד להוראות סעיף קטן (א), עילה מספקת לממשלה להעבירו מכהונתו.

{{ח:סעיף|29א|בדיקת הסכם חורג|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} ראה שר האוצר כי הסכם או הסדר בגוף מתוקצב או בגוף נתמך נוגד לכאורה את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(א)}}, רשאי הוא –
{{ח:תתת|(1)}} להודיע לצדדים להסכם או להסדר כי החליט לבדוק אותו, וכי קיים חשש שההסכם או ההסדר בטל, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29(ב)}}, במידה שהוא נוגד את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(א)}} (להלן – הסכם בבדיקה);
{{ח:תתת|(2)}} ליתן לצדדים להסכם בבדיקה, לאחר ההודעה כאמור בפסקה (1), ולמשך תקופה שלא תעלה על חודש ימים, הזדמנות להביא את טענותיהם בכתב וכן כל מידע כתוב שימצאו לנכון.
{{ח:תת|(ב)}} ראה שר האוצר, על יסוד ראיות שבפניו, לרבות הטיעונים והמידע שהביאו הצדדים לפניו, כי ההסכם שבבדיקה נוגד לכאורה את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(א)}} וכי נחוצה תקופה לבדיקתו רשאי הוא –
{{ח:תתת|(1)}} לקבוע תקופה, שלא תעלה על 4 חודשים מיום סיום התקופה שנקבעה לפי סעיף קטן (א)(2), לבדיקת ההסכם בבדיקה (להלן – תקופת בדיקה); בנסיבות המצדיקות זאת רשאי שר האוצר להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (א)(2) ואת תקופת הבדיקה, לצורך השלמת הבדיקה;
{{ח:תתת|(2)}} להורות על גובה התשלום המותר בשל ההטבות הכספיות הקשורות לעבודה, כמשמעותן {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29}}, לפי ההסכם בבדיקה, שרשאי הגוף הנתמך או המתוקצב לשלם בתקופת הבדיקה (להלן – התשלום המותר);
{{ח:תתת|(3)}} לקבוע, על אף האמור בכל דין, הוראות בדבר הסדרי הפקדה של תשלומים מעבר לגובה התשלום המותר ואשר בהם התחייב גוף מתוקצב או גוף נתמך על פי ההסכם בבדיקה, וכן לקבוע דרכים לשמירת ערכם של הסכומים שהופקדו למשך תקופת הבדיקה;
{{ח:תתת|(4)}} הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת השכר|חוק הגנת השכר, התשי״ח–1958}}, לא יחולו על תשלום שכר, שהוא מעבר לתשלום המותר בתקופת הבדיקה.

{{ח:סעיף|29ב|תוצאות בטלות ההסכם החורג|תיקון: תשנ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} הסכם או הסדר ששר האוצר ראה לגביו כי הוא נוגד את הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(א)}} וכי חלות עליו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(ב)}}, לא יחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק החוזים (חלק כללי)#סעיף 31|סעיף 31 לחוק החוזים (חלק כללי), התשל״ג–1973}}.
{{ח:תת|(ב)}} שר האוצר רשאי לפעול לגבי הסכם או הסדר כאמור בסעיף קטן (א) גם לפי כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} להודיע לצדדים להסכם על בטלות ההסכם או ההסדר כאמור {{ח:פנימי|סעיף 29|בסעיף 29(ב)}} (להלן – ההסכם הנוגד), ועל החובה של הגוף המתוקצב או הגוף הנתמך להפסיק לאלתר כל הטבה כספית הקשורה לעבודה שמקורה בהסכם הנוגד;
{{ח:תתת|(2)}} בהתחשב במדיניות השכר הכוללת במגזר הציבורי, במידת החריגה של ההסכם הנוגד מן הנהוג לגבי כלל עובדי המדינה, ומטעמים שבצדק –
{{ח:תתתת|(א)}} לקבוע מהו ההסכם או ההסדר אשר יכול לחול על הצדדים במקום ההסכם הנוגד, לרבות בדרך של אישור הוראה מהוראות ההסכם הנוגד;
{{ח:תתתת|(ב)}} לקבוע הוראות אשר יחולו על הגוף המתוקצב או הנתמך אשר הינו צד להסכם הנוגד, בדבר חובתו לתבוע השבה של הטבה שהוענקה על פי ההסכם הנוגד, היקפה של ההשבה ומועדיה; פעולה לפי פסקה זו תינקט לאחר שניתנה לצדדים להסכם הנוגד הזדמנות להשמיע את טענותיהם, ואולם אם צד הביא את טענותיו לפי {{ח:פנימי|סעיף 29א|סעיף 29א(א)(2)}} תינתן לו הזדמנות להוסיף עליהן בלבד;
{{ח:תתת|(3)}} להורות על העברת הכספים שהופקדו לפי {{ח:פנימי|סעיף 29א|סעיף 29א(ב)(3)}} לגוף המתוקצב או הנתמך, או לעובד, לפי הענין, ובהתאם להודעתו.

{{ח:סעיף|30|אגרות המשתלמות לתאגיד}}
{{ח:ת}} הטלת מסים, אגרות ותשלומי חובה אחרים המשתלמים לתאגיד ושינוי שיעורם טעונים אישורו של שר האוצר בנוסף לאישורים הדרושים לפי כל דין אחר.

{{ח:סעיף|31|מסים המשתלמים לרשויות מקומיות}}
{{ח:ת}} שר הפנים, בהסכמת שר האוצר, יקבע כללים לענין הטלת מסים, אגרות ותשלומי חובה המשתלמים לרשות מקומית ושינוי שיעורם.

{{ח:סעיף|31א|חישוב עלויות של נותן שירות לציבור|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה, ”נותן שירות לציבור“ – תאגיד, חברה ממשלתית או גוף אחר שהממשלה משתתפת בתקציבו במישרין או בעקיפין, המרכז יותר ממחצית אספקת טובין או שירותים בכל המדינה או באזור מסויים, ואשר הממשלה קבעה לגביו בהודעה ברשומות כי הינו נותן שירות לציבור לענין חוק זה.
{{ח:תת|(ב)}} נותן שירות לציבור יערוך אחת לשנה דין וחשבון של עלות הפקת מוצר או מתן שירות שהוא מספק (להלן – דו״ח עלות) ויגישו לשר האוצר ולשר הממונה על תחום הפעולה של אותו נותן שירות.
{{ח:תת|(ג)}} שר האוצר, באישור הממשלה, רשאי לקבוע בתקנות את הפרטים שייכללו בדו״ח עלות, את דרכי עריכתו, את התקופה אשר לה ייערך ואת מועד הגשתו.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר, באישור הממשלה, רשאי לקבוע הוראות בדבר הנתונים הכספיים והחשבונאיים שלפיהם ייערך דו״ח עלות; ההוראות יכול שיהיו כלליות, לסוג של נותני שירות לציבור או לנותן שירות לציבור מסויים.

{{ח:סעיף|31ב|המחאה, שעבוד או עיקול|תיקון: תשנ״א־3, תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד, או גוף אחר שהממשלה משתתפת בתקציבו, לא ישעבד ולא ימחה לאחר את זכותו לקבלת תמיכה, מענק או השתתפות אחרת מתקציב המדינה (בחוק זה – הקצבה), אלא אם כן הותר הדבר מראש בהתאם לתקנות שיתקין שר האוצר; רשות מקומית לא תשעבד ולא תמחה זכות כאמור אלא אם כן הותר הדבר מראש בהתאם לתקנות שיתקין שר האוצר בהסכמת שר הפנים.
{{ח:תת|(ב)}} זכות כאמור בסעיף זה אינה ניתנת לעיקול.
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (המחאה או שעבוד של זכות בידי רשות מקומית)|תקנות יסודות התקציב (המחאה או שעבוד של זכות בידי רשות מקומית), התשנ״א–1991}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (המחאה או שעבוד של זכות)|תקנות יסודות התקציב (המחאה או שעבוד של זכות), התשנ״א–1991}}.}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (המחאה או שעבוד של זכות בידי תאגיד מים וביוב)|תקנות יסודות התקציב (המחאה או שעבוד של זכות בידי תאגיד מים וביוב), התשס״ה–2005}}.}}

{{ח:סעיף|31ג|הוראות לענין תאגיד בריאות|תיקון: תשנ״ח, תשס״ב}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד בריאות לא יפעל אלא באישור שר הבריאות ושר האוצר ובהתאם לכללים שייקבעו לפי סעיף קטן (ב).
{{ח:תת|(ב)}} שר הבריאות, באישור שר האוצר ובהתייעצות עם נציב שירות המדינה, יקבע כללים לפעולת תאגיד בריאות; בכללים כאמור רשאי שר הבריאות לקבוע, בין השאר, כי הוראות מחוק זה, הוראות {{ח:חיצוני|חוק חובת מכרזים|חוק חובת מכרזים, התשנ״ב–1992}}, וכן הוראות מחוקים, מתקנות ומהוראות פנימיות אחרות החלות על המדינה או על עובדיה – יחולו לגבי כלל תאגידי הבריאות ועובדיהם או לגבי סוגים או מי מהם, בשינויים המחויבים.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות)|תקנות יסודות התקציב (כללים לפעולת תאגיד בריאות), התשס״ב–2002}}.}}

{{ח:סעיף|31ד|ייעוד כספי הקצבות לפיתוח ברשות מקומית|תיקון: תשס״ד־2, תש״ע, תשע״ו־3}}
{{ח:תת|(א)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הקצבות לפיתוח“ – הקצבות שמעבירים המדינה או מפעל הפיס לרשות מקומית, המיועדות לעבודות פיתוח, למעט הקצבות כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ייעוד כספי הקצבות והגנת נכסים למטרות חינוך)#סעיף 2|בסעיף 2 לחוק הרשויות המקומיות (ייעוד כספי הקצבות והגנת נכסים למטרות חינוך), התש״ס–2000}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”עבודות פיתוח“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} הקמה או רכישה של תשתיות, מבני ציבור או שטחים לצורכי ציבור;
{{ח:תתתת|(2)}} ביצוע עבודות מסוימות במסגרת תכנון, הקמה, רכישה, שיפוץ או הרחבה של תשתיות, מבני ציבור או שטחים לצורכי ציבור;
{{ח:תתתת|(3)}} מימון החזר הלוואה שנלקחה לביצוע פעולות כאמור בפסקאות (1) ו־(2);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כהדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, שאליו מועברות ההקצבות לפיתוח.
{{ח:תת|(ב)}} רשות מקומית לא תשתמש בהקצבה לפיתוח אלא למטרה שלשמה נועדה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} על אף האמור {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 213א|בסעיף 213א לפקודת העיריות}}, {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 34|ובסעיף 34 לפקודת המועצות המקומיות}}, רשות מקומית תנהל את אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} ההקצבות לפיתוח שהעבירה המדינה בחשבון בנק נפרד שייפתח בתאגיד בנקאי, המיועד אך ורק למטרה זו (בסעיף זה – חשבון הפיתוח מהקצבות המדינה);
{{ח:תתתת|(ב)}} ההקצבות לפיתוח שהעביר מפעל הפיס בחשבון בנק נפרד שייפתח בתאגיד בנקאי, המיועד אך ורק למטרה זו (בסעיף זה – חשבון הפיתוח מהקצבות הפיס);
{{ח:תתת|(2)}} בחשבון הפיתוח מהקצבות המדינה ובחשבון הפיתוח מהקצבות הפיס יופקדו כספי ההקצבות לפיתוח בלבד, והם ישמשו את הרשות המקומית רק למטרות שלשמן יועדו ההקצבות; חשבונות הפיתוח האמורים ינוהלו באופן שיאפשר מעקב אחרי תקבוליהם מכל מקור וההוצאות אשר הוצאו למטרות השונות.
{{ח:תת|(ד)}} המדינה לא תעביר לרשות מקומית הקצבות לפיתוח, אלא במישרין לחשבון הפיתוח מהקצבות המדינה שנפתח לפי הוראות סעיף זה והמנוהל לפיהן.
{{ח:תת|(ה)}} המדינה רשאית שלא להעביר הקצבות לפיתוח לרשות מקומית שאינה פועלת על פי הוראות סעיף זה.
{{ח:תת|(ו)}} הכספים שבחשבון הפיתוח מהקצבות המדינה ובחשבון הפיתוח מהקצבות הפיס, לפי העניין, לא יהיו ניתנים לשעבוד או להמחאה, אלא אם כן מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} השעבוד או ההמחאה נעשו לטובת מי שהרשות המקומית התקשרה עמו כדין בהסכם לעבודות פיתוח;
{{ח:תתת|(2)}} לצורך מימון אותה עבודת פיתוח הועברה הקצבה לפיתוח לחשבון הפיתוח של הרשות המקומית;
{{ח:תתת|(3)}} השעבוד או ההמחאה הם להבטחת סכום כסף שאינו עולה על ההקצבה לפיתוח שהועברה כאמור בפסקה (2).
{{ח:תת|(ז)|(1)}} הכספים שבחשבון הפיתוח מהקצבות המדינה ובחשבון הפיתוח מהקצבות הפיס לא יהיו ניתנים לעיקול, אלא אם כן מתקיימים כל אלה:
{{ח:תתתת|(א)}} העיקול הוטל על ידי מי שהרשות המקומית התקשרה עמו כדין בהסכם לעבודות פיתוח בשל אי־תשלום כספים בעד אותן עבודות פיתוח;
{{ח:תתתת|(ב)}} עבודות הפיתוח בוצעו על פי הסכם שבין הרשות המקומית לבין מטיל העיקול, ובהתאם לדרישות המדינה או מפעל הפיס, לפי העניין;
{{ח:תתתת|(ג)}} המדינה או מפעל הפיס, לפי העניין, אישרו, לאחר ביצוען, כי עבודות הפיתוח בוצעו;
{{ח:תתתת|(ד)}} לצורך מימון אותה עבודת פיתוח הועברה הקצבה לפיתוח לחשבון הפיתוח שמהקצבות המדינה או לחשבון הפיתוח מהקצבות הפיס, לפי העניין, הרשות המקומית;
{{ח:תתת|(2)}} העיקול על כספים בחשבון הפיתוח מהקצבות המדינה או בחשבון הפיתוח מהקצבות הפיס, לפי העניין, על פי הוראות פסקה (1) לא יוטל על כספים שסכומם עולה על ההקצבה לפיתוח שהועברה כאמור בפסקה (1)(ד).
{{ח:תת|(ח)}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, אין בהוראות בסעיף זה כדי להטיל על המדינה חובה לתקצב כספים בסכום כלשהו בסעיפי תקציב הפיתוח שבחוק התקציב השנתי, לרשויות מקומיות ככלל או לרשות מקומית מסוימת, או להעביר כספים כלשהם לרשות מקומית מסוימת, לרבות בשל קיומו של חוב קודם של הרשות המקומית שלא נפרע.
{{ח:תת|(ט)}} מי שעשה שימוש בהקצבות לפיתוח בניגוד להוראות סעיף זה או הורה לאחר לעשות שימוש כאמור, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין, התשל״ז–1977}} (להלן – חוק העונשין).

{{ח:קטע2|פרק ד1|פרק ד׳1: הוראות שעה בקשר לרשויות מקומיות שאושרה לגביהן תכנית הבראה|תיקון: תשס״ד־2}}

{{ח:סעיף|31ה|הגדרות|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גירעון מוכר“ – גירעון מצטבר בתוספת הגירעון שצפוי להצטבר בתקציב הרגיל של הרשות המקומית עד סוף השנה שבה אושרה תכנית ההבראה, כולו או חלקו, ככל שהוכר על ידי שר הפנים במסגרת תכנית הבראה שאושרה על ידו;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גירעון מצטבר“ – עודף התחייבויות על נכסים כאמור בדוח השנתי המבוקר האחרון של הרשות המקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הוצאות חיוניות“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הוצאות של הרשות המקומית בעבור מים, ביוב, חשמל, שירותי כבאות, שירותים לשעת חירום, שירותי רווחה, פינוי אשפה ושירותי תברואה, והכל בעבור שירותים המסופקים בתקופה הראשונה או בתקופה השניה, לפי הענין;
{{ח:תתת|(2)}} סכומים שהרשות המקומית חייבת בתשלומם לפי דין לתאגיד שהוקם בחוק או על פיו, המספק שירותים לציבור לפי דין, לרבות מועצה דתית כמשמעותה {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים|בחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל״א–1971}} (להלן – מועצה דתית), שאינם עולים על הסכום הנדרש לכיסוי ההוצאות ההכרחיות של התאגיד לצורך אספקת השירותים כאמור, בתקופה הראשונה או בתקופה השניה לפי הענין, בתוספת הסכום הנדרש לתשלום שכר לעובדיו ולתשלום קצבה חודשית המשולמת מקופתו לעובדיו שיצאו לגמלאות או לשאיריהם, עד לגובה השכר הממוצע, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31ח|בסעיף 31ח(ד)(3)}} בגין התקופה הראשונה או בגין התקופה השניה, לפי הענין;
{{ח:תתת|(3)}} כל הוצאה אחרת של הרשות המקומית שקבעו שר הפנים ושר האוצר, אם נוכחו שהיא חיונית לפעילות השוטפת של הרשות המקומית, ולמעט הוצאות כאמור בפסקאות (1) ו־(2) שלגביהן קבעו השרים שאינן חיוניות לפעילות השוטפת של הרשות המקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”המועד הקובע“ – המועד שבו אישר שר הפנים את תכנית ההבראה, ובלבד שאישור כאמור ניתן לאחר תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}}; מונה לרשות מקומית חשב מלווה לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 142ב|סעיף 142ב לפקודת העיריות}} או {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 34א|סעיף 34א לפקודת המועצות המקומיות}}, לאחר אישור תכנית ההבראה – יום מינויו של החשב המלווה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסה“ – לרבות הקצבות, תקבולים ממסים, מאגרות ומתשלומי חובה, ולמעט כספי הבראה, הקצבות לפיתוח כמשמעותן {{ח:פנימי|סעיף 31ד|בסעיף 31ד}}, הקצבות כהגדרתן {{ח:חיצוני|חוק הרשויות המקומיות (ייעוד כספי הקצבות למטרות חינוך)|בחוק הרשויות המקומיות (ייעוד כספי הקצבות למטרות חינוך), התש״ס–2000}}, היטל השבחה כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק התכנון והבניה|בחוק התכנון והבניה, התשכ״ה–1965}}, והיטלים לפיתוח המוטלים על פי חוקי עזר של רשות מקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואת שעה“ – הלוואת שעה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 202|בסעיף 202 לפקודת העיריות}} והלוואה זמנית כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 13|בסעיף 13(2) לפקודת המועצות המקומיות}}, אשר שר הפנים אישר שהיא דרושה לרשות המקומית לצורך תשלומים על פי {{ח:פנימי|סעיף 31ח|סעיף 31ח(ד)}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה הראשונה“ – תקופה של שלושה חודשים שלאחר המועד הקובע;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקופה השניה“ – תקופה של שלושה חודשים שלאחר תום התקופה הראשונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון הבראה“ – חשבון מיוחד המיועד אך ורק לניהול כספי ההבראה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חשבון מיוחד“ – חשבון בנק נפרד שייפתח בתאגיד בנקאי;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”כספי הבראה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הקצבות, אשראי או כל תקבול או זכות אחרים המיועדים לכיסוי הגירעון המוכר או לצמצומו;
{{ח:תתת|(2)}} הקצבות, אשראי או כל תקבול או זכות אחרים המיועדים לתשלום פיצויי פיטורים ותשלומים אחרים בקשר לסיום יחסי עובד ומעביד ולמעט קצבה חודשית, המשולמת מקופת רשות מקומית בהבראה, לעובדיה שפרשו לגמלאות או לשאיריהם;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד“ – לרבות נושא משרה ברשות המקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – תאגיד כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}}, שאליו מועברות ההקצבות מאת המדינה לרשות המקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תיקון מס׳ 31“ – {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|חוק יסודות התקציב (תיקון מס׳ 31 והוראת שעה), התשס״ד–2004}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תכנית הבראה“ – כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 140ג|בפקודת העיריות}} או {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 35ג1|בפקודת המועצות המקומיות}}, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תקופת ההבראה“ – תקופה שתחילתה במועד הקובע וסיומה בתום התקופה שנקבעה לביצועה של תכנית ההבראה, על פי הוראותיה.

{{ח:סעיף|31ו|תחולה|תיקון: תשס״ד־2, תשס״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} הוראות {{ח:פנימי|פרק ד1|פרק זה}}, למעט {{ח:פנימי|סעיף 31יד|סעיפים 31יד}} {{ח:פנימי|סעיף 31טו|ו־31טו}}, יחולו על רשות מקומית בהבראה; לענין זה, ”רשות מקומית בהבראה“ – רשות מקומית שמתקיימים בה כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} שר הפנים אישר לגביה תכנית הבראה לאחר יום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}} ולא יאוחר מיום ו׳ בתמוז התשס״ז (1 ביולי 2007), או ששר הפנים אישר לגביה תכנית הבראה לאחר יום ט״ז בשבט התשס״ד (8 בפברואר 2004), ובלבד שאישר את תכנית ההבראה מחדש לאחר תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}} ולא יאוחר מיום ו׳ בתמוז התשס״ז (1 ביולי 2007);
{{ח:תתת|(2)}} מונה לה חשב מלווה;
{{ח:תתת|(3)}} היא הודיעה לשר הפנים על רצונה שיחולו עליה ההוראות כאמור.
{{ח:תת|(ב)}} לא יחולו על רשות מקומית הוראות {{ח:פנימי|סעיף 31ח|סעיפים 31ח}} {{ח:פנימי|סעיף 31ט|ו־31ט}} אלא פעם אחת.

{{ח:סעיף|31ז|ייעוד כספי הבראה|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} רשות מקומית בהבראה לא תשתמש בכספי ההבראה אלא בהתאם להוראות תכנית ההבראה.
{{ח:תת|(ב)}} רשות מקומית בהבראה תפקיד ותנהל את כספי ההבראה בחשבון ההבראה; בחשבון זה לא יופקדו אלא כספי הבראה והוא ישמש את הרשות המקומית רק למטרות שלשמן יועדו כספים אלה.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} המדינה ונותן אשראי, המעבירים לרשות מקומית בהבראה כספי הבראה, לא יעבירו את כספי ההבראה אלא במישרין לחשבון הבראה שנפתח לפי הוראות סעיף זה.
{{ח:תתת|(2)}} הרשות המקומית לא תפקיד כל תקבול אחר שהוא כספי הבראה אלא לחשבון ההבראה.
{{ח:תת|(ד)}} העברת הקצבות שהן כספי ההבראה מהמדינה לרשות מקומית בהבראה, תהיה מותנית בביצוע פעולות על ידי הרשות המקומית במועדן, הכל בהתאם להוראות תכנית ההבראה.
{{ח:תת|(ה)}} המדינה לא תעביר לרשות מקומית בהבראה כספי הבראה, אלא מסעיף התקציב המיועד לכך בחוק התקציב השנתי.
{{ח:תת|(ו)|(1)}} הכספים שבחשבון ההבראה לא יהיו ניתנים לשעבוד, להמחאה או לעיקול, במהלך תקופת תכנית ההבראה, ועיקול שהוטל לפני המועד הקובע, אף אם הוטל לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}}, לא יחול על כספים אלו.
{{ח:תתת|(2)}} במהלך תקופת תכנית ההבראה לא ניתן יהיה לפתוח או להמשיך בהליך למימוש שעבוד, המחאה או עיקול, שנוצרו, שהומחו או שהוטלו לפני המועד הקובע, אף אם נוצרו, הומחו או הוטלו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}}, וזאת בנוגע לכספים שבחשבון ההבראה.
{{ח:תתת|(3)}} אין באמור בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בתוקפם של שעבוד, המחאה או עיקול, שנוצרו, שהומחו או שהוטלו כדין לפני המועד הקובע, ובלבד שלא יהיה בהם כדי למנוע מהרשות המקומית בהבראה להשתמש בכספי ההבראה לייעודם בהתאם לתכנית ההבראה.
{{ח:תת|(ז)|(1)}} גזבר רשות מקומית בהבראה יגיש לראש הרשות המקומית ולשר הפנים, בתום כל חודש, החל במועד הקובע, דוח על ביצוע תכנית ההבראה.
{{ח:תתת|(2)}} ראש רשות מקומית בהבראה יגיש לשר הפנים, בתום כל שישה חודשים, החל במועד הקובע, דוח מבוקר בידי רואה חשבון שמינה שר הפנים לענין זה, על ביצוע תכנית ההבראה.
{{ח:תתת|(3)}} דוח לפי סעיף קטן זה יתייחס, בין השאר, לביצוע הפעולות והשגת היעדים שהיה על הרשות המקומית לבצע או להשיג על פי תכנית ההבראה, במהלך תקופת הדוח.

{{ח:סעיף|31ח|ייעוד הכנסות רשות מקומית בהבראה|תיקון: תשס״ד־2, תשס״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} עם תחילת התקופה הראשונה יפתח גזבר הרשות המקומית בהבראה חשבון מיוחד.
{{ח:תת|(ב)}} כל הכנסות הרשות המקומית בהבראה שהתקבלו בתקופה הראשונה יופקדו בחשבון המיוחד.
{{ח:תת|(ג)|(1)}} הכספים שבחשבון המיוחד לא יהיו ניתנים לשעבוד, להמחאה או לעיקול במהלך התקופה הראשונה והתקופה השניה, ועיקול שהוטל לפני תקופות אלה, אף אם הוטל לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}}, לא יחול על כספים אלו; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי למנוע שעבוד או המחאה של כספים אלו לצורך הבטחת החזר אשראי, שהוא כספי הבראה או לצורך הבטחת החזר הלוואת שעה, אשר ניתנה לאחר אישור תכנית ההבראה, ובלבד שניתן אישור שר הפנים לשעבוד או להמחאה כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} במהלך התקופה הראשונה והתקופה השניה לא ניתן יהיה לפתוח או להמשיך בהליך למימוש שעבוד או המחאה שנוצרו או הומחו להבטחת אשראי כאמור בסעיף קטן (ג)(1), וכן לא ניתן יהיה לפתוח או להמשיך בהליך למימוש שעבוד, המחאה או עיקול, שנוצרו, הומחו או הוטלו לפני המועד הקובע, אף אם נוצרו, הומחו או הוטלו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}}, וזאת בנוגע לכספים שבחשבון המיוחד.
{{ח:תתת|(3)}} אין באמור בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בתוקפם של עיקול, שעבוד או המחאה, שנוצרו, שהוטלו או שהומחו כדין על כספי הרשות המקומית לפני המועד הקובע, ובלבד שלא יהיה בהם כדי למנוע מהרשות המקומית בהבראה כדי להשתמש בכספי החשבון המיוחד על פי הוראות סעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ד)}} הכספים בחשבון המיוחד ישמשו לאלה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} לתשלום הוצאות חיוניות, ובלבד שהוצאות חיוניות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31ה|בפסקה (2) להגדרה ”הוצאות חיוניות“ שבסעיף 31ה}} לא ישולמו אלא אם כן התאגיד האמור באותה פסקה דרש מהרשות המקומית בהבראה את המימון האמור מתוך כספי החשבון המיוחד;
{{ח:תתת|(2)}} להחזר האשראי שהוא כספי ההבראה ולהחזר הלוואת שעה, אשר ניתנה לאחר אישור תכנית ההבראה, ובלבד שניתן אישור שר הפנים להחזר הלוואת השעה מתוך כספי החשבון המיוחד, והכל בין אם נלקחו לאחר תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}} ובין אם נלקחו טרם תחילתו על ידי רשות מקומית, אשר שר הפנים אישר את תכנית ההבראה שלה מחדש כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31ו|בסעיף 31ו}};
{{ח:תתת|(3)}} לתשלום שכר לעובדי הרשות המקומית ולתשלום קצבה חודשית המשולמת מקופת הרשות המקומית לעובדיה שיצאו לגמלאות או לשאיריהם, והכל בגין התקופה הראשונה או התקופה השניה, לפי הענין, ובלבד שלא ישולמו שכר או קצבה העולים על השכר הממוצע למשרת שכיר שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
{{ח:תת|(ה)}} בתום כל חודש מחודשי התקופה הראשונה והתקופה השניה יבדוק גזבר הרשות המקומית בהבראה האם נותרו בחשבון המיוחד כספים שאינם נחוצים לצורך תשלומים על פי סעיף קטן (ד) ({{ח:פנימי|פרק ד1|בפרק זה}} – כספים עודפים); נותרו כספים עודפים כאמור, יורה לתאגיד הבנקאי, להעבירם לחשבון הרשות המקומית בהבראה שנפתח לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 193|סעיף 193 לפקודת העיריות}}, {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (א)#סעיף 181|סעיף 181 לצו המועצות המקומיות (א), התשי״א–1950}}, {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות)|וצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי״ח–1958}}, לפי הענין.

{{ח:סעיף|31ט|ייעוד הכנסות רשות מקומית בהבראה בתקופה השניה|תיקון: תשס״ד־2, תשס״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} בתקופה השניה יופקדו בחשבון המיוחד, מדי חודש, הכנסות הרשות המקומית בהבראה, בסכום השווה לחלק ה־24 מסך כל ההכנסות הצפויות של הרשות המקומית לאותה שנה, על פי התקציב הרגיל המאושר של הרשות המקומית.
{{ח:תת|(ב)}} בית המשפט המחוזי שבאזור שיפוטו נמצאת הרשות המקומית בהבראה רשאי לקבוע, לבקשת הרשות המקומית או לבקשת שר הפנים בהתייעצות עם שר האוצר, כי הסכום שיש להפקיד בחשבון המיוחד יהיה גבוה מהסכום האמור בסעיף קטן (א), ובלבד ששוכנע כי הגדלת הסכום האמור נדרשת לצורך מימון ההוצאות, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31ח|בסעיף קטן 31ח(ד)}}.
{{ח:תת|(ג)}} בתחילת התקופה השניה, יודיע גזבר הרשות המקומית בהבראה לתאגיד הבנקאי מהו גובה הסכום האמור בסעיף קטן (א), ואם החליט בית המשפט על הגדלת הסכום לפי הוראות סעיף קטן (ב) – יודיע על כך הגזבר לתאגיד הבנקאי מיד עם קבלת ההחלטה; הודיע הגזבר כאמור, יפקיד התאגיד הבנקאי את הכנסות הרשות המקומית בהבראה שיתקבלו בתקופה השניה, בחשבון המיוחד, וזאת עד גובה הסכום שעליו נמסרה לו הודעה; כל סכום מעבר לסכום האמור יופקד על ידי התאגיד הבנקאי בחשבון אחר של הרשות המקומית בהבראה שנפתח לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 193|סעיף 193 לפקודת העיריות}}, {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (א)#סעיף 181|סעיף 181 לצו המועצות המקומיות (א), התשי״א–1950}}, או {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות)#סעיף 77|סעיף 77 לצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי״ח–1958}}, לפי הענין, כפי שהורה לו גזבר הרשות המקומית.

{{ח:סעיף|31י|עונשין|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} מי שעשה שימוש בכספי הבראה או בהכנסות רשות מקומית בהבראה, בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 31ז|סעיפים 31ז}}, {{ח:פנימי|סעיף 31ח|31ח}} {{ח:פנימי|סעיף 31ט|או 31ט}}, או שעשה שימוש בהכנסות רשות מקומית בקשיים בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 31יד|סעיף 31יד}}, או שהורה לאחר לעשות שימוש כאמור, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}.

{{ח:סעיף|31יא|אי חיוב המדינה לתקצב ולהעביר כספים|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} בלי לגרוע מהוראות כל דין, אין באמור {{ח:פנימי|פרק ד1|בפרק זה}} כדי להטיל על המדינה חובה לתקצב כספים בסכום כלשהו בחוק התקציב השנתי, או להעביר כספים כלשהם לרשות מקומית.

{{ח:סעיף|31יב|שימוש בכספי המימון להוצאות חיוניות על ידי תאגיד|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:תת|(א)}} תאגיד כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31ה|בפסקה (2) להגדרה ”הוצאות חיוניות“ שבסעיף 31ה}}, שקיבל מרשות מקומית בהבראה כספים מהחשבון המיוחד, לא יעשה שימוש בכספים אלה, אלא לשם כיסוי ההוצאות ההכרחיות לצורך אספקת שירותים לציבור על פי דין ותשלום שכר וקצבה, כאמור בפסקה (2) להגדרה האמורה.
{{ח:תת|(ב)}} נותרו בידי התאגיד כספים כאמור בסעיף קטן (א), שאינם נחוצים לו לשם ביצוע הפעולות כאמור באותו סעיף קטן, יוחזרו הכספים לחשבון המיוחד.

{{ח:סעיף|31יג|תוקף|תיקון: תשס״ד־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ד1|פרק זה}} יעמוד בתוקפו לגבי רשות מקומית בהבראה, עד תום תקופת תכנית ההבראה שהוכנה לגביה.

{{ח:סעיף|31יד|הוצאות דחופות של רשות מקומית בקשיים|תיקון: תשס״ד־2, תשס״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} רשות מקומית בקשיים, אשר הודיעה לשר הפנים על החלת סעיף זה עליה, והתחייבה להגיש תכנית הבראה בתוך שלושים ימים מיום מתן ההודעה כאמור, יחולו עליה הוראות סעיף זה, ובלבד שמונה לה חשב מלווה; להודעה כאמור יצורף תצהיר מאת גזבר הרשות המקומית, ולפיו מתקיימים ברשות המקומית התנאים הקבועים בסעיף זה; לענין סעיף זה, ”רשות מקומית בקשיים“ – רשות מקומית שהגירעון המצטבר שלה הוא 17.5 אחוז לפחות ואשר לא שילמה במשך חודשיים לפחות שכר לרוב עובדיה, וכן לא שילמה קצבה לרוב עובדיה שיצאו לגמלאות או לשאיריהם, אשר זכאים לקצבה מקופתה.
{{ח:תת|(ב)}} הגישה רשות מקומית בקשיים לשר הפנים הודעה כאמור בסעיף קטן (א), יפתח גזבר הרשות המקומית חשבון בנק נפרד בתאגיד בנקאי (להלן – חשבון הוצאות דחופות).
{{ח:תת|(ג)}} בחשבון ההוצאות הדחופות יופקדו כל הכנסות הרשות המקומית בקשיים, החל במועד פתיחת החשבון ולמשך כל תקופת תחולתו של סעיף זה עליה, כאמור בסעיפים קטנים (ו) ו־(ז) (להלן – תקופת תחולתו של סעיף זה).
{{ח:תת|(ד)}} כספי חשבון ההוצאות הדחופות ישמשו אך ורק לצורך תשלום ההוצאות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31ח|בסעיף 31ח(ד)}} הדרושות למשך תקופת תחולתו של סעיף זה.
{{ח:תת|(ה)|(1)}} הכספים שבחשבון ההוצאות הדחופות לא יהיו ניתנים לשעבוד, להמחאה או לעיקול, ועיקול שהוטל לפני תקופת תחולתו של סעיף זה, אף אם הוטל לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}}, לא יחול על כספים שבחשבון זה; אין בהוראות סעיף קטן זה כדי למנוע שעבוד או המחאה של הכנסות הרשות המקומית בקשיים בתקופת תחולתו של סעיף זה לצורך הבטחת הלוואת שעה, ובלבד שניתן אישור שר הפנים לשעבוד או להמחאה כאמור.
{{ח:תתת|(2)}} במהלך תקופת תחולתו של סעיף זה, לא ניתן יהיה לפתוח או להמשיך בהליך למימוש שעבוד, המחאה או עיקול שנוצרו, שהומחו או שהוטלו על כספי רשות מקומית בקשיים בתקופה זו; כמו כן לא ניתן יהיה בתקופה זו לפתוח או להמשיך בהליך למימוש שעבוד, המחאה או עיקול, שנוצרו, שהומחו או שהוטלו לפני תחילת תחולתו של סעיף זה, אף אם נוצרו, הומחו או הוטלו לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}}, והכל בנוגע לכספים שבחשבון ההוצאות הדחופות.
{{ח:תתת|(3)}} אין באמור בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בתוקפם של עיקול, שעבוד או המחאה, שהוטלו, שנוצרו או שהומחו כדין, ובלבד שלא יהיה בהם כדי למנוע מהרשות המקומית בקשיים להשתמש בכספים שבחשבון ההוצאות הדחופות על פי הוראות סעיף קטן (ד).
{{ח:תת|(ו)}} הוראות סעיף זה יחולו לתקופה של שלושים ימים החל במועד פתיחתו של חשבון ההוצאות הדחופות לפי סעיף קטן (ב); הוגשה הצעה לתכנית הבראה על ידי הרשות המקומית בקשיים בתקופה זו, יחולו הוראות הסעיף לתקופה נוספת שלא תעלה על שלושים ימים, ואשר תחל במועד הגשת ההצעה לתכנית ההבראה.
{{ח:תת|(ז)}} מהמועד הקובע לא יחולו על רשות מקומית בקשיים הוראות סעיף זה, אלא הוראות {{ח:פנימי|סעיף 31ה|סעיפים 31ה עד 31יג}}, ובלבד שהתקופה הראשונה תקוצר כך שסך התקופה הראשונה בצירוף התקופות שבהן חלות הוראות סעיף זה לא יעלו על שלושה חודשים.
{{ח:תת|(ח)}} בתום שלושים ימים ממועד פתיחת חשבון ההוצאות הדחופות ועם סיום תקופת תחולתן של הוראות סעיף זה על הרשות המקומית בקשיים, יבדוק גזבר הרשות המקומית בקשיים, אם נותרו בחשבון ההוצאות הדחופות כספים עודפים; נותרו כספים כאמור, יורה לתאגיד הבנקאי להעבירם לחשבון אחר של הרשות המקומית בקשיים שנפתח לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 193|סעיף 193 לפקודת העיריות}}, {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (א)#סעיף 181|סעיף 181 לצו המועצות המקומיות (א), התשי״א–1950}}, או {{ח:חיצוני|צו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות)#סעיף 77|סעיף 77 לצו המועצות המקומיות (מועצות אזוריות), התשי״ח–1958}}, לפי הענין.

{{ח:סעיף|31טו|תחולה|תיקון: תשס״ד־2, תשס״ד־3}}
{{ח:ת}} הוראות {{ח:פנימי|סעיף 31יד|סעיף 31יד}} יחולו על רשות מקומית בקשיים אשר הודיעה לשר הפנים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 31יד|בסעיף 31יד(א)}} לא יאוחר משלושים ימים מיום תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}}, ובלבד ששר הפנים אישר כי גירעונה המצטבר של הרשות המקומית הוא 17.5 אחוז לפחות.

{{ח:קטע2|פרק ד2|פרק ד׳2: הוראות שעה בקשר למועצות דתיות|תיקון: תשס״ד־2}}

{{ח:סעיף|31טז|כספים למועצות דתיות|תיקון: תשס״ד־2, תשס״ד־3}}
{{ח:תת|(א)}} מועצה דתית תפתח בתוך 7 ימים מתחילתם של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}} כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 31ה|בסעיף 31ה}}, חשבון בנק נפרד (להלן – חשבון לשעה).
{{ח:תת|(ב)}} הכנסות המועצה הדתית שיתקבלו במהלך 60 ימים שתחילתו במועד פתיחת החשבון לשעה יופקדו בחשבון זה (להלן – תקופת ההעברה); לענין זה, ”הכנסות המועצה הדתית“ – הכספים המועברים למועצה הדתית על ידי הממשלה והרשויות המקומיות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירותי הדת היהודיים#סעיף 11|סעיף 11 לחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל״א–1971}}, וכן כל תקבול אחר המתקבל בידיה.
{{ח:תת|(ג)}} הכספים שבחשבון לשעה ישמשו לאלה בלבד:
{{ח:תתת|(1)}} תשלום שכר לעובדי המועצה הדתית ותשלום קצבה חודשית המשולמת מקופת המועצה הדתית לעובדיה שיצאו לגמלאות או לשאיריהם, ובלבד שלא ישולמו שכר או קצבה חודשיים העולים על השכר הממוצע למשרת שכיר שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;
{{ח:תתת|(2)}} תשלום הוצאות המועצה הדתית למים, לחשמל, לסולר ולדלק.
{{ח:תת|(ד)}} הכספים שבחשבון לשעה לא יהיו ניתנים לעיקול, לשעבוד או להמחאה, במהלך תקופת ההעברה, ועיקול שהוטל לפני תקופה זו, אף אם הוטל לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}}, לא יחול על כספים אלו.
{{ח:תת|(ה)}} במהלך תקופת ההעברה לא יהיה ניתן לפתוח או להמשיך בהליך למימוש שעבוד, המחאה או עיקול, שנוצר, שהומחה או שהוטל לפני תקופת ההעברה, אף אם נוצר, הומחה או הוטל לפני תחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}}, וזאת בנוגע לכספים שבחשבון לשעה.
{{ח:תת|(ו)}} אין באמור בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בתוקפם של שעבוד, המחאה או עיקול, שנוצר, שהומחה או שהוטל כדין לפני תקופת ההעברה, ובלבד שלא יהיה בהם כדי למנוע מהמועצה הדתית להשתמש בכספי החשבון לשעה כאמור בסעיף קטן (ג).
{{ח:תת|(ז)}} מי שעשה שימוש בכספים שבחשבון לשעה בניגוד להוראות סעיף זה, או שהורה לאחר לעשות שימוש כאמור, דינו – קנס כאמור {{ח:חיצוני|חוק העונשין#סעיף 61|בסעיף 61(א)(2) לחוק העונשין}}.
{{ח:תת|(ח)}} הוראות סעיף זה לא יחולו על מועצה דתית אשר שילמה את מלוא השכר המגיע לרוב עובדיה בעד 6 החודשים הקודמים לתחילתו של {{ח:חיצוני|https://fs.knesset.gov.il/16/law/16_lsr_299766.pdf|תיקון מס׳ 31}}, וכן שילמה את מלוא הקצבה המגיעה לרוב עובדיה שיצאו לגמלאות או לשאיריהם אשר זכאים לקצבה מקופתה, בעד התקופה האמורה; לענין סעיף זה, ”עובד“ – לרבות נושא משרה.

{{ח:קטע2|פרק ה|פרק ה׳: עדיפות התקציב ואכיפתו}}

{{ח:סעיף|32|הגדרות|תיקון: תשמ״ח, תשמ״ח־2, תשמ״ט, תש״ן־2, תשנ״א־2, תשנ״א־4, תשנ״ב, תשנ״ב־3, תשנ״ג־3, תשנ״ד, תשנ״ה־3, תשנ״ו, תשנ״ז, תשנ״ז־2, תשנ״ח, תשנ״ט, תשנ״ט־2}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף מתוקצב“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף נתמך“ – תאגיד שהממשלה משתתפת בתקציבו במישרין או בעקיפין, ושר האוצר קבע לגביו בהודעה ברשומות כי הינו גוף נתמך לענין חוק זה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק המשמעת“ – {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ״ג–1962}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”מנהל כללי“, ”משרד“ ו”יחידת סמך“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|בחוק המשמעת}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד המדינה“ – מי שמקבל שכר מן המדינה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד גוף מתוקצב“ – מי שמקבל שכר מגוף מתוקצב;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”עובד גוף נתמך“ – מי שמקבל שכר מגוף נתמך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הפחתה של הכנסות המדינה“ – הגדלה של הטבות המסים או הקטנה במישרין של הכנסות המדינה בדרך אחרת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”דרך מימון“ – אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} הקטנה של סכום ההוצאה בסעיף פלוני אחד או יותר בחוק התקציב השנתי; הקטנה כאמור שלא נקבעה בחוק תיעשה, על פי בקשת השר הנוגע בדבר, בהודעה של שר האוצר לועדה, ובלבד שלא יופחת בדרך זו מתקציב ההוצאה סכום העולה על 2,044,000 שקלים חדשים אלא באישורה המוקדם של הועדה;
{{ח:תתת|(2)}} הטלת מס, אגרה או תשלום חובה אחר, או הגדלת שיעורם, או הגדלת הכנסות המדינה בדרך אחרת ממקור שאינו מילווה.

{{ח:סעיף|33|חובה למסור מידע|תיקון: תשפ״ד}}
{{ח:תת|(א)}} גוף מתוקצב וגוף נתמך חייבים למסור למנהל הכללי של משרד האוצר לפי דרישתו, בדרך ובמועדים שקבע בדרישה, כל מידע שיש בו צורך למטרות מעקב אחר ביצוע חוק זה או חוק תקציב שנתי; המידע יימסר בהסכמת השר הנוגע בדבר; לענין זה, ”מידע“ – לרבות כל ידיעה, נתון או רישום, בין על גבי מסמך ובין בתצלום, הקלטה או מאגר מידע אלקטרוני.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף קטן (א) כדי לחייב את בנק ישראל למסור מידע שחלים עליו הכללים המקובלים של סודיות בנקאית.
{{ח:תת|(ג)}} נמסר לפי סעיף זה מידע אישי כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|בחוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}, יחולו עליו הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|החוק האמור}}.
{{ח:תת|(ד)}} לא יגלה אדם כל מידע שנמסר לפי סעיף זה ושהגיע אליו בתוקף תפקידו אלא לצורך ביצוע עבודתו ובקשר לחוק זה או על פי צו של בית משפט בקשר להליך משפטי.

{{ח:סעיף|33א|חובת דיווח של גופים בשירות הציבורי|תיקון: תשנ״ג־4, תשנ״ח, תשס״ט}}
{{ח:תת|(א)}} גופים ימסרו לממונה אחת לשנה, במועד ובאופן שייקבעו בתקנות, דין וחשבון ובו פירוט מלא על תנאי העסקתו של כל בעל תפקיד שהם מעסיקים.
{{ח:תת|(ב)}} גופים ימסרו לממונה לפי דרישתו, במועד ובאופן שייקבעו בתקנות, דין וחשבון ובו פירוט מלא על תנאי העסקתו של כל עובד שהם מעסיקים, כמפורט בדרישה.
{{ח:תת|(ב1)}} גופים ימסרו לממונה, לפי דרישתו ובדרך ובמועדים שקבע בדרישה, מידע על תנאי העסקתו של כל עובד או בעל תפקיד שהם מעסיקים, והכל כמפורט בדרישה.
{{ח:תת|(ג)}} הממונה יגיש לכנסת, מדי שנה במועד שייקבע בתקנות, דין וחשבון שיכיל את אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סקירה וממצאים לגבי הדו״חות שנמסרו לו על פי סעיפים קטנים (א) ו־(ב);
{{ח:תתת|(2)}} נתונים בדבר תנאי שכר של עובדים ובעלי תפקידים בגופים; נתונים אלה יכול שיכללו מידע מפורט על תנאי השכר של בעל תפקיד מסוים, כפי שיחליט הממונה;
{{ח:תתת|(2א)}} נתונים בדבר מספר העובדים המועסקים בגופים במשרה מלאה ובמשרה חלקית, וכן שיעור העובדים המועסקים בכל היקף משרה, לפי פירוט כפי שיחליט הממונה;
{{ח:תתת|(2ב)}} נתונים בדבר מספר העובדים המועסקים בגופים ששכרם נמוך מהשכר הממוצע, נתונים בדבר מספר העובדים שמשולמת להם השלמה לשכר מינימום מכוח הסכם או הסדר, וכן שיעור העובדים כאמור מתוך כלל העובדים באותו גוף ונתונים בדבר השכר החציוני בכל גוף;
{{ח:תתת|(2ג)}} לצד כל נתון הנכלל בדוח יוצג הנתון המקביל לו לגבי שנת הכספים שקדמה לתקופת הדוח; לא צוין נתון כאמור, יציין הממונה את הנימוקים לכך;
{{ח:תתת|(3)}} רשימת הגופים שלא דיווחו בהתאם לחוק;
{{ח:תתת|(4)}} רשימת הגופים המתוקצבים והגופים הנתמכים שבהם רמת השכר או השכר המשולם לבעל תפקיד או לעובד מסוים, חורגים באופן מהותי מן הנדרש לפי {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29(א)}}, תוך פירוט תנאי השכר של אותו בעל תפקיד או עובד.
{{ח:תת|(ג1)|(1)}} שר האוצר יגיש לכנסת יחד עם הדין וחשבון המוגש לפי סעיף קטן (ג), ולצד הנתונים כאמור באותו סעיף קטן לגבי כל גוף, נתונים בדבר העובדים המועסקים בגופים באמצעות קבלן כוח אדם, כמפורט בפסקאות שלהלן:
{{ח:תתתת|(א)}} מספר העובדים, תנאי העסקתם, לרבות מידע בדבר היקף משרות אלה, וסוגי התפקידים שהעובדים ממלאים;
{{ח:תתתת|(ב)}} נתונים בדבר מספר העובדים ששכרם נמוך מהשכר הממוצע ונתונים בדבר מספר העובדים שמשולמת להם השלמה לשכר מינימום מכוח הסכם או הסדר, וכן שיעור העובדים כאמור מתוך כלל העובדים באותו גוף;
{{ח:תתת|(2)}} הוראות סעיף קטן (ג)(2ג) יחולו על דיווח לפי פסקה (1), בשינויים המחויבים;
{{ח:תתת|(3)}} הוראות פסקה (1) לא יחולו לגבי עובד של קבלן כוח אדם המועסק אצל גוף שהוא מעסיק בפועל בתפקידי מחשוב, או לגבי עובד של קבלן כוח אדם המועסק אצל גוף שהוא מעסיק בפועל לתקופה שאינה עולה על חודשיים.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”בעל תפקיד“ – יו״ר וחבר דירקטוריון, מועצה, או הנהלת הגוף המתוקצב או הגוף הנתמך, לפי הענין, וכן מנהל כללי, משנה או סגן מנהל כללי; מנהל ענייני כספים, מזכיר, מהנדס עיר, מבקר פנימי, יועץ משפטי וכל מנהל אחר הכפוף במישרין למנהל הכללי וכל הממלא תפקיד כאמור, אף אם תארו שונה; וכן כל בעל תפקיד אחר שייקבע בתקנות;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”גוף“ – גוף מתוקצב, גוף נתמך, משרד ממשלתי, יחידת סמך ותאגיד בריאות כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}}, ולמעט כוחות הביטחון;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”כוחות הביטחון“ – צבא הגנה לישראל, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, ויחידות סמך של משרד ראש הממשלה ומשרד הביטחון, שעיקר פעילותן בתחום ביטחון המדינה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הממונה“ – הממונה על השכר והסכמי העבודה במשרד האוצר;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מעסיק בפועל“ ו”קבלן כוח אדם“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ״ו–1996}} (בסעיף זה – חוק העסקת עובדים);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שכר מינימום“ – כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק שכר מינימום|בחוק שכר מינימום, התשמ״ז–1987}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שכר ממוצע“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 1|בסעיף 1 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ״ה–1995}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תנאי העסקה“ – שכר לרבות תנאי פרישה, גימלאות או הטבות כספיות אחרות הקשורות לעבודה, היקף המשרה, ולרבות התחייבות למתן כל אחד מאלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תפקידי מחשוב“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם#סעיף 13א|בסעיף 13א לחוק העסקת עובדים}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מידע“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 33|בסעיף 33(א)}} לרבות הסדרים, הסכמים והסכמי שכר קיבוציים ואישיים.
{{ח:תת|(ה)}} ראה שר האוצר כי גוף מתוקצב או גוף נתמך לא קיים הוראה מהוראות סעיף זה, רשאי הוא לעכב סכומים שיש להעבירם לאותו גוף מתקציב המדינה, לרבות לפי כל דין.
{{ח:תת|(ו)}} גוף נתמך או גוף מתוקצב ידווח לממונה על קיום הליך בערכאה שיפוטית או בפני בורר בענין תנאי העסקה של עובד בגוף כאמור; דיווח כאמור יהיה בכתב ותוך 7 ימים מיום שנודע לגוף על פתיחת הליך כאמור.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות סעיפים קטנים (א) עד (ד), למעט סעיף קטן (ג)(4), יחולו לגבי כוחות הביטחון, בשינויים המחויבים כפי שיחליט הממונה ובכלל זה לשם מניעת פגיעה בביטחון המדינה או בביטחון הציבור, בהתייעצות עם ראש הגוף, לפי העניין.
{{ח:תת|(ח)}} תקנות לפי סעיף זה יותקנו באישור הוועדה.

{{ח:סעיף|33א1|חובת דיווח של גוף מתוקצב וגוף נתמך שנקבעו על ידי הממשלה|תיקון: תשס״ד}}
{{ח:תת|(1)}} גוף מתוקצב וגוף נתמך שנקבעו על ידי הממשלה כקופה ציבורית לענין סעיפי החוקים המפורטים בפסקה (2), ימסרו לממונה כמשמעותו בפסקה (3), במועד ובאופן שייקבעו בתקנות, באישור ועדת הכספים של הכנסת, דין וחשבון ובו פירוט מלא על תנאי שכרו של כל עובד או בעל תפקיד שהם מעסיקים הזכאי לקצבת פרישה לפי הוראות אחד החוקים האמורים בפסקה (2) החל לגביו.
{{ח:תת|(2)}} ואלה החוקים לענין פסקה (1):
{{ח:תתת}} {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 35|סעיף 35 בחוק שירות המדינה (גמלאות) [נוסח משולב], התש״ל–1970}} (להלן – חוק הגמלאות);
{{ח:תתת}} {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 33|סעיף 33 בחוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ״ה–1985}} (להלן – חוק הגמלאות למשרתי קבע);
{{ח:תתת}} {{ח:חיצוני|חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם#סעיף 7|סעיף 7 בחוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם, התשס״ב–2003}} (להלן – חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים).
{{ח:תת|(3)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”ממונה“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)|חוק הגמלאות}} – מי שמונה להיות ממונה על תשלום הגמלאות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (גמלאות)#סעיף 5|סעיף 5 לחוק האמור}};
{{ח:תתת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)|חוק הגמלאות למשרתי קבע}} – מי שמונה לממונה על תשלום גמלאות לפי {{ח:חיצוני|חוק שירות הקבע בצבא הגנה לישראל (גמלאות)#סעיף 43|סעיף 43 לחוק האמור}};
{{ח:תתת}} לענין {{ח:חיצוני|חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם|חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים}} – מי שמונה כממונה על תשלום הקצבאות לפי {{ח:חיצוני|חוק תשלום קצבאות לחיילי מילואים ולבני משפחותיהם#סעיף 10|סעיף 10(א) לחוק האמור}}.

{{ח:סעיף|33ב|סייג לפרסום|תיקון: תשנ״ג־4}}
{{ח:ת}} דין וחשבון לפי {{ח:פנימי|סעיף 33א|סעיף 33א(ג)}} לא יפורסם לפני הנחתו על שולחן הכנסת.

{{ח:סעיף|33ג|סייג לפגיעה בפרטיות|תיקון: תשנ״ח, תשס״ט}}
{{ח:ת}} למען הסר ספק, פרסום מידע על ידי הממונה על השכר בדבר תנאי העסקה של עובדים ובעלי תפקידים בגופים כהגדרתם {{ח:פנימי|סעיף 33א|בסעיף 33א(ד)}} וכן בגופים כאמור {{ח:פנימי|סעיף 33א|בסעיף 33א(ז)}}, שנמסרו לו לפי חוק זה, לא יהווה הפרה של הוראות {{ח:חיצוני|חוק הגנת הפרטיות|חוק הגנת הפרטיות, התשמ״א–1981}}.

{{ח:סעיף|34|עבירות משמעת}}
{{ח:תת|(א)}} עובד המדינה שעשה ביודעין אחת מאלה אשם בעבירת משמעת:
{{ח:תתת|(1)}} לא קיים הוראה מהוראות חוק זה או תקנה או הוראת מינהל לפיו;
{{ח:תתת|(2)}} התחייב למטרה פלונית, בעצמו או יחד עם אחר, מעבר לסכום שבו מותר להתחייב לאותה מטרה על פי חוק התקציב השנתי, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6}};
{{ח:תתת|(3)}} קיבל לעבודה עובדים למטרה פלונית מעבר למספר המשרות הקבוע לאותה מטרה בשיא כוח אדם בחוק התקציב השנתי;
{{ח:תתת|(4)}} שילם כספים למטרה פלונית, שלגביה נקבע בחוק התקציב השנתי סכום הוצאה מותנית בהכנסה –
{{ח:תתתת|(א)}} מעבר לסכום התקבול שנתקבל למעשה באותה שנה לאותה מטרה;
{{ח:תתתת|(ב)}} מעבר לסכום ההוצאה המותנית בהכנסה שנקבע כאמור, אף אם התקבול למעשה עלה על אותו סכום, אלא אם כן הסכום הוגדל על פי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)(3)}} ובמידה שהוגדל;
{{ח:תתת|(5)}} חתם או התיימר לייצג את המדינה או התחייב בשמה לגבי עסקה שמדובר בה {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 4|בסעיפים 4}} {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 5|או 5 לחוק נכסי המדינה, התשי״א–1951}}, ללא הרשאה לפי {{ח:חיצוני|חוק נכסי המדינה#סעיף 6|סעיף 6 לאותו חוק}}, או שלא בהתאם להרשאה.
{{ח:תת|(ב)}} עובד המדינה שנתן הוראה לבצע פעולה כאמור בסעיף קטן (א) או אישר עשיית פעולה כאמור, אשם בעבירת משמעת.
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיפים קטנים (א) ו־(ב) יחולו, בשינויים המחוייבים, גם לגבי פעולה כאמור בהם מעבר למנת המימון שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}}.

{{ח:סעיף|35|עבירות משמעת בגוף מתוקצב|תיקון: תשנ״א־2, תשנ״ח, תשנ״ב, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} עובד גוף מתוקצב שעשה ביודעין אחת מאלה, אשם בעבירת משמעת:
{{ח:תת|(1)}} לא קיים הוראה מהוראות חוק זה או תקנה או הוראת מינהל שניתנה לפיו, או הוראה שניתנה על ידי שר האוצר לפי {{ח:פנימי|סעיף 29א|סעיפים 29א}} {{ח:פנימי|סעיף 29ב|או 29ב}};
{{ח:תת|(2)}} שילם כספים מעבר לסכום הקבוע לאותה מטרה בתקציבו המאושר;
{{ח:תת|(3)}} חתם או התיימר לייצג את הגוף המתוקצב או להתחייב בשמו בחוזה שכריתתו טעונה אישור על פי כל דין ואישור כאמור לא ניתן;
{{ח:תת|(4)}} קיבל לעבודה עובדים למטרה פלונית מעבר למספר המשרות הקבוע בשיא כוח האדם שלו, או במשרות שאין עליהן הקצבה בתקציבו המאושר;
{{ח:תת|(5)}} הנהיג או הורה להנהיג שינויים או הטבות בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}}.

{{ח:סעיף|35א|עבירת משמעת|תיקון: תשנ״א־2, תשנ״ג־4, תשנ״ח}}
{{ח:ת}} עובד גוף נתמך שביודעין הנהיג או הורה להנהיג שינויים או הטבות בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 29|סעיף 29}} או שלא קיים הוראה מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 33א|סעיף 33א}} או תקנה שתוקנה לפיהם או הוראת מינהל שניתנה לפיהן, או הוראה מהוראות שר האוצר לפי {{ח:פנימי|סעיף 29א|סעיפים 29א}} {{ח:פנימי|סעיף 29ב|או 29ב}}, אשם בעבירת משמעת.

{{ח:סעיף|36|אחריות ממונה|תיקון: תשנ״ב}}
{{ח:ת}} נעברה עבירת משמעת כאמור {{ח:פנימי|פרק ה|בפרק זה}} אשם בה גם כל מי שבשעת ביצוע העבירה היה מנהל כללי, חשב, גזבר, מנהל חשבונות או פקיד של המשרד או של יחידת הסמך או של הגוף המתוקצב או של הגוף הנתמך האחראי לאותו תחום, אם לא הוכיח אחת מאלה:
{{ח:תת|(1)}} העבירה נעברה שלא בידיעתו;
{{ח:תת|(2)}} הוא נקט אמצעים סבירים להבטחת מניעת העבירה.

{{ח:סעיף|37|הוראת שר או ראש רשות מקומית|תיקון: תשנ״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} הורה שר לעובד המדינה לבצע פעולה כלשהיא או נתן הסכמתו לביצועה, יחולו הוראות אלה:
{{ח:תתת|(1)}} עובד המדינה יוודא אם ההוצאה או ההתחייבות הכרוכים באותה פעולה מתוקצבים בחוק התקציב השנתי; מצא כי אינם מתוקצבים – יודיע על כך בכתב לשר ולחשב האחראי על סעיף התקציב;
{{ח:תתת|(2)}} שר המעונין בביצוע פעולה שהודע לו לגביה כאמור בפסקה (1) יעכב את ביצועה ויביא את הענין להחלטת הממשלה תוך 30 ימים.
{{ח:תת|(ב)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ג)}} {{ח:הערה|(בוטל).}}
{{ח:תת|(ד)}} התברר לשר האוצר כי עבירת משמעת לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} נעברה לפי הוראה של שר או בהסכמתו, כאמור בסעיף קטן (א), יודיע על כך שר האוצר לממשלה ולועדה תוך שלושים ימים.
{{ח:תת|(ה)}} התברר לשר הפנים כי עבירת משמעת לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} נעברה לפי הוראה של ראש רשות מקומית או בהסכמתו, יודיע על כך לשר האוצר, ותוך שלושים ימים מיום הודעתו יודיעו על כך שר האוצר ושר הפנים לועדה.
{{ח:תת|(ו)}} לענין סעיף תקציב ”הכנסת“, ייקרא סעיף זה כאילו במקום ”שר“ או ”השר הממונה“ נאמר ”יושב ראש הכנסת“ ובמקום ”הממשלה“ נאמר ”הועדה“.

{{ח:סעיף|38|הפחתת שיא כח אדם}}
{{ח:ת}} העסקת עובדים מעבר למספר העובדים הקבוע בשיא כוח אדם בחוק התקציב השנתי לשנת כספים פלונית (להלן – חריגה משיא כוח אדם) לא תהיה עבירת משמעת לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} באותה שנה, אם החריגה נובעת מכך ששיא כוח האדם למטרה פלונית הופחת בחוק התקציב השנתי לאותה שנה לעומת חוק התקציב השנתי של השנה הקודמת וכל עוד לא הופחת למעשה מספר העובדים המועסקים לאותה מטרה.

{{ח:סעיף|39|שיפוט משמעתי|תיקון: תשנ״א־2}}
{{ח:תת|(א)}} מוקם בזה בית דין למשמעת לשיפוט עובדי המדינה ועובדי גופים מתוקצבים ונתמכים בשל עבירות משמעת לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}; לענין זה יחולו הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)|חוק המשמעת}} והתקנות לפיו בשינויים ובתיאומים שיקבע שר המשפטים בתקנות, ורשאי הוא לקבוע בהן הוראות מיוחדות לסוגים של עובדים; לא יהיה שיפוט משמעתי בשל עבירות משמעת לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}} אלא לפי סעיף זה.
{{ח:תת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי)|תקנות יסודות התקציב (שיפוט משמעתי), התשמ״ט–1988}}, אשר החילו בשינויים ובתיאומים המפורטים בתקנות את הוראות {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)/שיפוט משמעתי|חוק שירות המדינה (משמעת), תשכ״ג–1963}}, את {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (משמעת) (סדרי הדין של בית הדין)/שיפוט משמעתי|תקנות שירות המדינה (משמעת) (סדרי דין של בית הדין), תשכ״ד–1963}}, את {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (משמעת) (סדרי הדין בערעור או בבקשה לשופט בית המשפט המחוזי)/שיפוט משמעתי|תקנות שירות המדינה (משמעת) (סדרי הדין בערעור או בבקשה לשופט בית המשפט העליון), תשכ״ד–1963}}, את {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (משמעת) (בקשות לשינוי שיעור המשכורת המשתלמת לעובד מושעה)/שיפוט משמעתי|תקנות שירות המדינה (משמעת) (בקשות לשינוי שיעור המשכורת המשתלמת לעובד מושעה), תשל״ח–1978}} ואת {{ח:חיצוני|תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה)/שיפוט משמעתי|תקנות שירות המדינה (משמעת) (השתכרות בתקופת השעיה), תשכ״ד–1963}}.}}
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהאמור בסעיף זה {{ח:חיצוני|חוק שירות המדינה (משמעת)#סעיף 32|ובסעיף 32 לחוק המשמעת}}, מוסמכים אלה להגיש לתובע קובלנה בשל עבירת משמעת לפי {{ח:פנימי|פרק ה|פרק זה}}:
{{ח:תתת|(1)}} לגבי עובד המדינה – השר הממונה;
{{ח:תתת|(2)}} לגבי עובד רשות מקומית – שר הפנים;
{{ח:תתת|(3)}} לגבי עובד בנק ישראל – הממשלה;
{{ח:תתת|(4)}} לגבי עובד גוף מתוקצב אחר או גוף נתמך – שר האוצר והשר הנוגע בדבר.

{{ח:סעיף|39א|חקיקה הצריכה תקציב|תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} הצעת חוק המוגשת לכנסת שבביצועה כרוכה הוצאה או התחייבות להוצאה מתקציב המדינה, או שבביצועה כרוכה הפחתה של הכנסות המדינה, תצויין, בנוסח החוק המוצע או בדברי ההסבר לו, דרך המימון להוצאה או להפחתה.

{{ח:סעיף|39ב|הטלת מסים ואגרות|תיקון: תשנ״א־3}}
{{ח:תת|(א)}} הטלת מסים, אגרות ותשלומי חובה אחרים המשתלמים לאוצר המדינה ושינוי שיעוריהם טעונים אישורו של שר האוצר, בנוסף לאישורים הדרושים לפי כל דין אחר.
{{ח:תת|(ב)}} אין בהוראות סעיף קטן (א)(1) כדי לפגוע בתקפן של המחאות חוב שהוסכם עליהן לפני תחילתו של חוק זה.

{{ח:סעיף|40|תקנות והוראות מינהל הצריכות תקציב|תיקון: תשמ״ח, תשנ״ב־2, תשס״ה, תשס״ט־2, תשע״א, תשע״ו־2}}
{{ח:תת|(א)}} תקנות או הוראות מינהל שבביצוען כרוכה הוצאה או התחייבות להוצאה מתקציב המדינה לא יותקנו אלא אם כן ההוצאה או ההתחייבות תוקצבו בחוק התקציב השנתי לשנת הפעלתן הראשונה.
{{ח:תת|(ב)}} בלי לגרוע מהוראות {{ח:פנימי|סעיף 40א|סעיף 40א}}, תקנות או הוראות מינהל שבביצוען כרוכה הפחתה של הכנסות המדינה לעומת התחזית שצורפה כאמור {{ח:פנימי|סעיף 2|בסעיף 2(ב)}} לחוק התקציב לשנת הפעלתן הראשונה, לא יותקנו אלא אם כן הופעלה במקביל דרך מימון, בסכום האמדן של הפחתת הכנסות המדינה כאמור.
{{ח:תת|(ג)}} החלטות של מועצת מקרקעי ישראל בדבר הדרך והשיטה לקביעת דמי חכירה או בדבר מועדי תשלום דמי חכירה, שבביצוען כרוכות הפחתה של דמי החכירה או דחיית מועדי תשלומם, וכתוצאה מכך הפחתה של הכנסות המדינה לכל תקופה שהיא, טעונות אישור שר האוצר; נחלקו דעותיהם של יושב ראש המועצה ושר האוצר בשאלה האם בביצועה של החלטה מוצעת כרוכה הפחתה של הכנסות המדינה, יכריע בדבר ראש הממשלה או, לפי החלטתו – הממשלה.
{{ח:תת|(ד)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), יינתן פטור מכל תשלום בעבור דמי חכירה הנגבים לפי {{ח:חיצוני|חוק רשות מקרקעי ישראל|חוק רשות מקרקעי ישראל, התש״ך–1960}}, למבנה או לחלק ממבנה, ששימושו העיקרי דרך קבע הוא לתפילה של הציבור, והוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} בית כנסת;
{{ח:תתת|(2)}} ח׳ילווה;
{{ח:תתת|(3)}} כנסיה;
{{ח:תתת|(4)}} מסגד.
{{ח:תת|(ה)}} על אף האמור בסעיף קטן (ג), יינתן פטור מכל תשלום בעבור דמי חכירה שנתיים למי שמחזיק כדין במקרקעי ישראל באזור קו עימות; בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”אזור קו עימות“ – כל אחד מאלה:
{{ח:תתתת|(1)}} האזור שמצוי בתחום שבין גבול מדינת ישראל עם לבנון לבין הקו האנכי העובר 9 ק״מ פנימה ממנו ושטח רמת הגולן כמתואר {{ח:חיצוני|חוק רמת הגולן#תוספת|בתוספת לחוק רמת הגולן, התשמ״ב–1981}};
{{ח:תתתת|(2)}} אזור קו עימות דרומי, כהגדרתו {{ח:חיצוני|חוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה)|בחוק סיוע לשדרות וליישובי הנגב המערבי (הוראת שעה), התשס״ז–2007}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”דמי חכירה שנתיים“ – תשלום שנתי בעבור חכירת הקרקע או שימוש בה, לפי העניין, כפי שנקבע בחוזה או בהחלטות מועצת מקרקעי ישראל, לרבות דמי חכירה שנתיים לנחלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מחזיק כדין“ – מי שרשום או זכאי להירשם בפנקסי המקרקעין כחוכר של מקרקעי ישראל, וכן אגודה שסווגה על ידי רשם האגודות השיתופיות לפי {{ח:חיצוני|פקודת האגודות השיתופיות|פקודת האגודות השיתופיות}}, כמושב עובדים, ככפר שיתופי, כאגודה חקלאית, כקיבוץ שיתופי, כקיבוץ מתחדש או כמושב שיתופי, ומקרקעי ישראל מושכרים לה או שהיא מחזיקה בהם מכוח חוזה הרשאה לשימוש, וכן מחזיק כדין במקרקעי ישראל מכוח חוזה שכירות או חוזה הרשאה לשימוש, והכל למעט גוף מתוקצב כהגדרת {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}}, מוסד ציבורי כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 3א|בסעיף 3א}}, או תאגיד שפעילותו היא בפריסה ארצית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מקרקעי ישראל“ – כמשמעותם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: מקרקעי ישראל|בחוק־יסוד: מקרקעי ישראל}}.

{{ח:סעיף|40א|תכנית תקציב תלת־שנתית|תיקון: תשע״ו־2, תשע״ו־4, תשפ״ב־3}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה תכין תכנית תקציב תלת־שנתית, על פי הצעת שר האוצר, שתונח על שולחן הכנסת בכל שנה יחד עם הצעת חוק התקציב השנתי, ותכלול לגבי כל אחת מהשנים הנכללות בתכנית, בין השאר, את כל אלה:
{{ח:תתת|(1)}} סכום ההוצאה הממשלתית הצפויה לאותה שנה, נטו, לרבות מתן אשראי, ולמעט החזר חובות קרן בלבד שאינו החזר חובות כאמור למוסד לביטוח לאומי (בסעיף זה – תחזית ההוצאות);
{{ח:תתת|(2)}} תחזית הכנסות המדינה הצפויות לאותה שנה;
{{ח:תתת|(3)}} תחזית הגירעון הכולל הצפוי בתקציב המדינה בלא מתן אשראי לאותה שנה (בסעיף זה – תחזית הגירעון);
{{ח:תתת|(4)}} מגבלת ההוצאה המותרת לאותה שנה;
{{ח:תתת|(5)}} סכום הגירעון המותר לאותה שנה המחושב לפי מכפלת מגבלת הגירעון המותר בתוצר המקומי הגולמי הצפוי לאותה שנה;
{{ח:תתת|(6)}} תחזית הצמיחה הצפויה של התוצר המקומי הגולמי לאותה שנה;
{{ח:תתת|(7)}} אם עלתה תחזית ההוצאות על סכום ההוצאה הממשלתית המותרת לאותה שנה – ההפרש שביניהם;
{{ח:תתת|(8)}} אם עלתה תחזית הגירעון על סכום הגירעון המותר לאותה שנה כאמור בפסקה (5) – ההפרש שביניהם.
{{ח:תת|(ב)}} תחזית ההוצאות לגבי כל אחת מהשנים הנכללות בתכנית התקציב התלת־שנתית לא תעלה על סכום ההוצאה הממשלתית המותרת לאותה שנה, ואם היה באותה שנה הפרש ביניהם כאמור בסעיף קטן (א)(7) – תיכלל בתכנית פעולה מאזנת לכיסוי ההפרש האמור.
{{ח:תת|(ג)}} תקנות, הוראות מינהל או חוזים שבביצועם כרוכה הפחתה של הכנסות המדינה באחת או יותר מהשנים הנכללות בתכנית התקציב התלת־שנתית, שתגרום לחריגה ממגבלת הגירעון המותר באותה שנה או להגדלת חריגה כאמור, לא ייקבעו או ייחתמו, לפי העניין, אלא אם כן תינקט פעולה מאזנת כך שלא תיגרם חריגה או הגדלה כאמור, לפי העניין.
{{ח:תת|(ד)}} הממשלה לא תגיש לכנסת הצעת חוק ולא תתמוך בקריאה הראשונה, בקריאה השנייה ובקריאה השלישית בהצעת חוק שבביצועה כרוכה הפחתה של הכנסות המדינה באחת או יותר מהשנים הנכללות בתכנית התקציב התלת־שנתית, שתגרום לחריגה ממגבלת הגירעון המותר באותה שנה או להגדלת החריגה כאמור אלא אם כן תינקט פעולה מאזנת כך שלא תיגרם חריגה או הגדלה כאמור, לפי העניין.
{{ח:תת|(ה)}} תקנות, הוראות מינהל או התחייבויות אחרות של הממשלה שבביצוען כרוכה הגדלה של ההוצאה הממשלתית באחת או יותר מהשנים הנכללות בתכנית התקציב התלת־שנתית, שתגרום לחריגה מסכום ההוצאה הממשלתית המותרת באותה שנה או להגדלת החריגה כאמור, לא ייקבעו אלא אם כן תינקט פעולה מאזנת כך שלא תיגרם חריגה או הגדלה כאמור, לפי העניין.
{{ח:תת|(ו)}} הממשלה לא תגיש לכנסת הצעת חוק ולא תתמוך בקריאה הראשונה, בקריאה השנייה ובקריאה השלישית בהצעת חוק שבביצועה כרוכה הגדלה של ההוצאה הממשלתית באחת או יותר מהשנים הנכללות בתכנית התקציב התלת־שנתית, שתגרום לחריגה מסכום ההוצאה הממשלתית המותרת באותה שנה או להגדלת החריגה כאמור אלא אם כן תינקט פעולה מאזנת כך שלא תיגרם חריגה או הגדלה כאמור, לפי העניין.
{{ח:תת|(ז)}} הוראות סעיפים קטנים (ד) ו־(ו) לא יחולו על הצעת חוק שבביצועה כרוכה עלות תקציבית שאינה עולה על הסכום הנקוב בהגדרה ”הצעת חוק תקציבית“ לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 3ג|סעיף 3ג(ד) ו־(ה) לחוק־יסוד: משק המדינה}}.
{{ח:תת|(ח)}} בלי לגרוע מהוראות סעיפים קטנים (ה) ו־(ו), בשנה שנכללה בתכנית תקציב תלת־שנתית ותחזית ההוצאות לאותה שנה ירדה לאחר פרסום התכנית לפי סעיפים קטנים (א) או (ט) לעומת התחזית כפי שהופיעה באותה תכנית, שלא בעקבות נקיטת פעולה מאזנת – תקנות, הוראות מינהל או התחייבויות אחרות של הממשלה שבביצוען כרוכה הגדלה של ההוצאה הממשלתית עד גובה ההפרש שבין שתי התחזיות, לא ייקבעו אלא אם כן אישרה הממשלה את שינוי תחזית ההוצאות כאמור.
{{ח:תת|(ט)|(1)}} שר האוצר יגיש לאישור הממשלה תכנית תקציב תלת־שנתית מעודכנת עד 1 ביוני של שנת התקציב, על פי השינויים שחלו במרכיבים המנויים בסעיף קטן (א)(1) עד (8); תכנית מתוקנת שאושרה לפי פסקה זו, יראו אותה כתכנית המחייבת לעניין סעיפים קטנים (ג) עד (ו), ולא יחולו לעניין תכנית זו הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תתת|(2)}} שר האוצר רשאי להגיש לאישור הממשלה, במהלך השנה, תכנית תקציב תלת־שנתית מעודכנת על פי השינויים שחלו במרכיבים המנויים בסעיף קטן (א)(1) עד (8), כולם או חלקם; התכנית או חלק ממרכיביה שעודכנו כאמור יהיו המחייבים לעניין סעיפים קטנים (ג) עד (ו), ולא יחולו לעניין עדכון זה הוראות סעיף קטן (ב).
{{ח:תתת|(3)}} על אישור הממשלה לפי פסקה (1) תימסר הודעה לוועדה והיא תקיים דיון בעניין.
{{ח:תת|(י)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”פעולה מאזנת“ –
{{ח:תתתת|(1)}} לעניין סעיף קטן (ב) – הקטנה של סכום ההוצאה הממשלתית באחת או יותר מהשנים הנכללות בתכנית התקציב התלת־שנתית;
{{ח:תתתת|(2)}} לעניין סעיפים קטנים (ג) ו־(ד) – אחת מאלה:
{{ח:תתתתת|(א)}} הקטנה של סכום ההוצאה הממשלתית באחת או יותר מהשנים הנכללות בתכנית התקציב התלת־שנתית;
{{ח:תתתתת|(ב)}} הטלת מס, אגרה או תשלום חובה אחר, או הגדלת שיעורם, או הגדלת הכנסות המדינה בדרך אחרת ממקור שאינו מילווה;
{{ח:תתתת|(3)}} לעניין סעיפים קטנים (ה), (ו) ו־(ח) – הקטנה של סכום ההוצאה הממשלתית באחת או יותר מהשנים הנכללות בתכנית התקציב התלת־שנתית, בדרך של תיקון או ביטול של תקנות, הוראות מינהל או התחייבויות אחרות של הממשלה;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוק הפחתת הגירעון ומגבלת ההוצאה“ – {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית, התשנ״ב–1992}};
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מגבלת הגירעון המותר“, לגבי שנת כספים פלונית – שיעור הגירעון הכולל המרבי שרשאית הממשלה לקבוע לפי {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 5|סעיף 5 לחוק הפחתת הגירעון ומגבלת ההוצאה}}, לגבי אותה שנת כספים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מגבלת ההוצאה הבסיסית“ – מגבלת ההוצאה המותרת בשנת התקציב;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”מגבלת ההוצאה המותרת“, לגבי שנת כספים פלונית – סכום ההוצאה הממשלתית המרבי המותר לפי {{ח:חיצוני|חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית#סעיף 6א|סעיף 6א(ב) לחוק הפחתת הגירעון ומגבלת ההוצאה}}, לגבי אותה שנת כספים;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום ההוצאה הממשלתית המותרת“ – {{ח:הערה|(הנוסח הקבוע):}}
{{ח:תתתת|(1)}} בשנת הכספים שלאחר שנת התקציב – 99% ממגבלת ההוצאה הבסיסית;
{{ח:תתתת|(2)}} בשנת הכספים שלאחר השנה האמורה בפסקה (1) – 98% ממגבלת ההוצאה הבסיסית;
{{ח:תתתת|(3)}} בשנת הכספים שלאחר השנה האמורה בפסקה (2) – 98% ממגבלת ההוצאה הבסיסית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”סכום ההוצאה הממשלתית המותרת“ – {{ח:הערה|(הוראת שעה לעניין תכנית התקציב התלת־שנתית שהניחה הממשלה יחד עם הצעת חוק התקציב לשנת 2022):}}
{{ח:תתתת|(1)}} בשנת 2023 – 103.4% ממגבלת ההוצאה הבסיסית או תחזית ההוצאות לשנה זו, הנמוך מביניהם, אך לא פחות ממגבלת ההוצאה הבסיסית;
{{ח:תתתת|(2)}} בשנת 2024 – 103.2% ממגבלת ההוצאה הבסיסית או תחזית ההוצאות לשנה זו, הנמוך מביניהם, אך לא פחות ממגבלת ההוצאה הבסיסית;
{{ח:תתתת|(3)}} בשנת 2025 – 102.0% ממגבלת ההוצאה הבסיסית או תחזית ההוצאות לשנה זו, הנמוך מביניהם, אך לא פחות ממגבלת ההוצאה הבסיסית;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”שנת התקציב“ – שנת הכספים שלגביה הניחה הממשלה על שולחן הכנסת את הצעת חוק התקציב השנתי;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תכנית תקציב תלת־שנתית“ – תכנית תקציב לשלוש שנות הכספים שלאחר שנת התקציב.

{{ח:סעיף|41|הקפאת פעולות באין תקציב|תיקון: תשמ״ז, תשנ״ה}}
{{ח:תת|(א)}} ראתה הממשלה, במהלך שנת כספים פלונית, כי ההוצאה או ההתחייבות הכרוכות בביצועו של חיקוק באותה שנה יעלו על הסכומים שנקבעו לענין זה בסעיף בחוק התקציב השנתי, לרבות השינויים שחלו בו לפי {{ח:פנימי|סעיף 4|סעיפים 4}}, {{ח:פנימי|סעיף 10|10}}, {{ח:פנימי|סעיף 11|11}}, {{ח:פנימי|סעיף 12|12}} {{ח:פנימי|סעיף 13|ו־13}}, רשאית היא –
{{ח:תתת|(1)}} להציע לועדה לאשר העברה של סכום הוצאה או הרשאה להתחייב מסעיף תקציב אחר לסעיף התקציב האמור;
{{ח:תתת|(2)}} להציע לכנסת להקפיא את ביצועו של החיקוק או של חלק ממנו (בסעיף זה – הקפאה).
{{ח:תת|(ב)}} הציעה הממשלה הקפאה והכנסת אישרה את הצעתה, יוקפא בהתאם ביצועו של החיקוק או של חלק ממנו; שר האוצר יפרסם הודעה ברשומות על ההקפאה והיקפה; ההקפאה תהיה מן המועד שייקבע בהחלטת הכנסת עד תום שנת הכספים, אולם רשאי שר האוצר להקדים את מועד סיומה של ההקפאה אם ראה כי הדבר ניתן במסגרת התקציב.
{{ח:תת|(ג)}} הציעה הממשלה הקפאה והכנסת לא קיבלה את הצעתה – תעביר הממשלה, באישור הועדה, סכום מתאים מסעיף תקציב אחר לסעיף התקציב האמור.
{{ח:תת|(ד)}} הוקפא ביצועו של חיקוק לפי סעיף קטן (ב), לא תהיה לאדם הזכאי לתשלום או להטבה על פי אותו חיקוק כל עילת תביעה נגד המדינה או עובד מעובדיה, או נגד גוף אחר האחראי לביצועו של החיקוק או עובד מעובדיו, בשל אי ביצוע תשלום או הטבה שעליהם חלה ההקפאה, ובלבד שלא תיפגע זכותו של אדם אשר לפני יום החלטת הכנסת פעל בהתאם לאישור שניתן לו על פי חיקוק ופעולתו מזכה אותו בתשלום או בהטבה על פי החיקוק שביצועו הוקפא.
{{ח:תת|(ה)}} הוצאה שהוציא המוסד לביטוח לאומי בעקבות הוראה לתשלום כאמור {{ח:חיצוני|חוק הביטוח הלאומי#סעיף 284|בסעיף 127פא1(א) לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשכ״ח–1968}}, תיחשב, לענין {{ח:פנימי|סעיף 25|סעיף 25(ד)}}, כגימלה שמשלם המוסד לביטוח לאומי, וסעיפים קטנים (א)(2), (ב) ו־(ד) לא יחולו על הוצאה כאמור.

{{ח:סעיף|42|פיטורי עובד שנתקבל לעבודה בחריגה}}
{{ח:ת}} שר האוצר, בהסכמת השר הנוגע בדבר, רשאי להורות להפסיק את העסקתו של עובד המדינה או עובד גוף מתוקצב המועסק בחריגה מתקציב או משיא כוח האדם.

{{ח:סעיף|43|ביטול חוזה שנכרת בחריגה מתקציב|תיקון: תשמ״ה, תשמ״ו, תשמ״ז־2, תשמ״ח־2, תשמ״ט, תש״ן־2, תשנ״א־4, תשנ״ב־3, תשנ״ג־3, תשנ״ד, תשנ״ה־3, תשנ״ו, תשנ״ז, תשנ״ז־2, תשנ״ח, תשנ״ט, תשנ״ט־2}}
{{ח:תת|(א)}} בחוזה של המדינה שההוצאה הכרוכה בו עולה על 96,000 שקלים חדשים יציין החותם עליו בשם המדינה כי ההוצאה וההרשאה להתחייב הכרוכים בו תוקצבו בחוק התקציב השנתי לשנת הכספים שבה נחתם, ואת התכנית שבה תוקצבו.
{{ח:תת|(ב)}} חוזה של המדינה שההוצאה הכרוכה בו עולה על 960,000 שקלים חדשים, וההוצאה או ההרשאה להתחייב לא תוקצבו בחוק התקציב השנתי לשנה שבה נחתם – בטל.
{{ח:תת|(ג)}} אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מכל דין אחר ומכל תרופה אחרת שיש למדינה נגד האדם שחתם על החוזה או נגד הצד השני או שיש לצד השני נגד המדינה.
{{ח:תת|(ד)}} סעיף זה לא יחול על התחייבויות כאמור {{ח:פנימי|סעיף 6|בסעיף 6(ג)}}.

{{ח:סעיף|43א|קיזוז וגביה|תיקון: תשס״ג־2}}
{{ח:תת|(א)}} החשב הכללי במשרד האוצר או מי שהוא הסמיך לכך, רשאי להורות על קיזוז חיוב כספי קצוב שגוף מתוקצב, גוף נתמך וכל אדם אחר שהממשלה משתתפת בתקציבו, במישרין או בעקיפין, או שהממשלה חייבות לו כספים מכל סיבה שהיא, חב לממשלה, לרבות בשל סכומים ששולמו לו ביתר אך למעט חוב מס; קיזוז כאמור לא ייעשה אלא לאחר שניתנה הודעה בכתב לחייב כאמור על הכוונה לקזז את הסכום והחוב לא סולק בתוך 30 ימים.
{{ח:תת|(ב)}} קיזוז חיוב כספי קצוב לפי הוראות סעיף קטן (א) ייעשה בדרך של ביצוע התקציב הנוגע לענין לפי חוק התקציב השנתי, והעברת הסכום שקוזז לאוצר המדינה.
{{ח:תת|(ג)}} בלי לגרוע מהוראות סעיף זה רשאי החשב הכללי במשרד האוצר או מי שהוסמך על ידו כאמור בסעיף קטן (א), לגבות את החוב כאמור באותו סעיף קטן (א) לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת המסים (גביה)|פקודת המסים (גביה)}}, כאילו היה מס.
{{ח:תת|(ד)}} בסעיף זה –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”הממשלה“ – הממשלה ומשרדי הממשלה, לרבות יחידותיהם ויחידות הסמך שלהם;
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”חוב מס“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק קיזוז מסים|בחוק קיזוז מסים, התש״ם–1980}}.

{{ח:קטע2|פרק ו|פרק ו׳: הגבלות על לקיחת אשראי בידי רשויות מקומיות וגופים נתמכים}}

{{ח:סעיף|44|הגדרות|תיקון: תשס״ה־2, תשע״ד}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”אשראי“ – לרבות הלוואה מכל סוג שהוא, פקדון כספי, משיכת יתר, ערבות, קיבול שטרות או ניכיון שטרות, מימון באמצעות השכרת נכסים והתחייבות לשלם כסף על חשבון הזולת;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף נתמך“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 32|בסעיף 32}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גירעון מצטבר“ – עודף התחייבויות על נכסים כפי שמופיע בדוח השנתי המבוקר האחרון של הרשות המקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גירעון מצטבר מיוחד“ – הגירעון המצטבר בניכוי הקרנות לעבודות פיתוח כפי שמופיעות בדוח השנתי המבוקר האחרון של הרשות המקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גירעון שוטף“ – עודף הוצאות על הכנסות בתקציב השוטף, כפי שהופיע בדוח השנתי המבוקר האחרון של הרשות המקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הדוח המבוקר“ – הדוח המבוקר שהוגש לממונה על החשבונות לפי הוראות {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 216|סעיף 216(א) לפקודת העיריות}} {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 34|וסעיף 34 לפקודת המועצות המקומיות}}, לפי הענין;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הכנסות עצמיות“ – כל הכנסה שהיא של הרשות המקומית, למעט הקצבות;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”הלוואת שעה“ – הלוואת שעה כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 202|בסעיף 202 לפקודת העיריות}} והלוואה זמנית כמשמעותה {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 13|בסעיף 13(2) לפקודת המועצות המקומיות}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חברה מוגבלת בערבות“ – חברה מוגבלת בערבות אשר שר או ראש רשות מקומית ממנה לה חבר, ושר האוצר קבע לגביה בהודעה ברשומות כי הוראות {{ח:פנימי|פרק ו|פרק זה}} יחולו עליה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”לווה“ – גוף נתמך, חברה מוגבלת בערבות ותאגיד נשלט בידי גוף נתמך;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”קרן לעבודות פיתוח“ – כספים שהרשות המקומית גובה על פי דין לביצוע עבודות פיתוח וטרם יועדו לכיסוי הוצאה מסוימת, לרבות התמורה שנתקבלה ממכירת מקרקעין של הרשות המקומית כפי שמופיע בדוח השנתי המבוקר האחרון של הרשות המקומית;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור גירעון מצטבר“ – היחס שבין הגירעון המצטבר לבין הכנסות הרשות המקומית בתקציב השוטף המפורטות בדוח המבוקר השנתי האחרון של הרשות המקומית, למעט הכנסות כאמור לכיסוי הגירעון המצטבר והכנסות שנרשמו בשל הנחות מארנונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור גירעון מצטבר מיוחד“ – היחס שבין הגירעון המצטבר המיוחד לבין הכנסות הרשות המקומית בתקציב השוטף המפורטות בדוח המבוקר השנתי האחרון של הרשות המקומית, למעט הכנסות כאמור לכיסוי הגירעון המצטבר;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”שיעור גירעון שוטף“ – היחס שבין הגירעון השוטף לבין הכנסות הרשות המקומית בתקציב השוטף המפורטות בדוח השנתי המבוקר האחרון של הרשות המקומית למעט הכנסות כאמור לכיסוי הגירעון המצטבר והכנסות שנרשמו בשל הנחות מארנונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד בנקאי“ – כמשמעותו {{ח:חיצוני|חוק הבנקאות (רישוי)|בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ״א–1981}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד נשלט בידי גוף נתמך“ – תאגיד שגוף נתמך מחזיק במחצית או יותר מכוח ההצבעה או בזכות למנות מחצית או יותר ממספר הדירקטורים שלו ובתאגיד שאיננו חברה – בזכות למנות מחצית או יותר ממספר מנהליו או בכוח לכוון את פעילותו בדרך כלשהיא;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד נשלט בידי רשות מקומית“ – תאגיד שרשות מקומית מחזיקה במחצית או יותר מכוח ההצבעה או בזכות למנות מחצית או יותר ממספר הדירקטורים שלו ובתאגיד שאיננו חברה – בזכות למנות מחצית או יותר ממספר מנהליו או בכוח לכוון את פעילותו בדרך כלשהי.

{{ח:סעיף|45|הגבלת האשראי לגוף נתמך, לחברה מוגבלת בערבות ולתאגיד נשלט בידי גוף נתמך|תיקון: תשנ״ב, תשס״ה־2, תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} גוף נתמך, מועצה דתית, חברה מוגבלת בערבות ותאגיד נשלט בידי גוף נתמך, לא יקבלו אשראי במישרין או בעקיפין מתאגיד בנקאי או מאדם אחר שעיסוקו, כולו או מקצתו, במתן אשראי, אלא על פי היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}}.
{{ח:תת|(ב)}} תאגיד בנקאי או אדם אחר שעיסוקו, כולו או מקצתו, במתן אשראי, לא יתנו אשראי ללווה, אלא אם כן הלווה קיבל היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46}}.

{{ח:סעיף|45א|הגבלת מיזמים|תיקון: תשס״ג}}
{{ח:ת}} רשות מקומית ותאגיד הנשלט בידי רשות מקומית, לא יתקשרו עם מי שאינו גוף מתוקצב או גוף נתמך, בהתקשרות ארוכת טווח לביצוע מיזם, אלא על פי היתר של שר הפנים ושר האוצר; לענין זה –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”גוף מתוקצב“ – כהגדרתו {{ח:פנימי|סעיף 21|בסעיף 21}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקשרות“ – לרבות התקשרות נוספת המהווה המשך להתקשרות ראשונה;
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”התקשרות ארוכת טווח“ – התקשרות אשר פרק הזמן לביצוע ההתחייבויות על פיה הוא 3 שנים או יותר.

{{ח:סעיף|45ב|הגבלת אשראי לרשות מקומית ולתאגיד נשלט בידי רשות מקומית|תיקון: תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} רשות מקומית שמתקיים לגביה תנאי מהתנאים המפורטים להלן, וכן תאגיד נשלט בידי רשות מקומית שמתקיים לגבי הרשות המקומית שהוא נשלט בידיה תנאי מהתנאים כאמור, לא יקבלו אשראי, במישרין או בעקיפין, מתאגיד בנקאי או מאדם אחר שעיסוקו, כולו או מקצתו, במתן אשראי (בסעיף זה – נותן אשראי), אלא על פי היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(ב)}}:
{{ח:תתת|(1)}} שיעור הגירעון השוטף של הרשות המקומית, עולה על חמישה אחוזים;
{{ח:תתת|(2)}} שיעור הגירעון המצטבר של הרשות המקומית, עולה על שנים עשר אחוזים וחצי;
{{ח:תתת|(3)}} אושרה לרשות המקומית תכנית הבראה לפי {{ח:חיצוני|פקודת העיריות#סעיף 140ד|סעיף 140ד לפקודת העיריות}} או לפי {{ח:חיצוני|פקודת המועצות המקומיות#סעיף 35ד|סעיף 35ד לפקודת המועצות המקומיות}}, לפי הענין – כל עוד תכנית ההבראה עומדת בתוקפה;
{{ח:תתת|(4)}} יתרת האשראי שקיבלה הרשות המקומית, כפי שהופיעה בדוח השנתי המבוקר האחרון של הרשות המקומית, עולה על חמישים אחוזים משיעור הכנסות הרשות המקומית בתקציב השוטף המפורטות באותו דוח למעט הכנסות כאמור לכיסוי הגירעון המצטבר של הרשות המקומית;
{{ח:תתת|(5)}} יתרת האשראי שקיבלה הרשות המקומית, למעט הלוואת שעה, שמועד פירעונה חל בתוך תקופה שאינה עולה על שנה, כפי שהופיעה בדוח השנתי המבוקר האחרון של הרשות המקומית, עולה על שמונה אחוזים משיעור הכנסות הרשות המקומית בתקציב השוטף המפורטות באותו דוח למעט הכנסות כאמור לכיסוי הגירעון המצטבר של הרשות המקומית;
{{ח:תתת|(6)}} תנאים נוספים שיקבעו שר האוצר ושר הפנים, באישור ועדת הכספים של הכנסת, דרך כלל או לסוגים של רשויות מקומיות או של תאגידים נשלטים בידי רשויות מקומיות.
{{ח:תת|(ב)}} בסעיף קטן (ג) –
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”רשות מקומית“ – רשות מקומית שלא מתקיים לגביה אחד או יותר מהתנאים המפורטים בסעיף קטן (א) בפסקאות (1), (3) או (6);
{{ח:תת|סוג=הגדרה}} ”תאגיד נשלט בידי רשות מקומית“ – תאגיד נשלט בידי רשות מקומית שלא מתקיים לגבי הרשות המקומית שהוא נשלט בידיה אחד או יותר מהתנאים המפורטים בסעיף קטן (א) פסקאות (1), (3) או (6).
{{ח:תת|(ג)}} הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על רשות מקומית שמתקיימים לגביה כל התנאים המפורטים להלן וכן על תאגיד נשלט בידי רשות מקומית שמתקיימים לגבי הרשות המקומית שהוא נשלט בידיה כל התנאים המפורטים להלן:
{{ח:תתת|(1)}} שיעור הגירעון המצטבר המיוחד של הרשות המקומית אינו עולה על חמישה עשר אחוזים;
{{ח:תתת|(2)}} היחס שבין ההכנסות העצמיות של הרשות המקומית לבין כלל הכנסותיה המפורטות בדוח השנתי המבוקר האחרון למעט הכנסות כאמור לכיסוי הגירעון המצטבר עולה על שישים וחמישה אחוזים;
{{ח:תתת|(3)}} יתרת האשראי שקיבלה הרשות המקומית, כפי שהופיעה בדוח השנתי המבוקר האחרון של הרשות המקומית, אינה עולה על שישים וחמישה אחוזים מסכום הכנסות הרשות המקומית בתקציב השוטף המפורטות באותו דוח למעט הכנסות כאמור לכיסוי הגירעון המצטבר של הרשות המקומית;
{{ח:תתת|(4)}} יתרת האשראי, שקיבלה הרשות המקומית, למעט הלוואת שעה, שמועד פירעונו חל בתוך תקופה שאינה עולה על שנה, כפי שהופיעה בדוח השנתי המבוקר האחרון של הרשות המקומית, אינה עולה על חמישה עשר אחוזים משיעור הכנסות הרשות המקומית בתקציב השוטף המפורטות באותו דוח למעט הכנסות כאמור לכיסוי הגירעון המצטבר של הרשות המקומית.
{{ח:תת|(ד)}} רשות מקומית שלא מתקיים לגביה אחד או יותר מהתנאים המפורטים בפסקאות (1) עד (6) בסעיף קטן (א) ותאגיד נשלט בידי רשות מקומית שלא מתקיים לגביו אחד או יותר מהתנאים המפורטים בפסקאות (1) עד (6) בסעיף קטן (א), וכן רשות מקומית שמתקיים בה האמור בסעיף קטן (ג) ותאגיד נשלט בידי רשות מקומית שמתקיים לגביה האמור בסעיף קטן (ג), לא יקבלו, במישרין או בעקיפין, מנותן אשראי, אשראי שאינו מיועד למטרה מהמטרות המפורטות להלן, אלא על פי היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(ב)}}:
{{ח:תתת|(1)}} תכנון, הקמה, רכישה, שיפוץ או הרחבה של תשתית מבנה ציבור ושטחים ציבוריים או רכישה והצטיידות של מערכות מחשוב לצורכי גביה, תכנון, פיקוח ובקרה;
{{ח:תתת|(2)}} כיסוי או צמצום הגירעון המצטבר של הרשות המקומית;
{{ח:תתת|(3)}} מטרות נוספות שיקבעו שר האוצר ושר הפנים, דרך כלל או לסוגים של רשויות מקומיות או של תאגידים נשלטים בידי רשויות מקומיות.
{{ח:תת|(ה)}} נותן אשראי לא ייתן אשראי לרשות מקומית שמתקיים לגביה תנאי מהתנאים המפורטים בפסקאות (1) עד (6) של סעיף קטן (א) ולא מתקיים בה האמור בסעיף קטן (ג) או לתאגיד נשלט בידי רשות מקומית שמתקיים לגבי הרשות המקומית שהוא נשלט בידיה תנאי מהתנאים המפורטים בפסקאות (1) עד (6) של סעיף קטן (א), ולא מתקיים בה האמור בסעיף קטן (ג), וכן לא ייתן לרשות מקומית או לתאגיד נשלט בידי רשות מקומית אשראי המיועד למטרה שאינה מהמטרות המפורטות בסעיף קטן (ד), אלא אם כן ניתן לרשות המקומית או לתאגיד הנשלט בידי הרשות המקומית, לפי הענין, היתר לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיף 46(ב)}}.

{{ח:סעיף|46|היתרים|תיקון: תשמ״ז־2, תשס״ה־2, תשס״ח}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר, או מי שהוא הסמיך לכך, רשאי לתת היתר לקבלת אשראי לגוף נתמך, למועצה דתית, לחברה מוגבלת בערבות או לתאגיד הנשלט בידי גוף נתמך.
{{ח:תת|(ב)}} מי ששר הפנים ושר האוצר הסמיכו לכך, רשאי לתת היתר לקבלת אשראי לרשות מקומית או לתאגיד הנשלט בידי רשות מקומית.
{{ח:תת|(ג)}} היתר יכול שיהיה כללי, לסוג אשראי, לסוג של לווים, של רשויות מקומיות או של תאגידים נשלטים בידי רשויות מקומיות או ללווה מסויים, לרשות מקומית מסוימת או תאגיד מסוים הנשלט בידי רשות מקומית; בהיתר ייקבע סכום האשראי המרבי וניתן להתנותו בתנאים.

{{ח:סעיף|46א|הגבלת הנפקה של איגרות חוב|תיקון: תש״ן}}
{{ח:תת|(א)}} גוף נתמך, חברה מוגבלת בערבות ותאגיד הנשלט בידי גוף נתמך, לא ינפיקו איגרות חוב אלא על פי היתר של שר האוצר.
{{ח:תת|(ב)}} רשות מקומית ותאגיד הנשלט בידי רשות מקומית לא ינפיקו איגרות חוב אלא על פי היתר של שר הפנים ושר האוצר.

{{ח:סעיף|46ב|הודעה|תיקון: תש״ן}}
{{ח:ת}} הודעה לועדת הכספים של הכנסת תינתן אחת לשלושה חדשים –
{{ח:תת|(1)}} מאת שר האוצר – על היתרים שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיפים 46(א)}} {{ח:פנימי|סעיף 46א|או 46א(א)}};
{{ח:תת|(2)}} מאת שר הפנים – על היתרים שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 46|סעיפים 46(ב)}} {{ח:פנימי|סעיף 46א|או 46א(ב)}}.

{{ח:סעיף|47|עונשין|תיקון: תש״ן, תשס״ה־2}}
{{ח:תת|(א)}} המקבל או נותן אשראי בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיפים 45}} {{ח:פנימי|סעיף 45ב|או 45ב}}, דינו – קנס 5,000,000 שקלים או כפל סכום האשראי, לפי הגבוה.
{{ח:תת|(ב)}} האחראי למתן אשראי בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיפים 45}} {{ח:פנימי|סעיף 45ב|או 45ב}}, דינו – קנס 3,000,000 שקלים.
{{ח:תת|(ב1)}} המנפיק איגרות חוב בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 46א|סעיף 46א}}, דינו – קנס כפל סכום ההנפקה.
{{ח:תת|(ג)}} עובד של גוף נתמך, של חברה מוגבלת בערבות או של תאגיד נשלט על ידי גוף נתמך, האחראי לכך שהם קיבלו אשראי בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 45|סעיף 45}}, או שהם הנפיקו איגרות חוב בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 46א|סעיף 46א}}, דינו – קנס 3,000,000 שקלים.
{{ח:תת|(ד)}} עובד של רשות מקומית או של תאגיד נשלט על ידי רשות מקומית, האחראי לכך שהם קיבלו אשראי בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 45ב|סעיף 45ב}}, או שהם הנפיקו איגרות חוב בניגוד להוראות {{ח:פנימי|סעיף 46א|סעיף 46א}}, יאשם בעבירת משמעת.
{{ח:תת|(ה)}} האחראי לעבירה לפי סעיף זה לא יאשם בה אם הוכיח אחת מאלה:
{{ח:תתת|(1)}} העבירה נעברה שלא בידיעתו ותפקידו לא חייבו לדעת על ביצועה;
{{ח:תתת|(2)}} הוא נקט אמצעים סבירים למניעת העבירה.

{{ח:קטע2|פרק ו1|פרק ו׳1: שנת תקציב המשכי|תיקון: תשפ״א}}

{{ח:סעיף|47א|הגדרות – {{ח:פנימי|פרק ו1|פרק ו׳{{ח:הערה|1}}}}|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:פנימי|פרק ו1|בפרק זה}} –
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”סכום ההוצאה בתקציב המשכי“ ו”שנת תקציב המשכי“ – כהגדרתם {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 3ב|בסעיף 3ב(ד) לחוק היסוד}};
{{ח:ת|סוג=הגדרה}} ”חוק־היסוד“ – {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה|חוק־יסוד: משק המדינה}}.

{{ח:סעיף|47ב|הוצאה המותנית בהכנסה והוצאה של מפעלים עסקיים, בשנת תקציב המשכי|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} בשנת תקציב המשכי יחולו ההוראות כמפורט להלן לעניין הוצאות הממשלה כאמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 3ב|בסעיף 3ב(א)(1)(ב) ו־(ג) לחוק היסוד}}:
{{ח:תת|(1)}} לעניין הוצאה המותנית בהכנסה – הסכום המוצא לפעולה מסוימת כהוצאה מותנית בהכנסה בשנת תקציב המשכי לא יעלה על סכום התקבול שיתקבל בשנה האמורה למימון ההוצאה;
{{ח:תת|(2)}} לעניין הוצאה של מפעלים עסקיים שפעלו בשנת הכספים הקודמת – סכום ההוצאה בשנת התקציב ההמשכי לגבי כל אחד מהמפעלים העסקיים כאמור לא יעלה על סכום התקבולים שיתקבל למעשה אצל אותו מפעל עסקי בשנה האמורה; לעניין זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(א) סיפה}} בשינוי זה: במקום ”5% מתקציב ההוצאה הכולל לאותה שנת כספים“ יקראו ”5% מתקציב ההוצאה הכולל לשנת הכספים הקודמת“, וכן יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 8|סעיף 8(א1), (ה) ו־(ו)}}.

{{ח:סעיף|47ג|התחייבויות בשנת תקציב המשכי|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:ת}} בשנת תקציב המשכי יחולו ההוראות כמפורט להלן לעניין התחייבויות הממשלה כאמור {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 3ב|בסעיף 3ב(א)(2) לחוק היסוד}}:
{{ח:תת|(1)}} לעניין התחייבויות בגבולות סכום ההרשאה להתחייב – ההתחייבויות כאמור לא יביאו לחריגה מסכום ההוצאה הממשלתית המותרת לגבי כל אחת מהשנים הנכללות בתכנית התקציב התלת־שנתית, כאמור {{ח:פנימי|סעיף 40א|בסעיף 40א}};
{{ח:תת|(2)}} לעניין התחייבויות בגבולות סכום ההוצאה בתקציב ההמשכי, הסכום להוצאה המותנית בהכנסה והסכום להוצאה של מפעלים עסקיים – קיום מלוא התחייבויות הממשלה לכל אחד מסוגי ההוצאות כאמור ייעשה עד תום שנת הכספים שלאחר שנת התקציב ההמשכי וייעשה במלואו מתוך הסכום לאותו סוג הוצאה; קיימות לגבי כל אחד מסוגי ההוצאות כאמור התחייבויות שנעשו בשנים קודמות (בפסקה זו – התחייבויות העבר), אין להתחייב אלא בגבולות סכום ההוצאה בתקציב ההמשכי, הסכום להוצאה המותנית בהכנסה והסכום להוצאה של מפעלים עסקיים, לפי העניין, שייוותרו לאחר מילוי התחייבויות העבר; לעניין זה יחולו הוראות {{ח:פנימי|סעיף 6|סעיף 6(ג)}}, בשינויים המחויבים;
{{ח:תת|(3)}} לעניין התחייבויות בגבולות סכום עודף שנותר בסעיפי חוק התקציב השנתי הקודם – כלל ההתחייבויות כאמור יהיו בשיעור של עד 85% מהסכום העודף הכולל שנותר בסעיפי חוק התקציב השנתי הקודם, ובלבד שכל התחייבות בגבולות סכום עודף כאמור תהיה לצורך ביצוע הפעולות שלשמן נועדה התכנית שבה נכלל אותו סכום בחוק התקציב השנתי הקודם.

{{ח:סעיף|47ד|פרסום ודיווח לכנסת|תיקון: תשפ״א}}
{{ח:תת|(א)}} בשנת תקציב המשכי יפורסם באתר האינטרנט של משרד האוצר פירוט הסכומים שהוציאה הממשלה לפי {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 3ב|סעיף 3ב לחוק היסוד}}, בכל חודש בשנה האמורה, וכן כל החלטה שהתקבלה לפי הנחיות משרד האוצר בעניינים המפורטים {{ח:חיצוני|חוק-יסוד: משק המדינה#סעיף 3ב|בסעיף 3ב(ב) לחוק היסוד}}; פרסום כאמור יהיה עד היום האחרון בכל חודש, לגבי החודש שקדם לו.
{{ח:תת|(ב)}} החשב הכללי במשרד האוצר ידווח לוועדת הכספים של הכנסת על פירוט הסכומים שהוציאה הממשלה ועל החלטות שהתקבלו כאמור בסעיף קטן (א), במועדים האמורים באותו סעיף קטן.

{{ח:קטע2|פרק ז|פרק ז׳: הוראות שונות}}

{{ח:סעיף|48|הלוואות מבנק ישראל|תיקון: תשמ״ה־2, תשנ״ה־4}}
{{ח:תת|(א)}} הממשלה מורשית לקבל מבנק ישראל הלוואות בסכום שלא יעלה בשנת כספים פלונית על הסכום שנקבע לענין זה בחוק התקציב השנתי לאותה שנה.
{{ח:תת|(ב)}} הממשלה מורשית לקבל מבנק ישראל הלוואה לשם החזר חובות הממשלה לבנק בסכום שלא יעלה על הסכום שנקבע בחוק התקציב השנתי לאותה שנה.
{{ח:תת|(ג)}} אין בסעיף זה כדי לגרוע מהוראות {{ח:חיצוני|חוק בנק ישראל#סעיף 49|סעיף 45 לחוק בנק ישראל, התשי״ד–1954}}.

{{ח:סעיף|48א|הגבלות על הלוואות מתאגיד בנקאי|תיקון: תשמ״ה־2, תשס״ה־3}}
{{ח:ת}} הממשלה לא תקבל הלוואה בשקלים מתאגיד בנקאי, אלא אם כן מתקיים אחד מאלה:
{{ח:תת|(1)}} ההלוואה היא למטרת ביצוע פעולות עסקיות;
{{ח:תת|(2)}} ההלוואה ניתנה בדרך של רכישה בידי התאגיד הבנקאי של איגרות חוב הרשומות למסחר בבורסה שהנפיקה הממשלה;
{{ח:תת|(3)}} מקור כספי ההלוואה הוא אחד מאלה:
{{ח:תתת|(א)}} כספים שהופקדו בתאגיד הבנקאי בתכנית חסכון שאושרה לפי {{ח:חיצוני|חוק עידוד החסכון, הנחות ממס הכנסה וערבות למילוות|חוק עידוד החסכון, הנחות ממס הכנסה וערבות למילוות, התשט״ז–1956}};
{{ח:תתת|(ב)}} כספים שהפקידו קופות גמל בתאגיד הבנקאי; בפסקת משנה זו, {{ח:הערה|”}}קופת גמל{{ח:הערה|“}} – כהגדרתה {{ח:חיצוני|חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)|בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס״ה–2005}};
{{ח:תתת|(ג)}} מקור אחר שקבע שר האוצר לענין זה באישור ועדת הכספים של הכנסת.

{{ח:סעיף|49|דין וחשבון|תיקון: תשנ״ג, תשע״ב}}
{{ח:תת|(א)}} תוך ששה חדשים לאחר תום שנת כספים פלונית יגיש שר האוצר לכנסת דו״חות –
{{ח:תתת|(1)}} על התקבולים שנתקבלו;
{{ח:תתת|(2)}} על ההוצאות שהוצאו, לרבות הוצאה מותנית בהכנסה;
{{ח:תתת|(3)}} על מספר המשרות שמולאו;
{{ח:תתת|(4)}} על התחייבויות שניתנו לפי {{ח:פנימי|סעיף 17|סעיף 17}};
{{ח:תתת|(5)}} על העברות שנעשו לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(א)(6) ו־(ג)(3)}}.
{{ח:תת|(ב)}} הדו״חות ייערכו בצורה שתאפשר השוואת סכומי ההוצאה שהוצאו ומספרי המשרות שמולאו לעומת הסכומים ומספרי המשרות שבסעיפי התקציב, תחומי הפעולה והתכניות שבחוק התקציב השנתי לאותה שנת כספים.
{{ח:תת|(ג)}} סמוך לאחר תום כל רבעון יגיש שר האוצר לועדה אומדן של ביצוע הגרעון ומימונו לתום הרבעון, המבוסס על נתוני קופה.
{{ח:תת|(ד)}} לעניין סעיף תקציב ”הכנסת“, יושב ראש הכנסת או עובד הכנסת שהוא מינה לשם כך יגיש לוועדה המשותפת לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)}}, דוחות כאמור בסעיף קטן (ב), במועד האמור בסעיף קטן (א) –
{{ח:תתת|(1)}} על ההוצאות שהוצאו, לרבות הוצאה מותנית בהכנסה;
{{ח:תתת|(2)}} על מספר המשרות שמולאו;
{{ח:תתת|(3)}} על העברו שנעשו לפי {{ח:פנימי|סעיף 11|סעיף 11(ב)}};
{{ח:תתת|(4)}} על שימוש בעודפי תקציב לפי {{ח:פנימי|סעיף 13|סעיף 13(ב) ו־(ב1)}}.

{{ח:סעיף|49א||תיקון: תשנ״א, תשס״א, תשע״ב־2}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|49ב||תיקון: תשע״ד־2, תשפ״א}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:סעיף|50|ביצוע, תקנות ואצילת סמכויות|תיקון: תשמ״ו, תשפ״ב־4}}
{{ח:תת|(א)}} שר האוצר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות והוראות מינהל בכל הנוגע לביצועו, לרבות בדבר –
{{ח:תתת|(1)}} סדרי ניהול הכספים והחשבונות של המדינה;
{{ח:תתת|(2)}} פירוט נוסף של תכניות למעט תכניות בסעיף תקציב ”הכנסת“;
{{ח:תתת|(3)}} ביצוע החלטות הממשלה בדבר המדיניות הכלכלית ומדיניות השכר וכוח האדם שלה, ככל שיש להן השלכה על התקציב;
{{ח:תתת|(4)}} דרכי ההכנה של חוק התקציב השנתי, ובכלל זה הוראות ומבחנים לפירוט סעיפי התקציב לתחומי פעולה ולתכניות, וכללים והוראות לגבי סוגי פעילויות שלגביהן תתוקצב הרשאה להתחייב והתנאים לכך;
{{ח:תתת|(5)}} דרכי הביצוע של תכניות שלגביהן נקוב סכום הוצאה מותנית בהכנסה, ובכלל זה הוראות בדבר ניהול כספים הנובעים מתקבולים בתכנית פלונית שעלו על הסכום הנקוב כאמור וכן תנאים לגבי השימוש במנת המימון שנקבעה לפי {{ח:פנימי|סעיף 9|סעיף 9}} לתכניות שמופיע בהן סכום הוצאה מותנית בהכנסה;
{{ח:תתת|(5א)}} אופן עריכת הדוחות הכספיים בידי התאגיד, לרבות התקינה והמדיניות החשבונאית המתאימות לעריכתם בהתאם לכללי החשבונאות המקובלים; בקרה פנימית על דוחות כספיים של תאגיד, ובכלל זה הוראות לעניין דרכי מינוי של רואה חשבון מבקר לתאגיד, תנאי כשירותו של רואה חשבון מבקר, משך כהונתו וקביעת שכרו; אופן הגשת הדוחות הכספיים לחשב הכללי;
{{ח:תתת}} {{ח:הערה|פורסמו {{ח:חיצוני|תקנות יסודות התקציב (כללי דיווח כספי של תאגיד)|תקנות יסודות התקציב (כללי דיווח כספי של תאגיד), התשפ״ג–2023}}.}}
{{ח:תתת|(6)}} המידע שיש למסור לצורך ביצוע חוק זה ודרכי מסירתו.
{{ח:תת|(ב)}} תקנות לענין סעיף קטן (א)(3), (5א) לעניין רואה חשבון מבקר ו־(6) טעונות אישור הועדה.
{{ח:תת|(ג)}} יושב ראש הכנסת רשאי להתקין תקנות בדבר פירוט נוסף של תכניות בסעיף תקציב ”הכנסת“.
{{ח:תת|(ד)}} שר האוצר רשאי לאצול מסמכויותיו לפי חוק זה, לרבות הסמכות להתקין הוראות מינהל, אך למעט הסמכות להתקין תקנות.
{{ח:תת|(ה)}} בסעיף זה, ”חוק זה“ – לרבות חוק תקציב שנתי.

{{ח:סעיף|51||תיקון: תשמ״ח}}
{{ח:ת}} {{ח:הערה|(בוטל).}}

{{ח:חתימות|נתקבל בכנסת ביום ה׳ בניסן התשמ״ה (27 במרס 1985).}}
* '''שמעון פרס'''
ראש הממשלה
* '''יצחק מודעי'''
שר האוצר
* '''חיים הרצוג'''
נשיא המדינה
{{ח:סוגר}}
{{ח:סוף}}
[[קטגוריה:בוט חוקים]]